Nõukogu määrus (EÜ) nr 132/2001,

22. jaanuar 2001,

millega kehtestatakse Poolast ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Leedust pärineva impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1], eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1629/2000 [2] (edaspidi "ajutine määrus") ajutise dumpinguvastase tollimaksu Poolast ja Ukrainast pärineva CN-koodide 31023090 ja 31024090 alla kuuluva ammooniumnitraadi impordi suhtes.

(2) Samas määruses tehti esialgne järeldus, et sama uurimise all oleva Leedust pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ei tuleks kehtestada dumpinguvastast tollimaksu, sest leiti, et kõnealune import ei toimunud dumpinguhinnaga.

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(3) Pärast seda, kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati Poolast ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.

(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(5) Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(6) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(7) Kuna ükski huvitatud isik ei esitanud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta uusi väiteid, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 7 ja 8 loetletud faktid ja järeldused.

D. DUMPING

1. Leedu

a) Normaalväärtus

(8) Kaebuse esitanud Euroopa Väetisetootjate Ühendus (European Fertilisers Manufacturers Association – EFMA) tegi normaalväärtust käsitlevate esialgsete järelduste kohta mitu märkust:

- koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise tulutoova müügi protsendimäär pidanuks olema nullilähedane, sest peaaegu kogu uurimisperioodi vältel oli Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import löönud Leedus hindu alla,

- kaebuse esitajalt saadud andmeil põhinev madalaim võimalik arvestuslik normaalväärtus oli ekspordihindadest kõrgem ning seetõttu pidi olema tegemist dumpinguga,

- Leedu tootja madal tasuvus tekitas kahtlust tema edasises tegevuses keskmise tähtaja jooksul. Seepärast ei saanud tema müüki käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva müügina.

(9) Kõiki nimetatud märkusi uuriti põhjalikult. Tootmiskulude osas tuleks märkida, et neid kontrolliti ning leiti, et need ei ole mitteusaldusväärsed ega alahinnatud. Tulutoova müügi tase määrati kindlaks ühiku tootmiskuludest kõrgemate müügihindade alusel kooskõlas määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 2 lõikega 4. Tulutoova müügi täpset taset ei saa konfidentsiaalsuse kaalutlustel avaldada, kuid see oli märkimisväärne ning selle oleks saanud eespool nimetatud sätte kohaselt normaalväärtuse kindlaksmääramisel aluseks võtta. Venemaalt pärit impordi mõju hindadele avaldus madalamates müügihindades, millest kahjutoovaid ei võetud normaalväärtuse arvutamisel arvesse.

b) Ekspordihind, võrdlus

(10) Nende punktide kohta ei olnud märkusi ja seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 11 ja 12 sätestatud esialgsed järeldused.

c) Dumpingumarginaal

(11) Kaebuse esitaja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel oleks pidanud kasutama tehingute võrdlust, sest kaalutud keskmiste võrdlemisel ei tulnud ilmsiks Leedu tootja hinnakujundusstrateegia (mille väidetav eesmärk oli dumpinguvastaste meetmete vältimine) ning see ei kajastanud dumpingut täies ulatuses.

(12) Üldjuhul tuvastatakse dumpingu olemasolu kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kõigi eksporditehingute kaalutud keskmise võrdlemisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11. Tehingute võrdlust ei kasutatud, sest neid oli väga palju (mitu tuhat) ning üksikute normaalväärtuste ja üksikute ekspordihindade vastavusse viimine oleks tekitanud ületamatuid praktilisi raskusi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Tuleks siiski märkida, et isegi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlus üksikute ekspordihindadega, mis põhines ekspordihindade osas tuvastatud piirkondlikul arengumudelil, näitas miinimumtasemest väiksemat dumpingumarginaali.

(13) Peale selle väitis kaebuse esitaja, et kuna tehingute arv oli väga suur, oleks tulnud moodustada valimid ning võrrelda 5000 tonni suurusi eksportsaadetisi ja samasugust müüki omamaistele klientidele.

