ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
81.

tunneb heameelt komisjoni lubaduse (24) üle teha ettepanek Euroopa Arengufondi eelarvesse kandmiseks 2020. aastaks, mil aegub Cotonou leping; loodab, et komisjon täidab oma lubaduse ja võtab meetmeid, millega lisada Euroopa Arengufond alates 2020. aasta järgsest mitmeaastasest finantsraamistikust liidu eelarvesse; on arvamusel, et oht, et Euroopa Arengufondi eelarvesse kandmine tooks kaasa AKV riikidega tehtavaks koostööks ette nähtud koguassigneeringute vähendamise, on praegust eelarve- ja majanduskriisi silmas pidades praegu liiga suur; nõuab seetõttu, et kui arengufond soovitakse eelarvesse kanda 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ajal, siis tuleb kogu Euroopa Arengufondi summa, mille komisjon on ette näinud (2011. aasta hindades 30,3 miljardit eurot), (25) kanda rubriiki 4 „Globaalne Euroopa” ja see ei tohi mingil juhul olla ettekäändeks üldise kulude ülemmäära vähendamiseks ei liidu välistegevuse puhul üldisemalt ega arenguabi puhul konkreetsemalt;
J.

arvestades, et instituut ja tema partneriks olev hariduse ja kultuuri peadirektoraat on 2010.-2011. aastal teinud koostööd, et luua kohased sisestruktuurid ja -menetlused, mis võimaldaksid instituudil hallata liidu rahalisi vahendeid kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja täita majandusliku sõltumatuse miinimumtingimused; arvestades, et need tingimused (7) nägid ette, et tuleb luua: — eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesannete tegelik lahusus; — raamatupidamisarvestuse süsteem, mis võimaldab vahendite kasutamist kontrollida ja liidu raamatupidamise aastaaruandes kajastada; — maksete tegemise kohane menetlus, mis tagaks liidu rahaliste vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise;
23.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et ameti tegevdirektori, kõrgemate juhtide ja teaduskomisjonide ekspertide elulookirjeldused on nüüd koos huvide deklaratsioonidega ameti veebisaidil üleval; võtab teadmiseks, et amet püüab läbipaistvust suurendada, kuid on endiselt seisukohal, et neid sätteid tuleks kohaldada ka kõigi ametis töötavate ekspertide suhtes, nagu nõuti ka 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus; mõistab, et antud küsimusega tuleb pidevalt tööd teha; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni võimalikult kiiresti selles vallas astutud sammudest;
7.

toonitab, et väga tähtis on viia eraldatud eelarve ühelt poolt vastavusse ettenähtud ametikohtadega ja teiselt poolt asutusele usaldatud ülesannetega, kuna mittevastavus võib põhjustada personali tasakaalustamatuse ühelt poolt asutuse personali töölevõtmise ja teiselt poolt riikide ekspertide kaasamise vahel; väljendab muret selle üle, et komisjon muutis asutuse välja pakutud ametikohtade loetelu seda asjaolu selgelt välja toomata; nõuab, et komisjon oleks täiesti läbipaistev selles küsimuses ja muudes küsimustes;
4.

väljendab kahetsust selle üle, et Eurojust ei ole esitanud eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruannet, milles oleksid välja toodud meetmed, mis on vastu võetud ja mida on rakendatud, järgides eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni soovitusi 2010. aasta kohta, nagu nõutakse raamfinantsmääruse artikli 96 lõikes 2; nõuab, et Eurojust saadaks aruande ära võimalikult kiiresti, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil oleks võimalik hinnata, kas edu on saavutatud;
7.

märgib, et üldeelarve maksete täitmise määr suurenes 2010. aasta määraga (68 %) võrreldes 8 % võrra ja ulatus 76 %-ni; märgib aga, et võrreldes 2010. aasta 68 %-ga on seegi edasiminek, kuid arvab, et keskus peab selles osas veel jõupingutusi tegema;
3.

