ET Euroopa Liidu Teataja C 66/12

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 66/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

(1) Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011.

(2) Kuigi seni on finantskriisi mõju Maltale olnud tagasihoidlik, eeldatakse et eelkõige välissektoris hakkab ülemaailmne majanduslangus majandustegevust negatiivselt mõjutama. Valitsemissektori eelarve puudujäägi märkimisväärne vähenemine aastatel 2004–2007 peatus ajutiselt 2008. aastal, kui see konkreetsete kulusid suurendavate otsuste tõttu suurenes hinnanguliselt 3,5 %-le SKPst. Eelarvestrateegiaks on jätkata eelarve konsolideerimist alates 2009. aastast. Üldstrateegia raames on võetud mõned meetmed vastuseks majanduslangusele, suurendades riiklikke investeeringuid (osaliselt rahastatud ELi vahenditest), soodustades ostujõudu ning andes otsetoetust tootmis- ja turismivaldkonnale ning VKEdele. Malta peamised väljakutsed on jätkata eelarve konsolideerimist, samal ajal majanduse aluseid mitmekesistades ning konkurentsivõime tugevdamisega ekspordisektorit toetades. Ka juhul kui Malta järgib strateegiat edendada mitte-hinnapõhist konkurentsivõimet, lihtsustades lisandväärtusega tegevuse soodustamist, jääb kulupõhine konkurentsivõime ekspordist sõltuva majanduskasvu võtmeelemendiks.

(3) Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 2,8 %-lt 2008. aastal 2,2 %-le 2009. aastal, enne taastumist keskmiselt 2,7 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe hindamisel (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb liiga optimistlikel kasvuprognoosidel, kuna eeldatakse, et eksport taastub suhteliselt kiiresti. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat liiga optimistlik 2009. aastal, kuid usutav sellele järgnevatel aastatel. Üldise palgatõusu võimalus, mis ületab liigselt tootlikkuse suurenemist, võib põhjustada Malta konkurentsivõime arengu osutumise vähem soodsaks, kui on kavandatud ajakohastatud stabiilsusprogrammis.

(4) Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2008. aastal 3,5 % SKPst, kusjuures eelmises programmis oli seatud eesmärgiks puudujääk 1,2 % SKPst (3). Erinevus kajastab eelkõige kavandatust suuremad kulutusi, mis tulenesid peamiselt: i) eelarves kajastamata ühekordsetest kuludest, mis on seotud ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega laevatehase töötajatele (1 % SKPst); ii) lisakuludest seoses energiatoetustega (0,8 % SKPst) ning iii) kavandatust suurematest palgakuludest täiendava töölevõtu ja kõrgemate palkade tõttu, eelkõige tervishoiusektoris (0,5 % SKPst).

(5) Programmi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal langema 1,5 %-le SKPst (ühekordne puudujääki vähendav tehing maamüügist, mis peaks prognooside kohaselt moodustama 0,3 % SKPst). Struktuurne puudujääk 2009. aastal väheneb. Majanduse toetuseks võetavate meetmete (hinnanguliselt 1,5 % SKPst) mõju eelarvele on suurem sellest, mis korvatakse eelarvepuudujääki vähendava mõjuga, mis tuleneb energiatoetuse ja muude toetuste vähendamisest, laevatehase töötajatele ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega seotud ühekordsete kulude vähendamisest ning aktsiisimaksude suurendamisest koos maksude suurema laekumisega (rahvusvahelistest ettevõtetest), mis ulatub 2,25 %-ni SKPst.

