KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. juuni 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Vacqueyras (KPN)]

(2017/C 206/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Vacqueyras“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105 on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„VACQUEYRAS“

AOP-FR-A0151-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 3. detsember 2015

1. Muutmise puhul kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse põhjuste kirjeldus

2.1. Eeskirjad põllumajandusettevõtete viinamarjaistanduse kogusortide kohta

Tootespetsifikaadi V punktis on määratud kindlaks eeskirjad põllumajandusettevõtetes kasvatatavate erinevate lubatud viinamarjasortide suhte kohta. Eeskirjad punaste veinide kohta on järgmised:

— viinamarjaistanduse kogusortidest moodustavad esmane ja teisene viinamarjasort vähemalt 90 % või rohkem.

— viinamarjaistanduse kogusortidest moodustab viinamarjasort ’Grenache N’ vähemalt 50 % või rohkem.

— viinamarjaistanduse kogusortidest moodustavad viinamarjasordid ’Mourvèdre N’ ja ’Syrah N’ vähemalt 20 % või rohkem.

Punaste veinide kohta on esitatud järgmine täpsustus: nõue ei kehti ettevõtjatele, kes ei tooda viinamarju veini tegemise eesmärgil ning kelle kaitstud päritolunimetuse „Vacqueyras“ raames piiritletud maatükkide kogupindala (nii punaste kui ka valgete veinide puhul) on väiksem kui 1,5 hektarit.

Eelnevalt mainitud viinamarjaistanduse kogusortide eeskirjad ei ole kohaldatavad väikestele põllumajandusettevõtetele, mis enamasti koosnevad mõnest maatükist ning kus ei toodeta viinamarju veini tegemise eesmärgil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.2. Viinamarjakasvatusviisid

Tootespetsifikaadi VI punkti alapunkti 2 teist taanet on muudetud järgmiselt: lause „Taimestik jäetakse sööti 1. septembrist kuni 1. veebruarini kas mehaaniliste vahendite või materjalide abil, mis võimaldavad töötlemisvahendite täpset asukohta tagada.“ on asendatud järgmiste sätetega: „Vähemalt 60 % kogupindalast on jaotatud kaheks reaks, millest üks osa on mõeldud maaharimiseks ning teine osa on kaetud istutatud või sööti jäetud taimkattega. Viimasel juhul on taimestik sööti jäetud kas mehaaniliste vahendite või materjalide abil, mis võimaldavad töötlemisvahendite täpset asukohta tagada.“

Taotlejate rühm soovib, et mehaaniline maaharimine toimuks kogu aasta vältel selliselt, et maapind ei jääks katmata.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.3. Analüüsistandardid

Tootespetsifikaadi IX punkti alapunkti 1 lõigus c on punaste veinide värviomaduste standard 6 muudetud standardiks 5.

Kõnealune muudatus on vajalik, kuna praegune piirnorm on liiga kõrge ning sellel on negatiivne mõju nendele veinidele, milles on viinamarjasordi ’Grenache N’ suur osakaal, kusjuures antud viinamarjasort on päritolunimetuse punaste veinide peamine sort. Tegemist on värvuselt heleda sordiga (antotsüaniinide-vaene), mis ei võimalda erksate värviomaduste saavutamist.

2.4. Muud muudatused

Käesoleva muutmistaotluse raames ajakohastati koonddokumenti vastavalt tarkvara e-Ambrosia puhul nõutavatele uutele sisestusreeglitele.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus

Vacqueyras

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Valged vaiksed veinid

Kuigi valgete veinide toodangu osakaal on väike, on tegemist siiski tugeva karakteriga veinidega, mis on peamiselt lillaroomiga, mida mahendavad tsitrusenoodid. Veinide struktuur annab neile ulatusliku maitse ja püsiva lõhna.

Valgete veinide viinamarjasordid on ’Bourboulenc B’, ’Clairette B’, ’Grenache blanc B’, ’Marsanne B’, ’Roussanne B’, ’Viognier B’.

Väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides 12 %.

Pakendamine:

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %;

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %;

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): 14

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Muud analüütilised kriteeriumid, mis järgivad ühenduse eeskirju.

