28)

II liidet muudetakse järgmiselt: a) sisukorda muudetakse järgmiselt: i) nr 4 pealkiri asendatakse järgmisega: „Üleminekusätete rakendamine”; ii) nr 6 pealkiri asendatakse järgmisega: „15. peatüki eeskirjade rakendamine”; iii) lisatakse järgmine: „Nr 26: Eksperdid/pädevad isikud Nr 27: Lõbusõidulaev”; b) haldusjuhend nr 4 asendatakse järgmisega: „HALDUSJUHEND nr 4 Üleminekusätete rakendamine (II lisa peatükid 15 kuni 22b, peatükk 24 ja peatükk 24a) 1. ÜLEMINEKUSÄTETE KOHALDAMINE VEESÕIDUKI OSADE ÜHENDAMISEL 1.1. Põhimõtted Kui eri laevade osad ühendatakse, siis tuleb tagada senine kaitse ainult neile osadele, mis kuuluvad sellele laevale, millele jääb ühenduse tunnistus. Üleminekusätteid võidakse seega rakendada ainult nendele osadele. Muid osi käsitletakse uue ehitatud laevana. 1.2. Üleminekusätete üksikasjalik rakendamine 1.2.1. Kui eri laevade osad ühendatakse, siis rakendatakse üleminekusätteid ainult neile osadele, mis kuuluvad sellele laevale, millele jääb ühenduse tunnistus. 1.2.2. Osi, mis ei kuulu laevale, millele jääb laeva tunnistus, käsitletakse uue ehitatud veesõidukina. 1.2.3. Pärast seda, kui laevale on lisatud teise laeva osa, siis saab esimesena nimetatu Euroopa veesõiduki identifitseerimisnumbri, millele ümberehitatud veesõidukina jääb ühenduse tunnistus. 1.2.4. Kui veesõidukile jääb pärast muutmist alles olemasolev ühenduse tunnistus või väljastatakse uus ühenduse tunnistus, siis lisatakse ühenduse tunnistusse täiendavalt laeva kõige vanema osa ehitamise aasta. 1.2.5. Kui veesõidukile kinnitatakse uus vööriosa, siis vastab vööriossa paigaldatud vööri trastersüsteemi mootor samuti käesolevatele nõuetele. 1.2.6. Kui laevale kinnitatakse uus ahtriosa, siis vastavad ahtriossa paigaldatud mootorid samuti käesolevatele nõuetele. 1.3. Illustratiivsed näited 1.3.1. Laev pannakse kokku kahest vanemast laevast (1. laeva ehitamisaasta on 1968; 2. laeva ehitamisaasta on 1972). Kasutatakse kogu 1. laeva peale vööriosa; 2. laevast kasutatakse vööriosa. Kokkupandud laev saab 1. laeva ühenduse tunnistuse. Kokkupandud laeva vööriosa tuleb nüüd muu hulgas varustada ankruniššidega. 1.3.2. Laev pannakse kokku kahest vanemast laevast (1. laeva ehitamisaasta on 1975; 2. laeva ehitamisaasta on 1958, vanim komponent on aastast 1952). Kasutatakse kogu 1. laeva peale vööriosa; 2. laevast kasutatakse vööriosa. Kokkupandud laev saab 1. laeva ühenduse tunnistuse. Kokkupandud laeva vööriosa tuleb nüüd muu hulgas varustada ankruniššidega. Algse 2. laeva (ehitusaastaga 1952) vanim komponent lisatakse täiendavalt ühenduse tunnistusse. 1.3.3. 2001. aastal ehitatud laeva ahtriosa kinnitatakse 1988. aastal ehitatud laevale. 1988. aastal ehitatud laeva mootor peab jääma laeva. Sel juhul peab mootor saama tüübikinnituse. Mootor peab samuti saama tüübikinnituse, kui see oli 2001. aasta laeva ahtriosa mootor. 2. ÜLEMINEKUSÄTETE RAKENDAMINE, KUI MUUDETAKSE VEESÕIDUKI TÜÜPI (VEESÕIDUKI KASUTUSOTSTARVET) 2.1. Põhimõtted 2.1.1. Üleminekusätete rakendamise mis tahes otsuse korral, kui muudetakse veesõiduki tüüpi (laeva tüüp, laeva kasutusotstarve), on vastavalt käesoleva direktiivi II lisale kõige olulisemad ohutuskaalutlused. 