ET Euroopa Liidu Teataja L 251/3

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 874/2009,

17. september 2009,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega Ühenduse Sordiametis

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta, (1) eriti selle artiklit 114,

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni 31. mai 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1239/95, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega ühenduse sordiametis, (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Määrus (EÜ) nr 2100/94 (edaspidi „algmäärus”) loob uue ühenduse sordikaitsesüsteemi, mille kohaselt kehtib sordikaitse kogu ühenduses.

(3) Selle süsteemi peaks tõhusalt ellu viima Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet”) , keda kontrolliasutused abistavad asjakohaste taimesortide registreerimiskatsete läbiviimisel ning kes võib kasutada selleks määratud riigiasutuste või selleks asutatud oma allasutuste teenuseid. Seetõttu on tingimata vaja määratleda ameti suhted oma allasutuste ning kontrolliasutuste ja riigiasutustega.

(4) Amet peaks kontrolliasutustele maksma registreerimiskatsete läbiviimise eest tasu, mis täielikult hüvitaks selleks tehtud kulutused. Haldusnõukogu peaks kindlaks määrama ühtsed meetodid kulude arvutamiseks.

(5) Ameti otsuste peale võib esitada kaebuse ameti apellatsiooninõukogule. Tuleks vastu võtta apellatsiooninõukogu tegevust käsitlevad sätted. Haldusnõukogu võib vajaduse korral moodustada täiendavaid apellatsiooninõukogusid.

(6) Liikmesriigi või Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu liikmeks oleva kolmanda riigi asutuste vastutusel koostatud registreerimiskatsete aruandeid tuleks pidada otsuse tegemisel piisavaks aluseks.

(7) Ametil peaks olema lubatud kasutada elektroonilisi vahendeid taotluste, vastuväidete ja kaebuste esitamisel ning dokumentide kättetoimetamisel. Peale selle peaks ametil olema võimalus anda ühenduse sordikaitse tunnistusi välja elektroonilisel kujul. Ühenduse sordikaitse kohta peaks saama avaldada teavet ka elektrooniliste vahenditega. Samuti peaks olema lubatud säilitada menetluste toimikuid elektroonilisel kujul.

(8) Ameti juhatajal peaksid olema volitused määrata kindlaks kõik üksikasjad elektrooniliste vahendite kasutamise kohta andmete edastamiseks või säilitamiseks.

(9) Algmääruse artiklite 23, 29, 34, 35, 36, 42, 45, 46, 49, 50, 58, 81, 85, 87, 88 ja 100 teatavates sätetes on juba selgesõnaliselt ette nähtud, et koostatakse või võidakse koostada nende üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Kui selgitused on vajalikud, võib samal eesmärgil välja töötada muud üksikasjalikud eeskirjad.

(10) Ühenduse sordikaitse ülemineku jõustumine või õiguse üleminek ühenduse sordikaitsele tuleks määrata registrikandeid käsitlevates eeskirjades.

(11) Ühenduse Sordiameti haldusnõukoguga on konsulteeritud.

(12) Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

MENETLUSEOSALISED, AMET JA KONTROLLIASUTUSED

I PEATÜKK

Menetluseosalised

Artikkel 1

Menetluseosalised

1. Ühenduse Sordiametis (edaspidi „amet”) toimuvas menetluses võivad menetluseosalisteks olla järgmised isikud:

a) ühenduse sordikaitse taotleja;

b) määruse (EÜ) nr 2100/94 (edaspidi „algmäärus”) artikli 59 lõikes 2 osutatud vastuväite esitaja;

c) ühenduse kaitse alla võetud sordi omanik või omanikud (edaspidi „omanik”);

d) iga isik, kelle taotlus või avaldus on ameti otsuse eeltingimuseks.

2. Kirjaliku taotluse alusel võib amet lubada menetluses osaleda muudel kui lõikes 1 osutatud isikutel, kui nad on otseselt ja isiklikult asjaga seotud.

3. Isikuna lõigete 1 ja 2 tähenduses käsitatakse mis tahes füüsilist või juriidilist isikut, samuti asutust, mis selle suhtes kohaldatava õiguse kohaselt omab juriidilise isiku staatust.

Artikkel 2

Menetluseosaliste määramine

1. Menetluseosalise puhul märgitakse tema nimi ja aadress.

2. Füüsilise isiku puhul märgitakse isiku perekonnanimi ja eesnimed. Juriidilise isiku ja äriühingu puhul märgitakse nende ametlik nimetus.

3. Aadress sisaldab kogu asjakohast haldusteavet, sealhulgas menetluseosalise elukoha või asukoha riigi nime. Iga menetluseosalise kohta tuleks soovitatavalt märkida ainult üks aadress; kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui menetluseosaline määrab kättetoimetamise aadressiks ühe teistest aadressidest.

Ameti juhataja määrab kõik aadressi üksikasjad, kaasa arvatud asjaomased üksikasjad muude andmeedastusviiside kasutamise kohta.

4. Kui menetluseosaline on juriidiline isik, märgitakse tema puhul ka selle füüsilise isiku nimi ja aadress, kes menetluseosalist asjakohaste riiklike õigusaktide alusel esindab. Lõike 2 sätteid kohaldatakse sellise füüsilise isiku suhtes mutatis mutandis.

Amet võib lubada erandeid esimese lõigu esimese lause sätetest.

5. Kui menetluseosaline on Euroopa Komisjon või liikmesriik, teatab ta esindaja iga menetluse jaoks, milles ta osaleb.

Artikkel 3

Menetluseosaliste keeled

1. Menetluseosaline kasutab tema poolt esimese ametile esitatud ja allakirjutatud dokumendi koostamisel valitud Euroopa Liidu ametlikku keelt, kuni amet teeb lõpliku otsuse.

2. Kui menetluseosaline esitab tema poolt allkirjastatud dokumendi, mis on koostatud mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles kui see, mida tuleb kasutada vastavalt lõikele 1, loetakse dokument vastuvõetuks siis, kui ameti kätte jõuab kõnealuse dokumendi tõlge mõnelt teiselt asutuselt. Amet võib lubada erandeid sellest nõudest.

3. Kui menetluseosaline kasutab asja suulisel arutamisel muud keelt kui Euroopa Liidu ametlik keel, mida kasutavad ameti pädevad töötajad, teised menetluseosalised või mõlemad ning mida ka kõnealune menetluseosaline peab kasutama, peab ta korraldama sünkroontõlke kõnealusesse ametlikku keelde. Kui sünkroontõlget ei korraldata, võib asja suuline arutamine jätkuda keeltes, mida kasutavad ameti pädevad töötajad ja teised menetluseosalised.

Artikkel 4

Asja suulise arutamise ja tõendite kogumise keeled

1. Menetluseosalised, tunnistajad ja eksperdid, keda kuulatakse ära suulisel asja arutamisel, võivad kasutada ükskõik millist Euroopa Liidu ametlikku keelt.

2. Kui lõikes 1 osutatud ärakuulamine toimub menetluseosalise taotlusel ning kui menetluseosaline, tunnistaja või ekspert ei ole võimeline end piisavalt väljendama üheski Euroopa Liidu ametlikus keeles, võidakse ta ära kuulata üksnes juhul, kui taotluse esitanud menetluseosaline korraldab tõlke keelde, mida kasutavad ühiselt kõik menetluseosalised, või selle puudumisel ameti töötajate kasutatavasse keelde.

Amet võib lubada erandeid esimesest lõigust.

3. Asja suulise arutamise või tõendite kogumise käigus ameti töötajate, menetluseosaliste, tunnistajate ja ekspertide poolt Euroopa Liidu ametlikus keeles antud ütlused kantakse protokolli nende andmisel kasutatud keeles. Teistes keeltes antud ütlused kantakse protokolli ameti töötajate kasutatavas keeles.

Artikkel 5

Menetluseosaliste esitatud dokumentide tõlkimine

1. Kui menetluseosaline esitab dokumendi mõnes muus keeles kui Euroopa Liidu ametlikud keeled, võib amet nõuda menetluseosaliselt esitatud dokumendi tõlget keelde, mida ta peab kasutama või mida kasutavad ameti pädevad töötajad.

2. Kui menetluseosaline peab esitama või on esitanud dokumendi tõlke, võib amet nõuda, et tema määratud tähtaja jooksul esitatakse tõend tõlke algtekstile vastavuse kohta.

3. Lõikes 1 osutatud tõlke ja lõikes 2 osutatud tõendi esitamata jätmise korral ei loeta dokumenti vastuvõetuks.

II PEATÜKK

Amet

1. jagu

Ameti komiteed

Artikkel 6

Komiteede liikmete kvalifikatsioon

1. Algmääruse artikli 35 lõikes 2 osutatud komiteed koostatakse ameti juhataja äranägemisel tehnilise või juriidilise kvalifikatsiooniga liikmetest või mõlemast.

2. Tehniliselt kvalifitseeritud liikmel peab olema botaanikaalane kõrgharidus või tunnustatud kogemus nimetatud valdkonnas.

3. Juriidiliselt kvalifitseeritud liikmel peab olema õigusalane kõrgharidus või tunnustatud kogemus intellektuaalse omandi või taimesortide registreerimise alal.

Artikkel 7

Komitee otsused

1. Lisaks algmääruse artikli 35 lõikes 2 osutatud otsuste vastuvõtmisele otsustab komitee

— vaidlustatud otsuse täitmise peatamata jätmise vastavalt algmääruse artikli 67 lõikele 2;

— puuduste teistimise vastavalt algmääruse artiklile 70;

— tähtaja ennistamise vastavalt algmääruse artiklile 80 ning

— kulude jaotamise vastavalt algmääruse artikli 85 lõikele 2 ja käesoleva määruse artiklile 75.

2. Komitee otsused võetakse vastu liikmete häälteenamusega.

Artikkel 8

Komiteede üksikliikmete volitused

1. Komitee määrab ühe oma liikme aruandjaks.

2. Aruandja võib muu hulgas

a) täita artiklis 25 sätestatud kohustusi ning jälgida aruannete laekumist artiklites 13 ja 14 osutatud kontrolliasutustelt;

b) viia läbi menetluse ametis, sealhulgas teavitada menetluseosalisi puudustest, mis tuleb kõrvaldada, ning määrata tähtaegu; ning

c) kanda hoolt tiheda nõustamise ja teabevahetuse eest menetluseosaliste vahel.

Artikkel 9

Juhataja roll

Ameti juhataja tagab tema järelevalve all tehtud otsuste järjepidevuse. Eelkõige sätestab ta algmääruse artikli 59 kohaselt esitatud vastuväiteid käsitlevate otsuste ja vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 61, 62, 63 või 66 tehtavate otsuste tegemise tingimused.

Artikkel 10

Konsultatsioonid

Menetluseosaliste ja kolmandate isikutega korrapäraste konsultatsioonide pidamiseks võivad ameti töötajad tasuta kasutada algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutuste ning käesoleva määruse artiklites 13 ja 14 osutatud kontrolliasutuste ruume.

2. jagu

Apellatsiooninõukogud

Artikkel 11

Apellatsiooninõukogud

1. Algmääruse artiklis 67 osutatud otsuste peale esitatud kaebuste arutamiseks asutatakse apellatsiooninõukogu. Vajaduse korral võib haldusnõukogu ameti ettepanekul asutada mitu apellatsiooninõukogu. Sellisel juhul määrab haldusnõukogu kindlaks asutatud apellatsiooninõukogude tööjaotuse.

2. Iga apellatsiooninõukogu koosneb tehniliselt ja juriidiliselt kvalifitseeritud liikmetest. Artikli 6 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis. Eesistuja on juriidiliselt kvalifitseeritud liige.

3. Apellatsiooninõukogu eesistuja määrab kaebuse läbivaatajaks ühe liikme, kes on antud asjas aruandja. Aruandja ülesanded võivad vajaduse korral hõlmata tõendite kogumist.

