ET Euroopa Liidu Teataja L 171/1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1011,

8. juuni 2016,

mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Paljude finantsinstrumentide ja -lepingute hinnakujundus sõltub võrdlusaluste täpsusest ja terviklusest. Tõsised selliste intressimäära võrdlusaluste nagu LIBOR ja EURIBOR manipuleerimise juhtumid ning energia, nafta ja välisvaluuta võrdlusaluste manipuleerimise kohta esitatud väited näitavad, et võrdlusaluste puhul võib esineda huvide konflikt. Kaalutlusruumi kasutamine ja nõrgad juhtimissüsteemid suurendavad võrdlusaluste manipuleeritavuse riski. Puudused võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsuses ja tervikluses või täpsuse ja tervikluse kahtluse alla seadmine võivad õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada võrdlusaluste ja nende koostamise täpsus, töökindlus ja terviklus.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (4) sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses kasutatavate võrdlusaluste usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ (5) sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavatele võrdlusalustele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ (6) sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste kasutamisele vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondid) poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011 (7) sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul kasutatavate võrdlusalustega manipuleerimise. Nende seadusandlike aktidega reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete võrdlusaluste teatavaid tahke ning neis ei käsitleta kõiki võrdlusaluste väljaandmise nõrku külgi ja need ei hõlma finantssektori võrdlusaluste kõiki kasutusviise finantssektoris.

(3) Võrdlusalused on piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja -teenuste vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes viitemäärana kasutatavaid võrdlusaluseid antakse välja ühes liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul. Võrdlusaluseid käsitlevad riiklikud õigusnormid on vastu võtnud vaid vähesed liikmesriigid, kuid juba võib märgata, et nende võrdlusaluseid reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu kohaldamisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) 17. juulil 2013 kokku finantssektori võrdlusaluste põhimõtted („IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtted“) ja 5. oktoobril 2012 naftahinna teabeagentuuride põhimõtted („IOSCO teabeagentuuride põhimõtted“) (koos „IOSCO põhimõtted“) ning kuna kõnealuste põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusnorme, mis rakendavad neid põhimõtteid erinevalt.

(4) Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid võrdlusaluste haldurite ja kasutajate suhtes erinevad normid. Seega saaks takistada ühes liikmesriigis välja antavate võrdlusaluste kasutamist teistes liikmesriikides. Liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul ning investeerimisfondide tootluse mõõtmisel järgitavate võrdlusaluste täpsust ja terviklust tagava ühtlustatud raamistiku puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õiguses loovad takistusi siseturu sujuvale toimimisele võrdlusaluste väljaandmise valdkonnas.

(5) Liidu tarbijakaitse õigusnormides ei reguleerita finantslepingutes kasutatavaid võrdlusaluseid käsitleva asjakohase teabe küsimust. Kuna mitmes liikmesriigis on võrdlusaluste kasutamisega seoses esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riikide tasandil vastu lahknevaid meetmeid, mis võiks omakorda killustada siseturgu, sest tarbijakaitse eri tasemetega seonduvad erinevad konkurentsitingimused.

(6) Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada siseturu toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on asjakohane kehtestada võrdlusaluste õigusraamistik liidu tasandil.

(7) On asjakohane ja vajalik võtta kõnealune õigusraamistik vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete ühetaoline kohaldamine, millega kehtestatakse vahetult kohustused isikutele, kes annavad välja ja kasutavad võrdlusaluseid ning kes esitavad võrdlusaluste jaoks sisendandmeid. Kuna võrdlusaluste väljaandmise õigusraamistik tähendab paratamatult selle täpsustamist, millised on konkreetsed nõuded võrdlusaluste väljaandmise eri aspektidele, võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud lähenemisviisis põhjustada märkimisväärseid takistusi võrdlusaluste piiriülesel väljaandmisel. Seepärast peaks vahetult kohaldatava määruse kasutamine vähendama liikmesriigiti lahknevate meetmete võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise võrdlusaluste piiriülesel väljaandmisel.

