ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.

Nõuanderühma täisliikmeks on õigus saada järgmiste rühmade esindajatel: a) Keskpangad – EKPd ja igat euroala riigi keskpanka (RKP) esindab üks täisliige. Liikmesriigi üleminekul eurole osaleb nõuanderühmas täisliikmena alates euro kasutuselevõtu kuupäevast ka vastava riigi RKP. Euroalavälist keskpanka, kes on otsustanud kaasata oma vääringu T2Sis, võib alates vastava otsuse kuupäevast samuti esindada üks täisliige. Avalik-õigusliku ametiasutusena on üheks täisliikmeks ka Euroopa Komisjon, keda loetakse keskpanga rühma liikmeks. b) Väärtpaberite keskdepositooriumid (CSDd) – nõuanderühma täisliikme staatus ning esindaja nimetamise õigus on igal CSD rühmal, mis koosneb mitmest CSDst või, asjakohastel juhtudel, igal CSD-l, kes teeb eurotehinguid ja/või muid tehinguid riigi vääringus, mis ei ole euro, ning vastab järgmistele kriteeriumidele: — on avaldanud toetust T2Sile; — on valmis sõlmima eurosüsteemiga lepingu; — on teatanud oma kavatsusest võtta T2S kasutusele niipea kui see on töövalmis. Vastavalt punktile 3.2 ja punkti 3.3 alapunktile a on CSD esindajate arv võrdne keskpanga esindajate arvuga. Seega on suurematel CSDde rühmadel ja suurematel CSDdel rohkem esindajaid, sõltuvalt arveldusmahust. Lisaesindajate arvu otsustavad nõuanderühmas esindatud CSDd ja nõuanderühma eesistuja vastavalt proportsionaalse esindatuse d’Hondti meetodile. c) Kasutajad – sekretärile esitatud avalduste põhjal valib liikmete nimetamise komitee (Nomination Committee, NC) kasutajate hulgast liikmed järgmise jaotuse alusel: — vähemalt üksteist täisliiget, kes esindavad T2Sis kasutamise kõlblikes vääringutes väärtpaberitehinguid teostavaid suuremaid kommertspanku, olenemata nende asutamise riigist; — vähemalt kaks täisliiget, kes esindavad rahvusvahelisi investeerimispanku; — vähemalt kaks täisliiget, kes esindavad kohalike klientide teenindamiseks väärtpaberiarveldusi teostavaid panku; — vähemalt üks täisliige, kes esindab keskset tehingupoolt.
„—

Reitinguagentuuri krediidihinnang varaga tagatud väärtpaberitele:1. märtsil 2010 või pärast seda emiteeritud varaga tagatud väärtpaberite osas nõuab eurosüsteem, et emissioonile oleks antud vähemalt kaks krediidihinnangut mis tahes vastuvõetava reitinguagentuuri poolt. Varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkuse hindamisel kohaldatakse reeglit „paremuselt teine”, mille kohaselt peab varaga tagatud väärtpaberite krediidikvaliteedi künnisele vastama ka paremuselt teine reitinguagentuuri krediidihinnang. Sellest reeglist tulenevalt peab eurosüsteem kõlblikuks väärtpabereid, mille mõlemad krediidihinnangud on „AAA”/„Aaa” emissioonil ja „üks A” väärtpaberi tähtaja jooksul. Alates 1. märtsist 2011 peab kõikide varaga tagatud väärtpaberite suhtes, olenemata nende emissiooni kuupäevast, olema emissiooni osas antud vähemalt kaks krediidihinnangut mis tahes vastuvõetava reitinguagentuuri poolt ning selleks, et väärtpaberid vastaksid endiselt tingimustele, peavad nad olema kooskõlas „paremuselt teise” reegliga. Juhul kui varaga tagatud väärtpaberid on emiteeritud enne 1. märtsi 2010 ja nende suhtes on antud ainult üks krediidihinnang, tuleb enne 1. märtsi 2011 täiendavalt saada teine krediidihinnang. Enne 1. märtsi 2009 emiteeritud varaga tagatud väärtpaberite osas peavad mõlemad krediidihinnangud olema „üks A” väärtpaberi tähtaja jooksul. Varaga tagatud väärtpaberite osas, mis on emiteeritud ajavahemikus 1. märtsist 2009 kuni 28. veebruarini 2010, peab parem krediidihinnang vastama „AAA”/„Aaa” tasemele emissioonil ja „üks A” tasemele väärtpaberi tähtaja jooksul ning teine krediidihinnang peab vastama „üks A” tasemele nii emissioonil (2) kui ka väärtpaberi tähtaja jooksul. Krediidikvaliteedi künnised vastuvõetavate reitinguagentuuride jaoks avaldab EKP kooskõlas punktiga 6.3.1 (3).
1.