4. Apellatsiooninõukogu otsused võetakse vastu liikmete häälteenamusega.

Artikkel 12

Apellatsiooninõukogu kantselei

1. Ameti juhataja moodustab apellatsiooninõukogu juurde kantselei; ameti töötajad ei saa kantselei tööst osa võtta, kui nad on osalenud menetluses, mis on seotud otsusega, mille peale on kaebus esitatud.

2. Kantselei töötajate ülesanne on eelkõige

— asja suulise arutamise protokollimine ning tõendite kogumine vastavalt käesoleva määruse artiklile 63;

— kulude jaotamine vastavalt algmääruse artikli 85 lõikele 5 ja käesoleva määruse artiklile 76 ning

— käesoleva määruse artiklis 77 osutatud kulude jaotamise kokkuleppe kinnitamine.

III PEATÜKK

Kontrolliasutused

Artikkel 13

Algmääruse artikli 55 lõikes 1 osutatud kontrolliasutuse määramine

1. Kui haldusnõukogu delegeerib vastutuse registreerimiskatsete eest liikmesriigi pädevale asutusele, teavitab ameti juhataja sellest asutust (edaspidi „kontrolliasutus”). Määramine jõustub päeval, mil ameti juhataja väljastab asjakohase teatise. Seda sätet kohaldatakse mutatis mutandis kontrolliasutuse määramise tühistamise suhtes vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõikele 6.

2. Registreerimiskatses osalev kontrolliasutuse töötaja ei tohi loata kasutada ega kõrvalistele isikutele avaldada fakte, dokumente ega teavet, mis on talle teatavaks saanud registreerimiskatse käigus või sellega seoses. Töötaja on selle kohustusega seotud ka pärast asjaomase registreerimiskatse lõppemist, pärast töösuhte lõppemist ning pärast asjaomase kontrolliasutuse määramise tühistamist.

3. Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis sordimaterjali suhtes, mille taotleja annab kontrolliasutusele.

4. Amet jälgib lõigete 2 ja 3 järgimist ning teeb otsuseid vastavalt algmääruse artikli 81 lõikele 2 kontrolliasutuste töötajate väljaarvamise või taandamise taotluste kohta.

Artikkel 14

Algmääruse artikli 55 lõikes 2 osutatud kontrolliasutuse määramine

1. Kui amet kavatseb sortide registreerimiskatsed vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 2 teha ülesandeks mõnele asutusele, esitab ta nõusoleku saamiseks haldusnõukogule põhjenduse kõnealuse asutuse tehnilise sobivuse kohta.

2. Kui amet kavatseb sortide registreerimiskatseteks asutada algmääruse artikli 55 lõike 2 kohaselt enda allasutuse, esitab ta nõusoleku saamiseks haldusnõukogule põhjenduse sellise allasutuse tehnilise ja majandusliku otstarbekuse ja allasutuse asukoha kohta.

3. Kui haldusnõukogu on nõus lõigetes 1 ja 2 osutatud põhjendustega, võib ameti juhataja teatada määramisest lõikes 1 osutatud asutusele või avaldada lõikes 2 osutatud allasutuse määramise kohta teate Euroopa Liidu Teatajas. Määramise võib tühistada üksnes haldusnõukogu nõusolekul. Artikli 13 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asutuse töötajate suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 15

Määramise kord

1. Kontrolliasutus määratakse ameti ja kontrolliasutuse vahelise kirjaliku kokkuleppega, milles sätestatakse taimesortide registreerimiskatsete läbiviimine kontrolliasutuse poolt ning algmääruse artiklis 58 osutatud lõivu maksmine. Käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud allasutuse määrab amet töömeetodeid käsitlevate eeskirjade järgi.

2. Kirjaliku kokkuleppe alusel loetakse sellega kooskõlas olevaid kontrolliasutuse töötajate sooritatud või sooritatavaid toiminguid kolmandate isikute suhtes ameti toiminguteks.

3. Kui kontrolliasutus kavatseb algmääruse artikli 56 lõike 3 kohaselt kasutada teiste tehniliselt kvalifitseeritud asutuste teenuseid, märgitakse need asutused ära ametiga sõlmitud kirjalikus kokkuleppes. Algmääruse artikli 81 lõiget 2 ja käesoleva määruse artikli 13 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis asjaomaste töötajate suhtes, kes kirjutavad alla kirjalikule kohustusele järgida konfidentsiaalsuse nõuet.

4. Amet hüvitab täielikult kontrolliasutusele registreerimiskatse läbiviimisel tekkinud kulud. Haldusnõukogu määrab kindlaks ühtsed meetodid kulude arvutamiseks ja kulude ühtsed koostisosad, mida kohaldatakse kõigi määratud kontrolliasutuste suhtes.

5. Kontrolliasutus edastab korrapäraselt ametile sooritatud registreerimiskatsete kulude ja vajalike võrdluskogude hooldamiskulude üksikasjaliku jaotuse. Lõikes 3 sätestatud juhul esitab kontrolliasutus ametile eraldi audiitori aruanded.

6. Kontrolliasutuse määramist ei tohi tühistada enne lõikes 1 osutatud kirjaliku kokkuleppe tühistamise jõustumist.

II JAOTIS

ERIMENETLUSED AMETIS

I PEATÜKK

Ühenduse sordikaitse taotlus

1. jagu

Taotleja toimingud

Artikkel 16

Taotluse esitamine

1. Ühenduse sordikaitse taotlus esitatakse ametile, määratud riigiasutustele või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt asutatud allasutustele.

Kui taotlus esitatakse ametile, võib selle esitada nii paberil kui ka elektroonilisel kujul. Kui taotlus esitatakse riigiasutustele või allasutustele, peab see olema paberil ja kahes eksemplaris.

2. Algmääruse artikli 49 lõike 1 punkti b kohaselt ametile saadetav teave peab sisaldama järgmist:

— üksikasju taotleja ning vajaduse korral tema esindaja isiku identifitseerimiseks,

— riigi- või allasutuse nimetust, kellele ühenduse sordikaitse taotlus on esitatud, ning

— asjakohase sordi ajutist nime.

3. Amet annab taotlejatele tasuta järgmised dokumendivormid:

a) taotluse blankett ja tehniline küsimustik ühenduse sordikaitse taotluse esitamiseks;

b) blankett lõikes 2 osutatud teabe edastamiseks, kus on märgitud nimetatud teabe edastamatajätmise tagajärjed.

4. Taotleja täidab ja allkirjastab lõikes 3 sätestatud dokumendivormid. Kui taotlus esitatakse elektrooniliselt, peab selle allkiri vastama artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.

Artikkel 17

Taotluse vastuvõtmine

1. Kui algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutus või asutatud allasutus võtab taotluse vastu, edastab ta ametile koos algmääruse artikli 49 lõike 2 kohase taotlusega ka vastuvõtmise tõendi. Vastuvõtmise tõend peab sisaldama riigiasutuse või allasutuse toimiku numbrit, edasi saadetud dokumentide arvu ning kuupäeva, mil riigiasutus või allasutus taotluse vastu võttis. Riigiasutus või allasutus väljastab taotlejale edastatud tõendi koopia.

2. Kui amet võtab taotluse vastu otse taotlejalt või allasutuse või riigiasutuse kaudu ning ilma et see piiraks teiste sätete kohaldamist, märgib amet taotluse dokumentidele toimiku numbri ja vastuvõtmise kuupäeva ning väljastab taotlejale kättesaamistõendi. Tõendile märgitakse ameti toimiku number, vastuvõetud dokumentide arv, ametis vastuvõtmise kuupäev ning taotlemise kuupäev algmääruse artikli 51 tähenduses. Tõendi koopia antakse riigiasutusele või allasutusele, mille kaudu amet taotluse vastu võttis.

3. Kui amet võtab taotluse vastu allasutuse või riigiasutuse kaudu rohkem kui kuu aega pärast selle esitamist taotleja poolt, ei tohi „taotlemise kuupäev” algmääruse artikli 51 tähenduses olla varasem kui kuupäev, mil amet taotluse vastu võttis, välja arvatud juhul, kui ametile tõendatakse piisavate dokumentidega, et taotleja teatas ametile taotluse esitamisest vastavalt algmääruse artikli 49 lõike 1 punktile b ning käesoleva määruse artikli 16 lõikele 2.

Artikkel 18

Algmääruse artikli 50 lõikes 1 sätestatud tingimused

1. Kui amet leiab, et taotlus ei vasta algmääruse artikli 50 lõikes 1 sätestatud tingimustele, teavitab ta taotlejat leitud puudustest, märkides, et taotluse vastuvõtmise kuupäevana algmääruse artikli 51 tähenduses käsitatakse kuupäeva, mil amet saab piisavalt teavet kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks.

2. Taotlus on kooskõlas algmääruse artikli 50 lõike 1 punktis i sätestatud tingimusega üksnes juhul, kui on märgitud esimese turustamise kuupäev ja riik kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 tähenduses või kui deklareeritakse, et turustamist ei ole toimunud.

3. Taotlus on kooskõlas algmääruse artikli 50 lõike 1 punktis j sätestatud tingimusega üksnes juhul, kui taotlejale teadaolevatel andmetel on kuupäev ja riik märgitud sordi varasemates

— omandiõiguse tunnistamise taotlustes ning

— ametliku tunnustamise taotluses sertifitseerimise ja turustamise eesmärgil, kui ametlik tunnustamine sisaldab sordi ametlikku kirjeldust,

liikmesriigis või Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu liikmeriigis.

Artikkel 19

Algmääruse artikli 50 lõikes 2 osutatud tingimused

1. Kui amet leiab, et taotlus ei vasta käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 või käesoleva määruse artikli 16 sätetele, kohaldab ta käesoleva määruse artikli 17 lõiget 2, kuid nõuab taotlejalt leitud puuduste kõrvaldamist määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi õigel ajal ei kõrvaldata, lükkab amet taotluse viivitamata tagasi algmääruse artikli 61 lõike 1 punkti a kohaselt.

2. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) taotleja kodakondsus, juhul kui ta on füüsiline isik, käesoleva määruse artiklis 2 osutatud menetluseosalise nimi ning aretaja nimi ja aadress, juhul kui taotleja ei ole aretaja;

b) sordi perekonna, liigi või alamliigi ladinakeelne nimi ning üldnimetus;

c) sordi omadused, mis taotleja arvates selgesti eristuvad teistest sortidest, sealjuures märgitakse teiste sortide nimed vajaduse korral katsetel kasutatud võrdlussortidena;

d) sordi aretamine, säilitamine ja paljundamine, sealhulgas järgmine teave: — sordi tootmisel korduvalt kasutamist vajavate muude liikide omadused, sordinimi või selle puudumisel ajutine sordinimi ning aretamine või — omadused, mida on geneetiliselt muundatud, kui kõnealune sort on geneetiliselt muundatud organism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (4) artikli 2 lõike 2 tähenduses;

e) piirkond ja riik, kus sort on aretatud või avastatud ja arendatud;

f) uudsuse hindamiseks algmääruse artikli 10 kohaselt sordi koostisosade või koristatud materjali esimese turustuse kuupäev ja riik või deklaratsioon, et materjali ei ole turustatud;

g) selle asutuse nimi, kellele taotlus esitatakse, ning käesoleva määruse artikli 18 lõikes 3 osutatud taotluse number;

h) kõnealuse sordi olemasolev riiklik sordikaitse või ühenduses kehtiv sordiga seotud patent.

3. Amet võib enda ettenähtud tähtpäevaks nõuda registreerimiskatse läbiviimiseks vajalikku teavet ja dokumentatsiooni ning vajaduse korral jooniseid ja fotosid.

