Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ,

22. detsember 1999,

metsapaljundusmaterjali turustamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]

ning arvestades, et:

(1) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/404/EMÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta [4] ja nõukogu 30. märtsi 1971. aasta direktiivi 71/161/EMÜ ühenduses turustatava metsapaljundusmaterjali väliste kvaliteedistandardite kohta [5] on mitu korda oluliselt muudetud; täiendavate oluliste muudatuste tegemiseks tuleks need direktiivid selguse huvides ühendada ja uuesti sõnastada;

(2) metsad katavad suure osa ühenduse pindalast ja täidavad oma sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste, ökoloogiliste ja kultuuriliste ülesannetega mitut otstarvet; eri tüüpi metsade puhul on vaja spetsiaalseid lähenemisviise ja meetmeid, milles võetakse arvesse ühenduse metsade erinevaid looduslikke, sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi tingimusi; nende metsade taastamine ja metsastamine nõuab seoses nõukogu 15. detsembri 1998. aasta resolutsioonis [6] Euroopa Liidu jaoks sätestatud metsastrateegiaga metsa säästvat majandamist;

(3) metsanduse seisukohast oluliste puuliikide ja kunstlike hübriidide metsapaljundusmaterjal peaks geneetiliselt sobima erinevate kasvutingimustega ning olema kõrge kvaliteediga; metsa säästva majandamise seisukohast on oluline säilitada metsade bioloogiline mitmekesisus ning rikastada seda, samuti säilitada puude geneetiline mitmekesisus;

(4) taimetervise osas peavad sellised ühtlustatud tingimused olema kooskõlas nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiiviga 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta; [7]

(5) metsandusalased uuringud on näidanud, et metsade väärtuse, sealhulgas nende stabiilsuse, kohandumise, vastupidavuse, tootlikkuse ja mitmekesisuse tõstmiseks tuleks kasutada paljundusmaterjali, mis on geneetiliselt ja fenotüübilt kasvukohale sobivad ning kõrge kvaliteediga; metsanduse seemned peaksid vajaduse korral vastama teatavatele välistele kvaliteedistandarditele;

(6) siseturu konsolideerimiseks on vaja kõrvaldada kõik tegelikud või võimalikud kaubandustõkked, mis võivad takistada ühenduses metsapaljundusmaterjali vaba liikumist; liikmesriikide huvides on, et nähakse ette ühenduse eeskirjad, millega kehtestatakse võimalikult kõrged standardid;

(7) ühenduse eeskirjad peaksid viitama seemnete ja taimede fenotüübilistele ja geneetilistele tunnustele ning metsapaljundusmaterjali välisele kvaliteedile;

(8) selliseid eeskirju tuleks kohaldada turustamisel nii teistes liikmesriikides kui kodumaistel turgudel;

(9) eeskirjade puhul tuleks arvesse võtta praktilisi vajadusi ning eeskirju tuleks kohaldada ainult nende liikide ja kunstlike hübriidide suhtes, mis on ühenduses tervikuna või selle osas metsanduse seisukohast olulised;

(10) mõnes liikmesriigis kasutatakse tavapäraselt kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" kuuluvat metsapaljundusmaterjali, mida ei ole direktiiviga 66/404/EMÜ kiidetud heaks turustamiseks, kuid mis sobib kliimaga ja on metsanduse jaoks asendamatu ning seetõttu on asjakohane heaks kiita sellise paljundusmaterjali turustamine liikmesriikides, kes seda soovivad; sellise materjali lõpptarbijale turustamise kohustust ei ole siiski kohane kehtestada kõikides liikmesriikides;

(11) teatavates ühenduse piirkondades, nagu Alpide, Vahemere või Põhjamaade piirkonnad, on erilised kliimatingimused või tundlikud kasvutingimused, mis õigustavad erinõuete kehtestamist teatavate liikide metsapaljundusmaterjali välise kvaliteedi suhtes;

(12) vastavalt Lissabonis toimunud kolmanda Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi ülddeklaratsioonile tuleks metsa uuendamisel ja metsastamisel eelistada kohalikke liike ja kohaliku lähtekohaga liike, mis on kasvutingimustega hästi kohanenud;

(13) käesolevas direktiivis kehtestatud meetmeid ei tuleks kohaldada kolmandatesse riikidesse eksportimiseks või reeksportimiseks ettenähtud paljundusmaterjali suhtes;

(14) paljundusmaterjali valiku seisukohast on ühenduses elutähtis algpaljundusmaterjali heakskiitmine ja seega lähtepiirkondade piiritlemine; liikmesriigid peaksid kohaldama ühtseid eeskirju, mis kehtestavad algmaterjali heakskiitmiseks võimalikult kõrged standardid; turule võib viia ainult sellisest materjalist pärit paljundusmaterjali;

(15) geneetiliselt muundatud metsapaljundusmaterjali tohib turule viia ainult juhul, kui see on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu;

(16) geneetiliselt muundatud organismidest koosneva metsapaljundusmaterjali suhtes tuleks läbi viia keskkonnaohu hindamine; komisjon peaks seejärel esitama nõukogule ettepaneku määruse koostamiseks, millega tagatakse keskkonnaohu ja muude asjaomaste tegurite hindamise, sealhulgas heakskiitmise samaväärne kord, kui on sätestatud nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivis 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta; [8] kuni sellise määruse jõustumiseni tuleks kohaldada direktiivi 90/220/EMÜ;

(17) käesoleva direktiivi nõuetele vastava paljundusmaterjali suhtes ei tohiks kohaldada muid turustuskitsendusi, kui on sätestatud käesolevas direktiivis;

(18) liikmesriikidel tuleks siiski lubada sätestada, et nende territooriumil tohib turule viia ainult selliseid taimeosi ja istutusmaterjali, mis vastavad ettenähtud standarditele;

(19) liikmesriikidel tuleks lubada kehtestada oma territooriumil toodetud algpaljundusmaterjali heakskiitmiseks täiendavad või rangemad nõuded;

(20) liikmesriigid peaksid koostama lähtepiirkondade loetelud, kuhu on võimalusel märgitud algpaljundusmaterjali päritolu; liikmesriigid peaksid koostama kaardid, kuhu märgitakse lähtepiirkondade piirid;

(21) liikmesriigid peaksid koostama oma territooriumil heakskiidetud algpaljundusmaterjali riiklikud registrid; iga liikmesriik peaks riikliku loetelu vormis koostama ka riikliku registri kokkuvõtte;

(22) komisjon peaks sellise riikliku loetelu põhjal koostama ühenduse väljaande;

(23) pärast saagikoristust peaksid ametiasutused heakskiidetud algpaljundusmaterjalist pärit paljundusmaterjali kohta välja andma põhisertifikaadi;

(24) tuleb tagada, et turustamiseks ettenähtud või turule viidav paljundusmaterjal vastab nõutavatele fenotüübilistele või geneetilistele omadustele ning on kogumisest kuni lõppkasutajale tarnimiseni nõuetekohaselt identifitseeritud;

(25) lisaks tuleks kehtestada ühenduse kvaliteedistandardid eraldi papli pistokste ja vajaduse korral pistvaiade puhul;

(26) seemneid tuleks turustada ainult juhul, kui need vastavad teatavatele kvaliteedistandarditele ja on suletud pakendites;

(27) kindlustamaks, et fenotüübilise või geneetilise kvaliteedi, nõuetekohase identifitseerimise ja välise kvaliteedi standardite nõuded on turustamise ajal täidetud, peavad liikmesriigid ette nägema asjakohase kontrollikorra;

(28) nimetatud nõuetele vastava paljundusmaterjali suhtes kohaldatakse ainult ühenduse eeskirjades ettenähtud turustuskitsendusi; teatavatel tingimustel tuleks liikmesriikidele anda luba keelata nende territooriumil kasutamiseks sobimatu metsapaljundusmaterjali turustamine lõppkasutajale;

(29) ajavahemikel, mille jooksul on käesoleva direktiivi põhimõtetele vastavat teatavate liikide paljundusmaterjali ajutiselt raske hankida, tuleks ajutiselt lubada turustada ka vähem rangetele nõuetele vastavat paljundusmaterjali;