(14) Dumpingumarginaali kindlaksmääramisel võib tehinguvalimite moodustamist pidada asjakohaseks juhul, kui vaatlusalune toode hõlmab paljusid tooteliike/mudeleid või kui tehinguid on palju, tingimusel et valim on statistiliselt õige või hõlmab suurimat võimalikku müügimahtu kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1. Käesoleval juhul oli tegemist ainult ühe tooteliigiga ja ainult ühe eksporditehingu maht oli vähemalt 5000 tonni (nõutava suurusega omamaised tehingud puudusid), kusjuures üldine müügimaht oli mitusada tuhat tonni. Seepärast ei peetud valimi moodustamist asjakohaseks meetodiks.

(15) Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 13 kehtestatud dumpingumarginaal (0 %).

2. Poola

a) Normaalväärtus, ekspordihind

(16) Nende punktide kohta ei olnud märkusi ja seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 15 ja 18 esitatud esialgsed järeldused.

b) Võrdlus

(17) Algetapis lükati tagasi kaubandustasandit käsitlev väide hulgimüüjatele ja jaemüüjatele kehtestatud müügihindade erinevuste kohta. Hiljem suutis kõnealune eksportiv tootja olukorda selgitada. Eksportmüük oli suunatud hulgimüüjatele ning omamaine müük jaemüüjatele (välja arvatud üks erand, mis ei olnud representatiivne). Selle põhjal alandati jaemüüjatele kehtestatud hinda. Kõnealuse kohanduse suurus arvutati, lahutades normaalväärtusest põhisumma, mis on 10 % brutomarginaalist (müügi-, üld- ja halduskulud ning vahendajatele suunatud müügist saadud kasum). See põhisumma asendab jaemüüjate hinnalisandit. Peale selle leiti, et sama kohandus tuleks teha teise eksportiva tootja osas.

(18) Algetapis lükati tagasi taotlus teha kohandus hooajaliste kõikumiste arvessevõtmiseks. Tootja väitel ei olnud see põhjendatud, sest hooajalised kõikumised avaldasid märkimisväärset mõju vaatlusaluse toote hindadele ühenduse turul, kuid mitte ammooniumnitraadi hindadele Poola siseturul. See erinevus mõjutas ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglast võrdlust ning õigustas kohanduse tegemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga k. Kõnealune väide vaadati samuti läbi, kuid see tuli tagasi lükata, kuna leiti, et hooajalised kõikumised avaldasid mõju ka Poola turu ammooniumnitraadihindadele, sest vastupidiselt väidetule ei olnud kliendid maksnud hooajast olenemata üht ja sama hinda. Seepärast polnud see mõjutanud hinna võrreldavust algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k tähenduses.

c) Dumpingumarginaal

(19) Üks kasutajate ühendus vaidlustas asjaolu, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata Poola zloti umbes 15 % devalveerumise euro suhtes uurimisperioodil. Tuleks rõhutada, et arvutustes kasutati igakuiseid keskmisi vahetuskursse ning sellega välistati vahetuskursi muutuste märgatav mõju.

(20) Dumpingumarginaali arvutamise meetodi kohta ei ole märkusi ja seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 20 kirjeldatud meetod heaks. Selle alusel ning kaubandustaseme kohandamist arvesse võttes on koostööd tegevate eksportivate tootjate lõplikud dumpingumarginaalid ja dumpingu jääkmarginaalid protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril järgmised:

Anwil SA | 31,2 % |

Zaklady Azotowe Pulawy SA | 22,3 % |

Dumpingu jääkmarginaal | 41,6 %. |

3. Ukraina

a) Võrdlusriik, normaalväärtus, ekspordihind

(21) Poola kui kolmanda turumajandusliku maa valimise kohta märkusi ei esitatud ja seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 22–24 esitatud esialgne järeldus.

b) Võrdlus

(22) Tehaste ja piiri vaheliste suurte vahemaade tõttu valiti lõppetapis FOB-tasandi asemel võrdlusaluseks tehasest hankimise tasand. Kuna kõnealused kulud moodustavad väga suure osa vaatlusaluse toote suhtes sarnaste pakkimata toodete müügihinnast, annaks FOB-tasandi võrdlus Ukraina äriühingutele põhjendamatu eelise. Ekspordihinnas tehti asjakohased kohandused, et võtta arvesse tehasest sadamasse transportimise kulusid ja sadamateenuste kulusid. Samal ajal kehtestati normaalväärtus ka tehasest hankimise tasandil. Koostööd tegevad eksportivad tootjad ei esitanud selle muudatuse kohta ühtegi märkust.