4. Kui kõnealune sort on geneetiliselt muundatud organism direktiivi 2001/18/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses, võib amet taotlejalt nõuda vastutavate asutuste kirjaliku tõendi koopia esitamist selle kohta, et sordi registreerimiskatse algmääruse artiklite 55 ja 56 kohaselt ei kujuta ohtu keskkonnale vastavalt nimetatud direktiivi normidele.

Artikkel 20

Prioriteedinõue

Kui taotleja esitab taotluse kohta algmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses prioriteedinõude ning see taotlus ei ole varaseim käesoleva määruse artikli 18 lõike 3 esimese taande kohaselt märgitud taotlustest, teatab amet, et prioriteedinõuet saab esitada üksnes varaseima esitatud taotluse kohta. Kui amet on välja andnud tõendi taotluse esitamise kuupäevaga, mis ei ole märgitud kuupäevadest varaseim, loetakse teatatud prioriteedikuupäev kehtetuks.

Artikkel 21

Õigus ühenduse sordikaitsele menetluse ajal

1. Kui ühenduse sordikaitse taotluste registrisse on kantud menetluse algatamine taotleja vastu algmääruse artikli 98 lõikes 4 osutatud nõude alusel, võib amet taotluse menetluse peatada. Amet võib kindlaks määrata kuupäeva, mil kavatsetakse peatatud menetlust jätkata.

2. Amet jätkab menetlust, kui ühenduse sordikaitse taotluste registrisse on kantud lõikes 1 osutatud menetluses tehtud otsus või kui menetlus on lõpetatud muul viisil. Amet võib menetlust jätkata varem, kuid mitte enne lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud kuupäeva.

3. Kui ühenduse sordikaitse õigus läheb ameti jaoks siduvalt üle teisele isikule, võib kõnealune isik jätkata esimese taotleja taotlust kui enda oma tingimusel, et ta teatab sellest ametile ühe kuu jooksul alates ühenduse sordikaitse taotluste registri lõplikust otsusest. Vastavalt algmääruse artiklile 83 tasumisele kuuluvad ja esimese taotleja poolt juba makstud lõivud loetakse järgmise taotleja makstuks.

2. jagu

Registreerimiskatse läbiviimine

Artikkel 22

Kontrollisuuniste määramine

1. Ameti juhataja ettepanekul võtab haldusnõukogu vastu otsuse kontrollisuuniste kohta. Otsuse kuupäev ning otsusega hõlmatud liigid avaldatakse artiklis 87 osutatud ametlikus väljaandes.

2. Haldusnõukogu otsuse puudumisel kontrollisuuniste kohta võib ameti juhataja võtta vastu asjakohase ajutise otsuse. Ajutine otsus kaotab kehtivuse päeval, mil haldusnõukogu teeb oma otsuse. Kui ameti juhataja ajutine otsus erineb haldusnõukogu otsusest, ei mõjuta see enne haldusnõukogu otsust alustatud registreerimiskatset. Haldusnõukogu võib asjaoludest tingituna otsustada teisiti.

Artikkel 23

Ameti juhataja volitused

1. Haldusnõukogu otsus kontrollisuuniste kohta peab sisaldama märget ameti juhataja volituste kohta lisada sordi täiendavaid omadusi ja nende väljundeid.

2. Kui ameti juhataja kasutab lõikes 1 osutatud volitust, kohaldatakse artikli 22 lõiget 2 mutatis mutandis.

Artikkel 24

Kontrolliasutuse teavitamine ameti poolt

Vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 3 edastab amet kontrolliasutusele järgmiste kõnealuse sordi kohta käivate dokumentide koopiad:

a) taotlus, tehniline küsimustik ja kõik taotleja esitatud täiendavad dokumendid, mis sisaldavad registreerimiskatse läbiviimiseks vajalikku teavet;

b) käesoleva määruse artikli 86 kohaselt taotleja poolt täidetud vormid;

c) dokumendid vastuväite kohta, mis põhineb väitel, et algmääruse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

Artikkel 25

Ameti ja kontrolliasutuse koostöö

Registreerimiskatse eest vastutava kontrolliasutuse töötajad ning artikli 8 lõike 1 kohaselt määratud aruandja teevad registreerimiskatse kõigis etappides koostööd. Koostöö hõlmab vähemalt järgmist:

a) registreerimiskatse läbiviimise järelevalve; sealhulgas kontrollib aruandja katsealuste maatükkide asukohta ning testimisel kasutatavaid meetodeid;

b) teave kontrolliasutuselt sordi eelneva turustamise üksikasjade kohta, ilma et see piiraks ameti teisi uuringuid ning

c) kontrolliasutuse poolt ametile esitatavad vahearuanded iga kasvuperioodi kohta.

Artikkel 26

Registreerimiskatsete aruannete vorm

1. Algmääruse artiklis 57 osutatud registreerimiskatse aruandele kirjutab alla kontrolliasutuse vastutav töötaja ning selles märgitakse selgesõnaliselt, et tulemuste kasutamise õigus on ainult ametil vastavalt algmääruse artikli 57 lõikele 4.

2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse ametile esitatavate vahearuannete suhtes mutatis mutandis. Kontrolliasutus väljastab vahearuande koopia otse taotlejale.

Artikkel 27

Teised registreerimiskatsete aruanded

1. Registreerimiskatse aruannet, mis on saadud või saadakse asjaomase liigi eest vastutava asutuse poolt ametlikul eesmärgil läbi viidud või läbi viidava registreerimiskatse käigus liikmesriigis vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 1, võib amet pidada otsuse tegemise piisavaks aluseks järgmistel tingimustel:

a) registreerimiskatseks esitatud materjali kogus ja kvaliteet on kooskõlas mis tahes standarditega, mis on sätestatud vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 4;

b) registreerimiskatse on läbi viidud viisil, mis on kooskõlas haldusnõukogu poolt vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 1 määratud tingimustega, ning vastavalt kontrollisuunistele või üldjuhistele, mis on välja antud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 56 lõikega 2 ning käesoleva määruse artiklitega 22 ja 23;

c) ametil on olnud võimalus teostada kõnealuse registreerimiskatse järelevalvet ning

d) kui lõpparuanne ei ole kohe kättesaadav, esitatakse ametile enne registreerimiskatsete aruannet vahearuanded iga kasvuperioodi kohta.

2. Kui amet leiab, et lõikes 1 osutatud registreerimiskatse aruanne ei ole otsuse tegemiseks piisav alus, võib ta pärast konsulteerimist taotlejaga ning asjaomase kontrolliasutusega järgida algmääruse artiklis 55 sätestatud korda.

3. Amet ja liikmesriikide pädevad riiklikud sordiametid osutavad üksteisele haldusabi, võimaldades nõudmise korral ligipääsu sordi registreerimiskatsete aruannetele, et hinnata kõnealuse sordi eristatavust, ühtlust ning püsivust. Sellise aruande esitamise eest makstakse ametile või pädevale riiklikule sordiametile teatav summa, mille suuruse asjaomased asutused on kokku leppinud.

4. Aruannet registreerimiskatse kohta, mis on läbi viidud või on pooleli ametialasel eesmärgil kolmandas riigis, mis on Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu liige, võib amet pidada piisavaks aluseks otsuse tegemisel, tingimusel et registreerimiskatse vastab ameti ja asjaomase kolmanda riigi pädeva asutuse vahel sõlmitud kirjalikus kokkuleppes ettenähtud tingimustele. Need tingimused hõlmavad vähemalt järgmist:

a) lõike 1 punktis a osutatud materjaliga seotud tingimused;

b) asjaolu, et registreerimiskatse on läbi viidud vastavalt kontrollisuunistele või üldjuhistele, mis on välja antud vastavalt algmääruse artikli 56 lõikele 2;

c) asjaolu, et ametil on olnud võimalus hinnata asjaomaste sortide registreerimiskatse läbiviimiseks kasutatud vahendite sobivust asjaomases kolmandas riigis ja kontrollida asjaomase registreerimiskatse läbiviimist; ning

d) aruannete kättesaadavuse tingimused vastavalt lõike 1 punktile d.

3. jagu

Sordinimi

Artikkel 28

Sordinime ettepanek

Sordinime ettepanek allkirjastatakse ning esitatakse ametile. Kui aga ettepanek lisatakse ühenduse sordikaitse taotlusele, mis esitatakse algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutusele või asutatud allasutusele, esitatakse see kahes eksemplaris.

Sordinime ettepaneku esitamise vormi saab ametilt tasuta.

Kui sordinime ettepanek esitatakse elektrooniliselt, peab selle allkiri vastama käesoleva määruse artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.

Artikkel 29

Ettepaneku läbivaatamine

1. Kui ettepanekut ei ole lisatud ühenduse sordikaitse taotlusele või kui amet ei saa pakutud sordinime kinnitada, teavitab amet sellest viivitamata taotlejat, nõuab ettepaneku või uue ettepaneku esitamist ning märgib ära ettepaneku tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed.

2. Kui amet leiab registreerimiskatse tulemuste vastuvõtmisel vastavalt algmääruse artikli 57 lõikele 1, et taotleja ei ole esitanud sordinime ettepanekut, lükatakse ühenduse sordikaitse taotlus viivitamata tagasi vastavalt algmääruse artikli 61 lõike 1 punktile c.

Artikkel 30

Sordinime suunised

Haldusnõukogu võtab vastu suunised, millega kehtestatakse ühtsed ja lõplikud kriteeriumid algmääruse artikli 63 lõigetes 3 ja 4 osutatud üldise sordinime määramisel esinevate takistuste kindlaksmääramiseks.

II PEATÜKK

Vastuväited

Artikkel 31

Vastuväidete esitamine

1. Algmääruse artikli 59 kohaselt esitatud vastuväited peavad sisaldama järgmist:

a) taotleja nimi ja selle taotluse number, mille kohta vastuväide esitatakse;

b) vastuväite esitaja nimi käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud menetluseosalisena;

c) kui vastuväite esitaja on määranud endale esindaja – esindaja nimi ja aadress;

d) vastuväite aluseks olevad ja algmääruse artikli 59 lõikes 3 osutatud väited ning vastuväite toetuseks esitatud üksikasjad, tõendid ja põhjendused.

2. Kui sama ühenduse sordikaitse taotluse kohta esitatakse mitu vastuväidet, võib amet need läbi vaadata ühe menetluse raames.

Artikkel 32

Vastuväidete tagasilükkamine

1. Kui amet leiab, et vastuväide ei ole kooskõlas algmääruse artikli 59 lõigetega 1 ja 3 ning käesoleva määruse artikli 31 lõike 1 punktiga d või et see ei ole piisavalt seotud taotlusega, mille kohta vastuväide esitati, lükkab amet vastuväite tagasi, välja arvatud juhul, kui puudused on ettenähtud aja jooksul kõrvaldatud.

2. Kui amet leiab, et vastuväide ei ole kooskõlas algmääruse või käesoleva määruse teiste sätetega, lükkab ta vastuväite tagasi, välja arvatud juhul, kui puudused kõrvaldatakse enne vastuväidete esitamise tähtaja lõppu.

III PEATÜKK

Ühenduse sordikaitse säilitamine

Artikkel 33

Omaniku kohustused vastavalt algmääruse artikli 64 lõikele 3

1. Omanik lubab kontrollida kõnealuse sordi materjali ning maa-ala, kus sordi identsust säilitatakse, et anda vajalikku teavet, hindamaks sordi püsimist muutmata kujul vastavalt algmääruse artikli 64 lõikele 3.

2. Omanik peab pidama kirjalikku registrit algmääruse artikli 64 lõikes 3 osutatud asjakohaste meetmete kontrollimise võimaldamiseks.