(30) kolmandatest riikidest pärit metsapaljundusmaterjali võib ühenduses turustada ainult juhul, kui selle puhul antakse algpaljundusmaterjali ja selle tootmiseks võetud meetmete osas samaväärsed tagatised kui ühenduses toodetud metsapaljundusmaterjali puhul; imporditud metsapaljundusmaterjali ühenduse turule viimisel peab sellega kaasas olema põhisertifikaat või päritoluriigi väljaantud ametlik sertifikaat ning dokumendid, mis sisaldavad kõikide eksporditavate partiide üksikasju;

(31) teatavatel tingimustel vabastatakse liikmesriik teatavate puuliikide osas täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi sätete kohaldamisest;

(32) teatavatele käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetele paremate alternatiivide leidmiseks on soovitav korraldada ajutisi katseid;

(33) käesolevas direktiivis kehtestatud nõuete ja tingimuste ühtseks kohaldamiseks kõikides liikmesriikides tuleks kehtestada ühenduse kontrollimeetmed;

(34) lisadesse tehtavate peamiselt tehniliste muudatuste tegemist tuleks hõlbustada kiirmenetluse abil;

(35) käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused; [9]

(36) 1994. aasta ühinemisaktiga võimaldati Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile direktiivi 66/404/EMÜ ja Soome Vabariigile direktiivi 71/161/EMÜ kohaldamiseks kuni 31. detsembrini 1999 üleminekuaeg; seda üleminekuaega tuleks pikendada, et võimaldada eespool nimetatud riikidel kohaldada jätkuvalt kuni käesoleva direktiivi rakendamise kuupäevani oma riiklikke kavasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse metsapaljundusmaterjali turustuseesmärgil tootmise ja turustamise suhtes ühenduses.

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid ja/või liigitusi:

metsapaljundusmaterjal : metsanduse seisukohast kogu ühenduses või selle osas oluliste puuliikide ja vastavate kunstlike hübriidide paljundusmaterjal, eelkõige I lisas loetletud liikide paljundusmaterjal;

paljundusmaterjal seemneline üksus : istutusmaterjali tootmiseks ettenähtud käbid, seemnekambrid, viljad ja seemned;

taimeosa : varrepistikud, lehepistikud ja juurepistikud, mikropaljundamiseks ettenähtud eksplantaadid või idud, pungad, võsundid, juured, pookoksad, istikud ja muud istutusmaterjali tootmiseks ettenähtud taimeosad;

istutusmaterjal : seemnelistest üksustest, taimeosadest või loodusliku uuendamise teel saadud taimedest kasvatatud taim;

algpaljundusmaterjal seemneallikas : selle piirkonna puud, kust seemned kogutakse;

puistu : puude piisavalt ühtse koostisega piiritletud populatsioon;

seemneistandik : valitud kloonide või perede istandus, mis on isoleeritud või hoitud selliselt, et vältida või vähendada tolmeldamist välistest allikatest, ning mida majandatakse sagedase, rikkaliku ja lihtsalt koristatava seemnesaagi tootmiseks;

perede vanemad : puud, mida kasutatakse järglaskonna saamiseks kontrollitud või vaba tolmeldamise teel selliselt, et ühte identifitseeritud vanemat on kasutatud emataimena ja seda on tolmeldatud ühe või mitme identifitseeritud või identifitseerimata vanema õietolmu abil;

kloon : algselt ühest ühikust (ortet) vegetatiivsel paljundamisel, näiteks pistikute, mikropaljundamise, pookoksade, võsundite või taime jagamise teel saadud isendite (rametite) rühm;

kloonisegu : identifitseeritud kloonide määratletud proportsioonidega segu;

autohtoonne ja indigeenne autohtoonne puistu või seemneallikas : puistu või seemneallikas, mis on tavapäraselt jätkuvalt looduslikult uuendatud; puistut või seemneallikat võib kunstlikult uuendada samast puistust või seemneallikast või läheduses asuvatest autohtoonsetest puistutest või seemneallikatest pärit paljundusmaterjaliga;

indigeenne puistu või seemneallikas : autohtoonne puistu või seemneallikas või puistu või seemneallikas, mis on kasvatatud kunstlikult samast lähtepiirkonnast pärit seemnest;

päritolu : autohtoonse puistu või seemneallika puhul koht, kus puud kasvavad; muu kui autohtoonse puistu või seemneallika puhul koht, kus seemned või taimed on algselt saadud; puistu või seemneallika päritolu võib olla teadmata;

lähtekoht : koht, kus puistu kasvab;

lähtepiirkond : liigi või alaliigi puhul on lähtepiirkond piisavalt ühtsete ökoloogiliste tingimustega ala või alade rühm, kus on ühtsete fenotüübiliste või geneetiliste omadustega puistuid või seemneallikaid, võttes vajaduse korral arvesse kõrgustest tulenevaid piiranguid;

tootmine : tootmine hõlmab kõiki seemneliste üksuste tootmise etappe, muundumist seemnelisest üksusest seemneks ning istutusmaterjali kasvatamist seemnetest ja taimeosadest;

turustamine : väljapanek eesmärgiga müüa, müügiks pakkumine, müük või tarnimine teisele isikule, sealhulgas tarnimine teenuslepingu alusel;

tarnija : iga füüsiline või juriidiline isik, kes on ametialaselt seotud metsapaljundusmaterjali turustamise või importimisega;

ametiasutus i) liikmesriigi poolt riigi valitsuse järelevalve all loodud või määratud asutus, mis vastutab turustamise kontrollimist käsitlevate küsimuste ja/või metsapaljundusmaterjali kvaliteedi eest;

ii) iga riigiasutus, mis on loodud:

- riigi tasandil, või

- piirkondlikul tasandil riigi ametiasutuste järelevalve all asjaomase liikmesriigi põhiseadusega sätestatud piirides.

Eespool nimetatud asutused võivad vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele käesoleva direktiiviga neile ettenähtud ning nende järelevalve all täidetavad ülesanded delegeerida mis tahes avalik-õiguslikule või eraõiguslikule juriidilisele isikule, kes ametlikult heakskiidetud korra alusel täidab üksnes teatavaid ametlikke ülesandeid avalikes huvides, eeldusel et sellisel juriidilisel isikul ja selle liikmetel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.

Artikli 26 lõikes 2 osutatud korras võib heaks kiita ka teisi punktis i osutatud asutuste nimel loodud, nende alluvuses ja järelevalve all tegutsevaid juriidilisi isikuid, tingimusel et nimetatud isikutel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.

Liikmesriigid teatavad komisjonile oma territooriumil asuvad vastutavad ametiasutused. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

metsapaljundusmaterjal jagatakse järgmistesse kategooriatesse identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mille algmaterjal võib olla ühes lähtepiirkonnas asuv seemneallikas või puistu, mis vastab II lisa tingimustele;

valitud paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mille algmaterjal on ühes lähtepiirkonnas asuv puistu, mis koosneb fenotüübi alusel valitud populatsioonist ja mis vastab III lisa tingimustele;

tingimustele vastav paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mille algmaterjal on isendite fenotüübi alusel valitud seemneistandik, pere vanemad, kloonid või kloonisegud ning vastab IV lisa tingimustele; katseid ei ole tingimata läbi viidud või lõpetatud;

katsetatud paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mis on pärit algmaterjalist, mis koosneb puistutest, seemneistandikest, pere vanematest, kloonidest või kloonisegudest; paljundusmaterjali kõrgem kvaliteet peab olema tõestatud võrdluskatsete või hinnanguga paljundusmaterjali kõrgema kvaliteedi kohta, mis põhineb algmaterjali komponentide geneetilisel hindamisel; paljundusmaterjal peab vastama V lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

1. I lisa liikide ja kunstlike hübriidide loetelu võib muuta artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras.

2. Kui teatavad liigid ja kunstlikud hübriidid ei kuulu käesoleva direktiivi meetmete reguleerimisalasse, võivad liikmesriigid võtta sellised meetmed või vähem rangemad meetmed oma territooriumil.

