4)

Punkti 5 muudetakse järgmiselt: a) punktis 5.1 pealkirja all „Protsessi käigus tekkivad heitkogused” asendatakse teine lõik järgmisega: „Protsessi käigus tekkivate heitkoguste arvutamisviis määratakse kindlaks II–XI ja XVI–XXIV lisa tegevuspõhistes suunistes. Mitte kõigi II–XI lisas toodud arvutusmeetodite puhul ei kasutata teisendustegurit.”; b) punktis 5.2 pealkirjaga „Määramistasandi meetodid” asendatakse sõnad „II–XI ja XIV–XVIII lisas” sõnadega „II–XI ja XIV–XXIV lisas”; c) punktile 5.2. lisatakse järgmine üheksas lõik: „II lisa tabelis 1 osutatud kaubanduslike standardkütuste minimaalsete määramistasandite meetodeid, mida kasutatakse põletamise kohta, võib kasutada ka teiste tegevusalade kohta.”; d) „Tabel 1. Miinimumnõuded” asendatakse järgmise tabeliga: „Tabel 1 Miinimumnõuded („–” tähendab „ei kohaldata”) Veerg A: A-kategooria käitised (käitised, mille keskmine teatatud heide aastas eelmise kauplemisperioodi jooksul (või mille kohta antud konservatiivne hinnang või prognoos, kui teatatud heite andmed pole kättesaadavad või neid ei saa enam kasutada) on kuni 50 kilotonni CO2-ekvivalenti ilma biogeenilist CO2 hõlmamata ja enne sellest ülekantava CO2 lahutamist). Veerg B: B-kategooria käitised (käitised, mille keskmine teatatud heide aastas eelmise kauplemisperioodi jooksul (või mille kohta antud konservatiivne hinnang või prognoos, kui teatatud heite andmed pole kättesaadavad või neid ei saa enam kasutada) on 50–500 kilotonni CO2-ekvivalenti ilma biogeenilist CO2 hõlmamata ja enne sellest ülekantava CO2 lahutamist). Veerg C: C-kategooria käitised (käitised, mille keskmine teatatud heide aastas eelmise kauplemisperioodi jooksul (või mille kohta antud konservatiivne hinnang või prognoos, kui teatatud heite andmed pole kättesaadavad või neid ei saa enam kasutada) on üle 500 kilotonni CO2-ekvivalenti ilma biogeenilist CO2 hõlmamata ja enne sellest ülekantava CO2 lahutamist). Tegevusandmed Heitekoefitsient Koostis Oksüdatsioonikoefitsient Teisendustegur Kütusekulu Netokütteväärtus Lisa/tegevus A B C A B C A B C A B C A B C A B C II: Põletamine Kaubanduslikud standardkütused 2 3 4 2a/2b 2a/2b 2a/2b 2a/2b 2a/2b 2a/2b — — — 1 1 1 — — — Muud gaasilised ja vedelad kütused 2 3 4 2a/2b 2a/2b 3 2a/2b 2a/2b 3 — — — 1 1 1 — — — Tahked kütused 1 2 3 2a/2b 3 3 2a/2b 3 3 — — — 1 1 1 — — — Massitasakaalu meetod tahma tootmise ja gaasitöötlemisterminalide jaoks 1 2 3 — — — — — — 1 2 2 — — — — — — Tõrvikpõletid 1 2 3 — — — 1 2a/b 3 — — — 1 1 1 — — — Puhastamine Karbonaat 1 1 1 — — — 1 1 1 — — — — — — — — — Kips 1 1 1 — — — 1 1 1 — — — — — — — — —

