KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/1885,

20. aprill 2021,

riigiabi SA.43127 – 2018/C (ex 2015/NN) (ex 2015/N) kohta, mida Poola andis Przewozy Regionalne Sp. z o.o.-le

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 855 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Poola esitas 21. septembril 2015 teate Poola piirkondlikule raudteele (Przewozy Regionalne Sp. z o.o., edaspidi „PR“) 770,3 miljoni Poola zloti (umbes 181 miljoni euro) (2) suuruse restruktureerimisabi (edaspidi „teada antud restruktureerimisabi“) andmise kohta. Abi anti täielikult riigiomandis tööstusarenguagentuuri (edaspidi „TAA“) kaudu omakapitaliinvesteeringuna 30. septembril 2015. Kuna abi anti enne komisjonilt selleks loa saamist, registreeriti see ebaseadusliku abina (2015/NN).

(2) Komisjon küsis lisateavet i) 27. novembril 2015, ii) 23. novembril 2016 ja iii) 30. juunil 2017 ning Poola vastas vastavalt i) 16. veebruaril 2016, 4. märtsil 2016 ja 3. juunil 2016, ii) 9. jaanuaril 2017 ja iii) 28. juulil 2017. Peale selle esitas Poola teavet 11. jaanuaril 2017, 1. veebruaril 2017 ja 20. juunil 2017. Komisjon kohtus Poolaga 8. aprillil 2016, 26. aprillil 2016, 21. septembril 2016, 11. jaanuaril 2017, 4. juulil 2017 ja 13. septembril 2019.

(3) Esialgse hinnangu andmise ajal ja enne Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse alustamist sai komisjon huvitatud isikutelt kirju, kus väideti, et PR on saanud riigiabi ka enne teada antud restruktureerimisabi. Kuna need kirjad ei vastanud nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (3) artikli 24 lõikes 2 sätestatud tingimustele, registreeris komisjon need üldise turuinfona ja arvestas nendega esialgse hinnangu andmisel.

(4) 23. jaanuari 2018. aasta kirjaga teavitas komisjon Poolat, et on otsustanud algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse. Pärast menetluse alustamist esitas Poola 25. aprillil 2018 oma märkused. Komisjoni otsus algatada menetlus (edaspidi „algatamisotsus“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4)4. mail 2018. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.

(5) Vahemikus 20.–29. juuni 2018 esitas komisjonile märkused kaks huvitatud isikut: Ühendkuningriigis Londonis asutatud Euroopa Reisijateveo Ettevõtjad (EPTO) ja Poolas Varssavis asutatud Fundacja ProKolej (edaspidi „ProKolej“) (5). Vahemikus 9. juuli 2018–4. september 2018 edastas komisjon need märkused Poolale. Poola vastas 2. oktoobril 2018.

(6) Komisjon kohtus EPTOga 28. jaanuaril 2019 ja 11. juunil 2019.

(7) Poola esitas lisateavet 20. mail 2019, 25. oktoobril 2019, 31. oktoobril 2019, 29. novembril 2019, 4. detsembril 2020 ja 30. märtsil 2021.

2. MEETMETE TAUST JA KIRJELDUS

2.1. Abisaaja

(8) PR on Poola suurim reisijaid vedav piirkondlik raudteetranspordi ettevõte, kellele kuulub Poola turust reisijate arvu alusel 27 % ja liiklusmahu (rongikilomeetrid) alusel 50 %. Varssavis asuv PR tegutseb Poola 16 piirkonnast (vojevoodkonnast) 15s, neist seitsmes (valdavalt majanduslikult vähimarenenud piirkonnad) ainsa piirkondliku raudtee-reisijateveo ettevõttena.

(9) PR kuulus varem 16 vojevoodkonna valitsusele. Teada antud restruktureerimisabi saamise tulemusena kuulub see praegu TAA-le (kellele kuuluvad PRi aktsiatest 50 % + 1) ja 16 vojevoodkonna valitsusele. Ettevõttes töötab umbes 9 000 inimest ja see on liigitatud suurettevõtteks. Kõik piirkonnad, kus PR tegutseb, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabikõlblikud.

(10) Ettevõtte põhitegevusala on piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamine vojevoodkondade valitsustega sõlmitud avalike teenuste lepingute alusel. Peale selle osutab PR piiriüleseid transporditeenuseid ning rendib ja remondib veeremit, aga seda kõike palju väiksemas mahus. Varem osutas PR ka piirkondadevahelisi reisijateveo kommertsteenuseid, aga lõpetas selle tegevuse 2015. aasta septembris.

2.2. Piirkondlik raudteetransport Poolas

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (6) kohaselt võib riigisiseste avalike reisijateveo teenuste lepinguid sõlmida otse kuni 2023. aasta detsembrini ja kuni kümneks aastaks (st kuni 2033. aasta detsembrini). Mõni liikmesriik on riikliku õiguse alusel juba avanud (osa) oma turu(st) konkurentsile. Poolas anti lepinguid hankekonkursi tulemusena umbes [4–30] %-le 2016/17. aasta sõiduplaani kohasest koguliiklusmahust. Kuna suurem osa lepinguid ei lõpe enne 2020. aasta lõppu, ei ole turuolukord 2016/17. aastaga võrreldes kuigi palju muutunud. Poola kinnitas (2018. aasta andmete alusel) oma 29. novembri 2019. aasta kirjas, et turuolukord ei ole oluliselt muutunud.

(12) Poola õiguse kohaselt korraldavad piirkondlikku raudteevedu vojevoodkonnad, sõlmides selleks korraldaja (vojevoodkonna valitsus) ja ettevõtja vahelised avalike teenuste lepingud. Korraldaja võib lepingu sõlmida otse või hankekonkursi tulemusena. Tegelikkuses on kõige enam kasutatud esimest varianti. 2016/17. aastal toimus umbes [70–95] % koguliiklusmahust otselepingute alusel.

(13) Poola avalike raudtee-reisijateveo teenuste hankimise õigusraamistikku muudeti 22. märtsil 2018, mil võeti vastu avalike transporditeenuste seaduse muutmise seadus (2018. aasta seadus) (7). 2018. aasta seaduses on täpsemalt kirjas, et: a) 12. detsember 2020 on viimane päev, mil piirkonnad võivad sõlmida piirkondlike raudteeveo teenuste jaoks avalike teenuste lepinguid otse (riigihanget korraldamata); b) 14. detsember 2030 on viimane päev, mil kehtivad piirkondlike raudteeveo teenuste jaoks sõlmitud avalike teenuste lepingud, mille piirkonnad on sõlminud otse (riigihanget korraldamata).

(14) PRi konkurendid on kaheksa munitsipaalettevõtet, (8) kellest igaüks tegutseb sisuliselt ühe vojevoodkonna piires ja kuulub selle valitsusele, ning üks väline ettevõte – Arriva RP, kes on Deutsche Bahn AG tütarettevõte ja EPTO liige. PRi konkurendid tegutsevad üksikutel marsruutidel, mis on tavaliselt suurte linnade lähistel. Seetõttu on PRil isegi mitme ettevõtjaga piirkondades oluline turuosa.

(15) Poola sõnul oli PR hankekonkurssidel sageli ainus pakkuja. Seda sellepärast, et teiste ettevõtjate arvates polnud hankega hõlmatud marsruudid majanduslikult kasumlikud ja munitsipaalettevõtted ei olnud huvitatud pakkumise tegemisest teistes vojevoodkondades peale enda oma. Poola sõnul ei ole peale Arriva RP ükski teine väline ettevõtja (ei riigisisene ega -väline) näidanud kunagi üles huvi siseneda Poola piirkondlikule raudteevedude turule.

3. KOMISJONI OTSUS ALGATADA AMETLIK UURIMINE

(16) Algatamisotsuses hindas komisjon teada antud restruktureerimisabi ja väljendas kahtlust selle kokkusobivuses siseturuga. Peale selle selgitas komisjon välja veel kuus meedet, millega PRile enne teada antud restruktureerimisabi abi anti. Neist kuuest meetmest kaks leiti olevat määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti b alapunkti i mõistes olemasolev abi ja neid käesolevas otsuses rohkem ei käsitleta. Neli ülejäänud meedet leiti olevat määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti c mõistes uus abi. Nende lisameetmete puhul väljendas komisjon kahtlust nende kokkusobivuses siseturuga.

(17) Järelikult peaks komisjon hindama vaid põhjendustes 18–22 kirjeldatud viit meedet.

3.1. Hinnatavad meetmed

(18) Meede 1 (teada antud restruktureerimisabi). 30. septembril 2015 omandas riigi omandis TAA PRi aktsiatest 50 % + 1, tasudes nende eest 770,3 miljonit Poola zlotti (u 181 mln eurot). Osa teatest on restruktureerimiskava, milles viidatakse ka riigi omandis raudteetaristu-ettevõtja PKP Polskie Linie Kolejowe (edaspidi „PKP PLK“) nõutud intressi mahakandmisele summas […] Poola zlotti (u […] eurot).

(19) Meede 2. Enne teada antud restruktureerimisabi andis Poola PRile i) 2008. aastal 2 160 miljonit Poola zlotti (u 508 mln eurot) ning ii) 2006. ja 2007. aastal 242,9 miljonit Poola zlotti (u 57 mln eurot). Poola selgitas 4. detsembril 2020, et need maksed tehti PRi käimasoleva restruktureerimise raames varasemate kahjude katmiseks. Samuti märkis Poola, et need maksed on teist laadi kui need, mida tehti avalike teenuste lepingute alusel, mis sõlmiti vojevoodkondade ja PRi vahel 1. oktoobril 2001 ja 30. aprillil 2004. Käesolevas otsuses nimetatakse meedet 2 varasemate kahjude katmiseks.

(20) Meede 3. Enne teada antud restruktureerimisabi sõlmis PR 29. märtsil 2004 PKP PLKga võla restruktureerimise kokkuleppe, milles oli sätestatud PRi kohustustest 1 902 miljoni Poola zloti (u 448 mln eurot) restruktureerimine PKP kontserni äriühingute kahjuks (PKP PLK, PKP S.A., PKP Cargo, PKP Energetyka ja PKP Intercity) (9). Kokkuleppes oli ette nähtud võlast 40 % maha kandmine ja võlajäägi tagasimaksmise edasilükkamine kuni 31. detsembrini 2007. Kokkulepet muudeti aastatel 2005–2008 nii, et tagasimakseaeg pikenes 29. novembrini 2009.

(21) Meede 4. Enne teada antud restruktureerimisabi sõlmis PR aastatel 2009–2014 riigi omandis võlausaldajatega (PKP S.A., PKP Energetyka, PKP Intercity, PKP PLK ja sotsiaalkindlustusamet (edaspidi „ZUS“)) 25 kokkulepet, milles oli ette nähtud võlausaldajatele tasumata võlgnevuste edasilükkamine summas [900–1 300] miljonit Poola zlotti (u [235–282] mln eurot).

(22) Meede 5. Poola andis PRile: i) 0,97 miljonit Poola zlotti (u 0,23 mln eurot) koolitusabi aastatel 2006–2010; ii) 39 000 Poola zlotti (u 0,01 mln eurot) värbamisabi aastatel 2012 ja 2013 ning 0,7 miljonit Poola zlotti (u 0,17 mln eurot) koolitusabi vähese tähtsusega abina aastatel 2010–2015.

4. POOLA MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

(23) Meetme 1 kohta ja täpsemalt teate osana esitatud restruktureerimiskava kohta selgitas Poola, et intressi mahakandmine oli kirjas PKP PLK ja PRi vahel 21. märtsil 2013 sõlmitud kokkuleppes, milleni jõuti vahendamise tulemusena. Peale selle selgitas Poola, et kokkuleppe sõlmimise otsus oli turutingimustele vastav. Poola sõnul oli kokkuleppe sõlmimine PKP PLK jaoks kasulikum kui püüda PRilt võlgnevus kohtu kaudu välja nõuda. Poola lisas, et intressi mahakandmine on meede, mille kasutamine on finantsvõla restruktureerimisel tavapärane, et saada tagasi võimalikult suurt osa võla põhiosast.

(24) Meetme 2 kohta mainis Poola esialgu, et tasutud summa oli pigem maksmata tasu hilinenud makse, mida polnud PRile varem tehtud Poola raudteesektori reformiga seotud eelarvepiirangute tõttu. Pärast täiendas Poola algset põhjendust selgitades, et meede 2 on varasemate kahjude katmine äriühingu käimasoleva restruktureerimise raames. Poola selgitas, et eelarvepiirangud, riigi rahanduse puudujäägid ja üldine majanduslik olukord 2000ndate alguses takistas raudteesektori struktuurireforme. See mõjutas otseselt PRi tegevuse rahastamist (oluliste varade ülekandmise viibimine jms) ning viis äriühingu finantsseisundi järkjärgulise halvenemise ja võlgnevusteni. Seetõttu võttis Poola järgmise mõne aasta jooksul sobivad meetmed, et probleemid ja raudteesektori struktuurireformidega seotud olukord lahendada, ning see hõlmas ka eelmainitud kahjukatmist.

(25) Meetme 3 kohta selgitas Poola, et Poola raudteesektori reform viis PRi võlgadesse. Selle finantsseisundi parandamiseks sõlmiti 29. märtsil 2004 võla restruktureerimise kokkulepe. Aastatel 2005–2008 seda muudeti, aga Poola sõnul jäid põhitingimused samaks. Poola selgitas veel, et võlausaldajatele oli kokkuleppe muutmine kasulikum kui kohtusse pöördumine. Oma väidete kinnituseks esitas Poola võlausaldajateni jõudvate rahavoogude nüüdisväärtused nende kahe stsenaariumi puhul (muudetud kokkulepe ja kohtumenetlus). Poola lisas, et PRi tegevus annab olulise osa võlausaldajate asjaomastest laekumistest. Tol ajal ei olnud ükski välismaistest turuosalistest näidanud üles huvi siseneda Poola turule, mistõttu ei oleks nad saanud PRi tegevusest saadavate laekumiste kadumist kuidagi kompenseerida.