3. Käesoleva direktiivi meetmeid ei kohaldata sellise istutusmaterjali või taimeosadena oleva metsapaljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui metsanduses kasutamiseks.

Sellisel juhul lisatakse materjalile etikett või muu dokument, mis on ühenduse või siseriiklike sätete alusel sellise otstarbega materjali puhul nõutav. Kui sellised sätted puuduvad ja kui tarnija tegeleb nii metsanduses kasutamiseks kui ka tõestatult muuks kui metsanduses kasutamiseks ettenähtud paljundusmaterjaliga, lisatakse viimase puhul etikett või muu dokument, milles on järgmine märge: "Kasutamiseks mujal kui metsanduses".

4. Käesoleva direktiivi meetmeid ei kohaldata metsapaljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks või reekspordiks kolmandatesse riikidesse.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid näevad ette, et turustamiseks ettenähtud metsapaljundusmaterjali tootmiseks kasutatakse ainult heakskiidetud algmaterjali.

2. Algmaterjali võib heaks kiita:

a) ametiasutus juhul, kui see vastab käesoleva direktiivi II, III, IV või V lisa nõuetele;

b) viitega "heakskiidetud üksusena" tuntud üksusele; igale heakskiidetud üksusele antakse kordumatu registriviide.

3. Liikmesriigid näevad ette, et:

a) heakskiit tühistatakse, kui käesoleva direktiivi tingimusi ei täideta;

b) pärast heakskiitmist kontrollitakse kategooriasse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" ja "katsetatud paljundusmaterjal" kuuluva paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali korrapäraste ajavahemike järel.

4. Selleks et säilitada metsanduses kasutatavate taimede geneetilisi ressursse vastavalt nendele eritingimustele, mis kehtestatakse artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras, et võtta arvesse arengut taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamise osas, milleks kasvatatakse ja turustatakse kohalike ja piirkondlike oludega loomulikul viisil kohanenud ja genofondi vaesumisest ohustatud metsapaljundusmaterjali, võivad liikmesriigid kehtestada erandi lõikes 2 ja II, III, IV ja V lisas sätestatud tingimustest juhul, kui artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras on ette nähtud eritingimused.

5. Liikmesriigid võivad kogu oma territooriumil või selle osas kuni kümneks aastaks heaks kiita katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali juhul, kui V lisas osutatud geneetilise hindamise või võrdluskatsete esialgsete tulemuste põhjal on võimalik järeldada, et algmaterjal vastab katsete läbiviimise lõpetamisel käesoleva direktiivi alusel heakskiitmiseks sätestatud tingimustele.

Artikkel 5

1. Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud algmaterjal sisaldab geneetiliselt muundatud organisme direktiivi 90/220/EMÜ artikli 2 punktides 1 ja 2 määratletud tähenduses, tunnustatakse sellist paljundusmaterjali ainult juhul, kui see on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu.

2. Lõikes 1 osutatud geneetiliselt muundatud algmaterjali puhul:

a) tuleb läbi viia direktiivis 90/220/EMÜ sätestatuga samaväärne keskkonnaohu hindamine;

b) kehtestatakse komisjoni ettepanekul asutamislepingu asjakohastel õiguslikel alustel põhinevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses menetlus, millega tagatakse, et keskkonnaohu hindamine ja muud asjakohased üksikasjad on samaväärsed direktiivis 90/220/EMÜ sätestatuga; kuni kõnealuse määruse jõustumiseni kiidetakse geneetiliselt muundatud algmaterjal riiklikusse registrisse kandmiseks käesoleva direktiivi artikli 10 kohaselt heaks üksnes pärast seda, kui see on vastavalt direktiivile 90/220/EMÜ turustamiseks heaks kiidetud;

c) lõigus b osutatud määrusega kooskõlas lubatud geneetiliselt muundatud algmaterjali suhtes ei kohaldata enam direktiivi 90/220/EMÜ artikleid 11–18;

d) keskkonnaohu hindamise rakendamise tehnilised ja teaduslikud üksikasjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.

Artikkel 6

1. Liikmesriigid sätestavad punktides a–d sätestatud viisil heakskiidetud algmaterjalist pärit metsapaljundusmaterjali puhul, et:

a) I lisas loetletud liikide paljundusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal", "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" või "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab vastavalt II, III, IV ja V lisa tingimustele;

b) I lisas loetletud kunstlike hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" või "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab vastavalt III, IV ja V lisa tingimustele;

c) vegetatiivselt paljundatavate I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" või "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab vastavalt III, IV ja V lisa tingimustele; kategooriasse "valitud paljundusmaterjal" kuuluvat paljundusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui see on seemnetest massiliselt paljundatud;

d) I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundusmaterjali, mis koosneb täielikult või osaliselt geneetiliselt muundatud organismidest, võib turustada ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab V lisa tingimustele.

2. Kategooriad, mille alusel võib eri liiki algmaterjalist pärit paljundusmaterjali turustada, on sätestatud VI lisa tabelis.

3. I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui see vastab VII lisa asjakohastele nõuetele.

Taimeosasid või istutusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui need vastavad kehtivatele rahvusvahelistele standarditele pärast seda, kui need standardid on artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras heaks kiidetud.

4. Liikmesriigid näevad ette, et metsapaljundusmaterjali tarnijad registreeritakse ametlikult. Vastutav ametiasutus võib käsitada direktiivi 77/93/EMÜ alusel registreeritud tarnijaid registreerituna käesolevas direktiivis määratletud tähenduses. Sellised tarnijad peavad siiski vastama käesoleva direktiivi nõuetele.

5. Olenemata lõike 1 sätetest, võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil asuvatel tarnijatel turule viia:

a) metsapaljundusmaterjali, mis on ette nähtud kasutamiseks katsetes, teaduslikel eesmärkidel, selektsiooniks või geneetiliseks säilitamiseks; ja

b) seemnelisi üksusi, mille puhul on tõestatud, et need ei ole ette nähtud metsanduses kasutamiseks.

6. Tingimused, mille alusel võivad liikmesriigid lõikes 5 osutatud loa anda, võib määrata kindlaks artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.

7. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada paljundusmaterjali puhul, mis on pärit algmaterjalist, mis ei vasta kõikidele lõikes 1 osutatud vastava kategooria suhtes sätestatud nõuetele, turustada sellist materjali tingimustel, mis koostatakse artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.

8. Artikli 26 lõikes 3 osutatud korras võib kehtestada erisätted, et võtta arvesse arenguid, mille alusel võib turustada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivat metsapaljundusmaterjali.

Artikkel 7

Liikmesriigid võivad kehtestada II–V ja VII lisas sätestatud tingimuste osas oma territooriumil algmaterjali heakskiitmiseks ja paljundusmaterjali tootmiseks täiendavad või rangemad nõuded.

Artikkel 8

Liikmesriigid võivad oma territooriumil piirata kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" kuuluva metsapaljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali heakskiitmist.

Artikkel 9

1. Liikmesriigid piiritlevad kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" ja "valitud paljundusmaterjal" kuuluva paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali puhul asjaomaste liikide lähtepiirkonnad.

2. Liikmesriigid koostavad ja avaldavad piiritletud lähtepiirkondade kaardid. Kaardid saadetakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Artikkel 10

1. Iga liikmesriik koostab riikliku registri oma territooriumil heakskiidetud erinevate liikide algmaterjali kohta. Iga heakskiidetud üksuse täielikud üksikasjad ning kordumatu registriviide märgitakse riiklikusse registrisse.