c) Dumpingumarginaal

(23) Üks kasutajate ühendus vaidlustas asjaolu, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata Ukraina vääringu märkimisväärse devalveerumise uurimisperioodil ning selle mõju dumpingumarginaalile. Märgitakse, et ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutati Eurostati andmeid. Eurostati teave ekspordihindade kohta on väljendatud eurodes ning see koostatakse igakuiste vahetuskursside alusel. See välistab devalveerumise väidetava mõju meetodile, mida komisjon kasutas dumpingumarginaalide arvutamisel.

(24) Et võrdlusalusena kasutatakse FOB-tasandi asemel tehasest hankimise tasandit, on üleriigiline dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril 67,6 %.

E. KAHJU

1. Ühenduse tootmisharu määratlus

(25) Uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 28 kirjeldatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu määratluse kohta.

2. Import Poolast ja Ukrainast

a) Kumulatiivne hindamine

(26) Üks Poola eksportiv tootja väitis, et konkurentsitingimuste erinevuste tõttu ei tohiks Poolast pärinevat ammooniumnitraadi importi kumuleerida Ukrainast pärineva impordiga. Väidet põhjendati sellega, et kui Ukrainast pärineva impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest keskmiselt 12,5 % madalamad, siis Poolast pärineva impordi hinnad olid ainult 2,1 % madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad.

(27) Sellega seoses tuleks märkida, et hinna allalöömine tuvastati nii Poola kui ka Ukraina puhul. Algmääruse artikli 3 lõikes 4 ei nõuta, et allalöömistasemed peavad olema ühes suurusjärgus. Tehti kindlaks, et kumulatiivne hindamine on asjakohane, sest dumpingumarginaal on miinimumtasemest kõrgem. Mõlema kõnealuse riigi impordimaht ja turuosa on ühes suurusjärgus, märkimisväärsed ja 1995. aastaga võrreldes kasvanud ning Poolast ja Ukrainast pärineva impordi vahelisi konkurentsitingimusi silmas pidades tuleb märkida, et mõlema hindades ilmnes sarnane langustendents. Mõlema riigi ekspordihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad ning mõlemad kasutasid samu või sarnaseid kaubanduskanaleid. Eespool öeldut arvesse võttes ja uute väidete puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 30 esitatud järeldused asjaomastest riikidest pärineva impordi kumulatiivse hindamise tingimuste kohta.

b) Impordimaht

(28) Kaks Ukraina tootjat, kes olid algetapis kinnitanud, et nad ei olnud uurimisperioodil otse ühendusse eksportinud, väitsid, et ekspordihinna kindlaksmääramisel kasutatud Eurostati andmed erinesid Ukraina statistikaministeeriumi andmetest, mille kohaselt kõnealuse perioodiga seotud maht oli oluliselt väiksem. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingeid tõendeid. Kuna tegemist on ekspordistatistikaga, mis tähendab, et mitte kõik selles esitatud müügikogused ei jõua ettenähtud sihtkohta, siis leiti, et täpsema ülevaate annab Eurostati impordistatistika. Peale selle vaadati läbi värskeimad Eurostati andmed ning mingit lahknemist algetapis kasutatud andmetest ei leitud.

c) Hinna allalöömine

(29) Hinna allalöömise marginaalide suhtes väitis üks Poola eksportiv tootja, et importijate keskmine kasumimarginaal, mille alusel arvutati ühenduse eksportivate tootjate ex-quay-etapi ekspordihind (DEQ-ekspordihind), millelt on tasutud tollimaksud, peaks olema esialgses arvutuses kasutatud marginaalist kõrgem.

(30) Selles osas põhinesid komisjoni esialgsed järeldused koostööd tegevate ühenduse importijate esitatud kontrollitud teabel. Kuna eksportiv tootja ei esitanud selles küsimuses uusi või põhjendatud tõendeid, kiidetakse heaks importijate kasumimarginaal, mida kasutati hinna allalöömise esialgsel kindlaksmääramisel.

