Euroopa Liidu Teataja L 084 , 30/03/1983 Lk 0001 - 0016

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 04 Köide 2 Lk 0086

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 04 Köide 2 Lk 0086



Nõukogu määrus (EMÜ) nr 707/83, 28. märts 1983, Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahel Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppe sõlmimise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] võttes arvesse assamblee arvamust [2] ning arvestades, et: ühenduse ja Guinea-Bissau vahel on peetud läbirääkimisi vastavalt Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppe [3] artikli 17 teisele lõigule, et määrata kindlaks kokkuleppe lisas või artiklis 9 nimetatud protokollis tehtavad muudatused või täiendused; nende läbirääkimiste tulemusena kirjutati 15. märtsil 1983 alla muudatuskokkuleppele; kõnealuse kokkuleppe heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühendus kiidab heaks kokkuleppe, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahelist Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkulepet. Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja esitab kõnealuse kokkuleppe artikliga 2 ettenähtud teate. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 28. märts 1983 Nõukogu nimel eesistuja J. Ertl [1] EÜT C 36, 9.2.1983, lk 10. [2] Arvamus on esitatud 11. märtsil 1983 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). [3] EÜT L 226, 29.8.1980, lk 34. -------------------------------------------------- Kokkulepe, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigivalitsuse vahelist Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkulepet Artikkel 1 1. Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsusevahelise Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppe protokoll ja lisa:" Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vaheline Protokoll KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahelist Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkulepet, alla kirjutatud Brüsselis 27. veebruaril 1980. aastal, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Protokoll hõlmab kalapüüki kolme aasta jooksul alates protokolli jõustumisest 1983. aastal. Artiklis 4 nimetatud piirangud on selle ajavahemiku iga aasta kohta järgmised. 1. Põhjatraalerid: 7500 brutoregistertonni. Iga aasta jooksul võib kõnealusest tonnaažist kasutada sellist osa, millele vastav aasta keskmine ei ületa3500 brutoregistertonni. 2. 25 tuunikülmutuslaeva (keskmiselt 900 brutoregistertonni). 3. 25 tuunikala-õngepüügilaeva (keskmiselt 130 brutoregistertonni). Artikkel 2 1. Kokkuleppes nimetatud hüvitis on artiklis 1 nimetatud ajavahemikupuhul 4275000 eküüd, st 1425000 eküüd käesoleva protokolli kohaldamise iga aasta kohta. 2. Hüvitis hõlmab ka summasid, mis on ette nähtud alates1. märtsist 1982 kokkulepitud vaheperioodide jaoks. Artikkel 3 1. Guinea-Bissau valitsus vastutab ainuisikuliselt artikliga 2 ettenähtud hüvitise kasutamise eest. 2. Guinea-Bissau valitsus teeb ühendusele teatavaks hüvitise kasutamisprogrammi. Artikkel 4 1. Hüvitis makstakse välja kolme võrdse aastase osamaksena. 2. Hüvitis makstakse kontole, mille Guinea-Bissau valitsuse valitud finantsasutus on avanud. Artikkel 5 Samuti osaleb ühendus artiklis 1 nimetatud ajavahemikus maksimaalselt 250000 eküüga Guinea-Bissau teadusprogrammi rahastamises, et suurendada informeeritust Guinea-Bissau Vabariigi kalastusvööndi kalavarudest. Artikkel 6 Kui ühendus käesoleva protokolliga ettenähtud makseid ei tasu, siis kalanduskokkulepe peatatakse. Artikkel 7 Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, kui pooled teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. LISA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE LIPPUDE ALL SÕITVATE LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED GUINEA-BISSAU KALASTUSVÖÖNDIS A. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded Iga-aastaste litsentside taotlemise ja väljaandmise kord, mis võimaldab ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvatel laevadel püüda kala Guinea-Bissau kalastusvööndis, on järgmine: Asjaomased ühenduse ametiasutused esitavad Guinea-Bissau Vabariigi kalandusministeeriumile Euroopa Ühenduste Komisjoni Delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda, vähemalt 30 päeva enne nõutava kehtivusaja alguskuupäeva. Taotlused esitatakse vormidel, mis Guinea-Bissau Vabariigi valitsus on selleks ette näinud. Näidis on esitatud punktis A1. 