Liik Põhiomaduste kirjeldus

8. Ringluses olev sularaha Kohustuste liik „ringluses olev sularaha“ on ringluses olevad pangatähed ja mündid, mida emiteerivad või autoriseerivad monetaarasutused. See liik hõlmab EKP ja RKPde emiteeritud pangatähti. Ringluses olevad mündid on rahaagregaatide osa ja kuuluvad samuti selle liigi alla, kuigi õiguslikult on mündid valitsussektori, mitte RKP kohustus. Kui käibemünte emiteerib valitsussektor, kirjendab RKP selle kohustuse vastaskirje „muu vara“ all (vt liik 7)

9. Hoiused Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused vm), mis vastavad I lisa 1. osas kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate/osakute emissioonist tulenevad summad. Aruandluskava puhul jaguneb see liik üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks ja tagasiostulepinguteks a) hoiused ja laenud „Hoiused“ hõlmavad ka „laene“, mis on kohustused. Laen on sisuliselt andmeesitaja nõue, mille struktuur ei ole „hoiused“. ESA 2010-s eristatakse „laene“ ja „hoiuseid“ algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga laenuandja, on tegu hoiusega). Käesoleva määruse aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võla seisud liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiustega seonduvad kohustused“, v.a juhul kui need esinevad kaubeldavate instrumentidena. See vastab „Hoiustega seonduvate kohustuste“ määratlusele eespool. „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ liigitatud andmeesitajatele antud laenude osas esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Siia kuuluvad andmeesitajate poolt saadud sündikaatlaenud; b) mittekaubeldavad võlainstrumendid Andmeesitajate poolt emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“. Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „Võlaväärtpaberiteks“. c) tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused Tuletislepingute jaoks tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused“), kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi, tuleks liigitada „Hoiustega seonduvate kohustuste“ hulka, kui nende eesmärk on andmeesitaja juures deponeeritud sularahatagatis. Üldjuhul tuleks andmeesitaja tagatishoiused liigitada „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ ainult sel määral, mil andmeesitaja saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuses hoitav tagatishoiuse osa tuleb edastada muule tuletisturu osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiustega seonduvaks kohustuseks“ liigitada üldjuhul ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tuvastada tegelikult maksmisele kuuluvate tagatishoiuseid, kuna samal kontol hoiustatakse erisuguseid tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, mida andmeesitajad saavad edasi laenata. Nendel juhtudel võib need tagatishoiused liigitada „Muude kohustuste“ või „Hoiustega seonduvate kohustuste“ hulka. d) sihtotstarbelised saldod Riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod, hoiustega seonduvateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused“ või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused“ vastavalt asjaomase lepingu tähtajale või sätetele. e) Andmeesitajate poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks Andmeesitajate poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: i) emitendi ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitori-kreeditori suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest) ja ii) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele: — asjakohased riigi õigusnormid ei sätesta emitendi tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda; — aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras lunastatakse nad nimiväärtuses; — emitendi maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate omanikud kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid koormavaid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule andmeesitaja poolt emiteeritud instrumendile ei peeta koormavaks lisakohustuseks. Selliste aktsiate müügiks ette nähtud etteteatamistähtaegadest lähtutakse aktsiate liigitamisel etteteatamistähtaegade kaupa instrumendiliigi „Hoiused“ all. Neid etteteatamistähtaegu kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 6. Andmeesitaja poolt antud laenudega seotud sihtotstarbelised aktsiad liigitatakse hoiustega seonduvateks kohustusteks, millel on sama tähtaeg kui nende aluseks oleval laenul, st „Kokkulepitud tähtajaga hoiusteks“ või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks“, olenevalt aluseks oleva laenulepingu tähtajatingimustest. Kui andmeesitajad investeerivad aktsiatesse, mida liigitatakse kui muude andmeesitajate poolt emiteeritud hoiuseid, liigitatakse see investeering laenuks bilansi varade poolel, mitte omakapitaliks. f) väärtpaberistamisega seotud kohustused Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara eest saadud makse vastaskirje, mida ei ole veel bilansist eemaldatud. Järgmist kirjet ei käsitleta hoiusena: usalduse alusel saadud vara (hoiused) ei näidata statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud“ liigis 2).