2.1.2. See seisneb veesõiduki tüübi muutuses, kui uut tüüpi veesõidukile kohaldatavad ohutusnõuded on erinevad vanale tüübile kohaldatutest; see on nii juhul, kui uuele tüübile kohaldatakse II lisa peatükkide 15 kuni 22b erisätteid, mida vanale tüübile ei kohaldatud. 2.1.3. Kui veesõiduki tüüpi muudetakse, siis järgitakse täielikult sellele veesõiduki tüübile kohaldatavaid kõiki erisätteid ja nõudeid; kõnealuste nõuete korral ei tohi üleminekusätteid kohaldada. Seda kohaldatakse samuti olemasolevalt veesõidukilt ülevõetud osadele ning millele kõnealused erinõuded rakenduvad. 2.1.4. Tankeri muutmisel kuiva lasti vedavaks laevaks ei ole tegemist punktis 2.1.2 määratletud veesõiduki tüübi muutusega. 2.1.5. Juhul kui kajutitega laev muudetakse ühepäevareiside laevaks, siis peavad kõik uued osad vastama täielikult praegustele nõuetele. 2.2. Üleminekusätete üksikasjalik rakendamine 2.2.1. Artikli 24.02 lõiget 2 (N.R.C.) ja vastavalt artikli 24a02 lõiget 2 kohaldatakse veesõiduki uuendatavatele osadele; sellest tulenevalt ei saa veesõiduki uutele osadele rakendada üleminekusätteid. 2.2.2. Veesõiduki ümberehitamata osadele rakendatakse jätkuvalt üleminekusätteid, v.a punkti 2.1.3 teises lauses kirjeldatud osade korral. 2.2.3. Kui veesõiduki mõõtmeid muudetakse, siis ei rakendata üleminekusätteid enam veesõiduki kõnealuse muudatusega seotud osadele (näiteks põrkevaheseina, vabaparda ja ankru kaugus). 2.2.4. Kui muudetakse veesõiduki tüüpi, siis rakendatakse ainult sellele uuele veesõiduki tüübile rakendatavaid II lisa erinõudeid. Kõik veesõiduki muudatusest mõjutatud osad ja seadmed peavad vastama II lisa II ja III osa kehtivatele nõuetele. 2.2.5. Veesõidukile antakse seejärel uus või muudetud ühenduse tunnistus ning tunnistuse 7. ja 8. väljale märgitakse nii algne ehitamine kui ka muutmine. 2.3. Illustratiivsed näited 2.3.1. Kaubalaev (ehitamise aasta 1996) ehitatakse ümber reisilaevaks. Sel juhul kohaldatakse kogu laevale II lisa peatükki 15 üleminekusätteid rakendamata. Kui vööriosa ümberehitamise kavade või peatüki 15 kohaselt ei muudeta, siis ei vaja laev ankrunišše kooskõlas artikliga 3.03. 2.3.2. Vedurpuksiir (ehitamise aasta 1970) ehitatakse ümber tõukurpuksiiriks. Füüsiline ümberehitamine seisneb ainult tekiseadmete muutmises ning tõukeseadme paigaldamises. Kõik 1970. aasta laeva üleminekusätted jäävad kohaldatavaks, v.a peatüki 5 ja (osaliselt) 7 artiklite 10.01 ja 16.01 sätted. 2.3.3. Liikurtanker (ehitamise aasta 1970) ehitatakse ümber tõukurpuksiiriks. Füüsiline ümberehitamine seisneb vööriosa ja lastiosa eraldamises ning samuti tekiseadmete muutmises ja tõukeseadme paigaldamises. Kõik 1970. aasta laeva üleminekusätted jäävad kohaldatavaks, v.a peatüki 5 ja (osaliselt) 7 artiklite 10.01 ja 16.01 sätted. 2.3.4. Liikurtanker ehitatakse ümber tavaliseks liikurkaubalaevaks. Tavaline liikurkaubalaev peab vastama kehtivatele töökoha ohutusnõuetele, eriti II lisa peatüki 11 artiklis 11.04 viidatule. 3. ÜLEMINEKUSÄTETE RAKENDAMINE REISILAEVADE ÜMBEREHITAMISE KORRAL 3.1. Üleminekusätete rakendamine 3.1.1. Ümberehitamise meetmed, mis on vajalikud peatüki 15 nõuetele vastamiseks, olenemata nende võtmise ajast, ei tähenda ümberehitamist „C” II lisa artikli 24.02 lõike 2, artikli 24.03 lõike 1 või artikli 24.06 lõike 5 tähenduses, vastavalt artikkel 24a.02 ja artikkel 24a.03. 