(26) Meetme 4 puhul ei olnud Poola nõus komisjoni esialgsete tähelepanekutega, et aastatel 2009–2014 sõlmitud võlgade restruktureerimise kokkulepped olid riigiabi, kuna polnud sõlmitud turutingimustel. Poola selgitas, et võlausaldajate jaoks oli tavapärane hinnata, milline väljanõudmisviis on tõhusaim ja tagada nii võlgnevuse maksimaalse tagasisaamise suurem tõenäosus. Poola sõnul olid võlgnevuse tasumise edasilükkamine ja intressi vähendamine levinud ning finantsasutused kasutasid võlgade restruktureerimist. Ka selgitas Poola, et parima tagasisaamisviisi väljaselgitamiseks tegi konservatiivsetel eeldustel tugineva analüüsi sõltumatu konsultant. Analüüsi tulemustest oli näha, et kõigist tagasisaamisvõimalustest parim oli võla restruktureerimise kokkulepe. Poola lisas, et PR maksis konkreetsetele võlausaldajatele võlgu tagasi allkirjastatud kokkulepete alusel.

(27) Meetme 5 koha selgitas Poola, et aastatel 2009–2011 sai PR abi summas 1 177 421 Poola zlotti (u 277 040 eurot). Poola väitis, et osa abist (350 007 Poola zlotti ehk u 82 350 eurot) oli vähese tähtsusega abi. Ülejäänud abi (827 414 Poola zlotti ehk u 194 690 eurot) anti koolitusabikava nr X152/2009 (10) alusel kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 (11) (edaspidi „2008. a üldine grupierandi määrus“). Seega vähese tähtsusega abi ülempiiri ei ületatud.

(28) Algatamisotsuses nimetatud meetmete kohta tehtud märkustele lisaks esitas Poola veel järgmised märkused.

(29) Poola mainis, et enne 2015. aastat ei saanud PRi käsitada 2004. aasta raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (edaspidi „2004. aasta suunised“) (12) punkti 10 alapunkti a mõistes raskustes äriühinguna. Poola selgitas, et aastatel 2004–2014 ei vastanud PR täielikult nimetatud sättes esitatud raskustes äriühingu kriteeriumidele: äriühing, kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul. Poola väitis, et aastatel 2004–2014 kaotas PR üle poole oma aktsiakapitalist, aga üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul ainult 2005. aastal. Poola sõnul ei saa eeldada, et PR oli kogu perioodil 2004–2014 raskustes äriühing, kuigi mõlemad kriteeriumid olid täidetud aastal 2005. Poola väitis, et PRi finantsandmete analüüs kinnitab seda tähelepanekut. Poola lisas, et 2004. aasta suuniste kohased raksustes äriühinguks pidamise kriteeriumid ei sobi 2004. aasta järgse olukorraga Poola reformitud raudteesektoris, kus PR tegutses. Poola selgitas, et reformitud raudteesektor oli struktuurselt alarahastatud ning reformi tulemusena ei saanud PR oma avalike teenuste osutamise kohustusele vastavaid rahalisi vahendeid. Poola väitis, et seda tausta tuleks hindamisel arvesse võtta.

(30) Restruktureerimiskava kohastest mitmeaastastest teenuslepingutest tulenevate töömahtude kohta väitis Poola, et praegused kasutuseeldused on samad mis restruktureerimiskavas: aastatel 2016–2020 aastane tegevusmaht väheneb. Poola selgitas, et PRi mitmeaastaste teenuslepingute kohane töömaht ei ole väiksem kui restruktureerimiskavas mainitud. PRi tegevusmahud olid veidi suuremad kui algses restruktureerimiskavas eeldati. See oli tingitud ettenähtamatutest välistest teguritest: teised ettevõtjad ei suutnud vojevoodkondade kavandatud teenuseid osutada. Poola märkis, et PR saavutab tegevuseesmärke negatiivsete kõrvalekalleteta restruktureerimiskavas nimetatud eeldustest. Nagu algatamisotsuses soovitud, esitas Poola andmed ja selgitused restruktureerimiskavaga seotud kõrvalekallete kohta. Poola selgitas, et restruktureerimiskava eeldustest esines väikseid kõrvalekaldeid, mis olid tingitud PRi tahtele allumatutest asjaoludest. Samuti esitas Poola vastavalt algatamisotsuses soovitule restruktureerimiskava ajakohastatud versiooni ja halvima võimaliku stsenaariumi täieliku finantsprognoosi.

(31) Poola selgitas, et PR püüdis aastatel 2010–2013 saada veeremisse investeerimiseks rahastust, aga edutult. Poola selgitas, et raudtee-reisijateveo teenuste osutamiseks sõlmitud avalike teenuste lepingute aluseks on ülehüvitamist vältivad mehhanismid. Lepingute kohaselt on kapitali tasuvusmääraks ette nähtud 6 % ning seda jälgitakse regulaarselt ja hüvitist makstakse auditite alusel. Poola selgitas, et lepingutes on nii hüvitise taotlemise ja maksmise kui ka aruandluse ja kontrolli sätted. Poola lisas, et hüvitist makstakse pärast sõltumatu audiitori auditit, mille käigus rikkumisi ei avastatud.

(32) Poola väitis, et riigiabi andmise ja Poola kavandatud kompensatsioonimeetmete hindamisel ELi toimimise lepingu alusel tuleks arvesse võtta Poola raudteesektori eripärasid. Poola selgitas sisuliselt, et riigi raudteesektorit iseloomustab konkurentsi puudumine ja teistest liikmesriikidest pärit uute tulijate huvi puudus. Neid erisusi ja (olematu) konkurentsi moonutamise ohu puudumist tuleks abi hindamisel arvesse võtta.

(33) Kavandatud turuavamismeetmete kohta, mida on kirjeldatud algatamisotsuse põhjendustes 180 ja 181, selgitas Poola, et ettepanek lubada otselepingute sõlmimine (hankekonkurssi korraldamata) kuni 12. detsembrini 2020 ja piirata selliste lepingute kehtivust kuni 14. detsembrini 2030 oli arutusel Poola parlamendis (13). Poola väitis, et ei ole kohustunud i) tagama selliste otselepingute aegumist enne 2030. aasta lõppu mõnel marsruudil ([4–30] % turust) ega ii) hoidma konkurentsile avatud juba varem avatud marsruute, mille lepingud anti konkursi alusel ([4–30] % turust 2016/17. aasta sõiduplaani liiklusmahtude (rongikilomeetrid) alusel). Poola väitis, et algatamisotsuse põhjenduses 181 olev lause tabor kolejowy zostanie zwrócony organowi przyznającemu lub wykupiony na warunkach rynkowych [veerem antakse tagasi abi andnud asutusele või hüvitatakse turutingimustel] on ebamäärane. Poola sõnul võib seda tõlgendada nii, et veerem hõlmab igasugust veeremit, olenemata sellest, kas selle on ostnud korraldaja või vedaja. Poola arvates tuleks seda tõlgendada nii, et see käib ainult korraldaja ostetud veeremi kohta.

5. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1. EPTO

(34) EPTO väitis, et komisjon ei peaks hindama mitte ainult meedet 1, vaid ka mõnele vojevoodkonnale pandud kohustust anda viieaastased reisijateveo lepingud PRile hankekonkurssi korraldamata. EPTO sõnul on selline kohustus riigiabi, mistõttu peaks komisjon seda uurima. EPTO lisas, et kohustus anda lepingud PRile konkursita suleb Poola regionaalse raudtee-reisijateveo teenuste turu. EPTO väitel tuleks väidet, et konkurendid ei ole Poola turust huvitatud, rohkem uurida. EPTO sõnul on konkurente, kes võiksid Poola turule siseneda. Samuti väitis EPTO, et väike konkurents Poolas on tingitud konkurentsi välistavast turukeskkonnast, mis on tingitud sellest, et raudtee-ettevõtetel ei ole seal mingeid ärilisi väljavaateid. Komisjon peaks seda oma hinnangus arvesse võtma.

(35) EPTO väitis, et Poola kavandatud turuavamismeetmed ei võimaldaks turu avamist. EPTO arvates on need meetmed piisavalt lahti seletamata, et nende kohta midagi täpsemalt öelda. Ent EPTO arvates, tuleks Poola turg aastatel 2020–2028 järk-järgult avada, korraldades mitmele konkreetsele nõudele vastavaid hankekonkursse.

(36) EPTO märkused restruktureerimiskava kohta keskendusid Poola väitele, et PR ei saaks tegeleda kasumliku tegevusega, sest selle põhitegevus on kahjumlik ja selle vähenemine ei oleks konkurentsi puudumise tõttu olnud kasulik ühelegi konkurendile. EPTO ei olnud selle argumendiga nõus, sest i) PRi tegevus peaks olema saadud rahalise toetuse tõttu kasumlik ja ii) on konkurente, kes on turu avamisest huvitatud.

(37) EPTO oli nõus, et komisjon võiks ühisturuga kokkusobivuse hindamisel kasutada uut lähenemisviisi ja võtta arvesse Poola riigisisese raudtee-reisijateveo sektori konkreetset olukorda. Ent EPTO arvates oleks uus lähenemisviis õigustatud ainult siis, kui sellega kaasnevad kohesed tulemuslikud turu avamise meetmed.

5.2. ProKolej

(38) ProKolej väitel peaks komisjon hindama ka lisameetmeid, mis on riigiabi, nimelt: i) 550 miljoni Poola zloti (u 129 mln eurot) suurust subsiidiumi, mis anti aastatel 2016–2020 vojevoodkondadele veeremi ostmiseks, remontimiseks ja kaasajastamiseks, ning ii) viieaastaste lepingute andmist PRile.

(39) ProKolej väitis, et restruktureerimiskavale oli ka alternatiive, mille mõju oleks olnud vähem kahjulik. Esiteks oleks võinud abi anda ilma kohustuseta anda viieaastased lepingud PRile. Vojevoodkonnad oleks võinud lepingud sõlmida hankekonkursi tulemusena. Teiseks oleks võinud PRi jagada kaheks: teenuseid osutavaks ettevõtteks ja veeremiettevõtteks. Kolmandaks oleks võinud abi seostada turu avamise meetmetega, mis oleks ProKolej jaoks olnud õiguslikult eelistatav lahendus.

(40) ProKolej andis mõista, et Poola kavandatud turuavamismeetmed peavad tagama turu tulemusliku, kiire ja märgatava avanemise. Selle saavutamiseks peaksid avamismeetmed vastama ProKolej arvates mitmetele nõuetele (sh teenindusmahud ja lepingute kestus).

(41) ProKolej lisas, et PR on saadud abi tõttu juba turgude avamiseks valmis. ProKolej väitis, et kui turg avaneb määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaselt järk-järgult, suudab PR oma positsiooni kindlustada, mistõttu oleks teised äriühingud ebasoodsas olukorras. ProKolej arvates moonutab PRi saadud abi konkurentsi lähitulevikus. ProKolej soovis, et selle ärahoidmiseks tuleks turuavamismeetmed kiiresti kasutusse võtta.

6. POOLA TÄHELEPANEKUD HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

(42) Mis puudutab raudteefondist aastatel 2016–2020 vojevoodkondadele antud rahastust veeremi ostmiseks, remontimiseks ja kaasajastamiseks (vt põhjendus 38), siis selgitas Poola, et raudteefond asutati 2005. aastal selleks, et koguda sinna rahalisi vahendeid investeeringuteks raudteetaristusse, raudteeliinide renoveerimisse ja hooldamisse ning tarbetute liinide kõrvaldamisse. 2009. aastal võeti seadusandlikke meetmeid, et võimaldada vojevoodkondade valitsustel kasutada raudteefondi vahendeid avalike teenuste lepingu alusel toimuvaks reisijateveoks mõeldud veeremi ostmiseks, kaasajastamiseks ja remontimiseks. Algselt oli see rahaline toetus kavandatud aastateks 2009–2015, aga pikendati seejärel ka aastatele 2016–2020. Poola selgitas 2016. aastal, et veeremi remondiks ja hoolduseks said rahalist toetust paljud raudteeveoettevõtted. Seetõttu ei olnud PR selles mõttes teistega võrreldes eelisolukorras.

(43) Mis puudutab mitmeaastaste lepingute otsesõlmimist PRiga piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamiseks, siis selgitas Poola, et selline toimimine oli ELi ja riiklike eeskirjadega kooskõlas. Poola märkis, et mitmeaastaste lepingute sõlmimine piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamiseks jäeti vojevoodkondade võimude otsustada ja see ei olnud riigiabi. Poola selgitas veel, et PRi aktsionäride ja vojevoodkondade valitsuste vahelise koostöölepingu kohaselt võtsid viimased endale kohustuse sõlmida PRiga mitmeaastased lepingud. Ent mitte kõik vojevoodkonnad, kus PR tegutseb, ei järginud seda koostöölepingut. Poola sõnul näitab see, et PRiga mitmeaastaste lepingute sõlmimise kohustust ei olnud.

(44) Restruktureerimiskava alternatiividega seoses selgitas Poola, et restruktureerimine valiti põhjaliku analüüsi tulemusena ja selles kaaluti ka teisi võimalusi. Poola ei olnud nõus, et PRi veo- ja veeremiettevõtteks jaotamine oleks olnud restruktureerimise asemel kasulikum ning seda mitmel põhjusel. Nimelt selgitas Poola, et veeremi väljaostmine võib suurendada kohalike omavalitsuste kulusid piirkondlikele raudteeveo teenustele, mille osutamist veoettevõtetele hüvitatakse. Poola lisas, et veoettevõtted investeerisid veeremisse juba märgatavalt. Samuti lisas Poola, et raudteeveo teenuste osutamiseks on vaja kvalifitseeritud personali, mistõttu ei kaotaks lihtsalt veeremi omamine kõiki potentsiaalsete konkurentide teel olevaid takistusi.

(45) Turu avamise meetmetega seoses selgitas Poola, et piirkondlike raudteevedude turg on mitmes liikmesriigis valdavalt suletud. Veel selgitas Poola, et Poola piirkondlik raudtee-reisijateveo turg ei ole uutele sisenejatele piisavalt ligitõmbav ja seetõttu puudub seal konkurents. Poola sõnul tuleks igasugusel turu avamisel arvesse võtta Poola turu erisusi ja see peaks toimuma ettevaatlikult, et vältida struktuurseid vigu, mis takistaks turu toimimist. Poola väitis, et kavandatud turuavamismeetmeid tuleks pidada Poola turu iseloomu arvestades sobivaks.