2. Iga liikmesriik koostab riikliku loetelu vormis registri kokkuvõtte, mis on taotluse korral komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadav. Riiklik loetelu esitatakse iga heakskiidetud üksuse puhul ühtse vormi kohaselt. Kategooriate "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" ja "valitud paljundusmaterjal" puhul on lubatud teha algmaterjali kohta kokkuvõte lähtepiirkondade põhjal. Esitatakse järgmised üksikasjad:

a) botaaniline nimi;

b) kategooria;

c) otstarve;

d) algmaterjali tüüp;

e) registriviide või vajaduse korral selle kokkuvõte või lähtepiirkonna tunnuskood;

f) asukoht: vajaduse korral lühike nimi ja üks järgmistest üksikasjadest:

i) kategooria "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" puhul lähtepiirkond ning laius- ja pikkuskraadide vahemik;

ii) kategooria "valitud paljundusmaterjal" puhul lähtepiirkond ja geograafiline asend, mis on määratletud laius- või pikkuskraadidega või laius- või pikkuskraadide vahemikuga;

iii) kategooria "tingimustele vastav paljundusmaterjal" puhul täpne geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali hoitakse;

iv) kategooria "katsetatud paljundusmaterjal" puhul täpne geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali hoitakse;

g) kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik;

h) pindala: seemnelise allika, puistu või seemneistandiku suurus;

i) päritolu: märgitakse kas algmaterjal on autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata; muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul märgitakse päritolu, kui see on teada;

j) kategooria "katsetatud paljundusmaterjal" puhul, kas see on geneetiliselt muundatud või mitte.

3. Selliste riiklike loetelude koostamise vormi võib kindlaks määrata artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 11

1. Liikmesriikide esitatavate riiklike loetelude põhjal võib komisjon avaldada loetelu pealkirjaga "Ühenduse loetelu metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud algmaterjali kohta".

2. Ühenduse loetelu kajastab artikli 10 lõikes 2 osutatud riiklikes loeteludes esitatud üksikasju ning sinna on märgitud kasutuspiirkond ning artiklite 8, 17 või 20 alusel kohaldatavad load või piirangud.

Artikkel 12

1. Ametiasutused annavad heakskiidetud algmaterjalist pärit paljundusmaterjali kohta pärast saagikoristust välja põhisertifikaadi, kuhu on märgitud kordumatu viiteregister ning VIII lisas sätestatud asjakohane teave.

2. Kui liikmesriik näeb kooskõlas artikli 13 lõikega 2 ette järgmise vegetatiivse paljundamise, antakse välja uus põhisertifikaat.

3. Kui paljundusmaterjali segatakse kooskõlas artikli 13 lõike 3 punktidega a, b, c või e, peavad liikmesriigid tagama, et segude komponentide registriviited on identifitseeritavad ning et antakse välja uus põhisertifikaat või muu segu identifitseeriv dokument.

Artikkel 13

1. Paljundusmaterjali hoitakse kõikide tootmisetappide ajal eraldi vastavalt üksikute heakskiidetud üksuste viidetele. Iga paljundusmaterjali partii identifitseeritakse järgmiste andmete abil:

a) põhisertifikaadi kood ja number;

b) botaaniline nimi;

c) kategooria;

d) otstarve;

e) algmaterjali tüüp;

f) registriviide või lähtepiirkonna tunnuskood;

g) lähtepiirkond kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" ja "valitud paljundusmaterjal" kuuluva või vajaduse korral muu paljundusmaterjali puhul;

h) vajaduse korral materjali autohtoonne või muu kui autohtoonne, indigeenne või muu kui indigeenne või teadmata päritolu;

i) seemneliste üksuste puhul küpsemise aasta;

j) seemikute või pistikutest paljundatud taimede vanus ja tüüp nii juurevõsundiliste, paljasjuursete kui ka potitaimede osas;

k) geneetiliselt muundatud või muundamata.

2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 ja artikli 6 lõike 1 punkti c sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid kategooriatesse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" ja "katsetatud paljundusmaterjal" kuuluva heakskiidetud üksuse puhul ette näha järgneva vegetatiivse paljundamise. Sellisel juhul hoitakse materjali eraldi ning identifitseeritakse sellisena.

3. Ilma et see piiraks lõike 1 sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid ette näha, et:

a) segada võib kaht või enamat kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" või "valitud paljundusmaterjal" kuuluvat heakskiidetud üksust ja ühest lähtepiirkonnast pärit paljundusmaterjali;

b) kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" kuuluvatest seemneallikatest ja puistutest pärit ning ühest lähtepiirkonnast pärit paljundusmaterjali segamisel sertifitseeritakse uus partii märkega "seemneallikast pärit paljundusmaterjal";

c) kui muust kui autohtoonsest või muust kui indigeensest algmaterjalist pärit paljundusmaterjali segatakse algmaterjaliga, mille päritolu on teadmata, sertifitseeritakse uus partii märkega "päritolu teadmata";

d) kui segatakse vastavalt lõigetele a, b või c, võib lähtepiirkonna tunnuskoodi asendada lõike 1 punktis f osutatud registriviitega;

e) segada võib ühe heakskiidetud üksuse eri aastatel valminud paljundusmaterjali;

f) kui segatakse vastavalt lõigule e, märgitakse tegelikud valmimisaastad ja iga vastava aasta paljundusmaterjali osakaal.

Artikkel 14

1. Paljundusmaterjali võib turustada ainult artiklile 13 vastavate partiidena ja koos tarnija lisatud etiketi või muu dokumendiga ("tarnija etikett või dokument"), milles on lisaks artiklis 13 nõutavatele andmetele järgmised andmed:

a) artikli 12 alusel väljaantud põhisertifikaadi number (numbrid) või vastavalt artikli 12 lõikele 3 viide muudele dokumentidele;

b) tarnija nimi;

c) tarnitud kogus;

d) kategooria "katsetatud paljundusmaterjal" puhul, mille algmaterjal on pärit artikli 4 lõike 5 alusel heakskiidetud algmaterjalist, sõnad "ajutiselt heaks kiidetud";

e) kas materjal on paljundatud vegetatiivselt.

2. Seemnete puhul peab lõikes 1 osutatud tarnija etikett või dokument sisaldama järgmist täiendavat teavet, mida on võimaluse korral hinnatud rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditega:

a) puhtus: seemnepartiina turustatava toote puhaste seemnete, muude seemnete ja prügi massiprotsent;

b) puhaste seemnete idanevusprotsent või, kui seda ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, kindlaksmääratud meetodiga hinnatav elujõulisusprotsent;

c) 1000 puhta seemne mass;

d) seemnena turustatava toote idanemisvõimeliste seemnete arv kilogrammi kohta või, kui idanemisvõimeliste seemnete arvu ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, elujõuliste seemnete arv kilogrammi kohta.

3. Olenemata sellest, et lõike 2 punktis b sätestatud idanevuse uurimist ei ole veel lõpule viidud, võivad liikmesriigid selleks, et jooksva aasta saak oleks kiiresti kättesaadav, lubada seemet turustada kuni esmaostjani. Tarnijad teatavad lõike 2 punktide b ja d tingimuste täitmisest niipea kui võimalik.

4. Väikeste seemnekoguste puhul ei kohaldata eespool lõike 2 punktides b ja d sätestatud tingimusi. Kogused ja tingimused võib kindlaks määrata artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

5. Populus spp. puhul turustatakse taimeosi ainult juhul, kui vastavalt VII lisa C osa punkti 2 alapunktile b on tarnija etiketile või dokumendile märgitud EÜ klassifikatsiooni number.

6. Kui metsapaljundusmaterjali kategooria puhul kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti, peab tarnija etiketi või dokumendi värv olema kategooria "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" puhul kollane, kategooria "valitud paljundusmaterjal" puhul roheline, kategooria "tingimustele vastava paljundusmaterjali" puhul roosa ja kategooria "katsetatud paljundusmaterjali" puhul sinine.

7. Geneetiliselt muundatud organismi sisaldavast algmaterjalist pärit metsapaljundusmaterjali puhul peab partii ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema sellekohane selge märge.

Artikkel 15

Seemnelisi üksusi turustatakse ainult suletud pakendites. Sulgur peab pärast pakendi avamist olema kasutuskõlbmatu.

Artikkel 16

1. Liikmesriigid tagavad enda sisseseatud või heakskiidetud ametliku kontrollisüsteemiga, et konkreetsetest heakskiidetud üksustest või partiidest pärit paljundusmaterjali on kogumisest kuni lõppkasutajani tarnimiseni võimalik selgelt identifitseerida. Registreeritud tarnijaid kontrollitakse ametlikult korrapäraste ajavahemike järel.

