Nõukogu määrus (EÜ) nr 2604/2000,

27. november 2000,

millega kehtestatakse teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9 ja artikli 10 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1742/2000 [2] (edaspidi "ajutine määrus") ajutised dumpinguvastased tollimaksud teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes.

(2) Samaaegse subsiidiumidevastase menetluse käigus kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1741/2000 [3] ajutise tasakaalustava tollimaksu teatava Indiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes.

(3) Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju analüüsi seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1996 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "analüüsiperiood").

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(4) Pärast seda, kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 20 lõikega 1 anti kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, võimalus esitada komisjonile oma selgitused.

(5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(6) Tehti täiendav kontrollkäik järgmise küsimustikule vastanud ja Korea eksportiva tootjaga seotud äriühingu valdustesse:

- SK Global Belgium NV (Antverpen).

(7) Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise ja ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(8) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike otsuste tegemisel võimalust mööda arvesse.

(9) Pärast seda, kui esialgsed järeldused on hiljem kogutud teabe alusel läbi vaadatud, leitakse, et tuleks kinnitada ajutises määruses sätestatud põhilised järeldused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(10) Ajutises määruses kirjeldati vaatlusalust toodet kui etüleentereftalaati (edaspidi "PET"), mille viskoossuskoefitsient vastavalt standardile DIN 53728 (Deutshe Industrienorm) on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub CN-koodide 39076020 ja ex39076080 (TARICi kood 3907608010) alla. Kuna selle määratluse osas uusi märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks vaatlusalust toodet käsitlevad esialgsed järeldused.

2. Samasugune toode

(11) Ajutise määruse põhjenduses 12 leidis komisjon, et ühenduse tootmisharus toodetav ja ühenduse turul müüdav PET ning asjaomastes riikides toodetav ja ühendusse eksporditav PET on samasugused tooted, sest eri PET liikide füüsikalistes ja tehnilistes omadustes ning kasutusalades ei olnud erinevusi. Et selle kohta uusi tõendeid ei esitatud, kiidetakse heaks samasugust toodet käsitlevad esialgsed järeldused.

D. DUMPING

1. Normaalväärtus

(12) Indoneesia eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldati ebaõige ja eksitava teabe esitamise tõttu algmääruse artikli 18 lõiget 1, vaidlustas komisjoni järeldused. Ta leidis, et artikli 18 kohaldamine ei ole põhjendatud ning et tema müügi-, üld- ja halduskulude arvestamatajätmine oli liiga karm meede.

(13) Komisjon vaatas uuesti läbi kogu teabe, mille äriühing oli esitanud küsimustikule vastates ja kohapealse kontrollimise käigus. Tehti kindlaks, et äriühingu juhtimisorgani tegevus oli teatatust oluliselt laiaulatuslikum, ehkki see väidetavalt hõlmas ainult finantsvaldkonda ega olnud seotud vaatlusaluse tootega. Tegelikult täitis kõnealune organ kõiki peakontori tavapäraseid ülesandeid. Peale selle leiti, et kõnealuse organi tegevust ja kulusid ei saa pidada täielikult sõltumatuks vaatlusaluse toote tootmisest ja müügist. Peale selle oli selge, et äriühing esitas peakontori tegevuse kohta ebaõiget ja eksitavat teavet.

(14) Seepärast oli äriühingu esitatud müügi-, üld- ja halduskulude arvestamatajätmine asjakohaselt põhjendatud ja kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1.

Omamaisel müügil põhinev normaalväärtus

(15) Kaks Taiwani äriühingut taotlesid, et tavapärase müügitegevuse käigus toimuva müügi kindlaksmääramine toimuks mitte aasta, vaid kvartali kaupa. Seda taotlust põhjendati väitega, et eelkõige muutuste tõttu toorainehindades kõikusid vaatlusaluse toote kulud ja hinnad uurimisperioodil märkimisväärselt.

(16) Kulude ja hindade kõikumine uurimisperioodil on kõigi dumpinguvastaste uurimiste puhul peaaegu möödapääsmatu. Kõikumiste arvestamiseks tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kindlakstegemisel kohaldas komisjon järjekindlalt meetodit, mille järgi äriühingute omamaiseid hindu võrreldakse uurimisperioodi keskmiste tootmiskuludega. Leiti, et taotluse esitanud kahe äriühingu olukord ei õigusta kõrvalekaldumist meetodist, mida kasutati kõigi käesoleva menetlusega hõlmatud äriühingute puhul. Peale selle oleks komisjoni järjekindla tavaga vastuolus kasutada erinevaid ajavahemikke tavapärase kaubandustegevuse kindlaksmääramisel (kvartal) ja muude dumpinguarvutuste puhul (aasta).

(17) Lõpuks tuleks märkida, et asjakohane teave (nt kvartaliandmed tootmiskulude kohta) esitati esmakordselt pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist. See juhtus olenemata sellest, et tegemist on teabega, mis oli äriühingutele teada juba enne kohapealset kontrolli ja küsimustikule vastamist. Seepärast ei oleks komisjon saanud nii hilises uurimisjärgus kontrollida suurt teabehulka, mida oli vaja omamaise müügi tasuvuse kindlaksmääramisel kasutatava meetodi muutmiseks.

(18) Üks Korea äriühing vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 50 sätestatud meetodi, mida komisjon kasutas müügi-, üld- ja halduskulude jaotamisel.

(19) Pärast esialgsete järelduste tegemist esitas eksportiv tootja uued andmed, kuid ei lisanud komisjoni taotletud tõendeid ega selgitusi jaotusmeetodi kohta. Seetõttu lükati äriühingu väide tagasi.

Arvestuslik normaalväärtus

(20) Üks Indoneesia eksportiv tootja vaidlustas kasumimarginaali, mida kasutati normaalväärtuse arvutamiseks ühe tema poolt ühendusse eksporditud PET liigi puhul.

(21) See, et komisjon kasutas kõnealuse eksportiva tootja poolt tavapärase müügitegevuse käigus siseturul müüdud teiste PET liikide tegelikku kasumimarginaali, on täielikult kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 (vt ajutise määruse põhjendus 21). Seepärast kiidetakse esialgsed järeldused heaks.

(22) Üks Malaisia eksportiv tootja vaidlustas käibepõhise meetodi, mille kohaselt komisjon jaotas ümber teatavad müügi-, üld- ja halduskulud, mida ajutises määruses kasutati normaalväärtuse arvutamiseks.

(23) Kontrollimisel selgus, et jaotusmeetod, mida äriühing kasutas küsimustikule vastamisel teatavate kulude puhul, oli ebatäpne ja sobimatu ning seda ei olnud varem kasutatud. Seepärast ja sobivama jaotusmeetodi puudumisel jaotati asjakohased müügi-, üld- ja halduskulud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 ümber käibe alusel. Seega kiidetakse selles küsimuses heaks ajutises määruses valitud lähenemisviis.

(24) Kaks Indoneesia eksportivat tootjat väitsid, et äriühingute puhul, kellel puudub omamaisel turul müük tavapärase kaubandustegevuse käigus, peaks normaalväärtus põhinema arvestusliku normaalväärtuse asemel mõne teise äriühingu omamaistel müügihindadel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1.

(25) Ajutise määruse põhjenduses 19 on juba selgitatud, miks ei saanud kasutada mõne teise äriühingu omamaiseid müügihindu. Kumbki kahest asjaomasest eksportivast tootjast ei esitanud ühtki tõendit, mis oleks kummutanud komisjoni põhjendused normaalväärtuse kasutamisele. Komisjon vaatas siiski kogu esitatud teabe uuesti läbi ning seepärast kiidetakse ajutiste meetmete puhul kasutatud meetod heaks.

(26) Üks Korea äriühing väitis, et komisjon ei oleks pidanud kasutama normaalväärtuse arvutamisel oma müügi-, üld- ja halduskulusid, sest omamaine müük, millega need kulud olid seotud, ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Äriühingu väitel oli see vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 6.

