Nõukogu määrus (EÜ) nr 2347/2002,

16. detsember 2002,

millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]

ning arvestades järgmist:

(1) Ühenduse kalanduse ja akvakultuurisüsteemi loomist käsitleva nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3760/92 kohaselt peab nõukogu – silmas pidades kättesaadavaid teadusalaseid nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet – vastu võtma meetmed, mis tagavad kalavarude säästlikkusel rajaneva ratsionaalse ja vastutustundliku kasutamise, ning kalavarudele juurdepääsu tingimused. [3]

(2) Teatavaid süvamere kalavarusid käsitlevate uute teadusalaste nõuannete kohaselt on kõnealused varud ekspluateerimise suhtes tundlikud ning nende püügivõimalusi tuleks säästlikkuse tagamiseks piirata.

(3) Uued teadusalased nõuanded näitavad, et püügikoormuse korraldamine on asjakohane meetod, millega tagatakse süvamere kalavarude ettevaatuspõhimõtte kohane majandamine.

(4) Seetõttu on vaja sätestada kalapüügiloa väljaandmine süvamereliikide püüdmisega tegelevatele laevadele ning piirata kõnealuste kalavarude püügikoormust vastavalt viimase aja tasemetele.

(5) Kvaliteetsete teadusalaste nõuannete saamise eeltingimus on täpne ja ajakohastatud teave kalapüügitegevuse kohta ning on kõige parem, kui sellist teavet koguvad väljaõppinud ja sõltumatud teadusvaatlejad koostöös kalatööstuse esindajate ja muude huvitatud isikutega.

(6) Kalapüüki ja merekeskkonda käsitlevate teadusalaste nõuannete saamiseks vajalik kontrollitav ja ajakohastatud teave tuleks asjaomastele teadus- ja haldusasutustele kättesaadavaks teha võimalikult kiiresti.

(7) Et tagada süvamereliikide püügikoormuse tulemuslik ja ettevaatusel põhinev majandamine, on vaja identifitseerida kõnealuste liikide püügiga tegelevad laevad kalapüügilubade abil, mis on välja antud vastavalt nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted) [4] ja komisjoni 20. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ) nr 2943/95 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1627/94 kohaldamiseks). [5]

(8) Selleks, et tagada käesoleva määrusega ettenähtud meetmete järgimine, tuleb lisaks meetmetele, mis on võetud nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollsüsteem) [6] ning komisjoni 29. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1489/97 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemiga) [7] ette näha täiendavad kontrollmeetmed.

(9) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, [8]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, kes tegelevad kalapüügiga ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) alapiirkondades I–XIV (kaasa arvatud) ning ühenduse vetes CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 ja 34.2, mis hõlmab I lisas loetletud liikide püügi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) süvamereliigid – I lisa loetelus esitatud liigid;

b) süvamere kalapüügiluba – määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7 ettenähtud korras väljaantud süvamereliikide püügiluba;

c) võimsus – laevale paigaldatud mootorite koguvõimsus kilovattides, mõõdetuna kalalaevade omadusi käsitleva nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 2930/86 [9] ettenähtud korras;

d) mahutavus – kogumahutavus, mõõdetuna määrusega (EMÜ) nr 2930/86 ettenähtud korras;

e) kilovatt-püügipäevad – tulemus, mis saadakse punktis c määratletud võimsuse korrutamisel päevade arvuga, mil kalalaev kasutab mis tahes püügivahendit vees.

Artikkel 3

Süvamere kalapüügiluba

1. Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja jätavad pardale igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike, nõutakse süvamere kalapüügiluba.

Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardale jätta, ümber laadida või lossida süvamereliike üldkoguses üle 100 kg, kui kõnealusel laeval ei ole süvamere kalapüügiluba.

2. Liikmesriigi taotluse korral võib hooajalise või rannalähedase püügi arvesse võtmiseks kehtestada erimeetmeid.

3. Lõike 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 4

Püügikoormuse piirangud

1. Liikmesriigid arvutavad välja iga oma laeva koguvõimsuse ja kogumahutavuse, kui see on aastal 1998, 1999 või 2000 lossinud üle 10 tonni mis tahes süvamereliikide segu.

Need koondväärtused edastatakse viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid esitavad komisjoni kirjaliku taotluse korral kolmekümne päeva jooksul dokumendid registreeritud saakide kohta nendel laevadel, kellele on antud süvamere kalapüügiluba.