on sügavalt mures selle pärast, et 33 % agentuuri 2011. aasta eelarvest (38,7 miljonit eurot) kanti üle 2012. aastasse; märgib, et jaotise 3 (tegevuskulud) puhul kanti üle 36 miljonit eurot (41 %); märgib, et nagu ka 2010. aastal, on ülekantud assigneeringute summa liiga suur ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega;
6.

teeb raamatupidamise aastaaruande põhjal tähelepaneku, et jaotises 3 „Tegevuskulud” oli maksete täitmise määr väga väike – 18,36 %; märgib, et see on tingitud märkimisväärsest hulgast hangetest, mis kuulutati välja 2010. aasta viimases osas pärast seda, kui instituut sai sama aasta juunis halduslikult sõltumatuks; palub instituudil teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni edasistest meetmetest, mida on sellest ajast võetud selle määra parandamiseks, kuna väike täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimises ja täitmises;
4.

märgib, et kulukohustuste assigneeringud tehti Euroopa Ülemkogule ja nõukogule 2011. aastal kättesaadavaks summas 506 842 003,08 eurot (2010. aastal summas 642 000 000 eurot) ja nende kasutusmäär oli 90 %, mis on madalam kui 2010. aastal; on mures selle pärast, et alakasutamise määr on suurenenud ja on endiselt kõrge; nõuab, et alakasutamise määra vähendataks ja et tehtud muudatuste üle teostataks järelevalvet, ning soovitab kõige kriitilisemates valdkondades, nagu delegatsioonide sõidukulud, logistika ja suuline tõlge, töötada välja peamised tulemuslikkuse näitajad;
10.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi alaliste töötajate töölevõtmine on nüüdseks lõpule viidud, ei ole ametil piisavalt riikide lähetatud eksperte, ning et endiselt on kahtlusi mõnede töötajate tehnilises pädevuses, mis võib tekitada ebakindlust ameti töö suhtes; nõuab, et amet võtaks selles küsimuses järelmeetmeid ja esitaks võetud meetmete kohta eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aruande;
8.

väljendab heameelt siseaudiitori järelduse üle, et ombudsman on rakendanud oma büroo maksetaotluste menetlemise haldus- ja sisekontrolli süsteemi ja -protseduuride parandamiseks kolmest soovitusest kaht; märgib, et veel on vaja parandada õigeaegse tagasiside andmist tegelikult tehtud maksete kohta; nõuab, et viivitamata rakendataks kolmandat soovitust, mis puudutab õigeaegsemat tagasiside andmist tegelikult tehtud maksete kohta;
1.

on veendunud, et kolledži ja Euroopa Politseiameti ühiseid jooni tuleks põhjalikumalt uurida, võttes arvesse kolledži poolt 2011. aastal avaldatud uuringu (leping nr CEPOL/CT/2010/002) tulemusi; märgib, et kolledž peab oma praegustest Bramshillis (Ühendkuningriik) asuvatest ruumidest 2014. aasta märtsis välja kolima; nõuab, et komisjon esitakse ettepaneku selle kohta, kuidas paigutada kolledž ümber Haagi (Madalamaad), kus asub Euroopa Politseiamet, ja kuidas jagada ruume ja teenuseid ja luua koostoimet, nii et kummagi ameti põhiülesandeid ega sõltumatust ei seataks ohtu, ja esitaks ettepanekud parlamendile ja nõukogule; rõhutab, et kolledži ümberpaigutamine tuleks kiiresti ära otsustada, sest see vähendaks ebakindlust, mis võib mõjuda halvasti nii töötajatele kui ka töölevõtmismenetlustele;
4.