(6) Ajakohastatud programmis kirjeldatud eelarvestrateegia keskpika perioodi eesmärk on järgida eelarve konsolideerimist kogu programmiperioodi jooksul ning üldeesmärgina saavutada keskpika perioodi eesmärk, milleks on eelarveseisundi struktuurne tasakaal (tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2011. aastaks, üks aasta hiljem kui kavandatud 2007. aasta stabiilsusprogrammis. Eelarvepuudujääk peaks 2010. aastal vähenema 0,3 %ni SKPst, enne kui saavutatakse 1,2 %-line ülejääk SKPst 2011. aastal, kuigi programmiga ei ole ette nähtud meetmeid kõnealuse suundumuse saavutamiseks. Programmiperioodi jooksul ettenähtud eelarve konsolideerimine saavutatakse peamiselt kulude piiramisega, vähendades kulude suhet 3,2 % võrra SKPst, samal ajal eeldatakse, et tulud suurenevad 1,2 % võrra. Kulude piiramist toetatakse madalamate toetustega ja sotsiaalmaksetega (mõlemad programmiperioodi alguses 2009. aastal) ning valitsemissektori väiksemate tarbimiskuludega (programmiperioodi lõpus 2010–2011). Suurem osa tulude suurenemisest kogu programmiperioodi jooksul tuleneb otseste maksude suuremast laekumisest, mis programmi kohaselt on seotud nende rahvusvaheliste ettevõtjate suurema arvuga, kelle registrijärgne asukoht on Maltal. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal on hinnanguliselt 62,8 % SKPst, peaks 2010. aastal vähenema 3 % võrra ja edasi 3,5 % 2011. aastal, mis on tingitud peamiselt esmase puudujäägi suurenemisest alates 2009. aastast.

(7) Eelarvetulemused võivad programmiperioodi jooksul halveneda. Ohud on enamasti seotud optimistliku makromajandusliku stsenaariumiga, lähtumisega ebakindlast maksutulust (rahvusvahelistelt ettevõtetelt otseste maksude suurem laekumine on ebakindel) ning võimaliku kulude kõrvalekalde tekkimisega võrreldes programmiperioodi lõppu kavandatud avaliku sektori tarbimise vähenemisega. 2010. ja 2011. aastaks on täiendavaks riskiteguriks teabe puudumine eelarve konsolideerimist toetavate meetmete kohta, eelkõige seoses avaliku sektori palgafondi jätkuva piiramisega. Kuna puudujääk võib kujuneda prognoositust halvemaks, võib ka võla suhe osutuda programmis kavandatust suuremaks. Praegu kättesaadava teabe põhjal võiks Malta laevatehaste likvideerimine 2009. aasta jooksul suurendada võla taset.

(8) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Maltal on tunduvalt väiksem kui ELi keskmine, kusjuures pikaajalises perspektiivis väheneb pensionikulude osatähtsus SKPs vastavalt 2005. aasta prognoosidele. 2006. aasta pensionireformiga, mille eesmärk on pensioniea tõstmine ning pensionide suurendamine, kaasnevad pikemas perspektiivis tõenäoliselt siiski suuremad kulud. Lisaks ületab valitsemissektori praegune koguvõlg asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Eelarveseisundi parandamine aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmisi ohtusid.

(9) Kui kogukulud aastatel 2004–2007 olid eelarves ettenähtud kuludest madalamad, siis 2008. aasta kogemus on näidanud, et riiklike kulude suhtes tehakse siiski eelarve täitmise etapis vabalt valitud otsuseid ning eelarve kohta puudub keskpika perioodi jaoks selge eelarvepoliitika lähenemisviis. Programmiga ei ole ette nähtud sellekohaseid parandusi. Lisaks tundub, et hariduse ja tervise valdkonna kulude tulemuslikkus ja tõhusus on nõrk.

(10) 2008. aasta oktoobris teatas valitsus Malta pankades olevate hoiuste tagatise suurendamisest 20 000 EURilt 100 000 EURile. Seni ei ole muud meetmed finantssüsteemi stabiliseerimise parandamiseks osutunud vajalikuks.