(8) Käesoleva määruse kohaldamisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik. Võrdlusaluste väljaandmisega kaasneb võrdlusaluste koostamise tõttu kaalutlusruum ja sellele on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konflikti esinemine – mis omakorda tähendab, et võrdlusalustega manipuleerimiseks on olemas võimalused ja ajendid. Nimetatud riskitegurid on iseloomulikud kõigile võrdlusalustele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollinõudeid. Kuid riskimäär erineb ja kasutatav lähenemisviis peaks seetõttu vastama konkreetsetele asjaoludele. Kuna võrdlusaluste manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse kohaldamisalasse kaasataks üksnes hetkel tähtsad või manipuleeritavad indeksid, jätta tähelepanuta riskid, mis võivad võrdlusalustega edaspidi kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdasemalt kasutada võrdlusaluseid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata, mille tulemusel võib isegi „väike“ manipulatsioon avaldada olulist mõju.

(9) Käesoleva määruse kohaldamisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas võrdlusaluse väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väärtuse või mõõdab investeerimisfondi tootlust. Seepärast ei tohiks kohaldamisala sõltuda sisendandmete laadist. Kohaldamisalasse tuleks seega kaasata võrdlusalused, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilma iseloomustavad parameetrid) põhjal. Käesoleva määrusega loodav raamistik peaks samuti võtma arvesse võrdlusaluste suurt arvu ning erinevat mõju, mida need avaldavad finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele. Käesolevas määruses tuleks näha ette ka proportsionaalne reaktsioon eri võrdlusaluste puhul esinevatele riskidele. Käesolev määrus peaks seega hõlmama võrdlusaluseid, mida kasutatakse reguleeritud kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna määramiseks.

(10) Suur hulk tarbijaid on sõlminud mõne finantslepingu, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingu, milles järgitakse samade riskidega seotud võrdlusaluseid. Käesolev määrus peaks seepärast hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2008/48/EÜ (8) ja 2014/17/EL (9) määratletud krediidilepinguid.

(11) Paljude investeerimisindeksitega kaasneb märkimisväärne huvide konflikt ja seda kasutatakse selliste fondide nagu eurofondid tootluse mõõtmiseks. Osa neid võrdlusaluseid avaldatakse ja teised tehakse üldsusele või selle osale kättesaadavaks, seda tasuta või tasu eest, ning nendega manipuleerimine võib investoreid kahjustada. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks kasutatavaid indekseid või viitemäärasid.

(12) Kõik võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitajad saavad toimida oma parima äranägemise järgi ja neil võib esineda huvide konflikt ning seega on nende puhul tegemist riskiga olla manipulatsioonide allikas. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik tegevus. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui mõne õigusakti ettepanekuga nõutaks neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse isikutelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba on järelevalve subjektid, ei põhjusta see eeldatavasti märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalset halduskoormust. Seepärast kehtestatakse järelevalvealustele sisendandmete esitajatele käesoleva määrusega teatavad kohustused. Kui võrdlusalus koostatakse kergesti kättesaadavate andmete alusel, ei tohiks selliste andmete allikat käsitada sisendandmete esitajana.

(13) Finantssektori võrdlusaluste kasutamine ei piirdu üksnes finantsinstrumentide emiteerimise ja koostamisega ning finantslepingute sõlmimisega. Finantssektor sõltub võrdlusalustest ka investeerimisfondide tootluse mõõtmisel, et teha kindlaks tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasusid. Konkreetset võrdlusalust saab kasutada otseselt, sidudes finantsinstrumente ja -lepinguid sellega või mõõtes sellega investeerimisfondide tootlikkust või kaudselt võrdlusaluste kombinatsioonis. Viimasel juhul tähendab indeksite kombinatsioonis eri indeksitele kaalu andmine ja nende läbivaatamine, mille eesmärk on määrata kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väljamakse või väärtus või mõõta investeerimisfondi tootlust, samuti võrdlusaluse kasutamist, sest erinevalt võrdlusaluse väljaandmisest ei hõlma selline tegevus oma parima äranägemise järgi tegutsemist. Sellise finantsinstrumendi hoidmist, milles järgitakse kindlat võrdlusalust, ei käsitata võrdlusaluse kasutamisena.

(14) Keskpangad juba järgivad põhimõtteid, nõudeid ja protseduure, mis tagavad, et nende tegevuses järgitakse terviklust ja et nad toimivad sõltumatult. Seepärast ei ole vaja, et keskpangad kuuluksid käesoleva määruse kohaldamisalasse. Kui võrdlusaluseid annavad välja keskpangad, eelkõige juhul, kui asjaomased võrdlusalused on mõeldud tehingute tegemiseks, on nende ülesanne kehtestada asjakohane sisekord, et tagada võrdlusaluste täpsus, terviklus, usaldusväärsus ja sõltumatus, eriti juhtimise ja arvutusmeetodite läbipaistvuse seisukohast.