Tegevusandmed Heitekoefitsient Koostis Teisendustegur Materjalikulu Netokütteväärtus A B C A B C A B C A B C A B C III: Rafineerimistehased Krakkimise katalüsaatori regenereerimine 1 1 1 — — — — — — — — — — — — Vesiniku tootmine 1 2 2 — — — 1 2 2 — — — — — — IV: Koksiahjud Massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — Kütus protsessi sisendmaterjalina 1 2 3 2 2 3 2 3 3 — — — — — — V: Metallimaakide särdamine ja paagutamine Massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — Karbonaatne sisendmaterjal 1 1 2 — — — 1 1 1 — — — 1 1 1 VI: Raud ja teras Massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — Kütus protsessi sisendmaterjalina 1 2 3 2 2 3 2 3 3 — — — — — — VII: Tsement Põletusahju sisendmaterjali alusel 1 2 3 — — — 1 1 1 — — — 1 1 2 Klinkritoodang 1 1 2 — — — 1 2 3 — — — 1 1 2 Tsemendiahjutolm 1 1 2 — — — 1 2 2 — — — — — — Mittekarbonaatne süsinik 1 1 2 — — — 1 1 2 — — — 1 1 2 VIII: Lubi, dolomiit ja magnesiit Karbonaadid 1 2 3 — — — 1 1 1 — — — 1 1 2 Leelismuldmetalli oksiid 1 1 2 — — — 1 1 1 — — — 1 1 2 IX: Klaas, mineraalvill Karbonaadid 1 1 2 — — — 1 1 1 — — — — — — X: Keraamika Süsinik sisendmaterjalides 1 1 2 — — — 1 2 3 — — — 1. 1 2 Leelismetalli oksiid 1 1 2 — — — 1 2 3 — — — 1 1 2 Puhastamine 1 1 1 — — — 1 1 1 — — — — — — XI: Tselluloos ja paber Standardmeetod 1 1 1 — — — 1 1 1 — — — — — — XIX: Naatriumkarbonaat ja naatriumvesinikkarbonaat Massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — XX: Ammoniaak Kütus protsessi sisendmaterjalina 2 3 4 2a/2b 2a/2b 3 2a/2b 2a/2b 3 — — — — — — XXI: Vesinik ja sünteesgaas Kütus protsessi sisendmaterjalina 2 3 4 2a/2b 2a/2b 3 2a/2b 2a/2b 3 — — — — — — Massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — XXII: Pakendamata orgaanilised kemikaalid Massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — XXIII: Metallide tootmine või töötlemine Massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — Protsessi käigus tekkivad heitkogused 1 1 2 — — — 1 1 1 — — — 1 1 2 XXIV: Alumiiniumi tootmine CO2 heite massitasakaal 1 2 3 — — — — — — 2 3 3 — — — PFC heide (tõusumeetod) 1 1 2 — — — 1 1 1 — — — — — — PFC heide (ülepingemeetod) 1 1 2 — — — 1 1 1 — — — — — —” e) punktis 5.4 pealkirjaga „Tegevusandmed paiksete käitiste puhul” teises lõigus asendatakse sõnad „II–XI lisas” sõnadega „II–XXIV lisas”; f) punktis 5.5 pealkirjaga „Heitekoefitsiendid” asendatakse esimene lõik järgmisega: „CO2-heite heitekoefitsiendid põhinevad kütuse või sisendmaterjali süsinikusisaldusel ja need arvutatakse kui tCO2/TJ (põlemisel tekkiv heide), või tCO2/t või tCO2/Nm3 (protsessi käigus tekkiv heide). Muude kasvuhoonegaaside kui CO2 jaoks on asjakohased heitekoefitsiendid määratletud käesolevate suuniste vastavates tegevuspõhistes lisades.”; g) punkti 5.7 muudetakse järgmiselt: — esimese lõigu esimene taane asendatakse järgmisega: „puhta ainena või ainena, mida otseselt kasutatakse või seotakse toodetes, või lähteainena, kui ei kohaldata XIX–XXII lisas sätestatud muid nõudeid, või” — teises lõigus asendatakse sõnad „või XVIII” sõnadega „–XXII”.