(27) Nagu ajutise määruse põhjenduses 21 nimetatud, peetakse tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid komisjoni järjekindla tava kohaselt usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumaht on ühendusse suunduva eksportmüügi mahuga võrreldes tüüpiline. Tegelikult ei lähtuta müügi-, üld- ja halduskulude kasutamiskõlblikkuse määramisel mitte sellest, kas müük tõi kasumit, vaid sellest, kas piisavalt tüüpiline osa müügist toimus tavapärase kaubandustegevuse tingimuste kohaselt. Seepärast kiidetakse esialgsed järeldused heaks.

(28) Üks Taiwani äriühing taotles, et 1999. aasta septembris Taiwanis toimunud maavärina tõttu ei võetaks arvesse nimetatud kuu tootmiskulusid.

(29) Olenemata sellest, kas maavärina või muu sarnase vääramatu jõu korral saab kohandusi teha, ei suutnud äriühing tõendada, kas ja millisel määral maavärin kulusid mõjutas. Peale selle analüüsis komisjon omal algatusel väidetavat mõju tootmiskuludele ja leidis, et 1999. aasta septembris toodetud kogus ületas uurimisperioodi mitmel teisel kuul toodetud kogused, kuid samal ajal ei suurenenud kulutused rohkem kui uurimisperioodi teistel kuudel. Järelikult ei saa septembris toodetud koguseid ja tehtud kulutusi pidada erandlikeks. Seetõttu tuli äriühingu väide tagasi lükata.

2. Ekspordihind

(30) Üks Indoneesia eksportiv tootja väitis, et ekspordihindade arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 oli komisjon seotud importija sooritatud tehingute osas ülemääraselt maha arvanud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.

(31) Mahaarvatavate müügi-, üld- ja halduskulude protsentuaalse osa puhul pidi komisjon tuginema ainsatele kättesaadavatele andmetele, st sidusettevõtja auditeeritud majandusaasta aruandele. Sel puhul tuleks märkida, et müügi-, üld- ja halduskulude kohta ei esitatud tootepõhiseid andmeid, ehkki küsimustikus seda eraldi nõuti. Seetõttu määrati mahaarvatavate müügi-, üld- ja halduskulude summa käibe alusel.

(32) Mahaarvatava kasumimarginaali osas sätestatakse ajutise määruse põhjenduses 23, et ettevõtja tehingute puhul peetakse mõistlikuks 5 % suurust kasumimarginaali. Muu kontrollitava teabe puudumisel kiidetakse kõnealune lähenemisviis heaks.

3. Võrdlus

(33) Üks Indoneesia eksportiv tootja kaebas, et komisjon oli jätnud tegemata taotletud kohandused tema normaalväärtusse.

(34) Selle äriühingu normaalväärtuse arvutas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks kooskõlas artikli 2 lõike 6 punktiga a, võttes aluseks nende tegelike summade kaalutud keskmise, mis teiste uurimisega hõlmatud eksportijate puhul tehti kindlaks samasuguse toote valmistamisel ja müümisel Indoneesias. Algmääruse artikli 2 lõikes 10 on sätestatud, et kohanduste näol võetakse nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavates tegurites esinevaid erinevusi. Kuna asjaomase äriühingu omamaiseid müügihindu ei kasutatud, olid hinna võrreldavust mõjutavad kohandused käesoleval juhul seotud teiste äriühingute müügi-, üld- ja halduskuludega, mida kasutati normaalväärtuse arvutamiseks. Seepärast kiidetakse esialgse otsuse tegemisel kasutatud lähenemisviis heaks.

Füüsikalised omadused

(35) Üks Malaisia eksportiv tootja väitis, et siseturul müüdava PET liigi turuväärtus oli ühendusse eksporditava PET liigi turuväärtusest suurem ning seetõttu tuleks normaalväärtust vastavalt kohandada.

(36) Eksportiv tootja ei taotlenud siiski füüsikalistest erinevustest tulenevate kohanduste tegemist ei küsimustikule vastates ega ka kohapealse kontrolli käigus. Samuti ei määranud ta kindlaks väidetava erinevuse turuväärtuse suurust. Peale selle ei leitud ega esitatud uurimise käigus ühtki tõendit kõnealuse väite toetuseks. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

Impordimaksud ja kaudsed maksud

(37) Üks India eksportiv tootja väitis, et tema esitatud tollimaksu tagastamise nõue oleks tulnud rahuldada, sest imporditollimaksud tagastati ainult eksportimisel, kuid mitte omamaise müügi puhul, mis mõjutas hindade võrreldavust. Peale selle väitis kõnealune eksportija, et kohanduse oleks pidanud tegema olenemata sellest, kas tooraine impordi eest on tollimaksud tasutud või mitte, ning sellest, kas need toorained kuulusid füüsiliselt siseturul müüdud samasuguse toote koostisse.

(38) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b võib normaalväärtust kohandada ainult samasuguse toote ja füüsiliselt selle koostisse kuuluvate toorainete eest tasutud imporditollimaksude osas, kui see toode või tooraine on mõeldud ekspordiriigis tarbimiseks ning selle ühendusse eksportimisel imporditollimaks tagastatakse (või jäetakse sisse nõudmata). Tuleks märkida, et käesoleval juhul põhines eksportija tollimaksu tagastamise nõue ainult PET eksportimisel tagastatud imporditollimaksudel. Äriühingu suhtes kohaldatava DEPB-kava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) kohaselt tagastati eksportimisel tollimaksud olenemata sellest, kas samasuguse toote valmistamisel kasutatavad toorained imporditi või mitte. Peale selle ei esitanud äriühing küsimustikule vastates ega kohapealse kontrollkäigu ajal nende asjakohaste impordimaksude tegelikku summat, mis tasuti uurimisperioodil siseturul müüdud PET toorainete eest ning tagastati või jäeti sisse nõudmata vaatlusaluse toote ühendusse eksportimisel. Järelikult ei suutnud äriühing tõendada, et tagastatud imporditollimaksud kuulusid omamaise hinna sisse. Järelikult ei saanud kindlaks teha, kas hindade võrreldavust on mõjutatud, ning kõnealune väide tuli tagasi lükata.

(39) Sama India eksportiv tootja väitis ka, et dumpinguvastase uurimise esialgsed järeldused on vastuolus samaaegse subsiidiumidevastase menetluse esialgsete järeldustega. Väideti, et oleks vale tagasi lükata äriühingu taotlus, et seoses dumpinguvastase uurimisega tehtaks tollimaksutagastusega seotud kohandus, samal ajal kui subsiidiumidevastases menetluses peeti äriühingu suhtes kohaldatavat DEPB-kava ekspordisubsiidiumiks.

(40) Selle väitega ei saa nõustuda. Seoses samaaegse subsiidiumidevastase uurimisega leiti, et kava, mille alusel anti tollimaksutagastus või võimaldati tollivaba importi, on tasakaalustatav ekspordisubsiidium ning mitte tegelik tollimaksu tagastussüsteem, mis on sätestatud nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [4] (edaspidi "subsiidiumidevastane algmäärus"). Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 arvatakse see tasakaalustav tollimaks dumpinguvastasest tollimaksust maha. Kui käesoleval juhul tehakse lisaks mahaarvamisele veel taotletud kohandus, oleks tegemist topeltkohandusega, mis tühistaks subsiidiumidevastase uurimise tulemused.

(41) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks komisjoni esialgsed järeldused, mille kohaselt äriühingu taotlus, et impordimaksude ja kaudsete maksude erinevuste arvessevõtmiseks tehtaks kohandus, ei olnud põhjendatud ja tuli tagasi lükata.

(42) Üks Korea äriühing vaidlustas meetodi, mida komisjon kasutas tollimaksutagastusega seotud kohanduse arvutamiseks, sest see ei kajastanud äriühingu väitel uurimisperioodi jooksul tegelikult tagastatud tollimaksude summat.