Artikkel 34

Kaitsealuse sordi tehniline kontroll

Ilma et see piiraks algmääruse artikli 87 lõike 4 kohaldamist, viiakse kaitsealuse sordi tehniline kontroll läbi vastavalt kontrollisuunistele, mis kehtisid kõnealuse sordi ühenduse sordikaitse alla võtmise ajal. Käesoleva määruse artikleid 22 ning 24–27 kohaldatakse ameti, kontrolliasutuse ja omaniku suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 35

Tehnilisel kontrollimisel kasutatav muu materjal

Kui omanik on esitanud sordi materjali vastavalt algmääruse artikli 64 lõikele 3, võib kontrolliasutus ameti nõusolekul kontrollida esitatud materjali, kontrollides muud materjali, mis on võetud ettevõttest, kus omanik või tema nõusolekul mõni muu isik materjali kasvatab, või mis on võetud materjali hulgast, mida omanik või tema nõusolekul mõni muu isik turustab, või mille on oma volituste piires võtnud liikmesriigi ametiasutused.

Artikkel 36

Sordinimede muutmine

1. Kui sordinime tuleb vastavalt algmääruse artiklile 66 muuta, teavitab amet omanikku muutmise põhjustest, määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul omanik peab esitama sobiva muudetud sordinime ettepaneku, ning teatab, et ettepaneku esitamata jätmise korral võidakse ühenduse sordikaitse tühistada vastavalt algmääruse artiklile 21.

2. Kui amet ei saa muudetud sordinime ettepanekut kinnitada, teavitab ta sellest viivitamata omanikku, määrab kindlaks uue tähtaja, mille jooksul omanik peab esitama sobiva ettepaneku, ning teatab, et ettepaneku esitamata jätmise korral võidakse ühenduse sordikaitse tühistada vastavalt algmääruse artiklile 21.

3. Käesoleva määruse artikleid 31 ja 32 kohaldatakse algmääruse artikli 66 lõike 3 kohaselt esitatud vastuväite suhtes mutatis mutandis.

4. Kui sordinime muutmise ettepanek esitatakse elektrooniliselt, peab selle allkiri vastama artikli 57 lõike 3 teisele lõigule.

IV PEATÜKK

Ameti antavad ühenduse litsentsid

1. jagu

Algmääruse artiklis 29 osutatud sundlitsentsid

Artikkel 37

Sundlitsentsi taotlused

1. Algmääruse artikli 29 lõigete 1, 2 ja 5 kohane sundlitsentsi taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) taotleja ja kõnealuse kaitse alla võetud sordi omaniku nimed menetluseosalistena;

b) asjaomase sordi või asjaomaste sortide nimi ja taimeliik;

c) ettepanek sundlitsentsiga hõlmatavate toimingute liigi kohta;

d) seletus, milles näidatakse ära asjaomane üldine huvi, sealhulgas väidetava üldise huvi toetuseks esitatud faktide, tõendite ja põhjenduste üksikasjad;

e) algmääruse artikli 29 lõikes 2 osutatud taotluse puhul ettepanek, millisesse kategooriasse kuuluvatele isikutele tuleks sundlitsents anda, sealhulgas vajaduse korral kõnealusesse kategooriasse kuuluvate isikutega seotud erinõuded;

f) ettepanek õiglase tasu ning kõnealuse tasu arvutamise aluste kohta.

2. Algmääruse artikli 29 lõikes 5a osutatud sundlitsentsi taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) patendiõigusega taotleja ja kõnealuse kaitse alla võetud sordi omaniku nimed menetluseosalistena;

b) asjaomase sordi või asjaomaste sortide nimi ja taimeliik;

c) patendisertifikaadi tõestatud koopia, millel on patendi number ja biotehnoloogialeiutise nõudlus ning patendi väljaandnud asutus;

d) ettepanek sundlitsentsiga hõlmatavate toimingute liigi kohta;

e) ettepanek õiglase tasu kohta ja tasu arvutamise alus;

f) märge, milles selgitatakse, mille poolest biotehnoloogialeiutis esindab märkimisväärset tehnilist arengut, millest seoses kaitstud taimesordiga johtub oluline majanduslik huvi, sealhulgas nõude toetuseks esitatud faktide, tõendite ja põhjenduste üksikasjad;

g) ettepanek litsentsi territoriaalse kohaldamisala kohta, mis ei või olla suurem punktis c osutatud patendi territoriaalsest kohaldamisalast.

3. Algmääruse artikli 29 lõike 5a teises lõigus osutatud ristlitsentsi taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) patendiõigusega taotleja ja kõnealuse kaitse alla võetud sordi omaniku nimed menetluseosalistena;

b) asjaomase sordi või asjaomaste sortide nimi ja taimeliik;

c) patendisertifikaadi tõestatud koopia, millel on patendi number ja biotehnoloogialeiutise nõudlus ning patendi väljaandnud asutus;

d) ametlik dokument, mis tõendab, et kaitse alla võetud sordi omanikule on antud patenteeritud biotehnoloogialeiutise sundlitsents;

e) ettepanek ristlitsentsiga hõlmatavate toimingute liigi kohta;

f) ettepanek õiglase tasu kohta ja tasu arvutamise alus;

g) ettepanek ristlitsentsi territoriaalse kohaldamisala kohta, mis ei või olla suurem punktis c osutatud patendi territoriaalsest kohaldamisalast.

4. Sundlitsentsi taotlusega peavad olema kaasas dokumendid, mis tõendavad, et taotleja on tagajärjetult püüdnud kaitse alla võetud sordi omanikult lepingulist litsentsi saada. Kui vastavalt algmääruse artikli 29 lõikele 2 taotleb sundlitsentsi komisjon või liikmesriik, võib amet vääramatu jõu korral sellest tingimusest loobuda.

5. Lepingulise litsentsi taotluse tagasilükkamise all lõike 4 tähenduses mõeldakse olukorda, kui

a) omanik ei ole litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tegijale mõistliku aja jooksul lõplikku vastust andnud või

b) omanik on keeldunud andmast lepingulist litsentsi selle taotlejale või

c) omanik on soovijale pakkunud litsentsi ilmselt põhjendamatutel tingimustel, sealhulgas makstav litsentsitasu, või tervikuna põhjendamatutel tingimustel.

Artikkel 38

Sundlitsentsi taotluse läbivaatamine

1. Asja suuline arutamine ja tõendite kogumine toimub põhimõtteliselt ühe istungi käigus.

2. Taotlusi edasiseks istungite pidamiseks ei võeta vastu, välja arvatud taotlused, mis põhinevad istungi toimumise ajal või pärast seda muutunud asjaoludel.

3. Enne otsuse tegemist teeb amet asjaomastele isikutele ettepaneku leida omavahel lepingulise litsentsi suhtes rahuldav lahendus. Vajaduse korral teeb amet rahuldava lahenduse kohta ettepaneku.

Artikkel 39

Õigus ühenduse sordikaitsele menetluse ajal

1. Kui ühenduse sordiregistrisse on kantud menetluse algatamine omaniku vastu algmääruse artikli 98 lõikes 1 osutatud nõude alusel, võib amet peatada sundlitsentsi andmise menetluse. Amet ei käivita menetlust uuesti enne, kui samasse registrisse on tehtud kanne menetlust käsitleva lõpliku otsuse või menetluse lõpetamise kohta.

2. Kui ühenduse sordikaitse üleminek on ameti seisukohast siduv, võtab uus omanik taotleja nõudmisel menetlusest osa menetluseosalisena, kui kõnealuse taotleja ettepanek litsentsi saamiseks uuelt omanikult on tagasi lükatud kahe kuu jooksul alates ametilt teate saamisest selle kohta, et uue omaniku nimi on kantud ühenduse sordiregistrisse. Taotleja nõudmisele lisatakse piisavad dokumentaalsed tõendid litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tagasilükkamise kohta ning vajaduse korral uue omaniku tegevuse kohta.

3. Algmääruse artikli 29 lõikes 2 osutatud taotluse puhul võtab uus omanik menetlusest osa menetluseosalisena. Kõnealuse artikli lõiget 1 ei kohaldata.

Artikkel 40

Taotluse kohta tehtud otsuse sisu

Kirjalikule otsusele kirjutab alla ameti juhataja. Otsus sisaldab järgmist:

a) märge, et otsuse on teinud amet;

b) otsuse tegemise kuupäev;

c) menetluses osalenud komitee liikmete nimed;

d) menetluseosaliste ja nende esindajate nimed;

e) viide haldusnõukogu arvamusele;

f) märge lahendamist vajavate küsimuste kohta;

g) faktide kokkuvõte;

h) asjaolud, millel otsus põhineb;

i) ameti korraldus; vajaduse korral sisaldab korraldus sundlitsentsiga hõlmatud ettenähtud toiminguid, nendega seotud eritingimusi ning isikute kategooriat, sealhulgas kõnealusesse kategooriasse kuuluvaid isikuid puudutavaid konkreetseid erinõudeid, kui see on asjakohane.

Artikkel 41

Sundlitsentsi andmine

1. Algmääruse artikli 29 lõigete 1, 2 ja 5 kohase sundlitsentsi andmise otsus peab sisaldama märget otsusega kaasneva üldise huvi kohta.

2. Üldine huvi võib eelkõige olla seotud järgmiste põhjustega:

a) inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitse;

b) vajadus tarnida turule eripäraste omadustega materjali;

c) vajadus soodustada parandatud sortide jätkuvat aretamist.

3. Algmääruse artikli 29 lõike 5a kohase sundlitsentsi andmise otsus peab sisaldama märget, mille poolest leiutis esindab märkimisväärset tehnilist arengut, millest johtub oluline majanduslik huvi. Leiutise esindatav märkimisväärne tehniline areng, millest seoses kaitstud taimesordiga johtub oluline majanduslik huvi, võib eelkõige olla seotud järgmiste põhjustega:

a) viljelemismeetodite parandamine;

b) keskkonnatingimuste parandamine;

c) geneetilise mitmekesisuse kasutusmeetodite parandamine;

d) kvaliteedi parandamine;

e) saagi parandamine;

f) resistentsuse parandamine;

g) konkreetsete ilmastiku- või keskkonnatingimustega kohandumise parandamine.

4. Sundlitsents on lihtlitsents.

5. Sundlitsentsi ei tohi edasi anda, välja arvatud koos selle osaga ettevõttest, kes sundlitsentsi kasutab, või algmääruse artikli 29 lõikes 5 ettenähtud asjaoludel koos tuletatud sordi sordikaitsega.

Artikkel 42

Tingimused, mis esitatakse isikule, kellele antakse sundlitsents

1. Ilma et see piiraks algmääruse artikli 29 lõikes 3 osutatud teiste tingimuste kohaldamist, peavad isikul, kellele sundlitsents antakse, olema selle kasutamiseks asjakohased rahalised ja tehnilised võimalused.

2. Sundlitsentsi käsitlevate ja sellekohases otsuses sätestatud tingimuste täitmist loetakse algmääruse artikli 29 lõike 4 tähenduses „asjaoluks”.

3. Amet sätestab, et isik, kellele antakse sundlitsents, ei tohi algatada ühenduse menetlust sordikaitse rikkumise asjus, välja arvatud juhul, kui omanik on keeldunud või hoidunud seda tegemast kahe kuu jooksul alates sellekohase nõude esitamisest.

Artikkel 43

Erinõuetele vastavate isikute kategooria vastavalt algmääruse artikli 29 lõikele 2

1. Mis tahes isik, kes kavatseb kasutada sundlitsentsi ning kuulub algmääruse artikli 29 lõikes 2 osutatud eritingimustele vastavate isikute kategooriasse, teatab oma kavatsusest ametile ning omanikule väljastusteatega tähtkirjaga. Teade sisaldab järgmist:

a) kõnealuse isiku nimi ja aadress menetluseosalisena, nagu see on sätestatud käesoleva määruse artiklis 2;

b) märge erinõuetele vastavate asjaolude kohta;

c) märge kavandatavate toimingute kohta;

d) garantiid selle kohta, et kõnealusel isikul on sundlitsentsi kasutamiseks asjakohaseid rahalisi vahendeid, ning teave tehniliste võimaluste kohta.

