Nõukogu direktiiv 2003/122/Euratom,

22. detsember 2003,

kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 32,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud pärast arvamuse saamist asjatundjate rühmalt, kelle teadus- ja tehnikakomitee on nimetanud liikmesriikide teadlaste seast asutamislepingu artikli 31 kohaselt,

pärast konsulteerimist Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]

ning arvestades järgmist:

(1) Asutamislepingu artikliga 30 nähakse ette, et ühenduses tuleb sätestada põhinormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.

(2) Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest, [2] on üks alates 1959. aastast vastuvõetud direktiividest põhiliste ohutusnormide sätestamise kohta.

(3) Direktiivi 96/29/Euratom artikli 4 lõike 1 punktiga e sätestatakse muu hulgas eelneva tegevusloa nõue radioaktiivsete allikate kasutamise suhtes tööstusradiograafias, toodete töötlemisel, uuringutes või inimeste ravimisel. Seda nõuet on vaja rakendada kogu kõrgaktiivsete radioaktiivsete allikate kasutamist hõlmava tegevuse suhtes, et jätkuvalt vähendada kõnealuste allikate kasutamisega seotud avariide tõenäosust.

(4) Enne tegevusloa andmist tuleks kindlaks teha, et kiirgusallikate turvaliseks haldamiseks on olemas nõuetekohased süsteemid ja sätted.

(5) Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) annab välja radioaktiivsete ainete ohutu veo eeskirjad, [3] milles esitatakse vastavad aktiivsuse piirmäärad, mis peaksid olema asjakohaseks aluseks kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate määratlemisel käesoleva direktiivi reguleerimisalas.

(6) Direktiivis 96/29/Euratom on sätestatud tegevuse aruandluskohustusest vabastamise korral kohaldatavad väärtused. Kõnealuses direktiivis on need väärtused määratletud peaaegu olematu riski tasandil. Kuna käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetega ei taheta sundida väikeste kiirgusallikate omanikke kandma halduskulusid, mis ei ole samaulatuslikud võimaliku tervisekahjustusega, ei tohiks kõrgaktiivsete kiirgusallikate mõistet laiendada direktiivis 96/29/Euratom nimetatud väljaarvamistasemetele.

(7) Kinniste kiirgusallikate vedude suhtes liikmesriikide vahel kohaldatakse korda, mis on kehtestatud nõukogu 8. juuni 1993. aasta määrusega (Euratom) nr 1493/93 radioaktiivsete ainete vedude kohta ühest liikmesriigist teise. [4]

(8) Olenemata sellest, et kehtivatest ühenduse ja siseriiklikest õigusaktidest tulenevad juriidilised nõuded tagavad kaitse põhitaseme, on kõrgaktiivsed kiirgusallikad potentsiaalseks ohuks inimeste tervisele ja keskkonnale ning vajavad seetõttu ranget kontrollimist alates valmistamisajast kuni pikaajalise hoidmiseni või lõppladustamiseni tunnustatud rajatises.

(9) Kiirgusavariide ja -vigastuste ärahoidmiseks on vaja, et iga kõrgaktiivse kiirgusallika asukoht oleks teada, registreeritud ja kontrollitud alates kiirgusallika valmistamise hetkest või ühendusse importimisest kuni selle pikaajalise hoidmiseni või lõppladustamiseni tunnustatud rajatises, või ühendusest eksportimiseni. Muudatused kõrgaktiivse kiirgusallika olukorras, eelkõige seoses selle asukoha ja kasutamisega, tuleks samuti registreerida ja nendest tuleks teatada. Füüsilised või finantstakistused ei tohiks tõkestada kõnealuste kiirgusallikate asjakohast korduskasutamist, ringlussevõttu või lõppladustamist, kui kiirgusallikaid mingil põhjusel enam ei kasutata.

(10) Tahtmatutest kiiritusjuhtudest tuleks teatada pädevale asutusele.

(11) Kõrgaktiivsete kiirgusallikate liikumise tõttu ühenduses on vaja selliste kiirgusallikate kontrollimise ja nendest teavitamise ühtlustamiseks kehtestada miinimumnõuded.

(12) Kogemused näitavad, et olenemata asjakohasest reguleerivast raamistikust ei õnnestu kõrgaktiivseid kiirgusallikaid alati kontrolli all hoida. Peale selle tuleb võtta erimeetmeid seoses omanikuta kiirgusallikatega, mis on olemas minevikus toimunud tegevuse tulemusena.