2. Liikmesriigid tagavad, et asjaomased ametiasutused aitavad üksteist haldusküsimustes, et saada teavet, mis on käesoleva direktiivi nõuetekohaseks toimimiseks vajalik, eelkõige juhul kui metsapaljundusmaterjal liigub ühest liikmesriigist teise.

3. Tarnijad esitavad ametiasutustele aruanded, mis sisaldavad kõikide kinnipeetud ja turustatud partiide üksikasju.

4. Lõike 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt 30. juunil 2002.

5. Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, et tagada käesoleva direktiivi sätete järgimine, sätestades selleks metsapaljundusmaterjali ametliku kontrollimise asjakohase korra turustamiseks ettenähtud tootmise ja turustamise ajal.

6. Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide ametiasutustega läbi viia kohapealseid kontrolle, kui see on käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks vajalik. Komisjoni eksperdid võivad kontrollida eelkõige, kas metsapaljundusmaterjal vastab käesoleva direktiivi nõuetele. Liikmesriik, kelle territooriumil kontrollitakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab liikmesriikidele kontrolli tulemustest.

Artikkel 17

1. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi sätete alusel turule viidava paljundusmaterjali suhtes ei kohaldata seoses selle omaduste, kontrolli- ega järelevalvenõuete, märgistamise ega sulgemisega muid kui käesolevas direktiivis sätestatud turustuskitsendusi.

2. Liikmesriikidele võib taotluse korral anda artikli 26 lõikes 3 osutatud korras loa keelata kogu oma territooriumil või selle osas külvamiseks või istutamiseks ettenähtud paljundusmaterjali turustamine lõppkasutajale.

Selline luba antakse ainult juhul, kui on põhjust arvata, et:

a) kõnealuse paljundusmaterjali kasutamisel on selle fenotüübiliste või geneetiliste omaduste tõttu kogu liikmesriigis või selle osas kahjulik mõju metsandusele, keskkonnale, geneetilistele ressurssidele või bioloogilisele mitmekesisusele ning seda tõendavad:

- materjalid, mis käsitlevad paljundusmaterjali lähtepiirkonda või päritolu, või

- ühenduses või väljaspool ühendust asuvates asjakohastes kohtades läbiviidud katsete või teadusuuringute tulemused;

b) istutusmaterjali püsikindlust ja morfoloogiliste ja füsioloogiliste omaduste arenemist käsitlevate katsete või teadusuuringute tulemuste või metsanduspraktika käigus saadud tulemuste põhjal on nimetatud paljundusmaterjali kasutamine oma omaduste tõttu kogu kõnealuses liikmesriigis või selle osas kahjulik metsandusele, keskkonnale, geneetilistele ressurssidele või bioloogilisele mitmekesisusele.

3. Lõike 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.

4. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad kategooria "tingimustele vastav paljundusmaterjal" puhul artiklit 8 rakendanud liikmesriigid keelata sellise materjali turustamise lõppkasutajale.

Artikkel 18

1. Selleks et kõrvaldada ühes või mitmes liikmesriigis esinevaid käesoleva direktiivi nõuetele vastava metsapaljundusmaterjali üldise tarnimisega seotud ajutisi raskusi, mida ei ole võimalik ühenduses ületada, lubab komisjon vähemalt ühe asjaomase liikmesriigi taotluse korral ja artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras ühel või mitmel liikmesriigil komisjoni sätestatava ajavahemiku jooksul turustamiseks heaks kiita ühe või mitme liigi vähem rangetele nõutele vastavat metsapaljundusmaterjali.

Selliste meetmete võtmise korral märgitakse tarnija etiketile või artikli 14 lõike 1 alusel nõutavatele dokumentidele, et kõnealune materjal vastab vähem rangetele nõuetele.

2. Lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võib vastu võtta artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 19

1. Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks, kas kolmandas riigis toodetud metsapaljundusmaterjali puhul on algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui ühenduses toodetud ja käesoleva direktiivi sätetele vastava paljundusmaterjali puhul.

2. Lisaks lõikes 1 osutatule määrab nõukogu koos vastavate lähtepiirkondadega kindlaks taimeliigid, algmaterjali tüübid ja metsapaljundusmaterjali kategooriad, mille turustamist võib lõike 1 alusel ühenduses lubada.

3. Kuni nõukogu teeb lõike 1 alusel otsuse, võivad liikmesriigid sellised otsused artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras ise vastu võtta. Sellise loa eesmärk on tagada, et imporditava materjali puhul antakse vastavalt käesolevale direktiivile ühenduses toodetud metsapaljundusmaterjaliga samaväärsed tagatised. Eelkõige peab sellisele imporditud materjalile olema lisatud põhisertifikaat või päritoluriigi poolt väljaantud ametlik sertifikaat ning kolmanda riigi tarnija esitatud dokumentatsioon, mis sisaldab üksikasju kõikide eksporditavate partiide kohta.

Artikkel 20

Komisjon võib artikli 26 lõikes 3 osutatud korras vabastada liikmesriigi taotluse korral täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi kohaldamisest selliste puuliikide osas, mis ei ole vastavas liikmesriigis metsanduse seisukohast olulised, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus artikli 17 lõike 1 sätetega.

Artikkel 21

Selleks et leida teatavatele käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetele paremaid alternatiive, võib otsustada korraldada kindlaksmääratud tingimustel ühenduse tasandil artikli 26 lõikes 3 osutatud korras ajutisi katseid.

Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.

Selliste katsete raames võib vabastada liikmesriigid teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest. Sellise vabastuse ulatus määratletakse viitega sätetele, mille suhtes vabastust kohaldatakse.

Artikkel 22

Metsapaljundusmaterjal vastab vajaduse korral direktiivis 77/93/EMÜ sätestatud asjakohastele taimetervisenõuetele.

Artikkel 23

Muudatused, mis tehakse lisadesse teaduslike või tehniliste teadmiste arengut arvestades, võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.

Artikkel 24

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool osutatud artiklites sisalduvate küsimustega, võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt.

- Artiklid 2, 10, 14, 16, 18, 27.

Artikkel 25

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool osutatud artiklites sisalduvate küsimustega, võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

- Artiklid 3, 4, 5, 6, 17, 19, 20, 21 ja 23.

Artikkel 26

1. Komisjoni abistab alaline seemnete komitee (edaspidi "komitee").

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

4. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 27

1. Liikmesriigid võivad pärast 1. jaanuari 2003 algaval ja kuni 10 aastat kestval üleminekuajal kasutada võrdluskatsete tulemusi, mis ei vasta V lisa tingimustele, et heaks kiita algmaterjal, mis on ette nähtud katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks, mis ei olnud varem hõlmatud direktiiviga 66/404/EMÜ.

Selliste katsetega tuleb alustada enne 1. jaanuari 2003 ja need peavad tõestama algmaterjalist pärit paljundusmaterjali kõrgemat kvaliteeti.

2. Liikmesriigid võivad pärast 1. jaanuari 2003 algaval ja kuni 10 aastat kestval üleminekuajal kasutada V lisa tingimustele mittevastavate geneetilise hindamise katsete tulemusi selleks, et heaks kiita kõikide käesoleva direktiiviga hõlmatud liikide ja kunstlike hübriidide algmaterjali, mis on ette nähtud katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks.

Selliste katsetega tuleb alustada enne 1. jaanuari 2003 ja need peavad tõestama algmaterjalist pärit paljundusmaterjali kõrgemat kvaliteeti.

3. Kui I lisasse lisatakse hiljem uusi liike ja kunstlikke hübriide, määratakse lõigetes 1 ja 2 osutatud üleminekuaeg kindlaks artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

4. Liikmesriikidel võib artikli 26 lõikes 2 osutatud korras lubada kasutada võrdluskatsete ja geneetilise hindamise katsete tulemusi pärast üleminekuaja lõppu.

Artikkel 28

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusaktide teksti.

3. Liikmesriikidel lubatakse enne 1. jaanuari 2003 kogutud metsapaljundusmaterjali turustada kuni varude ammendumiseni.

Artikkel 29

Direktiivid 66/404/EMÜ ja 71/161/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2003.