(31) Sama eksportiv tootja väitis, et DEQ-ekspordihindade arvutamisel kasutatavad lossimiskulud peaksid olema esialgses arvutuses kasutatud 5,9 euro asemel vähemalt 8,5 eurot tonni kohta.

(32) Tõendid, mis eksportiv tootja esitas oma väite kinnituseks, sisaldasid teatavaid andmeid, mida ei saa käsitleda lossimiskuludena. Korrigeeritud tõendid kinnitasid komisjoni esialgseid järeldusi, mis seepärast kiidetakse heaks.

(33) Granuleeritud ja mikrogranuleeritud ammooniumnitraadi hinnaerinevuse suhtes väitis kaebuse esitaja, et pärast uurimisperioodi ning eelkõige aastateks 2000/2001 oli granuleeritud ja mikrogranuleeritud ammooniumnitraadi ilmne hinnaerinevus teatavatel turgudel kõrvaldatud ning seetõttu ei ole vaja kohandust teha. Üks Poola eksportiv tootja väitis siiski, et granuleeritud ja mikrogranuleeritud ammooniumnitraadi hinnaerinevuse arvessevõtmiseks tehtav kohandus peaks olema 10 eurot tonni kohta, nagu eelmiste dumpinguvastaste menetluste puhul, mitte 5,8 eurot tonni kohta, mida kasutati esialgses arvutuses.

(34) Tuleks märkida, et algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt ei võeta üldjuhul arvesse uurimisperioodile järgnevat ajavahemikku käsitlevaid andmeid. Kaaludes, kas uurimisperioodile järgnenud väidetavat hindade arengut tuleks uurida, leiti, et kuna puuduvad tõendid selle kohta, et viimasel ajal hindades toimunud areng on olnud püsiv, mis muudaks kavandatud tasemel meetmete kehtestamise ilmselgelt sobimatuks, ei tuleks seda teavet arvesse võtta. Granuleeritud ja mikrogranuleeritud ammooniumnitraadi hinnaerinevuse osas lähtus komisjon esialgse järelduse tegemisel kättesaadavatest andmetest ja kasutas keskmist hinnaerinevust, mida ühenduse tootmisharu kohaldas uurimisperioodil.

(35) Uute tõendite puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 33 esitatud järeldused allalöömismarginaali arvutuste kohta.

d) Ühenduse tootmisharu olukord

(36) Lisaks algetapis analüüsitud majandusteguritele on uuritud teavet, mis on seotud dumpingumarginaalide suuruse mõjuga, investeeringutasuvusega, rahavoogudega, töötasude ja kapitali kaasamise võimega 1995. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus. Investeeringutasuvuse ja rahavoogude osas oli areng suurel määral kooskõlas tasuvuse arenguga, nagu on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 39. Töötasud vähenesid üldjuhul vastavalt töötajate arvu vähenemisele, nagu on nimetatud ajutise määruse põhjenduses 40. Kapitali kaasamise võime kohta tuleks märkida, et väetisetootmisega tegelevad äriühingud kuuluvad suurtesse kontsernidesse ning raskustest ei ole teada antud. Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

(37) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse esialgsed järeldused ühenduse tootmisharule uurimisperioodil tekitatud olulise kahju kohta heaks.

3. Põhjuslikud seosed

(38) Üks Ukraina tootja väitis, et Eurostati andmete kohaselt moodustas Ukrainast pärinev vaatlusaluse toote import ainult 4 % ühenduse kogutarbimisest ja nii väike kogus ei saanud tekitada ühenduse tootmisharule kahju.

(39) Algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt hinnati Ukrainast pärineva impordi mõju kumulatiivselt Poolast pärineva impordi mõjuga. Tehes kindlaks, kas käesoleval juhul on kumuleerimise tingimused täidetud (ajutise määruse põhjendus 30), leiti, et Ukrainast pärineva impordi turuosa ühenduse kogutarbimises ei ole tühine. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

(40) Üks Poola tootja väitis, et ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju üks põhjus on see, et alates 1996. aastast olid teraviljahinnad langenud ja tinginud põllumajandustootjate surve ammooniumnitraadi tootjate müügihindadele.