(46) Poola märkis, et piirkondliku raudtee-reisijateveo ettevõtjate valimine jäeti hankijate otsustada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007. Samas määruses on sätestatud lepingute konkursita sõlmimine kui üks teenuseosutaja valimise võimalus (hankekonkursside ja teenuste kontsessiooni kõrval), mida hankijad võivad kasutada. Poola selgitas, et enamikus varasematest hankekonkurssidest oli PR ainus pakkuja ja seega ka võitja ning seetõttu olid hankemenetluste tulemused samad mis konkursita otselepingutegi puhul. Poola sõnul tekitavad hankekonkursid sellises olukorras lisakulusid ega taga pakutavate teenuste paremat kvaliteeti ega odavamat hinda. Poola lisas, et kolmandate isikute väited hanketingimuste kohta ei ole pädevad. Mõni neist nõuetest on juba olemas asjaomastes liidu õigusaktides ja teised peaksid jääma hankijate otsustada. Poola lisas, et kolmandatel isikutel on võimalus hankedokumendid hangetele kohaldatava õiguse alusel vaidlustada/edasi kaevata.

7. HINDAMINE

7.1. Abi olemasolu

(47) Komisjon peab uurima, kas käesolevas menetluses käsitletavad meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi.

(48) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(49) Et meede liigituks kõnealuse sätte mõistes riigiabiks, peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused: i) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest; ii) see peab andma ettevõtjale majandusliku eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.1. Meede 1. TAA omakapitaliinvesteering (teada antud restruktureerimisabi)

7.1.1.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

(50) TAA on täielikult riigi omandis valitsusasutus. PRi aktsiate omandamise vahendid kandis TAA-le subsiidiumilepingu alusel riigieelarvest üle taristu- ja arenguministeerium. Seega on meede selgelt riigi vahenditega rahastatud ja riigiga seostatav. Põhjendustes 81–83 kirjeldatud põhjustel on intresside mahakandmine PKP PLK poolt samuti seostatav riigi ja selle rahaliste vahenditega.

7.1.1.2. Valikulisus

(51) Meedet võimaldati ainult PRile, seega on see valikuline. Nagu Euroopa Liidu Kohus on märkinud, piisab üksikabi meetme valikulisuse tõendamiseks põhimõtteliselt vaid majandusliku eelise tuvastamisest (14). Seda olenemata sellest, kas asjaomasel turul on võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras olevaid ettevõtjaid või mitte.

7.1.1.3. Eelis

(52) Enne abi saamist oli PR rahaliselt keerulises olukorras. See oli aastaid saanud kahjumit, selle omakapital oli negatiivne ja võlad kasvasid ning alates 2005. aastast kvalifitseerus see raskustes äriühinguks (vt tabel 1). 2000. aastal alanud reorganiseerimise algusest peale ei olnud ettevõttel piisavalt likviidsust ega olnud talle kättesaadav väline rahastus, millega tasuda võlg ja rahastada oma tegevust.

(53) Enne teada antud restruktureerimisabi andmist oli Poola juba püüdnud lahendada PRi rahalisi raskusi mitme teise meetmega (põhjendustes 19–21 kirjeldatud meetmed 2, 3 ja 4). Ent võlgnevuse probleem kulmineerus 2015. aasta septembris, kui PRi kaks suurimat võlausaldajat – PKP PLK ja PKP Energetyka – nõudsid võla tagasimaksmist ühe nädalaga. Viimane ähvardas lõpetada PRi energiaga varustamise. Võlga tagastamata oleks PR muutunud maksejõuetuks.

(54) Poola sõnul poleks PR abita suutnud võlga tagasi maksta, sest turult ta vajalikku rahastust saada ei suutnud. See oleks viinud ettevõtte maksejõuetuseni ja tõenäoliselt likvideerimiseni. Nagu selgitatud põhjenduses 53, nõudsid tõepoolest kaks PRi suurimat võlausaldajat võlgnevuste tasumist lühikese etteteatamisega.

(55) Sellises olukorras andis Poola PRile teada antud restruktureerimisabi. 30. septembril 2015 omandas TAA 770,3 miljoni Poola zloti eest PRi aktsiatest 50 % + 1. Sellise omakapitaliinvesteeringu otstarve oli rahastada restruktureerimist (peamiselt eelnimetatud võla tasumist) lõppeesmärgiga taastada PRi pikaajaline elujõulisus. TAA ei olnud enne ostu PRi aktsionär ega seega ettevõttega kuidagi seotud. Kuigi olemasolev aktsionär oleks teinud otsuse olemasolevat investeeringut ja võimalikku tulevast tulu arvestades, otsustas TAA osta oluliste struktuursete finantsprobleemidega äriühingu aktsiaid. Võttes arvesse PRi finantsajalugu, ebaõnnestunud püüdeid tagada pikaajaline elujõulisus ja kahe tema peamise võlausaldaja kiireloomulist tagasimaksmisnõuet, ei oleks turumajanduse reeglite kohaselt toimiv investor PRi sellist suurt investeeringut teinud.

(56) Seega andis meede 1 PRile majandusliku eelise, sest ettevõte poleks oma keerulise rahalise olukorra tõttu suutnud sellist rahastust tavapärastel turutingimustel saada.

7.1.1.4. Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

(57) Varasemates otsustes, mis tehti enne liidu õiguse (15) kohast riigisiseste raudtee-reisijateveo turgude avamist, leidis komisjon, et neile antud abi mõjutas konkurentsi ja kaubandust. Põhjus oli see, et rahvusvaheline reisijatevedu on avatud ja mõni liikmesriik on ühepoolselt avanud ka oma raudtee-reisijateveo turu. Sellega seoses tasub tähele panna, et PR osutab ka rahvusvahelisi ja piiriüleseid transporditeenuseid. Peale selle on Poolas konkurents piirkondlike raudteevedude ja teiste veoliikide vahel. Peale selle on mitmes vojevoodkonnas mitu piirkondliku raudteeveo ettevõtet (sh teise liikmesriigi äriühingu tütarettevõte). Seega ähvardab meede selgelt moonutada konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.1.5. Järeldus

(58) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meede 1 on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi.

7.1.2. Meede 2. Varasemate kahjude katmine PRi käimasoleva restruktureerimise raames

7.1.2.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

(59) Varasemad kahjud kaeti riigieelarvest, võttes aluseks osaliselt PKP seaduse muutmise seaduse (25.4.2008), (16) PRi ja transpordi eest vastutava ministri vahelise kokkuleppe (23.6.2008) ning osaliselt raudteefondi seaduse (16.12.2005) (17) ja rahandusministri määrused. Niisiis hõlmab meede selgelt riigi ressursse ning on seostatav riigiga.

7.1.2.2. Eelis

(60) Mis puudutab majanduslikku eelist, siis meedet rakendati otsetoetustena. Toetuse andmine ei ole turumajanduse reeglite järgi toimiva ettevõtja tava ja see vabastab toetusesaaja kuludest, mida ta tavaliselt peaks oma eelarvest katma. Meede vabastas PRi rahalistest raskustest, mis tulenesid aastate jooksul kogunenud kahjumist ettevõtte restruktureerimise käigus. Sellega seoses stabiliseerid 2006. ja 2007. aastal tehtud maksed ettevõtte tegevustulemi ning 2008. ja 2009. aasta maksed tugevdasid ettevõtte omakapitali positsiooni.

(61) Sellepärast leiab komisjon, et varasemate kahjude katmine andis PRile majandusliku eelise.

7.1.2.3. Valikulisus, konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

(62) Meetmega 1 seoses valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise kohta tehtud järeldused põhjendustes 51 ja 57 käivad ka meetme 2 kohta.

7.1.2.4. Järeldus abi olemasolu kohta

(63) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meede 2 on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi.

7.1.3. Meede 3. Võlgade restruktureerimine aastatel 2004–2009

7.1.3.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

(64) Kõik PKP kontserni võlausaldajad, kes PRi võla restruktureerimises osalesid, olid riigi kontrolli all olevad ettevõtted. Riigi kontrolli all olevate ettevõtete vahendid on põhimõtteliselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes samuti riigi vahendid, sest riik on võimeline juhtima nende vahendite kasutamist (18).

(65) Riik on tavaliselt teinud PKP kontserni äriühingute juhtimise ja tegevuse üle olulist järelevalvet, eeskätt mõjutades nende direktorite nõukogu ja juhatuse liikmete valimist (nende koosseis muutus sageli koos poliitmaastiku muutumisega).

(66) Peale selle ei langetanud PKP kontserni äriühingud olulisi äriotsuseid alati autonoomselt. Näiteks osales riik otseselt raudteesektori struktuurses reorganiseerimises, PKP kontserni äriühingute vahelises varade üleandmises ja finantsrestruktureerimises. Selles mõttes on riik võimeline juhtima PKP kontserni vahendite kasutamist.

(67) Pealegi (nagu PKP seaduses ette nähtud) algatati võla restruktureerimine transpordi eest vastutava ministri otsusega, võttes aluseks kokkuleppe riigi rahanduse eest vastutava ministriga. Seetõttu oli see selgelt seostatav riigiga.

7.1.3.2. Eelis

(68) 29. märtsil 2004 sõlmitud algse võlgade restruktureerimise kokkuleppe (edaspidi „2004. aasta kokkulepe“) kohaselt nähti ette, et 40 % PRi võla põhiosast ja nimetatud kokkuleppe jõustumiseni kogunenud intressid kantakse maha; 19,18 % põhiosast makstakse tagasi kolmes võrdses osas 30.4.2004, 31.5.2004 ja 30.6.2004 ning ülejäänud põhiosa 24 kuumaksena alates 2006. aasta jaanuarist kuni 2007. aasta detsembrini. Pärast kokkuleppe jõustumist kogunenud intressid oleks tulnud maha kanda kokkuleppe viimasel päeval ehk hiljemalt 31. detsembril 2007. Lõpetuseks pidi PR maksma igal kalendriaastal tagasi vähemalt 54 % PKP kontserni äriühingutega sõlmitud lepingutest tulenevatest lühiajalistest kohustistest ning tasuma varasemad tasumata lühiajalised kohustised 31. detsembriks 2007 (19).

(69) PR ja PKP PLK sõlmisid 20. detsembril 2005 ja 28. detsembril 2006 kokkulepped vastavalt 2005. ja 2006. aastal kogunenud intresside tühistamise kohta (20). 2. aprillil 2007 sõlmis PR PKP kontserni äriühingutega 2004. aasta kokkuleppe (vt põhjendus 68) lisa, millega pikendati tagasimakseperioodi 31. detsembrist 2007 kuni 29. novembrini 2009. 2004. aasta kokkuleppe kohaselt tuli kõik uued lühiajalised kohustised täielikult tagasi maksta alates 1. jaanuarist 2008. 6. mail 2008 sõlmis PR kokkuleppe PKP PLKga ja sama aasta 29. juulil PKP Cargoga. Neis kokkulepetes oli kirjas PRi võlgnevus PKP PLK ja PKP Cargo ees 31.12.2007 seisuga (1 908 mln Poola zlotti) ja täpne tagasimaksegraafik 29. novembrini 2009. Samuti oli seal kirjas, et 2004. aasta kokkuleppe alusel restruktureeritud võlalt ei arvestata intresse kuni 29.11.2009 (2004. aasta kokkuleppe kohaselt ei arvestatud intresse kuni 31.12.2007).

(70) Mis puudutab 2004. aasta kokkulepet kui eraldiseisvat kokkulepet (st järgnevate muudatusteta), siis ei ole vaja hinnata, kas see andis PRile majandusliku eelise, sest see oli allkirjastatud enam kui 10 aastat enne kõnealusest restruktureerimisabist teada andmist (st väljaspool määruse (EL) 2015/1589 artikli 17 lõikes 1 sätestatud aegumistähtaega, mil komisjon võib nõuda abi tagasinõudmist). Järelikult käsitatakse seda abi nimetatud määruse artikli 17 lõike 3 mõistes olemasoleva abina.

(71) Mis puudutab järgmisi muudatusi, mida kirjeldatakse põhjenduses 69, siis selleks, et selgitada välja, kas need andsid PRile majandusliku eelise, peab komisjon tegema kindlaks, kas PRi võlausaldajad käitusid sellistel tingimustel võla tagasimaksmise edasilükkamisega nõustudes viisil, mis on võrreldav erasektori võlausaldaja käitumisega sarnases olukorras (nn turumajandusliku võlausaldaja põhimõte). Komisjon hindab tehingut hüpoteetilise mõistliku erasektori võlausaldaja seisukohast (21).

(72) Ratsionaalne erasektori võlausaldaja oleks tavaliselt võrrelnud finantstulemust, mida oleks andnud võimalikud tegutsemisviisid ehk i) võla tagasimakseperioodi pikendamine ja ii) 2004. aasta kokkuleppe täitmisele pööramine, ning seejärel valinud neist selle, mis tagab kõige suurema tagasisaadava summa.

(73) Kõnealusel juhul ei ole Poola esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et PRi võlausaldajad mingit sellist võrdlevat analüüsi tegid, ega ka selle kohta, et valitud tegutsemisviis (st algse võla restruktureerimise kokkuleppe muutmine) tagas kõike suurema võimaliku summa tagasisaamise. Selle asemel käsitab Poola kogu seda meedet (st nii 2004. aasta kokkulepet kui ka selle hilisemaid muudatusi) riigiabina ja annab seega mõista, et see andis PRile majandusliku eelise.

(74) Komisjon märgib, et 2004. aasta kokkuleppe muudatused, mida kirjeldati põhjenduses 69 (eriti 2007. ja 2008. aasta muudatused), hõlmavad sisuliselt PRi PKP kontsernile võlgu oldud summade (vähemalt 1 908 mln Poola zlotti) (22) tagasimakseperioodi 23kuulist intressivaba pikendust (võrreldes 2004. aasta kokkuleppe tingimustega). Selline intressivaba makseperioodi pikendamine peaaegu kahe aasta võrra vabastas PRi 2004. aasta kokkuleppe kohase maksegraafiku järgimisest ja andis seega talle lisalikviidsust, mida sai kasutada tegevuskulude katteks. PR ei oleks saanud sellist intressivaba likviidsust turul tegutsevatelt erasektori võlausaldajatelt ka siis, kui tema finantsseisund oleks olnud suurepärane, ja ammugi mitte finantsraskustes äriühinguna. Varasemas praktikas on komisjon leidnud, et selline võla tagasimaksmise perioodi intressivaba pikendus on abi (23).

(75) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et meede ei ole kooskõlas turumajandusliku võlausaldaja põhimõttega ja seetõttu annab PRile majandusliku eelise.