Direktiivi 66/404/EMÜ ei kohaldata Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi suhtes ning direktiivi 71/161/EMÜ ei kohaldata Soome Vabariigi suhtes.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt IX lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 30

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 31

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

K. Hemilä

[1] EÜT C 199, 14.7.1999, lk 1.

[2] Arvamus on esitatud 1. detsembril 1999. aastal (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[3] EÜT C 329, 17.11.1999, lk 15.

[4] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2326/66. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.

[5] EÜT L 87, 17.4.1971, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.

[6] EÜT C 56, 26.2.1999, lk 1.

[7] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/53/EÜ (EÜT L 142, 5.6.1999, lk 29).

[8] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/35/EÜ (EÜT L 169, 27.6.1997, lk 72).

[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

--------------------------------------------------

I LISA

PUULIIKIDE JA KUNSTLIKE HÜBRIIDIDE LOETELU

Abies alba Mill.

Abies cephalonica Loud.

Abies grandis Lindl.

Abies pinsapo Boiss.

Acer platanoides L.

Acer pseudoplatanus L.

Alnus glutinosa Gaertn.

Alnus incana Moench.

Betula pendula Roth.

Betula pubescens Ehrh.

Carpinus betulus L.

Castanea sativa Mill.

Cedrus atlantica Carr.

Cedrus libani A. Richard

Fagus sylvatica L.

Fraxinus angustifolia Vahl.

Fraxinus excelsior L.

Larix decidua Mill.

Larix x eurolepis Henry

Larix kaempferi Carr.

Larix sibirica Ledeb.

Picea abies Karst.

Picea sitchensis Carr.

Pinus brutia Ten.

Pinus canariensis C. Smith

Pinus cembra L.

Pinus contorta Loud.

Pinus halepensis Mill.

Pinus leucodermis Antoine

Pinus nigra Arnold

Pinus pinaster Ait.

Pinus pinea L.

Pinus radiata D. Don

Pinus sylvestris L.

Populus spp. ja nende liikide kunstlikud hübriidid

Prunus avium L.

Pseudotsuga menziesii Franco

Quercus cerris L.

Quercus ilex L.

Quercus petraea Liebl.

Quercus pubescens Willd.

Quercus robur L.

Quercus rubra L.

Quercus suber L.

Robinia pseudoacacia L.

Tilia cordata Mill.

Tilia platyphyllos Scop.

--------------------------------------------------

II LISA

MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "IDENTIFITSEERITAVA LÄHTEKOHAGA PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGPALJUNDUSMATERJALI HEAKSKIITMISEKS

1. Algmaterjal on ühes lähtepiirkonnas asuv seemneallikas või puistu. Ametliku kontrolli vajalikkuse üle otsustab iga üksikjuhu puhul liikmesriik, ametlik kontroll on nõutav sellisel juhul, kui paljundusmaterjal on ette nähtud metsanduse eriotstarveteks.

2. Seemneallikas või puistu peab vastama liikmesriikide sätestatud kriteeriumidele.

3. - Tuleb märkida lähtepiirkond ning paljundusmaterjali kogumise koha (kohtade) asukoht ja kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik.

- Tuleb märkida, kas algmaterjal on:

a) autohtoonne või muu kui autohtoonne või kas päritolu on teadmata; või

b) indigeenne või muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata.

Muu kui autohtoonse ja muu kui indigeense algmaterjali puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada).

--------------------------------------------------

III LISA

MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "VALITUD PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS

Üldist: Puistut hinnatakse paljundusmaterjali kavandatava eriotstarbe järgi ning eriotstarbest sõltuvalt võetakse piisavalt arvesse nõudeid 1–10. Valiku kriteeriumid määrab kindlaks liikmesriik ning paljundusmaterjali otstarve märgitakse riiklikusse registrisse.

1. Päritolu: Varasemate tõendite või muude asjakohaste vahenditega määratakse kindlaks, kas puistu on autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata, muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada).

2. Eraldatus: Puistu peab asuma piisaval kaugusel sama puuliigi või suguluses olevate liikide kehvematest puistutest või sortidest, millega kõnealused liigid võivad hübriide moodustada. Sellele nõudele tuleks erilist tähelepanu pöörata juhul, kui autohtoonseid/indigeenseid puistuid ümbritsevad muud kui autohtoonsed/muud kui indigeensed puistud või puistud, mille päritolu on teadmata.

3. Populatsiooni optimaalne suurus: Puistud peavad koosnema ühest või mitmest puuderühmast, mis on puistusisese tolmeldamise tagamiseks hästi jaotunud ja piisava arvukusega. Sugulusaretuse kahjuliku mõju vältimiseks peab valitud puistu teataval pindalal olema piisaval arvul ja piisava tihedusega puid.

4. Vanus ja areng: Puistud peavad koosnema sellise vanusega ja sellises arenguetapis puudest, mille puhul on valikukriteeriume lihtne rakendada.

5. Ühtlikkus: Puistu isendid peavad olema morfoloogiliste omaduste osas tavapärase varieeruvusega. Vajaduse korral tuleks madalama kvaliteediga puud eemaldada.

6. Kohastumus: Kohanemine lähtepiirkonna ökoloogiliste tingimustega peab olema tagatud.

7. Tervis ja resistentsus: Puistu puudel ei tohi üldiselt olla kahjulike organismide kahjustusi ning nad peavad olema oma kasvukohas resistentsed ebasoodsate kliima- ja kasvutingimuste suhtes, välja arvatud saastest tulenevad kahjustused.

8. Tagavara juurdekasv: Valitud puistute heakskiitmiseks peab puidu tagavara juurdekasv olema tavaliselt kõrgem kui samades ökoloogilistes ja majandustingimustes vastavaks tunnistatud keskmine juurdekasv.

9. Puidu kvaliteet: Arvesse võetakse puidu kvaliteeti ja teatavatel juhtudel võib see olla kõige olulisem kriteerium.

10. Vorm või kasvuhaabitus: Puistus olevad puud peavad olema eriti heade morfoloogiliste omadustega, eelkõige tüve sirguse ja ümaruse, okste asetuse, okste jämeduse ja hea loodusliku laasumise poolest. Lisaks sellele peaks hargneva ja spiraalsete puidutoimega puude arv olema väike.

--------------------------------------------------

IV LISA

MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "TINGIMUSTELE VASTAV PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS

1. Seemneistandik

a) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima tüübi, eesmärgi, ristamiskava ja istutusskeemi, komponendid, eraldatuse ja asukoha ning kõik vastavad muudatused.

b) Komponentkloonid või -pered valitakse silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu pööratakse III lisa nõuetele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10.

c) Komponentkloonid või -pered istutatakse või on istutatud vastavalt ametiasutuse poolt heakskiidetud plaanile ning selliselt, et iga komponenti on võimalik identifitseerida.

d) Ametiasutused registreerivad seemneistandikes läbiviidud harvendamise kirjelduse ja sellise harvendamise tingimused.

e) Seemneistandikke hooldatakse ning seemned koristatakse nii, et istandike eesmärgid saavutatakse; kunstliku hübriidi tootmiseks ettenähtud seemneistandiku puhul määratakse hübriidide protsent paljundusmaterjalis kindlaks kontrollkatsega.

2. Pere(de) vanemad

a) Vanemad valitakse väljapaistvate omaduste alusel, pöörates erilist tähelepanu III lisa tingimustele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 või kombineerimisvõime tõttu.

b) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima eesmärgi, ristamiskava ja tolmeldamissüsteemi, komponendid, eraldatuse ja asukoha ning kõik nende olulised muudatused.

c) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima segus olevad vanemad, nende arvu ja osakaalu.

d) Kunstlike hübriidide tootmiseks ettenähtud vanemate puhul tuleb kontrollkatsega kindlaks määrata paljundusmaterjalis olevate hübriidide protsent.

3. Kloonid

a) Kloone peab olema võimalik eristada ametiasutuse poolt heakskiidetud ja registreeritud eristatavate omaduste põhjal.

b) Üksikute kloonide väärtus tehakse kindlaks kogemuste põhjal või piisavalt pikaajaliste katsete käigus.

c) Kloonide tootmisel kasutatavad ortetid valitakse nende silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu tuleks pöörata III lisa tingimustele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10.

d) Liikmesriigid piiravad heakskiidu aastate maksimumarvu ja toodetud rametite maksimumarvuga.