(13) Seetõttu on vaja sätestada, et iga kõrgaktiivne kiirgusallikas identifitseeritakse, märgistatakse ja registreeritakse ning kõik kiirgusallikate kasutamisega seotud isikud saavad erikoolitust ja teavet. Olemasolevate kõrgaktiivsete kiirgusallikate märgistamine graveerimise või tembeldamise teel, kui seda teevad muud isikud kui valmistaja, võib tekitada probleeme ja seda tuleks vältida. Soovitatav on anda asjakohast koolitust ja teavet ka nendele isikutele, kellel võib tekkida juhuslikke kokkupuuteid omanikuta kiirgusallikatega.

(14) Samuti on vaja ette näha nõuetekohased vahendid omanikuta kõrgaktiivsete kiirgusallikatega tegelemiseks, rahvusvaheliseks koostööks ja teabevahetuseks kõnealuses valdkonnas, kontrollimiseks ja lõpuks ka finantstingimuste kehtestamiseks juhtudel, kui esialgset omanikku ei suudeta kindlaks teha või juhul, kui kindlakstehtud omanik osutub maksejõuetuks.

(15) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise; need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1. Käesoleva direktiivi eesmärk on ära hoida töötajate ja muu elanikkonna kiiritamine ioniseeriva kiirgusega, mis tuleneb ebapiisavast kontrollist kõrgaktiivsete kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate üle, ning ühtlustada kohapealne kontroll liikmesriikides konkreetsete nõuete abil, mis tagavad kontrolli iga sellise kiirgusallika üle.

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse artiklis 2 määratletud kõrgaktiivsete kiirgusallikate suhtes. Liikmesriigid võivad kiirgusallikad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta niipea, kui nende aktiivsus langeb alla direktiivis 92/29/Euratom nimetatud väljaarvamistasemete.

3. Käesolevast direktiivist tulenevad miinimumkohustused täiendavad direktiiviga 96/29/Euratom ettenähtud miinimumkohustusi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) omanikuta kiirgusallikas – kinnine kiirgusallikas, mille aktiivsus avastamise ajal ületab direktiivi 96/29/Euratom artikli 3 lõikes 2 nimetatud väljaarvamistaseme ning mis ei ole reguleeriva kontrolli all sellepärast, et seda ei ole kunagi kõnealusel viisil kontrollitud või sellepärast, et see on hüljatud, kaotatud, teisaldatud, varastatud või üle antud, ilma et sellest oleks nõuetekohaselt teatatud pädevale asutusele, uuele omanikule või vastuvõtjale;

b) kõrgaktiivne kiirgusallikas (edaspidi "kiirgusallikas") – kinnine kiirgusallikas, mis sisaldab radionukliidi, mille aktiivsus valmistamise ajal, kui see on teada, või esimest korda turuleviimise ajal on võrdne I lisas nimetatud asjakohase aktiivsusega või sellest suurem;

c) tegevus – direktiivis 96/29/Euratom määratletud tegevus;

d) tegevusluba – luba, mille annavad taotluse korral välja pädevad asutused kiirgusallikaga seotud tegevuseks;

e) pädev asutus – asutus, kelle liikmesriik on määranud ülesannete täitmiseks käesoleva direktiiviga ettenähtud korras;

f) kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikas – kiirgusallikas, mida enam ei kasutata või ei kavatseta kasutada tegevusloale vastavas tegevuses;

g) omanik – kiirgusallikate eest siseriikliku õiguse kohaselt vastutavad füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas kiirgusallikate valmistajad, tarnijad ja kasutajad, kuid mitte "tunnustatud rajatised";

h) valmistaja – füüsiline või juriidiline isik, kes kiirgusallika valmistab;

i) tunnustatud rajatis – liikmesriigi territooriumil asuv rajatis, millel on kõnealuse liikmesriigi pädevate asutuste siseriikliku õigusega ettenähtud korras antud luba kiirgusallikate pikaajaliseks hoidmiseks või lõppladustamiseks, või rajatis, millel on siseriiklike õigusaktide kohane kiirgusallikate ajutise ladustamise luba;