(43) Äriühing ei esitanud uurimisperioodi jooksul ühtki tõendit tegelikult tagastatud tollimaksude summa ja füüsiliselt toote koostisse kuuluvate toorainete vahelise seose kohta. Et eksportiva tootja väite kinnituseks ei ole uusi tõendeid esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 58 kirjeldatud lähenemisviis.

(44) Üks teine Korea äriühing vaidlustas komisjoni otsuse lükata tollimaksutagastustega seotud kohandused tervikuna tagasi (vt ajutise määruse põhjendus 58).

(45) Äriühingu poolt pärast ajutise määruse avaldamist esitatud selgitusi ja uurimise käigus kogutud teavet silmas pidades sai komisjon tollimaksutagastusega seotud kohanduse suuruse ümber arvutada, et kajastada uurimisperioodil imporditud toorainetelt tasutud tollimaksu. Seega lubati kohandus teha üksnes sellisel määral, mida on võimalik kontrollida.

(46) Üks India eksportiv tootja vaidlustas asjaolu, et komisjon ei võtnud omamaiste müügihindade kindlaksmääramisel arvesse müügimakse. Väideti, et ehkki äriühing oli uurimisperioodil müügimaksudest vabastatud, oli klientidele kehtestatud kaubaarvel märgitud hinna näol tegemist koondhinnaga ning et müügimaksud nõuti tegelikult sisse klientidelt ja tasuti hiljem riigile.

(47) Tootja poolt pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitatud teave on vastuolus kohapeal kogutud ja kontrollitud teabega, mille põhjal tehti esialgsed järeldused. Peale selle ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et müügimaks oli klientidelt tegelikult sisse nõutud ja riigile tasutud. Uurimise käigus ilmnes selgelt, et asjaomane äriühing sai kasu müügimaksuvabastuse kavast, mida kohaldati uurimisperioodil vaatlusaluse toote ostmise ja müügi suhtes. Tehti kindlaks, et faktuurarvetes esitatud müügihinnad olid "müügimaksuvabad" ning asjakohaste hinnapoliitikat käsitlevate äriühingusiseste dokumentide kohaselt puudus müügimaks kõnealusel ajal täielikult. Müügimaksuvabastuse kava õiguslikku alust analüüsiti üksikasjalikult ning äriühingu uutele väidetele ei leitud ühtki kinnitust. Seetõttu kinnitatakse esialgsed järeldused.

Kaubandustasand

(48) Üks Malaisia eksportiv tootja kordas oma taotlust teha kohandus vaatlusaluse toote siseturul ja eksporditurul müümise kaubandustasandite erinevuste arvessevõtmiseks.

(49) Kuna puuduvad tõendid järjepidevate ja selgelt eristuvate erinevuste kohta ekspordiriigi siseturu väidetavalt eri kaubandustasanditel toimivate müüjate funktsioonides ja hindades, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 69 kirjeldatud esialgsed järeldused.

Krediidikulud

(50) Ühe Malaisia eksportiva tootja väitel ei võetud arvesse uurimisperioodil sooritatud omamaiste müügitehingutega seotud krediidikulusid.

(51) Kuna ettenähtud tähtaja jooksul ei esitatud põhjendatud nõuet teha kohandus krediidikulude erinevuste arvessevõtmiseks, ei saadud väidet kontrollida ja see tuli tagasi lükata.

(52) Teine Malaisia eksportiv tootja väitis, et ajutises määruses ekspordiga seotud krediidikulude arvutamisel kasutatud intressimäär oli vale.

(53) Pärast selle küsimusega seotud esialgsete järelduste läbivaatamist leiti, et äriühingu poolt küsimustikule vastamisel kasutatud intressimäär oli tõepoolest asjakohasem, ja arvutused vaadati vastavalt läbi.

Allahindlused ja tagasimaksed

(54) Üks India eksportiv tootja kordas oma väidet, et normaalväärtust tuleks kohandada teatavatele siseturuklientidele antava nn püsikliendi allahindluse arvessevõtmiseks.

(55) Leiti, et kõnealune allahindlus pidi tehtama pärast uurimisperioodi lõppu siis, kui konkreetsed tingimused on täidetud. Nagu ajutise määruse põhjenduses 35 nimetatud, puudusid tõendid selle kohta, et allahindluste kava on järjekindlalt varemgi kasutatud. Tegelikult ei olnud kõnealuse kava raames tehtud veel ühtki väljamakset. Seepärast tuli väide tagasi lükata, sest algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis c on sätestatud, et kohanduse võib teha vaid juhul, kui nõue on kooskõlas varasemate perioodide järjekindla tavaga, sealhulgas allahindluse saamise tingimustega.

Käitlemiskulud

(56) Ühe India eksportiva tootja puhul avastati tehniline viga ekspordiga seotud käitlemiskuludes tehtud kohanduse arvutamisel. Viga on nüüd parandatud.

Muud

(57) Üks India eksportiv tootja vaidlustas põhjendused, mille alusel lükati tagasi tema taotlus, et tehtaks kohandus müügipersonali palkade arvessevõtmiseks nii sise- kui ka eksporditurul, ning esitas oma väite kinnituseks uut teavet.

(58) Ehkki kõnealuseid andmeid ja tõendeid oli konkreetselt nõutud küsimustikus, tehti need kättesaadavaks alles pärast kohapealset kontrolli. Kuna ettenähtud tähtaja jooksul ei esitatud põhjendatud nõuet teha kohandus müügipersonali palkade arvessevõtmiseks, ei saadud väidet kontrollida ja see tuli tagasi lükata.

4. Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid

(59) Üks Korea eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel kaldus komisjon kõrvale algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatud eeskirjast, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust üksikute ekspordihindadega. Sellist võrdlust peeti teiste Korea eksportivate tootjate puhul kasutatud meetodiga võrreldes diskrimineerivaks. Äriühing esitas pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kohandatud andmed klientide ja piirkondade kaalutud keskmiste hindade kohta ning väitis, et hinnakõikumisi ei saa pidada märkimisväärseks. Peale selle väitis ta, et kõikumised olid tingitud ühenduse turu konkurentsitingimuste erinevustest, mitte kavatsusest kasutada sihtdumpingut.

(60) Esialgses otsuses leidis komisjon, et teiste eksportivate tootjate puhul kasutatud arvutusmeetod (vt ajutise määruse põhjendus 60) ei oleks kõnealuse äriühingu dumpingutegevust täies ulatuses kajastanud. Peale selle leiti, et ekspordihinnad erinevad eri ostjate ja piirkondade puhul märkimisväärselt. Seepärast võrreldi kaalutud keskmise põhjal kehtestatud normaalväärtust kõigi üksikute ühendusse suunatud eksporditehingute hindadega.

(61) Meetod, mida komisjoni kasutas kaalutud keskmise normaalväärtuse ja üksikute ekspordihindade võrdlemisel, vastab täielikult algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatud eeskirjale. Artikli 2 lõike 11 teises lõigus on selgelt sätestatud, et kaalutud keskmise põhjal kehtestatud normaalväärtust võib võrrelda kõigi üksikute ühendusse suunatud eksporditehingute hindadega, kui ekspordihindade struktuur erineb ostjate, piirkondade või ajavahemike kaupa märkimisväärselt ning kui normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlemine kaalutud keskmise põhjal ei kajasta dumpingutegevust täies ulatuses. Käesoleval juhul on mõlemad eespool nimetatud tingimused täidetud. Isegi pärast eksportiva tootja esitatud ekspordihindade korrigeerimist oli selge, et hindade struktuur oli ostjate ja piirkondade kaupa märkimisväärselt erinev ning normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus kaalutud keskmise põhjal ei kajastanud dumpingutegevust täies ulatuses.

(62) Seepärast leitakse, et Korea eksportivate tootjate vahel ei esinenud diskrimineerimist ning igal konkreetsel juhul kohaldati üksnes asjakohast eeskirja. Seetõttu kinnitatakse esialgsed järeldused.