kiidab heaks fondi aruande eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni 2010. aasta soovituste põhjal võetud meetmetest; märgib eelkõige, et fondi sõnul: — kõigi nõukogu ja juhatuse otsuste register on kättesaadav fondi veebisaidil ning puuduvad allkirjad ja kuupäevad olid üksikvead, mis on nüüdseks parandatud; — vastavalt siseauditi talituse soovitusele on koostatud kirjalik menetluskorra käsiraamat uurimise juhtimisprotsessi jaoks, ja sellest peetakse kinni; — kõik 2010. aastal täitmata jäänud siseauditi talituse soovitused on nüüdseks täidetud, üksikasjad on kirjas sisekontrolli tegevuse 2011. aasta aruandes (vastavalt finantsmääruse artikli 72 lõikele 5);
2.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et juhtkomitee poolt vastu võetud büroo 2011. aasta eelarve assigneeringud on esitatud vaid jaotiste ja peatükkide, mitte aga artiklite ja punktide kaupa, ning et nimetatud olukord on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega; võtab teadmiseks büroo vastuse, et tema 2012. aasta eelarve on juba esitatud artiklite ja punktide kaupa;
3.

märgib siiski, et 2011. aastal võttis komisjon vastu ettepaneku taaskehtestada agentuuri jaoks eraldi eelarverida (nimelt eelarverida 32 01 06), mille tulemusena toetas komisjon agentuuri 2012. aastal summas 98 000 eurot, kusjuures agentuuri kogueelarve (k.a finantstulu) moodustas 2012. aastal 104 000 eurot; on seisukohal, et see oli suur edasiminek praeguste mureküsimuste lahendamisel;
62.

võtab teadmiseks asjaolu, et leping praeguse reisibürooga lõpeb 31. detsembril 2013 ning et uueks hankemenetluseks on alustatud ettevalmistusi; peab kahetsusväärseks, et ehkki lepingus nähti ette reisibüroo finantsauditi võimalus, ei nähtud seal ette reisibüroo struktuuri ja tulemuste auditi võimalust; nõuab tungivalt, et tulevane leping sisaldaks finants- ja tulemuste vahe- ja lõppauditi võimalust; väljendab heameelt asjaolu üle, et vastavalt eelarvekontrollikomisjoni nõudmisele on administratsioonil võimalus kasutada hankedokumentide kindlaksmääramisel ja kogu valikumenetluse jooksul välisekspertide abi, mis aitab tagada, et parlament valib parima lahenduse, mis toob kaasa olulised lihtsustused ja kulude kokkuhoiu; rõhutab, et uue lepingu puhul tuleks arvesse võtta parimat hinna ja kvaliteedi suhet ning majanduslikult soodsaimat pakkumist konkurentsivõimelise hinnaga;
6.

väljendab muret asjaolu pärast, et kontrollikoda lisas ühisettevõtte raamatupidamisaruannet käsitlevale aruandele märkustega arvamuse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, sest järelauditite põhjal oli veamäär 6,16 %; märgib, et ühisettevõte tegi järelauditid, mis hõlmasid 44 300 000 eurot (18,8 % kõigist aastatel 2008–2010 ühisettevõttele laekunud väljamaksetaotlustest); peab kahetsusväärseks, et nende järelauditite põhjal oli veamäär 6,16 % – või 4,09 %, kui arvestada rakendatud parandusmeetmeid, nagu tagasinõudmise mehhanism; rõhutab veel kord, et ühisettevõttel tuleks viivitamatult parandada oma toetuste haldamist puudutavate eelkontrollide kvaliteeti; nõuab, et eelarve heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni teavitataks ühisettevõtte järgmiste järelauditite tulemustest ning et koostataks üksikasjalik eduaruanne, milles tehakse konkreetsed ettepanekud veamäärade järkjärguliseks vähendamiseks;
6.