j) kiirgustöötaja – direktiivis 96/29/Euratom määratletud töötaja;

k) kinnine kiirgusallikas – direktiivis 96/29/Euratom määratletud kiirgusallikas, milles on vajaduse korral radioaktiivset materjali sisaldav kapsel, mis moodustab kiirgusallika lahutamatu osa;

l) tarnija – füüsiline või juriidiline isik, kes tarnib kiirgusallika või teeb selle kättesaadavaks;

m) üleandmine – kiirgusallika üleandmine ühelt omanikult teisele omanikule;

n) kiirgusallika konteiner – kinnise kiirgusallika kaitsekest, mis ei ole kiirgusallika lahutamatu osa, vaid on mõeldud kasutamiseks transportimisel, käitlemisel jne.

Artikkel 3

Tegevusluba

1. Liikmesriigid nõuavad omanikult eelluba seoses iga kiirgusallikaga seotud tegevusega, sealhulgas kiirgusallika oma valdusse võtmine.

2. Liikmesriigid tagavad, et enne tegevusloa väljaandmist:

a) on ette nähtud kord kiirgusallikate ohutuks haldamiseks, sealhulgas käesolevast direktiivist tulenev kord, kaasa arvatud juhtudeks, kui kiirgusallikatest saavad kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikad. Kõnealuse korraga võib ette näha kiirgusallikate üleandmise tarnijale või nende paigutamise tunnustatud rajatisse või valmistaja või tarnija kohustuse kiirgusallikad vastu võtta;

b) on kas finantstagatise või muu teatava kiirgusallika puhul asjaomase samaväärse vahendi abil nõuetekohaselt sätestatud kiirgusallikate ohutu haldamine, kui need muutuvad kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikateks, seal hulgas juhul, kui omanik muutub maksujõuetuks või lõpetab tegevuse.

3. Liikmesriigid tagavad, et tegevusluba hõlmab järgmist:

a) vastutus;

b) personali miinimumpädevus, sealhulgas teavitamine ja koolitus;

c) kiirgusallika, kiirgusallika konteineri ja lisaseadmete toimivuse miinimumnõuded;

d) hädaolukorras tegutsemise ja sideühendustega seotud nõuded;

e) töösisekord;

f) seadmete, kiirgusallikate ja konteinerite tehniline hooldus;

g) kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikate nõuetekohane haldamine, kaasa arvatud kord, mille alusel vajaduse korral antakse kasutamata kiirgusallikad üle tarnijale, muule tegevusloaga omanikule või paigutatakse tunnustatud rajatisse.

Artikkel 4

Üleandmine

Liikmesriigid võtavad kasutusele süsteemi, mis võimaldab nende nõuetekohast teavitamist kiirgusallikate üleandmisest.

Artikkel 5

Arvestusdokumendid

1. Omanik peab arvestust kõigi oma vastutusel olevate kiirgusallikate, nende asukoha ja üleandmise kohta. Arvestusdokumendid sisaldavad II lisas sätestatud teavet. Teabe võib kanda standardsele arvestuslehele lõike 5 kohaselt.

2. Omanik esitab asjaomase liikmesriigi poolt ettenähtud korras pädevale asutusele elektroonilise või kirjaliku koopia kõigist või osast lõikes 1 nimetatud arvestusdokumentidest:

- arvestusdokumentide sisseseadmise ajal ilma asjatute viivitusteta, see tähendab võimalikult kiiresti pärast kiirgusallika omandamist,

- seejärel vähemalt iga 12 kuu järel vastavalt liikmesriigi või pädevate asutuste otsusele,

- juhul, kui teabelehel esitatud olukord on muutunud,

- asjatute viivitusteta, kui teatava kiirgusallikaga seotud arvestusdokumendid suletakse, sest omanik ei valda enam kõnealust allikat; sellisel juhul esitatakse omaniku või tunnustatud rajatise nimi, kellele või kuhu kiirgusallikas üle antakse,

- asjatute viivitusteta arvestusdokumentide sulgemise korral, kui omanik enam ei valda kiirgusallikaid, ja

- alati, kui pädev asutus seda nõuab.

Omaniku arvestusdokumendid peavad olema pädevale asutusele inspekteerimiseks kättesaadavad.