(15) Lisaks ei peaks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma avaliku sektori asutused, sealhulgas riiklikud statistikaametid, kui nad esitavad andmeid avaliku poliitika eesmärgil kasutatavate võrdlusaluste jaoks, annavad välja selliseid võrdlusaluseid või omavad kontrolli nende väljaandmise üle, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete raames.

(16) Haldur on füüsiline või juriidiline isik, kellel on kontroll võrdlusaluse väljaandmise üle ning kes eelkõige haldab võrdlusaluse koostamise lepinguid ja korda, kogub ja analüüsib sisendandmeid, koostab võrdlusaluse ja avaldab selle. Halduril peaks olema võimalik võrdlusaluse väljaandmise käigus edasi anda üks või mitu kirjeldatud ülesannetest, sh võrdlusaluse arvutamine või avaldamine, või muud asjakohased teenused või tegevused kolmandale isikule. Kui isik avaldab võrdlusaluse või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse väljaandmise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega halduritele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada.

(17) Indeks arvutatakse alusvara väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Valemi koostamise, arvutuse tegemise ja sisendandmete kindlaksmääramisega kaasneb teatav kaalutlusruum, mis loob manipulatsiooni riski. Seepärast peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma kõik kaalutlust hõlmavad võrdlusalused.

(18) Ent kui finantsinstrumendi puhul järgitakse ühtainust hinda või väärtust, näiteks kui optsioon või futuur järgib ühe väärtpaberi hinda, siis arvutust ei tehta ning sisendandmed ja kaalutlusruum puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada ühelainsal hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda võrdlusalusena.

(19) Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks käsitada võrdlusalustena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust.

(20) Laenuintressimäärade määramist krediidiandjate poolt ei tohiks käsitada võrdlusaluse väljaandmisena käesoleva määruse tähenduses. Krediidiandja määratav laenuintressimäär kehtestatakse kas asutusesisese otsusega või arvutatakse indeksile (nt EURIBOR) marginaali lisamisega. Esimesel juhul jääb krediidiandja tegevus, mis puudutab tema oma klientidega sõlmitud finantslepinguid, käesoleva määruse kohaldamisalast välja ning teisel juhul käsitatakse krediidiandjat üksnes võrdlusaluse kasutajana.

(21) Võrdlusaluste tervikluse tagamiseks tuleks võrdlusaluste halduritelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata kõnealust huvide konflikti ja tagada kindlustunne võrdlusaluste tervikluse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul halduritel huvide konflikt ning võib juhtuda, et nad peavad andma hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast on tähtis, et halduritel oleks usaldusväärselt toimiv funktsioon, millega tagada juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe üle efektiivne järelevaatamine;

(22) Võrdlusalustega manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja tarbijaid. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada raamistik, millega reguleeritakse andmete säilitamist haldurite ja sisendandmete esitajate poolt ning tagatakse võrdlusaluse eesmärgi ja metoodika läbipaistvus – see hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas liikmesriigi või liidu õigusega.

(23) Auditeerimiseks ja käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja -uuringud. Käesolevas määruses tuleks seetõttu sätestada nõuded, mille kohaselt võrdlusaluste haldurid dokumenteerivad adekvaatselt võrdlusaluse arvutamise piisavalt pika aja jooksul. Olukord, mida võrdlusalusega tahetakse mõõta, ja mõõtmise keskkond muutuvad tõenäoliselt aja jooksul. Seetõttu tuleb võrdlusaluste väljaandmise protsess ja metoodika korrapäraselt läbi vaadata, et teha kindlaks puudused ja täiustamisvõimalused. Võrdlusaluste väljaandmisel esinevad puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata puudusi tuvastada. Seepärast tuleks määrusega kehtestada raamistik, millega luuakse võrdlusaluste halduritele esitatud kaebuste lahendamise kord, mis võimaldab sidusrühmadel võrdlusaluste haldurile kaebustest teatada ning tagab, et võrdlusaluste haldur hindab objektiivselt iga kaebuse põhjendatust.