3.1.2. Juhul, kui kajutitega laev muudetakse ühepäevareiside laevaks, siis peavad kõik uued osad vastama täielikult praegustele nõuetele. 3.2. Illustratiivsed näited 3.2.1. Reisilaevale (ehitamise aasta 1995) tuleb hiljemalt 1. jaanuariks 2015 paigaldada teine sõltumatu käitursüsteem. Kui reisilaeva muul viisil vabatahtlikult ümber ei ehitata, siis ei ole vajalik teha püstuvuse arvutust kooskõlas uute nõuetega, kuid kui selleks on olemas objektiivne vajadus, siis võib püstuvuse arvustuse teha kooskõlas liikmesriigi algsete püstuvuse nõuetega. 3.2.2. Reisilaeva (ehitamise aasta 1994, laevatunnistust uuendati viimati 2012. aastal) pikendatakse 2016. aastal 10 m võrra. Peale selle tuleb sellele veesõidukile lisada teine sõltumatu käitursüsteem. Samuti on vajalik uus püstuvuse arvutus, mis tuleb teha kooskõlas peatükiga 15 1-sektsioonilise staatuse ja 2-sektsioonilise staatuse kohta. 3.2.3. Reisilaev (ehitamise aasta 1988) saab võimsama käitursüsteemi koos sõukruvidega. See on niivõrd suur ümberehitus, et nõutav on püstuvuse arvutamine. Seda tuleb teha kooskõlas kehtivate nõuetega.”; c) haldusjuhend nr 6 asendatakse järgmisega: „HALDUSJUHEND nr 6 Peatüki 15 nõuete rakendamine Kohapealsed vaheseinad Üleminekunõuded markiiside või samalaadsete liikuvate paigaldiste abil loodud suletud aladele (II lisa artikli 15.02 lõige 5, artikli 15.03 lõiked 4 ja 9) 1. KOHAPEALSED VAHESEINAD (ARTIKLI 15.02 LÕIGE 5) Artikli 15.02 lõike 5 alusel on mõeldav, et kohapealsed veekindlad vaheseinad, näiteks käsitletavast vigastuse pikkusest pikemad ristsuunas jaotatud kahekordse põhjaga tankid, ei kuulu hindamise alla. Sel juhul ei pruugi olla ristsuunas vaheseina arvesse võtmine võimalik, kui seda vaheseinte tekini ei pikendata. Selle tulemus võib olla vaheseinte ebakohane jaotus. Nõude tõlgendus: kui veekindel sektsioon on pikem kui artikli 15.03 lõikes 9 nõutu ja see sisaldab kohapealseid vaheseinu, mis moodustavad veekindlad allsektsioonid, mille vahele mahub minimaalne vigastuse pikkus, siis võib neid vigastatud laeva püstuvuse arvutamisel arvesse võtta. 2. ÜLEMINEKUNÕUDED MARKIISIDE VÕI SAMALAADSETE LIIKUVATE PAIGALDISTE ABIL LOODUD SULETUD ALADELE SEOSES PÜSTUVUSEGA (ARTIKLI 15.03 LÕIGE 5) Markiiside või samalaadsete liikuvate paigaldiste abil loodud suletud ruumid võivad põhjustada probleeme laeva püstuvusele, sest kui nad on selleks piisavalt suured, siis mõjutavad nad tuule survest tulenevat kreenimomenti. Nõude tõlgendus: reisilaevade korral, millele väljastati esimest korda laevatunnistus enne 1. jaanuari 2006 või millele kohaldatakse artikli 24.06 lõike 2 teist lauset, tuleb pärast markiiside või samalaadsete liikuvate paigaldiste abil loodud suletud ala loomist teha uus püstuvuse arvutus käesoleva direktiivi alusel, kui selle purjesuspind Awz ületab 5 % igal juhul arvesse võetavast kogupurjesuspinnast Aw.”; d) haldusjuhendi nr 7 1. osa asendatakse järgmisega: „1. OSA Loa saanud eriankrud Allpool esitatud tabelis on loetletud vähendatud massiga