Euroopa Liidu Teataja L 159 , 15/06/2001 Lk 0004 - 0009



Komisjoni määrus (EÜ) nr 1162/2001, 14. juuni 2001, ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonnas ning ICES VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajoonis merluusivarude taastamiseks võetavate meetmete kohta ning seonduvate tingimuste kohta kalalaevade tegevuse kontrollimiseks EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 3760/92, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem, [1] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1181/98, [2] eriti selle artikli 15 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu teatas 2000. aasta novembris, et ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning ICES VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarud on tõsises hävimisohus. (2) Suur osa merluusivarudest eluneb ICES V, VI ja VII alapiirkonnas ja ICES VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajoonis. (3) Nõukogu 14. ja 15. detsembri 2000. aasta istungil rõhutasid komisjon ja nõukogu pakilist vajadust koostada merluusivarude taastamiskava. (4) Merluusi noorvormide püügi vähendamiseks tuleb viivitamata võtta järgmised meetmed: - ette näha merluusipüügiks kasutatavate veetavate püüniste võrgusilma üldine suurendamine, millega seoses tuleb kõrvale kalduda veetavate püüniste võrgusilma suurust reguleerivatest tingimustest, mis on sätestatud nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 850/98 [3] (kalavarude kaitsest mereorganismide noorvormide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu), viimati muudetud määrusega 973/2001, [4] I ja II lisas, - määrata kindlaks geograafilised piirkonnad, kus eluneb rohkesti merluusi noorvorme ja nähakse ette, et veetavate püünistega püük on lubatud ainult suure võrgusilmaga püünistega, - ette näha lisatingimused, et vähendada merluusi noorvormide sattumist piimtraalidesse. (5) Teabe hankimiseks merluusi noorvormide püügi kohta, mis toimub merluusipüügiga tegelevate laevade ja norra salehomaari püügiga tegelevate laevadega, peaksid kalalaevadel töötama vaatlejad, võttes arvesse iga liikmesriigi kalapüügimahtu vastavas piirkonnas. (6) Selleks, et tagada käesoleva määrusega ettenähtud meetmete järgimine, tuleb lisaks meetmetele, mis on võetud nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, [5] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2846/98, [6] ette näha täiendavad kontrollimeetmed ning kõnealuse määruse artikli 34c kohaselt määratletud spetsiaalsed kontrollimisprogrammid. (7) Pidades silmas ICES hiljutisi teadusalaseid nõuandeid ja selektiivsemate püügivahendite käimasolevate katsetuste tulemusi, võib teha ettepaneku täiendavate kaitsemeetmete kohta, mis mõjutavad merluusi mahukat kaaspüüki sisaldavat norra salehomaari (Nephrops) püüki, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevat määrust kohaldatakse kalalaevade suhtes, mis tegutsevad ICES V ja VI alapiirkonnas ning ICES VII alapiirkonna b, c, f, g, h, j ja k ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajoonis. Artikkel 2 1. Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 lõikes 4 ja artiklis 15 sätestatud tingimustest ei tohi 55–99 mm võrgusilmaga veetavaid püüniseid kasutavate laevade pardal hoitavad merluusisaagid (Merluccius merluccius) ületada 20 % pardal hoitava mereorganismide kogusaagi massist. 