ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
„–

kui liikmesriik lubab oma territooriumi teatavates piirkondades rakendada tavasid, mis on seotud liblikõieliste kultuuride ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamise abil külvikorra tõhustamisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 7. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 3, siis selgitus selle kohta, kuidas need tavad aitavad kaasa mullapotentsiaali säilitamisele kooskõlas HPK standardi eesmärkidega, tuginedes asjaomaste piirkondade mitmekesistele põllumajandusmeetoditele ja agroklimaatilistele tingimustele, ning valiku põhjendus;“
2)

Leheküljel 150–152 asendatakse III lisa kanne HPK 8 järgmisega: „HPK 8 — Tootmisega mitteseotud maa-alade või objektide all asuva põllumajandusmaa minimaalne osakaal 1 — Vähemalt 4 % põllumaast põllumajandusettevõtte tasandil on tootmisega mitteseotud maa-alade või objektide, sealhulgas kesa all. — Kui põllumajandustootja kohustub tõhustatud ökokava alusel panema vähemalt 7 % oma põllumaast tootmisega mitteseotud maa-alade või objektide, sealhulgas kesa alla kooskõlas artikli 31 lõikega 6, on käesoleva HPK standardi täitmisega seotud osa suurus piiratud 3 %-ga. — Vähemalt 7 % põllumaast põllumajandusettevõtte tasandil, kui see hõlmab ka püüdekultuure või lämmastikku siduvaid kultuure, haritakse taimekaitsevahendeid kasutamata, sellest 3 % on kesa või tootmisega mitteseotud objektide all. Liikmesriigid peaksid kasutama püüdekultuuride puhul kaalutegurit 0,3. — Maastikuelementide säilitamine — Keeld lõigata hekke ja puid lindude pesitsemise ja poegade üleskasvatamise ajal — Meetmed invasiivsete taimeliikide vältimiseks (lisavõimalus) Tootmisega mitteseotud objektide ja maa-ala säilitamine, et suurendada elurikkust“
(5)

Selleks et tagada liikmesriikidele ja ettevõtjatele liidu veinisektoris toetusprogrammide rakendamisel vajalik paindlikkus, on oluline jätkata rakendusmääruse (EL) 2020/600 kohaselt liidu veinisektoris kriisi lahendamiseks võetud meetmete rakendamist. Liikmesriikidele on antud võimalus teha aasta jooksul vajaduse korral muudatusi oma vastavatesse riiklikesse programmidesse ning just see on võimaldanud neil reageerida kiiresti viimaste kuude erandlikele asjaoludele ja esitada oma toetusprogrammide muudatused niipea kui vaja. Selline paindlikkus on võimaldanud liikmesriikidel võtta uusi meetmeid ja optimeerida juba olemasolevaid ning kohandada meetmeid sagedamini ja vastavalt kiiresti muutuva turuolukorra vajadustele. Lisaks on toorelt koristamise meetme suhtes kehtestatud paindlikkus andnud ettevõtjatele aega meetme kavandamiseks ja vajaliku tööjõu leidmiseks COVID-19 pandeemiast tingitud keerulistes tingimustes.
(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 808/2014 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, kui palju maaelu arengu programmide muudatusi võivad liikmesriigid komisjonile esitada. Selleks et suurendada liikmesriikide paindlikkust, et nad saaksid kasutada pikendatud programmide puhul oma 2021. ja 2022. aasta eelarveeraldisi ning integreerida ELi taasterahastust täiendavad vahendid, tuleks kõnealuses artiklis osutatud muudatuste maksimaalset arvu suurendada ja viimaste programmimuudatuste taotluste esitamise tähtajad edasi lükata. Lisaks tuleb selgitada, et muudatuste maksimaalset arvu ei tohiks kohaldada maaelu arengu programmide muutmise taotluste suhtes juhul, kui pärast määruse (EL) 2020/2220 jõustumist on vaja teha muudatusi, et pikendada maaelu arengu programmide kestust ja integreerida ELi taasterahastust täiendavad vahendid.
2)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkti a alapunkti ii tekst asendatakse järgmisega: „asjaomased määratletud seemned või nende emataimed on määratletud taimekahjustaja suhtes läbinud lisas osutatud ametliku proovivõtu ja analüüsimise ning on kõnealuste analüüside põhjal tunnistatud määratletud taimekahjustajast vabaks;“; b) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: „emataimede tootmiskoha jälgitavust tagav teave.“; c) lisatakse lõige 3: „3. Erandina lõike 1 punkti a alapunktist i kinnitatakse enne 15. augustit 2020 koristatud määratletud seemnete puhul lahtris „Lisadeklaratsioon“ üksnes seda, et lõike 1 punkti a alapunktiga ii kehtestatud tingimus on täidetud, ning lisatakse järgmine kinnitus: „Seemned on koristatud enne 15. augustit 2020.““; d) lisatakse lõige 4: „4. Pärast 31. märtsi 2021 välja antud fütosanitaarsertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon“ kinnitatakse, et kolmandatest riikidest pärit määratletud seemneid on analüüsitud mõne muu analüüsimeetodiga kui ELISA, nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) 2020/1191 lisa punktis 3.“
(3)