II lisa muudetakse järgmiselt: a) artiklis 1 asendatakse „makse saaja” ja „maksja” mõisted järgmistega: „— makse saaja (payee)– TARGET2 osaleja, kelle maksemooduli kontot krediteeritakse maksekorralduse arveldamise tulemusena, välja arvatud käesoleva lisa artikli 39 mõistes; — maksja (payer)– TARGET2 osaleja, kelle maksemooduli kontot debiteeritakse maksekorralduse arveldamise tulemusena, välja arvatud käesoleva lisa artikli 39 mõistes;”; b) artikli 8 lõike 4 punkt c asendatakse järgmisega: „c) [keskpanga] hinnangul võib kõnealune osalemine ohustada TARGET2-[keskpank/riik] või mis tahes muu TARGET2 osasüsteemi üldist stabiilsust, usaldatavust ja ohutust või [keskpanga] võimet täita [viide asjakohasele riigi õigusaktile] ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas sätestatud ülesandeid, või toob kaasa riske seoses usaldatavusnõuetega.”; c) artikli 34 lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega: „e) toimub muu osalejaga seotud sündmus, mis võib [keskpanga] hinnangul ohustada TARGET2-[keskpank/riik] või muu TARGET2 osasüsteemi üldist stabiilsust, usaldatavust ja ohutust või [keskpanga] võimet täita [viide asjakohasele riigi õigusaktile] ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas sätestatud ülesandeid, või toob kaasa riske seoses usaldatavusnõuetega, ja/või”; d) artiklit 39 muudetakse järgmiselt: i) pealkiri „Andmekaitse, rahapesu tõkestamine ja seonduvad küsimused” asendatakse järgmisega: „Andmekaitse, rahapesu tõkestamine, haldusmeetmed või piirangud ja seonduvad küsimused”; ii) lisatakse lõige 3: „3. Kui osaleja on maksjale või makse saajale makseteenuse osutaja, peab ta vastama kõikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 75 ja 215 kohaselt kehtestatud haldusmeetmetest ja piirangutest tulenevatele nõuetele, kaasa arvatud pädeva ametiasutuse teavitamise ja/või tehingu töötlemiseks loa taotlemise osas. Lisaks: a) kui osaleja on maksja ja makseteenuse osutajaks on [keskpank]: i) peab osaleja nõutava teate edastama või luba taotlema teate edastamiseks või loa taotlemiseks kohustatud keskpanga nimel ning esitama [keskpangale] tõendid teate edastamise või loa saamise kohta; ii) osaleja ei anna TARGET2 kreeditkorraldust enne, kui on saanud [keskpangalt] kinnituse selle kohta, et makse saaja makseteenuse osutaja on nõutava teate edastanud või loa saanud, või on seda tehtud tema nimel; b) kui osaleja on makse saaja ja makseteenuse osutajaks on [keskpank], peab osaleja nõutava teate edastama või luba taotlema teate edastamiseks või loa taotlemiseks kohustatud keskpanga nimel ning esitama [keskpangale] tõendid teate edastamise või loa saamise kohta. Käesolevas lõikes on mõistetel „makseteenuse osutaja”, „maksja” ja „makse saaja” kohaldatavates haldusmeetmetes või piirangutes omistatud tähendus.”
1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega: „Artikkel 5 E-raha statistika EKP tuvastab ja registreerib koostöös riikide keskpankadega kord aastas Euroopa Liidus kasutatavate e-raha skeemide omadused, asjaomase statistika kättesaadavuse ja sellega seotud andmete koostamise meetodid. RKP-d peavad esitama nende RA-de poolt emiteeritud e-raha statistika kooskõlas käesoleva suunise III lisa 2. osa tabeli 1 kirjete nimekirjaga, kelle suhtes ei ole tehtud erandit määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 alusel. Kuu- või kvartaliandmed tuleb EKP-le esitada vähemalt kaks korda aastas, aprilli (hõlmab märtsi andmed) ja oktoobri (hõlmab septembri andmed) viimaseks tööpäevaks. Juhul kui andmed on RKP-dele kättesaadavad, võib andmeid esitada suurema sagedusega kord kuus või kvartalis, vaatlusperioodi lõpule järgneva kuu viimaseks tööpäevaks. Andmete puudumisel peavad RKP-d kasutama võimaluse korral prognoose või esialgseid andmeid. Aruandluse nõue kehtib e-raha asutuste suhtes, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega ja kes seega vastavad rahaloomeasutuste mõistele, ja e-raha asutuste suhtes, kes e-raha emiteerides ei tegele sisuliselt finantsvahendusega ja seega ei vasta rahaloomeasutuse mõistele. Aruandluse nõue hõlmab ka väikesed rahaloomeasutused, kelle suhtes on tehtud erand määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 alusel, olenemata sellest, kas nad on krediidiasutused. RKP-d esitavad statistilise teabe aruande kooskõlas käesoleva suunise III lisa 2. osa tabeli 2 kirjete nimekirjaga. Andmed e-raha emitentide kohta, kes ei vasta rahaloomeasutuse mõistele ja kelle suhtes seega ei kohaldata bilansikirjete statistika aruandluse nõudeid, tuleb esitada ulatuses, mis on RKP-dele kättesaadav vastavatelt järelevalveasutustelt või muudest sobivatest allikatest. Andmeread tuleb EKP-le esitada kord aastas, vaatlusperioodi lõpule järgneva kuu viimaseks tööpäevaks. Andmete puudumisel peavad RKPd kasutama võimaluse korral prognoose või esialgseid andmeid.”
(2)