(24) Võrdlusaluste väljaandmisel antakse sageli olulised tööülesanded – näiteks võrdlusaluse arvutamine, sisendandmete kogumine ja võrdlusaluse levitamine – edasi. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline tööülesannete edasiandmine ei vabasta võrdlusaluse haldurit tema kohustustest ega vastutusest ega puuduta halduri võimet täita oma kohustusi või kanda vastutust või asjaomase pädeva asutuse võimalusi haldurite üle järelevalvet teostada.

(25) Võrdlusaluste haldur on sisendandmete keskne vastuvõtja ning ta on võimeline järjekindlalt hindama sisendandmete terviklust ja täpsust. Seepärast on vaja, et käesoleva määrusega nõutaks olukorras, kui haldur leiab, et sisendandmed ei kajasta võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majanduslikku olukorda, haldurilt teatavate abinõude tarvitusele võtmist, milleks on sisendandmete, sisendandmete esitajate või metoodika muutmine või võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine. Peale selle peaks haldur oma kontrolliraamistiku osana võtma tarvitusele abinõud, et teostada võimaluse korral sisendandmete seiret enne võrdlusaluse avaldamist ning valideerida sisendandmeid pärast avaldamist, sealhulgas võrreldes kõnealuseid sisendandmeid varasemate suundumustega, kui see on asjakohane.

(26) Sisendandmete esitamisel kasutatav kaalutlusruum annab võimaluse võrdlusalusega manipuleerida. Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusruum väiksem ja andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid võrdlusaluste haldurid kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui tehinguandmed ei ole võrdlusaluse tervikluse ja täpsuse tagamiseks piisavad või sobivad.

(27) Võrdlusaluse usaldusväärsus ja täpsus majandusolukorra soovitud viisil mõõtmisel sõltuvad kasutatavast metoodikast ja sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada läbipaistev metoodika, mis tagab võrdlusaluse tervikluse ja täpsuse. Metoodika läbipaistvus ei tähenda teatava võrdlusaluse koostamiseks kasutatava valemi avaldamist, vaid selliste elementide avalikustamist, mille põhjal on sidusrühmadel võimalik mõista, kuidas asjaomane võrdlusalus on tuletatud, ning hinnata selle representatiivsust, olulisust ja asjakohasust ettenähtud kasutuse seisukohalt.

(28) Võrdlusaluse jätkuva täpsuse tagamiseks võib osutuda vajalikuks metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju võrdlusaluse kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada võrdlusalusega seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord, sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid neid muudatusi arvesse võttes astuda vajalikke samme või teavitada haldurit, kui nad on nende muudatuste tõttu mures.

(29) On võimalik, et halduri töötajad märkavad käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumeid või potentsiaalselt nõrku külgi, mis võivad põhjustada manipuleerimist või manipuleerimise katset. Käesoleva määrusega tuleks seega kehtestada raamistik, mis võimaldab töötajatel anda halduritele konfidentsiaalselt märku käesoleva määruse võimalikust rikkumisest.

(30) Võrdlusaluste terviklus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete terviklusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate kohustused seoses sisendandmetega oleksid sõnaselgelt täpsustatud, kohustuste järgimisele saaks tugineda ja kohustused oleksid kooskõlas võrdlusaluse halduri kontrollimehhanismide ja metoodikaga. Seepärast on vaja, et võrdlusaluse haldur koostab käitumisjuhendi, milles täpsustatakse kõnealuseid nõudeid ja sisendandmete esitajate kohustusi sisendandmete esitamisel. Haldur peaks veenduma, et sisendandmete esitajad järgivad käitumisjuhendit. Kui sisendandmete esitajad asuvad kolmandates riikides, peaks haldur veenduma käitumisjuhendi järgimises niivõrd kui võimalik.

(31) Sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikt ja nad saavad sisendandmete kindlaksmääramisel toimida oma parima äranägemise järgi. Seepärast on vaja, et sisendandmete esitajate tegevust reguleeriks juhtimiskord, mis tagab huvide konflikti ohjamise ja selle, et sisendandmed on täpsed, halduri nõuetega kooskõlas ja neid saab valideerida.