(41) Ehkki 1996. aastal hakkasid teraviljahinnad langema, tuleb märkida, et ammooniumnitraat on intensiivse hinnakonkurentsiga tooraine ning kui seda võrrelda tuvastatud kahjustava dumpingu hindu allalööva mõju taoliste teguritega, ei saanud põllumajandustootjate hinnasurve avaldada turuhindadele otsustavat mõju ning see iseenesest ei saanud olla tekitatud kahju põhjuseks. See väide viib järeldusele, et dumpingu ja tuvastatud kahju vahel on põhjuslik seos.

(42) Üks kasutajate ühendus väitis, et komisjon oli alahinnanud teatavaid tegureid, mis väidetavalt oli põhjustanud ammooniumnitraadi hindade languse ning seejärel tekitanud ühenduse tootmisharule kahju; nendeks teguriteks olid näiteks tarbimise vähenemine ning ühenduse tootmisharu väidetavalt ebapiisavad ratsionaliseerimismeetmed, mida muu hulgas tõendas tootmisvõimsuse madal rakendusaste.

(43) Lisaks sellele väitis üks importijate ühendus, et ühenduse tootmisharu kantud kahju oli tingitud tootmisharu üldisest ülemäärasest tootmisvõimsusest.

(44) Tarbimise vähenemist analüüsiti ajutises määruses ning uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutises määruses esitatud järeldused.

(45) Ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimismeetmete kohta tuleks märkida, et tehti suuri investeeringuid, mis ei olnud seotud vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse suurendamisega, ning hiljuti suleti mitu tootmisettevõtet, mistõttu vähenesid tootmisvõimsus ja töötajate arv. See kinnitab piisavate ratsionaliseerimismeetmete võtmist.

(46) Mis puutub tootmisvõimsuse rakendusastmesse ja tootmisharu üldise ülemäärase tootmisvõimsuse küsimusse, siis tuletatakse meelde, et algetapis ei peetud kõnealust näitajat ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel asjakohaseks (vt ajutise määruse põhjendus 35). Ehkki asjaomases tootmisharus võib esineda teatav ülemäärane tootmisvõimsus, ei peeta selle näitaja mõju siiski piisavaks, et kõrvaldada dumpingu ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.

(47) Eespool öeldut silmas pidades ja uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 46–49 kirjeldatud esialgsed järeldused.

4. Ühenduse huvid

(48) Üks kasutajate ühendus väitis, et dumpinguvastased meetmed vähendavad Briti põllumajandustootjate sissetulekut, asetades nad raskemasse majandusolukorda.

(49) Kasutajate ühenduse esitatud andmete põhjal tehti kindlaks, et uurimisperioodil moodustasid väetised keskmiselt 6 % põllumajandustootjate üldistest tootmiskuludest.

(50) Kuna asjaomastest riikidest pärinev import moodustas ainult 9 % ammooniumnitraadi tarbimisest ühenduse turul (11 % Ühendkuningriigi turul) ning pidades silmas dumpinguvastaste tollimaksude taset ja seda, et kasutajate kanda jääb tõenäoliselt ainult osa nendest tingitud hinnatõusust, on põllumajandustootjate tootmiskulude kasv tõenäoliselt minimaalne. Isegi kui ühenduse tootmisharu peaks lisaks müügimahu suurendamisele tõstma ka hindu, oleks selline tõus siiski piiratud, sest on olemas ka muud tarneallikad, nimelt kolmandatest riikidest pärinev import, mille suhtes meetmeid ei kohaldata.

(51) Eespool öeldut silmas pidades leiti, et piiratud mõju põllumajandustootjatele ei ole kaalukas põhjus, mis räägiks dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu.

(52) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 53 kirjeldatud esialgsed järeldused.

F. DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Menetluse lõpetamine Leedu suhtes

(53) Leedust pärinevat importi käsitlevaid järeldusi silmas pidades tuleks lõpetada selle riigi suhtes algatatud menetlus.

2. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(54) Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 peaks dumpinguvastane tollimaks vastama dumpingumarginaalile, kui kahjumarginaal ei ole madalam. Lõplike kehtestatavate meetmete tasandi kindlaksmääramiseks on kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldav tase.