Suunise EKP/2010/20 IV lisas on kohustuste kirje 13 „Eraldised” all sätestatud võimalus teha eraldisi valuutakursi, intressimäära, krediidi- ja kullahinna riski katteks. Kuna on oluline tagada, et riikide keskpankadel oleks piisavalt rahalisi vahendeid nende tegevusest tekkivate oluliste riskide katteks, ilma et see piiraks riigisiseseid riskieraldiste raamatupidamisreegleid, peetakse oluliseks seda võimalust rõhutada suunise EKP/2010/20 regulatiivosas. See soovitus ei takista riikide keskpankadel hoida või eraldada vahendeid muude riskide jaoks riigisiseste raamatupidamisreeglite alusel.
2)

lisatakse järgmine artikkel 5a: „Artikkel 5a Inglise naelades, jeenides või USA dollarites vääringustatud teatavate varade võtmine kõlblikuks tagatiseks 1. Suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.2.1 kirjeldatud turukõlblikud võlainstrumendid, mis on vääringustatud Inglise naelades, jeenides või USA dollarites, on kõlblikuks tagatiseks eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides järgmistel tingimustel: a) need on emiteeritud, neid hoitakse ja arveldatakse euroalal; b) emitent on asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas ja c) need täidavad kõiki muid EKP/2011/14 I lisa punktis 6.2.1 sätestatud kõlblikkuskriteeriume. 2. Nende turukõlblike võlainstrumentide suhtes peab eurosüsteem kohaldama järgmist väärtuse allahindamist: a) 16 % allahindlus Inglise naelades või USA dollarites vääringustatud varade osas ja b) 26 % jeenides vääringustatud varade osas.”
2.

Konsolideerimise osad [3B.2] – S.13 kohustused, mis on samaaegselt S.13 varad, v.a a) S.1311 kohustused, mis on samaaegselt S.1311 varad; b) S.1312 kohustused, mis on samaaegselt S.1312 varad; c) S.1313 kohustused, mis on samaaegselt S.1313 varad ja d) S.1314 kohustused, mis on samaaegselt S.1314 varad, mis hõlmab sularaha ja hoiuste instrumenti [3B.3], pluss lühiajalised võlaväärtpaberid [3B.4], pluss pikaajalised võlaväärtpaberid [3B.5], pluss laenud [3B.6].
b)