4. Kloonisegud

a) Kloonisegu vastab punkti 3 alapunktide a, b ja c nõuetele.

b) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima segus olevad komponentkloonid, nende arvu ja osakaalu, samuti nende valikumeetodi ja lähtematerjali; iga segu peab olema geneetiliselt piisavalt mitmekesine.

c) Liikmesriigid piiravad heakskiidu aastate maksimumarvu ja toodetud rametite maksimumarvuga.

--------------------------------------------------

V LISA

MIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "KATSETATUD PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS

1. KÕIKIDELE KATSETELE ESITATAVAD NÕUDED

a) Üldosa

Algmaterjal peab vastama III või IV lisa asjakohastele nõuetele.

Algmaterjali heakskiitmiseks ettenähtud katsed koostatakse, sätestatakse, viiakse läbi ning nende tulemusi tõlgendatakse vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud menetlusele. Võrdluskatsete puhul tuleb kontrollitavat paljundusmaterjali võrrelda ühe või eelistatult mitme heakskiidetud või eelnevalt väljavalitud standardiga.

b) Kontrollitavad omadused

i) Katsed peavad olema koostatud nii, et nendega saab hinnata kindlaksmääratud omadusi ning need omadused peavad olema iga katse puhul märgitud.

ii) Tähelepanu pööratakse kohastumisele, kasvule, olulistele biootilistele ja abiootilistele teguritele. Lisaks sellele hinnatakse konkreetse eesmärgi jaoks olulisi omadusi, võttes arvesse selle piirkonna ökoloogilisi tingimusi, kus katse läbi viiakse.

c) Dokumendid

Dokumentatsioon peab hõlmama andmeid katsekohtade, sealhulgas asukoha, kliima, mullastiku, varasema kasutuse, katse koostamise, hooldamise ja abiootilistest/biootilistest teguritest tuleneva kahju kohta ning olema ametiasutusele kättesaadav. Ametiasutus peab hindamise ajal samuti registreerima materjali vanuse ja tulemused.

d) Katsed

i) Iga paljundusmaterjali proovi kasvatatakse, istutatakse ja hooldatakse ühtmoodi, niivõrd kuivõrd paljundusmaterjali liik seda võimaldab.

ii) Iga katse peab olema koostatud kehtiva statistilise kava alusel ning hõlmama piisavat arvu puid, et iga kontrollitava komponendi üksikuid omadusi oleks võimalik hinnata.

e) Tulemuste analüüs ja kehtivus

i) Eksperimentide käigus saadud andmeid tuleb analüüsida rahvusvaheliselt tunnustatud statistiliste meetoditega ning tulemused tuleb esitada iga hinnatud omaduse kohta.

ii) Katse metodoloogia ja üksikasjalikud tulemused peavad olema kõikidele kättesaadavad.

iii) Märkida tuleb ka katse läbiviimise riigis asuv soovituslik koht, kus paljundusmaterjal tõenäoliselt kohastub, ning samuti omadused, mis võivad paljundusmaterjali kasutusväärtust piirata.

iv) Kui katse käigus tõestatakse, et paljundusmaterjalil ei ole vähemalt:

- algmaterjali omadusi, või

- algmaterjaliga sarnast resistentsust majanduslikult oluliste kahjulike organismide suhtes,

selline paljundusmaterjal kõrvaldatakse.

2. ALGMATERJALI KOMPONENTIDE GENEETILISE HINDAMISE NÕUDED

a) Geneetiliselt saab hinnata järgmiste algmaterjalide komponente: seemneistandikud, perede vanemad, kloonid ja kloonisegud.

b) Dokumendid

Algmaterjali heakskiitmiseks on vaja järgmisi täiendavaid andmeid:

i) hinnatud komponentide identiteet, päritolu ja eellastabel;

ii) ristamiskava, mida on kasutatud hindamiskatsetes kasutatud paljundusmaterjali tootmisel.

c) Katsemenetlus

Täidetud peavad olema järgmised tingimused:

i) iga komponendi geneetiline väärtus peab olema määratud kahes või enamas hindamiseks valitud katsekohas, millest vähemalt üks peab olema paljundusmaterjali soovitatavale kasutusele vastavas keskkonnas;

ii) turustatava paljundusmaterjali eeldatav kõrgem kvaliteet arvutatakse geneetiliste väärtuste ja konkreetse ristamiskava alusel;

iii) ametiasutus peab hindamiseks ettenähtud katsed ja geneetilised arvutused heaks kiitma.

d) Tõlgendamine

i) Paljundusmaterjali eeldatav parem kvaliteet arvutatakse ühe omaduse või omaduste kogumi osas võrreldes võrdluspopulatsiooniga.

ii) Tuleb märkida, kas paljundusmaterjali eeldatav geneetiline väärtus on mõne olulise omaduse osas võrdluspopulatsiooniga võrreldes madalam.

3. PALJUNDUSMATERJALI VÕRDLUSKATSETE TINGIMUSED

a) Paljundusmaterjalist proovide võtmine

i) Võrdluskatsetes kasutatava paljundusmaterjali representatiivne proov peab vastama heakskiidetavast algmaterjalist pärit paljundusmaterjalile.

ii) Võrdluskatsetes kasutatav sugulise paljundamise teel saadud paljundusmaterjal peab olema:

- koristatud hea õitsemise ning vilja/seemnetoodanguga aastal; võib kasutada kunstlikku tolmeldamist,

- koristatud meetodil, mis tagab saadud proovide tüüpilisuse.

b) Standardid

i) Katsetel võrdlemiseks kasutatavate standardite tootlikkus peaks olema piirkonnas, kus katse kavatsetakse läbi viia, võimaluse korral piisavalt kaua teada. Standardid esindavad põhimõtteliselt materjali, mis on katse läbiviimise alustamise ajal osutunud kasulikuks metsanduses ning ökoloogilistes tingimustes, mille jaoks paljundusmaterjali sertifitseerida kavandatakse. Paljundusmaterjal peaks olema nii palju kui võimalik pärit puistutest, mis on valitud kooskõlas III lisa kriteeriumidega, või katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks ametlikult heakskiidetud algmaterjalist.

ii) Kunstlike hübriidide võrdluskatsete puhul peavad mõlemad vanemana kasutatavad liigid olema võimaluse korral standardisse lisatud.

iii) Võimaluse korral tuleb kasutada mitut standardit. Kui see on vajalik ja õigustatud, võib standardi asendada kõige sobivama katsealuse paljundusmaterjaliga või katsetatavate komponentide keskmisega.

iv) Kõikides katsetes kasutatakse samu standardeid võimalikult erinevates kasvutingimustes.

c) Tõlgendamine

i) Vähemalt ühe olulise omaduse osas tuleb võrreldes standarditega tõestada statistiliselt olulist paremust.

ii) Tuleb selgelt märkida, kui mõne majanduslikult või keskkonna seisukohast olulise omaduse puhul on tulemus märkimisväärselt halvem võrreldes standardiga, ning selliste omaduste mõju peavad kompenseerima soodsad omadused.

4. AJUTINE HEAKSKIITMINE

Ajutise heakskiitmise aluseks võib olla eelhindamine katse varajases staadiumis. Katse varajases staadiumis antud eelhinnangul põhinev paremusele osutav väide tuleb uuesti läbi vaadata kuni 10 aasta pikkuste ajavahemike järel.

5. VARAJASED KATSED

Ametiasutus võib puukoolis, kasvuhoones või laboris läbiviidud katsed heaks kiita ajutiselt või lõplikult, kui on võimalik tõestada tihedat korrelatsiooni mõõdetud tunnuse ja tavaliselt metsaetapis läbiviidavatel katsetel hinnatavate omaduste vahel. Kontrollitavad omadused peavad vastama lõikes 3 sätestatud tingimustele.