(32) Paljud võrdlusalused koostatakse, kasutades valemit, milles kasutatakse sisendandmetena kauplemiskohtade, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate, kauplemiskoondteabe pakkujate või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate, energiabörside või lubatud heitkoguse väärtpaberite enampakkumisplatvormide esitatavaid andmeid. Vahel antakse andmete kogumine edasi teenuseosutajale, kes saab andmed täielikult ja otse eespool osutatud isikutelt. Sellisel juhul on olemasoleva reguleerimise ja järelevalvega sisendandmete terviklus ja läbipaistvus tagatud ning juhtimisnõuded ja -menetlused rikkumistest teatamiseks kehtestatud. Seepärast esineb selliste võrdlusaluste puhul väiksem manipuleerimise oht, nende suhtes kohaldatakse sõltumatut kontrolli ning seetõttu vabastatakse asjaomased haldurid teatavate käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest.

(33) Eri tüüpi võrdlusalustel ja eri sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on seotud erinevad riskid. Seepärast tuleks konkreetsete sektorite tarvis ja konkreetsete võrdlusaluste tüüpide tarvis sõnastada spetsiifilisemad sätted. Intressimäära võrdlusalused on rahapoliitika mõju edasikandumises tähtsat rolli omavad võrdlusalused ja seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada erinormid sellistele võrdlusalustele.

(34) Füüsilise kauba turgudel on eripära, millega tuleks arvestada. Kauba võrdlusaluseid kasutatakse laialdaselt ja neil võivad olla sektorile omased erijooned, mistõttu on käesolevas määruses vaja sätestada erinormid kõnealustele võrdlusalustele. Teatavad kauba võrdlusalused ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse, kuid nende puhul tuleks siiski järgida asjaomaseid IOSCO põhimõtteid. Kauba võrdlusalused võivad kvalifitseeruda kriitilise tähtsusega võrdlusalusteks, kuivõrd asjaomane kord ei piirdu võrdlusalustega, mille aluseks on selliste sisendandmete esitajate esitatud andmed, kellest enamik oleksid järelevalvealused isikud. Kauba võrdlusalustele, mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused ning millele kohaldub II lisa, ei kohaldata käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad kohustuslikku sisendandmete esitamist ja kolleegiume.

(35) Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ebaõnnestumine võib avaldada mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele ning reaalmajandusele, nagu ka liikmesriikide kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele. Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse ebaõnnestumise võimalikku destabiliseerivat mõju võib olla tunda ühes või mitmes liikmesriigis. Seepärast on vaja käesoleva määrusega näha ette selliste võrdlusaluste kindlaksmääramise menetlus, mida tuleks käsitada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena, ja kohaldada selliste võrdlusaluste tervikluse ja kindluse tagamiseks täiendavaid nõudeid.

(36) Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kindlaksmääramiseks võib kasutada kvantitatiivset kriteeriumi või kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kriteeriumide kombinatsiooni. Lisaks võib juhul, kui võrdlusalus ei ületa kvantitatiivset künnist, seda siiski pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, kui võrdlusalusel ei ole turupõhiseid alternatiive või neid on väga vähe, selle olemasolu ja täpsus on turu tervikluse, finantsstabiilsuse või tarbijakaitse seisukohast oluline ühes või mitmes liikmesriigis ning kui kõik asjassepuutuvad pädevad asutused lepivad kokku, et seda võrdlusalust tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Pädevate asutuste erimeelsuse korral peaks ülimuslik olema halduri pädeva asutuse otsus selle kohta, kas võrdlusalust tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Sellisel juhul peaks Euroopa Järelevalveasutusel (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve“), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010, (10) olema võimalik avaldada arvamust halduri pädeva asutuse antud hinnangu kohta. Lisaks võib riigi pädev asutus teatavate kvalitatiivsete kriteeriumide alusel otsustada, et võrdlusalus on kriitilise tähtsusega, kui võrdlusaluse haldur ja enamik sisendandmete esitajaid asuvad tema liikmesriigis. Kõik kriitilise tähtsusega võrdlusalused tuleks lisada loetellu, mis luuakse komisjoni rakendusaktiga ning mida tuleks korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada.

(37) Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine halduri poolt võib muuta finantslepingud või -instrumendid kehtetuks, põhjustada kahju tarbijatele ja investoritele ning avaldada mõju finantsstabiilsusele. Seetõttu on vaja asjaomasele pädevale asutusele anda volitus nõuda kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kohustuslikku haldamist, et võrdlusalust säilitada. Võrdlusaluse halduri maksejõuetusmenetluse korral peaks pädev asutus esitama asjaomasele kohtule kaalumiseks hinnangu selle kohta, kas ja kuidas saaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse anda üle uuele haldurile või lõpetada selle väljaandmise.

