ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Toiduohutusamet tuvastas kriitilise probleemi seoses põhjavee saastumisega tiaklopriidi metaboliitidega. Eelkõige on tiaklopriidi kõikide kavandatud kasutusviiside ja asjakohaste stsenaariumide puhul metaboliitide M30, M34 ja M46 eeldatav sisaldus suurem joogiveele kehtestatud piirnormist 0,1 μg/l. Neid metaboliite peetakse a priori murettekitavaks, kuna ei saa välistada, et neil on samad kantserogeensed omadused, mis esinevad lähtetoimeaine tiaklopriidil, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (7) kohaselt klassifitseeritud 2. kategooria kantserogeense ainena. Seepärast ei ole praegu võimalik kinnitada, et tiaklopriidi metaboliitide esinemine põhjavees ei põhjusta vastuvõetamatut mõju põhjaveele ja kahjulikku mõju inimeste tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et veeorganismidele, mesilastele ja sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele avalduva ohu hindamist ei olnud võimalik toimikus esitatud teabe põhjal lõpule viia.
(22)

14. märtsil 2019 võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse „Safety of chia seeds (Salvia hispanica L.) as a novel food for extended uses pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (11) („Õlisalvei (Salvia hispanica L.) seemnete ohutus uuendtoiduna laiendatud kasutamise puhul vastavalt määrusele (EL) 2015/2283“). Arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega.
(10)

31. juulil 2019 saatis toiduohutusamet komisjonile oma seisukoha (6). Toiduohutusamet kinnitas oma avalduses, et tema järeldused inimeste tervist käsitleva hindamise kohta viitavad, et tõepoolest esineb kriitilisi probleemseid valdkondi. Kättesaadava teabe põhjal ei saa välistada, et kloropürifoss on potentsiaalselt genotoksiline, sest mitmes in vitro ja in vivo uuringus saadud tulemused olid positiivsed. Järelikult ei ole võimalik määrata kloropürifossi tervisepõhiseid võrdlusväärtusi, samuti ei saanud hinnata riski tarbijatele ega toiduga mitteseotud riske. Samuti täheldati arengutoksilist mõju ühes kättesaadavas uuringus, milles käsitleti arengutoksilist mõju rottide puhul, ning on olemas ka epidemioloogilised tõendid, mis näitavad, et laste arenguaegsel kokkupuutel kloropürifossiga ja/või metüülkloropürifossiga on kahjulikud tagajärjed nende neuroloogilisele arengule. Lisaks on märgitud, et eksperdid pidasid vastastikuse eksperdihinnangu raames asjakohaseks klassifitseerida kloropürifoss 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (7) kehtestatud kriteeriumidele.
(5)

See teave tuleks teha kättesaadavaks kõigis liitu sisenemise kohtades või liitu liikuvatel veovahenditel. Liikmesriikidel peaks samuti olema õigus valida muid kohti, näiteks liidust kolmandatesse riikidesse suunduvaid väljumiskohti, et teha see teave õigel ajal kättesaadavaks reisijatele, kes hiljem kõnealustest riikidest liitu tagasi pöörduvad.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 8. septembri 2015. aasta arvamuses (2) ja 18. septembri 2018. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis’e KCCM 10673P ja Aspergillus oryzae KCTC 10258BP preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et seda söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning nahka ja hingamisteid sensibiliseerivaks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand võib tõhusalt vähendada rafinoosisarja oligosahhariidide ja trüpsiini inhibiitori kontsentratsiooni sojaubades. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. juuni 2013. aasta (3) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda briljantsinine FCF kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et ainet tuleks söödalisandi kasutajate jaoks pidada ohuks sissehingamisel ning andmete puudumise tõttu naha ja silmade ärrituse kohta võib seda pidada potentsiaalselt nahka ja/või silmi ärritavaks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (4) tehti keskkonnaohu hindamise I etapis kindlaks, et briljantsinine FCF kui toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisand, on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamuses esitanud teaduslikke tõendeid, mis annaksid põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et asjaomane söödalisand on söödale värvuse lisamisel efektiivne. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 26. veebruari 2019. aasta arvamuses (7) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand ei mõju kahjulikult loomade tervisele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et kõnealune söödalisand on hingamiselundite sensibilisaator ja seda tuleks käsitada võimaliku naha sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand on tõhus vahend munatootmiseks või aretuseks kasvatatavate noorkanade, aretuseks kasvatatavate kalkunite või aretuskanade ja piimapõrsaste sööda seeditavuse parandamiseks. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 27. veebruari 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Enterococcus faecium DSM 7134 jääb lubatud kasutustingimuste korral ohutuks sihtloomadele, tarbijatele, kasutajatele ja keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse potentsiaalse naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
g)