2. Amet kannab isiku tema nõudel ühenduse sordiregistrisse, kui see isik täidab lõikes 1 osutatud deklaratsiooniga seotud tingimused. Sellel isikul ei ole õigust kasutada sundlitsentsi enne registrisse kandmist. Registrisse kandmisest teatatakse kõnealusele isikule ja omanikule.

3. Artikli 42 lõiget 3 kohaldatakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 ühenduse sordikaitseregistrisse kantud isiku suhtes mutatis mutandis. Rikkumist käsitleva menetluse otsus või menetluse muul viisil lõpetamine kehtib ka teiste registrisse kantud või kantavate isikute suhtes.

4. Lõikes 2 osutatud kanne võidakse registrist kustutada üksnes juhul, kui muudetakse sundlitsentsi andmise kohta tehtud otsuses sätestatud erinõudeid või kui lõike 2 alusel määratud rahalised ja tehnilised võimalused muutuvad, pärast ühe aasta möödumist sundlitsentsi andmisest ning selle kohta tehtud otsuses märgitud tähtaja jooksul. Kande kustutamisest teatatakse registrisse kantud isikule ja omanikule.

2. jagu

Algmääruse artikli 100 lõikes 2 osutatud litsentsid

Artikkel 44

Algmääruse artikli 100 lõikes 2 osutatud litsentsid

1. Algmääruse artikli 100 lõikes 2 osutatud taotluse lihtlitsentsilepingu sõlmimiseks uue omanikuga esitab endine omanik kahe kuu jooksul ja litsentsi kasutaja nelja kuu jooksul alates teate saamisest ametilt selle kohta, et uue omaniku nimi on kantud ühenduse sordiregistrisse.

2. Vastavalt algmääruse artikli 100 lõikele 2 esitatavale lihtlitsentsilepingu sõlmimise taotlusele lisatakse dokumendid, mis tõendavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotluse tagasilükkamist. Käesoleva määruse artikli 37 lõike 1 punkte a, b ja c ja lõiget 5, artiklit 38, artikli 39 lõiget 3, artiklit 40, välja arvatud punkti f, artikli 41 lõikeid 3 ja 4 ning artiklit 42 kohaldatakse mutatis mutandis.

III JAOTIS

MENETLUS APELLATSIOONINÕUKOGUS

Artikkel 45

Kaebuse sisu

Kaebus sisaldab järgmist:

a) kaebuse esitaja nimi menetluseosalisena, nagu on sätestatud artiklis 2;

b) otsuse number, mille peale kaebus esitatakse, ning märge selle kohta, millises osas soovitakse otsuse muutmist või tühistamist.

Artikkel 46

Kaebuse vastuvõtmine

Kui amet võtab vastu kaebuse, märgib ta sellele kaebusemenetluse toimiku numbri ja kaebuse vastuvõtmise kuupäeva ning teatab kaebuse esitajale tähtaja kaebuse põhjenduste esitamiseks; kaebuse esitaja peab ettenähtud tähtaegadest kinni pidama.

Artikkel 47

Kaebusemenetluse pooled

1. Amet saadab viivitamata kaebuse koopia, millele on märgitud toimiku number ja kaebuse vastuvõtmise kuupäev, kõigile ameti menetluses osalenud menetluseosalistele.

2. Lõikes 1 osutatud menetluseosalised võivad sekkuda kaebusemenetluse pooltena kahe kuu jooksul alates kaebuse koopia saatmisest.

Artikkel 48

Ameti kohustused

1. Algmääruse artikli 70 lõikes 1 osutatud ametiasutus ning apellatsiooninõukogu esimees tagavad asutusesiseste ettevalmistusmeetmetega, et apellatsiooninõukogul on võimalik kaebus läbi vaadata kohe, kui see on lahendamiseks esitatud; eelkõige valib esimees enne kaebuse lahendamiseks esitamist kaks teist liiget vastavalt kõnealuse määruse artikli 46 lõikele 2 ning määrab aruandja.

2. Enne kaebuse esitamist lahendamiseks saadab algmääruse artikli 70 lõikes 1 osutatud ametiasutus ühe menetluseosalise käest saadud dokumentide koopiad kohe teistele menetluseosalistele.

3. Ameti juhataja tagab artiklis 89 osutatud teabe avaldamise enne kaebuse esitamist lahendamiseks.

Artikkel 49

Kaebuse tagasilükkamine

1. Kui kaebus ei ole kooskõlas algmääruse sätetega, eriti selle artiklitega 67, 68 ja 69, või käesoleva määruse sätetega, eriti selle artikliga 45, teavitab apellatsiooninõukogu sellest kaebuse esitajat ning nõuab võimaluse korral leitud puuduste kõrvaldamist ettenähtud tähtaja jooksul. Kui puudusi õigeks ajaks ei kõrvaldata, lükkab apellatsiooninõukogu kaebuse tagasi.

2. Kui kaebus esitatakse ameti otsuse peale, mille vastu on algatatud ka menetlus vastavalt algmääruse artiklile 74, esitab apellatsiooninõukogu kaebuse esitaja nõusolekul kaebuse viivitamata Euroopa Kohtusse; kui kaebuse esitaja nõusolekut ei anna, lükkab apellatsiooninõukogu kaebuse tagasi. Kui kaebus esitatakse Euroopa Kohtusse, loetakse selle Euroopa Kohtus vastuvõtmise päevaks kuupäev, mil kaebus võeti vastu ametis vastavalt käesoleva määruse artiklile 46.

Artikkel 50

Asja suuline arutamine

1. Pärast kaebuse esitamist lahendamiseks kutsub apellatsiooninõukogu esimees menetluseosalised viivitamata asja suulisele arutamisele algmääruse artikli 77 kohaselt ning juhib nende tähelepanu käesoleva määruse artikli 59 lõikele 2.

2. Asja suuline arutamine ja seletuste andmine toimub põhimõtteliselt ühe istungi jooksul.

3. Taotlusi edasiste istungite korraldamiseks ei võeta vastu, välja arvatud taotlused, mis põhinevad istungi ajal või pärast seda muutunud asjaoludel.

Artikkel 51

Kaebuste läbivaatamine

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse menetlust ametis käsitlevaid sätteid kaebusemenetluse suhtes mutatis mutandis; sel juhul käsitatakse menetluseosalisi kaebusemenetluse pooltena.

Artikkel 52

Otsus kaebuse kohta

1. Kolme kuu jooksul pärast asja suulise arutamise lõppu saadetakse otsus kaebuse kohta kaebusemenetluse pooltele kirjalikult mis tahes artikli 64 lõikes 3 sätestatud viisil.

2. Otsusele kirjutavad alla apellatsiooninõukogu esimees ja artikli 48 lõike 1 kohaselt määratud aruandja. Otsus sisaldab järgmist:

a) märge, et otsuse on teinud apellatsiooninõukogu;

b) otsuse tegemise kuupäev;

c) kaebuse menetlemisel osalenud apellatsiooninõukogu esimehe ja teiste liikmete nimed;

d) kaebusemenetluse poolte ja nende esindajate nimed;

e) märge lahendamist vajavate küsimuste kohta;

f) faktide kokkuvõte;

g) asjaolud, millel otsus põhineb;

h) apellatsiooninõukogu korraldus, sealhulgas vajaduse korral kulude jaotuse määramist või tasutud lõivude hüvitamist käsitlev korraldus.

3. Apellatsiooninõukogu kirjalikule otsusele lisatakse märge, et edasikaebamine on võimalik, ning edasikaebamise tähtaeg. Kaebusemenetluse pooled peavad kinni pidama määratud tähtaegadest.

IV JAOTIS

MENETLUSE ÜLDSÄTTED

I PEATÜKK

Otsused, teatised ja dokumendid

Artikkel 53

Otsused

1. Ameti igal otsusel on ameti juhataja poolt algmääruse artikli 35 kohaselt volitatud ameti töötaja nimi ja allkiri.

2. Kui asja suuline arutamine toimub ametis, võidakse otsused esitada suuliselt. Seejärel antakse vastavalt artiklile 64 kirjalik otsus menetluseosalistele.

3. Ameti otsustele, mille peale võib algmääruse artikli 67 kohaselt kaevata või kõnealuse määruse artikli 74 kohaselt kaebuse esitada otse Euroopa Kohtule, lisatakse märge kõnealuse kaebuse või kaebuse otse Euroopa Kohtule esitamise võimalikkuse kohta ning nimetatud kaebuste esitamise tähtaeg. Menetluseosalised peavad kinni pidama määratud tähtaegadest.

4. Ameti otsustes parandatakse keelevead, ümberkirjutamise vead ning ilmsed vead.

Artikkel 54

Ühenduse kaitsealuse sordi tunnistus

1. Kui amet võtab sordi ühenduse kaitse alla, annab ta koos sellekohase otsusega välja kaitse alla võtmisega tekkinud õiguste olemasolu tõendava ühenduse kaitsealuse sordi tunnistuse.

2. Amet annab ühenduse kaitsealuse sordi tunnistuse välja ükskõik millis(t)es Euroopa Liidu keel(t)es vastavalt omaniku soovile.

3. Taotluse korral võib amet volitatud isikule välja anda koopia, kui amet veendub, et tunnistuse originaal on kahjustatud või hävinud.

Artikkel 55

Teatised

Kui ei ole sätestatud teisiti, märgitakse igas ameti või kontrolliasutuse teatises pädeva töötaja nimi.

Artikkel 56

Seletuste andmise õigus

1. Kui amet leiab, et otsust ei saa taotletud tingimustel vastu võtta, teavitab ta leitud puudustest menetluseosalist ning nõuab temalt puuduste kõrvaldamist ettenähtud tähtpäevaks. Kui puudusi, mis leiti ja millest menetluseosalist teavitati, õigeks ajaks ei kõrvaldata, võtab amet oma otsuse vastu.

2. Kui amet võtab vastu menetluseosalise märkused, edastab ta need märkused teistele menetluseosalistele ning nõuab neilt vajaduse korral vastamist ettenähtud tähtpäevaks. Kui vastust ei anta õigeks ajaks, ei võta amet hiljem laekunud dokumente arvesse.

Artikkel 57

Menetluseosaliste esitatud dokumendid

1. Menetluseosaliste esitatavad dokumendid saadetakse postiga, käsipostiga või elektrooniliselt.

Elektroonilise edastamise üksikasjad määrab kindlaks ameti juhataja.

2. Menetluseosaliste esitatud dokumentide vastuvõtmise kuupäevaks loetakse kuupäeva, mil dokument tegelikult ametis vastu võetakse või, elektroonilise esitamise korral, mil dokument elektrooniliselt ametis vastu võetakse.

3. Kõigil menetluseosaliste esitatud dokumentidel, välja arvatud lisatud dokumentidel, peab olema menetluseosalise või tema esindaja allkiri.

Kui dokument esitatakse ametile elektrooniliselt, peab sellel olema digitaalallkiri.

4. Kui dokumendil puudub nõuetekohane allkiri või kui vastuvõetud dokument on mittetäielik või loetamatu või kui ametil on kahtlusi dokumendi õigsuses, teatab amet sellest saatjale ja palub tal ühe kuu jooksul kas esitada originaaldokumendi, mis on allkirjastatud vastavalt lõikele 3, või saata uuesti originaali koopia.

Kui nõue täidetakse määratud tähtaja jooksul, loetakse allkirjastatud dokumendi või uuesti saadetud dokumendi esitamise kuupäevaks esialgse dokumendi esitamise kuupäev. Kui nõuet ei täideta määratud tähtaja jooksul, ei loeta saadetist kättesaaduks.