pangandusgrupp, kelle peaettevõtjana [aruandva pangandusgrupi peaettevõtja ärinimi] tegutseb, vastab järgmistele kriteeriumidele (2): i) [pangandusgrupi konsolideeritud bilansi varad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (3) V jaotise 4. peatüki 1. jao arvutuste kohaselt suuremad kui 0,5 % Euroopa Liidu pangandusgruppide konsolideeritud bilansivara kogumahust kooskõlas EKP-le kättesaadavate viimaste andmetega, st. a) andmed käesoleva teatise postitamisele eelneva kalendriaasta detsembri lõpu seisuga, või b) kui punktis a osutatud andmed ei ole kättesaadavad, andmed eelneva aasta detsembri lõpu seisuga]; ii) [pangandusgrupp on tähtis euroala finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele järgmistel põhjustel: [lisada põhjused, miks pangandusgruppi käsitletakse tähtsana euroala finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele: — pangandusgrupp on lähedalt ja oluliselt seotud teiste euroala finantseerimisasutustega; — pangandusgrupp tegutseb aktiivselt piiriüleselt; — pangandusgrupi tegevus keskendub ühele euroala pangandusvaldkonnale, kus ta on suur turuosaline; — pangandusgrupil on keeruline äriühingu struktuur, mis ulatub väljaspoole riigipiiri]]; iii) [pangandusgrupp on tähtis [vastav euroala liikmesriik] finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele järgmistel põhjustel: [lisada põhjused, miks pangandusgruppi käsitletakse tähtsana asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele: — pangandusgrupp on lähedalt ja oluliselt seotud teiste riigi finantseerimisasutustega; — pangandusgrupi tegevus keskendub [täpsustada, mis pangandusvaldkonnaga on tegemist], kus ta on suur turuosaline]].
(3)

20. juuni 2008. aasta suunis EKP/2008/5 Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (1) sätestab, et iga euroala RKP võib a) osaleda EKP-le üle kantud välisvaluutareservi haldamise tegevuses või b) halduses mitte osaleda või ühendada halduse ühe või mitme euroala RKPga. Samas ei sätesta suunis EKP/2008/5 selgelt, et euroala RKP võib taotleda, et teatavaid haldusega seotud ülesandeid täidaks tema eest EKP või üks või enam euroala RKPd.
ET

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

26. september 2013,

millega muudetakse suunist EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta

(EKP/2013/37)

(2013/750/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 17, 18 ja 22,

ning arvestades järgmist:

Eurosüsteem on otsustanud asutada CoreNet’i, mis oleks eurosüsteemi keskpankade ja TARGET2 ühendusega keskpankade poolt kasutatav alternatiivne/eriolukorra võrguteenus juurdepääsuks ühisplatvormi maksemoodulile eriolukorras ja alternatiivne kanal juurdepääsuks klientidega seotud teenusesüsteemile (customer-related services system, CRSS).

Seetõttu tuleb muuta 5. detsembri 2012. aasta suunist EKP/2012/27 (üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta), (1) et lisada uued sätted CoreNet’i kasutamise kohta TARGET2 alternatiivse/erakorralise võrguna,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunise EKP/2012/27 muudatused

1. Mõistet 5 suunise EKP/2012/27 artiklis 2 muudetakse järgmiselt:

2. Suunise EKP/2012/27 artiklisse 2 lisatakse järgmised mõisted nr 52 ja 53:

„52) „CoreNet”– eurosüsteemi sisene võrguühendus, mille pakkuja on EKP ja mida kasutavad eurosüsteemi keskpangad SWIFTile juurdepääsu puudumise korral erakorralise võrguna juurdepääsuks ühisplatvormile; see on SWIFTi alternatiivvõrk juurdepääsuks CRSSile;

53) „klientidega seotud teenusesüsteem (customer-related services system, CRSS)”– süsteem, mis pakub eurosüsteemi keskpankadele põhi- ja lisateenuseid, sh arhiveerimine, arvete esitamise teenuste kasutamise võimalus, päringu ja aruandlusteenuste kasutamise võimalus ning kliendisuhte teenuste kasutamise võimalus.”.
„f)

osutada, et klient kinnitab eurosüsteemi liikmele, et ta järgib kõiki liidu ja riigi õigusakte rahapesu ja terrorismi rahastamise keelamise kohta tema suhtes kohaldatavas ulatuses, sh pädevate ametiasutuste antud juhiseid, ning et ta ei ole seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega mis tahes vormis.”
(1)