3. Pädevad asutused peavad arvestust tegevusloaga omanike ja nende valduses olevate kiirgusallikate kohta. Arvestusdokumendid sisaldavad järgmisi andmeid: asjaomane radionukliid, aktiivsus valmistamise ajal, kui see on teada, või aktiivsus esimesel turuleviimisel või siis, kui omanik kiirgusallika omandas, ning kiirgusallika tüüp.

4. Pädevad asutused ajakohastavad arvestusdokumendid, võttes muude asjaolude hulgas arvesse üleandmised.

5. Komisjon teeb elektrooniliselt kättesaadavaks II lisas ettenähtud standardse arvestuslehe.

6. Komisjon võib artiklis 17 nimetatud korras ajakohastada II lisas ettenähtud andmed ning II lisas sätestatud standardse arvestuslehe.

Artikkel 6

Omanikule esitatavad nõuded

Iga kiirgusallikate omanik:

a) tagab, et iga kiirgusallika terviklikkuse kontrollimiseks ja hooldamiseks oleksid korrapäraselt tehtud nõuetekohased katsed, näiteks rahvusvahelistel standarditel põhinevad lekkekatsed;

b) kontrollib regulaarselt, kindlate ajavahemike järel, mille võivad kindlaks määrata liikmesriigid, et iga kiirgusallikas ja vajaduse korral kiirgusallikat sisaldav seade asub kasutus- või hoidmiskohas ning on väliselt heas seisundis;

c) tagab, et iga paikse ja liikuva kiirgusallika suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid dokumenteeritud meetmeid, nagu kirjalikud protokollid ja menetlused, mille eesmärk on takistada loata juurdepääsu kiirgusallikale, või ära hoida kiirgusallika kadumist või vargust või selle kahjustumist tulekahjus;

d) teatab viivitamatult pädevale asutusele kiirgusallika kadumisest, vargusest või loata kasutamisest, kontrollib iga kiirgusallika terviklikkust pärast iga juhtu (k.a tulekahju), mis võib olla kiirgusallikat kahjustanud ning teatab vajaduse korral kõnealusest sündmusest ja võetud meetmetest pädevale asutusele;

e) tagastab iga kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika viivitamata pärast selle kasutamise lõppu tarnijale või paigutab tunnustatud rajatisse või annab üle teisele tegevusloaga omanikule, kui pädev asutus ei ole kokku leppinud teisiti;

f) teeb enne üleandmist kindlaks, et vastuvõtjal on asjakohane tegevusluba;

g) teatab viivitamata pädevale asutusele igast juhtumist või avariist, mille tulemusena on töötaja või elanik saanud tahtmatult kiiritada.

Artikkel 7

Identifitseerimine ja märgistamine

1. Valmistaja identifitseerib iga kiirgusallika, või juhul, kui kiirgusallikad imporditakse ühendusse väljastpoolt, tagab tarnija, et iga kiirgusallikas identifitseeritakse kordumatu numbriga. Kõnealune number graveeritakse või tembeldatakse võimaluse korral kiirgusallikale.

See number graveeritakse või tembeldatakse ka kiirgusallika konteinerile. Kui see ei ole võimalik või juhul, kui transpordikonteinerid on korduskasutatavad, märgitakse kiirgusallika konteinerile vähemalt teave kiirgusallika laadi kohta.

Valmistaja või tarnija tagavad, et kiirgusallika konteiner ja võimaluse korral ka kiirgusallikas on märgistatud inimesi kiiritusohu eest hoiatava asjakohase tähisega.

Valmistaja esitab iga valmistatud kiirgusallika konstruktsioonitüübi ja kiirgusallika tavapäraselt kasutatava konteineri ülesvõtte.

2. Omanik tagab, et iga kiirgusallikaga on kaasas kirjalik teave tõendamaks, et kiirgusallikas on identifitseeritud ja märgistatud lõike 1 kohaselt, ning tagab, et lõikes 1 nimetatud märgised ja sildid püsivad loetavatena. Teave hõlmab ülesvõtted kiirgusallikast, kiirgusallika konteinerist, veopakendist ning vajaduse korral vahenditest ja seadmetest.

Artikkel 8

Koolitus ja teave

1. Teavitamise ja koolituse korraldamisel kiirguskaitse valdkonnas direktiivi 96/29/Euratom artikli 22 kohaselt tagab omanik, et koolitus hõlmab ka kiirgusallikate ohutu haldamisega seotud erinõudeid.

