Nõukogu direktiiv,

12. juuni 1978,

mootorsõidukite reisijateruumi kütteseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(78/548/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]

ning arvestades, et:

tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite reisijateruumi kütteseadmete kohta;

nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüüpe käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta) [3], viimati muudetud direktiiviga 78/547/EMÜ [4], ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;

mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab liikmesriikide poolt ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis tähendab sõiduk maanteel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist mistahes M1-kategooria mootorsõidukit (nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas), mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h.

Artikkel 2

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile reisijateruumi kütteseadmega seotud põhjustel, kui see vastab I lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki reisijateruumi kütteseadmega seotud põhjustel, kui see vastab I lisas ettenähtud nõuetele.

Artikkel 4

Mistahes muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.

See kord kehtib ka käesolevasse direktiivi alaliste lisakütteseadmete paigaldamist reguleerivate sätete sisseviimise kohta.

Artikkel 5

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 12. juuni 1978

Nõukogu nimel

eesistuja

K. Olesen

[1] EÜT C 118, 16.5.1977, lk 29.

[2] EÜT C 114, 11.5.1977, lk 6.

[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.

[4] EÜT L 168, 26.6.1978, lk 39.

--------------------------------------------------

I LISA

1. MÕISTE

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduki reisijateruumi kütteseade – mis tahes seade, mille abil saab tõsta reisijateruumis temperatuuri ja mis kasutab temperatuuri tõstmiseks mootori soojust.

2. NÕUDED

2.1. Kõigil sõidukitel peab olema reisijateruumi kütmiseks vajalik seade.

2.2. Sõidukites, kus reisijateruumi kütteseade kasutab mootori heitgaaside või jahutusõhu soojust, peab seade olema konstrueeritud selliselt, et:

2.2.1. reisijateruumi sisenev soojendatud õhk ei sisaldaks rohkem heitgaase, kui sõidukisse väljast sisselastav õhk;

2.2.2. sõiduki tavakasutuse korral maanteel ei oleks sõidukis viibijatel võimalik kokku puutuda seadme põletust põhjustada võivate osadega. See tingimus loetakse täidetuks, kui seadme osad ei kuumene üle 80 °C;

2.2.3. reisijateruumi sisenev kuum õhk ei tõuseks temperatuurini, mis võiks sõidukis viibijatele põhjustada põletusi. See tingimus loetakse täidetuks, kui reisijateruumi siseneva kuuma õhu temperatuuri ja ümbritseva temperatuuri vahe ei ole suurem kui 110 °C.

2.3. Punktis 2.2.1 esitatud nõuded kütteseadmetele, mille soojusvaheti primaarahelas kasutatakse heitgaasi või heitõhku, loetakse täidetuks siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

2.3.1. soojusvaheti primaarahela seinad peavad olema lekkekindlad rõhul kuni 2 bar (k.a);

2.3.2. soojusvaheti primaarahela seintel ei tohi olla eemaldatavaid osi;

2.3.3. soojusvaheti seina osa, millel toimub soojusvahetus, peab olema vähemalt 2 mm paks, juhul kui see on valmistatud legeerimata terasest;

2.3.3.1. kui on kasutatud muid materjale (kaasa arvatud komposiit- või pinnatud materjalid), peab seina paksus olema selline, et oleks tagatud soojusvaheti sama tööiga kui punktis 2.3.3 kirjeldatud juhul;

2.3.3.2. kui soojusvaheti osa, millel toimub soojusvahetus, on emailitud, peab emailitud seina paksus olema vähemalt 1 mm. Emailkate peab olema vastupidav ja lekkekindel ning ei tohi olla poorne.

2.3.4. heitgaase juhtiv toru peab olema varustatud vähemalt 30 mm pikkuse korrosioonikontrollimislõiguga, mis peab asetsema soojusvahetist vahetult allavoolu. Lõik peab olema katmata ja kergesti ligipääsetav;

2.3.4.1. lõigu sein ei tohi olla paksem kui soojusvaheti sees olevad heitgaasitorud ja lõigu materjal ning pinnaomadused peavad olema samaväärsed torude materjali ja pinnaomadustega;

2.3.4.2. kui soojusvaheti moodustab ühise üksuse sõiduki summutiga, tuleb vastavalt punktile 2.3.4.1 summuti välisseina pidada selleks lõiguks, kuhu tõenäoliselt tekib korrosioon.

2.4. Kütmiseks mootori jahutusõhku kasutatavate kütteseadmete korral loetakse punktis 2.2.1 esitatud nõuded täidetuks, kui on täidetud järgmised tingimused:

2.4.1. Jahutusõhku, mis puutub kokku ainult nende mootori pindadega, millel ei ole eemaldatavaid osi, võib kasutada kütteõhuna ilma, et oleks vajalik soojusvaheti olemasolu; jahutusõhu ringvoolu seinte ja soojusvahetuseks kasutatavate pindade vahelised ühenduskohad peavad olema gaasitihedad ja õlikindlad. Need tingimused loetakse täidetuks, kui näiteks:

2.4.1.1. iga süüteküünla ümber olev kate eemaldab kõik kütteõhu ringvoolust väljapoole jäävad gaasilekked;

2.4.1.2. silindripea ja heitgaasitorustiku vaheline ühendus on väljaspool kütteõhu ringvoolu;

2.4.1.3. silindripea ja silindri vahel on kahekordne lekkekaitse ja esimesest ühendusest eralduv mistahes võimalik gaasileke väljaspool kütteõhu ringvoolu eemaldatakse,

või:

silindripea ja silindri vaheline lekkekaitse on ka siis efektiivne, kui silindripea poldid on külmalt pingutatud momendiga, mis moodustab ühe kolmandiku tootja poolt ettenähtud nominaalse jõumomendi väärtusest,

või:

piirkond, kus silindripea on ühendatud silindriga, jääb väljapoole kütteõhu ringvoolu.

3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. EMÜ tüübikinnitustaotluse sõiduki reisijateruumi kütteseadme osas esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.

3.2. Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

3.2.1. mootori jahutusvedeliku soojust kasutavate kütteseadmete korral:

- sõidukitüübi lühikirjeldus reisijateruumi kütteseadme osas; täpsustada tuleb mootori tüüp ja kütteseade;

3.2.2. heitgaaside või mootori jahutusõhu soojust kasutavate kütteseadmete korral:

- sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus reisijateruumi kütteseadme osas; täpsustada tuleb mootori tüüp,

- kütteseadme skeem, millel on näidatud seadme asukoht sõidukis.

3.3. Punktis 2.3 määratletud kütteseadme korral võib tehniline teenistus nõuda seda tüüpi seadmes kasutatava soojusvaheti näidist ja/või mis tahes dokumenti, mis tõestab, et soojusvaheti vastab punktis 2.3 toodud nõuetele.

3.4. Puntides 2.3 ja 2.4 määratletud kütteseadme korral tuleb tüübikinnituskatsete teostamise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitada kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk.

--------------------------------------------------

II LISA

NÄIDIS

[Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)]

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------