7.1.3.3. Valikulisus, konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

(76) Meetmega 1 seoses valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise kohta tehtud järeldused põhjendustes 51 ja 57 käivad ka meetme 3 kohta.

7.1.3.4. Järeldus

(77) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meede 3 on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi.

7.1.4. Meede 4. Võla tagastamise edasilükkamine aastatel 2009–2014

7.1.4.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

(78) Kõigepealt täheldab komisjon, et kõik PRiga võla tagastamise edasilükkamise kokkulepped sõlminud võlausaldajad olid kas riigi omandis ettevõtted või riigiasutus (ZUS).

(79) Viimati nimetatu on riigiaparaadi osa, mis on täielikult riigi järelevalve all ja mida rahastatakse riigi eelarvest. Niisiis pole kahtlustki, et ZUSi otsused lükata PRi võlgnevuste tagasimaksmine edasi, on seostatavad riigiga ja et edasilükkamine on seotud riigi rahaliste vahenditega.

(80) Mis puudutab teisi võlausaldajaid (vt põhjendus 64), siis riigi kontrolli all olevate ettevõtete vahendid on põhimõtteliselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes samuti riigi vahendid, sest riik on võimeline juhtima nende vahendite kasutamist. Põhjendustes 65 ja 66 kirjeldatud põhjustel on riik võimeline juhtima PKP kontserni vahendite kasutamist. Edasilükkamised hõlmavad nende võlausaldajate rahaliste vahendite võimalikku kaotust. Seetõttu tuleb neid käsitada riigi ressurssidega seotuna.

(81) Seotuse küsimuses märgib komisjon, et perioodil 2009–2014 kuulusid PKP S.A., PKP Intercity, PKP PLK ja PKP Energetyka kõik PKP kontserni, mis kuulub täielikult riigile ja mille üle teeb järelevalvet transpordi eest vastutav minister. Kuigi ainult sellest, et meetme võtab riigi kontrolli all olev ettevõte, meetme riigile omistamiseks ei piisa, saab riigiga seotust järeldada juhtumi konkreetsete asjaolude ja taustaga seotud näitajate põhjal (24). Need on näiteks riigi kontrolli all oleva ettevõtte tegevuse laad ja tegutsemine turul tavapärase konkurentsi tingimustes kõrvuti eraettevõtjatega, ettevõtte juhtimise üle teostatava riikliku järelevalve määr ja see, kas ettevõte saaks kõnealust otsust teha iseseisvalt, ning muud näitajad, mis konkreetse juhtumi puhul näitavad avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, kui arvestada meetme ulatust, sisu ja tingimusi.

(82) Sellega seoses täheldab komisjon, et PR osutab ühistransporditeenuseid, mida ei osutata tavapärastel turutingimustel, vaid need tellib valdavalt vahetult riik, kes nende eest ka maksab. Ka võlausaldajad – vähemalt PKP PLK (monopolistlik taristuettevõtja) ja PKP Intercity (piirkondadevahelisi ühistransporditeenuseid osutavas osas) ei konkureerinud erasektori ettevõtjatega tavapärastel turutingimustel. Peale selle oleks PRi kui pooltes vojevoodkondades ainsa piirkondlike raudteetranspordi teenuste osutaja maksejõuetus viinud tõsiste probleemideni olulise avaliku teenuse osutamises. Seetõttu oli riik PRi likviidsuse tagamisest eriliselt huvitatud.

(83) Riik on tavaliselt teinud PKP kontserni äriühingute juhtimise ja tegevuse üle olulist järelevalvet, eeskätt mõjutades nende direktorite nõukogu ja juhatuse liikmete valimist (nende koosseis muutus sageli koos poliitmaastiku muutumisega). Peale selle ei olnud PKP kontserni äriühingud olulisi äriotsuseid langetades varem alati autonoomsed. Näiteks osales riik otseselt raudteesektori struktuurses reorganiseerimises, PKP kontserni äriühingute vahelises varade üleandmises ja finantsrestruktureerimises. Kõige tähelepanuväärsem on see, et riik algatas PRi võla restruktureerimise (meede 3), milles osalesid samad võlausaldajad, kes hiljem nõustusid PRi võlgnevuste tasumise edasi lükkama. See pole üllatav, sest PKP kontsern on Poolas üks suurimaid tööandjaid (asjaomased võlausaldajad andsid 2014. aastal tööd enam kui 50 000 inimesele) ja sel on oluline roll riigi transpordipoliitika kujundamisel.

(84) Kui lõpetuseks vaadata meetme ulatust (edasilükatud võlgnevused moodustasid PRi asjaomase perioodi keskmistest aastastest laekumistest umbes [üle 120] %), selle mõju võlausaldajatele (PR oli PKP PLK ja PKP Energetyka suuruselt kolmas klient), tugevaid organisatsioonilisi sidemeid võlgniku, võlausaldajate ja riigi vahel ning turutingimustele selgelt mittevastavaid edasilükkamistingimusi (vt põhjendused 86–95), näib ebatõenäoline, et asjaomaste riigi kontrolli all olevate ettevõtete otsused lükata PRi võlgnevuste tagasimaksmine edasi olid tehtud täielikult riigi osaluseta.

(85) Neil põhjusil on komisjon seisukohal, et avaliku sektori asutusi saab pidada PRi võlgnevuste tagasimaksmise edasilükkamise otsustega ühel või teisel viisil seotuks. Ka Poola ise ei väida, et meede pole riigiga seostatav. Seega teeb komisjon järelduse, et meede on riigiga seostatav.

7.1.4.2. Eelis

(86) Et selgitada välja, kas meede andis PRile majandusliku eelise, peab komisjon tegema kindlaks, kas võlausaldajad käitusid võla tagasimaksmise edasilükkamisega nõustudes viisil, mis on võrreldav erasektori võlausaldaja käitumisega sarnases olukorras. Sellega seoses on komisjon jõudnud järgmiste järeldusteni.

(87) On fakt, et aastatel 2009–2014 sõlmisid neli riigi omandis ettevõtet ja ZUS PRiga, mis oli riigi omandis raskes rahalises olukorras äriühing, 25 kokkulepet, mille kohaselt lükati edasi tähtajaks tasumata võlgnevuste tagasimaksmine summas [900–1 300] miljonit Poola zlotti, mis moodustas PRi asjaomase perioodi aastastest keskmistest laekumistest [üle 120] % (nagu kirjas põhjenduses 84).

(88) Poola ei ole esitanud ühtegi tolleaegset tõendit, mis näitaks, et võlgnevuste tagasimaksmise kokkulepitud tingimustel edasilükkamise otsus oli võlausaldajatele kasulikum kui alternatiivsed võimalused (nt võla väljanõudmine). Hilisemat nüüdispuhasväärtuse analüüsi ei saa pidada piisavalt usaldusväärseks tõendiks, sest see tehti hiljem (st pärast edasilükkamisotsuseid). Ratsionaalne turutingimustel tegutsev võlausaldaja oleks enne võla tagasimaksmise edasilükkamise otsuse tegemist hinnanud erinevaid stsenaariume, et leida nende seast see, mis tagab kõike suurema summa tagasisaamise. Pealegi ei kajastu järelanalüüsis piisavalt PRi rahalised raskused. Aastatel 2005–2010 olid PRi tegevus- ja netotulem vaid korra positiivsed. Järgnevatel aastatel oli olukord samasugune. See, kas PR suudab võlga teenindada ja selle tagasi maksta, oli väga ebakindel. See oli PRi võlausaldajatele teada, eriti PKP PLK-le, kes aastatel 2004–2009 juba osales võla restruktureerimises (meede 3). See risk oleks mõjutanud PRi krediidireitingut, mistõttu oleks talle pakutav intressimäär olnud kõrge ja vaja oleks olnud märgatavalt paremat tagatist. Ent analüüsis kasutati perioodil 2009–2013 reitinguna B-d (nõrk) ja alates 2014. aastast CCC-d (halb/rahalised raskused). Nagu kirjeldatud põhjenduses 90, oli PR raskustes äriühing, kelle puhul oleks tulnud kasutada B-st halvemat reitingut. Niisiis ei tehtud nüüdispuhasväärtuse analüüsi mitte ainult hiljem, vaid see oli ka vigane.

(89) Pealegi olid edasilükkamise tingimused võlgniku halba rahalist olukorda arvestades üsna soodsad. Konkreetsemalt olid edasilükkamisperioodid pikad: 6–21 kuud ja ühe PKP PLKga sõlmitud kokkuleppe puhul isegi […] kuud, mis on palju pikem kui Poola väitel keskmine maksejõuetult võlgnikult võla sissenõudmise periood. Veel on tähelepanuväärne see, et nimetatud kokkulepe moodustas kõigist asjaomastest edasilükatud võlgnevustest […] % (25). Peale selle olid võlausaldajate nõutavad intressimäärad madalad, kui võtta aluseks usutav võrdlusalus, nagu asendus-turumäär (viiteintressimäär), mis arvutatakse viiteintressimäärade teatist (26) järgides. Täpsemalt olid intressimäärad kõigi lepingute kohaselt alla raskustes äriühingule (mida PR oli) kohaldatava viiteintressimäära (27). Sellega seoses peab komisjon hindama Poola väidet, et PR ei olnud aastatel 2004–2014 kogu aeg raskustes (vt põhjendus 29).

(90) Nagu Poola möönab, vastas PR 2004. aasta suunise kohaselt raskustes äriühingu määratlusele aastal 2005. PR oli selleks ajaks kaotanud üle poole oma aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul. Kui nimetatud tingimus on teatava 12kuulise perioodi jooksul täidetud, jääb asjaomane ettevõtte raskusteks äriühinguks kuni esimene tingimus jääb täidetuks. See oli PRi puhul nii alates 2006. aastast. Seega peetakse PRi 2005. aastast alates raskustes äriühinguks.

(91) Isegi kui eeldada, et PRi puhul sobis aastatel 2009–2013 kasutada reitingut B (nõrk) ja alates 2014. aastast CCC (halb/rahalised raskused), nagu Poola väitis, olid tegelikult kasutatud intressimäärad vastavatest viiteintressimääradest madalamad 18 kokkuleppe puhul, mis hõlmasid edasilükatud võlgnevuste kogusummast […] %. Kuue kokkuleppe puhul, mis hõlmasid edasilükatud võlgnevuste kogusummast […] %, olid intressimäärad isegi madalamad kui AAA-reitinguga (tugev) äriühingu viiteintressimäär. Tagatis oli väike kõikide kokkulepete puhul peale ühe (vt allmärkus 27) ja hõlmas vaid väljanõudmisega nõustumist (28). 18 kokkuleppe puhul, mis moodustasid kõigist asjaomastest edasilükatud võlgnevustest […] %, ei olnud mingit tagatist.

(92) PR oli Poola väitel PKP PLK ja PKP Energetyka oluline klient, mistõttu olid need võlausaldajad PRiga ärisuhete jätkamisest eriti huvitatud. Nagu eespool mainitud, oli PR asjaomasel perioodil tõepoolest PKP PLK ja PKP Energetyka suuruselt kolmas klient, kes andis keskmiselt vastavalt […] ja […] % nende laekumistest. See võib olla üks teguritest, millega erasektori võlausaldaja arvestab, aga kokkulepitud tingimustel edasilükkamise turutingimustele vastavuse põhjendamiseks ainult sellest ei piisa. Igatahes ei kehti see argument teiste võlausaldajate puhul, kelle jaoks PR ei olnud nii oluline klient.

(93) Poola väide, et PKP PLK ja PKP Energetyka sõlmisid sarnaseid edasilükkamiskokkuleppeid ka teiste äripartneritega, ei ole piisav tõend nende PRiga sõlmitud kokkulepete turutingimustele vastavusest. Nonde kokkulepete konkreetseid tingimusi ja võlgnike finantsseisundit teadmata ei saa välistada, et ka nood edasilükkamised ei toimunud turutingimustel. Siiski on selge, et nood edasilükkamised hõlmasid väiksemaid summasid ja lühemaid tagasimakseperioode. Igatahes peaks Poola turu tingimustele vastavuse väitmiseks tõendama, et erasektori võlausaldajad on või oleks võimaldanud PRile võla tagasimaksmise edasilükkamist avaliku sektori võlausaldajate pakututega sarnastel tingimustel. Sellega seoses märgib komisjon, et PR sõlmis tegelikult edasilükkamiskokkulepped ka kahe erasektorist pärit võlausaldajaga. Ent ka need ei paista kinnitavat turutingimustele vastavust, sest need hõlmasid väikseid summasid ning mis kõige olulisem – nägid ette kõrgema intressimäära ja lühemad tagasimakseperioodid kui edasilükkamiskokkulepped, mille PR sõlmis PKP kontserni äriühingute ja ZUSiga.

(94) Poola väitis, et edasilükkamiskokkulepetes kasutatud intressimäär oli võrreldav Poola finantssektorivälise keskmise intressimääraga (29). Sellest aga turutingimustele vastavuse põhjendamiseks ei piisa, sest finantssektoriväline keskmine võlgnik võis olla paremas rahalises olukorras ja/või pakkuda paremat tagatist, mistõttu oleks ta olnud PRist krediidiväärilisem. Ka väide, et võlgnevuste hiline tasumine on Poola turul levinud tava, ei tõenda, et edasilükkamiskokkulepete tingimused olid turutingimustele vastavad.

(95) Sellepärast leiab komisjon, et meede andis PRile majandusliku eelise.

7.1.4.3. Valikulisus, konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

(96) Meetmega 1 seoses valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise kohta tehtud järeldused põhjendustes 51 ja 57 käivad ka meetme 4 kohta.

7.1.4.4. Järeldus

(97) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meede 4 on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi.

7.1.5. Meetmed 1–4 kui terviksekkumine

(98) Kui tegu on riigi mitme järjestikuse sekkumisega, mis ei pruugi olla samasugused, peab komisjon uurima, ega need ei ole omavahel nii tihedalt seotud, et neid tuleks käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamise seisukohalt terviksekkumisena (30). Hindamine, kas riigi mitu järjestikust sekkumismeedet on lahutamatud ja seega käsitatavad terviksekkumisena, peab toimuma varasemas kohtupraktikas sätestatud kriteeriumeid arvesse võttes. Need on sekkumiste kronoloogia, otstarve ja abi saanud ettevõtte olukord sekkumiste ajal (31).