(63) Üks Taiwani äriühing nõudis, et arvestuslikku normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldaks iga kuu, sest tema sõnul kõikusid kulud ja hinnad toorainehindade muutuste tõttu uurimisperioodil märkimisväärselt.

(64) Kulude ja hindade kõikumine uurimisperioodil on dumpinguvastase uurimise puhul peaaegu möödapääsmatu. Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemiseks kehtestas komisjon mõlema teguri kaalutud keskmised, võttes sel viisil arvesse kõikumiste mõju eelkõige käesoleva eksportiva tootja puhul, kus kulude ja hindade arengu vahel on selge seos. Leiti, et taotluse esitanud äriühingu olukord ei õigusta kõrvalekaldumist meetodist, mida kasutati kõigi käesoleva menetlusega hõlmatud äriühingute puhul. Peale selle oleks komisjoni järjekindla tavaga vastuolus kasutada erinevaid ajavahemikke normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlusel (kuu) ning muude dumpinguarvutuste puhul (aasta).

(65) Peale selle tuleks märkida, et äriühing ei esitanud asjakohast taotlust ei küsimustikule vastates ega kohapealse kontrolli käigus, ehkki see põhines äriühingule kõnealusel ajal teadaolevatel faktidel. Kogu asjakohase teabe oleks pidanud esitama esialgu määratud tähtaegade jooksul. Mitu kuud pärast nende tähtaegade möödumist esitatud teavet ei olnud võimalik kontrollida ning seetõttu tuli äriühingu taotlus tagasi lükata.

(66) Üks Taiwani äriühing, kelle ühendusse suunatud eksportmüük toimus napilt väljaspool uurimisperioodi, taotles, et tema suhtes kohaldataks teiste koostööd tegevate äriühingute keskmist dumpingumarginaali, mitte Taiwani suhtes kehtestatud dumpingu jääkmarginaali, mis määrati vastavalt koostööd tegevate äriühingute puhul kehtestatud kõrgeimale dumpingumarginaalile.

(67) See taotlus rahuldati. Seega kehtestatakse äriühingu Nan Ya Plastics Corp. dumpingumarginaal vastavalt koostööd tegevate Taiwani äriühingute keskmisele dumpingumarginaalile ja selle suurus on 9,6 %.

(68) Kaks Taiwani koostööd tegevat äriühingut osutasid tehnilistele vigadele ajutise dumpingumarginaali arvutamises. Need vead on parandatud ning asjakohaseid dumpingumarginaalid on vastavalt muudetud.

(69) Eespool öeldut silmas pidades ning huvitatud isikute märkuste puudumisel otsustati kohaldada koostööd tegevate ja koostöös mitteosalevate äriühingute suhtes ajutises määruses sätestatud meetodeid.

(70) Võrdlusel ilmnes, et vaatlusaluse toote eksportimisel uurimisperioodil ühendusse ühe Korea äriühingu poolt oli dumpingumarginaal minimaalne.

(71) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, on järgmised:

India | Reliance Industries Limited | 51,5 % |

Pearl Engineering Polymers Limited | 30,0 % |

Muud | 51,5 % |

Indoneesia | P.T. Bakrie Kasei Corporation | 63,5 % |

P.T. Indorama Synthetics Tbk | 15,2 % |

P.T. Polypet Karyapersada | 73,7 % |

Muud | 73,7 % |

Korea Vabariik | Honam Petrochemical Corporation | 19,8 % |

Tongkook Corporation | 55,8 % |

Daehan Synthetic Fiber Corporation | 5,1 % |

Sk Chemicals Corporation | 1,4 % de minimis |

Muud | 55,8 % |

Malaisia | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. | 7,8 % |

MPI Polyester Industries Sdm. Bhd. | 34,2 % |

Muud | 34,2 % |

Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 7,8 % |

Shingkong Synthetic Fibers Corporation | 7,8 % |

Tuntex Distinct Corp. | 12,4 % |

Nan Ya Plastics Corporation | 9,6 % |

Muud | 12,4 % |

Tai | Thai Shingkong Industry Corporation Limited | 32,5 % |

Muud | 32,5 % |

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

(72) Uue teabe puudumisel ühenduse tootmisharu määratluse kohta kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 87–92 esitatud järeldused.

F. KAHJU

1. Sissejuhatavad märkused

(73) Teatavad huvitatud isikud küsisid, miks ühenduse tootmisharu esitatud andmeid hakati kasutama alles alates 1996. aastast ning andmed varasemate turusuundumuste kohta põhinesid sõltumatutest turu-uuringutest saadud teabel.

(74) Komisjon oli leidnud, et ühenduse tootmisharu 1995. aasta andmeid ei saa kasutada, sest kõnealusel aastal asutati jagunemise tulemusel Kodak ja Eastman ning Shelli tegevus korraldati ümber. Ei Shell ega Eastman suutnud esitada kõnealuse aasta kohta täielikke andmeid.

(75) Komisjon pidas siiski oluliseks anda ülevaade ühenduse turul 1995. aastal tekkinud puudujääkide mõjust ühenduse tootmisharu hindadele ja tasuvusele. Sõltumatutest turu-uuringutest saadud teabe kasutamist peeti asjakohaseks taustteabe seisukohalt, mida oli vaja analüüsiperioodil ühenduse tootmisharu olukorra hindamiseks, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 97.

2. Tarbimine

(76) Et uut vastupidist teavet ei ole esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 100 ja 101 üksikasjalikult kirjeldatud järeldused vaatlusaluse toote tarbimise kohta ühenduses.

3. Import asjaomastest riikidest

(77) Uue teabe puudumusel kiidetakse heaks esialgsed järeldused asjaomastest riikidest pärineva impordi mahu ja hindade kohta.

Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

(78) Indoneesia eksportija väitis, et Indoneesiast pärinevat importi ei tohiks hinnata kumulatiivselt muu vaatlusaluse impordiga eelkõige seetõttu, et kõnealusest riigist pärineva impordi mahu ja teistest uurimisega hõlmatud riikidest pärineva impordi mahu arengusuunad on erinevad. Seda väidet on juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 106 ning uue teabe puudumisel ei saa komisjon selle väitega nõustuda.

(79) Seepärast kiidetakse heaks järeldus, et Indoneesiast pärinevat importi tuleks hinnata kumulatiivselt teistest asjaomastest riikidest pärineva impordiga.

4. Ühenduse tootmisharu olukord

(80) Kui kontrolliti dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hõlmas kontroll algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ka kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate hindamise. Kontroll hõlmas kõiki algmääruse artikli 3 lõikes 5 konkreetselt loetletud tegureid. Teatud tegureid üksikasjalikult siiski ei käsitleta, sest uurimise käigus leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel asjakohased (töötasude ja varude kohta vt allpool). Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

Ajutises määruses käsitletud tegurid

— Investeeringud:

(81) Leiti, et algetapis ei olnud võetud arvesse mõningaid koostööd teinud ühenduse tootja investeeringuid. Ka pärast kõnealuste andmete arvessevõtmist ei muuda investeeringute olukord eelnevalt kindlakstehtud suundumust.

(82) Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu 1998. aastal tehtud investeeringute ulatus andis tunnistust selle heast finantsseisundist. Teised märkisid, et uurimisperioodi investeeringute madal tase oli tingitud eelnevatest aastatest, mil ühenduse tootmisharu kandis kahju, ning et see ei ole uurimisperioodil aset leidnud dumpinguhinnaga impordi tagajärg.

(83) Selles osas näitas uurimine selgelt, et 1997. ja 1998. aastal ning uurimisperioodil tehtud investeerimiskulutused olid peamiselt tingitud otsustest, mis tehti 1995. ja 1996. aastal, mil PET sektori väljavaated olid head (1996. aastal kantud kahju peeti ajutiseks). Sellise tootmissektori puhul on asjakohasem lähtuda tegelike kulutuste ajakava asemel investeerimiskavadest. Nagu ajutise määruse põhjenduses 124 nimetatud, kinnitatakse, et kuna uurimisperioodil on finantsolukord kahjustava dumpingu tõttu veelgi halvenenud, ei ole ühenduse tootmisharu kavandanud oma tootmisvõimsuse märkimisväärset suurendamist selleks, et rahuldada tulevase nõudluse kasvu.