Teavitamisel ja koolitamisel rõhutatakse eriti ohutusnõuete täitmise vajadust ning antakse konkreetset teavet tagajärgede kohta, mis võivad tuleneda nõuetekohase kontrolli puudumisest kiirgusallikate üle.

Teavitamist ja koolitusi korraldatakse korrapäraselt ning need dokumenteeritakse, et asjaomased töötajad sellisteks üritusteks nõuetekohaselt ette valmistada.

Asjakohast teavet ja koolitust antakse kiirgustöötajatele.

2. Liikmesriigid võtavad meetmed tagamaks, et juhtkond ja töötajad rajatistes, kus kõige tõenäolisemalt leidub või töödeldakse omanikuta kiirgusallikaid (nt suured vanametalli hoiuplatsid ja vanametalli ümbertöötlemistehased) ning juhtkond ja töötajad olulistes transiidi sõlmpunktides (nt tollipunktid) saavad:

a) teavet ohu kohta kiirgusallikaga kokku puutuda;

b) nõuandeid ja koolitust kiirgusallikate ja kiirgusallika konteinerite visuaalseks avastamiseks;

c) põhiteavet ioniseeriva kiirguse ja selle toime kohta;

d) teavet ja koolitust tegevuse kohta kohapeal juhul, kui on avastatud kiirgusallikas või kahtlustatakse selle olemasolu.

Artikkel 9

Omanikuta kiirgusallikad

1. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused on valmis omanikuta kiirgusallikate ohutustamiseks ja omanikuta kiirgusallikatest tulenevate kiirgusavariidega tegelemiseks, ning on kehtestanud asjakohased eeskirjad või koostanud reageerimiskavad ja kavandanud meetmed.

2. Liikmesriigid tagavad, et isikutele, kes tavapäraselt ei tegele kiirguskaitsenõudeid sisaldava tööga, kuid kahtlustavad omanikuta kiirgusallika esinemist, antakse kiiresti erialast tehnilist nõu ja abi. Nõuannete ja abi põhieesmärk on kaitsta töötajaid ja elanikke kiirguse eest ja tagada kiirgusallika ohutus.

3. Liikmesriigid soodustavad süsteemide rajamist, mille eesmärk on avastada omanikuta kiirgusallikad paikades, nagu on suured vanametalli hoiuplatsid ja suured vanametalli ümbertöötlemistehased, kus võib esineda omanikuta kiirgusallikaid, või vajaduse korral olulise tähtsusega transiidisõlmpunktid, näiteks tollipunktid.

4. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral korraldatakse varasema tegevusega seotud omanikuta kiirgusallikate ohutustamiskampaaniaid.

Kampaaniad võivad tähendada liikmesriikide finantsosalust ohutustamis-, haldus- ja lõppladustamiskulude katmisel ning samuti asutuste (näiteks tolliasutuste) ja omanike (näiteks teadusasutuste, materjalide katsetamisega tegelevate asutuste või haiglate) varasemate arvestusdokumentide ülekontrollimist.

Artikkel 10

Finantstagatis seoses omanikuta kiirgusallikatega

Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi otsusega kehtestatavas korras seatakse sisse finantstagatise süsteem või mõni muu samaväärne vahend, et katta omanikuta kiirgusallikate ohutustamisest ja artikliga 9 sätestatud nõuete rakendamisest tuleneda võivad sekkumiskulud.

Artikkel 11

Rahvusvaheline koostöö ja teabevahetus

Kõik liikmesriigid vahetavad kiiresti teavet ja teevad koostööd muude asjaomaste liikmesriikide või kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kui on tegemist kiirgusallikate kadumise, asukohavahetuse, varguse või avastamisega ning sellega seotud järelmeetmete või uurimistega, ilma et see piiraks asjaomaste konfidentsiaalsusnõuete ja siseriiklike määruste kohaldamist.

Artikkel 12

Inspekteerimised

Liikmesriigid seavad sisse või hoiavad alal inspekteerimissüsteemi, et tagada käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud sätete täitmine.

Artikkel 13

Pädev asutus

1. Liikmesriigid määravad pädeva asutuse käesolevas direktiivis ettenähtud ülesannete täitmiseks.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile pädeva asutuse nime ja aadressi ning kogu vajaliku teabe kiireks kontakteerumiseks selle asutusega.