(99) Komisjon märgib, et hinnatavaid meetmeid on rakendatud küll eri aegadel ja eri kujul, aga need on omavahel seotud. Nende kõigi eesmärk oli lahendada PRi likviidsusprobleemid, mis tulenesid PKP seaduse alusel raudteesektoris 2000. aastal algatatud struktuurireformi ebaõnnestumisest, ja taastada ettevõtte pikaajaline elujõulisus.

(100) PRi käimasoleva restruktureerimise raames aastatel 2006–2009 varasemate kahjude katmiseks makstud summad (meede 2) olid mõeldud katma PRi varasematel aastatel tekkinud rahalisi võlgnevusi, mis tekkisid sellest, et talle maksti eelarvekitsikuse tõttu vaid osa kulude katteks vajalikest summadest. Selline maksega hilinemine halvendas rahavooge ja PR ei suutnud seetõttu oma võlga teenindada. Probleemi lahendamiseks anti muudetud PKP seadusega PRile võimalus sõlmida võlausaldajatega võla restruktureerimise kokkulepe. 2004. aasta märtsis sõlmis PR sellise kokkuleppe PKP kontserni äriühingutega, aga see osutus ebapiisavaks, sest võlga ei suudetud tagasi maksta ka uutel tingimustel. Võlakoormuse suuremaks leevendamiseks muudeti kokkulepet aastatel 2005–2008 (meede 3). Sellest hoolimata jäid PRi likviidsusprobleemid püsima ja ettevõte ei suutnud oma kohustusi tähtajaks täita. Aastatel 2009–2014 sõlmis äriühing 25 kokkulepet, millega nähti ette tähtajaks tasumata võlgnevuste edasilükkamine (meede 4). Sellestki ei piisanud. PRi võlgnevused kasvasid nii kiiresti, et kaks selle võlausaldajat nõudsid võlgnevuste kohest tasumist. PRi maksejõuetuse vältimiseks andis Poola talle lisarahastust teada antud restruktureerimisabina (meede 1), millest suuremat osa kasutati tähtajaks tasumata võlgnevuste tasumiseks.

(101) Sellest nähtub, et hinnatavad meetmed ei olnud üksteisest sõltumatud, vaid lahutamatud selles mõttes, et vaid ühest neist poleks likviidsusprobleemi lahendamiseks ja pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisanud. Vaid need täiendasid üksteist, kuni viimasega saadi äriühing likviidseks ja kasumlikuks. Sellest vaatevinklist võib teada antud restruktureerimisabi ja restruktureerimiseelseid meetmeid pidada ühe ja sama restruktureerimise osaks. Kui sellele kulus loodetust kauem aega, siis mitte sellepärast, et PR ei olnud oma olemuselt elujõuline, vaid sellepärast, et tal ei olnud ümberkorralduste tegemise lõpuleviimiseks piisavalt ressursse.

(102) Põhjendustes 99–101 esitatud põhjustele tuginedes leiab komisjon, et hinnatavad meetmed on üks ümberkorraldamise ehk sekkumise meede, mida rakendati jupikaupa. Seega on õige hinnata mitte üksikuid meetmeid eraldi, vaid üheskoos.

(103) Niisiis hindab komisjon, kas meetmed 1–4 terviksekkumisena on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi või mitte.

(104) Nagu selgitatud põhjenduses 49, peavad selleks, et meede liigituks kõnealuse sätte mõistes riigiabiks, olema täidetud kõik järgmised tingimused: i) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi ressurssidest; ii) see peab andma ettevõtjale majandusliku eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.5.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

(105) Nagu selgitatud põhjendustes 50, 59, 64–67 ja 79–85, rakendasid meetmeid 1–4 eraldi võttes kas erinevad riigiasutused või riigi kontrolli all olevad ettevõtted, mistõttu olid need seostatavad riigi ressurssidega.

(106) Toimikus olevatest tõenditest on samuti näha, et otsused meetmete 1–4 võtmise kohta tegid avaliku sektori asutused kas ise, osalesid nende otsuste tegemises või on neile omistatavust võimalik järeldada otsuste tegemise asjaoludest ja kontekstist. Järelikult olid meetmed 1–4 eraldi võttes riigile omistatavad.

(107) Igaüks neist hõlmab riigi ressursse ja on seostatav riigiga. Niisiis järeldab komisjon, et meetmed 1–4 hõlmavad ka üheskoos terviksekkumisena riigi ressursse ja on seostatavad riigiga.

7.1.5.2. Eelis

(108) Selline terviksekkumine hõlmab perioodi alates aastast 2005, mil võeti meede 3, kuni aastani 2015, mil võeti meede 1.

(109) Terviksekkumisega PRile antud abi kogusumma ületab tunduvalt ettevõtte bilansilist väärtust (vt tabel 1). Peale selle andis PR aastatel 2005–2015 sageli teada kahjumist ja võla suurenemisest. Turumajanduslik ettevõtja poleks nii pika perioodi jooksul nii mitu korda ja nii märgatavalt sekkunud, kui poleks olnud mingitki märki vähemalt juba 2005. aastast saati raskustes olnud äriühingu olukorra paranemisest. Sekkumise põhieesmärk oli piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste katkemise ärahoidmine, püüdes lahendada PRi korduvaid likviidsusprobleeme. Riigi pideva sekkumiseta poleks PR suutnud teenuseid osutada ja oleks pidanud mingil hetkel välja kuulutama pankroti. Sellepärast leiab komisjon, et meetmed 1–4 kui terviksekkumine andsid PRile majandusliku eelise.

7.1.5.3. Valikulisus, konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

(110) Meetmega 1 seoses valikulisuse, konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamise kohta tehtud järeldused põhjendustes 51 ja 57 käivad ka terviksekkumise kohta.

7.1.5.4. Järeldus

(111) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meetmed 1–4 kui terviksekkumine on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi.

(112) Meetmed 1–4 on nii eraldi võttes kui ka üheskoos riigiabi. See, kas vaadelda meetmeid terviksekkumisena või eraldi, ei muuda hindamise tulemust, sest sekkumise üksikosade laad jääb samaks.

7.1.6. Meede 5. Aastatel 2006–2015 antud koolitus-, värbamis- ja vähese tähtsusega abi

7.1.6.1. Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

(113) Neid meetmeid, mis üheskoos moodustavad meetme 5, rakendasid avaliku sektori asutused, nagu Poola ettevõtete arengu agentuur, tööbüroo ning riiklik puuetega inimeste rehabiliteerimise fond. Niisiis hõlmab meede selgelt riigi ressursse ja on seostatav riigiga.

7.1.6.2. Eelis

(114) Meedet 5 rakendati vaid PRi puhul, et katta ettevõtte kulud, mida muidu oleks tulnud katta tavapärastel turutingimustel. Seetõttu andis meede PRile lubamatu majandusliku eelise.

7.1.6.3. Valikulisus

(115) Meetmega 1 seoses valikulisuse kohta tehtud järeldus põhjenduses 51 käib ka meetme 5 kohta.

7.1.6.4. Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

(116) Komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 (32) (vähese tähtsusega abi määrus) on sätestatud, et ühele ettevõttele antud abi loetakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kõigile kriteeriumidele mittevastavaks, kui abi ei anta kolme eelarveaasta jooksul üle 200 000 euro. Nagu nimetatud määruse põhjenduses 3 selgitatud, ei tohiks seda piirmäära mitteületava abi andmist ühele ettevõttele käsitada liikmesriikide vahelist kaubandust mõjutavana ega konkurentsi moonutavana või moonutada ähvardavana. Määruse artikli 7 lõike 1 kohaselt kohaldatakse määrust ka enne selle jõustumist (st 1.1.2014) antud abile.

(117) Poola sõnul (vt põhjendus 27) ei ületanud meetmega 5 PRile antud abi aastatel 2009–2011 vähese tähtsusega abi ülemmäära. Kuigi kogusumma oli 1 177 421 Poola zloti (u 277 040 eurot), anti vähese tähtsusega abina sellest vaid 350 007 Poola zlotti (u 82 355 eurot).

(118) Nagu põhjenduses 22 selgitatud, hõlmab meede 5 i) 0,97 miljonit Poola zlotti (u 0,23 mln eurot) koolitusabi; ii) 39 000 Poola zlotti (u 0,01 mln eurot) värbamisabi ning 0,7 miljonit Poola zlotti (u 0,17 mln eurot) vähese tähtsusega abi. Nende abisummadega saab PR piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste pidevaks osutamiseks vajalike töötajaid värvata ja koolitada. Seega on tegu ühe tervikmeetmega. Vähese tähtsusega abi määruse seisukohalt tuleb neid summasid vaadelda üheskoos. Meetme 5 kogusumma ületas aastatel 2009–2011 vähese tähtsusega abi ülemmäära. Seega ei olnud vähese tähtsusega abi määruse nõuded sel perioodil täidetud.

(119) Järelikult on meede 5 perioodil 2009–2011 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi ning põhjenduses 57 meetmega 1 seoses nimetatud põhjustel moonutas meede 5 konkurentsi või ähvardas seda teha ja mõjutas liikmesriikide vahelist kaubandust.

7.1.6.5. Järeldus

(120) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meede 5 on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi.

7.2. Abi seaduslikkus

7.2.1. Meetmete 1–4 kui terviksekkumise seaduslikkus

(121) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui teavitamismenetluse tulemusena on tehtud lõplik otsus. Määruse (EL) 2015/1589 artiklis 3 on sätestatud, et abi ei anta enne, kui komisjon on teinud või kui loetakse, et ta on teinud sellist abi lubava otsuse.

(122) Et hinnata abi seaduslikkust edasi, peab komisjon uurima ega see ei kvalifitseeru mõne teavitamiskohustusest vabastava erandi alla.

(123) Ükski hinnatavatest meetmetest (meetmed 1–4) ei kuulu 2008. a üldise grupierandi määruse kohaldamisalasse, eelkõige sellepärast, et raskustes äriühingul, nagu PR oli, ei ole õigust üldise grupierandi määruse kohast abi saada.

(124) Meetmetest 2, 3 ja 4 komisjoni ei teavitatud. Meetmest 1 anti teada 21. septembril 2015. aastal. Ent Poola rakendas seda meedet 30. septembril 2015 (vt põhjendus 1), ootamata ära komisjoni lubavat otsust. Isegi kui Poola oleks meedet 1 lubava otsuse ära oodanud, arvab komisjon (nagu kirjeldatud põhjendustes 99–102), et meetmed 1–4 moodustavad ühe terviksekkumise ja see ei oleks mõjutanud abi seaduslikkust, sest meetmed 2–4 anti komisjoni loata.

(125) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et abi ei jäänud teavitamiskohustuse alt välja ja Poola andis selle komisjoni loata, rikkudes nii ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 ja määruse (EL) 2015/1589 artiklit 3. Seega anti see ebaseaduslikult.

7.2.2. Meetme 5 seaduslikkus

(126) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui teavitamismenetluse tulemusena on tehtud lõplik otsus. Määruse (EL) 2015/1589 artiklis 3 on sätestatud, et abi ei anta enne, kui komisjon on teinud või kui loetakse, et ta on teinud sellist abi lubava otsuse.

(127) Et hinnata abi seaduslikkust, peab komisjon uurima ega see ei kvalifitseeru mõne teavitamiskohustusest vabastava erandi alla.

(128) Komisjon märgib, et osa meetmega 5 antud abist kvalifitseerub vähese tähtsusega abiks, mis vastab kõigile vähese tähtsusega abi määruse asjaomastele tingimustele. Ülejäänud osa oleks jäänud 2008. a üldise grupierandi määruse kohaselt teavitamiskohustusega seotud erandi kohaldamisalasse, kui PR ei oleks olnud abi andmise ajal raskustes äriühing.

(129) Kuna PRi tuleb alates 2005. aastast käsitada raskustes äriühinguna (vt põhjendused 90 ja 132), (33) järeldab komisjon, et kõik 2008. a üldise grupierandi määruse tingimused ei olnud täidetud. Niisiis ei jäänud kõnealune koolitusabi ega igasugune muu vähese tähtsusega abi määruse tingimustele mittevastav abi teavitamiskohustuse kohaldamisalast välja. Järelikult anti abi ebaseaduslikult.

7.3. Abi kokkusobivus ühisturuga

(130) Jaotise 7.1 kohaselt järeldas komisjon, et meetmed 1–4 nii eraldi võttes (põhjendused 58, 63, 77 ja 97) kui ka terviksekkumisena põhjendus 111) ja ka meede 5 (põhjendus 120) on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi. Niisiis, kuigi komisjon peab meetmeid 1–4 terviksekkumiseks (vt põhjendused 99–102), hindab komisjon siiski meetmetega 1–4 (nii terviksekkumisena (jaotis 7.3.1) kui eraldi võttes (jaotis 7.3.2)) ja eraldi meetmega 5 (jaotis 7.3.3) antud abi kokkusobivust ühisturuga.

7.3.1. Meetmed 1–4 terviksekkumisena

(131) Nagu on kirjeldatud põhjendustes 99–102, leiab komisjon, et meetmed 1–4 moodustavad ühe terviksekkumise. Seetõttu ei hinnata abi ühisturuga kokkusobivust mitte iga meetmete puhul eraldi vaid üksikmeetmetest koosneva terviksekkumise kohta.

(132) Põhimõtteliselt peaks PRisugusele raskustes äriühingule antav abi vastama raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunistes (2014. aasta suunised) (34) sätestatud tingimustele. Terviksekkumine hõlmab perioodi alates aastast 2005, mil võeti meede 3, kuni aastani 2015, mil võeti meede 1. Poolalt saadud info alusel oli PRi omakapital vahemikus 2005–2015 igal aastal negatiivne, kuni TAA lõpuks selle aktsiad omandas (meede 1). Seega leiab komisjon, et PR oli aastatel 2005–2015 2014. aasta suuniste punkti 20 mõistes raskustes äriühing (nagu ka Poola on kinnitanud, vt põhjendus 29). Komisjon märgib, et osa terviksekkumisest (nimelt meede 1) toimus 2015. aasta septembris ehk pärast 2014. aasta suuniste avaldamist. Nimetatud suuniste punktis 137 on kirjas, et komisjon hindab igasuguse tema loata antud restruktureerimisabi ühisturuga kokkusobivust 2014. aasta suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast [nende] avaldamist. Seega kohalduvad 2014. aasta suunised ka siinsel juhul.