1. Traalerite suhtes kohaldatavad sätted a) Taotlustele lisatakse tõend pangatagatise kohta, mis katab iga litsentsi puhul tasutava lõivu summa ja mis läheb Guinea-Bissau ametiasutustele, juhul kui litsentsi ei kasutata. b) Erandina kokkuleppe artikli 4 lõikest 3 võib litsentse väljastada järgmiselt: I) 3500 brutoregistertonnile, mida võib kasutada aastase keskmise alusel: ajavahemikus, mis koosneb tervetest kuudest ja vähemalt kolmest kalendrikuust, kusjuures kõnealune ajavahemik tuleb ära märkida litsentsitaotlust esitades; II) ülejäänud 4000 brutoregistertonnile: ühe kalendriaasta või poole kalendriaasta jooksul; üks taotlus võib hõlmata mitut sama kategooria laeva, kes soovivad kalastada vähemalt kolmekuuliste järjestikuste ajavahemike jooksul. c) I) Punkti b I alapunktis nimetatud tonnaaži puhul määratakse lõivuks 120 eküüd brutoregistertonni kohta aastas; II) punkti b II alapunktis nimetatud tonnaaži puhul määratakse lõivuks 100 eküüd brutoregistertonni kohta aastas. Erandina kokkuleppe artikli 5 lõikest 2 võib reederi taotluse korral tasuda lõive kord kvartalis või poolaastas, sellisel juhul suurendatakse neid vastavalt 5 ja 3 %. d) Alates kindlaksmääratavast kuupäevast ja ühiskomitees kindlaksmääratavatel tingimustel võib lõivude tasumise täielikult või osaliselt asendada kalatarnetega. 2. Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad sätted a) Lõivuks kehtestatakse 20 eküüd Guinea-Bissau kalastusvööndis püütud tonni kohta. b) Iga tuunipüügilaeva kategooria litsentside taotlused edastatakse pärast üldise põhisumma tasumist, mis võrdub: - tuunikülmutuslaevade puhul aastas püütud 900 tonnise tuunikalasaagi lõivuga, - tuunikala-õngepüügilaevade puhul aastas püütud 100 tonnise tuunikalasaagi lõivuga, ja pangatagatise esitamist, mis katab võimalikud lisasummad, mis tuleb tasuda juhul, kui aastapüük kõnealust summat ületab. Püütavad kogused kehtestatakse kooskõlas Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) koostatud statistikaga. Kokkuleppe artikli 8 kohase lossimise puhul kehtestatakse ühiskomitees madalamad lõivud. 3. Guinea-Bissau asjaomased ametiasutused vaatavad kõik taotlused läbi, et kontrollida, kas need on kooskõlas käesoleva kokkuleppe ja Guinea-Bissau õigusaktidega, ning kohaldavad tasumisele kuuluvaid lõive. Guinea-Bissau asjaomased ametiasutused teatavad ühenduse ametiasutustele oma otsused. 4. Kui taotluste läbivaatamisel ja litsentside väljaandmisel tekib raskusi või vajatakse lisateavet, peavad poolte esindajad nõu, tehes seda eelkõige kalandusministeeriumi ja Euroopa Ühenduste Komisjoni Delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel. B. Püügiaruanne 1. Kõik laevad, millel on käesoleva kokkuleppe alusel lubatud Guinea-Bissau vetes kala püüda, on kohustatud esitama kalandusministeeriumile punktis B.1 esitatud näidise kohaselt koostatud püügiaruande. Püügiaruanne koostatakse igal kuul ja esitatakse vähemalt kord kvartalis. Kui kõnealusest sättest ei peeta kinni, on Guinea-Bissau valitsusel õigus asjaomase laeva litsents peatada, kuni vorminõuded on täidetud. 2. Kõik Guinea-Bissau kalastusvööndis kala püüdvad laevad peavad lubama oma pardale käesoleva kokkuleppe sätete täitmise kontrollimise ja jälgimise järelevalve eest vastutava Guinea-Bissau ametniku ja teda oma kohustuste täitmisel abistama. C. Koolitusstipendium Mõlemad pooled lepivad kokku, et nende koostöö edukuse peatingimus on merekalapüügiga tegelevate isikute pädevuse suurendamine ja oskusteabe täiendamine. Selleks hõlbustab ühendus Guinea-Bissau kodanike pääsemist oma liikmesriikide õppeasutustesse ning annab kolmeaastasteks perioodideks või neile vastavateks üheaastasteks perioodideks 10 õppe- ja koolitusstipendiumi kalandusega seotud teadus-, tehnilistes ja majandusvaldkondades. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ B.1 lk 2 PÜÜGIPÄEVIKU TÄITMISE JUHEND Iga laevakapten vastutab iga kuu kalandusministeeriumile esitatava teabe eest. Ta täidab püügipäevikut siira koostöö vaimus. Nõutakse järgmist teavet: 1. | Kuu: | Aasta: | 2. | Laeva nimi: Riik (lipp): | | 3. | Nimipöörlemiskiirus hobujõududes: Brutoregistertonnaaž (BRT): | | 4. | Kalapüügiviis (vahendid): Lossimissadam: | | Püügi ja kalandustegevuse statistika tabel on jaotatud kahte ossa. Esimene osa kajastab iga päeva kalandustegevust (iga horisontaaljoon vastab ühe päeva tegevusele). Esimest lehekülge tuleks kasutada kuu esimese poole ja teist lehekülge kuu teise poole kohta. Kapten peab laius- ja pikkuskraadide abil märkima kalastusvööndi. Ta märgib, mitu korda päevas võrke sisse lastakse. Ta märgib iga päeva püügitundide üldarvu. Püügipäeviku teine osa on saaki (kilogrammides või tonnides) käsitleva teabe jaoks. Selgelt tuleb märkida, kas arv on kilogrammides või tonnides. Veerge on seitse, iga liigi kohta üks. Püügipäevikusse tuleb püütud liikidest märkida ainult kuus kõige olulisemat. Veerg "Muud", mis eelneb veerule "Kokku", tuleb jätta kõikide muude püütud liikide jaoks kokku. Laevad, kes lossivad oma saagi Bissaus, peavad nõuetekohaselt täidetud igakuised püügipäevikud saatma kalandusministeeriumile iga kuu. Teised laevad peavad nõuetekohaselt täidetud igakuised püügipäevikud saatma kalandusministeeriumile iga kolme kuu järel. 2. Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahel kirjavahetuse teel sõlmitud Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppele lisatakse punkt 3. "3. Tuunipüügihooajal Guinea-Bissau vetes võetakse tuunipüügilaevade pardale kaheksa Guinea-Bissau meremeest tingimustel, mis määratakse kindlaks ühiskomitees." " Artikkel 2 Käesolev kokkulepe jõustub kuupäeval, kui pooled teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. --------------------------------------------------