3. Kui liikmesriikidel on rohkem kui üks pädev asutus, määravad nad ühe kontaktpunkti, mille kaudu peetakse ühendust teiste liikmesriikide korrespondentidega.

4. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist muudatustest, mis on tehtud lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmetes.

5. Komisjon edastab lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud teabe kõigile pädevatele asutustele ühenduses ning avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas regulaarsete ajavahemike järel, mille pikkus on kuni kaks aastat.

Artikkel 14

Aruanne kogemuste kohta

Liikmesriigid esitavad 31. detsembriks 2010 komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamisel saadud kogemuste kohta, kusjuures võetakse arvesse kõik mõjud, mis võivad tuleneda artikli 1 lõike 2 kohaldamisest.

Komisjon teeb selle põhjal ettekande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele.

Artikkel 15

Karistused

Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise korral. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 16

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 31. detsembrit 2005.

Liikmesriigid võivad enne esimeses lõigus nimetatud kuupäeva turuleviidud kiirgusallikatega seoses ette näha, et:

a) artikleid 3–6 ei kohaldata enne 31. detsembrit 2007;

b) artiklit 7 ei kohaldata, välja arvatud järgmised nõuded, mis kohaldatakse hiljemalt 31. detsembriks 2007:

- omanik tagab, et võimaluse korral on iga kiirgusallika ja kiirgusallika konteineri juures kirjalik teave, mis võimaldab kiirgusallika ja selle laadi identifitseerida,

- omanik tagab, et võimaluse korral on iga kiirgusallikas ja kiirgusallika konteiner tähistatud inimesi kiiritusohu eest hoiatava asjakohase märgisega.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti ja tabeli, mis näitab, kuidas käesoleva direktiivi sätted vastavad vastuvõetud siseriiklikele sätetele.

Artikkel 17

Komitee

Komisjoni abistab artikli 5 lõikega 6 ettenähtud ülesannete täitmisel nõuandekomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.

Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades.

Komitee arvamus protokollitakse; peale selle on igal liikmesriigil õigus nõuda oma seisukoha kandmist protokolli.

Komisjon arvestab võimalikult suurel määral komitee arvamust. Ta teatab komiteele, kuidas arvamust on arvesse võetud.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 19

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2003

Nõukogu nimel

eesistuja

A. Matteoli

[1] Arvamus on esitatud 18. novembril 2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

[2] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.

[3] IAEA Safety Standards Series No TS-R-1 (ST, Revised), Viin, 2000.

[4] EÜT L 148, 19.6.1993, lk 1.

--------------------------------------------------

I LISA

Aktiivsustasemed

Allpool esitatud tabelist puuduvate, kuid direktiivi 96/29/Euratom I lisa tabelis A nimetatud radionukliidide aktiivsustase on üks sajandik vastavast A1 väärtusest, mis on esitatud Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri sätestatud radioaktiivsete ainete ohutu veo eeskirjades. [1]

Element (järjenumber) | Radionukliid | Aktiivsustase (Bq) |

Raud (26) | Fe-55 | 4 × 1011 |

Koobalt (27) | Co-60 | 4 × 109 |

Seleen (34) | Se-75 | 3 × 1010 |

Krüptoon (36) | Kr-85 | 1 × 1011 |

Strontsium (38) | Sr-90 | 3 × 109 |

Pallaadium (46) | Pd-103 | 4 × 1011 |

Jood (53) | 1-125 | 2 × 1011 |

Tseesium (55) | Cs-137 | 2 × 1010 |

Promeetium (61) | Pm-147 | 4 × 1011 |

Gadoliinium (64) | Gd-153 | 1 × 1011 |

Tuulium (69) | Tm-170 | 3 × 1010 |

Iriidium (77) | Ir-192 | 1 × 1010 |

Tallium (81) | T1-204 | 1 × 1011 |

Raadium (88) | Ra-226 | 2 × 109 |

Plutoonium (94) | Pu-238 | 1 × 1011 |

Ameriitsium (95) | Am-241 | 1 × 1011 |

Kalifornium (98) | Cf-252 | 5 × 108 |

[1] No TS-R-1 (ST-1, revised) – International Atomic Energy Agency, Viin 2000

--------------------------------------------------

II LISA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------