2. Liikmesriik võib oma laevale välja anda süvamere kalapüügiloa üksnes juhul, kui:

a) kõnealuste laevade koguvõimsus ei ole suurem lõikes 1 määratletud koguvõimsusest ning/või

b) kõnealuste laevade kogumahtuvus ei ole suurem lõikes 1 määratletud kogumahtuvusest.

Artikkel 5

Ettekande esitamine püügivahendite omaduste ja püügitegevuse kohta

Peale määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 6 ettenähtud kohustuste registreerib ühenduse kalalaeva kapten, kellel on süvamere kalapüügiluba, logiraamatus või lipuliikmesriigi poolt ettenähtud vormis III lisas loetletud andmed.

Artikkel 6

Laevaseiresüsteem

1. Olenemata määruse (EÜ) nr 1489/97 artikli 6 lõikest 2, teatab laeva kapten kalalaevale paigaldatud satelliitseireseadme tehnilise rikke korral või juhul, kui see ei toimi, lipuliikmesriigile ja rannikuäärsele liikmesriigile oma geograafilise asendi iga kahe tunni tagant.

2. Pärast merereisi lõppu ei tohi laev sadamast lahkuda enne, kui satelliitseireseade toimib pädevaid asutusi rahuldaval viisil.

3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuste korduvat täitmata jätmist käsitatakse ühise kalanduspoliitika tõsise rikkumisena ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loetelu käsitleva nõukogu 24. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1447/1999 [10] tähenduses.

4. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 7

Määratud sadamad

1. Alates 1. märtsist 2003 on keelatud lossida mis tahes süvamereliikide segu koguses üle100 kg mujal kui süvamereliikide lossimiseks määratud sadamates.

2. Iga liikmesriik määrab sadamad, kus lossitakse süvamereliike koguses üle 100 kg, ning määrab kindlaks kontrolli- ja järelevalvekorra, sealhulgas süvamereliikide lossimisel koguste registreerimise ja nende kohta aruande esitamise tingimused.

3. Iga liikmesriik edastab komisjonile 60 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest määratud sadamate loetelu ning sellele järgneva 30 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud kontrolli- ja järelevalvekorra.

Komisjon edastab selle teabe kõigile teistele liikmesriikidele.

Artikkel 8

Vaatlejad

1. Iga liikmesriik määrab vastavalt lõikes 2 ettenähtud proovivõtuplaanile teadusvaatlejad kalalaevadele, kellele on väljastatud süvamere püügiluba.

2. Iga liikmesriik koostab vaatlejate kasutamiseks ja sadamas proovide võtmiseks proovivõtuplaani, et tagada esindavate andmete kogumine, mis on vajalik süvamere kalavarude adekvaatseks hindamiseks ja majandamiseks.

Proovivõtuplaani kinnitab komisjon teadusliku ja statistilise analüüsi põhjal kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

3. Lõigete 1 ja 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras.

4. Teadusvaatleja:

a) registreerib sõltumatult püügipäevikusse artiklis 5 nimetatud teabe;

b) esitab asjaomase liikmesriigi pädevatele asutusetele aruande 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu. Kõnealuse aruande koopia saadetakse komisjonile 30 päeva jooksul pärast kirjaliku taotluse saamist;

c) täidab proovivõtuplaanis ettenähtud lisakohustused.

5. Teadusvaatleja ei tohi olla:

a) selle laeva kapteni ega mõne muu laeval teeniva ametiisiku sugulane, kuhu ta on määratud vaatlejaks;

b) selle laeva kapteni teenistuses, millele ta on määratud;

c) kapteni esindaja teenistuses;

d) äriühingu teenistuses, mida kontrollib kapten või kapteni esindaja;

e) kapteni esindaja sugulane.

Artikkel 9

Teavitamine

Lisaks määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 ja artikli 19 punktiga i sätestatud kohustustele edastavad liikmesriigid, võttes aluseks logiraamatutesse kantud teabe, kaasa arvatud täielikud andmed püügipäevade kohta väljaspool sadamat ning teadusvaatlejate aruanded, iga poolaasta kohta kolme kuu jooksul pärast kõnealuse poolaasta lõppu komisjonile teabe süvamereliikide saakide ja püügikoormuste kohta kilovatt-püügipäevades, eraldi kvartalite, püügivahendi tüübi, kalaliikide (sealhulgas andmed II lisas esitatud liikide kohta), ICESi statistilise ruudu või CECAFi alajaotise järgi.

Komisjon edastab selle teabe viivitamata asjaomastele teadusasutustele.