(11) 2009. aasta eelarve on üldiselt eelarvet konsolideeriv, mis on piisav ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga, võtte arvesse suurt eelarvepuudujäägi suhet ja võla suhet ning konkurentsivõimega seonduvaid probleeme. Siiski võttis Malta kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu mitmeid meetmeid majanduse toetamiseks 2009. aastal. Enamik meetmetest on õigeaegsed ja sihipärased ning suunatud sektoritele, mis eelduste kohaselt kannatavad kõige rohkem majanduslanguse tõttu, nt turism ja tootmine. Välja arvatud riiklikud investeeringud, mille osatähtsus SKPst 2011. aastal väheneb, tunduvad meetmed olevat püsivad. Mitmed struktuurimeetmed, mis on osa pikaajalisest poliitika reformikavast, peaksid toetama majanduslangusest tingitud probleemide lahendamist, suurendades potentsiaalset majanduskasvu. Eelkõige muudab ühistranspordi kavandatud liberaliseerimine sektori tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks ning paindliku tegevuskava rakendamine aitab tagada vastavad ametioskused uutes, kõrge tasemega oskusi nõudvates sektorites. Lisaks on programmis kavandatud suuremad kulud infrastruktuurile ja keskkonnaprojektidele. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja riigispetsiifiliste soovitustega, mille kohta tegi komisjoni 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel.

(12) Programmi kohaselt paraneb struktuurne tasakaal programmis sisalduva teabe alusel komisjoni talituste poolt tehtud ümberarvutuste põhjal hinnanguliselt aastas keskmiselt 1,25 % SKPst aastatel 2010–2011. Võttes arvesse olulisi ohte eelarve-eesmärkidele ei anna programmi eelarvealased põhimõtted piisavat kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst programmiperioodi lõpuks. Eelarve kavandatud konsolideerimist tuleks toetada meetmetega hilisematel aastatel. Võttes arvesse võlaprognoosidega seotud riske, võib võla suhe läheneda piisavalt kiiresti kontrollväärtusele keskpikas perspektiivis (kuigi komisjoni prognoosi kohaselt see lühikeses perspektiivis veidi suureneb), pidades silmas võla suhte olulist vähenemist aastatel 2004–2007.

(13) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Üldine järeldus on, et hoolimata majanduskasvu aeglustumisest ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamisest 2008. aastal tuleb programmi kohaselt jätkata eelarve konsolideerimist alates 2009. aastast, mis tuleks saavutada kulude piiramisega ja vähemal määral ka kasvavate tuludega. See on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning võib käsitada asjakohastena, võttes arvesse suurt eelarvepuudujäägi suhet ja võla suhet ning konkurentsivõimega seonduvaid probleeme. Optimistliku makromajandusliku stsenaariumi, ebakindla maksutulu, kulude kõrvalekalde tekkimise ja teabe puudumise tõttu eelarve konsolideerimise meetmete kohta hilisematel aastatel valitseb siiski oht, et programmiperioodi jooksul puudujäägi- ja võlaeesmärke ei saavutata. Võla suhe, mis peaks kogu programmiperioodi jooksul järk-järgult vähenema alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, kuid mis on seotud eespool nimetatud ohtudega, tundub olevat piisav langus kontrollväärtuse suunas keskpikas perspektiivis, kuigi komisjoni prognoosi kohaselt see veidi suureneb lühiajalises perspektiivis, pidades silmas võla suhte olulist langust aastatel 2004–2007. Kuigi viimastel aastatel on olukord paranenud, suurendab majandusaluste ebapiisav mitmekesistamine Malta haavatavust välistegurite suhtes, eelkõige praeguse majanduslanguse tingimustes. Lisaks on konkurentsivõime endiselt haavatav, eelkõige kui palgad suurenevad rohkem kui tootlikkus.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades soovitatakse Maltal:

i) jätkata edasist programmikohast eelarve konsolideerimist, et taastada 2009. aastal vastavalt kavandatule alla 3 %line eelarvepuudujäägi suhe SKPsse, ja tagada, et valitsemissektori võla suhet vähendatakse vastavalt, esitades meetmed, millega tuleks keskpika perioodi hilisematel aastatel saavutada eelarve kavandatud konsolideerimine;

