Nõukogu määrus (EÜ) nr 871/2004,

29. aprill 2004,

mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66,

võttes arvesse Hispaania Kuningriigi algatust [1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]

ning arvestades järgmist:

(1) Kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise 1990. aasta konventsiooni [3] (edaspidi "1990. aasta Schengeni konventsioon") IV jaotise kohaselt loodud Schengeni infosüsteem (edaspidi "SIS") on tähtis vahend Euroopa Liitu integreeritud Schengeni acquis′ kohaldamiseks.

(2) Pidades silmas Euroopa Liidu laienemist ning võimaldades sisse seada uusi toiminguid ja saades kasu infotehnoloogia vallas tehtud viimastest edusammudest, on heaks kiidetud vajadus välja töötada uus, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (edaspidi "SIS II") ning uue süsteemi väljatöötamiseks on tehtud juba esimesed sammud.

(3) Kehtivate sätete teatavad kohandused ja teatavate uute funktsioonide kasutuselevõtmine on juba praeguse SIS versiooni puhul võimalik, eelkõige niivõrd, kui käsitletakse sellistele asutustele (sealhulgas Europol ja Eurojusti riiklikud liikmed), kelle tööülesannete nõuetekohane sooritamine oleks hõlbustatud, kui neil oleks võimalik teha kõnealuste andmete kohta päringuid, juurdepääsu võimaldamist teatud SIS-i kantud andmetele, puuduvate andmeliikide laiendamist, mille kohta sisestada teateid, ning samuti isikuandmete edastamise registreerimist. Selleks on vaja kõigepealt igas liikmesriigis luua vajalikud tehnilised vahendid.

(4) 14. ja 15. detsembril 2001 Laekenis kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldused, eelkõige järeldused 17 (koostöö terrorismivastaste eriüksuste vahel), 43 (Eurojust ja politseikoostöö Europoliga seoses) ning 21. septembri 2001. aasta terrorismivastane tegevuskava osutavad vajadusele tõhustada Schengeni infosüsteemi ja selle suutlikkust.

(5) Lisaks sellele on kasulik kehtestada sätted lisateabe vahetamiseks liikmesriikides selleks otstarbeks määratud asutuste (Sirene) vahendusel, andes neile asutustele 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätete raames ühtse õigusliku aluse ning sätestades nende asutuste käsutuses olevate andmete kustutamise eeskirjad.

(6) Schengeni infosüsteemi käsitleva Schengeni acquis′ sätetesse sel eesmärgil tehtavad muudatused koosnevad kahest osast: käesolevast määrusest ja nõukogu otsusest, mis põhineb Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktidel a ja b, artikli 31 punktidel a ja b ning artikli 34 lõike 2 punktil c. Seetõttu on Schengeni infosüsteemi eesmärk 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikli 93 kohaselt säilitada liikmesriikide territooriumil avalik kord ja turvalisus, sealhulgas riikide julgeolek, ning kohaldada nimetatud konventsiooni sätteid isikute liikumise kohta nende riikide territooriumil, kasutades kooskõlas nimetatud konventsiooni sätetega SISi kaudu edastatud teavet. Kuna mõningaid 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätteid tuleb kohaldada mõlema eesmärgi saavutamiseks üheaegselt, on asjakohane teha sellistesse sätetesse samasugused muudatused mõlemal asutamislepingul põhinevate paralleelsete seaduste kaudu.

(7) Käesolev määrus ei piira tulevikus selliste vajalike õigusnormide vastuvõtmist, milles kirjeldatakse üksikasjalikult SIS II õiguslikku struktuuri, eesmärke, toimimist ja kasutamist, nagu muu hulgas sätted, millega määratletakse süsteemi sisestatavate andmete liigitus, nende sisestamise eesmärk ja alused, sätted, mis käsitlevad SISi kirjete sisu, teadete omavahelist sidumist ja ühtesobivust, täiendavad sätted SISis sisalduvatele andmetele juurdepääsu kohta ning sätted isikuandmete kaitse ja nende kontrolli kohta.

(8) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis′ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis′ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva otsuse 1999/437/EÜ [4] artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.

(9) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega tema suhtes kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis′l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

(10) Käesolev määrus on SISi edasiarendus selleks, et kohaldada seda seoses isikute liikumist käsitleva Schengeni acquis′ sätetega; Ühendkuningriik ei ole sel eesmärgil kooskõlas nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusega 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni aquis′ sätetes) [5] taotlenud osalemist Schengeni infosüsteemis ning ei osale selles; seetõttu ei võta Ühendkuningriik selle vastuvõtmisest osa ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(11) Käesolev määrus on SISi edasiarendus selle kohaldamiseks seoses isikute liikumist käsitleva Schengeni acquis′ sätetega; Iirimaa ei ole sel eesmärgil kooskõlas nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis′ sätetes) [6] taotlenud osalemist Schengeni infosüsteemis ning ei osale selles; seetõttu ei võta Iirimaa selle vastuvõtmisest osa ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(12) Käesolev määrus on Schengeni acquis′ edasiarendus või muul viisil sellega seotud liitumislepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1990. aasta Schengeni konventsiooni sätteid muudetakse järgmiselt.