Punased vaiksed veinid

Punaseid veine, mis moodustavad põhitoodangu, mõjutavad eri tüüpi mullad, nende peamised viinamarjasordid on ’Grenache N’, ’Mourvèdre N’, ja ’Syrah N’.

Nende eripära on tugev karakter, mida rikastab tihti üsna pikk kasvuperiood, isegi kui tegemist ei ole sellest tuleneva omadusega. Need on kompleksse lõhnaga, kus on ülekaalukalt tunda enamasti üleküpsenud nootidega punaseid või musti marju, suhkruga konserveeritud või moosiks tehtud marju.

Vanemate veinide puhul on rohkem tunda vürtsikaid, loomseid noote (nahk, metsloom, …). Need on ulatusliku meeldiva maitsega, täidlased ja tanniinise struktuuriga, ilma et see oleks liiga agressiivne. Tegu on säilitamiseks mõeldud veinidega, mis on jõulised, ümarad ja elegantsed.

Väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 %.

Pakendamine:

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %;

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %;

— õunhappe sisaldus ≤ 0,4 g/l;

— värviomadused (DO 420 nm + DO 520 nm + DO 620 nm) ≥ 5;

— polüfenoolide kogusisaldus (DO 280 nm) ≥ 45.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): 14

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Muud analüütilised kriteeriumid, mis järgivad ühenduse eeskirju.

Roosad vaiksed veinid

Roosad veinid, mille tootmine sarnaneb valgete veinidega, on heleda värvusega, rikkaliku ja reeglina jõulise, ülekaalukalt puuviljase maitsega, nende peamised viinamarjasordid on samuti ’Grenache N’, ’Mmourvèdre N’ ja ’Syrah N’. Nende eripära on pikaajaline püsiv lõhn.

VNAM: 12 %.

Pakendamine:

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %;

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %;

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent): 14

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Muud analüütilised kriteeriumid, mis järgivad ühenduse eeskirju.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

Veinide valmistamiseks kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Ridade- ja viinapuudevaheline laius

Kasvatustavad

Ridadevaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,5 meetrit;

Iga viinapuu maksimaalne pindala on 2,5 ruutmeetrit. Sama rea viinapuudevaheline laius on 0,85–1,2 meetrit.

Viinapuude lõikamine

Kasvatustavad

Viljapuud lõigatakse lühikeseks (lehtrikujuliselt või Royat’ lõikamismeetodiga) nii, et neil oleks maksimaalselt 6 lühivõrset. Igal lühivõrsel on maksimaalselt 2 punga.

Royat’ lõikamismeetodit võib kasutada kuni 2 aastat. Selle aja vältel võib kasutada Guyot’ meetodit maksimaalselt 8 pungaga pikkade viinapuude ja maksimaalselt 2 pungaga lühivõrsete puhul.

Viinamarjasorti ’Viognier B’ võib lõigata:

— lihtsa Guyot’ meetodiga maksimaalselt 8 pungaga pikkade viinapuude ja maksimaalselt 2 pungaga 1 või 2 lühivõrse puhul;

— kahekordse Guyot’ meetodiga maksimaalselt 6 pungaga iga pika viinapuu ja maksimaalselt 2 pungaga 1 või 2 lühivõrse puhul;

Niisutamine

Kasvatustavad

Niisutamine võib olla lubatud.

b. Maksimaalne saagikus

40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Vaucluse’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Sarrians, Vacqueyras.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Viognier B

Bourboulenc B

Grenache N

Grenache blanc B

Clairette B

Cinsaut N

Mourvèdre N

Marsanne B

Syrah N

Roussanne B

8. Seos(ed)

Rhône’i jõe oru lõunapoolsete viinamarjaistanduste alal, mis on tuntud Côtes du Rhône’i piirkonnana, ümbritseb kaitstud päritolunimetuse „Vacqueyras“ piirkond tähelepanuväärset lubjakivimassiivi Dentelles de Montmirail. Selle kauni mäe (mons mirabilis), mis takistab lääne-ida suunal osaliselt Rhône’i jõe oruni pääsemist, kaudu tehti esimesed edusammud kõnealuse oru suunas.