— Töötasud ja varud:

(84) Kontrolliti ka töötasusid ja varusid, ehkki töötasusid ei peetud asjakohaseks teguriks, sest nende osa üldkuludes on väike ja püsis kogu analüüsiperioodi vältel stabiilsena. PET turu hooajalist iseloomu silmas pidades leiti, et varude tase varieerus aasta jooksul märkimisväärselt ning seepärast ei saa seda pidada kahju analüüsi seisukohalt asjakohaseks näitajaks.

— Kasv:

(85) Ehkki ajutises määruses seda konkreetselt ei nimetata, käsitles komisjon turuosa analüüsimisel ka kasvu, mis näitas, et analüüsiperioodil kandis ühenduse tootmisharu vähest kahju.

Muud käsitletud tegurid

(86) Ühenduse tootmisharu olukorda uuriti täiendavalt järgmiste näitajate osas.

— Kapitali kaasamise võime

(87) Nagu ajutises määruses juba nimetatud, oli uurimisperioodil kantud kahju nii ulatuslik, et sel ajal ei suudetud uue investeerimiskava osas kokkuleppele jõuda. Hoolimata prognoositavast nõudluse kasvust, ei parandanud see kõnealusel perioodil ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimet.

— Tootlikkus:

(88) Töötaja kohta toodetud tonnides väljendatud tootlikkus kasvas 1996. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus 67 % ning 1998. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus 21 %. Tootlikkuse märkimisväärne kasv näitab, et ühenduse tootmisharu tegi kõik võimaliku oma konkurentsivõime säilitamiseks.

— Investeeringutasuvus:

| 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Kasutatud kapitali tasuvus | –6 % | –7 % | 1 % | –8 % |

(89) Eespool esitatud näitaja kajastab ühenduse tootmisharu (sealhulgas peamiselt PETga seotud alade) üldist olukorda. Kontrollimine näitas, et uurimisperioodi negatiivne suundumus oli suurel määral seotud PET sektoriga. Selle näitaja areng on kooskõlas ühenduse tootmisharu tasuvuse vähenemisega.

— Rahavood:

1996 | Äritegevusega seotud rahavoogude sissevool (väljavool) netosummana | –79002884 |

1997 | Äritegevusega seotud rahavoogude sissevool (väljavool) netosummana | 84901988 |

1998 | Äritegevusega seotud rahavoogude sissevool (väljavool) netosummana | 132915718 |

Uurimisperiood | Äritegevusega seotud rahavoogude sissevool (väljavool) netosummana | 51115757 |

(90) Eespool esitatud näitaja kajastab ühenduse tootmisharu (sealhulgas peamiselt PETga seotud alade) üldist olukorda. See moodustab kõnealuste äriühingute tegevusest saadava brutosumma, st müügitulu, millest on maha arvatud müügikulud, kuid mitte finantseerimiskulud, amortisatsioonisummad, reservid ja maksed. Kontrollimine näitas, et uurimisperioodil aset leidnud olukorra halvenemine oli suurel määral tingitud PET sektorist.

5. Muud esitatud väited

Komisjoni järeldustest tingitud üldised väited

(91) Mõned huvitatud isikud vaidlustasid komisjoni järeldused kahju kohta, sest teatavad kahjunäitajad kas kasvasid või püsisid stabiilsena. Sellega seoses osutas mitu huvitatud isikut asjaolule, et hindade allalöömistase on madal, müügimaht on kasvanud ning turuosa püsib üldiselt stabiilsena. Nende arvates kinnitasid need näitajad, et ühenduse tootmisharu seisund on hea ning et kuigi hinnad olid väga madalad, olid need valitsevaid turutingimusi arvestades siiski normaaltasemel.

(92) Selle väitega ei saadud nõustuda. Nagu ajutises määruses nimetatud, saadi aastatel 1997–1998 5 % suurust kahju, kuid pärast seda leidis uurimisperioodil aset müügimahu kasv ja turuosa taastamine, kui ühenduse tootmisharu alandas märkimisväärselt oma hindu, et sobitada neid impordi dumpinguhindadega. Nagu ajutises määruses selgitatud, tehti kindlaks, et import toimus dumpinguhinnaga. Seega on hindade allalöömise madal tase tingitud asjaolust, et uurimisperioodil olid ühenduse tootmisharu hinnad alla surutud. Hinnalanguse tingis dumpinguhinnaga import, mille maht ja turuosa olid märkimisväärsed ning sundisid ühenduse tootmisharu oma hindu alandama.

Uurimisperioodile järgnenud areng

(93) Paljud huvitatud isikud ja liikmesriikide esindajad palusid komisjonil analüüsida ja arvesse võtta teatavaid uurimisperioodile järgnenud arenguid. Kõnealused isikud rõhutasid eelkõige PET hindade kiiret ja märkimisväärset tõusu võrreldes toorainekulude kasvuga ühenduse tootmisharus. Nende väitel on ühenduse tootmisharu olukord alates uurimisperioodist märkimisväärselt paranenud ja tõenäoliselt ei kanna ta enam märgatavat kahju.

(94) Tuleks meenutada, et algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaselt ei võeta üldjuhul arvesse uurimisperioodile järgnevat ajavahemikku käsitlevaid andmeid. Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib uurimisperioodile järgnenud arenguid arvestada üksnes juhul, kui dumpinguvastaste meetmete kehtestamine nende põhjal oleks ilmselgelt sobimatu.

(95) Komisjon analüüsis PET turu arengut uurimisperioodile järgnenud üheksa kuu vältel, st ajavahemikus 1. oktoobrist 1999 kuni 30. juunini 2000. Leiti, et ühenduse tootmisharu PET müügihinnad ühenduse turul tõusid pidevalt. Üheksa kuu keskmine müügihind oli uurimisperioodi keskmisest umbes 40 % kõrgem. Hinnatõus oli kulutuste kasvust (umbes 20 %) kiirem ning seetõttu paranes ühenduse tootmisharu finantsolukord. Ühenduse tootmisharu üheksa kuu keskmine müügitulu jäi siiski negatiivseks (–2 %), mis näitab, et tema finantstulemused olid endiselt ebarahuldavad ja kaugel tasemest, mis võiks tagada kõnealuse tootmisharu elujõulisuse.

(96) See suur hinnamuutus on peamiselt tingitud toornaftahindade tõusust, mis algas 1999. aasta keskel ning hakkas mõned kuud hiljem märkimisväärselt mõjutama kõigi polümeeride hindu. Peale selle tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu turuosa müügimaht ja turuosa on stabiilselt kasvanud dumpinguhinnaga impordi arvel. Dumpinguhinnaga impordi mahu vähenemine võib olla tingitud dumpinguvastase uurimise algatamisest. Käesoleval juhul tegid ka dollari/euro vahetuskursi muutused kõnealuse impordi vähem huvipakkuvaks.

(97) Tuleks märkida, et nii toornaftahinnad kui vahetuskursid kõikusid märkimisväärselt ning muutused võivad olla ajutised. Kui käimasolev dumpinguvastane uurimine lõpetatakse meetmeid kehtestamata, võib dumpinguhinnaga impordi turuosa kiiresti taastuda.

(98) Eelöeldu põhjal jõuti järeldusele, et uurimisperioodile järgnenud arengud ei kinnita dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kadumist. Järelikult ei ole dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ilmselt sobimatu.

6. Järeldus kahju kohta

(99) Võttes arvesse, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kohta rohkem väiteid ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 125–128 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharule on tekitatud märgatavat kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

G. PÕHJUSLIKUD SEOSED

(100) Mitu huvitatud isikut kordas väidet, et asjaomastest riikidest pärinevat importi ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjustajaks pidades oli komisjon eksinud, sest nende arvates oli kõnealuse tootmisharu olukord ja hinnatase ühenduse turul tingitud muude tegurite koostoimest. Sellega seoses kordasid nad algetapis esitatud väiteid (sealhulgas toorainete hinna, ülemäärase tootmisvõimsuse ja polüetüleenitootjate omavahelise konkurentsi kohta).