(38) Ilma et see piiraks liidu konkurentsiõiguse kohaldamist ja liikmesriikide õigust võtta meetmeid selle järgimise hõlbustamiseks, tuleb kriitilise tähtsusega võrdlusaluste, sealhulgas selliste kauba võrdlusaluste halduritelt, mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused, nõuda asjakohaste meetmete võtmist selle tagamiseks, et võrdlusaluste litsentsid ja võrdlusaluseid käsitlev teave antakse kõigile kasutajatele õiglasel, mõistlikul ja läbipaistval viisil ning ilma diskrimineerimiseta.

(39) Sisendandmete esitajad, kes lõpetavad sisendandmete esitamise kriitilise tähtsusega võrdlusaluste tarvis, võivad õõnestada selliste võrdlusaluste usaldusväärsust, sest selle tulemusena kahjustataks kõnealuste võrdlusaluste suutlikkust mõõta nende aluseks olevat turgu või majandusolukorda. Seega tuleb asjaomasele pädevale asutusele anda volitus nõuda järelevalvealustelt isikutelt kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks kohustuslikku sisendandmete esitamist, et säilitada kõnealuse võrdlusaluse usaldusväärsus. Kohustuslik sisendandmete esitamine ei pane järelevalvealustele isikutele kohustust teha tehinguid või võtta kohustust tehingute tegemiseks.

(40) Kuna eksisteerib suur hulk eri tüüpi ja erineva suurusega võrdlusaluseid, on oluline järgida käesolevas määruses proportsionaalsuse põhimõtet ning hoiduda liigse halduskoormuse tekitamisest selliste võrdlusaluste halduritele, mille väljaandmise lõpetamine tähendab finantssüsteemi jaoks laiemalt väiksemat ohtu. Seega tuleks lisaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid reguleerivale korrale kehtestada kaks eraldiseisvat korda oluliste võrdlusaluste ja ebaoluliste võrdlusaluste jaoks.

(41) Oluliste võrdlusaluste halduritel peaks olema võimalus otsustada mitte kohaldada piiratud arvu käesoleva määruse üksikasjalikke nõudeid. Pädevatele asutustele peaks siiski jääma õigus nõuda nende nõuete kohaldamist käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele tuginedes. Oluliste võrdlusaluste halduritele kohaldatavates delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet ja võimaluse korral püüda hoiduda halduskoormuse tekitamisest.

(42) Ebaoluliste võrdlusaluste halduritele kohaldatakse vähem üksikasjalikku korda, mille puhul halduril peaks olema võimalik otsustada teatavaid käesoleva määruse nõudeid mitte kohaldada. Sellisel juhul peaks asjaomane haldur selgitama vastavuskinnituses, miks nõuete kohaldamata jätmine on kohane; vastavuskinnitus tuleks avaldada ja esitada halduri pädevale asutusele. Sama pädev asutus peaks vastavuskinnituse üle vaatama ning tal peaks olema võimalik küsida lisateavet või nõuda selles muudatuste tegemist, et tagada vastavus käesolevale määrusele. Kuigi ka ebaolulised võrdlusalused võivad olla manipuleeritavad, on need kergemini asendatavad ning seetõttu peaks läbipaistvus kasutajate jaoks olema peamine vahend, mida kasutatakse selleks, et turuosalised teeksid teadlikke valikuid selle kohta, millise võrdlusaluse kasutamine on nende jaoks sobiv. Seetõttu ei tuleks II jaotises osutatud delegeeritud õigusakte kohaldada ebaoluliste võrdlusaluste halduritele.

(43) Selleks et võrdlusaluste kasutajad saaksid valida sobivad võrdlusalused ja mõistaksid nendega seotud riske, on neil vaja teada, mida soovitakse võrdlusalusega mõõta ja millised on võrdlusaluse manipuleerimisele altid tahud. Seetõttu peaks võrdlusaluse haldur avaldama võrdlusaluse kirjelduse, milles täpsustab neid tahke. Selleks et tagada ühetaoline kohaldamine ja see, et võrdlusaluse kirjeldus oleks mõistliku pikkusega, kuid et selles keskendutaks samal ajal kasutajate jaoks vajaliku põhiteabe esitamisele hõlpsasti juurdepääsetaval viisil, peaks Väärtpaberiturujärelevalve veelgi täpsustama võrdlusaluse kirjelduse sisu, eristades eri tüüpi võrdlusaluseid ja nende omadusi ning nende haldureid.