5. Dokumentidest, mis tuleb esitada teistele menetluseosalistele ja asjaomasele kontrolliasutusele või mis käsitlevad kahte või enamat ühenduse sordikaitse taotlust või litsentsi taotlust, tuleb esitada piisav arv koopiaid. Puuduvate koopiate tegemise kulud kannab menetluseosaline.

Esimest lõiku ei kohaldata elektrooniliste vahenditega edastatud dokumentide suhtes.

Artikkel 58

Dokumentaalsed tõendid

1. Tõendid lõplike kohtuotsuste või otsuste kohta, mida ei ole teinud amet, või muud dokumentaalsed tõendid, mis tuleb esitada menetluseosalistele, võidakse esitada kinnitamata koopia kujul.

2. Kui ametil on kahtlusi lõikes 1 nimetatud tõendite ehtsuses, võib ta nõuda originaali või kinnitatud koopiat.

II PEATÜKK

Asja suuline arutamine ja tõendite kogumine

Artikkel 59

Kutse asja suulisele arutamisele

1. Menetluseosalised kutsutakse algmääruse artiklis 77 sätestatud asja suulisele arutamisele ja nende tähelepanu juhitakse käesoleva artikli lõikele 2. Kutse saadetakse menetluseosalistele vähemalt kuu aega enne asja arutamist, välja arvatud juhul, kui menetluseosalised on ametiga kokku leppinud lühema aja suhtes.

2. Kui nõuetekohaselt asja suulisele arutamisele ametis kutsutud menetluseosaline ei ilmu kohale, võib menetlus jätkuda ilma temata.

Artikkel 60

Ameti kogutavad tõendid

1. Kui amet peab vajalikuks ära kuulata menetluseosalisi, tunnistajaid või eksperte või läbi viia uurimine, võtab amet vastu sellekohase otsuse, märkides ära kavatsetavad tõendite kogumise viisid, asjakohased tõestamist vajavad faktid ning ärakuulamise või uurimise kuupäeva, kellaaja ja koha. Kui menetluseosaline taotleb tunnistajate või ekspertide ärakuulamist, märgitakse ameti otsuses ajavahemik, mille jooksul taotluse esitanud menetluseosaline annab ametile teada nende tunnistajate ja ekspertide nimed ja aadressid, kelle ärakuulamist ta soovib.

2. Kutse saadetakse menetluseosalistele, tunnistajatele ja ekspertidele vähemalt kuu aega varem, välja arvatud juhul, kui asjaosalised on ametiga kokku leppinud lühema aja suhtes. Kutse sisaldab järgmist:

a) väljavõte lõikes 1 osutatud otsusest, milles märgitakse taotletud uurimise kuupäev, kellaaeg ja koht ning nähakse ette faktid, millega seoses taotletakse menetluseosaliste, tunnistajate ja ekspertide ärakuulamist;

b) menetluseosaliste nimed ja tunnistajate või ekspertide õigused vastavalt artikli 62 lõigetele 2, 3 ja 4;

c) märge, et menetluseosaline, tunnistaja või ekspert võib esitada palve tema ärakuulamiseks alalise elukohariigi pädevas kohtus või muus organis, ning nõue, et asjaomane isik teavitaks ametit ettenähtud tähtajaks, kas ta on valmis ametisse ilmuma.

3. Enne kui menetluseosalist, tunnistajat või eksperti hakatakse ära kuulama, teatatakse talle, et amet võib nõuda, et asjaomase isiku vande all antud või muul viisil siduva tunnistuse vaataks läbi tema alalise elukohariigi pädev kohus või muu organ.

4. Menetluseosalisi teavitatakse tunnistaja või eksperdi ärakuulamisest pädevas kohtus või muus organis. Neil on õigus kohal viibida ning esitada küsimusi seletusi andvatele menetluseosalistele, tunnistajatele ja ekspertidele kas organi vahendusel või otse.

Artikkel 61

Ekspertide nimetamine

1. Amet otsustab, millises vormis tema nimetatud ekspert aruande esitab.

2. Eksperdi volitus sisaldab järgmist:

a) tema ülesande täpne kirjeldus;

b) aruande esitamiseks ette nähtud tähtaeg;

c) menetluseosaliste nimed;

d) andmed tema õiguste kohta vastavalt artikli 62 lõigetele 2, 3 ja 4.

3. Eksperdi aruande huvides võib amet nõuda, et kõnealuse sordi registreerimiskatse läbi viinud kontrolliasutus tagab vastavalt juhendile sordimaterjali kättesaadavuse. Vajaduse korral võib amet nõuda materjali ka menetluseosalistelt või kolmandatelt isikutelt.

4. Menetluseosalistele saadetakse iga kirjaliku aruande koopia ja vajaduse korral tõlge.

5. Menetluseosalised võivad esitada eksperdile vastuväiteid. Algmääruse artikli 48 lõiget 3 ning artikli 81 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.

6. Artikli 13 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ameti määratud eksperdi suhtes mutatis mutandis. Eksperdi ametisse nimetamisel teavitab amet teda konfidentsiaalsuse nõudest.

Artikkel 62

Tõendite kogumise kulud

1. Tõendite kogumisel võib seada tingimuseks, et tõendite kogumist taotlenud menetluseosaline tasub ametile deposiiti summa, mille suuruse määrab amet hinnanguliste kulude alusel.

2. Ameti poolt kutsutud ja kohale tulnud tunnistajatel ja ekspertidel on õigus asjakohasele sõidu- ja elamiskulude hüvitamisele. Neile võib teha ettemakse.

3. Tunnistajatel, kellel on õigus saada hüvitust lõike 2 kohaselt, on samuti õigus asjakohase saamata jäänud tulu hüvitamisele ning ekspertidel on õigus saada oma töö eest tasu, välja arvatud juhul, kui nad on kontrolliasutuste töötajad. Kõnealused summad makstakse tunnistajatele pärast tõendite kogumist ning ekspertidele pärast tööülesannete täitmist.

4. Lõigete 2 ja 3 kohaselt makstavad ning I lisas sätestatud üksikasjade ja astmestikuga kooskõlas olevad summad maksab välja amet.

Artikkel 63

Asja suulise arutamise ja seletuste andmise protokoll

1. Asja suulise arutamise ja seletuste andmise protokolli märgitakse asja suulisel arutamisel ja seletuste andmisel saadud oluline teave, menetluseosaliste tehtud asjakohased märkused, menetluseosaliste, tunnistajate ja ekspertide seletused ning kontrolli tulemus.

2. Tunnistaja, eksperdi või menetluseosalise seletuste protokoll loetakse asjaomasele isikule ette või esitatakse talle läbivaatamiseks. Protokolli tehakse märge, et see formaalsus on läbi viidud ning et seletusi andnud isik kinnitas protokolli. Kui isik protokolli ei kinnita, pannakse kirja tema vastuväited.

3. Protokollile kirjutab alla töötaja, kes selle koostas, ning töötaja, kes viis läbi asja suulise arutamise või seletuste andmise.

4. Menetluseosalistele saadetakse protokolli koopia ning vajaduse korral tõlge.

III PEATÜKK

Kättetoimetamine

Artikkel 64

Üldsätted kättetoimetamise kohta

1. Ameti menetluses saavad menetluseosalised ametilt dokumendid kätte originaaldokumendina, selle kinnitamata koopiana või arvuti väljatrükina. Teiste menetluseosaliste esitatud dokumendid võidakse toimetada kätte kinnitamata koopiana.

2. Kui üks või mitu menetluseosalist on nimetanud endale esindaja, toimetatakse esindajale dokumendid kätte vastavalt lõikele 1.

3. Dokumendid edastatakse

a) posti teel artikli 65 kohaselt;

b) käsipostiga artikli 66 kohaselt;

c) avaliku teatena artikli 67 kohaselt või

d) elektrooniliselt või muude tehniliste vahenditega vastavalt teisele lõigule. Ameti juhataja määrab kindlaks elektroonilise kättetoimetamise üksikasjad.

4. Dokumendid või nende koopiad, mille kättetoimetamine on sätestatud algmääruse artiklis 79, toimetatakse kätte posti teel väljastusteatega tähitud kirjaga; need võib toimetada kohale ka elektrooniliselt, mille määrab ameti juhataja.

Artikkel 65

Postiga saatmine

1. Adressaatidele, kelle alaline elu-, asu- või tegevuskoht ei ole ühenduses ja kes ei ole nimetanud esindajat vastavalt algmääruse artiklile 82, saadetakse dokumendid lihtkirjaga adressaadi viimasel ametile teada oleval aadressil. Kättetoimetamine loetakse toimunuks kirja postitamisega, isegi kui kiri tagastatakse kätte toimetamata.

2. Kui dokumendid saadetakse tähitud kirjaga kättesaamistõendi vastu või mitte, loetakse need kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist, välja arvatud juhul, kui kiri ei ole adressaadini jõudnud või on temani jõudnud hiljem; vaidluse korral otsustab amet, kas kiri jõudis sihtkohta, või määrab kuupäeva, mil kiri adressaadini toimetati.

3. Tähitud kiri, kättesaamistõendi vastu või mitte, loetakse kättetoimetatuks isegi juhul, kui adressaat keeldub kirja vastu võtmast või vastuvõtmist tunnistamast.

4. Lõigetega 1, 2 ja 3 hõlmamata juhtudel kohaldatakse postiga saatmise korral selle riigi õigusakte, mille territooriumil see kätte toimetatakse.

Artikkel 66

Käsipostiga saatmine

Ameti teenistusruumides võib dokumendi adressaadile kätte toimetada käsipostiga ning adressaat kinnitab dokumendi kättesaamist. Kiri loetakse kättetoimetatuks isegi juhul, kui adressaat keeldub dokumenti vastu võtmast või vastuvõtmist tunnistamast.

Artikkel 67

Avalik teavitamine

Kui adressaadi aadressi ei ole võimalik kindlaks teha või kui kättetoimetamine artikli 64 lõike 4 kohaselt on ebaõnnestunud ka ameti teisel katsel, toimub kättetoimetamine avaliku teavitamise teel algmääruse artiklis 89 osutatud perioodilises väljaandes. Ameti juhataja määrab kindlaks avaliku teavitamise üksikasjad.

Artikkel 68

Kättetoimetamise eeskirjade eiramine

Kui ametil ei õnnestu tõestada, et adressaadini jõudnud dokument on kätte toimetatud nõuetekohaselt, või kui ei ole järgitud dokumendi kättetoimetamist käsitlevaid sätteid, loetakse dokument kättetoimetatuks kuupäeval, mille amet on kinnitanud dokumendi vastuvõtmise kuupäevaks.

IV PEATÜKK

Tähtajad ja menetluse peatamine

Artikkel 69

Tähtaegade arvutamine

1. Tähtajad määratakse aastates, kuudes, nädalates või päevades.

2. Tähtaegu arvestatakse asjakohasele sündmusele järgnevast päevast, kusjuures sündmuseks on toiming või teise tähtaja lõppemine. Kui ei ole sätestatud teisiti ja kui toiminguks on dokumendi kättetoimetamine, loetakse sündmuseks kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmist.

3. Olenemata lõike 2 sätetest, arvestatakse tähtaegu 15. päevast pärast teate avaldamist asjakohase sündmuse kohta, kusjuures sündmuseks on artiklis 67 osutatud avalik teavitamine, ameti otsus, mis ei ole asjaomasele isikule kätte toimetatud, või avaldamisele kuuluv menetluseosalise toiming.

4. Kui tähtaeg on määratud aastates, lõppeb see viimase aasta asjaomase kuu asjaomasel päeval, mil kõnealune sündmus toimus; kui asjaomase aasta asjaomases kuus ei ole asjaomast kuupäeva, lõppeb tähtaeg kõnealuse kuu viimasel päeval.