eriankrud, mille kasutamist pädevad asutused lubavad kooskõlas artikli 10.01 lõikega 5. Ankru nr Lubatud ankrumassi vähendamine (%) Pädev asutus 1. HA-DU 30 Saksamaa 2. D’Hone Spezial 30 Saksamaa 3. Pool 1 (hol) 35 Saksamaa 4. Pool 2 (massief) 40 Saksamaa 5. De Biesbosch-Danforth 50 Saksamaa 6. Vicinay-Danforth 50 Prantsusmaa 7. Vicinay AC 14 25 Prantsusmaa 8. Vicinay tüüp 1 45 Prantsusmaa 9. Vicinay tüüp 2 45 Prantsusmaa 10. Vicinay tüüp 3 40 Prantsusmaa 11. Stockes 35 Prantsusmaa 12. D’Hone-Danforth 50 Saksamaa 13. Schmitt HHP-anker 40 Madalmaad 14. SHI high holding anchor, tüüp ST (standard) 30 Madalmaad 15. SHI high holding anchor, tüüp FB (täielikult tasakaalustatud) 30 Madalmaad 16. Klinsmann anchor 30 Madalmaad 17. HA-DU-POWER Anchor 50 Saksamaa” e) haldusjuhendi nr 11 punkti 4 lisatakse pärast ühenduse tunnistuse lahtrit 2 käsitlevat selgitust järgmine ühenduse tunnistuse lahtri 10 selgitus: „10. Laevade korral, millel on luba Reinil navigeerida, st a) laevad, mis vastavad täielikult II lisa nõuetele, sh peatüki 24 üleminekusätetele, ning b) laevad, mille korral ei rakendata peatüki 24a üleminekusätteid või IV lisas sätestatud vähendusi, lisatakse taandele „- ühenduse veeteed tsoonis/tsoonides” järgmine: a) Rein või b) tsoon R.” Punktis 4 muudetakse ühenduse tunnistuse lahtrit 43 käsitlevat selgitust järgmiselt: „43. Siia ei märgita muude ohutuseeskirjadega (näiteks ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe (ADN)) nõutavaid käsitulekustuteid.”; f) haldusjuhendi nr 17 jaotis 3 asendatakse järgmisega: „3. HEAKSKIITMISKATSE 3.1. Ekspert peab kontrollima tulekahju häiresüsteeme a) enne nende esmakordset kasutuselevõtmist; b) enne nende uuesti kasutusele võtmist pärast nende põhjalikku muutmist või parandamist ja c) korrapäraselt vähemalt iga kahe aasta tagant. Masinaruumides ja katlaruumides tehakse need kontrollid erinevates masina kasutamise tingimustes ning muutuvates ventilatsioonitingimustes. Eespool punktis c viidatud kontrollid võib teha ka tulekustutussüsteemidele spetsialiseerunud pädeva ettevõtte pädev töötaja. 3.2. Selle kohta väljastatakse eksperdi või pädeva isiku allkirjaga kontrollimistunnistus, milles on näidatud kontrollimise aeg.”; g) haldusjuhendi nr 18 jaotis 4 asendatakse järgmisega: „4. Punktides 2 ja 3 sätestatud nõuded tuleb lugeda täidetuks ka juhul, kui kahest osast mõlema puhul täidetakse püstuvuse nõuded, mis on sätestatud ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppe (ADN) jaotises 9.1.0.95.2.”; h) haldusjuhendi nr 21 jaotis 8 asendatakse järgmisega: „8. Heakskiitmiskatse 8.1. Ekspert peab kontrollima LLLi valgustihedust a) enne selle esmakordset kasutuselevõtmist; b) enne selle uuesti kasutusele võtmist pärast selle põhjalikku muutmist või parandamist ja c) korrapäraselt vähemalt iga viie aasta tagant. Eespool punktis c viidatud kontrolle võib teha ka ohutuse tagamise juhendamissüsteemide valdkonnas koolituse läbinud pädev isik. 8.2. Selle kohta väljastatakse eksperdi või pädeva isiku allkirjaga kontrollimistunnistus, milles on näidatud kontrollimise aeg. 8.3. Kui pärast ühte mõõtmist valgustihedus ei vasta käesolevas haldusjuhendis sätestatud nõuetele, siis