(133) Ent komisjon on arvamusel, et avalike teenuste lepingu alusel osutatavate riigisiseste raudtee-reisijateveo teenuste turg on eriomases olukorras, mis annab alust hinnata selles sektoris raskustes olevatele äriühingutele antud abi teisele õiguslikule alusele tuginedes.

(134) Mõni raudteetranspordi segment (nt rahvusvaheline reisijatevedu) on juba liidu tasandil täielikult avatud. Ent riigisisese raudtee-reisijateveo turg on avatud ainult neljanda raudteepaketi (35) alusel, mis jõustus ametlikult 2019. aasta jaanuaris (36). Mis puudutab määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaseid lepingute sõlmimise viise (nagu mainitud põhjenduses 11), võib riigisisese (sh piirkondliku) raudtee-reisijateveo jaoks avalike teenuste lepinguid sõlmida kuni 10 aastaks otse ka veel üleminekuperioodil, mis kestab 24. detsembrini 2023 (37). See üleminekuperiood kehtib ainult avalike teenuste lepingu alusel osutatavate riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste puhul. Raudtee-reisijateveoteenustele, mida avalike teenuste lepingu alusel ei osutata, üleminekuperiood ei kehti ja nende turu avanemine jõustus 2019. aasta jaanuaris (38). Enamikku piirkondlikest raudtee-reisijateveoteenustest osutatakse avalike teenuste lepingute alusel. Üleminekuperiood võib olemasolevaid teenuseosutajaid võimalike uute turuletulijate eest veel veidi kaitsta. Üldkokkuvõttes domineerivad selles sektoris endiselt olemasolevad ettevõtted ja konkurentsi eriti ei ole (v.a mõnes liikmesriigis, kes oma turud riikliku õiguse alusel (osaliselt) avasid).

(135) Peale selle hõlmab avalike teenuste lepingu alusel osutatavate piirkondlike rongireisijateenuste turg olulist avalikku teenust ja sel on eriomadused. Kuna teised ettevõtjad ei pruugi olemasolevaid teenuseosutajaid alati õigel ajal ja piisavalt asendada, (39) viiks praeguste teenuseosutajate lahkumine turult paljudel juhtudel raudtee-reisijateveo teenuste katkemiseni, millel oleks tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed. See eristab avalike teenuste lepingu alusel osutatavate piirkondlike rongireisijateenuste sektorit teistest liidus varem avatud sektoritest (olgu need siis raudteega seotud või muud, nagu näiteks side või lennundus).

(136) Näib, et mõned olemasolevad teenuseosutajad (nagu PRgi) on hädas nende kontrollile allumatutest asjaoludest tingitud poolelijäänud restruktureerimise tagajärgedega (riik venitas kogu raudteesektori ümberkorraldamisega). Seetõttu võidi neile anda abi, mis ametlikult kvalifitseerub küll restruktureerimisabiks, aga mida kasutati mitte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, vaid korduvate likviidsusprobleemide lahendamiseks. Neil ei pruukinud olla võimalust end enne sektori peatset liidusisest avamist korralikult restruktureerida. Pikaajalise elujõulisuse tagamiseks ja turul omal jõul konkureerimiseks ettevalmistamiseks võib üks viimane restruktureerimisvõimalus olla õigustatud.

(137) Pealegi näitab see, et komisjon ei ole 2014. aasta suuniseid kunagi raudtee-reisijateveo äriühingutele kohaldanud, seda, et ollakse teadlikud riigisiseste reisijateveo turgude erijoontest (eriti avalike teenuste lepingu alusel osutatavate piirkondlike teenuste puhul, mis moodustavad riigisisestest raudteeteenustest valdava enamuse).

(138) Kohtupraktika (40) kohaselt lubatakse komisjonil riigiabisuuniseid eirata, eriti kui seal mainimata erandlikud asjaolud eristavad konkreetset sektorit teistest majandusharudest. Sellisel juhul võib komisjon kohaldada ELi toimimise lepingu sätteid otse. Võttes arvesse i) sektori erijooni (vt põhjendused 134–136), ii) PRi mõju nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil (vt põhjendused 147–152), eriti mõju ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohastele regionaalabikõlblikele piirkondadele, ning iii) seda, et komisjon ei ole 2014. aasta suuniseid kunagi kohaldanud raskustes raudtee-reisijateveo äriühingutele (vt põhjendus 137), arvab komisjon, et PRile antud abi kokkusobivust ühisturuga on õige hinnata ELi toimimise lepingu sätteid otse kohaldades (vt põhjendus 234).

(139) Sellega seoses märgib komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c on ette nähtud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada teatud majandustegevuse või -piirkondade arengut soodustavat abi. PRi tegevuse laadi ja nii piirkondlikku kui ka riiklikku majanduslikku mõju arvestades (vt põhjendused 147 ja 152) paistab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c olevat kõige sobivam kokkusobivuse hindamise õiguslik alus.

(140) Nii on komisjon otsustanud hinnata meetmete 1–4 kui terviksekkumise kokkusobivust ühisturuga otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt, tuginedes üldistele hindamispõhimõtetele.

(141) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada teatud majandustegevuse või -piirkondade arengut soodustavat abi, kui see ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Niisiis, et olla nimetatud sätte kohaselt siseturuga kokkusobiv, peab riigiabi vastama kahele tingimusele: 1) see peab olema antud teatud majandustegevuse või -piirkondade arengu soodustamiseks ning 2) see ei tohi kahjustada kaubandustingimusi ühiste huvidega vastuolus oleval määral (41).

(142) Esimese tingimusega seoses uurib komisjon, kas abi on mõeldud teatud majandustegevuse või -piirkondade arengu soodustamiseks. Teise tingimusega seoses peab komisjon kaaluma abi kasulikkust tegevusele, mille jaoks see mõeldud on, ja abi kahjulikkust siseturule (konkurentsimoonutused ja kahjulik mõju kauplemistingimustele).

7.3.1.1. Abi soodustab mõne majandustegevuse või -piirkonna arengut

(143) Poola sõnul poleks PR abita suutnud võlga tagasi maksta, sest enne abi saamist ta turult vajalikku rahastust saada ei suutnud. See oleks viinud PRi maksejõuetuseni ja tõenäoliselt likvideerimiseni.

(144) Poola väitel viiks PRi likvideerimine üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise katkemiseni, sest ettevõte on 16st vojevoodkonnast seitsmes ainus piirkondlik raudtee-ettevõte ja ainus ettevõtja, kes osutab teenuseid kogu riigis. Ükski teine teenuseosutaja ei suudaks teda lühikeses ega keskpikas perspektiivis piisaval määral asendada.

(145) Poola väitel oleks PRi likvideerimine viinud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise katkemiseni, mis oleks tekitanud tõsiseid sotsiaalseid probleeme. Poola arvates oleks see ka suurendanud töötust ja kahjustanud majandust. Poola hinnangul oleks PRi likvideerimisega kaasnenud 2–3 aasta jooksul 15 000 – 17 500 töökoha kaotus ja Poola majanduse lisaväärtuse kahanemine 1 100 – 1 700 miljoni Poola zloti võrra.

(146) Poola analüüsis teenuste jätkumist tagavaid alternatiive, nagu erakapitali hankimine, varade müümine ja võla ümberkorraldamine, aga leidis need kõik olevat ebarealistlikud.

(147) Komisjon märgib esiteks, et PR on seitsmes piirkonnas tõepoolest ainus piirkondlik raudtee-ettevõtja ja veel kolmes piirkonnas on tal märkimisväärne turuosa (66–95 %). Teiseks on sektori turule sisenemisel suured takistused (tegevuse alustamiseks on vaja suurt algkapitali), mis piiravad võimalike sisenejate arvu. Kolmandaks ei ole Poola sõnul ükski teine riigisisene ega -väline ettevõtja (peale Arriva RP, kelle hinnanguline turuosa on 2 %) näidanud kunagi üles huvi siseneda Poola piirkondlikule raudtee-reisijateveo turule. Peale selle ei saa munitsipaalettevõtted osutada teenuseid väljaspool kodupiirkonda, sest siis nad kaotavad munitsipaalettevõtte (42) staatuse. Neljandaks oli PR veoteenuste hankekonkurssidel sageli ainus pakkuja. Selle alusel on mõistlik järeldada, et kui PR oleks läinud pankrotti, poleks ükski teine ettevõtja teda lühikeses ega keskpikas perspektiivis piisavas mahus asendada suutnud.

(148) Komisjoni arvates on Poola väide, et PR oleks abita muutunud maksejõuetuks, usutav, kuna sel olid suured võlad, puudus piisav likviidsus ja see ei suutnud turult rahastust saada.

(149) Samuti näib usutav Poola eri stsenaariumide analüüs, mis viis järelduseni, et ühtegi reaalset alternatiivi abile ei ole (vt põhjendus 146). PRi äärmiselt halba finantsolukorda arvestades pole ka tõenäoline, et mõni erasektori investor oleks ettevõtet omandada tahtnud. Varade müümisest võlgnevuste katmiseks poleks piisanud ja – mis veelgi olulisem – see oleks kahjustanud elujõulisuse taastamise võimalusi, sest enamik vara on tegevuse jätkamiseks vajalik. Võlgade ümberkorraldamine oleks paratamatult tähendanud lisaabi, sest PRi suurimad võlausaldajad olid riigi omandis.

(150) Abi aga aitas PRil vähendada oma võlga ja end ümber korraldada, et taastada pikaajaline elujõulisus. Sel näib olevat positiivne mõju, sest 2016. aastal sai ettevõte kasumlikuks, selle omakapital on positiivne ja 2020. aastani on oodata kasumis olemist. Peale selle ajendas abi varem tõrkunud omavalitsusi sõlmima PRiga perioodiks 2015–2021 pikaajalised avalike teenuste lepingud. See tagab PRi finantsstabiilsuse, mida on vaja ümberkorraldamise edukaks lõpuleviimiseks.

(151) Nagu mainitud põhjenduses 9 on kõik piirkonnad, kus PR tegutseb, ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabikõlblikud. Nende piirkondade elatustase on erakordselt madal või valitseb seal tõsine tööpuudus. PRis töötab ligikaudu 9 000 inimest ja ettevõte katab aastastest rongikilomeetritest umbes 50 %. PRi likvideerimisel oleks peale oma töötajatele ja töövõtjatele avaldatava otsese mõju olnud oluline mõju ka kõigi piirkondade tööjõu liikuvusele, ohustades nii reaalselt olemasolevaid töölkäimisvõimalusi.

(152) Peale selle on vojevoodkonnad, kus PR on ainus ettevõtja või märkimisväärse turuosaga, suhteliselt vaesed, suurema töötusega ja vähemate ühistranspordivalikutega kui ülejäänud vojevoodkonnad, kus tegutsevad munitsipaalettevõtted. Seega oleks PRi pankrot kahjustanud rohkem esimesi ja suurendanud nii piirkondadevahelist lõhet.

(153) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et abi soodustab Poola piirkondlike raudteeteenuste arengut, sest hoiab ära nende võimaliku katkemise PRi pankrotistumise tõttu. Samuti ei lase see kasvada piirkondadevahelisel ebavõrdsusel, mis PRi pankroti korral suurenenud oleks.

7.3.1.2. Abi ei kahjusta konkurentsi ega kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

(154) Et hinnata, kas abi ei kahjusta konkurentsi ega kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, on vaja välja selgitada abi vajadus, sobivus ja proportsionaalsus. Samuti on vaja uurida abi mõju konkurentsile ja kaubandusele ning kaaluda selle kasulikkust selle tegevuse arengule, mille jaoks see mõeldud oli, ja abi kahjulikkust siseturule.

7.3.1.3. Abi vajalikkus, sobivus ja proportsionaalsus

(155) Esiteks (nagu märgitud põhjendustes 143–146) oleks PR jäänud Poola sõnul abita maksejõuetuks ja läinud likvideerimisele. PRi likvideerimine oleks viinud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise katkemiseni ja töötuseni, mis tekitaksid tõsiseid sotsiaalseid probleeme. Samuti oleks see kahjustanud majandust üldiselt. Poola jõudis järeldusele, et alternatiivsed stsenaariumid, mis tagaksid teenuse jätkumise ilma abita, ei olnud realistlikud.

(156) Nagu täheldatud põhjendustes 148–153, on Poola argumendid komisjoni arvates usutavad. Seetõttu järeldab komisjon, et abi on vaja selleks, et hoida ära sotsiaalprobleemid, mis oleksid tõenäolised, kui piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamine PRi pankroti korral katkeks.

(157) Teiseks, mis puudutab abi sobivust, siis tuleb märkida, et enne abi saamist oli PR rahaliselt keerulises olukorras. See oli aastaid saanud kahjumit, selle omakapital oli negatiivne ja võlad kasvasid ning alates 2005. aastast kvalifitseerus see raskustes äriühinguks. 2000. aastal alanud reorganiseerimise algusest peale ei olnud PRil piisavalt likviidsust ega olnud talle kättesaadav väline rahastus, millega tasuda võlg ja rahastada oma tegevust. Võlgnevuse probleem kulmineerus 2015. aasta septembris, kui PRi kaks suurimat võlausaldajat – PKP PLK ja PKP Energetyka – nõudsid võla tagasimaksmist ühe nädalaga. Viimane ähvardas lõpetada PRi energiaga varustamise. Võlga tagastamata oleks PR muutunud maksejõuetuks. Seda arvesse võttes ei ole tõenäoline, et ükski konkurentsi vähem moonutav meede (nt abi asemel ainult regulatiivsed muudatused) oleks suutnud ära hoida PRi pankroti ja tagada piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste jätkumise.