2. augusti 2012. aasta suunise EKP/2012/18 (täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega) (1) artikli 2 kohaselt võib eurosüsteem teatavatel tingimustel otsustada, et osapooled võivad enne tähtaja lõppemist vähendada teatavate pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide mahtu või need lõpetada (sellisele mahu vähendamisele või lõpetamisele osutatakse edaspidi kui „ennetähtaegsele tagasimaksele”). Artikkel 2 sätestab veel, et ennetähtaegse tagasimakse tingimused avaldatakse vastava pakkumise teates või muul eurosüsteemi poolt kohaseks peetaval viisil.
(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 128 lõige 1 ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (EKPSi põhikiri) artikkel 16 sätestavad, et Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogul on ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. See ainuõigus hõlmab ka õigusraamistiku määratlemise pädevuse euro pangatähtede hanke jaoks. EKP võib delegeerida euro pangatähtede tootmisega seotud vastutuse keskpankadele liikmesriikides, kelle rahaühik on euro, (RKPd) kooskõlas RKPde protsentuaalse osaga EKP kapitali märkimises vastaval majandusaastal, mis arvutatakse põhikirja artiklis 29.1 osutatud osakaalude põhjal kapitali märkimise aluses (edaspidi „kapitali märkimise alus”). Eurosüsteemi toimimise huvides peab euro pangatähtede tootmise ja hanke õigusraamistik ühelt poolt vastama aluslepingu artikli 127 lõikes 1 ja EKPSi põhikirja artiklis 2 sätestatud nõuetele, mille kohaselt peab eurosüsteem tegutsema kooskõlas avatud turumajanduse ja vaba konkurentsi põhimõtetega ning soodustama ressursside tõhusat kasutust; teiselt poolt peab see võtma arvesse euro pangatähtede eriomadusi, sest neid trükitakse turvalise maksevahendi emiteerimiseks eurosüsteemi poolt. Euro pangatähtede tootmise ja hanke õigusraamistik peab arvesse võtma ka asjaolu, et mõnel RKP-l on euro pangatähtede tootmiseks oma struktuurisisesed trükikojad või nad kasutavad riigi trükikodasid.
Võlasertifikaadid, nagu on kirjeldatud suunise EKP/2011/14 I lisas. Nullväärtpaber, mis on emiteeritud likviidsusevähendamise eesmärgil

10

12.3

Mitmesugused muud varad

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Jooksvad laekumised (jaotamata netokasum), eelnenud aasta kasum enne jaotamist. Usalduskohustused. Klientide kullahoiused. Ringluses olevad mündid, juhul kui RKP on seaduslik emitent. Ringluses olevad pangatähed, mis on vääringustatud euroala riigi rahaühikutes, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui need ei kajastu kohustuste kirjel „Eraldised”. Pensionikohustuste netoväärtus

Nimiväärtus või (tagasiostu) maksumus
4.