tuleb mõõtmised teha vähemalt kümnest võrdsel kaugusel asuvast punktist. Kui üle 30 % ei vasta käesolevas haldusjuhendis sätestatud nõuetele, siis tuleb ohutuse tagamise juhendamissüsteemid välja vahetada. Kui 20 % kuni 30 % ei vasta käesolevas haldusjuhendis sätestatud nõuetele, siis tuleb ohutuse tagamise juhendamissüsteeme aasta pärast uuesti kontrollida.”; i) haldusjuhendi nr 24 jaotis 4 asendatakse järgmisega: „4. Gaasilekke andurite kalibreerimine ja kontrollimine, piiratud kasutusajaga osade asendamine. 4.1. Gaasilekke andureid kalibreerib ja kontrollib ekspert või pädev isik tootja juhiste kohaselt a) enne nende esmakordset kasutuselevõtmist; b) enne nende uuesti kasutusele võtmist pärast nende põhjalikku muutmist või parandamist ja c) korrapäraselt. Selle kohta väljastatakse eksperdi või pädeva isiku allkirjaga kalibreerimis- ja kontrollimistunnistus, milles on näidatud kontrollimise aeg. 4.2. Gaasilekke hoiatusvarustuse osad, millel on piiratud kasutusaeg, tuleb enne nende vastavat kasutusaega nõuetekohaselt asendada.”; j) lisatakse järgmised haldusjuhendid nr 26 ja 27: „HALDUSJUHEND nr 26 Eksperdid ja pädevad isikud (II lisa artikli 1.01 lõiked 106 ja 107) Eksperdid Eksperdid peavad tegema heakskiitmiskatsed, mis nõuavad spetsialisti teadmisi kas tulenevalt süsteemide keerukusest või nõutavast ohutustasemest. Neid heakskiitmiskatseid on luba teha järgmistel isikutel või asutustel: — klassifikatsiooniühingud, millel on vajalikud asutusesisesed eksperditeadmised või mis kannavad oma volituste alusel vastutust väliste isikute või asutuste töölekutsumise eest ning millel on nende isikute või asutuste valimisega seoses kasutusel vajalikud kvaliteedikontrolli süsteemid; — kontrollorganite liikmed või asjaomaste asutuste töötajad; — ametlikult volitatud isikud või asutused, kellel on tunnustatud eksperditeadmised kontrolli tegemiseks asjaomases valdkonnas, kusjuures laevakontrolli asutused võivad samuti anda sellise volituse avalik-õiguslike asutustena, parimal juhul kvaliteedi tagamise süsteemi alusel. Isikut või asutust peetakse volitatuks ka juhul, kui viimane on läbinud ametliku valikumenetluse, mille teel hinnatakse konkreetselt nõutud eksperditeadmiste ja kogemuste olemasolu. Pädevad isikud Pädevatelt isikutelt nõutakse näiteks ohutusseadmete korrapäraste visuaalsete kontrollide ja talitluskontrollide tegemist. Pädevateks isikuteks võidakse pidada järgmisi isikuid: — isikud, kellel on oma kutsekoolituse ja kogemuste tõttu piisavad eksperditeadmised, et olla suutelised hindama eriolukordi ja -tingimusi, näiteks laevajuhid, laevandusettevõtete ohutusametnikud, asjakohaste kogemustega meeskonnaliikmed; — oma korrapärase töö alusel piisavad spetsialistiteadmised omandanud ettevõtted, näiteks laevatehased või paigaldusettevõtted; — eriotstarbeliste süsteemide tootjad (näiteks tulekustutussüsteemid, juhtimisseadmed). Terminoloogia Saksa keel Inglise keel Prantsuse keel Hollandi keel Eesti keel Sachverständiger expert expert erkend deskundige ekspert Sachkundiger competent person spécialiste deskundige pädev isik Fachfirma competent firm société spécialisée deskundig bedrijf pädev ettevõte