9.1. Üleööhoiused Hoiused, mis on sularahasse konverteeritavad ja/või mida on võimalik nõudmisel üle kanda pangatšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega või samalaadsete vahendite abil ilma oluliste viivituste, piirangute või sanktsioonideta. Siia kuuluvad: a) saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole üleantavad; b) saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses e-rahaga (nt ettemaksekaardid); c) laenud, mis tuleb tagasi maksta laenuandmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks; d) arvestusliku kontsernikonto seisud, s.o osalejate ülehoiused arvestuslikul kontsernikontol.

9.1a. Arveldushoiused Arveldushoiused on hoiused, mis kuuluvad „Üleööhoiuste“ alla, mida saab nõudmisel vahetult üle kanda maksete tegemiseks muudele majandussubjektidele, kasutades tavalisi maksevahendeid (näiteks krediitkorraldus, otsedebiteerimine, või ka deebet- või krediitkaart, e-raha tehing, tšekid vm), ilma olulise viivituse, piirangu või trahvita. Hoiused, mida saab sularaha ja/või hoiuse väljavõtmiseks kasutada ainult sama omaniku muu konto kaudu, ei ole arveldushoiused.

9.2. Tähtajalised hoiused Üleandmisõiguseta hoiused, mida ei saa enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida või mida saab enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida ainult juhul, kui omaniku suhtes rakendatakse teatavat trahvi. See kirje hõlmab ka riigi poolt reguleeritavaid säästuhoiuseid, kui tähtajaga seotud kriteerium ei ole asjakohane. Need liigitatakse vööndisse „üle kahe aasta“. Automaatselt pikenevad finantstooted tuleb liigitada varaseima tähtaja järgi. Kuigi tähtajalistel hoiustel võib olla võimalus varasemaks lunastamiseks pärast etteteatamist või need võivad olla tagasinõutavad teatavate trahvidega, ei loeta neid omadusi liigitamise puhul asjakohasteks

9.2a/9.2b/9.2c Hoiused tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine: a) hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida; b) hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad, kuid mille võib etteteatamisel lunastada enne tähtaja lõppu; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vastavalt 9.3a või 9.3b alla; c) hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate trahvide korral lunastada; d) Tuletisinstrumendi lepingust tulenevad tagatismaksed, mis tehakse ühe/ühe kuni kahe/üle kahe aasta jooksul ja mis tähistavad krediidiriski katmiseks antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi; e) Laenud, mida tõendavad mittekaubeldavate dokumendid või mis on dokumentidega tõendamata, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; f) mittekaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; g) allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; h) väärtpaberistamisega seotud kohustused. Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara eest saadud makse vastaskirje, mida ei ole veel bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga“ liigi alla. Lisaks kuuluvad üle kaheaastase tähtajalise hoiuste hulka: hoiused (tähtajast olenemata), mille puhul intressimäärad ja/või muud tingimused on riigi õigusaktides kindlaks määratud ning mis on ette nähtud eriotstarbeks (nt eluasemekulude katmiseks) pärast kaheaastase tähtaja möödumist (ka siis, kui need kuuluvad nõudmise korral tagasimaksmisele).

9.3. Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused Üleandmisõiguseta hoiused, millel puudub kokkulepitud tähtaeg ja mida ei saa sularahasse konverteerida ilma etteteatamiseta; enne tähtaja möödumist ei ole sularaha väljavõtmine võimalik või on võimalik ainult trahviga. Siia kuuluvad hoiuseid, mille puhul väljavõtmine on seadusest tulenevalt võimalik, kuid siseriiklikest tavadest lähtuvalt trahvide ja piirangutega (liigitatakse kuni kolmekuulise tähtaja vööndisse), ning investeeringute kontod, millel puudub etteteatamisaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise osas kehtivad piirangud (liigitatakse üle kolmekuulise tähtaja vööndisse)

9.3a/9.3b Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta) Siia kuuluvad: a) kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta); kui hoiust on võimalik välja võtta enne seda etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), kohaldatakse väljavõtmisel trahvi, ja b) kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole üleantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta). Lisaks hõlmavad hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud üleandmisõiguseta arveldushoiuseid ja muud liiki jaehoiuseid, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendatakse olulisi sanktsioone ja piiranguid. Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga üle kolme kuu (sellest asjakohastel juhtudel: üle kahe aasta), hõlmavad investeerimiskontosid, mille puhul puuduvad etteteatamistähtaeg ja kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud.