(158) PRi finantsraskused tekkisid peamiselt aastate jooksul kumuleerunud puudujäägist ja liigsest võlakoormusest. Abi, mis hõlmas varasemate kahjude katmist ja võla restruktureerimist (sh võlgnevuste edasilükkamist), lahendas probleemid. 2015. aastal tehtud omakapitaliinvesteering oli suurem kui likviidsusprobleemi lahendamiseks vajalik ja andis PRile pikaajalise rahastuse, mida oli vaja pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

(159) Tegelikest finantstulemustest on näha, et seni on abi oma eesmärgid saavutanud, sest ettevõte on muutunud kasumlikuks ja taastanud oma omakapitali (vt tabel 1). Selle tulemusena sai ta turupõhist rahastust (sellest oli tingitud kohustuste suurenemine 2017. aastal), mis on ettevõtte omaosalus ümberkorraldamiskulude katmises. Tabel 1 PRi valikulised finantsandmed aastatest 2011–2017 ja prognoos aastateks 2018, 2019 ja 2020 (mln Poola zlotti) 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Laekumised 1 797,8 1 746,4 1 498,8 1 474,0 1 383,4 1 317,7 1 334,6 Tegevustulem 10,2 –74,0 –31,1 10,0 –96,1 51,0 68,2 Netotulem –52,7 –44,3 –54,0 –5,5 –88,4 51,2 75,2 Netomarginaal –2,9 % –2,5 % –3,6 % –0,3 % –6,4 % 3,9 % 5,6 % Omakapital – 292,4 – 336,7 – 390,7 – 396,2 285,7 336,9 412,1 Kohustised 784,7 834,6 898 884,2 287,4 225,3 463,2 2018(P) 2019(P) 2020(P) Laekumised [1 161,1 – 1 570,9 ] [1 139,8 – 1 542 ] [1 092,7 – 1 478,3 ] Tegevustulem [59,0 –79,8 ] [41,0 –55,4 ] [35,4 –48,0 ] Netotulem [41,7 –56,4 ] [22,7 –30,7 ] [23,5 –31,9 ] Netomarginaal [3,1 –4,1 ] % [1,7 –2,3 ] % Omakapital [391,9 –530,3 ] [414,5 –560,9 ] [438,2 –592,8 ] Kohustised [592,5 –801,6 ] [510,3 –690,5 ] [311,8 –421,8 ] Allikas: PRi finantsaruanded aastate 2011–2017 kohta. P – 2017. aasta detsembris ajakohastatud restruktureerimiskava kohane prognoos aastateks 2018–2020.

(160) Selle põhjal järeldab komisjon, et abi on eesmärgile vastav (st sobiv).

(161) Abi proportsionaalsuse kohta märgib komisjon, et suur osa abist kasutati varasema tegevuskahjumi katmiseks või võlakoormuse vähendamiseks (võla restruktureerimine ja kohustiste edasilükkamine) ning lõpuks saigi võlg tasutud. Seega ei andnud abi PRile ülemäärast likviidsust, mida võiks kasutada muuks kui tegevuse jätkuvuse tagamiseks.

(162) 2015. aasta omakapitaliinvesteeringu kogusummast […] % kasutati kohe PKP PLK-le ja PKP Energetykale tähtaja ületanud võla tagasimaksmiseks. Ülejäänud […] Poola zlotti (u […] eurot) kulus veeremi kaasajastamisele ja töökohtade restruktureerimisele ehk PRi raskuste teiste põhipõhjuste kõrvaldamiseks (peale suure võlakoorma olid nendeks veeremi halb kvaliteet ja ebapiisav kogus ning vähene tegutsemistõhusus), et viia ümberkorraldamine lõpule ja taastada pikaajaline elujõulisus.

(163) Teisalt on PR võtnud märgatava osa ümberkorraldamiskuludest enda kanda, hankides selleks välise rahastuse (turutingimustel võetud pangalaenud). See omaosalus, mille PR peab tagasi maksma oma vahenditest, on […] Poola zlotti (u […] eurot) ja moodustab ümberkorraldamise kogukuludest märkimisväärse osa.

(164) Tegelikest finantstulemustest ja prognoosidest on näha, et abi ei olnud ülemäärane. Ettevõtte netotulem oli kaheksa aastat järjest (2008–2015) negatiivne ja negatiivne oli igal aastal ka omakapital, hiljemalt aastast 2004 kuni aastani 2014. 2016. ja 2017. aastal anti teada puhaskasumist, kuigi vastavad kasumimarginaalid 3,9 % ja 5,6 % ei tundu ebamõistlikult suured (43). Ka perioodiks 2018–2020 eeldati, et PRi netomarginaal saab olema tagasihoidlik ([1,7–4,1] %). Sellised mõõdukad kasumimarginaalil näitavad, et PR saab raudtee-reisijateveo teenuste osutamise eest piisavat hüvitist.

(165) Selle põhjal järeldab komisjon, et abi piirdus eesmärgi saavutamiseks vajalikuga ja oli seega proportsionaalne.

7.3.1.4. Mõju konkurentsile ja kaubandusele

(166) Kuigi riigisisene piirkondliku raudtee-reisijateveo turg ei ole veel liidu õiguse alusel avatud, on komisjon varasemates otsustes leidnud, et raudtee-reisijateveo äriühingutele antud abi (44) mõjutab konkurentsi ja kaubandust, sest rahvusvahelise reisijateveo turg on avatud ja mõni liikmesriik on ühepoolselt avanud ka oma raudtee-reisijateveo turu. Peale selle on Poolas konkurents piirkondlike raudteevedude ja teiste veoliikide vahel. Lisaks on mitmes vojevoodkonnas mitu piirkondlikku raudteeveo ettevõtet (sh teise liikmesriigi äriühingud).

(167) PRi osa piirkondadevaheliste raudteeteenuste turust on järk-järgult vähenenud: 2014. aastal oli see 50 %, aga 2017. aasta esimesel poolel 42,5 % (liiklusmahu ehk rongikilomeetrite alusel). Pealegi kavatseb PR oma restruktureerimiskava (mis lõpeb aastaga 2020) kohaselt vähendada liiklusmahte […] % ja elektriliste mootorrongide arvu […] %. See peaks veel ühe osa turust konkurentide jaoks vabaks tegema.

(168) Kõik PRi munitsipaalkonkurendid (v.a PKP Szybka Kolej Miejska) on sõlminud kohalike omavalitsustega pikaajalised otselepingud, mis kehtivad vähemalt kuni 2023. aasta novembrini. See tähendab, et PR ei saa nende marsruute üle võtta veel mitu aastat. PRi väliskonkurendil Arriva oli leping 2020. aasta detsembrini.

(169) Seega mõjutab meede konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust (45).

7.3.1.5. Abi kasulikkuse ja siseturu kahjustamise võrdlev kaalumine

(170) Abi on piisav, kui see soodustab teatava majandustegevuse või -piirkondade arengut kahjustamata seejuures ühistele huvidele vastuvõetamatul määral kaubandustingimusi.

(171) Eeltoodud tähelepaneku alusel saab järeldada, et abi kahjulik mõju Poola piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste sektorile ei ole kuigi suur.

(172) Pealegi, nagu märgitud põhjenduses 134, on piirkondlike raudtee-reisijateveo turul, mille jaoks on 2019. aasta detsembrist saati kehtinud avalike teenuste lepingute hankekonkursi põhimõte, ikka veel üleminekuperiood, mille kohaselt saab seal kuni 2023. aastani sõlmida avalike teenuste lepinguid ka konkursita. Poola on võtnud endale kohustuse viia see protsess lõpule kolm aastat enne tähtaega (vt põhjendused 33 ja 213).Seega avatakse turg kiiresti, aidates nii kaasa liidu eesmärgile luua ühtne Euroopa raudteepiirkond. Meetmete 1–4 mõju kaalumisel tuleb niisiis arvesse võtta ka Poola märkusi, mille kirjeldus ja hinnang on põhjendustes 212–229).

7.3.2. Meetmed 1–4 kui eraldi meetmed

(173) Põhjendustes 138 ja 139 esitatud põhjustel arvab komisjon, et PRile antud abi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel on õigustatud kohaldada ELi toimimise lepingu sätteid otse ja hindamise kõige õigem õiguslik alus on nimetatud lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c.

7.3.2.1. Abi soodustab mõne majandustegevuse või -piirkonna arengut

(174) Nagu selgitatud põhjenduses 153, soodustab riigiabi tegevuse arengut, kui hoiab ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamisega ära teenuse katkemise, sest vastasel juhul oleks ettevõte turult kadunud. Iga konkreetse meetme rakendamise ajal oli PR 2004. ja 2014. aasta suuniste mõistes raskustes (vt põhjendused 29 ja 132).

(175) PR on peamine piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutaja, kelle konkurendid on vaid omas piirkonnas tegutsevad munitsipaalettevõtted ja vähesel määral ka Arriva.

(176) Potentsiaalsete uute tulijate jaoks on takistused suured. See suurendab võimalust, et kui PR lõpetaks tegutsemise, ei suudaks teine ettevõtja teda kiiresti ja piisaval määral asendada (vt põhjendus 147).

(177) Pealegi oleks PRi likvideerimisel oluline mõju i) selle töötajatele ja töövõtjatele ning ii) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabikõlblike piirkondade tööjõu liikuvusele (vt põhjendus 151).

(178) Kuigi meetmete rakendajad olid erinevad, aitas iga meede kaasa ühise eesmärgi saavutamisele ehk PRi tegevuse jätkumisele.

(179) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et meetmed 1–4 eraldi soodustavad kõik Poola piirkondlike raudtee-reisijateveoteenuste arengut, sest hoiavad ära tõsised sotsiaalsed probleemid, mis tekiks PRi pankrotistumise ja raudtee-reisijateveoteenuste katkemise korral.

7.3.2.2. Abi ei kahjusta konkurentsi ega kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

(180) PRi finantsraskused tekkisid peamiselt aastate jooksul kumuleerunud puudujäägist ja liigsest võlakoormusest. Esimene raskus lahendati piisavalt varasemate kahjude katmisega (meede 2). Teise lahendasid PRi võlausaldajad võla restruktureerimisega (meetmed 3 ja 4) ning lõpuks TAA aktsiate omandamisega (meede 1), kui kaks suurimat võlausaldajat nõudsid PRilt võla kohest tasumist.

(181) Kasutatud meetmed olid finantsraskuste lahendamise põhjuste kõrvaldamiseks piisavad ehk kumuleerunud puudujääk kaeti varasemate kahjude katmise maksetega ja PRi kriitiline maksejõu probleem lahendati ettevõtte maksevõimet mõjutavate meetmetega (võla restruktureerimine ja omakapitaliinvesteering).

(182) Nagu põhjendustes 147–152 kirjeldatud, on PR Poola peamine piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutaja. Konkreetsete meetmete kasuks otsustamise ja väljamaksete tegemise ajal ei olnud piirkondlike raudtee-reisijateveo turg avatud ning piirkondades ei olnud PRil kuigi palju konkurente ja riigi tasandil mitte ühtegi. Seda arvesse võttes (nagu märgitud ka põhjenduses 157) ei ole tõenäoline, et ükski konkurentsi vähem moonutav meede (nt abi asemel ainult regulatiivsed muudatused) oleks suutnud tagada piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste jätkumise samal määral, hoides ära PRi pankroti ja piirkondade majanduse kahjustamise.

(183) Nagu märgitud põhjenduses 132, oli PRi omakapital vahemikus 2005–2015 igal aastal negatiivne (kuni TAA lõpuks selle aktsiad omandas). Pealegi oli PRi tegevuse netotulem sel ajal positiivne vaid korra. Kui 2007. aasta välja arvata, tootis PR ainult kahjumit. Tegevustulemit vaadates ei ole olukord kuigi palju parem. Tegevustulem oli positiivne ainult kolmel korral: 2007., 2011. ja 2014. aastal. See tähendab, et enamikul aastatel ei andnud PRi tegevus selle kulude katmiseks piisavalt tulu.

(184) Nagu Poola väitis (vt põhjendus 143), ei saanud PR turult rahastust. Ettevõtte pidevat ebakindlat finantsseisundit arvestades on see usutav kogu nimetatud ajavahemiku kohta. Pealegi ei ole samuti tõenäoline, et mõni erasektori investor oleks tahtnud PRi investeerida. Hoolimata sellest, et turg ei olnud avatud ja PR oli peamine turuosaline, ei suutnud ta teenida puhaskasumit ega seetõttu maksta oma aktsionäridele dividende ega kasvatada aktsiate väärtust.

(185) Nagu märgitud põhjenduses 149 ei olnud ka varade müük realistlik, sest enamikku neist oli vaja tegevuse jätkamiseks. Seega võisid liigsest võlakoormusest teda osaliselt päästa olemasolevad avaliku sektori võlausaldajad (meetmed 3 ja 4). Mis puudutab meedet 2, siis aastaid kumuleerunud puudujääk aitas kaasa omakapitali negatiivsusele. Meetme 2 puhul kehtib sama muude finantsallikate kättesaamatus nagu meetmete 3 ja 4 puhul. Mis puudutab meedet 1, siis nõudsid PRi peamised võlausaldajad juba võla tagasimaksmist (vt põhjendus 157). Sellises olukorras on tõenäoline, et pole ühtegi erasektori investorit ega võlausaldajat, kes annaks PRile vahendeid, kui riik ei sekku.

(186) Abi peab olema proportsionaalne ehk piirduma minimaalselt vajalikuga. Meetmega 2 kaeti varasemate aastate jooksul kumuleerunud tegevuskahjud ning meetmetega 3 ja 4 vähendati võlgnevust. Nagu mainitud põhjenduses 161, ei andnud need meetmed PRile ülemäärast likviidsust, mida võiks kasutada muuks kui tegevuse jätkuvuse tagamiseks. Meetme 1 puhul (nagu selgitatud põhjendustes 162–164) kulus valdav osa abi kogusummast tähtajaks tasumata laenu tagasimaksmisele ja PR hankis märgatava omaosaluse. Pealegi on tegelikest finantstulemustest ja prognoosidest näha, et abi ei olnud ülemäärane.

(187) Nagu selgitatud põhjenduses 178, oli kõigil meetmetel ühine eesmärk – PRi tegevuse jätkumine ja pikaajalise elujõulisuse saavutamine. Nagu näha põhjendustest 148–150 ja 182–187, on usutav eeldada, et abita oleks PR läinud pankrotti, mis oleks tekitanud raudtee-reisijateveo teenuste osutamises suuri probleeme. Sellisel juhul poleks ühtset eesmärki saavutatud.

(188) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meetmetega 1–4 antud abisummad olid eraldi võttes sobivad ja proportsionaalsed. Peale selle oli abisummasid vaja selleks, et ära hoida sotsiaalprobleemid, mis oleksid olnud tõenäolised, kui piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamine oleks PRi pankroti korral katkenud.

(189) Meetmetega 1–4 kui terviksekkumisega seoses konkurentsi ja kaubandustingimuste mõjutamise kohta tehtud järeldused põhjendustes 170–172 käivad ka iga üksikmeetme kohta.