Turuosalised on märkinud, et COVID-19 pandeemia on avaldanud suurt mõju delegeeritud määruse (EL) 2018/1229 kohaldamiseks vajalike regulatiivsete standarditega seotud projektide üldisele rakendamisele ja infotehnoloogiasüsteemide kasutuselevõtmisele. Praegusel erandlikul ajal keskenduvad finantseerimisasutused toimivate erandolukorra plaanide rakendamisele, et tagada igapäevane operatiiv- ja kübervastupidavusvõime, mis on vähendanud finantseerimisasutuste IT-suutlikkust viia ellu teatavaid keerukaid projekte, sealhulgas neid, mis on vajalikud delegeeritud määruses (EL) 2018/1229 sätestatud arveldusdistsipliini nõuete täitmiseks. Praeguses olukorras selliste nõuete kohaldamine väärtpaberite keskdepositooriumide, nende liikmete ja klientide poolt võib finantsturul riski pigem suurendada kui vähendada. Seepärast on asjakohane anda kõnealustele sidusrühmadele arveldusdistsipliini nõuete kohaldamiseks vajalike ettevalmistuste lõpuleviimiseks rohkem aega. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia põhjustatud olukorra erandlikkust ja vajalikke süsteemimuudatusi, mida väärtpaberite keskdepositooriumid, nende liikmed ja kliendid peaksid mitmesuguste arveldusdistsipliini nõuete täitmiseks tegema, on vaja delegeeritud määruse (EL) 2018/1229 praegust jõustumiskuupäeva veel ühe aasta võrra edasi lükata.
(8)

Enamikus liikmesriikides on olemas sätted, mis keelavad või piiravad pliid sisaldava laskemoona kasutamist märgaladel, kuid eeskirjade erinevuse tõttu on ohu vähendamise määr erinev. Lisaks läbivad rändlindude rändeteed tavaliselt mitut liikmesriiki ja seetõttu võivad linnud neelata pliid sisaldavat lastud laskemoona liikmesriikides, kus meetmeid ei ole kehtestatud või need on vähem ranged. XV lisa kohasest toimikust ilmnes, et märgalal pliid sisaldava laskemoona kasutamisest tulenevate ohtude ühtlustatud viisil käsitlemiseks on vaja võtta kogu liitu hõlmavaid meetmeid. Ühtlustamisõigusaktide aluseks peaks siiski olema kõrge kaitsetaseme kehtestamine. Ühtlustamisega ei tohiks seega kohustada liikmesriike, kellel on rangemad siseriiklikud sätted laskemoona pliisisalduse kohta, kõnealustest sätetest loobuma, kuna see tähendaks keskkonna- ja tervisekaitse taseme alandamist nendes liikmesriikides.
2)

B osa („Õigus kaitsele ja õigus tõhusale õiguskaitsele Tuneesia õiguse alusel“) muudetakse järgmiselt: a) välja jäetakse järgmisi isikuid puudutavad kanded: 22. Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI 23. Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI 41. Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA 47. Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI; b) järgmised isikuid käsitlevad kanded asendatakse järgmiste kannetega. „14. Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI Avaliku sektori vahendite või varade omastamist käsitlev uurimine või kohtumenetlus on veel pooleli. Teave nõukogu toimikus näitab, et kohtumenetluses, millele nõukogu tugines, austati õigust kaitsele ja õigust tõhusale õiguskaitsele. Seda tõendab eelkõige asjaolu, et eeluurimiskohtunik kuulas 11. augustil 2011 Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI ära tema advokaadi juuresolekul. 45. Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF Avaliku sektori vahendite või varade omastamist käsitlev uurimine või kohtumenetlus on veel pooleli. Teave nõukogu toimikus näitab, et kohtumenetluses, millele nõukogu tugines, austati õigust kaitsele ja õigust tõhusale õiguskaitsele. Seda tõendab eelkõige asjaolu, et eeluurimiskohtunik kuulas aastatel 2011 ja 2013 Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEFi ära tema advokaadi juuresolekul.“
3)