punktis 6.2.1.3 asendatakse esimene lause järgmisega: „Võlainstrument peab olema emiteeritud sellises EMP keskpangas või väärtpaberite keskdepositooriumis (CSD), mis on saanud eurosüsteemilt positiivse hinnangu kooskõlas standarditega ja hindamisprotseduuridega, mida on kirjeldatud hindamisraamistikus väärtpaberite arveldussüsteemide ja ühenduste kõlblikkuse määramiseks nende kasutamisel eurosüsteemi laenuoperatsioonides (edaspidi „eurosüsteemi kasutaja hindamise raamistik”) (1) (2). (1) Eurosüsteemi kasutaja hindamise raamistik on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html." (2) 1. jaanuaril 2007 või pärast seda rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide Euroclear Bank'i (Belgia) ja Clearstream Banking Luxembourg'i poolt emiteeritud rahvusvahelised võlakirjad üleilmse esitaja vormis on kõlblikud, kui nad on emiteeritud uue üleilmse võlakirja kujul ning hoiustatud ühises hoiuasutuses, mis on kas rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium (ICSD) või keskdepositoorium (CSD), mis on saanud eurosüsteemilt positiivse hinnangu kooskõlas kasutaja hindamise raamistikus kirjeldatud standardite ja hindamisprotseduuridega. Üleilmse esitaja vormis enne 1. jaanuari 2007 emiteeritud rahvusvahelised võlaväärtpaberid, mis on emiteeritud tavaliste üleilmsete võlakirjadena, ja vahetatavad võlakirjad sama ISIN koodi all, on kõlblikud kuni nende tähtaja lõpuni. Pärast 30. septembrit 2010 rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide Euroclear Bank'i (Belgia) ja Clearstream Banking Luxembourg'i poolt registreeritud üleilmsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlakirjad on kõlblikud, kui nad on emiteeritud rahvusvaheliste võlaväärtpaberite uue turvastruktuuri raames. Sellel kuupäeval või enne seda registreeritud üleilmsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlakirjad jäävad kõlblikuks kuni oma tähtaja lõpuni. Individuaalsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlakirjad kaotavad kõlblikkuse, kui need on emiteeritud pärast 30. septembrit 2010. Sellel kuupäeval või enne seda individuaalsete võlakirjadena emiteeritud rahvusvahelised võlakirjad jäävad kõlblikuks kuni oma tähtaja lõpuni.”;"
2)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Lisaks varaga tagatud väärtpaberitele, mis on kõlblikud suunise EKP/2011/14 I lisa peatüki 6 kohaselt, on eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks tagatisena kõlblikud ka need varaga tagatud väärtpaberid, mis ei vasta suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.3 sätestatud krediidihinnangu nõuetele, kuigi muus osas vastavad kõikidele suunise EKP/2011/14 I lisa kohaselt varaga tagatud väärtpaberite suhtes kehtivatele kõlblikkuskriteeriumidele, tingimusel, et vastuvõetav reitinguagentuur on neile selle emissiooni osas andnud kaks vähemalt kolmekordse B reitingut (7). Need peavad vastama ka järgmistele nõuetele: a) rahavoogu tekitavad varad, mis tagavad väärtpaberit, peavad kuuluma ühte järgmistest varaliikidest: i) eluasemelaenud; ii) laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; iii) ärikinnisvaralaenud; iv) autolaenud; v) liisingud; vi) tarbimislaenud; vii) krediitkaardinõuded; b) erinevaid varaliike rahavoogu tekitavates varades ei segata; c) rahavoogu tekitavad varad, mis tagavad väärtpaberit, ei või hõlmata laene, mis on: i) varaga tagatud väärtpaberi emiteerimisel tähtajaks tasumata või ii) varaga tagatud väärtpaberi emiteerimisel tähtajaks tasumata tagatud väärtpaberi tähtaja jooksul, näiteks rahavooge tekitavate varade asendamise kaudu; iii) mis tahes ajal struktureeritud, sündikaatlaenud või finantsvõimenduseks antud laenud (leveraged loan); d) varaga tagatud väärtpaberi tehingu dokumendid peavad sätestama teenuse järjepidevuse. (7) Kolmekordse B reiting on vähemalt Moody Baa3, Fitch'i või Standard & Poor'i BBB- või DBRSi BBB.”"
3)

artikkel 128 asendatakse järgmisega: „Artikkel 128 Riskiohjemeetmed 1. Eurosüsteem kohaldab kõlblike varade suhtes järgmisi riskiohjemeetmeid: a) Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (2) sätestatud väärtuskärped; b) kõikumisvahemikud (turuväärtuses kajastamine): eurosüsteem nõuab, et tema likviidsust lisavates pöördtehingutes kasutatava kõlblike varade väärtuskärpega kohandatud turuväärtus püsiks. Kui kõlblike varade väärtus jääb igapäevasel hindamisel alla teatava taseme, nõuab asukohariigi RKP, et osapool esitaks täiendavaid varasid või sularaha lisatagatise nõude esitamise teel. Samamoodi võib RKP juhul, kui kõlblike varade väärtus ületab pärast ümberhindamist teatava taseme, seda taset ületava vara või sularaha tagastada; c) krediidiasutuse või artiklis 138 sätestatud krediidiasutusega märkimisväärselt seotud mis tahes muu üksuse tagamata võlainstrumentide kasutamisega seotud piirangud; d) suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) sätestatud turuväärtuse vähendamine. 2. Eurosüsteem võib igal ajal kohaldada järgmisi täiendavaid riskiohjemeetmeid: a) esialgsed marginaalid – see tähendab, et osapooled peavad esitama kõlblikud varad, mille väärtus on vähemalt eurosüsteemi pakutav likviidsus pluss esialgne marginaal; b) emitentide, krediidisaajate või garantidega seotud piirangud: eurosüsteem võib kehtestada emitentide, krediidisaajate või garantidega seotud täiendavaid piiranguid lisaks lõike 1 punktis c osutatud tagamata võlainstrumentide kasutamisele kehtestatud piirangutele; c) täiendavad väärtuskärped; d) eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetele vastavate garantide täiendavad garantiid teatud liiki varade aktsepteeritavaks arvamiseks; e) teatavate varade välja jätmine eurosüsteemi krediidioperatsioonidest. (2) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2016/65, 18. november 2015, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 30).”;"