Geograafiline piirkond asub Vaucluse’i departemangu Vacqueyras ja Sarrians’i kommuunides. Päritolunimetuse „Vacqueyras“ eelmine nimetus „Vallis Quadreria“, „Vallée de Pierres“ oli täielikult õigustatud, kuna viinamarjaistandus oli peamiselt istutatud Ouvèze’i suurtele 60–160 meetri kõrgustele terrassidele. Siinne kliima on vahemereline, soe, kuiv ning päiksepaisteline, mis on eriti oluline. Aastane keskmine sademete hulk on väike, kuid väga ebakorrapärane ning pööripäevadel võib esineda tugevaid vihmasadusid. Geograafilist piirkonda mõjutab ühtlasi ka (rohkem kui 100 päeval aastas) tugev külm põhjatuul mistraal.

Kaitstud päritolunimetusega „Vacueyras“ veine iseloomustavad antud piirkonna iseärasused, arvestades ühelt poolt saagi potentsiaali mõjutavaid iseloomulikke looduslikke tegureid nagu suure läbilaskevõimega maapinnad (liiv, kruus, kiviklibu), mida seostatakse tihti savise mullastiku tüübiga, mis võimaldab kuivaperioodil olulist veesisaldust säilitada, teiselt poolt mõõdukat vahemerelist kliimat, mida mõjutab lähedalasuv massiiv Dentelles de Montmirail, mis tagab viinamarjade valmimiseks head tingimused ilma suurte temperatuurierinevusteta ja võimaldab avalduda mistraali kasulikel omadustel nii kontsentratsiooni osas kui ka kaitses seenhaiguste vastu. Lisaks on olulisel kohal inimtegurid, mis avalduvad põlvkondade vältel kogutud tootjate oskusteabes nii viinamarjaistanduste kui ka saagikoristuse kohta.

Neid seoseid on eriti hästi tunda punaste veinide puhul, näiteks kiviklibuse maapinnaga istandustest tuleneb veinide kompleksne jõuline ja tanniinine struktuur, liivase maapinnaga istandusest pärit veinides avalduvad peen maitse ja puuviljased lõhnad ning kruusase maapinnaga istandustest tulenevad veinide harmoonilised ja tasakaalukad omadused. Nende tugev potentsiaal, eelmainitud oskusteave ning tooraine iseärasustega arvestamine võimaldab punaste veinide identiteedi säilitamise.

Üsna erandlikult tunnustatakse selles viinamarjakasvatuspiirkonnas toodetud veinide eripärast identiteeti ka valgete ja roosade veinide puhul, millel on samad nii looduslikest teguritest kui ka tootmistavadest tulenevad maitseomadused.

Tunnustuse, oskusteabe, veinide kasutamisvõimaluste ning kvaliteedi kohta võib teavet saada nii „Vacqueyras“ istanduse kui ka põllumajandustegevusega seotud olulise ja kaitstud maapiirkondade kultuuripärandi kaudu.

9. Olulised lisatingimused

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinidel võib olla ka suurema geograafilise piirkonna „Cru des Côtes du Rhône“ või „Vignobles de la Vallée du Rhône“ märgistus. Tingimused suurema geograafilise piirkonna „Vignobles de la Vallée du Rhône“ kasutamiseks on täpsustatud erinevate intellektuaalomandi kaitse ja asjakohaste organisatsioonide poolt allkirjastatud nõusolekus, milles käsitletakse kõnealuse suurema geograafilise piirkonna kasutamistingimusi.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuvaks piirkonnaks, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise ja kääritamise osas, on järgnevate kommuunide territooriumid:

Ardèche’i departemang: 2 kommuuni

Drôme’i departemang: 5 kommuuni

Rhône’i departemang: 3 kommuuni

Vaucluse’i departemang: 59 kommuuni

Täpne nimekiri departemangude kommuunidest on ära toodud päritolunimetuse tootespetsifikaadis.

10. Link tootespetsifikaadi juurde

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5cae91ee-7281-49fb-a01b-3d1fff4f78ec