2. Lõikes 1 sätestatud tingimusi ei kohaldata alla 12 meetri pikkuste laevade suhtes, mis pöörduvad sadamasse tagasi 24 tunni jooksul viimasest väljumisajast arvates. Artikkel 3 Keelatud on kasutada: a) veetavate püüniste (v.a piimtraalid) üle 55 mm võrgusilmaga noodapärasid ja/või võrgupikendusi, mis ei ole valmistatud kuni 6 mm jämedusest üheniidilisest võrgumaterjalist või kuni 4 mm jämedusest kaheniidilisest võrgumaterjalist, välja arvatud ICES V ja VI alapiirkonnas; b) veetavaid põhjavõrke, välja arvatud piimtraalid, mille noodapära võrgusilm on 70–89 mm ja ümbermõõt, liitekohad ja palistused välja jättes, on mis tahes suunas üle 120 võrgusilma; c) veetavaid põhjavõrke, milles esineb nelinurkseid võrgusilmasid, mille servad ei ole ligikaudselt võrdse pikkusega; d) veetavaid põhjavõrke, mille külge on mis tahes viisil kinnitatud alla 100 mm võrgusilmaga noodapära, välja arvatud juhul, kui see on võrgu eesosa külge õmmeldud. Artikkel 4 Pardal on keelatud hoida või kasutada piimtraale, mille võrgusilma suurus on 70 mm või rohkem, välja arvatud juhul, kui sellise võrgu esiosa terve ülemine pool koosneb võrgutükist, mille iga üksiku silma suurus on vähemalt 180 mm ja mis on kinnitatud: - vahetult ülemise selise külge, või - kõige rohkem kolme mis tahes silmasuurusega võrgusilmarea külge, mis omakorda on kinnitatud vahetult ülemise selise külge. Võrgutükk peab ulatuma võrgu tagumise osa suunas vähemalt sellise arvu võrgusilmade ulatuses, mis saadakse: a) jagades piimi meetrites väljendatud pikkuse arvuga 12; b) korrutades punkti a kohaselt saadud tulemuse arvuga 5400; c) jagades punkti b kohaselt saadud tulemuse võrgutüki väikseima millimeetrites väljendatud võrgusilmaga; d) jättes punkti c kohaselt saadud tulemuse puhul arvestamata kümnendmurrud ja muud murdosad. Artikkel 5 1. Lõike 2 kohaldamiseks määratletakse järgmised geograafilised piirkonnad: a) piirkond, mis on piiratud järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate sirgjoontega, välja arvatud selle piirkonna osad, mis asuvad 12 meremiili ulatuses Iirimaa lähtejoontest: 53° 30′N, 11° 00′W 53° 30′N, 12° 00′W 53° 00′N, 12° 00′W 51° 00′N, 11° 00′W 49° 30′N, 11° 00′W 49° 30′N, 07° 00′W 51° 00′N, 07° 00′W 51° 00′N, 10° 30′W 51° 30′N, 11° 00′W 53° 30′N, 11° 00′W; b) piirkond, mis on piiratud järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate sirgjoontega, välja arvatud selle piirkonna osad, mis asuvad 12 meremiili ulatuses Prantsusmaa lähtejoontest: 48° 00′N, 06° 00′W 48° 00′N, 07° 00′W 45° 00′N, 02° 00′W 44° 00′N, 02° 00′W punkt Prantsusmaa rannikul asukohaga 44° 00′N punkt Prantsusmaa rannikul asukohaga 45° 30′N 45° 30′N, 02° 00′W 45° 45′N, 02° 00′W 48° 00′N, 06° 00′W. I lisas on näitlikustamiseks esitatud eespool nimetatud piirkondade kaart. 2. Lõikes 1 määratletud piirkondades: - on keelatud kalapüük veetavate püünistega, mille võrgusilma suurus on 55–99 mm, - on keelatud osaliselt või täielikult vette lasta või muul viisil kasutada veetavaid püüniseid, mille võrgusilma suurus on 55–99 mm, - tuleb kõik 55–99 mm võrgusilmaga veetavad püünised sorida ja stoovida vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Lõike 1 punktis a määratletud piirkondades: - on keelatud kalapüük seisevpüünistega, mille võrgusilma suurus on alla 120 mm, - on keelatud osaliselt või täielikult vette lasta või muul viisil kasutada seisevpüüniseid, mille võrgusilma suurus on alla 120 mm, - tuleb kõik alla 120 mm võrgusilmaga seisevpüünised sorida ja stoovida vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Lõike 1 punktis b määratletud piirkondades: - on keelatud kalapüük seisevpüünistega, mille võrgusilma suurus on alla 100 mm, - on keelatud osaliselt või täielikult vette lasta või muul viisil kasutada seisevpüüniseid, mille võrgusilma suurus on alla 100 mm, - tuleb kõik alla 100 mm võrgusilmaga seisevpüünised sorida ja stoovida vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Artikkel 6 1. Liikmesriigid peavad tagama, et II lisas nimetatud reiside arvu ulatuses viibib vähemalt üks vaatleja nende lipu all sõitvate ühenduse kalalaevade pardal, mis kasutavad 70–99 mm võrgusilmaga veetavaid püüniseid järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate sirgjoontega piiratud geograafilistes piirkondades: a) punkt Iirimaa rannikul asukohaga 53° 30′N 53° 30′N, 11° 00′W 51° 30′N, 11° 00′W 51° 00′N, 10° 30′W 51° 00′N, 07° 00′W punkt Iirimaa rannikul asukohaga 07° 00′W; b) punkt Prantsusmaa rannikul asukohaga 48° 00′N 48° 00′N, 06° 00′W 45° 45′N, 02° 00′W 45° 30′N, 02° 00′W punkt Prantsusmaa rannikul asukohaga 45° 30′N. 2. Asjaomased liikmesriigid peavad tagama, et vähemalt 10 reisi ajal viibib nii artiklis 5 määratletud geograafilistes piirkondades kui ka väljaspool neid piirkondi vähemalt üks vaatleja nende lipu all sõitvate ühenduse kalalaevade pardal, kus on kasutusel põhjatraalid, mille vähemalt üks üle 350 mm võrgusilmaga võrgusilmarida on kinnitatud vahetult ülemise selise külge ja mida veab üheaegselt kaks kalalaeva. 3. Iga liikmesriik koostab lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste rakendamiseks proovivõtuplaani, milles on muu hulgas esitatud vaatlejate jaotus geograafiliste piirkondade kaupa, ning edastab selle kinnitamiseks komisjonile. 4. Vaatlejad märgivad iga püügivahendite kasutamise kohta üles traali võrgusilma suuruse ja püügitegevuse geograafilise asukoha ning kasutavad asjakohaselt kavandatud proovivõtuplaani, et hinnata: a) igal püügivahendite kasutamisel püütud merluusi, norra salehomaari ja teiste mereorganismide üldkoguse massi; b) igal püügivahendite kasutamisel püütud merluusi pikkust sentimeetrites, mis on ümardatud täisarvuni; c) lossitud merluusi, norra salehomaari ja teiste mereorganismide üldkoguse massi; d) lossitud merluusi pikkust sentimeetrites, mis on ümardatud täisarvuni. 5. Ühenduse kalalaeva kapten, mille pardale on määratud vaatleja, abistab vaatlejat saabumisel ja lahkumisel ning tagab talle otstarbekohased majutus- ja töötingimused. 6. Lõikes 1 osutatud piirkonnad on näitlikustamiseks esitatud lisas. Artikkel 7 1. Liikmesriigid peavad tagama, et artikli 6 lõikes 1 määratletud piirkondades 70-99 mm võrgusilmaga veetavaid püüniseid kasutanud laevadelt, mille pardal ei ole vaatlejaid, võetakse III lisas esitatud kordadel proovid kohe pärast randumist. Selleks koostab iga liikmesriik proovivõtuplaani, milles on muu hulgas esitatud proovide jaotus geograafiliste piirkondade kaupa, ning edastab selle kinnitamiseks komisjonile. 2. Proovide võtmise eesmärk on koostada järgmiste näitajate hinnanguline arvestus: a) lossitud merluusi, norra salehomaari ja teiste mereorganismide üldkogus; b) lossitud merluusi täisarvuni ümardatud pikkus sentimeetrites. Artikkel 8 Liikmesriigid saadavad 220 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest komisjonile üldaruande nende lipu all sõitvate ühenduse kalalaevade pardale määratud vaatlejate tegevuse ja järelduste kohta ning lossimisel võetud proovide kohta. Artikkel 9 1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et kohustada selliste tema lipu all sõitvate kalalaevade kapteneid või nende esindajaid, mis kavatsevad kalastada või on seda teinud artiklis 5 sätestatud tingimuste kohaselt, esitama üksikasjalikud andmed artikli 5 lõikes 1 määratletud piirkondadesse saabumise ja neist lahkumise kohta. 2. Lõikes 1 osutatud andmed hõlmavad järgmist: - laeva nimi, - kood (saabumine "in", lahkumine "out"), - kuupäev, kellaaeg ja geograafiline asend, - kapteni nimi. Ühenduse kalalaevade kaptenid kannavad need andmed ja nende esitamise aja püügipäevikusse. 3. Laevad, mis on varustatud ühenduse õigusaktidele vastavate reaalajaliste automaatsete seiresüsteemidega, vabastatakse lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmisest. 4. Asjaomase laeva kapten või tema esindaja esitab lõikes 1 osutatud andmed üheaegselt lipuriigile ja rannikuäärsele liikmesriigile või rannikuäärsetele liikmesriikidele, kes vastutavad seire eest juhul, kui laev kalastab kõnealuse liikmesriigi või kõnealuste liikmesriikide suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Artikkel 10 1. Ühenduse kalalaeva pardal ei tohi merluusi hoida segatuna või koos muud liiki mereorganismidega. 