9.4. Repod Andmeesitajate poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite eest (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) saadud raha vastaskirje. Summad, mida andmeesitajad on saanud kolmandale isikule (st ajutine omandaja) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada „tagasiostulepingute“ alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte võimalus. See tähendab, et kogu risk ja tulu tehingu aluseks olevate väärtpaberite suhtes jääb andmeesitajatele. Järgmised repo-tüüpi tehingute variandid liigitatakse „tagasiostulepingute“ alla: a) summad, mis on saadud kolmandale isikule väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisegajutiselt üleantud väärtpaberite eest, ja b) summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt üleantud väärtpaberite eest. Repo-tüüpi tehingutes kasutatavad väärtpaberid kirjendatakse vastavalt varaliigi 3 „Võlaväärtpaberid“ all sätestatud eeskirjadele. Selle kirje alla kuuluvad ka tehingud kulla ajutiseks üleandmiseks sularahatagatise vastu.

10. Rahaturufondide aktsiad/osakud Rahaturufondide emiteeritud aktsiad ja osakud. See kajastab kogukohustust rahaturufondide aktsionäride ees. Samuti hõlmab see liik vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille MMF on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks.

11. Emiteeritud võlaväärtpaberid Väärtpaberid, v.a andmeesitajate poolt emiteeritud osakud või rahaturuväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarvestada ning mis ei anna valdajale emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Siia kuuluvad: a) väärtpaberid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või väljakuulutatud kindla summana teataval kuupäeval (või kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; b) Andmeesitajate poolt emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks, liigitatakse ümber „Võlaväärtpaberiteks“ (vt ka liik 9); c) Emiteeritud allutatud võlga käsitletakse monetaar- ja finantsstatistikas kui muud võlga. Seega liigitatakse väärtpaberite emissioonist tekkiv allutatud võlg „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ alla, kuigi hoiuste või laenude kujul esinev allutatud võlg liigitatakse „Hoiustega seonduvate kohustuste“ alla. Kui emiteeritud allutatud võlg esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ alla, kuna allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlga ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid“ alla d) Hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla- ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks: i) kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalusega; ii) kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja/või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul.

11a/11b/11c Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine: a) kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; ja b) allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta

11d sellest: võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % hübriidinstrumendid, mille algtähtaeg emiteerimisel on kuni kaks aastat, mille lepingust tulenev lunastamisväärtus emiteerimisvääringus tähtaja lõppemisel võib olla alla esialgse investeerimissumma, kuna tegemist on võla- ja tuletisinstrumendi omaduste ühendamisega.

12. Kapital ja reservid Aruandlusvormil hõlmab see liik summasid, mis tekivad andmeesitajate aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused andmeesitaja suhtes ja üldjuhul õigus saada osa asutuse kasumist ja asutuse likvideerimise korral osa omavahenditest. Selle liigi jaotused on järgmised: a) aktsiakapitali emissioon; omanike poolt sisse makstud vahendid, mis hõlmab esialgse sissemakse ja kõik sellele järgnevad omandivormide emissioonid, mis kajastab kaasatud kapitali kogusummat, sh ülekurss. b) aruandeperioodil kogunenud kasum või kahjum Siia kuulub jooksva aruandeperioodi kogukasum ja -kahjum kasumiaruande põhjal, mida ei ole veel ülekantud jaotamata kasumisse. c) tulu ja kulu, mis kajastatakse otse omakapitalis Siia kuulub netoümberhindamiste vastaskirje seoses varade ja kohustustega, mida kirjendatakse raamatupidamisraamistiku kohaselt otse omakapitalis ja mitte kasumiaruandes. d) vahendid, mis tulenevad tulu aktsionäridele jaotamata jätmisest Siia kuuluvad reservid ja muud vahendid (näiteks raamatupidamisperioodi lõppemise järel edasi kantud kasum või kahjum, enne otsuse tegemist dividendi jaotuse või reservi eraldise kohta), mida ei jaotatud aktsionäridele. e) sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks Siia kuuluvad laenukahjumite ja väärtuse vähendamise katteks moodustatud eraldised, kui neid ei tasaarvestata, samas varaliigis, mille alla nad statistika bilansis kuuluvad.