(101) Et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuste kohta rohkem väiteid ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 148 esitatud järeldus, et asjaomastest riikidest pärinev PET import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju.

H. ÜHENDUSE HUVID

1. Meetmete kehtestamise tõenäoline mõju järgtööstusele

Täiendav uurimine

(102) Kuna kasutajad tegid uurimise esimeses etapis vähe koostööd, otsustas komisjon täiendavalt uurida meetmete kehtestamise tõenäolist mõju järgtööstusele. Seepärast saatis komisjon 90 uut lihtsustatud küsimustikku PET kasutajatele, kellest mõnega oli juba ühendust võetud, kuid kes polnud vastanud. Määratud tähtaja jooksul esitas asjakohase vastuse 19 äriühingut, kes olid eelnevalt koostööst keeldunud.

Uued koostööd tegevad äriühingud on:

- kolm tooriku-/pudelitootjat:

Lux PET GmbH & Co. (Luxembourg)

Puccetti SpA (Itaalia)

EBP SA (Hispaania)

- neli PET-kile ja -lehtmaterjali tootjat, kes kasutavad vaatlusalust toodet:

RPC Cobelplast Montonate Srl (Itaalia)

Moplast SpA (Itaalia)

Alusuisse Thermoplastic (Ühendkuningriik)

Klöckner Pentaplast BV (Madalmaad)

- neli karastusjookide tootjat:

L'Abeille (Prantsusmaa)

Pepsico Food Beverages Intl. Ltd (Itaalia)

Pepsico France (Prantsusmaa)

Europe Embouteillage Snc (Prantsusmaa)

- kaheksa mineraal- ja allikavee tootjat:

Aguas Minerales Pasqual S.L. (Hispaania)

Eycam Perrier SA (Hispaania)

Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Hispaania)

Italaquae SpA (Itaalia)

Neptune SA (Prantsusmaa)

Roxane SA (Prantsusmaa)

San Benedetto (Itaalia)

Società generale delle acque minerali arl (Itaalia).

(103) Kokku võttes hõlmasid esimesele või teisele küsimustikule vastanud äriühingute esitatud andmed 26 % ühenduse PET tarbimisest uurimisperioodil. Nende andmete ühendamisel saadud kuluandmeid peetakse representatiivseks kasutajate mitme allsektori osas, sest samasse allsektorisse kuuluvate üksikute äriühingute esitatud teave oli suurel määral sarnane.

(104) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitasid mitmed kasutajad või neid esindavad ühendused komisjonile mitu seisukohta. Need sisaldasid eelkõige märkusi PET turu eelneva arengu kohta ning käsitlesid meetmete võimalikku mõju kasutajasektoritele. Seisukoha esitasid järgmised äriühingud:

- Schmalbach-Lubeca, Euroopa suurim töötleja (18 % ühenduse PET tarbimisest),

- Euroopa plastitöötlejate ühendus (EUPC),

- karastusjookide tootjaid esindav ühendus UNESDA,

- Nestlé kontsern, kes rõhutas, et Prantsusmaa turu kohta esitatud andmed on representatiivsed kogu nende Euroopa turu suhtes. (Kõnealuse kontserni Euroopas tehtud PET ostude kogusumma moodustab umbes 9 % ühenduse PET tarbimisest; 3 % ostudest on mõeldud ainult Prantsusmaa turu jaoks).

(105) Neid seisukohti, samuti uurimise esimeses etapis endast teada andnud veetootjaid esindavate ühenduste esitatud seisukohti on arvesse võetud; kõnealused seisukohad annavad ülevaate vähemalt poolest turust.

Kasutajasektorite kirjeldus

(106) Kogu esitatud teabe analüüsimise järel leiti, et kasutajasektor, mis oli eelnevalt jaotatud kolme rühma (toorikute valmistajad, veetootjad ja karastusjookide integreeritud tootjad), tuleks täpsemalt jaotada kaheks:

- Töötlejad, sealhulgas toorikute ja pudelite valmistajad ning poognatootjad. Need kasutajad tegelevad tavalise töötlemisega; seepärast moodustab PET maksumus nende põhilise kuluteguri. Pudelite ja toorikute valmistajad müüvad valdava osa oma toodangust mittealkohoolsete jookide villijatele. Lehtmaterjali tootjad, kes moodustavad ainult väikese osa töötlejate sektorist, müüvad oma toodangut mitmele eri tootmissektorile, mis kasutavad lehtmaterjali peamiselt oma toodete pakendamiseks.

- Mittealkohoolsete jookide, sealhulgas vee, gaseeritud ja gaseerimata karastusjookide, piima, puuviljamahlade jms villijad. Selle kasutajarühma täiendav jaotamine veetootjateks ja karastusjookide tootjateks ei ole asjakohane, sest sageli tegeleb üks tootja nii vee kui ka karastusjookide villimisega. Palju tähtsam on eristada jooke, mida nad valmistavad, sest PET osa nende tootmiskuludes sõltub jookide koostisepõhisest hinnast (karastusjookide ja puuviljamahla tootmiskulud on suuremad kui vee tootmiskulud). Igal juhul on PET suhteliselt oluline kulutegur ning villijate probleemid seoses PET tarnetega on ühesugused olenemata sellest, millist toodet villitakse.

(107) Tuleks märkida, et töötlejate (välja arvatud poognatootjad) ja villijate tegevus on väga tihedalt seotud.

- Villijad ostavad valdava osa töötlejate toodangust.

- Igal töötlejal on väga piiratud arv kliente (sageli ainult üks).

- Töötlejad suhtlevad oma klientidega vastavalt sõlmitud lepingutele, kusjuures lepingud sisaldavad sageli sätteid, milles võetakse automaatselt arvesse PET hinnamuutusi, või need vaadatakse korrapäraselt läbi.

Järelikult ei tohiks allpool kirjeldatud meetmete mõju kumuleerida, sest see on suurel määral suunatud otse töötlejate põhiklientidele, st mittealkohoolsete jookide villijatele.

Meetmete eeldatav mõju kasutajatele

(108) Pärast uute esitatud andmete arvessevõtmist oli täielikud arvandmed esitanud kasutajate olukord järgmine:

| | PET tarbimine protsendina ühenduse tarbimisest | PET maksumus protsendina tootmiskuludest | PET-põhiste toodete valmistamisega seotud töötajate arv |

Töötlejad | Toorikute ja pudelite tootjad | 7 | 66 | 770 |

Poognatootjad | 1 | 55 | 186 |

Mittealkohoolsete jookide villijad | Mineraal- ja allikavesi | 18 | 24 | 6766 |

Karastusjoogid | 1 | 9 | 298 |

KOKKU | | 26 | | 8020 |

Mõju töötlejatele

(109) Kavandatud dumpinguvastaste meetmete ja tasakaalustusmeetmete (millest tasakaalustusmeetmed moodustasid ainult 15 %) kehtestamise tulemusel pidid toorikute ja pudelite valmistamisega tegelevate töötlejate tootmiskulud suurenema hinnangute kohaselt 4 % (2000. aasta juulis kehtinud PET hindu arvestades 2 %), võttes arvesse uurimisperioodil nende poolt asjaomastest riikidest ostetud PET koguseid. Sama hinnangu kohaselt oleks meetmete mõju poognatootjatele umbes 2,3 % (2000. aasta juulis kehtinud PET hindu arvestades 1,2 %).

(110) Olles klientidega lepingusuhetes, suudavad toorikuid ja pudeleid valmistavad töötlejad jätta valdava osa kulude suurenemisest oma klientide kanda. Sama kehtib ka poognatootjate kohta. Seepärast peaks meetmete otsene mõju nende äriühingute müügitulule olema hinnangute kohaselt piiratud.