Artikkel 10

Kontrollimine

Komisjon esitab enne 30. juunit 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettekande süvamereliikide majandamise üldkava kohta. Ettekande põhjal teeb komisjon nõukogule ettepaneku vajalike muudatuste tegemiseks kõnealuses kavas.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklile 17 asutatud komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Fischer Boel

[1] EÜT C 151 E, 25.6.2002, lk 184.

[2] Arvamus on esitatud 10. oktoobril 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[3] EÜT L 389, 31.12.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1181/98 (EÜT L 164, 9.6.1998, lk 1).

[4] EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

[5] EÜT L 308, 21.12.1995, lk 15.

[6] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2846/98 (EÜT L 358, 31.12.1998, lk 5).

[7] EÜT L 202, 30.7.1997, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2445/1999 (EÜT L 298, 19.11.1999, lk 5).

[8] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[9] EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).

[10] EÜT L 167, 2.7.1999, lk 5.

--------------------------------------------------

I LISA

Süvamereliikide loetelu

Teaduslik nimi | Üldnimetus |

Alphanopus carbo | Süsisaba |

Apristuris spp. | Islandi koerhailane |

Argentina silus | Põhjaatlandi hõbekala |

Beryx spp. | Limapead |

Centrophorus granulosus | Kare ogahai |

Centrophorus squamosus | Hall lühiogahai |

Centroscyllium fabricii | Must koletishai |

Centroscymnus coelolepis | Portugali süvahai |

Coryphaenoides rupestris | Kalju-tömppeakala |

Dalatias licha | Šokolaadogahai |

Deania calceus | Rokk-koon deaniahai |

Etmopterus princeps | Suur tumehai |

Etmopterus spinax | Harilik tumehai |

Galeus melastomus | Mustsuu-ogahai |

Galeus murinus | Hiir-saagrai |

Hoplostethus atlanticus | Atlandi karekala |

Molva dypterigia | Sinine molva |

Phycis blennoides | Niituimlutsud |

Centroscymnus crepidater | Pikk-koon-süvahai |

Scymnodon ringens | Lühikoon-hammashai |

Hexanchus griseus | Kammhai |

Chlamydoselachus anguineus | Mantelhai |

Oxynotus paradoxus | Puriuim-sigahai |

Somniosus microcephalus | Atlandi polaarhai |

--------------------------------------------------

II LISA

Artiklis 9 nimetatud süvamereliikide täiendav loetelu

Teaduslik nimi | Üldnimetus |

Pagellus bogaraveo | Besuugo |

Chimaera monstrosa | Euroopa meritont |

Marcrourus berglax | Põhja-pikksaba |

Mora moro | Mora |

Antimora rostrata | Antimora |

Epigonus telescopus | Must kardinal |

Helicolenus dactylopterus | Sinisuu-liftahven |

Conger conger | Harilik meriangerjas |

Lepidopus caudatus | Lintuim |

Alepocephalus bairdii | Silepea |

Lycodes esmarkii | Vöödiline lükood |

Raja hyperborea | Arktika rai |

Sebastes viviparus | Meriahven |

Hoplostethus mediterraneus | Vahemere saagkõht |

Trachyscorpia cristulata | Atlandi astelpea |

Raja nidarosiensus | Norra rai |

Chaecon (Geryon) affinis | Süva(vee)-punakrabi |

Raja fyllae | Ümarrai |

Hyrdolagus mirabilis | Suursilm-merijänes |

Rhinochimaera atlantica | Atlandi nokistont |

Alepocephalus rostratus | Risso silepea |

Polyprion americanus | Ameerika vrakkahven |

--------------------------------------------------

III LISA

Artiklis 5 nimetatud teave püügivahendite omaduste ja püügitegevuse kohta

1. Põhjaõngejada kasutavad laevad:

- põhjaõngejadades kasutatavate konksude keskmine arv,

- põhjaõngejadade meres oleku aeg kokku iga 24 tunni jooksul ning vettelaskmiste arv sellel ajavahemikul,

- püügisügavused.

2. Seisevpüüniseid kasutavad laevad:

- võrgusilma suurus,

- võrkude keskmine pikkus,

- võrkude keskmine kõrgus,

- võrkude meresoleku aeg kokku 24 tunni jooksul ning võrkude pardale hiivamiste üldarv sellel ajavahemikul,

- püügisügavused.

3. Veetavaid püüniseid kasutavad laevad:

- võrkudes kasutatud võrgusilma suurus,

- võrkude meresoleku aeg kokku 24 tunni jooksul ning võrkude pardale hiivamiste üldarv sellel ajavahemikul,

- püügisügavused.

--------------------------------------------------