(44) Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta IOSCO põhimõtteid, mis on võrdlusalustele esitatavate regulatiivsete nõuete üleilmne standard. Üldpõhimõttena peaks investorite kaitse tagamiseks olema võrdlusaluse järelevalve ja reguleerimine kolmandas riigis samaväärne järelevalve ja reguleerimisega liidus. Seetõttu võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid, kui komisjon on teinud asjaomase kolmanda riigi korra samaväärsust tunnistava otsuse. Sellistel asjaoludel peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöölepingud. Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava teabe vahetamist pädevate asutuste vahel. Selleks aga, et vältida kolmandas riigis välja antavate võrdlusaluste liidus kasutamise võimaliku järsu lõpetamise kahjulikku mõju, nähakse käesoleva määrusega ette ka teatavad muud võimalused (nimelt tunnustamine ja kinnitamine), mille raames saavad liidus asuvad järelevalvealused isikud kasutada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid.

(45) Käesolevas määruses sätestatakse ka menetlus kolmandas riigis asuvate haldurite tunnustamiseks viiteliikmesriigi pädeva asutuse poolt. Tunnustada tuleks haldureid, kes täidavad käesoleva määruse nõudeid. Nentides, et IOSCO põhimõtted on võrdlusaluste väljaandmise üleilmne standard, peaks viiteliikmesriigi pädev asutus saama haldureid tunnustada selle alusel, et nad kohaldavad IOSCO põhimõtteid. Selleks peaks pädev asutus hindama IOSCO põhimõtete kohaldamist konkreetse halduri poolt ja tegema kindlaks, kas selline kohaldamine on halduri puhul samaväärne mitmesuguste käesolevas määruses sätestatud nõuete järgimisega, võttes arvesse tunnustamise korra eripära võrreldes samaväärsuse korraga.

(46) Käesoleva määrusega kehtestatakse ka võrdlusaluse kinnitamise kord, mille kohaselt võivad liidus asuvad haldurid või järelevalvealused isikud teatavatel tingimustel liidus kasutamiseks kinnitada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid. Selleks peaks pädev asutus võtma arvesse seda, kas kinnitatava võrdlusaluse väljaandmisel oleks IOSCO põhimõtete järgimine käesoleva määruse sätete järgimisega samaväärne, võttes arvesse võrdlusaluse kinnitamise korra eripära võrreldes samaväärsuse korraga. Haldur või järelevalvealune isik, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse, peaks täielikult vastutama kinnitatud võrdlusaluse eest ja käesolevas määruses osutatud asjakohaste tingimuste täitmise eest.

(47) Kõigil võrdlusaluste halduritel on võimalus toimida oma äranägemise järgi, neil võib esineda huvide konflikt ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Kuna haldurid kontrollivad võrdlusaluste koostamise protsessi, siis on halduritele tegevusloa- või registreerimis- ja järelevalvenõude kehtestamine tõhusaim viis võrdlusaluste tervikluse tagamiseks.

(48) Haldurile peaks andma tegevusloa ja tema üle järelevalvet teostama selle liikmesriigi pädev asutus, kus haldur asub. Käesoleva määruse kohaldamiseks peaks pädev asutus registreerima need isikud, kes juba on järelevalvealused isikud ning mis annavad välja finantssektori muid kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid, ja teostama nende üle järelevalvet. Isikud, mis annavad välja üksnes indekseid, mis kvalifitseeruvad ebaoluliste võrdlusalustena, peaks pädev asutus samuti registreerima. Tegevusloa andmine ja registreerimine peaksid olema eraldiseisvad menetlused, kuivõrd tegevusloa andmise puhul on vaja halduri taotlust põhjalikumalt hinnata. See, kas haldur on saanud tegevusloa või on registreeritud, ei tohiks mõjutada asjaomase pädeva asutuse poolt halduri üle teostatavat järelevalvet. Lisaks tuleks kehtestada üleminekukord, mille kohaselt saaks registreerida isikuid, kes annavad välja võrdlusaluseid, mis ei ole kriitilise tähtsusega ja mida ei kasutata laialdaselt ühes või mitmes liikmesriigis, et hõlbustada käesoleva määruse kohaldamist selle algetapis. Liidu tasandil peaks Väärtpaberiturujärelevalve pidama registrit, mis sisaldab teavet tegevusluba omavate või registreeritud haldurite kohta, samaväärsuse korra või tunnustamise korra raames tehtud positiivsele otsusele tuginedes välja antavate võrdlusaluste ja nende haldurite kohta ja liidus asuvate haldurite või järelevalvealuste isikute kohta, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse, ning selliselt kinnitatud võrdlusaluse ning selle kolmandas riigis asuva halduri kohta.