võtab raamatupidamise aastaaruande põhjal teadmiseks, et 2012. aastasse kanti üle 0,9 miljonit eurot (5 %); märgib lisaks, et eelarveülekanded sisaldavad 0,6 miljonit eurot II jaotise (halduskulud) assigneeringuid (37 % II jaotise koguassigneeringutest); palub keskusel teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni sellest, milliseid meetmeid on võetud, et kõrvaldada see puudus, sest II jaotise eelarveülekannete liialt kõrge osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega;
7.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et amet on aastate jooksul oluliselt parandanud oma töölevõtmismenetluste läbipaistvust; märgib aga, et auditi käigus täheldati siiski, et erialase töökogemuse aastate arvestamisel oli kvalifitseerumis- ja valikukriteeriumide vaheline seos endiselt segane; märgib lisaks, et ei ole tõendeid selle kohta, et kirjalike testide sisu ja lävendid pandi paika enne taotluste läbivaatamist;
4.

märgib, et kulukohustuste assigneeringud tehti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele (edaspidi „komitee”) kättesaadavaks summas 128 600 000 eurot (2010. aastal summas 123 173 749 eurot) ja nende täitmise määr oli 95,4 %, mis on väiksem kui 2010. aasta määr 98 %; märgib, et see on peamiselt tingitud nõukogu otsusest mitte võtta vastu komisjoni ettepanekut palkade kohandamiseks aastal 2011; rõhutab, et komitee eelarve koosneb ainult halduskuludest, sest suur osa kuludest on seotud institutsioonis töötavate inimestega ja ülejäänud osa kinnisvara, mööbli, seadmete ja mitmesuguste jooksvate kuludega;
9.

märgib, et 2011. aastal esitas agentuuri siseauditi talitus auditiaruande „Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri veebisait ja välissuhtlus”, milles ei esitatud ühtegi kriitilise tähtsusega soovitust ning esitati kaks väga olulist ja viis olulist soovitust; märgib, et juhtkond aktsepteeris kõiki seitset soovitust ning viis need juba ellu (kuus seitsmest 2011. aastal ja viimase 2012. aastal); märgib, et agentuur viis läbi Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri IT-ülesannete hindamise ja andis välja vastava aruande ning vaatas läbi eelnevate auditite soovituste seisu;
8.

märgib, et 2011. aasta lõpuks oli peaarvepidaja kinnitanud süsteemide aluseks olevad tegevusprotsessid, nagu ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad, ning seejuures tehti kindlaks teatavad puudused; märgib, et ühisettevõte on välja töötanud tegevuskava, mille abil kõrvaldada kindlaks tehtud puudused, ja et ühisettevõtte väitel on enamik meetmeid ellu viidud;
14.

nõuab, et nõukogu kulusid tuleb kontrollida samamoodi kui muude institutsioonide omi; on arvamusel, et sellise kontrolli põhielemendid on sätestatud Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis;
2.

väljendab muret, et teadusuuringuteks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute (159 000 000 eurot) kasutusmäär oli 66 % ning et kasutamine toimus üldise kulukohustuse alusel, mis hõlmas neljandat projektikonkurssi; väljendab taas muret eelarve madala täitmismäära pärast ja ka ühisettevõtte põhitegevuse pärast üldiselt; märgib, et halduseelarve kasutamata assigneeringute suur osakaal (44 %) näitab, et see ei põhinenud realistlikel prognoosidel; nõuab, et Euroopa Parlamendile esitataks nimetatud puuduste kohta põhjalik aruanne, mis sisaldaks konkreetseid ettepanekuid täitmismäära järkjärguliseks suurendamiseks ja vajalike rahaliste vahendite realistlikumaks hindamiseks;
6.