Artikkel 2a asendatakse järgmisega: „Artikkel 2a Erandina artiklist 1 võib teenusepakkuja asukohaliikmesriigi pädev asutus, millele on osutatud I lisas sätestatud veebisaitidel, anda loa: a) sõjalise tegevusega seotud rahastamise, rahalise abi või tehnilise abi pakkumiseks seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, kui asjaomane pädev asutus on kindlaks teinud, et selline rahastamine või rahaline abi või tehniline abi on ette nähtud üksnes Somaalia riiklike julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia rahva julgeolek; b) sõjalise tegevusega seotud rahastamise, rahalise abi või tehnilise abi pakkumiseks seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, kui täidetud on järgmised tingimused: i) asjaomane pädev asutus on kindlaks teinud, et kõnealune rahastamine, rahaline abi või tehniline abi on ette nähtud üksnes Somaalia julgeolekusektori institutsioonide (välja arvatud Somaalia föderaalvalitsuse institutsioonid) arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek; ii) sanktsioonide komitee ei ole teinud negatiivset otsust rahastamise, rahalise abi või tehnilise abi suhtes viie tööpäeva jooksul pärast sellise rahastamise, rahalise abi või tehnilise abi kohta teate saamist seda pakkunud liikmesriigilt; iii) Somaalia föderaalvalitsust on samal ajal teavitatud vähemalt viis tööpäeva ette vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2551 (2020).“
(5)

Lisaks on vaja pikendada toimeainete flutolaniili, mepikvaadi ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaega, et anda aega, mis on vajalik endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamiseks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklites 13 ja 14 sätestatud menetlusele.
(9)

Komisjoni hinnangus jõuti järeldusele, et olemasolevat teavet arvesse võttes ei esine Mongoolia rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras enam strateegilisi puudusi. Mongoolia on tugevdanud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra tulemuslikkust ja lahendanud sellega seotud tehnilised puudused, et täita oma tegevuskavas sisalduvad kohustused seoses rahapesuvastase töökonna poolt kindlaks tehtud strateegiliste puudustega. Kõnealused meetmed on piisavalt ulatuslikud ja vastavad vajalikele nõuetele, et lugeda direktiivi (EL) 2015/849 artikli 9 alusel kindlaks tehtud strateegilised puudused kõrvaldatuks.
(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1362/2000 muuta, et suurendada tariifikvooti, mis on kehtestatud ELi-Mehhiko ühisnõukogu otsusega nr 1/2020. Arvestades seda, et banaanide tariifikvoot on 2020. aastaks ammendatud, tuleks selle aasta täiendavale mahule anda eraldi tariifikvoodi järjekorranumber.
(3)

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis on Ühendkuningriik loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemisest lubatud teatavaid linnukasvatussaadusi liitu importida ja läbi liidu vedada. Ühendkuningriigi piirkondadeks jaotamine on sätestatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2205 (4).
5.4.7

Praktilise abinõuna rakendab üksus paragrahvi B5.4.5, et arvestada finantsvara või -kohustise lepinguliste rahavoogude kindlaksmääramise aluse muudatust, mis on nõutav viiteintressimäära reformi tõttu. Seda praktilist abinõud rakendatakse ainult selliste muudatuste suhtes ja ainult selles ulatuses, mis on nõutav viiteintressimäära reformi tõttu (vt ka paragrahv 5.4.9). Lepingupõhiste rahavoogude kindlaksmääramise alust on vaja viiteintressimäära reformi tõttu muuta üksnes siis ja ainult siis, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused: a) muudatus on vajalik viiteintressimäära reformi otsesel tagajärjel ning b) uus lepingupõhiste rahavoogude kindlaksmääramise alus on majanduslikult samaväärne eelmise alusega (st muudatusele vahetult eelnenud alus).
(1)