kontrollivad võimalikult põhjalikult kõiki asjaomaseid püügivahendeid, sh varjatult paigutatud püügivahendeid ja nende juurde kuuluvaid seadmeid, ning kontrollivad, kas need vastavad lubades ettenähtud tingimustele. Püügivahendeid kontrollitakse võimalikult põhjalikult ka selle tagamiseks, et võrgusilma suurus ja võrguniit, seadmed ja tarindid, võrkude, mõrdade, tragide mõõdud ja konfiguratsioon, õngekonksude suurus ja arv on kooskõlas kehtivate eeskirjadega ning et märgistus vastab nendele, mida laeval on lubatud kasutada;
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. oktoober 2016. aasta (4) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda tartrasiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kokkupuude tartrasiiniga sissehingamisel on söödalisandi kasutajale ohtlik, seda peetakse nahka sensibiliseerivaks aineks ning naha või silmade ärrituse kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi käitlejate puhul. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (5) tehti keskkonnaohu hindamise I etapis kindlaks, et tartrasiin kui toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisand, on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamuses esitanud teaduslike tõendeid, mis annaks põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et tartrasiin on söödale värvuse lisamisel tõhus ning mõjutab soodsalt dekoratiivkalade ja teratoiduliste dekoratiivlindude värvust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. aprilli 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet kinnitas oma varasemaid järeldusi, et Bacillus subtilis DSM 17299 on ohutu sihtliikidele, söödalisandiga toidetud loomadest saadud toodete tarbijatele ja keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kasutajad võivad ainega kokku puutuda sissehingamise teel ning et ei ole võimalik teha järeldusi naha ja silmade ärrituse ja naha sensibiliseerimise kohta. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. aprilli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda puneõlist, köömneõlist, karvakroolist, metüülsalitsülaadist ja L-mentoolist saadud preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kasutajate kokkupuude preparaadiga sissehingamise teel on ebatõenäoline ning et naha või silmade sensibiliseerimise kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand võib tõhusalt parandada zootehnilisi näitajaid. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. aprilli 2019 arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 preparaat kahjulikku mõju loomatervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale ning selle kasutamisel kalkunite söödas aitab see vähendada rümpade saastumist salmonellabakteriga. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et preparaadi katmata vormi ei tule käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. aprilli 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Trichoderma reesei DSM 32338 abil toodetud muramidaasi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate või keskkonna ohutusele. Samuti jõuti järeldusele, et söödalisand võib nahka ja silmi ärritada ning hingamisteid sensibiliseerida. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand võib olla tõhus, kuna on tõendeid, et see parandab söödaväärindust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 26. veebruari 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Samuti jõuti järeldusele, et söödalisand on ohutu sihtliikidele, söödalisandiga toidetud loomadest saadud toodete tarbijatele ja keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et toodet tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Söödalisand võib olla tõhus munakanade, broilerkalkunite ning aretuskalkunite ja vähelevinud kodulinnuliikide sööda seeditavuse parandamisel.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 5. aprill 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Samuti leiti, et söödalisand ei mõju kahjulikult loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand võib sensibiliseerida hingamiselundeid. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku toimet inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand soodustab tõhusalt sööda seedimist kõigi linnuliikide nuum- ja munalindude, munemiseks või aretuseks kasvatatavate noorlindude ning kõigi sealiikide puhul. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 24. jaanuar 2019. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda robenidiinvesinikkloriid (Robenz 66G) kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet leidis, et kõnealune söödalisand võib tõhusalt tõrjuda broilerite koktsidioosi. Toiduohutusamet leidis, et Eimeria spp. suhtes on vaja teha kohapealset turustamisjärgset järelevalvet, eelistatavalt loa kehtivusaja viimasel poolel. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. aprilli 2019. aasta arvamustes (8) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet kinnitas oma varasemaid järeldusi, et Pediococcus acidilactici CNCM I-4622 on sihtliikidele, söödalisandiga toidetud loomadest saadud toodete tarbijatele ja keskkonnale ohutu. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et on olemas võimalus, et kasutajad puutuvad ainega kokku sissehingamise teel ning võimaliku naha ja silmade ärrituse ja naha sensibiliseerimise kohta ei ole võimalik järeldusi teha. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus noorkanade, aretuse eesmärgil kasvatatavate kanade, aretuskanade, kalkunite ja vähem levinud linnuliikide puhul, keda kasvatatakse muna- ning aretus- ja aretuslindudena, ning piimapõrsaste ja vähem levinud aretus- ja nuumsigade liikide ning kõikide koorikloomade puhul.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 26. veebruari 2019. aasta arvamuses (4) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 jääb lubatud kasutustingimuste korral ohutuks sihtloomadele, tarbijatele, kasutajatele ja keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse silmi ärritavaks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 22. jaanuari 2019. aasta arvamustes, (2) (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80117 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80118 abil toodetud L-treoniin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõikide loomade jaoks tõhusaks aminohappe L-treoniini allikaks ning selleks, et saavutada mäletsejate puhul sama tõhusus kui mittemäletsejate puhul, tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 16. novembri 2011. aasta, (3)8. septembri 2015. aasta (4) ja 3. aprilli 2019. aasta (5) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda erütrosiin kahjulikku mõju loomade tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et erütrosiinile on omistatud dermatoloogilised reaktsioonid, sealhulgas valgustundlikkus, erütroderma ja ketendus, ning et erütrosiini kokkupuudet alumiste hingamisteedega peetakse söödalisandi kasutaja jaoks ohtlikuks. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (6) tehti keskkonnaohu hindamise I etapis kindlaks, et erütrosiin kui toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisand, on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamustes esitanud teaduslikke tõendeid, mis annaks põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et erütrosiin on söödale värvuse lisamisel tõhus ning mõjutab soodsalt dekoratiivkalade värvust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Samuti kinnitas amet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 22. jaanuari 2019. aasta, (2)2. aprilli 2019. aasta, (3)3. aprilli 2019. aasta (4) ja 16. mai 2019. aasta (5) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli KCCM 80135, Escherichia coli KCCM 80152, Escherichia coli CGMCC 7.248 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80176 abil toodetud L-trüptofaan kahjulikku mõju muude loomade kui mäletsejate tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Mäletsejate puhul tuleks ohutuse tagamiseks kaitsta L-trüptofaani lagunemise eest vatsas. Amet märkis, et Escherichia coli KCCM 80152 või Escherichia coli CGMCC 7.248 abil toodetud L-trüptofaanis leiduvate endotoksiinide tasemest tuleneb risk kasutajatele söödalisandi sissehingamisel. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et hoida ära kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Amet peab Escherichia coli KCCM 80135, Escherichia coli KCCM 80152, Escherichia coli CGMCC 7.248 või Corynebacterium glutamicum KCCM 80176 abil toodetud L-trüptofaani muude loomade kui mäletsejate jaoks tõhusaks asendamatu aminohappe trüptofaani allikaks; et tagada söödalisandina kasutatava L-trüptofaani täielik tõhusus mäletsejate puhul, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid segus või lahuses, mis sisaldab naatriumvesinikglutamaati vähemalt 50 % kuivmassist. Tooted, millega naatriumvesinikglutamaat võib olla segatud, on näiteks soolad, suhkrud, tärklised, maltodekstriinid või mitmesugused maitseained. Uurimisalune toode kuulus komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/83 (2) (edaspidi „kehtivad meetmed“) jõustumise ajal CN-koodide ex 2103 90 90, ex 2104 10 00, ex 2104 20 00, ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla (TARICi koodid ex ex2103909010, ex ex2103909080, ex ex2104100010, ex ex2104100090, ex ex3824909299, ex ex3824909390 ja ex ex3824909699; ex 2104 20 00 jaoks (edaspidi „naatriumvesinikglutamaadi segud“) spetsiaalset TARICi koodi ei olnud).
Tootja nimi