Heakskiitmiskatsed Allpool esitatud tabelis on kirjas heakskiitmiskatsete ajakava kokkuvõte, sh nende sagedus ja neid tegeva kontrollija tüüp. Tabel on ainult teavitava iseloomuga. Eeskiri Teema Maksimaalne katsete vahemik Kontrollija Artikli 6.03 lõige 5 Hüdrosilindrid, pumbad ja mootorid 8 aastat Pädev ettevõte Artikli 6.09 lõige 3 Mootoriga juhtimisseadmed 3 aastat Pädev isik Artikli 8.01 lõige 2 Survemahutid 5 aastat Ekspert Artikli 10.03 lõige 5 Käsitulekustutid 2 aastat Pädev isik Artikli 10.03a lõike 6 punkt d Sisseehitatud tulekustutussüsteemid 2 aastat Pädev isik või pädev ettevõte Artikli 10.03b lõike 9 punkti b alapunkt dd Sisseehitatud tulekustutussüsteemid 2 aastat Pädev isik või pädev ettevõte Artikli 10.04 lõige 3 Täispuhutavad veeskamisseadised Nagu tootja on määranud Artikli 10.05 lõige 3 Päästevestid Nagu tootja on määranud Artikli 11.12 lõige 6 Kraanad 10 aastat Ekspert Artikli 11.12 lõige 7 Kraanad 1 aasta Pädev isik Artikkel 14.13 Vedelgaasiseadmed 3 aastat Ekspert Artikli 15.09 lõige 9 Päästevahendid Nagu tootja on määranud Artikli 15.10 lõige 9 Isolatsioonitakistus, maandus Enne ühenduse tunnistuse kehtivusaja lõppu Haldusjuhend nr 17 Tulekahju häiresüsteemid 2 aastat Ekspert või pädev isik Haldusjuhend nr 21 Ohutuse tagamise juhendamissüsteemid 5 aastat Ekspert või pädev isik Haldusjuhend nr 24 Gaasilekke hoiatusvarustus Nagu tootja on määranud Ekspert või pädev isik HALDUSJUHEND nr 27 Lõbusõidulaev (II lisa artikli 21.02 lõige 2 koostoimes artikliga 7.02, artikli 8.05 lõikega 5, artikli 8.08 lõikega 2 ning artikliga 8.10) 1. Üldosa Juba turule viidud kuni 24 meetri pikkused lõbusõidulaevad peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (14) (mida on muudetud direktiiviga 2003/44/EÜ (15)) nõuetele. Artikli 3 kohaselt, koostoimes käesoleva direktiivi artikliga 2, on 20 meetri pikkustel või pikematel lõbusõidulaevadel ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, mis kinnitab laeva vastavuse II lisa tehnilistele nõuetele. Kuna II lisa artikli 21.02 teatud sätetest tulenevaid uute ehitatud lõbusõidulaevade teatud seadmete, paigutuste ja paigaldiste topeltkontrolli või -tunnustamist tuleks vältida, on käesolevas haldusjuhendis esitatud teave nende artiklis 21.02 loetletud nõuete kohta, mis on direktiiviga 94/25/EÜ juba piisavalt hõlmatud. 2. Artikli 21.02 nõuded, mis on direktiiviga 94/25/EÜ juba piisavalt hõlmatud Lõbusõidulaevade korral, millele kohaldatakse direktiivi 94/25/EÜ ei nõua kontrollorgan ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuse väljastamisel (esialgse kontrolli raames) II lisa artikli 21.02 lõike 2 järgmiste nõuete täiendavat kontrolli või tunnustamist, kui kontrollimiseks esitatud laev on kuni 3 aastat enne kontrollorganile esitamist turule viidud ning laevas ei ole muudatusi tehtud ning vastavusdeklaratsioon viitab järgmistele ühtlustatud standarditele või nendega võrdväärsetele standarditele. — : Artikkel 7.02 : EN ISO 11591:2000; (takistusteta väljavaade); — : Artikli 8.05 lõige 5 : EN ISO 10088:2001; (kütusetankid ja torud); — : Artikli 8.08 lõige 2 : EN ISO 15083:2003; (pilsi pumpamine); — : Artikkel 8.10 : EN ISO 14509; (müraemissioon).