22. augustil 2012 ühines Venemaa Föderatsioon Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. Venemaa Föderatsiooni kohustused hõlmavad tariifikvoote, mida kohaldatakse teatavat liiki okaspuidu ekspordi suhtes ja millest osa on eraldatud Euroopa Liitu suunduvale ekspordile. Kõnealuste tariifikvootide haldamise kord on sätestatud Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, milles käsitletakse Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditava puidu suhtes kohaldatavate tariifikvootide haldamist (2) (edaspidi „leping“), ning Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelises protokollis, milles käsitletakse lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju (3) (edaspidi „protokoll“). Leping ja protokoll allkirjastati 16. detsembril 2011. Neid on kohaldatud ajutiselt alates kuupäevast, mil Venemaa Föderatsioon ühines Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.
5)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid: „ba) teenuskaubandusega seotud kohustuste peatamine ja teenuskaubandusele piirangute kehtestamine; bb) selliste kohustuste peatamine, mis on seotud liidu institutsiooni või asutuse antud ja kogu liidus kehtivate intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektidega, ning selliste intellektuaalomandi õiguste kaitse või nende ärilise kasutamise piirangute kehtestamine asjaomase kolmanda riigi kodanikest õiguste omajate suhtes;“; b) lisatakse järgmised lõiked: „1a. Käesoleva artikli lõike 1 punkti ba kohaselt vastu võetavate meetmete valimisel kaalub komisjon alati meetmeid järgmises järjekorras: a) teenuskaubandusega seotud meetmed, mis eeldavad kogu liidus kehtiva loa andmist ja mis põhinevad teisestel õigusaktidel, või kui sellised meetmed ei ole kättesaadavad; b) meetmed, mis on seotud muude teenustega valdkondades, kus on olemas palju liidu õigusakte, või kui sellised meetmed ei ole kättesaadavad; c) meetmed, mille puhul artikli 9 lõike 1a kohane teabe kogumine (nagu on ette nähtud artikli 5 lõike 1b punktis a) on näidanud, et nendega ei kaasne ebaproportsionaalset koormust liikmesriigi asjaomaste õigusnormide haldamismenetlusele. 1b. Lõike 1 punktide ba ja bb alusel vastu võetud meetmete suhtes kohaldatakse järgmist: a) teabe kogumise menetlust vastavalt artikli 9 lõikele 1a; b) neis tehakse vajaduse korral artikli 4 lõike 1 kohase rakendusaktiga kohandusi, kui komisjon jõuab pärast artikli 9 lõike 1a kohast läbivaatamist järeldusele, et meetmed ei ole piisavalt mõjusad või põhjustavad liikmesriigi asjakohaste õigusnormide haldamismenetlusele põhjendamatut koormust. Komisjon teeb sellise läbivaatamise esmakordselt kuus kuud pärast meetmete kohaldamise alguskuupäeva ja seejärel iga kaheteistkümne kuu järel; c) nende kohta koostatakse kuus kuud pärast nende lõpetamist hindamisaruanne, mis põhineb muu hulgas sidusrühmadelt saadud teabel ja milles analüüsitakse meetmete mõjusust ja toimimist ning tehakse võimalikud järeldused tulevaste meetmete jaoks.“
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (9) on hiljuti muudetud eesmärgiga tagada turuosalistele selgus, et lepingutele, mis on sõlmitud või mida on uuendatud enne seda, kui kliirimise või võimendustagatise nõudeid hakati kohaldama selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mille puhul järgitakse võrdlusalust (edaspidi „varasemad lepingud“), ei kohaldata kõnealuseid nõudeid, kui neid lepinguid muudetakse järgitava võrdlusaluse osas ja kui muudatuste ainus eesmärk on asendusvõrdlusaluse rakendamine või asendusvõrdlusaluse rakendamise ettevalmistamine või sellega seoses asendussätete lepingutesse lisamine üleminekul uuele võrdlusalusele võrdlusaluse reformimise käigus. Võrdlusaluse reformimine põhineb rahvusvaheliselt koordineeritud töösuundadel ja algatustel, mille eesmärk on reformida võrdlusmäärad, et need vastaksid Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni avaldatud rahvusvahelistele finantssektori võrdlusaluste põhimõtetele. Määruse (EL) 2016/1011 kohaselt peavad järelevalvealused isikud koostama töökindlad kirjalikud kavad, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutmise või selle väljaandmise lõpetamise korral võtavad, ja neid kavasid haldama, ning nad peavad kajastama neid kavasid ka lepingulistes suhetes klientidega. Selleks et lihtsustada kõnealuste kohustuste täitmist turuosalistele ja toetada turuosaliste tegevust selliste börsiväliste tuletislepingute usaldusväärsuse suurendamiseks, mille puhul järgitakse võrdlusalust, mida võidakse reformida, tuleks määrust (EL) nr 648/2012 täiendavalt muuta, selgitamaks, et varasemate lepingute suhtes ei kohaldata kliiringu- või võimendustagatise nõudeid, kui neid lepinguid muudetakse üksnes selleks, et asendada järgitav võrdlusalus võrdlusaluse reformimise tõttu.