--------------------------------------------------

VI LISA

KATEGOORIAD, MILLE ALUSEL VÕIB ERI TÜÜPI ALGMATERJALIST PÄRIT PALJUNDUSMATERJALI TURUSTADA

Algmaterjali tüüp | Metsapaljundusmaterjali kategooria (Etiketi värv, kui kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti) |

Identifitseeritava lähtekohaga (kollane) | Valitud (roheline) | Tingimustele vastav (roosa) | Katsetatud (sinine) |

Seemneallikas | X | | | |

Puistu | X | X | | X |

Seemneistandik | | | X | X |

Pere(de) vanemad | | | X | X |

Kloon | | | X | X |

Kloonisegu | | | X | X |

--------------------------------------------------

VII LISA

A OSA Nõuded, millele peavad vastama I lisas loetletud liikide vilja- ja seemnepartiid

1. I lisas loetletud liikide vilja- ja seemnepartiisid võib turustada ainult juhul, kui vilja- ja seemnepartii liigipuhtuse määr on vähemalt 99 %.

2. Olenemata lõike 1 sätetest, märgitakse I lisa lähisugulasliikide puhul, välja arvatud kunstlikud hübriidid, vilja- või seemnepartii liigipuhtus juhul, kui see on väiksem kui 99 %.

B OSA Nõuded, millele peavad vastama I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide taimeosad

I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide taimeosad peavad olema standardse turustuskvaliteediga. Standardne turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi ja asjakohase suuruse alusel. Populus spp. puhul võib märkida, et C osa täiendavad nõuded on täidetud.

C OSA Nõuded pistokste või pistvaiade abil paljundatud Populus spp. välisele kvaliteedile

1. Pistoksad

a) Pistoksi ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:

i) nende puit on üle kahe aasta vana;

ii) neil on vähem kui kaks hästi arenenud punga;

iii) neil on nekroos või neid on kahjustanud kahjulikud organismid;

iv) neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene või mädanemise märke.

b) Pistokste miinimummõõtmed

- miinimumpikkus: 20 cm,

- kitsaima osa minimaalne läbimõõt:

klass EÜ 1: 8 mm,

klass EÜ 2: 10 mm.

2. Pistvaiad

a) Pistvaiu ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:

- nende puit on üle kolme aasta vana,

- neil on vähem kui viis hästi arenenud punga,

- neil on nekroos või neid on kahjustanud kahjulikud organismid,

- neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene või mädanemise märke,

- neil on muid vigastusi kui lõikehaavad,

- neil on mitu vart,

- nende vars on liiga kõverdunud.

b) Pistvaiade suurusklassid

Klass | Miinimumläbimõõt (mm) pikkuse keskpunktis | Miinimumkõrgus (m) |

Muud kui Vahemere piirkonnad

N1 | 6 | 1,5 |

N2 | 15 | 3,00 |

Vahemere piirkonnad

S1 | 25 | 3,00 |

S2 | 30 | 4,00 |

D OSA Nõuded, millele peab vastama I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide istutusmaterjal

Istutusmaterjal on standardse turustuskvaliteediga. Standardne turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi, elujõulisuse ja füsioloogilise kvaliteedi alusel.

E OSA Nõuded, millele peab vastama vahemerelise kliimaga piirkondades asuvatele lõppkasutajatele turustatav istutusmaterjal

Istutusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui 95 % igast partiist on standardse turustuskvaliteediga.

1) Istutusmaterjali ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:

a) vigastused, välja arvatud lõikehaavad või tõstmise tulemusel tekkinud vigastused;

b) puuduvad pungad, millest võiksid tekkida juhtvõrsed;

c) mitu vart;

d) deformeerunud juurestik;

e) kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene, mädanemise või teiste kahjulike organismide märgid;

f) taimed ei ole proportsionaalsed.

2) Taimede suurus

Liik | Maksimum-vanus (aastates) | Miinimum-kõrgus (cm) | Maksimum-kõrgus (cm) | Juurekaela miinimum-läbimõõt (mm) |

Pinus halepensis | 1 | 8 | 25 | 2 |

2 | 12 | 40 | 3 |

Pinus leucodermis | 1 | 8 | 25 | 2 |

2 | 10 | 35 | 3 |

Pinus nigra | 1 | 8 | 15 | 2 |

2 | 10 | 20 | 3 |

Pinus pinaster | 1 | 7 | 30 | 2 |

2 | 15 | 45 | 3 |

Pinus pinea | 1 | 10 | 30 | 3 |

2 | 15 | 40 | 4 |

Quercus ilex | 1 | 8 | 30 | 2 |

2 | 15 | 50 | 3 |

Quercus suber | 1 | 13 | 60 | 3 |

3) Poti (konteineri) suurus, kui seda kasutatakse

Liik | Poti miinimummaht (cm3) |

Pinus pinaster | 120 |

Muud liigid | 200 |

--------------------------------------------------

VIII LISA

A OSA

+++++ TIFF +++++

B OSA

+++++ TIFF +++++

C OSA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

IX LISA

VASTAVUSTABEL

A.

Direktiiv 66/404/EMÜ | Käesolev direktiiv |

Artikkel 1 | Artikkel 1 |

Artikkel 3 | Artikkel 2 |

Artiklid 2, 16 ja 16b | Artikkel 3 |

Artiklid 5, 5b ja 5d | Artikkel 4 |

— | Artikkel 5 |

Artikkel 4 | Artikkel 6 |

— | Artikkel 7 |

— | Artikkel 8 |

Artikkel 5a | Artikkel 9 |

Artikkel 6 | Artikkel 10 |

Artikkel 13a | Artikkel 11 |

— | Artikkel 12 |

Artikkel 8 | Artikkel 13 |

Artikkel 9 | Artikkel 14 |

Artikkel 10 | Artikkel 15 |

Artikkel 11 | Artikkel 16 |

Artikkel 13 | Artikkel 17 |

Artikkel 15 | Artikkel 18 |

Artikkel 14 | Artikkel 19 |

— | Artikkel 20 |

— | Artikkel 21 |

— | Artikkel 22 |

Artikkel 16a | Artikkel 23 |

— | Artikkel 24 |

— | Artikkel 25 |

Artikkel 17 | Artikkel 26 |

Artikkel 5e | Artikkel 27 |

Artikkel 18 | Artikkel 28 |

— | Artikkel 29 |

— | Artikkel 30 |

Artikkel 19 | Artikkel 31 |

Artikkel 2 | I lisa |

— | II lisa |

I lisa | III lisa |

— | IV lisa |

II lisa | V lisa |

— | VI lisa |

— | VII lisa |

III lisa (osa) | VIII lisa |

— | IX lisa |

B.

Direktiiv 71/161/EMÜ | Käesolev direktiiv |

Artikkel 1 | Artikkel 1 |

Artikkel 4 | Artikkel 2 |

Artikli 3 lõige 2, artiklid 16 ja 17 | Artikkel 3 |

— | Artikkel 4 |

— | Artikkel 5 |

Artikkel 5, artikli 6 lõige 1 ja artikkel 8 | Artikkel 6 |

— | Artikkel 7 |

— | Artikkel 8 |

— | Artikkel 9 |

— | Artikkel 10 |

— | Artikkel 11 |

— | Artikkel 12 |

— | Artikkel 13 |

Artiklid 10 ja 11 | Artikkel 14 |

— | Artikkel 15 |

Artikkel 12 | Artikkel 16 |

Artikkel 14 | Artikkel 17 |

Artikkel 15 | Artikkel 18 |

— | Artikkel 19 |

— | Artikkel 20 |

— | Artikkel 21 |

— | Artikkel 22 |

Artikkel 9 | Artikkel 23 |

— | Artikkel 24 |

— | Artikkel 25 |

Artikkel 18 | Artikkel 26 |

— | Artikkel 27 |

Artikkel 19 | Artikkel 28 |

— | Artikkel 29 |

— | Artikkel 30 |

Artikkel 20 | Artikkel 31 |

Artikkel 2 | I lisa |

— | II lisa |

— | III lisa |

— | IV lisa |

— | V lisa |

— | VI lisa |

2. ja 3. lisa | VII lisa |

— | VIII lisa |

— | IX lisa |

--------------------------------------------------