(111) Suurimaks ohuks pidasid kasutajad seda, et töötlejad võivad oma tegevuse ümber paigutada ühendusevälistesse riikidesse. Komisjon selle ohu kinnituseks uusi tõendeid siiski ei leidnud, võttes eelkõige arvesse ühelt poolt kavandatud meetmete hinnangulist mõju ning teiselt poolt tegevuse ümberpaigutamisega seotud kulusid ja puudusi. Ajutise määruse põhjenduses 179 esitatud hinnangute kohaselt peaksid ainuüksi transpordiga seotud lisakulutused suurendama kulusid 2,5 %. Peale selle selgitati, et lähedus, paindlikkus ja tarnekindlus on kasutajate seisukohalt otsustava tähtsusega.

Mõju mittealkohoolsete jookide villijatele

(112) Kavandatud dumpinguvastaste meetmete ja tasakaalustusmeetmete kehtestamise tulemusel pidid mittealkohoolsete jookide villijate tootmiskulud suurenema hinnangute kohaselt keskmiselt vähem kui 0,9 % (2000. aasta juulis kehtinud PET hindu arvestades umbes 0,4 %), võttes arvesse uurimisperioodil kõnealuste villijate poolt asjaomastest riikidest ostetud PET koguseid ning asjaolu, et valdav osa kulutuste suurenemisest jäetakse nende kanda.

(113) Hinnangute kohaselt peaks tootmiskulude suurenemisel olema margitoodeteks peetavaid jooke müüvatele suurtele äriühingutele üksnes piiratud mõju, sest nende tegevus on väga tulutoov. Muude kui margitoodeteks peetavate jookide väikevillijad, kes moodustavad ainult väikese osa kõnealusest sektorist, tegutsevad väiksema kasumimarginaaliga; tõenäoliselt ei ohusta selline kulude suurenemine nende tegevust eriti tõsiselt, kuid see võib nõuda kulude ümberkorraldamist. Sellega seoses tuleks märkida, et kõnealused äriühingud on pidanud eelnevalt toime tulema PET hindade suurte kõikumistega.

Üldine mõju kasutajatele

(114) Nagu eespool nimetatud, kasutavad PETd kas otseselt või töötlejate vahendusel kaudselt eelkõige mittealkohoolsete jookide tootjad ning teistes tootmissektorites ei ole PET pakkematerjalina kuigi olulise tähtsusega. Kuna hinnanguline mõju mittealkohoolsete jookide sektorile juba hõlmab mõju töötlejate poolt töödeldava PET maksumusele, võib järeldada, et kulude suurenemine mõjutab PET kasutajaid üksnes vähesel määral.

2. Jookide jaehind

(115) Leiti, et viimase kümne aasta jooksul on villitud vee ja karastusjookide hinnad tõusnud suhteliselt stabiilselt umbes 1–2 % aastas (jaehinnaindeksit käsitlev Eurostati statistika). Samas ajavahemikus kõikusid PET hinnad märkimisväärselt, kuid see ei mõjutanud siiski villitud vee ja karastusjookide jaehindu. Seepärast lükatakse tagasi väide, et meetmed võivad avaldada inflatsioonilist mõju villitud vee ja karastusjookide jaehindadele.

3. Meetmete kehtestamise tõenäoline mõju ühenduse tootmisharule ja varustavale tööstusele

(116) Kavandatavad meetmed on tõenäoliselt kasulikud eelkõige ühenduse tootmisharule, mis on ümberkorralduste kaudu ja tootlikkuse märkimisväärse tõstmisega kinnitanud otsust säilitada oma koht kiiresti kasvaval ühenduse turul. Meetmete kehtestamine võimaldab kõnealusel tootmisharul parandada tasuvust ja teha uusi investeeringuid, mis on otsustava tähtsusega, et tagada sellise kapitalimahuka tegevuse pikaajaline elujõulisus ühenduses.

(117) Kuna ühenduse tootmisharu varustava tööstuse olukord sõltub ühenduse PET tootjate finantsseisundist, on meetmete kehtestamisega kaasnev tootjate olukorra paranemine kasulik ka varustavale tööstusele. Seda on kinnitanud ka varustava tööstuse koostööd tegevad äriühingud.

4. Järeldused ühenduse huvide kohta

(118) Kasutajatelt saadud lisateabe alusel järeldatakse, et meetmete mõju kasutajatele on väike. Kuna töötlejad jätavad valdava osa kulutuste suurenemisest oma klientide kanda, hinnatakse meetmete koondmõju jookide tootjatele sektori üldise tasuvuse seisukohalt vähetähtis.

(119) Peale selle leitakse, et toorikute valmistamise ümberpaigutamine ühendusevälistesse riikidesse ei ole tõenäoline, PET hindade kõikumised ei mõjuta üldjuhul eriti märkimisväärselt mittealkohoolsete jookide jaehindu ning meetmete kehtestamine on kindlalt ühenduse tootmisharu ja varustava tööstuse huvides.

(120) Kuna seoses ühenduse huvidega ei ole rohkem väiteid esitatud, kiidetakse heaks põhjenduses 202 esitatud järeldus, et ei ole mingeid kaalukaid põhjusi jätta meetmed kehtestamata.

I. LÕPLIKUD MEETMED

(121) Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvi kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(122) Uue teabe puududes kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 206 kirjeldatud meetod, mida kasutatakse kahjumarginaali kindlaksmääramiseks.

2. Tollimaksude vorm ja tase

(123) Uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 209–213 kirjeldatud meetod, mida kasutatakse dumpinguvastase tollimaksu määrade kindlaksmääramiseks vastavalt samaaegse subsiidiumidevastase uurimise käigus kindlaksmääratud asjakohase tasakaalustava tollimaksu määradele.

(124) Selleks, et toornaftahinna kõikumisest tingitud PET hinna kõikumised ei tooks kaasa suuremaid tollimakse, peetakse asjakohaseks kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Need summad tulenevad dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida uurimisperioodil kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel.

(125) Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:

India

Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Dumpingumarginaal | Tasakaalustava tollimaksu määr (tuleneb ekspordisubsiidiumist) | Dumpinguvastase tollimaksu määr | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |

Reliance Industries Limited | 44,3 % | 51,5 % | 8,2 % | 36,1 % | 181,7 EUR/t |

Pearl Engineering Polymers Limited | 33,6 % | 30,0 % | 5,8 % | 24,2 % | 130,8 EUR/t |

Elque Polyesters Limited | 44,3 % | 51,5 % | 4,4 % | 39,9 % | 200,9 EUR/t |

Futura Polymer Limited | 44,3 % | 51,5 % | 0 | 44,3 % | 223,0 EUR/t |

Kõik teised äriühingud | | 51,5 % | 8,2 % | 36,1 % | 181,7 EUR/t |

(126) Äriühingud Elque Polyesters Limited ja Futura Polymer Limited osalesid samaaegses subsiidiumidevastases menetluses, kuid mitte käesolevas dumpinguvastases uurimises, sest nad ei tegelnud ühendusse eksportimisega. Seepärast on neil uute ettevõtjatena õigus taotleda läbivaatamist, kui nad on tegelikult ühendusse eksportinud või suudavad tõendada, et neil oli tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse.