Seepärast kohaldatakse seda erandit üksnes lepingumuudatuste suhtes, mis on vajalikud asendusvõrdlusaluse rakendamiseks või selle rakendamise ettevalmistamiseks võrdlusaluse reformimise tõttu või selleks, et kehtestada võrdlusaluse asendussätted, et suurendada asjaomaste lepingute usaldusväärsust. Kõnealuste muudatuste eesmärk peaks olema tagada turuosalistele selgus ning need ei tohiks mõjutada kliirimis- ja võimendustagatise kohustuste kohaldamisala seoses börsiväliste tuletislepingute muudatustega muudel eesmärkidel või seoses asendamise või uuendamisega, näiteks vastaspoolte muutumisega.
(9)

Toidu lisaaine uuesti hindamine peaks võimaldama EFSA-l teha järelduse asjaomase toidu lisaaine, selle kasutusviiside, kasutuskoguste ja spetsifikatsiooni ohutuse kohta. Kogemused on näidanud, et EFSA teabehangete käigus saadud andmed ei ole alati piisavad, et EFSA saaks kinnitada konkreetse toidu lisaaine, selle kasutusviiside, kasutuskoguste ja spetsifikatsiooni ohutust, aga samas ei piisa neist ka suurte ohutusprobleemide kindlakstegemiseks. Võttes arvesse, et uuesti hindamise kava eesmärk on tagada, et toidu lisaainete ohutust saaks täielikult uuesti hinnata, enne kui võetakse vastu otsus nende liidu loetellu jätmise või sealt eemaldamise kohta, on asjakohane selgitada, et EFSA arvamuse järelmeetmena võidakse võtta täiendavaid meetmeid, näiteks korraldada veel teabehankeid, et asjaomase toidu lisaaine uuesti hindamine lõpule viia. Sellised täiendavad meetmed ei tohiks siiski muuta uuesti hindamise menetlust ulatuslikumaks sellest, mis on asjakohane, et teha järeldusi asjaomase toidu lisaaine, selle kasutusviiside, kasutuskoguste ja spetsifikatsiooni ohutuse kohta. Seepärast on samuti asjakohane selgitada, et kui täiendavate meetmete tulemusena teavet ei esitata või kui esitatud teave ei ole piisav, võib komisjon uuesti hindamise menetluse lõpetada ja teha riskijuhtimisotsuse EFSA olemasoleva arvamuse alusel. Kuna need EFSA esimese arvamuse järelmeetmena esitatud teabenõuded on uuesti hindamise menetluse osa, peaksid menetluse ning selle läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse suhtes kehtima samad eeskirjad.
(8)

Vastavalt määruse (EL) 2019/125 V lisale kohaldatakse liidu üldist ekspordiluba määruse (EL) 2019/125 IV lisa mis tahes kandes loetletud kaupade ekspordi suhtes ja see kehtib kogu liidus ekspordiks V lisa 2. osas loetletud sihtkohtadesse. Need sihtkohad on kolmandad riigid, mis on kaotanud surmanuhtluse karistusena kõigi kuritegude eest ning on kinnitanud seda rahvusvahelise kohustuse kaudu (3).
(24)

Taotletud erand on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktiga h, mis on asendatud määruse (EL) 2019/1241 artikli 8 lõikega 1 ja IX lisa B osa I jaoga, kuna see on seotud traaleritega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 40 mm.
(4)

Seepärast on määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis Ühendkuningriik, v.a Põhja-Iirimaa, loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemisest lubatud teatavaid linnukasvatussaadusi liitu importida ja läbi liidu vedada. Selline Ühendkuningriigi piirkondadeks jaotamine on sätestatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2021/24 (4).
(2)

