Euroopa Liidu Teataja L 228 , 24/08/2002 Lk 0001 - 0007



Nõukogu määrus (EÜ) nr 1514/2002, 19. august 2002, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Tšehhi Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast pärinevate rauast ja terasest toruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: A. AJUTISED MEETMED (1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 358/2002 [2] (edaspidi "ajutine määrus") ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Tšehhi Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast pärinevate ning CN-koodide ex73079311, ex73079319, 73079930 ja ex73079990 alla kuuluvate rauast ja terasest toruliitmike impordi suhtes. (2) Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2000 kuni 31. märtsini 2001 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju analüüsi seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1996 kuni 31. märtsini 2001 (edaspidi "vaatlusperiood"). B. JÄRGNENUD MENETLUS (3) Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist teatavate Tšehhi Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast pärinevate toruliitmike suhtes esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. (4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. (5) Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. (6) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused. C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE (7) Et märkusi ei olnud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 9–12 sätestatud tootekirjeldus ja samasuguse toote määratlus. D. DUMPING 1. Üldine metoodika (8) Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 15–28 sätestatud dumpingumarginaalide kindlaksmääramise üldine metoodika. 2. Dumpingumarginaalid (9) Et märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 29–60 sätestatud normaalväärtus, ekspordihind ning Tšehhi Vabariiki, Malaisiat, Korea Vabariiki ja Slovakkiat käsitlev võrdlus ning Venemaa turumajandusliku seisundi ja võrdlusriigi kindlaksmääramine. (10) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, kinnitatakse järgmiselt: Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Tšehhi Vabariik | Mavet a. s., Trebic | 17,6 | Bovex s.r.o. | 22,4 | Malaisia | Anggerik Laksana Sdn Bhd | 59,2 | Korea Vabariik | 83,9 | Slovakkia | Bohus s.r.o. | 7,7 | Zeleziarne Podbrezova a.s. | 15,0 | Venemaa | 43,3 | E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU (11) Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 61–62 kirjeldatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu kindlaksmääramise kohta. F. KAHJU 1. Ühenduse tarbimine (12) Uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 63–64 kirjeldatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta. 2. Import asjaomastest riikidest Asjaomase impordi mõju, mahu, turuosa ja hindade kumulatiivne hindamine (13) Ajutises määruses jõuti järeldusele, et asjaomastest riikidest pärit importi tuleks hinnata kumulatiivselt, kuna algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Leiti, et kõigi asjaomaste riikide dumpingumarginaalid on miinimumtasemest kõrgemad ja impordimaht ei ole tähtsusetu, ning silmas pidades importtoodete omavahelisi ning importtoote ja ühenduse samasuguse toote vahelisi konkurentsitingimusi, peeti kumulatiivset hindamist asjakohaseks. Ühesuguseid konkurentsitingimusi tõendas asjaolu, et imporditud toruliitmikud ja ühenduse tootmisharu toruliitmikud on samasugused tooted ning neid turustatakse samade kaubanduskanalite kaudu analoogsetel kaubandustingimustel. Lisaks sellele olid impordimahud märkimisväärsed ja hõivasid olulise turuosa, mis suurenes ajavahemikul 1996. aastast kuni uurimisperioodini, ning nende hind lõi märkimisväärselt alla ühenduse tootmisharu hindu, põhjustades sellega ühenduse tootmisharu hindade languse. (14) Et nende punktide kohta ei olnud märkusi, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 65–67 sätestatud esialgsed järeldused. Hinna allalöömine (15) Üks Slovaki eksportiv tootja seadis kahtluse alla metoodika, mida komisjon kasutas hinna allalöömismarginaalide arvutamisel. See on seotud konkreetselt nn nullimismeetodiga, mille kohaselt ei võeta arvesse nende mudelite positiivseid marginaale, mille hind on liiga kõrge. Väide põhineb WTO apellatsioonikogu järeldustel voodipesu käsitlenud asjas, [3] mille kohaselt leiti käesoleva juhtumiga seotud faktidele tuginedes, et nullimismeetodi kasutamine dumpingumarginaalide olemasolu kindlakstegemisel, mis käesoleval juhul määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel komisjoni kehtestatud kaalutud keskmise ekspordihinnaga, on vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2 lõike 4 punktiga 2. (16) Sellest tulenevalt tuleks märkida, et WTO apellatsioonikogu uuris eranditult igal juhul dumpingumarginaalide kindlaksmääramisel kasutatud nullimismeetodi kasutamist. Peale selle ei ole WTO dumpinguvastases lepingus sätestatud hinna allalöömise arvutamise metodoloogilisi nõudeid. (17) Igal juhul, arvestades nende mudelite vähesust, mille puhul hinna allalöömist ei tuvastatud, ei ole käesoleval juhul nullimismeetodi kasutamise tulemuseks oluliselt erinevad tulemused, kuna nullimismeetodi kasutamise või mittekasutamise korral on tulemuste erinevus väiksem kui 1 %. See tähendab, et allalöömismarginaalid jäävad märkimisväärseks kas siis, kui nullimismeetodit ei kasutata. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. (18) Ühenduse tootmisharu väitis, et hinna allalöömismarginaalide kindlaksmääramisel ei tohiks kaubandustasandit korrigeerida. Eksportivad tootjad ja ühenduse tootmisharu tarnivad kaupa samale kliendikategooriale ja seetõttu tegutsevad samal kaubandustasandil. Väideti ka seda, et sellest tulenevalt on põhjendatud ainult tollivormistuskulude korrigeerimine. (19) Olemasoleva teabe täiendaval analüüsimisel tehti kindlaks, et ühenduse tootmisharu ja eksportivad tootjad tarnivad kaupa üht liiki klientidele, s.o hulgimüüjatele. Seda tõendas ka asjaolu, et ühenduse tootmisharu ja asjaomaste riikide eksportivad tootjad tarnivad kaupa kolmele koostööd tegevalesõltumatule importijale, kes tegutsevad nimelt hulgimüüjatena. Seepärast nõustuti kõnealuse väitega ja allalöömismarginaalid vaadati läbi. Läbivaatamisel korrigeeriti ainult tollivormistuskulusid vastavalt koostööd tegevate sõltumatute importijate esitatud teabele. (20) Ühenduse tootmisharu seadis kahtluse alla ka ühe Slovaki eksportiva tootja puhul arvutatud hinna allalöömismarginaali taseme. Väideti, et selline allalöömistase on vastuolus rahvusvahelise kaubandusstatistika ja turuteabe kohase keskmise hinnatasemega. (21) Hinna allalöömismarginaalide arvutused vaadati uuesti läbi ja kõnealuse eksportiva tootja allalöömismarginaali kindlaksmääramisel kasutatud ekspordihinna arvutuses avastati viga. Seepärast vaadati marginaal uuesti läbi. (22) Eespool öeldut arvesse võttes on lõplikud läbivaadatud kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid, väljendatud protsentides ühenduse tootmisharu hindadest, riikide kaupa järgmised: - Tšehhi Vabariik: 19–21 %, - Malaisia: 52–72 %, - Venemaa: 26 %, - Korea Vabariik: 23 %, - Slovakkia: 15–36 %. 3. Ühenduse tootmisharu olukord (23) Meenutatakse, et meetmete kehtestamisel Hiina, Horvaatia ja Tai suhtes oli positiivne mõju ühenduse tootmisharu majandusolukorrale. Enamiku kahjunäitajate puhul ilmnes aastatel 1996–1998 positiivne arengutendents. Tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste ja müügimahud suurenesid, mistõttu suurenesid turuosa ja tööhõive. Samuti arenesid soodsalt tasuvusnäitajad, näiteks protsentuaalne käibepõhine kasum/kahjum, investeeringutasuvus ja rahakäive. Kuid pärast 1998. aastat ühenduse tootmisharu olukord tervikuna halvenes: kui tootmine püsis suhteliselt stabiilsena ning tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive ja töötasud suurenesid pisut, vähenesid sellised olulised näitajad nagu müügimaht, turuosad, tasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive ja hinnad. Seetõttu järeldati eespool öeldu ning tootlikkust, investeeringuid, kasvu ja dumpingu ulatust käsitlevate järelduste põhjal algetapis, et ühenduse tootmisharule on tekitatud olulist kahju. (24) Märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 72–87 esitatud faktid ja arvud. 4. Järeldus kahju kohta (25) Et eespool toodud märkustele lisaks muid märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 88 esitatud järeldus. G. PÕHJUSLIK SEOS (26) Et põhjusliku seose kohta uut teavet ei ole esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 89–97 esitatud järeldused ja otsus. H. ÜHENDUSE HUVID (27) Ühenduse tootmisharu huvide kohta ei ole esitatud uut teavet ja seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 98–111 esitatud järeldused ja otsus. I. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED 1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (28) Ajutise määruse põhjendustes 112–115 kirjeldatud metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase, et määrata kindlaks lõplikult kehtestatavate meetmete tase. (29) Üks eksportiv tootja seadis kahtluse alla ühenduse tootmisharu mittekahjustava hinna kindlaksmääramisel kasutatud 5 % suuruse kasumimarginaali, väites selle olevat liiga kõrge. Samuti väitis ta, et avaldatud dokumendis ei olnud sellist kasumimarginaali taset piisavalt selgitatud. (30) Seoses esimese väitega meenutatakse, et silmas pidades dumpinguhinnaga impordi hinnasurvest tingitud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu tasuvusele, nagu on tõdetud ajutise määruse põhjenduses 71, tugineti mittekahjustava hinna arvutamisel kasumitasemele, mida ühenduse tootmisharu oleks võinud saada kahjustava dumpingu puudumise korral. Nagu ajutise määruse põhjenduses 114 selgitatud, peeti põhjendatuks 5 % suurust kasumimarginaali, kuna selline kasumitase vastab tegelikule kasumitasemele, mida ühenduse tootmisharu suutis saada 1997. aastal ühenduse turul ilma dumpinguhinnaga impordita. Sel ajal kohaldati meetmeid Hiina, Horvaatia ja Tai suhtes ningasjaomastest riikidest pärit impordi turuosa oli veel suhteliselt väike. Lisaks leiti, et kõnealune kasumitase võimaldab ühenduse tootmisharul teha vajalikke investeeringuid. Teise väite kohta tuleks märkida, et komisjon selgitas avaldatud dokumendis piisavalt üksikasjalikult, mille põhjal arvutati mittekahjustava hinna kindlaksmääramisel kasutatud kasumimarginaal, nagu on selgitatud ka ajutise määruse põhjenduses 114. Seepärast tuleb kõnealused väited tagasi lükata. (31) Peale selle kasutati sama kasumitaset ka kahjumarginaali kindlaksmääramisel eespool nimetatud riike käsitlevas menetluses ning ei ole mingit põhjust arvata, et pärast seda on asjaolud märkimisväärselt muutunud. (32) Seetõttu kiidetakse heaks 5 % suuruse käibepõhise kasumimarginaali kasutamine mittekahjustava hinna arvutamisel. (33) Eespool öeldut arvesse võttes kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 112–115 kirjeldatud meetod kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks. (34) Nagu eespool seoses hinna allalöömismarginaalidega öeldud, vaadati kahjumarginaalid uuesti läbi ja muudeti ühe Slovaki eksportiva tootja puhul. 2. Tollimaksude vorm ja tase (35) Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks Tšehhi Vabariigi, Malaisia, Venemaa, Korea Vabariigi ja Slovakkia suhtes kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks. Tollimaks tuleks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, v.a Korea Vabariik, mille puhul leiti, et kahjumarginaal on väiksem kui dumpingumarginaal. (36) Eespool toodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised: Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | Tšehhi Vabariik | Kõik äriühingud | 22,4 | Malaisia | Anggerik Laksana SdnBhd | 59,2 | Muud | 75,0 | Venemaa | Kõik äriühingud | 43,3 | Korea Vabariik | Kõik äriühingud | 44,0 | Slovakkia | Kõik äriühingud | 15,0 | 3. Ajutiste tollimaksude sissenõudmine (37) Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad. (38) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [4] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. 4. Kohustused (39) Meenutatakse, et üks Slovaki eksportiv tootja on pakkunud hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Ajutises määruses nõustuti sellise hinnakohustusega. (40) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist pakkus üks Tšehhi Vabariigi eksportiv tootja hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Sellega nõustus ta müüma vaatlusalust toodet vähemalt sellise hinnaga, mille tase välistab dumpingu kahjustava mõju. Lisaks sellele esitab äriühing komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet oma ühendusse suunatud ekspordi kohta, misläbi komisjon saab kohustuse täitmist tulemuslikult jälgida. Pealegi on kõnealuse eksportiva tootja toodangu müügistruktuur selline, et komisjoni arvates on kokkulepitud kohustusest kõrvalehoidmine vähe tõenäoline. (41) Selleks et võimaldada komisjonil edaspidi tulemuslikult jälgida kõnesoleva äriühingu võetud kohustuse täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni asjaomasele tolliasutusele esitamise ajal sellest, kas esitatakse faktuurarve,mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr. (42) Eelnevat silmas pidades peetakse äriühingu kohustust vastuvõetavateks ning asjaomasele äriühingule on teatatud peamised faktid, kaalutlused ja kohustused, millele heakskiitmine tugineb. (43) Tuleks märkida, et kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise või kohustuse kahtlustatava rikkumise puhul võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10. (44) Eespool nimetatud kohustus on heaks kiidetud komisjoni otsusega 2002/675/EÜ, [5] ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Teatavate Tšehhi Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast pärinevate ning CN-koodide ex73079311 (TARICi koodid 73079311*91 ja 73079311*99), ex73079319 (TARICi koodid 73079319*91 ja 73079319*99), ex73079930 (TARICi koodid 73079930*92 ja 73079930*98) ja ex73079990 (TARICi koodid 73079990*92 ja 73079990*98) alla kuuluvate rauast ja terasest toruliitmike suhtes (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ning mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. 2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmiste tootjate toodete osas järgmine: Riik | Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood | Tšehhi Vabariik | Mavet a.s., Trebic | 17,6 | A323 | Kõik teised äriühingud | 22,4 | A999 | Malaisia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 | Kõik teised äriühingud | 75,0 | A999 | Venemaa | Kõik äriühingud | 43,3 | | Korea Vabariik | Kõik äriühingud | 44,0 | | Slovakkia | Bohus s.r.o., Nálepkova 310, 976 45 Hronec | 7,7 | A329 | Kõik teised äriühingud | 15,0 | A999 | 3. Lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse. 4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. Artikkel 2 1. Allpool esitatud TARICi lisakoodi kohaselt vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud kaubad vabastatakse artiklis 1 sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust tingimusel, et allpool nimetatud äriühing on need tootnud ja otse eksportinud (st lähetanud ja nende kohta arve esitanud) importijana tegutsevale äriühingule ühenduses, ning et import toimub kooskõlas lõikega 2. Riik | Äriühing | TARICi lisakood | Tšehhi Vabariik | Bovex s.r.o., Hercikova 4, 612 00 Brno | A387 | Slovakkia | Bohus s.r.o., Nalepkova 310, 976 45 Hronec | A329 | 2. Lõikes 1 kirjeldatud importkaubad vabastatakse dumpinguvastasest tollimaksust tingimusel, et: a) liikmesriikide tolliasutustele esitatakse koos vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooniga faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju, ja b) tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt faktuurarve kirjeldusele. Artikkel 3 Määruse (EÜ) nr 358/2002 kohaselt teatavate Tšehhi Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast pärinevate ning CN-koodide ex73079311, ex73079319, 73079930 ja ex73079990 alla kuuluvate rauast ja terasest toruliitmike impordi suhtes ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse lõplikult kehtestatud tollimaksumäära järgi. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest kõrgemad, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 19. august 2002 Nõukogu nimel eesistuja P. S. Møller [1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2). [2] EÜT L 56, 27.2.2002, lk 4. [3] Euroopa ühendused: Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud, WT/DS/AB/R, 1.3.2001. [4] Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, B-direktoraat, J-79 – 3/35, B-1049 Brüssel. [5] EÜT L 228, 24.8.2002, lk 34. -------------------------------------------------- LISA Kui äriühing müüb ühendusse toruliitmikke, mille suhtes on võetud kohustus, esitatakse faktuurarves järgmised üksikasjad. 1. Pealkiri "Kohustusega seotud kauba faktuurarve". 2. Faktuurarve välja andnud artikli 2 lõikes 1 nimetatud äriühingu nimi. 3. Faktuurarve number. 4. Faktuurarve väljaandmise kuupäev. 5. TARICi lisakood, mille alusel toimub arves kirjeldatud kauba tollivormistus ühenduse piiril. 6. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas: - tootekood, - tootekoodile vastav kauba kirjeldus (näit "tootekood 1…", "tootekood 2…"), - äriühingu tootekood (võimaluse korral), - CN-kood, - kogus (tonnides ja ühikutes). 7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas: - tonni- ja ühikuhind, - maksetingimused, - tarnetingimused, - kõik hinnaalandused ja hinnavähendid. 8. Importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing arve otseselt esitab. 9. Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon: "Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu nimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt ning selle on heaks kiitnud Euroopa Komisjoni määrusega 358/2002/EÜ ja/või otsusega 2002/675/EÜ. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged." --------------------------------------------------