5. Kui tähtaeg on määratud kuudes, lõppeb see viimase kuu asjaomasel päeval, mil kõnealune sündmus toimus; kui asjaomases kuus ei ole asjaomast kuupäeva, lõppeb tähtaeg kõnealuse kuu viimasel päeval.

6. Kui tähtaeg on määratud nädalates, lõppeb see viimase nädala asjaomasel nädalapäeval, mil kõnealune sündmus toimus.

Artikkel 70

Tähtaegade kehtivus

Kui algmääruses või käesolevas määruses nähakse ette ameti määratav tähtaeg, ei tohi see olla lühem kui üks kuu ega pikem kui kolm kuud. Teatavatel erijuhtudel võib tähtaega pikendada kuni kuue kuuni, kui enne tähtaja lõppu esitatakse sellekohane taotlus.

Artikkel 71

Tähtaegade pikendamine

1. Kui tähtaeg lõppeb päeval, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta harilikku posti laiali muudel põhjustel peale lõikes 2 osutatud põhjuste, pikendatakse tähtaega sellele järgneva esimese päevani, mil amet on dokumentide vastuvõtuks avatud või mil kantakse laiali harilikku posti. Ameti juhataja sedastab ja teatab esimeses lauses osutatud kuupäevad enne iga kalendriaasta algust.

2. Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil liikmesriigis või liikmesriigi ja ameti vahel on posti laialikandmine üldiselt katkenud või sellest tulenevalt häiritud, pikeneb tähtaeg esimese päevani pärast katkestuse või häirituse lõppu postikandes nende menetluseosaliste suhtes, kelle alaline elu-, asu- või tegevuskoht või kelle esindaja asukoht on kõnealuses liikmesriigis. Kui amet asub kõnealuses liikmesriigis, kohaldatakse seda sätet kõigi menetluseosaliste suhtes. Ameti juhataja sedastab ja teatab katkestuse- või häirituseperioodi pikkuse.

Elektrooniliselt edastatavate dokumentide suhtes kehtib esimene lõik mutatis mutandis, kui ameti elektroonilise side on katkenud.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse riiklike asutuste ja algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud allasutuste ning kontrolliasutuste suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 72

Menetluse peatamine

1. Menetlus ametis peatatakse, kui

a) ühenduse sordikaitse taotleja või kaitsealuse sordi omanik, ameti poolt antava litsentsi taotleja, litsentsi kasutaja või mõne kõnealuse menetluseosalise esindaja sureb või tunnistatakse teovõimetuks või

b) ilmneb seaduslik takistus sellise isiku jätkuvale osalemisele ameti menetluses tema vara suhtes algatatud menetluse tõttu.

2. Kui vajalikud üksikasjad menetluseosalisena menetlust jätkama volitatud isiku kohta on kantud asjakohasesse registrisse, teavitab amet seda isikut ja teisi menetluseosalisi menetluse jätkumisest ameti määratud kuupäeval.

3. Kehtivaid tähtaegu arvestatakse uuesti menetluse jätkamise päevast.

4. Menetluse peatamine ei mõjuta kontrolliasutuse läbiviidavaid registreerimiskatseid ja kõnealuse sordi kontrollimist, kui asjakohased lõivud on juba ametile makstud.

V PEATÜKK

Esindajad

Artikkel 73

Esindaja nimetamine

1. Esindaja nimetamisest teavitatakse ametit. Teade sisaldab esindaja nime ja aadressi; artikli 2 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis.

2. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 4 kohaldamist, märgitakse lõikes 1 osutatud teates samuti, kas kõnealune isik on menetluseosalise töötaja. Töötajat ei saa nimetada esindajaks algmääruse artikli 82 tähenduses.

3. Lõigete 1 ja 2 eiramise korral ei käsitata teadet vastuvõetuna.

4. Esindajat, kelle volitus on lõppenud, loetakse jätkuvalt esindajaks, kui volituse lõppemisest ei ole ametit teavitatud. Kui volituses ei ole sätestatud teisiti, lõppeb volitus ameti suhtes volitaja surma korral.

5. Kui kaks või enam ühiselt tegutsevat menetluseosalist ei ole ametit teavitanud oma esindajast, loetakse ühenduse sordikaitse taotluses, ameti antava litsentsi taotluses või vastuväites esimesena nimetatud menetluseosalist teis(t)e menetluseosalis(t)e esindajaks.

Artikkel 74

Esindaja volikiri

1. Kui ametile on teatatud esindaja määramisest ning kui ei ole sätestatud teisiti, esitatakse allkirjadega volikiri toimikusse lisamiseks ameti määratud tähtpäevaks. Kui volikirja ei esitata tähtaja jooksul, loetakse esindaja poolt menetluse käigus teostatud toimingud tühiseks.

2. Volikiri võib hõlmata ühte või mitut menetlust ning see esitatakse asjakohase arvu koopiatena. Võib esitada üldvolikirja, mis võimaldab esindajal esindada volikirja andnud menetluseosalist igas menetluses. Sellisel juhul piisab ühest kõiki üldisi volitusi hõlmavast dokumendist.

3. Ameti juhataja võib määrata volikirja (sealhulgas lõikes 2 osutatud üldvolikirja) sisu ning väljastada tasuta volikirja blankette.

VI PEATÜKK

Kulude jaotamine ja kindlaksmääramine

Artikkel 75

Kulude jaotamine

1. Ühenduse sordikaitse kehtivuse katkestamise või tühistamise otsus või kaebuse kohta tehtud otsus peab sisaldama otsust kulude jaotamise kohta.

2. Kulude jaotamise korral vastavalt algmääruse artikli 85 lõikele 1 avaldab amet kulude jaotuse ühenduse sordikaitse kehtivuse katkestamist või tühistamist käsitleva otsuse või kaebuse kohta tehtud otsuse põhjendustes. Menetluseosalised peavad kinni pidama teatise tingimustest.

Artikkel 76

Kulude kindlaksmääramine

1. Taotlus kulude kindlaksmääramise kohta võetakse vastu üksnes juhul, kui otsus, millega seotud kulude kindlaksmääramist taotletakse, on tehtud ning kui apellatsiooninõukogu on teinud otsuse kõnealuse otsuse peale esitatud kaebuse suhtes, juhul kui selline kaebus on esitatud. Taotlusele lisatakse kuluarve koos täiendavate dokumentidega.

2. Kulud võib kindlaks määrata, kui nende tõepärasus on kindlaks tehtud.

3. Kui üks menetluseosaline kannab teise menetluseosalise kulud, nõutakse temalt üksnes lõikes 4 osutatud kulude hüvitamist. Kui edukat menetluseosalist esindab rohkem kui üks esindaja, nõustaja või advokaat, kannab kaotaja menetluseosaline üksnes ühe sellise isikuga seotud ja lõikes 4 osutatud kulud.

4. Asja läbivaatamiskulud hõlmavad:

a) ameti poolt tunnistajatele ja ekspertidele makstud summasid;

b) menetluseosalise ja teda ameti ees esindava nõuetekohaselt määratud esindaja, nõustaja või advokaadi sõidu- ja elamiskulusid tunnistajate ja ekspertide hüvitiste suhtes kohaldatava ning I lisas sätestatud asjakohase astmestiku alusel;

c) menetluseosalist ameti ees esindava nõuetekohaselt määratud esindaja, nõustaja või advokaadi töötasu I lisas sätestatud astmestiku alusel.

Artikkel 77

Kulude hüvitamine

Algmääruse artikli 85 lõikes 4 osutatud kulude hüvitamise korral saadab amet sellekohase kinnituse menetluseosalistele. Kui selles teatises kinnitatakse ka tasumisele kuuluvate kulude suurus, ei võeta vastu kulude kindlaksmääramise taotlusi.

V JAOTIS

AVALIKKUSE TEAVITAMINE

I PEATÜKK

Registrid, avalik tutvumine ja väljaanded

1. jagu

Registrid

Artikkel 78

Registritesse tehtavad kanded menetluse ja ühenduse sordikaitse kohta

1. Ühenduse sordikaitse taotluste registrisse kantakse järgmised algmääruse artikli 87 lõikes 3 osutatud „muud üksikasjad”:

a) avaldamise kuupäev, kui avaldamine on tähtaegade arvutamisel aluseks;

b) vastuväited, nende esitamise kuupäev ning esitaja ja tema esindaja nimi ja aadress;

c) prioriteeti käsitlevad andmed (varasema taotlemise kuupäev ja riik);

d) algmääruse artikli 98 lõikes 4 ja artiklis 99 osutatud nõuetega seotud ja õigust ühenduse sordikaitsele käsitlevad menetlused ning lõplik otsus menetluse või selle lõpetamise kohta.

2. Taotluse korral kantakse ühenduse sordiregistrisse järgmised algmääruse artikli 87 lõikes 3 osutatud „muud üksikasjad”:

a) ühenduse sordikaitse esitamine tagatisena või muu asjaõiguse objektina või

b) algmääruse artikli 98 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 99 osutatud nõuetega seotud ja ühenduse sordikaitset käsitlevad menetlused ning lõplik otsus menetluse või selle lõpetamise kohta.

3. Ameti juhataja otsustab, millised üksikasjad registrisse kanda, ning võib otsustada ameti juhtimiseks vajalike muude üksikasjade kandmise registritesse.

Ameti juhataja määrab kindlaks registrite vormi. Registreid võib pidada elektroonilise andmebaasi kujul.

Artikkel 79

Ühenduse sordikaitse ülemineku kandmine registrisse

1. Ühenduse sordikaitse üleminek kantakse ühenduse sordiregistrisse. Kui üleminek tõendatakse dokumentaalselt, esitatakse ametlikult kinnitatud dokumendid ülemineku kohta või ülemineku tõendamiseks piisavad väljavõtted kõnealustest dokumentidest. Amet säilitab kõnealuste dokumentaalsete tõendite koopiad oma toimikutes.

Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul ja millistel tingimustel hoitakse dokumentaalseid tõendeid ameti toimikutes.

2. Ülemineku kohta kande tegemisest võib keelduda üksnes juhul, kui ei ole järgitud lõikes 1 ja algmääruse artiklis 23 sätestatud tingimusi.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse õiguse ülemineku suhtes ühenduse sordikaitsele, mille taotlus on kantud ühenduse sordikaitse taotluste registrisse. Viiteid ühenduse sordiregistrile käsitatakse viidetena ühenduse sordikaitse taotluste registrile.

Artikkel 80

Registrisse kandmise tingimused

Ilma et see piiraks muude algmääruse või käesoleva määruse sätete kohaldamist, võib taotluse kande tegemiseks registrisse või kande kustutamiseks registrist esitada iga huvitatud isik. Taotlus esitatakse kirjalikult ja sellele lisatakse täiendavad dokumendid.

Artikkel 81

Erikannete registrisse kandmise tingimused

1. Kui taotletud ühenduse sordikaitse või ühenduse sordikaitse alla võetud sort on hõlmatud pankroti- või muu sarnase menetlusega, tehakse sellekohane kanne tasuta ühenduse sordiregistrisse pädeva riigiasutuse palvel. See kanne kustutatakse samuti tasuta pädeva riigiasutuse palvel.

2. Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis algmääruse artiklites 98 ja 99 osutatud nõuetega seotud menetluse algatamise suhtes ning sellises menetluses tehtud lõpliku otsuse või menetluse lõpetamise suhtes.

3. Kui sordid identifitseeritakse kui lähtesort ja tuletatud sort, võivad taotluse sissekande kohta teha kõik menetluseosalised koos või eraldi. Kui ainult üks menetluseosaline taotleb sissekande tegemist, tuleb teise menetluseosalise taotluse asendamiseks lisada taotlusele piisav dokumentaalne tõendusmaterjal algmääruse artikli 87 lõike 2 punktis h osutatud toimingute kohta.

4. Kui taotletakse lepingu alusel antud ainulitsentsi kandmist registrisse või tagatisena või muu asjaõigusliku objektina esitatud ühenduse sordikaitse kandmist registrisse, tuleb taotlusele lisada piisavad dokumentaalsed tõendid.