märgib murega, et sarnaselt varasematele aruannetele tõi kontrollikoda välja selle, et amet peab looma liikmesriikide ametiasutuste osutatavate teenuste eest tasumise süsteemi, mis põhineks tegelikel kuludel; peab kahetsusväärseks, et selles küsimuses pole saavutatud edasiminekut alates 2009. aastast, mil haldusnõukogule esitati ettepanek uue maksesüsteemi kohta, kuid kokkulepet ei saavutatud; märgib, et amet esitab haldusnõukogule uue ettepaneku uue maksesüsteemi kohta 2013. aasta märtsis; tunnustab ameti juhtkonna tehtavaid pingutusi selleks, et ärgitada haldusnõukogu tegema otsus vaadata liikmesriikide teenuste eest tasumise süsteem läbi tegelike kulude alusel; on täielikult teadlik asjaolust, et vähese edu põhjus on selles, et puuduvad haldusnõukogu otsused; peab seetõttu tervitatavaks ameti administratsiooni algatust paluda selles küsimuses tuge komisjonilt; nõuab tungivalt, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selles küsimuses toimuvatest arengutest, muu hulgas sellest, mis puudutab uut tegevuskava ja haldusnõukogu seisukohta selle suhtes;
B.

arvestades, et Euroopa Parlament andis 10. mail 2012. aastal ameti tegevdirektori tegevusele ameti 2010. aasta eelarve täitmisel heakskiidu (6) ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas: — kutsus ametit üles võtma asjakohaseid meetmeid, et vältida puudujääke, mis seavad ohtu nii hankeprotsessi läbipaistvuse kui ka usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte; — nõudis, et komisjon tagaks, et amet kohaldaks liidu eeskirju nõuetekohaselt; rõhutas, et hankemenetlused ja personalivalikumenetlused peavad olema läbipaistvad; — kutsus ametit üles võtma nõuetekohaselt arvesse oma töötajate erialast tausta, et vältida mis tahes huvide konflikti; oli arvamusel, et ameti huvide konflikti poliitikas tuleks sätestada, mil määral ja millistel tingimustel tohib ameti töötajat kaasata sellise õhusõiduki sertifitseerimisse, millega ta töötas enne ametisse tööle asumist; — palus ametil kehtestada tõhusad menetlused, millega asjakohaselt reageeritaks väidetavatele ametisisestele huvide konflikti võimalikele juhtumitele; samuti palus ametil avalikustada oma veebisaidil huvide deklaratsioonid ja erialase tausta oma ekspertide, juhtkonna, haldusnõukogu liikmete ja kõigi muude isikute kohta, kelle tegevus on seotud sertifitseerimisprotsessiga; märkis, et amet peaks huvide konflikti valdkonnas järgima Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) juhiseid; — palus, et amet jätkaks olemasoleva tegevuseelarve tegevuspõhise ülesehituse kohaldamist, et luua selge seos töökava ja finantsprognooside vahel ning parandada jätkuvalt nii tulemuste järelevalvet kui ka aruandlust; — palus, et amet jätkuvalt parandaks kontrollide kavandamise dokumenteerimist; tuletas ametile meelde, kui oluline on dokumenteerida riskihindamist ja kontrollide kavandamise kriteeriume, et õigustada oma sisemisi otsustusmehhanisme juhtudel, mille puhul on tegu liidu kodanike turvalisust mõjutavate märkimisväärsete puudujääkidega; — samuti palus, et amet parandaks jätkuvalt oma tegevuse tõhusust, pannes järgmiste meetmete abil rõhku põhilistele ohutusega seotud muredele: — teabe seire, — aruandluse ja rakendamise ajalise kestuse lühendamine, — ameti ja komisjoni vahelise otsustusprotsessi dokumenteerimine, — mis tahes võimaliku huvide konfliktiga seotud olukorra ohu asjakohane vähendamine;
16.

märgib, et 2011. aastal andis kontrollikoda Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) teada seitsmest juhtumist, mille puhul tal tekkis oma audititöö käigus kahtlus, et tegemist on pettusega; märgib, et OLAF otsustas uurimist alustada neist kahe puhul ja need uurimised on alles pooleli; kutsub kontrollikoda üles selgitama, kas OLAFile teatatud juhtumite arv ning uurimisel olevate juhtumite protsent peegeldavad liidu rahaliste vahendite kasutamisega seotud korruptsiooni tegelikku taset, ja kui see nii ei ole, siis mida ta soovitab ette võtta, et mõlemat näitajat suurendada;
20.