Määruses (EL) nr 978/2012 on sätestatud, et kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolmel järjestikusel aastal või kui riigi suhtes kohaldatakse turulepääsu sooduskorda GSP tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, ei kohaldata tema suhtes GSP kohaseid soodustusi.
(1)

Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. Seda liiki püütakse üksnes kaaspüügina järgmiste piirangutega: kuni 2 500 kg või 10 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. Kui liidule on määratud „muude“ kvoot, siis kui „muude“ kvoot on ammendatud, on kaaspüügi piirnorm maksimaalselt 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.
(5)

Selleks et parandada turuolukorda liidu veinisektoris, on vaja jätkata kriisi lahendamiseks võetud meetmete rakendamist ja suurendada delegeeritud määrusega (EL) 2020/592 kehtestatud maksimaalset liidu makstavat toetust. Eelkõige on need meetmed väga olulised selleks, et kõrvaldada liidu turult veinikogused, millel on turuhinnale negatiivne mõju, ning selleks, et parandada ettevõtjate rahavooge, vähendades nende omafinantseeringut. Delegeeritud määruse (EL) 2020/592 (mida on hiljuti muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2020/1275) (3) rakendamisel on selgunud, et 15. oktoobriks 2020, mis on delegeeritud määruse (EL) 2020/592 artiklis 10 sätestatud praegune tähtaeg, ei suutnud liikmesriigid ja veinisektori ettevõtjad kõiki vajalikke meetmeid tõhusalt rakendada. Eelkõige on liikmesriikidel ebastabiilse sanitaarolukorra ja selle kontrollimiseks kehtestatud riiklike piirangute prognoosimatu ajastuse tõttu olnud keeruline kavandada ja kehtestada veinisektori toetusprogrammide raames täiendavaid meetmeid, et ettevõtjad saaksid meetmetest ja suuremast rahalisest toetusest leevendust enne tähtajaks kehtestatud 15. oktoobrit 2020. Selle tähtaja pikendamine 15. oktoobrini 2021 võimaldaks liikmesriikidel võtta osa meetmeid kasutusele hooaja lõpus ja annaks ettevõtjatele lisavõimaluse toetuse taotlemiseks. Võttes arvesse, et COVID-19 pandeemia kestab eeldatavasti ka pärast 2020. aasta lõppu ja märkimisväärsel osal 2021. eelarveaastast, aitaks tähtaja pikendamine vähendada praeguseid turuhäireid ning vältida olukorra edasist halvenemist.
(14)

Kuna seni ei ole veel Ühendkuningriigiga sõlmitud kokkulepet piirialade kalavarude lubatud kogupüügi kohta, ning selleks, et kehtestada asjakohane õigusraamistik liidu püügitegevuse reguleerimiseks kuni ühist majandamist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseni, tuleks 2021. aasta esimeseks kolmeks kuuks kehtestada ajutised kalapüügivõimalused. Need ajutised kalapüügivõimalused tuleks kehtestada tasemel, mis ei mõjuta asjaomaste kolmandate riikidega peetavate konsultatsioonide tulemust ning need ei tohiks seada ohtu võimalust kehtestada alaline lubatud kogupüük kooskõlas teadusliku nõuandega. Seetõttu peaksid need üldreeglina moodustama 25 % liidu osast 2020. aasta kalapüügivõimaluste puhul. Need ajutised kalapüügivõimalused ei tohiks mingil juhul takistada lõplike kalapüügivõimaluste kehtestamist kooskõlas rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, (5) mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, ja konsultatsioonide tulemustega, liidu õigusraamistikuga ja teadusliku nõuandega.
(4)

Rakendusmäärusega (EL) 2020/1159 kehtestati uued nõuded vananevatele õhusõidukitele. Eelkõige on määruse (EL) 2015/640 I lisa punktiga 26.334 ette nähtud, et kõik enne 1. septembrit 2003 välja antud täiendava tüübisertifikaadi omanikud peavad koostama andmed vigastustaluvuse kohta, olenemata sellest, kas käitajad neid andmeid tegelikult nõuavad või mitte. Selleks et lennundussektorile tekitatud koormus oleks proportsionaalne, on alati eeldatud, et need andmed tuleks koostada vaid siis, kui käitajad seda nõuavad ja esitavad asjakohase taotluse. Seepärast tuleks määrust (EL) 2015/640 vastavalt parandada.