7.3.3. Meede 5

(190) Komisjon märgib, et Meede 5 erineb meetmetest 1–4 selle poolest, et see ei tegele otseselt likviidsusprobleemidega, mis kimbutasid PRi 2005. aastast alates.

(191) Meetme 5 eesmärgid oli toetada PRi personali koolitust ja värbamist ning anda üldist toetust vähese tähtsusega abina.

(192) Nagu põhjenduses 118 selgitatud, ei vastanud meede 5 vähese tähtsusega abi määruses sätestatud tingimustele perioodil 2009–2011, mis tähendab, et see oli riigiabi, mitte vähese tähtsusega abi.

(193) Nagu selgitatud põhjendustes 132 ja 133, on põhimõte selline, et PRisugusele raskustes äriühingule antav abi peab vastama 2014. aasta suunistes sätestatud tingimustele. Ent komisjon on arvamusel, et avalike teenuste lepingu alusel osutatavate riigisiseste piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste turul tegutsevatele raskustes äriühingutele antud abi tuleb hinnata teisele õiguslikule alusele tuginedes.

(194) Kuna PR oli vähemalt 2005. aastast alates raskustes äriühing (vt põhjendus 90), ei olnud tal 2008. aasta üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 6 punkti c kohaselt õigus saada mingit grupierandi alla kuuluvat abi. Seega ei saa eelmainitud abi grupierandi määruse kohaselt ühisturuga kokkusobiv olla.

(195) Sellepärast uuris komisjon ega ei ole võimalik kohaldada sellele abile mõnd muud kokkusobivussätet ja täpsemalt ega ei saaks seda heaks kiita ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c otse kohaldades.

(196) Terviksekkumise hindamisel möönis komisjon, et PR oli märgatavalt alarahastatud (vt põhjendused 157–159). Samuti leidis komisjon, et PR osutab piirkondlikke raudtee-reisijateveo teenuseid turul, kus pole suletuse ja välisettevõtjate kohalemeelitamiseks mõeldud stiimulite puudumise tõttu eriti konkurentsi ning kus PRi katkenud tegevust ei ole lihtne asendada (vt põhjendused 134–137 ja 144–152). Kuigi meede 5 ei aidanud kaasa PRi elujõulisuse probleemide lahendamisele, parandas see PRi võimet osutada piirkondlikul raudtee-reisijateveo turul oma teenuseid (vt põhjendused 197–201). Niisiis võttes arvesse PRi tegevuse laadi ja nii piirkondlikku kui ka riiklikku majanduslikku mõju, näib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c olevat kõige sobivam meetme 5 ühisturuga kokkusobivuse hindamise õiguslik alus.

7.3.3.1. Abi soodustab mõne majandustegevuse või -piirkonna arengut

(197) Nagu selgitatud põhjenduses 165, soodustab riigiabi tegevuse arengut, kui hoiab ära teenuse katkemise.

(198) Komisjon märgib, et kuigi meetmega 5 antud abi ei lahendanud otseselt PRi likviidsusprobleeme, aitas see siiski kaasa PRi raudtee-reisijateveo teenuste osutamisele.

(199) Reisijateveole raudteel kohaldatakse rangeid ohutusnõudeid. Nende järgimises osaleb olulisel määral koolitatud ja oskustega personal, kes tagab rongireisijate veo turvalisuse. Sellepärast on personal raudtee-reisijateveo äriühingute üks olulisimatest varadest, milleta ei ole võimalik tegutseda.

(200) Meetmega 5 antud abi eesmärk oli tagada PRi jaoks koolitatud ja oskustega personali olemasolu. PRi rahalisi raskusi arvestades on usutav, et meetmeta 5 poleks ettevõte saanud oma personali piisavalt koolitada ega juurde värvata ning seega oma tegevust jätkata. Piirkondlikes raudtee-reisijateveo teenustes oleks tekkinud tõsised probleemid, kui rongid poleks ohutusprobleemide tõttu sõita saanud. Seega tagas meetmega 5 antud abi PRi piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste jätkumise. Nagu terviksekkuminegi, aitas meede 5 kaasa piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste arengule, võimaldades ettevõttel nende teenuste osutamist jätkata. Samuti ei lase see kasvada piirkondadevahelisel ebavõrdsusel, mis PRi tegevuse lõpetamise korral suurenenud oleks (vt põhjendus 152).

(201) On usutav, et meetmega 5 antud abita poleks PR suutnud personali värvata ja koolitada, mis oleks tõenäoliselt viinud ühistransporditeenuste osutamise lõpetamiseni.

(202) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et meede 5 soodustab Poola piirkondlike raudtee-reisijateveoteenuste arengut, sest hoiab ära tõsised sotsiaalsed probleemid raudteeteenuste tõenäolise katkemise korral.

7.3.3.2. Abi ei kahjusta konkurentsi ega kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

(203) Nagu selgitatud põhjenduses 154, on vaja uurida abi vajalikkust, sobivust ja proportsionaalsust. Samuti on vaja uurida abi mõju konkurentsile ja kaubandusele ning kaaluda selle kasulikkust selle tegevuse arengule, mille jaoks see mõeldud oli, ja abi kahjulikkust siseturule.

(204) Mis puutub abi vajadusse ja sobivusse, siis nagu põhjendustes 90 ja 157 selgitatud, oli PR rahaliselt keerulises olukorras. See oleks võinud takistada PRil töötajaid värvata ja koolitada, mis oli aga piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamise jätkamiseks vajalik. PRi finantsseisundi tõttu näib ettevõtte suurt võlgnevust, piisava likviidsuse puudumist ja turupõhise rahastuse mittesaamist arvesse võttes usutav, et PR ei oleks meetmega 5 antud abita oma tegevuseks vajalikke töötajaid värvata ega koolitada suutnud. See oleks kahandanud PRi võimet osutada raudtee-reisijateveo teenuseid ja seadnud nii lõpuks ohtu ka PRi elujõulisuse taastamise. Komisjon märgib, et PRi avalikud raudtee-reisijateveo teenused aastatel 2005–2013 ei katkenud.

(205) Sellepärast leiab komisjon, et meetmega 5 antud abi oli vajalik ja eesmärgi saavutamiseks sobiv, sest tagas PRi võime värvata ja koolitada avalike raudtee-reisijateveo teenuste osutamiseks vajalikke töötajaid.

(206) Proportsionaalsusega seoses märgib komisjon, et meetmega 5 antud abi ulatus perioodil 2006–2013 1 miljoni Poola zlotini (u 240 000 eurot). Komisjon märgib, et meetmega 5 antud abi kogusumma on märgatavalt väiksem kui isegi […] % PRi aastastest laekumistest.

(207) Pealegi pole mingit märki sellest, et PR kasutas abi millekski muuks kui töötajate värbamine ja koolitamine.

(208) Neist põhjustest lähtudes järeldab komisjon, et meetmega 5 antud abi piirdus eesmärgi saavutamiseks vajalikuga ja oli seega proportsionaalne.

(209) Mis puudutab konkurentsi ja kaubanduse mõjutamist, siis põhjendustes 166–169 esitatule tuginedes mõjutas meetmega 5 antud abi mõningal määral nii konkurentsi kui ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

(210) Ent komisjon märgib, et selle moonutav mõju peaks abi suhtelist väiksust arvestades (1 miljoni Poola zlotti ehk u 240 000 eurot) olema väiksem kui terviksekkumisega antud abil.

(211) Eeltoodut arvestades kaalub meetme 5 positiivne mõju asjaomase majandustegevuse arengule ja asjaomastele piirkondadele üles selle võimaliku kahjuliku mõju konkurentsile ja kaubandustingimustele. Seega ei kahjustata viimaseid määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

7.3.4. Poola lubatud turuavamismeetmed

7.3.4.1. Poola lubatud turuavamismeetmete kirjeldus

(212) 7. juulil 2017 pakkus Poola välja turuavamismeetmed, et korvata meetmetega 1–5 antud abi moonutavat mõju. Neid turuavamismeetmeid on kirjeldatud algatamisotsuse põhjendustes 180 ja 181.

(213) Menetluse käigus muutis Poola neid meetmeid. 31. oktoobril 2019 esitas Poola kirja, mis sisaldas ajakava, mille kohaselt toimuks turu avamine enne 2031. aastat (edaspidi „turu avamise ajakava“) (46). 29. novembril 2019 esitas Poola turuavamismeetmete lõppversiooni. Poola on võtnud endale kohustuse rakendada järgmised kolm turuavamismeedet (edaspidi vastavalt „lubadus 1“, „lubadus 2“ ja „lubadus 3“). „1. 2020. aasta lõpp on viimane aeg, mil piirkonnad võivad sõlmida avalike teenuste lepinguid otse (riigihanget korraldamata). Poola kinnitab (2018. aasta andmete alusel), et turuolukord ei ole 2016/17. aastaga võrreldes oluliselt muutunud. 2. 2030. aastaga lõppevaks perioodiks: a) lubab Poola korraldada 2020. aasta lõpuks hankekonkursid piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamiseks marsruutidel, mille töömaht on vähemalt [4 000 000 – 30 000 000] rongikilomeetrit (seda on umbes [4–30] % kõigist 2016/17. aasta sõiduplaanis olnud rongikilomeetritest). Eesmärgi saavutamiseks korraldatakse hankekonkursid järgmistest vojevoodkondadest vähemalt kahes: Kujawsko-Pomorskie, Podlaskie, Podkarpackie ja Lubuskie. b) lubab Poola korraldada 2030. aasta lõpuks lisahankekonkursid piirkondlike raudtee-reisijateveo teenuste osutamiseks marsruutidel, mille töömaht on [4 000 000 – 30 000 000] rongikilomeetrit (seda on umbes [4–30] % kõigist 2016/17. aasta sõiduplaanis olnud rongikilomeetritest). Eesmärgi saavutamiseks korraldatakse lisahankekonkursid järgmistest vojevoodkondadest vähemalt ühes: • […]; • […]; • […]; • […]; • […]. Eelnimetatud hangete tulemusena sõlmitud lepingute täitmist alustatakse järk-järgult. Turu avamise ajakava punktidega seotud konkreetne lubadus oli antud 31. oktoobri 2019. aasta kirjas SP-EU-WEH-336/2019/UEEU ([RESTREINT UE/EU RESTRICTED]), kus oli selgitatud, et esimene avamine toimub 2021/2022. aastal. Piirkondade kui transpordi korraldajate pädevusega seoses on need punktid lubaduse 2 lisa, mis jääb salastatuks. 3. Kinnitamine, et järgitakse põhimõtet, mille kohaselt tuleb kõik veeremi osad, mille korraldaja on riigi vahenditega ostnud, anda vedajate kasutusse ainult avalike teenuste osutamiseks; veerem tuleb anda ettevõtjale/vedajale turutingimustel (ning pärast avalike teenuste lepingu lõppu tagastada või korrektselt hüvitada).“ (47)

(214) Komisjon märgib, et lubaduses 2 on sõnaselgelt kirjas, et turu avamise ajakava on lubaduse 2 lisa. Seega on turu avamise kava lubaduse 2 lahutamatu osa ja esitatud käesoleva otsuse lisas.

(215) 4. detsembril 2020 saatis Poola komisjonile teavet lubaduse 2a täitmise kohta. Poola andis komisjonile teada, et eeldatavasti korraldatakse hankekonkursid Podkarpackie ja Kujawsko-Pomorskie vojevoodkonnas. Konkurss korraldati Podkarpackie vojevoodkonnas ja see hõlmas enamat kui 4 000 000 rongikilomeetrit. Ent Kujawsko-Pomorskie vojevoodkond ei ole praeguse pretsedenditu COVID-19 pandeemia tõttu suutnud hankekonkurssi korraldada, et leida avalike teenuste osutaja enne 2020. aasta lõppu.

(216) Seetõttu on Kujawsko-Pomorskie vojevoodkond esitanud avalduse, milles kohustub korraldama piirkondliku avalike raudtee-reisijateveoteenuste lepingu sõlmimiseks hankekonkursi 2021/22. aasta sõiduplaanist alates. Kujawsko-Pomorskie vojevoodkonna sõnul hõlmab konkurss iga sõiduplaani kohta hinnanguliselt vähemalt 5,8 miljonit rongikilomeetrit (st 2016/17. aasta sõiduplaani rongikilomeetritest u 5,8 %). Seetõttu jõutakse veoteenuste turu avamise esimese etapiga (üle 4 000 000–30 000 000 rongikilomeetri) lõpule 2021. mitte 2020. aasta lõpus, nagu alguses oli kavandatud.

7.3.4.2. Poola lubatud turuavamismeetmete hinnang

Lubadus 1

(217) Nagu põhjenduses 13 selgitatud, võeti Poola avalike transporditeenuste seaduse muutmise seadus vastu 22. märtsil 2018. 2018. aasta seaduses on täpsemalt kirjas, et: a) 12. detsember 2020 on viimane päev, mil piirkonnad võivad sõlmida piirkondlike raudteeveo teenuste jaoks avalike teenuste lepinguid otse (riigihanget korraldamata); b) 14. detsember 2030 on viimane päev, mil aeguvad piirkondlike raudteeveo teenuste jaoks sõlmitud avalike teenuste lepingud, mille piirkonnad on sõlminud otse (riigihanget korraldamata).

(218) Järelikult saab kogu Poola piirkondliku raudtee-reisijateveo turg konkurentsile avatuks 14. detsembriks 2030 ehk kolm aastat enne neljandas raudteepaketis määratud tähtaega.

(219) Peale selle on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 punktis ii sätestatud, et avalike teenuste lepinguid käsitlevat artiklit 5 hakatakse kohaldama avalikele raudtee-reisijateveo teenustele alates 3.12.2019. Nimetatud määruse artikli 8 lõike 2 punktis iii on sätestatud, et avalike teenuste lepingute konkursita sõlmimist lubavad artikli 5 lõige 6 ja artikli 7 lõige 3 kaotavad kehtivuse alates 2023. aasta detsembrist. Seega lühendatakse lubadusega 1 avajavahemikku, mil avalike teenuste lepinguid võib sõlmida konkursita, 12. detsembrini 2020. See vähendab vojevoodkondade võimalusi sõlmida lepinguid konkursita, mis võiks muidu turu avamist edasi lükata ja piirata.

(220) Eeltoodut arvestades leiab komisjon, et kui vaadata Poola piirkondliku raudtee-reisijateveo turu käimasoleva avamise konkreetseid asjaolusid, on lubadus 1 sobiv. S