1. Artiklile 92 lisatakse järgmine lõige:

"4. Liikmesriigid vahetavad kooskõlas siseriiklike seadustega selleks eesmärgiks määratud asutuste (Sirene) vahendusel kogu täiendavat teavet, mis on vajalik seoses teadete sisestamisega ning mis võimaldab võtta vajalikud meetmed juhtudel, kus Schengeni infosüsteemis tehtud andmeotsingute tulemusel leidub inimesi või objekte, kelle või mille kohta on andmeid sellesse süsteemi sisestatud. Sellist teavet kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks see edastati."

2. Artikli 94 lõike 3 esimese lõigu punktid a–i asendatakse järgmistega:

"a) perekonna- ja eesnimi, võimalikud varjunimed tuleb registreerida eraldi;

b) kõik konkreetsed objektiivsed füüsilised tunnused, mis on muutumatud;

c) (…);

d) sünnikoht ja -aeg;

e) sugu;

f) kodakondsus;

g) kas asjaomane isik on relvastatud, vägivaldne või põgenenud;

h) teate põhjus;

i) võetav meede."

3. Artikli 101 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lause:

"Riiklikud õigusasutused, muu hulgas need, kes vastutavad riiklike süüdistuste algatamise eest kriminaalmenetluses ja kohtuliku uurimise eest enne süüdimõistmist, võivad oma ülesannete täitmiseks Schengeni infosüsteemi sisestatud andmeid kätte saada ning kasutada õigust vahetult otsida sellist teavet kooskõlas riiklike seadustega."

4. Artikli 101 lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Peale selle võivad vastavalt artiklile 96 sisestatud andmeid ja kooskõlas artikli 100 lõike 3 punktidega d ja e sisestatud ning isikutega seotud dokumente käsitlevaid andmeid kätte saada ja kasutada õigust neid andmeid vahetult otsida viisade andmise eest vastutavad asutused, viisataotluste läbivaatamise eest vastutavad keskasutused ja asutused, kes vastutavad elamislubade andmise ja välismaalasi käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest seoses käesolevas konventsioonis isikute liikumist käsitlevate sätete kohaldamisega. Andmete kättesaadavus nendele asutustele on reguleeritud iga liikmesriigi siseriiklikus õiguses."

5. Artikli 102 lõike 4 teine lause asendatakse järgmisega:

"Erandina võib vastavalt artiklile 96 sisestatud andmeid ja kooskõlas artikli 100 lõike 3 punktidega d ja e sisestatud ning isikutega seotud dokumente käsitlevaid andmeid kasutada üksnes artikli 101 lõikes 2 sätestatud otstarbel kooskõlas iga liikmesriigi siseriikliku õigusega."

6. Artikkel 103 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 103

Iga liikmesriik tagab, et andmefaile haldav asutus registreerib iga isikuandmete edastuse Schengeni infosüsteemi siseriiklikus osas, et kontrollida otsingu lubatavust. Registrit võib kasutada ainult sel otstarbel ning see kustutatakse kõige varem ühe aasta ning kõige hiljem kolme aasta pärast."

7. Lisatakse järgmine artikkel:

"Artikkel 112 A

1. Isikuandmeid, mida artikli 92 lõikes 4 osutatud ametiasutused nimetatud lõike kohase teabevahetuse tulemusena failides hoiavad, hoitakse ainult nii kaua, kuni see on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need esitati. Need failid tuleb igal juhul kustutada hiljemalt üks aasta pärast seda, kui asjaomast isikut või objekti käsitlev teade või teated on Schengeni infosüsteemist kustutatud.

2. Lõike 1 kohaldamine ei piira liikmesriigi õigust säilitada siseriiklikes failides andmeid, mis on seotud konkreetse teatega, mille see liikmesriik on teinud või millega seoses on liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid. Ajavahemik, mille jooksul võib selliseid andmeid säilitada, on reguleeritud siseriiklike seadustega."

8. Lisatakse järgmine artikkel:

"Artikkel 113 A

1. Muid andmeid kui isikuandmeid, mida artikli 92 lõikes 4 osutatud ametiasutused nimetatud lõike kohase teabevahetuse tulemusena failides hoiavad, hoitakse ainult nii kaua, kuni see on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need esitati. Need failid tuleb igal juhul kustutada hiljemalt üks aasta pärast seda, kui asjaomast isikut või objekti käsitlev teade või teated on Schengeni infosüsteemist kustutatud.

2. Lõike 1 kohaldamine ei piira liikmesriigi õigust säilitada siseriiklikes failides andmeid, mis on seotud konkreetse teatega, mille see liikmesriik on teinud või millega seoses on liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid. Ajavahemikku, mille jooksul võib selliseid andmeid säilitada, reguleeritakse siseriiklike õigusaktidega."

Artikkel 2

1. Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mille määrab ühehäälselt kindlaks nõukogu pärast seda, kui kõik vajalikud eeltingimused on täidetud. Nõukogu võib otsustada, et kehtestab erinevate sätete kohaldamiseks erinevad kuupäevad.

3. Kõik nõukogu poolt kooskõlas lõikega 2 tehtud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 29. aprill 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

M. McDowell

[1] EÜT C 160, 4.7.2002, lk 5.

[2] ELT C 31 E, 5.2.2004, lk 122.

[3] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

[4] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[5] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[6] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

--------------------------------------------------