Indoneesia

Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Dumpingumarginaal | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |

P.T. Bakrie Kasei Corporation | 35,1 % | 63,5 % | 187,7 EUR/t |

P.T. Indorama Synthetics Tbk | 17,8 % | 15,2 % | 92,1 EUR/t |

P.T. Polypet Karyapersada | 32,9 % | 73,7 % | 178,9 EUR/t |

Kõik teised äriühingud | | 73,7 % | 187,7 EUR/t |

Korea

Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Dumpingumarginaal | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |

Honam Petrochemical Corporation | 16,9 % | 19,8 % | 101,4 EUR/t |

Tongkong Corporation | 26,5 % | 55,8 % | 148,3 EUR/t |

Daehan Synthetic Fiber Corporation | 28,5 % | 5,1 % | 28,2 EUR/t |

SK Chemicals Corporation | 11 % | 1,4 % | 0 |

Kõik teised äriühingud | | 55,8 % | 148,3 EUR/t |

Malaisia

Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Dumpingumarginaal | Tasakaalustava tollimaksu määr (tuleneb ekspordisubsiidiumist) | Dumpinguvastase tollimaksu määr | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |

Hualon Corporation(M) Sdn. Bhd. | 52,1 % | 7,8 % | 0,2 % | 7,6 % | 36,0 EUR/t |

MPI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 54,2 % | 34,2 % | 0 | 34,2 % | 160,1 EUR/t |

Kõik teised äriühingud | | 34,2 % | Ei kohaldata | 34,2 % | 160,1 EUR/t |

Taiwan

Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Dumpingumarginaal | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |

Far Eastern Textile Ltd | 8,2 % | 7,8 % | 50,2 EUR/t |

Shingkong Synthetic Fibers Corporation | 16,6 % | 7,8 % | 47,0 EUR/t |

Tuntex Distinct Corp. | 26,3 % | 12,4 % | 69,5 EUR/t |

Nan Ya Plastics Corporation | 26,3 % | 9,6 % | 53,8 EUR/t |

Kõik teised äriühingud | | 12,4 % | 69,5 EUR/t |

Tai

Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Dumpingumarginaal | Tasakaalustava tollimaksu määr | Dumpinguvastase tollimaksu määr | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |

Thai Shingkong Industry Corporation Limited | 22,6 % | 32,5 % | 8,4 % | 14,2 % | 132,2 EUR/t |

Kõik teised äriühingud | | 32,5 % | 8,4 % | 14,2 % | 132,2 EUR/t |

(127) Taotlus kohaldada nimetatud üksikute äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku ärinime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse loomist) tuleb viivitamata saata komisjonile [6] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige muudatuste kohta äriühingu tootmise ning omamaise või eksportmüügiga seotud tegevuses, mis tulenevad näiteks nime muutmisest või muudatustest tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist määrust ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

(128) Eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud dumpingu ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ulatust silmas pidades peetakse vajalikuks, et ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses. Juhtudel, mil lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad.

4. Kohustused

(129) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist pakkusid India ja Indoneesia eksportivad tootjad kohustusvõtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

(130) Komisjon leiab, et äriühingute Reliance Industries Limited, Pearl Engineering Polymers Limited ja P.T. Polypet Karyapersada pakutud kohustused võib heaks kiita, [7] sest need kõrvaldavad dumpingu kahjuliku mõju. Veel enam, regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida äriühingud kohustusid esitama, võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Lisaks on äriühingute müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline.

(131) Kohustusevõtmist pakkus veel üks äriühing. Kõnealune äriühing esitas uurimise teatud aspektide kohta ebaõiget ja eksitavat teavet, mis mõjutas tema koostöö täpsust ja usaldusväärsust (vt põhjendus 13). Seetõttu ei olnud komisjon kindel, et selle äriühingu võetud kohustuse üle on võimalik teostada tõhusat järelevalvet, ning lükkas pakkumise tagasi.

(132) Kohustuste tõhusa järgimise ja järelevalve tagamine eeldab, et kohustusele vastava vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse lisas loetletud teavet sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud eksportivad tootjad, kelle kohustused on heaks kiidetud. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr, et tagada kohustuste tõhus täitmine.

(133) Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise puhul võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks PET suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt standardile DIN 53728 (Deutshe Industrienorm) on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub CN-koodide 39076020 ja ex39076080 (TARICi kood 3907608010) alla.

2. Kui lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgnevalt loetletud riikidest pärinevate toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

Riik | Lõplik tollimaks (eurodes tonni kohta) | TARICi lisakood |

India | 181,7 | A999 |

Indoneesia | 187,7 | A999 |

Malaisia | 160,1 | A999 |

Korea Vabariik | 148,3 | A999 |

Taiwan | 69,5 | A999 |

Tai | 83,2 | A999 |

3. Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete suhtes ei kohaldata eespool loetletud tollimaksumäärasid, vaid järgmisi dumpinguvastase tollimaksu määrasid:

Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (eurodes tonni kohta) | TARICi lisakood |

India | Pearl Engineering Polymers Limited | 130,8 | A182 |

India | Reliance Industries Limited | 181,7 | A181 |

India | Elque Polyesters Limited | 200,9 | A183 |

India | Futura Polymer Limited | 223,0 | A184 |

ndoneesia | IP.T. Bakrie Kasei Corporation | 187,7 | A191 |

Indoneesia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |

Indoneesia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |

Malaisia | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |

Malaisia | Mpl Poyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |

Korea Vabariik | Daehan Synthetic Fiber Co., Limited | 28,2 | A194 |

Korea Vabariik | Honam Petrochemical Corporation | 101,4 | A195 |

Korea Vabariik | SK Chemicals Co., Limited | 0 | A196 |

Korea Vabariik | Tongkong Corporation | 148,3 | A197 |

Taiwan | Far Eastern Textile Limited | 50,2 | A188 |

Taiwan | Tuntex Distinct Corporation | 69,5 | A198 |

Taiwan | Shingkong Synthetic Fibers Corporation | 47,0 | A189 |

Taiwan | Nan Ya Plastics Corporation | 53,8 | A187 |

Tai | Thai Shingkong Industry Corporation Limited | 83,2 | A190 |

4. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik [8] artiklile 145, vähendatakse eespool esitatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna alandamisele.

5. Lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

6. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. Kui imporditavad tooted on tootnud ja vahetult eksportinud (st lähetanud ja nende kohta arve esitanud) ühenduses importijana tegutsevale äriühingule lõikes 3 nimetatud äriühingud, vabastatakse need artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest, tingimusel et tooted deklareeritakse asjakohase TARICi lisakoodi all ja lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

2. Kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse lisas loetletud põhiandmeid sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud lõikes 3 loetletud eksportiv äriühing. Tollimaksust vabastamise tingimuseks on, et tollile esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves sisalduvale kirjeldusele.

3. Imporditud tooted, millele on lisatud kinnitusarve, deklareeritakse järgmiste TARICi lisakoodide alusel:

Äriühing | Riik | TARICi lisakood |

Reliance Industries Limited | India | A181 |

Pearl Engineering Polymers Limited | India | A182 |

P.T. Polypet Karyapersada | Indoneesia | A193 |

Artikkel 3

Teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärineva PET impordi suhtes määruse (EÜ) nr 1742/2000 kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on kõrgemad kui ajutised tollimaksud, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutiste tollimaksude ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. november 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

L. Fabius

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT L 199, 5.8.2000, lk 48.

[3] EÜT L 199, 5.8.2000, lk 6.

[4] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[6] Euroopa KomisjonKaubanduse peadirektoraatDirektoraat BTERV 0/13Rue de la Loi/Wetstraat 200,B-1049 Brussels.

[7] Vt L 301, 30.11.2000, lk 88.

[8] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 502/1999 (EÜT L 65, 12.3.1999, lk 1).

--------------------------------------------------

LISA

Artikli 2 lõikes 2 nimetatud kinnitusarves esitatavad andmed:

1. Kinnitusarve number.

2. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel (vastavalt määruses sätestatud korrale).

3. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

- tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses),

- CN-kood,

- kogus (ühikutes).

4. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

- hind ühiku kohta,

- kohaldatavad maksetingimused,

- kohaldatavad tarnetingimused,

- kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.

5. Selle äriühingu nimi, kes tegutseb importijana ja kellele äriühing on arve otseselt väljastanud.

6. Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:

"Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseseks ekspordiks Euroopa Ühendusse toimub … [äriühingu ärinimi] võetud ja Euroopa Komisjoni otsusega 2000/745/EÜ heaks kiidetud kohustuse kohaldamisalas ja selles sätestatud tingimustel.

Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged."

--------------------------------------------------