Artikkel 82

Avalik tutvumine registritega

1. Registrid on avatud avalikuks tutvumiseks ameti ruumides.

Juurdepääs registritele ja nendes säilitatavatele dokumentidele võimaldatakse samadel tingimustel, mida kohaldatakse juurdepääsu suhtes ameti dokumentidele artiklis 84 määratud tähenduses.

2. Kohapealne registritega tutvumine on tasuta.

Registritest väljavõtete tegemisel ja nende kättetoimetamisel mis tahes kujul, mis nõuab rohkem teabe töötlemist või käsitsemist kui lihtsalt dokumentidest või nende osadest koopiate tegemine, tuleb tasuda lõiv.

3. Ameti juhataja võib ette näha avaliku tutvumise registritega riigiasutuste või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud allasutuste ruumides.

2. jagu

Dokumentide säilitamine, avalik tutvumine dokumentide ja kasvatatavate sortidega

Artikkel 83

Toimikute säilitamine

1. Menetlusega seotud dokumente säilitatakse menetluse numbriga varustatud toimikutes kas originaalidena või koopiatena, välja arvatud dokumendid apellatsiooninõukogu liikmete väljaarvamise, nende peale esitatud kaebuste või ameti või asjaomase kontrolliasutuse töötajate kohta, mida säilitatakse eraldi.

2. Amet säilitab lõikes 1 osutatud toimikust ühe eksemplari (arhiivieksemplar), mida peetakse toimiku õigeks ja täielikuks koopiaks. Kontrolliasutus võib hoida menetlusega seotud dokumentide koopiat (kontrollkoopiat), kuid peab olema valmis esitama neid originaale, mida amet ei säilita.

3. Menetluseosaliste esitatud originaaldokumendid, mis on elektrooniliste toimikute aluseks, võidakse kasutuselt kõrvaldada mõne aja möödudes pärast nende vastuvõtmist ametis.

4. Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul ja kui kaua toimikuid säilitatakse, ja lõikes 3 nimetatud ajavahemiku.

Artikkel 84

Juurdepääs Ühenduse Sordiameti dokumentidele

1. Haldusnõukogu võtab vastu praktilise korra juurdepääsuks ameti dokumentidele, sealhulgas registritele.

2. Haldusnõukogu võtab vastu otsuse ameti dokumendiliikide kohta, millele tuleb tagada üldsuse otsene juurdepääs avaldamise kaudu, sealhulgas avaldamine elektroonilisel teel.

Artikkel 85

Kasvatatavate sortidega tutvumine

1. Kasvatatavate sortidega tutvumiseks esitatakse ametile kirjalik taotlus. Ameti nõusolekul korraldab kontrolliasutus juurdepääsu katsealustele maatükkidele.

2. Ilma et see piiraks algmääruse artikli 88 lõike 3 kohaldamist, ei mõjuta käesoleva määruse sätted üldsuse juurdepääsu katsealusele maatükile tingimusel, et kõik kasvatatavad sordid on kodeeritud, et volitatud kontrolliasutus on võtnud ja amet kinnitanud asjakohased meetmed materjali kõrvaldamise vältimiseks ning et on astutud kõik vajalikud sammud, et kaitsta ühenduse sordikaitse taotleja või omaniku õigusi.

3. Ameti juhataja võib sätestada kasvatatavate sortidega tutvumise korra üksikasjad ning vaadata üle lõike 2 kohaselt ettenähtud kaitsemeetmed.

Artikkel 86

Konfidentsiaalne teave

Teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks annab amet ühenduse sordikaitse taotlejale tasuta vormid, millega ta saab taotleda kõigi algmääruse artikli 88 lõikes 3 osutatud materjaliga seotud andmete mitteavaldamist.

3. jagu

Väljaanded

Artikkel 87

Ametlik väljaanne

1. Algmääruse artikli 89 kohaselt vähemalt kord kahe kuu jooksul ilmuvat väljaannet nimetatakse Ühenduse Sordiameti ametlikuks väljaandeks (edaspidi „ametlik väljaanne”).

2. Ametlik väljaanne sisaldab ka teavet, mis on kantud registritesse artikli 78 lõike 1 punktide c ja d, lõike 2 ning artikli 79 kohaselt.

3. Ameti juhataja määrab, millisel kujul antakse välja ametlikku väljaannet.

Artikkel 88

Ameti antavate litsentside taotluste ja taotlusi käsitlevate otsuste avaldamine

Ametlikus väljaandes avaldatakse ameti antava litsentsi taotluse esitamise ja taotlust käsitleva otsuse kuupäev, menetluseosaliste nimed ja aadressid ning taotletud või otsusega kehtestatud korralduse vorm. Sundlitsentsi andmise otsuse korral avaldatakse ka otsuse sisu.

Artikkel 89

Kaebuste ja neid käsitlevate otsuste avaldamine

Ametlikus väljaandes avaldatakse kaebuse vastuvõtmise ning kaebust käsitleva otsuse tegemise kuupäev, kaebusemenetluse osaliste nimed ja aadressid ning taotletud või otsusega kehtestatud korralduse vorm.

II PEATÜKK

Haldus- ja õigusalane koostöö

Artikkel 90

Teabevahetus

1. Algmääruse artikli 90 kohaselt kõnealuses sättes osutatud asutuste vahetatavat teavet vahetavad asutused otse.

2. Algmääruse artikli 91 lõikes 1 osutatud teave ametilt või ametile võidakse edastada liikmesriikide pädevate sordiametite kaudu tasuta.

3. Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis algmääruse artikli 91 lõikes 1 osutatud teabe kontrolliasutusele andmisele või kontrolliasutuselt saamise suhtes. Ametile esitatakse teatise koopia.

Artikkel 91

Dokumentidega tutvumine liikmesriikide kohtute või prokuratuuride kaudu

1. Algmääruse artikli 91 lõike 1 kohaselt kasutatakse toimikutega tutvumiseks ametis üksnes selleks otstarbeks välja antud koopiaid.

2. Liikmesriikide kohtud või prokuratuurid võivad oma menetluse käigus esitada ameti edastatud dokumendid kolmandatele isikutele tutvumiseks. Selle tutvumise puhul kohaldatakse algmääruse artiklit 88 ja amet ei võta selle eest tasu.

3. Toimikute esitamisel liikmesriikide kohtutele või prokuratuuridele märgib amet kitsendused, mis kehtivad ühenduse sordikaitse taotlusi ja kaitse alla võetud sorte käsitlevate dokumentide suhtes vastavalt algmääruse artiklile 88.

Artikkel 92

Õigusabi saamise palve menetlus

1. Iga liikmesriik määrab keskasutuse, kes kohustub vastu võtma ameti välja antud õigusabi saamise palved ning edastama need pädevale kohtule või asutusele.

2. Amet koostab õigusabi saamise palved pädeva kohtu või asutuse kasutatavas keeles või lisab palvele tõlke kõnealusesse keelde.

3. Vastavalt lõigetele 4 ja 5 kohaldab pädev kohus või asutus selliste palvete täitmisel järgitava menetluse suhtes oma asukohariigi õigusakte. Eelkõige kohaldatakse vastavalt asukohariigi õigusaktidele asjakohaseid sunnimeetmeid.

4. Ametile teatatakse uurimise või muude õiguslike meetmete võtmise aeg ja koht; amet omakorda teavitab asjaomaseid menetluseosalisi, tunnistajaid ja eksperte.

5. Kui amet nõuab, lubab pädev kohus või asutus ameti töötajatel kohal olla ning küsitleda tunnistusi andvaid isikuid otse või pädeva kohtu või asutuse kaudu.

6. Õigusabi saamise palvete täitmise eest ei nõuta mingit tasu. Liikmesriigil, kus õigusabi saamise palve täidetakse, on siiski õigus nõuda ametilt ekspertidele ja tõlkidele makstud summade ning lõike 5 kohaselt menetlusel tekkinud kulude hüvitamist.

VI JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 93

Määrus (EÜ) nr 1239/95 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile.

Artikkel 94

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. september 2009 Komisjoni nimel komisjoni liige Androulla VASSILIOU

(1) EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

(2) EÜT L 121, 1.6.1995, lk 37.

(3) Vt II lisa.

(4) EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

I LISA 1. Tunnistajatele ja ekspertidele sõidu- ja elamiskulude katteks vastavalt artikli 62 lõikele 2 makstav hüvitis arvutatakse järgmiselt. 1.1. Sõidukulud Sõiduks alalisest elu- või asukohast asja suulise arutamise või tõendite kogumise kohta ja tagasi a) makstakse esimese klassi rongipileti maksumus koos tavaliste sõidu lisakuludega, kui sõidu kogupikkus mööda lühimat raudteemarsruuti ei ületa 800 km; b) makstakse turistiklassi lennukipileti maksumus, kui sõidu kogupikkus mööda lühimat raudteemarsruuti on üle 800 km või kui lühim marsruut sisaldab merereisi. 1.2. Elamiskulud makstakse summas, mis võrdub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 sätestatud ametnike päevarahaga. 1.3. Kui tunnistaja või ekspert kutsutakse ameti juures toimuvale menetlusele, antakse talle koos kutsega lähetuskorraldus, mis sisaldab punktide 1.1 ja 1.2 alusel makstavate summade üksikasju, ning kulude ettemaksu taotluse blankett. Enne kui tunnistajale või eksperdile tehakse kulutuste ettemakse, peab tema õigust ettemaksele kinnitama selle ameti töötaja, kes tellis tunnistuse, või kaebusemenetluse puhul vastutava apellatsiooninõukogu eesistuja. Ettemakse taotlus tuleb seetõttu ametile kontrollimiseks tagastada. 2. Tunnistajatele saamata jäänud tulude eest makstav artikli 62 lõikes 3 sätestatud tasu arvutatakse järgmiselt. 2.1. Kui tunnistajal tuleb tööst eemal viibida kuni 12 tundi, võrdub saamata jäänud tulude hüvitus 1/60 ameti palgataseme AD12 madalaima klassi ametniku põhikuupalgast. 2.2. Kui tunnistajal tuleb tööst eemal viibida üle 12 tunni, on tal õigus saada lisahüvitist 1/60 ulatuses punktis 2.1 osutatud põhipalgast iga järgneva alanud 12 tunnise ajavahemiku eest. 3. Vastavalt artikli 62 lõikele 3 ekspertidele makstav töötasu määratakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse asjaomase eksperdi ettepanekut. Amet võib otsustada paluda menetluseosalistel esitada oma kommentaarid pakutud summa kohta. Töötasu makstakse eksperdile üksnes juhul, kui ta tõendab dokumentaalselt, et ta ei ole kontrolliasutuse töötaja. 4. Tunnistajatele ja ekspertidele makstakse punktides 2 ja 3 märgitud saamata jäänud tulude hüvitust või töötasu pärast seda, kui tunnistuse tellinud ameti töötaja või kaebusemenetluse puhul apellatsiooninõukogu eesistuja on kontrollinud kõnealuse tunnistaja õigust tasule. 5. Vastavalt artikli 76 lõikele 3 ja lõike 4 punktile c maksab menetluseosalise esindajana tegutsevale esindajale, nõustajale või advokaadile tasu teine menetluseosaline järgmiste maksimummäärade alusel: a) kaebusemenetluse korral, välja arvatud tõendite kogumine, mis hõlmab tunnistajate küsitlemist, ekspertide arvamust või uurimist: 500 eurot; b) kaebusemenetluse käigus toimuva tõendite kogumise korral, mis hõlmab tunnistajate küsitlemist, ekspertide arvamusi või uurimist: 250 eurot; c) ühenduse sordikaitse kehtivuse katkestamise või tühistamise menetluse korral: 250 eurot.