Nihon Tennen Gas Co., Ltd (Via Mitsui & Co Europe PLC)
1.1.

Kaubanduslikke tingimusi käsitlev osa peab hõlmama vähemalt järgmisi EETSi osutajate suhtes kohaldatavaid elemente: a) mis tahes kohaldatav püsitasu, mille aluseks on teemaksu koguja kulud seoses EETSi nõuetele vastava süsteemi pakkumise, kasutamise ja käigushoidmisega. Teemaksu koguja ei või nõuda EETSi osutajatelt püsitasu, mille aluseks on eespool nimetatud kulud, kui EETSi nõuetele vastava süsteemi pakkumise, kasutamise ja käigushoidmisega seotud kulud on arvestatud teemaksu sisse; b) kõik kohaldatavad püsitasud, mille aluseks on direktiivi (EL) 2019/520 artikli 2 punktis 20 osutatud akrediteerimismenetlusega seotud kulud (sealhulgas koostalitluse komponentide kirjeldustele vastavuse või kasutussobivuse hindamisega seotud kulud), mida EETSi osutajad peavad maksma; c) kõik kohaldatavad nõuded seoses pangatagatise või sellega samaväärse rahastamisvahendiga, mis ei tohi ületada teemaksutehingute summat, mida EETSi osutaja asjaomase teemaksupiirkonna eest kuus keskmiselt maksab. See summa määratakse kindlaks teemaksutehingute kogusumma põhjal, mille EETSi osutaja asjaomase teemaksupiirkonna eest eelneval aastal maksis. Uute EETSi osutajate ja uute teemaksupiirkondade puhul põhineb see summa eeldataval teemaksutehingute summal, mida EETSi osutaja asjaomase teemaksupiirkonna eest makseperioodil keskmiselt maksaks, võttes arvesse lepingute arvu ja EETSi osutaja äriplaanis esitatud hinnangut lepingu keskmise teemaksu kohta konkreetses teemaksupiirkonnas.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 24. aprilli 2012. aasta, (3)15. mai 2013. aasta (4) ja 20. oktoobri 2015. aasta (5) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda võlupunane AC kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et ainet tuleks pidada söödalisandi kasutajatele potentsiaalselt kahjulikuks, kui see puutub kokku naha või silmadega või seda hingatakse sisse. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 429/2008 (6) tehti keskkonnaohu hindamise I etapis kindlaks, et võlupunane AC kui toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisand, on täiendavast hindamisest vabastatud, kuna märkimisväärne keskkonnamõju ei ole tõenäoline ning toiduohutusamet ei ole oma eespool nimetatud arvamustes esitanud teaduslikke tõendeid, mis annaksid põhjust muretsemiseks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et asjaomane söödalisand on söödale värvuse lisamisel efektiivne. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.