ii) tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku ning suurendada riiklike kulutuste tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas kiirendades ulatusliku tervishoiureformi väljatöötamist ja elluviimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2007 2008 2009 2010 2011 SKP reaalkasv (muutuse %) SP dets 2008 3,7 2,8 2,2 2,5 2,8 KOM jaan 2009 3,9 2,1 0,7 1,3 puudub LP nov 2007 3,5 3,1 3,2 3,4 puudub THHI inflatsioon (%) SP dets 2008 0,7 4,5 2,7 2,3 2,0 KOM jaan 2009 0,7 4,6 1,9 2,2 puudub LP nov 2007 0,9 2,5 2,3 2,1 puudub SKP lõhe (5) (% potentsiaalsest SKPst) SP dets 2008 0,0 0,1 – 0,3 – 0,5 0,5 KOM jaan 2009 (6) 1,1 1,2 0,0 – 0,6 puudub LP nov 2007 – 0,8 – 0,1 0,5 1,9 puudub Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) SP dets 2008 – 5,5 – 5,1 – 3,1 – 2,7 0,7 KOM jaan 2009 – 4,6 – 5,5 – 5,5 – 5,3 puudub LP nov 2007 – 0,5 0,2 3,2 5,5 puudub Valitsemissektori tulud (% SKPst) SP dets 2008 40,6 40,6 41,7 41,8 41,9 KOM jaan 2009 40,4 40,7 41,1 41,2 puudub LP nov 2007 41,0 40,9 39,9 39,5 puudub Valitsemissektori kulud (% SKPst) SP dets 2008 42,4 43,9 43,2 42,1 40,7 KOM jaan 2009 42,2 44,2 43,7 43,8 puudub LP nov 2007 42,7 42,2 40,0 38,5 puudub Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst) SP dets 2008 – 1,8 – 3,3 – 1,5 – 0,3 1,2 KOM jaan 2009 – 1,8 – 3,5 – 2,6 – 2,5 puudub LP nov 2007 – 1,6 – 1,2 – 0,1 0,9 puudub Esmane tasakaal (% SKPst) SP dets 2008 1,6 0,0 1,9 3,0 4,3 KOM jaan 2009 1,6 – 0,2 0,8 0,8 puudub LP nov 2007 1,7 2,0 2,9 3,8 puudub Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5) (% SKPst) SP dets 2008 – 1,8 – 3,4 – 1,4 – 0,1 1,0 KOM jaan 2009 – 2,2 – 4,0 – 2,6 – 2,3 puudub LP nov 2007 – 1,3 – 1,2 – 0,3 0,3 puudub Struktuurne tasakaal (7) (% SKPst) SP dets 2008 – 2,4 – 3,7 – 1,7 – 0,2 0,9 KOM jaan 2009 – 2,8 – 3,3 – 2,9 – 2,3 puudub LP nov 2007 – 2,1 – 1,4 – 0,5 0,1 puudub Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) SP dets 2008 62,2 62,8 61,9 59,8 56,3 KOM jaan 2009 61,9 63,3 64,0 64,2 puudub LP nov 2007 62,9 60,0 57,2 53,3 puudub Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Hinnangus on arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka muud selleks ajaks kättesaadavat teavet.

(3) Programmi kohaselt on eeldatav eelarve puudujääk 3,3 % SKPst, mida kinnitab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2008. aasta oktoobri teatis. Võttes arvesse asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ületamist valmistas komisjon 18. veebruaril 2009. aastal aruande asutamislepingu artikli 104 lõike 3 alusel.

(4) Andmed valitsemissektori võla kohta, eelkõige ei ole aastate 2007–2011 kohta esitatud andmeid seoses erinevustega raha ja viitlaekumiste vahel ning finantsvarade netoakumuleerimisega — erastamistulud, hindamise mõju ja muu, likviidsed finantsvarad, netofinantsvõlg.

(5) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(6) Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on aastatel 2007–2010 hinnanguliselt vastavalt 2,3 %, 2 %, 1,9 % ja 1,9 %.

(7) Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2007. aastal 0,6 % SKPst, 2008. aastal 0,3 % SKPst, 2009. aastal 0,3 % SKPst ja 2010. aastal 0,1 % SKPst; vastavalt 2008. aasta stabiilsusprogrammile vähendavad need kõik puudujääki ning komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on need 2007. aastal 0,6 % SKPst, 2008. aastal – 0,6 % SKPst ning 2009. aastal 0,3 % SKPst.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.