2. Ühenduse kalalaevade kaptenid osutavad liikmesriikide inspektoritele püügipäevikusse kantud koguste ning pardal hoitava merluusisaagi ristkontrollimisel vajalikku abi. Artikkel 11 1. Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovib mõnes liikmesriigis korraga lossida vähemalt 250 kg merluusi, peab vähemalt neli tundi enne teatama selle liikmesriigi pädevale asutusele järgmised andmed: - lossimiskoht, - eeldatav lossimiskohta saabumise aeg, - pardal hoitav merluusikogus, - lossitav merluusikogus. 2. Kui ühenduse kalalaevalt korraga lossitav merluusikogus ületab 500 kg, peab selle laeva kapten tagama, et lossimine toimub ainult sellistes sadamates, mis on selleks artiklis 12 sätestatud tingimustel määratud. 3. Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus vähemalt 250 kg merluusikoguse lossimine toimub, võivad nõuda, et lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba. Artikkel 12 1. Iga liikmesriik määrab sadamad, kus toimub 500 kg ületavate merluusikoguste lossimine. 2. Iga liikmesriik edastab 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest komisjonile määratud sadamate loetelu ning pärast seda 30 päeva jooksul asjakohased inspekteerimis- ja järelevalvemenetlused, sealhulgas korraga lossitavate merluusikoguste registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Komisjon edastab selle teabe kõigile liikmesriikidele. Artikkel 13 1. Kui lossitud merluusisaagi esmaturustamine ei toimu vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõikele 2 avaliku enampakkumise teel, peavad liikmesriigid tagama, et: - lossitud merluusikoguste massi määramise asukoha otsustavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus lossimine toimub, - kõnealustest kogustest teatatakse kohe enampakkumiskeskustele või muudele pädevate asutuste poolt määratud asutustele. 2. Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik merluusikogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne edasi transportimist kaaluda. 3. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 13 sätestatud tingimustest tuleb mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditavatele merluusikogustele lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioonist, mis käsitleb transporditavaid merluusikoguseid. Merluusikoguste transportimisel on keelatud kasutada määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b nimetatud dokumendi T2M koopiat. Artikkel 14 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Sellest olenemata: - kohaldatakse käesoleva määruse artikleid 10 ja 11 alates viieteistkümnendast päevast pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas, - kohaldatakse artikleid 2, 3, 4, 5 ja 9 alates 1. septembrist 2001. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. juuni 2001 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz Fischler [1] EÜT L 389, 31.12.1992, lk 1. [2] EÜT L 164, 9.6.1998, lk 1. [3] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. [4] EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1. [5] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. [6] EÜT L 358, 31.12.1998, lk 5. -------------------------------------------------- I LISA MERLUUSI KAITSEALAD +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- II LISA KOOS VAATLEJAGA SOORITATAVATE REISIDE MIINIMUMARV Belgia | 5 | Prantsusmaa | 50 | Iirimaa | 50 | Madalmaad | 5 | Hispaania | 20 | Ühendkuningriik | 20 | -------------------------------------------------- III LISA MIINIMUMARV KORDI PROOVIDE VÕTMISEKS LOSSIMISEL Belgia | 10 | Prantsusmaa | 100 | Iirimaa | 100 | Madalmaad | 10 | Hispaania | 40 | Ühendkuningriik | 40 | --------------------------------------------------