tuletab meelde, et 2010. aasta juulis muutis nõukogu eelarveprojekti, mis sisaldab ühisettevõtte toetust ehitusetapile summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta väärtuses), suurendades summat algse eelarveprojektiga võrreldes kaks korda; väljendab muret selle üle, et ühisettevõte on alustanud kõikide seni tekkinud kulude vastavusse viimist 2008. aasta väärtustega, et teha kindlaks võimalikud kõrvalekalded eelarveprojektist; võtab teadmiseks, et ühisettevõte on rakendanud süsteemi kuluprognooside õigsuse regulaarseks hindamiseks ja võimalikest kõrvalekalletest teatamiseks; soovib, et ühisettevõte teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nimetatud analüüsi tulemustest;
B.

arvestades, et Euroopa Parlament andis 10. mail 2012. aastal agentuuri tegevdirektori tegevusele agentuuri 2010. aasta eelarve täitmisel heakskiidu (6) ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis parlament muu hulgas — pidas kahetsusväärseks, et ekslik eelarveprognoos põhjustas teatavate investeeringute tühistamise või viivituse; nõudis tungivalt, et agentuur teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni viivitamata rakendatud meetmetest, et võimaldada kulu paremat prognoosimist; — tuletas meelde, et juba 2008. ja 2009. aastal kandis agentuur märkimisväärses summas assigneeringuid 2010. aastasse üle; oli seisukohal, edaspidi ei ole võimalik aastasuse põhimõtte jämedat rikkumist enam heaks kiita ning et kui aastasuse põhimõtet edaspidi veel rikutakse, tuleks järgmine kord eelarve täitmisele heakskiidu andmisest keelduda; nõudis, et agentuur võtaks viivitamata olukorra parandamiseks meetmeid; — oli arvamusel, et agentuur ei tegelnud piisavalt assigneeringute ühest aastast teise ülekandmise probleemiga; tuletas meelde, kui oluline on eelarve aastasuse põhimõte; kutsus agentuuri üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nendest meetmetest, mis on võetud aastaeelarve täitmise parandamiseks ning eelarveassigneeringute ülekandmise vähendamiseks; — nõudis tungivalt, et agentuur koostaks mitmeaastase kava ning töötaks pikaajaliste eesmärkide põhjal välja mitmeaastased ülesanded ja nendega seotud peamised tulemusnäitajad; rõhutas, et see annaks sidusrühmadele paremat teavet agentuuri eesmärkide, tegevuse, strateegiliste prioriteetide ja vahendite eraldamise kohta; — kutsus agentuuri üles rakendama viivitamata siseauditi talituse soovitusi, mis on seotud 2009. aastal teostatud personalijuhtimise auditiga;
B.

arvestades, et peasekretär kinnitas 6. septembril 2013. aastal, et tal on piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Parlamendi eelarvet on täidetud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning et kehtiv kontrolliraamistik annab tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajalikud tagatised;
B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja tõendas 6. novembril 2014. aastal, et ta on piisavalt kindel, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks ette nähtud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;
B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitas 18. septembril 2015. aastal, et ta on piisavalt kindel, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks ette nähtud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;
B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja tõendas 24. juunil 2016. aastal, et tal on piisav kindlus, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrollimenetlused andsid aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajaliku tagatise;
A.

arvestades, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames soovib Euroopa Parlament rõhutada, et eriti oluline on veelgi tugevdada ELi institutsioonide demokraatlikku legitiimsust, suurendades läbipaistvust ja aruandekohustust ning rakendades tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtet ning personalijuhtimise head tava;
B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitas 10. juulil 2017. aastal, et tal on piisav kindlus, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrollimenetlused annavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajaliku tagatise;
B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitas 6. juulil 2018, et tal on piisav kindlus, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrollimenetlused annavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajaliku tagatise;
B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitas 25. juunil 2019. aastal, et tal on piisav kindlus, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrollimenetlused annavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajaliku tagatise;