(55) Tuleb märkida, et hinna allalöömise arvutamisel granuleeritud ja mikrogranuleeritud ammooniumnitraadi hinnaerinevuse arvessevõtmiseks tehtud kohandusi käsitlevates väidetes ja asjakohastes järeldustes osutatakse ka kahjumarginaali arvutamisele.

(56) Peale selle kordas kaebuse esitaja kahjumarginaali arvutamise suhtes väidet, et kahjustava dumpingu puudumisel peaks ühenduse tootmisharu kasumimarginaal olema vähemalt 10 %. Selle kohta uusi tõendeid ei esitatud. Samal ajal väitis Poola eksportiv tootja, et sarnaselt eelmiste väetisi käsitlevate dumpinguvastaste menetlustega tuleks kasutada 5 % suurust kasumimarginaali. Suurt kasumit, mille käesoleva menetlusega hõlmatud toote puhul saavutas aastatel 1995–1996 ühenduse tootmisharu, arvesse võttes leiti, et kahjustava dumpingu puudumisel võiks saavutada 8 % suuruse kasumimarginaali, nagu tõdetakse ajutise määruse põhjenduses 56.

(57) Seetõttu kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 56 kirjeldatud meetod kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks.

3. Lõplike meetmete vorm ja tase

(58) Kaebuse esitaja väitis, et on olemas märgid ammooniumnitraadi uute vormide, st ammooniumnitraadi ja muude toodete segude tootmise kohta, mille ainus eesmärk on hoida kõrvale võimalikest ammooniumnitraadi suhtes kehtestatavatest dumpinguvastastest meetmetest. Sellele küsimusele juhitakse tolliasutuste tähelepanu.

(59) Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks kehtestada täheldatud kahjumarginaalide tasemele vastav lõplik dumpinguvastane tollimaks, välja arvatud üks Poola eksportiv tootja, kelle dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada vastavalt täheldatud dumpingumarginaali tasemele.

(60) Meetmete tõhususe tagamiseks ja mõne varasema väetisi käsitleva menetluse käigus täheldatud hinnamanipulatsioonide vältimiseks kinnitatakse, et tollimaksud tuleb kehtestada konkreetse summana tonni kohta. Tollimaksud on järgmised:

Riik | Dumpinguvastase tollimaksu alus (%) | Tollimaksu summa (eurodes tonni kohta) |

Poola

Anwil SA | 25,2 | 23,13 |

Zaklady Azotowe Pulaway SA | 22,3 | 20,65 |

Kõik teised äriühingud | 30,5 | 26,91 |

Ukraina

Kõik äriühingud | 43,4 | 33,25 |

(61) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(62) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [3] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

4. Ajutiste tollimaksude sissenõudmine

(63) Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (EÜ) nr 1629/2000 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Poolast ja Ukrainast pärineva CN-koodide 31023090 ja 31024090 alla kuuluva ning üle 28 massiprotsendise lämmastikusisaldusega ammooniumnitraadi suhtes, mis ei ole vesilahus, ning ammooniumnitraadi suhtes, mis on segatud kaltsiumkarbonaadi või muude anorgaaniliste ainetega, mis ei ole väetised.

2. Järgnevalt loetletud äriühingutes valmistatud toodete tonni suhtes kohaldatava tollimaksu summa eurodes on järgmine:

Riik | Äriühing | Tollimaksu summa (eurodes tonni kohta) | TARICi lisakood |

Poola | Anwil SA Ul. Tourunska 222,87-805 Wloclawek Poland | 23,13 | A174 |

Zaklady Azotowe Pulawy SA Al. Tysiaclecia P.P. 13,24-110 Pulawy Poland | 20,65 | A175 |

Kõik teised äriühingud | 26,91 | A999 |

Ukraina | Kõik äriühingud | 33,25 | |

3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 [4] artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

5. Leedust pärineva ammooniumnitraadi importi käsitlev menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1629/2000 kohaselt Poolast ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. jaanuar 2001

Nõukogu nimel

eesistuja

A. Lindh

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT L 187, 26.7.2000, lk 12.

[3] Euroopa Ühenduste KomisjonKaubanduse peadirektoraatDirektoraat BTERV 0/10Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Brussels.

[4] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 40.

--------------------------------------------------