(49) Mõnikord võib teatav isik anda välja indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit järgitakse finantsinstrumendi, finantslepingu või investeerimisfondi puhul. Selline olukord võib esineda eelkõige siis, kui kasutajad ja võrdlusaluse haldur asuvad eri liikmesriikides. Seepärast on vaja suurendada läbipaistvust seoses sellega, millist konkreetset võrdlusalust kasutatakse. Läbipaistvust saab suurendada liidu õiguses nõutud prospektide või põhiteabe dokumentide sisu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 596/2014 (11) sätestatud teadete sisu täiustamisega.

(50) Liikmesriikide pädevate asutuste käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada minimaalne järelevalve- ja uurimispädevus, mis tuleks anda liikmesriikide pädevatele asutustele kooskõlas liikmesriigi õigusega. Pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohast pädevust kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustustes sõltumatud.

(51) Pädevatele asutustele on käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks vaja võimaldada kooskõlas liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks juriidiliste isikute äriruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud dokumente ja muid andmeid, mis võiksid olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi kohtult saada eelnev luba, tuleks ruumidele juurdepääsu õigust kasutada pärast sellise loa saamist.

(52) Järelevalvealuste isikute valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida sisendandmete esitamise ja heakskiitmise eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate organisatsiooniline eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda järelvalvealuste isikute valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, kui on mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud salvestised või andmed võiksid olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased.

(53) Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitset, sõna- ja teabevabaduse õigust, ettevõtlusvabadust, õigust omandile, õigust tarbijakaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitseõigust. Seepärast tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega.

(54) Asjaomaste isikute kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleks menetlusosalistele anda võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate asjaoludega ja austada nende õigust olla ära kuulatud.

(55) Finantsturu stabiilsuse ja investorite kaitse huvides on vaja, et võrdlusalused oleksid läbipaistvad. Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine nende vahel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete edastamise normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (12). Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 (13).

(56) Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatises ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes selleks, et tagada ühine lähenemisviis ja hoiatav mõju, kehtestama õigusnormid käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate halduskaristuste ja muude haldusmeetmete, sealhulgas rahaliste karistuste kohta ning tagama nende rakendamise. Sellised halduskaristused ja muud haldusmeetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(57) Konkreetsetel juhtudel halduskaristuste määramisel ja muude haldusmeetmete võtmisel tuleks sobival juhul arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu tuvastatud rahalise kasu tagasimaksmine, rikkumise raskus ja kestus, raskendavad või kergendavad asjaolud ja rahaliste halduskaristuste hoiatava mõju vajadus, ning asjakohasel juhul pädeva asutusega tehtud koostöö eest rahalise halduskaristuse alandamine. Konkreetsel juhul määratavate rahaliste halduskaristuste tegelik summa võiks ulatuda käesolevas määruses sätestatud ülempiirini või liikmesriigi õiguses sätestatud kõrgema määrani eelkõige väga raskete rikkumiste korral, samal ajal kui ülempiirist oluliselt madalamaid rahalisi halduskaristusi võiks kohaldada väiksemate rikkumiste korral või kokkuleppe saavutamisel. Pädeval asutusel peaks olema võimalik keelata isikul ajutiselt täitmast võrdlusaluste halduri või sisendandmete esitaja juures juhtimisülesandeid.

(58) Käesoleva määrusega ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust sätestada rangemaid halduskaristusi ja sellega ei tohiks piirata liikmesriikide õiguses kriminaalkaristusi käsitlevate sätete kohaldamist.

(59) Kuigi miski ei takista liikmesriike kehtestamast samade rikkumiste eest halduskaristusi ja kriminaalkaristusi, ei tohiks liikmesriikidelt nõuda halduskaristuste kehtestamist selliste käesoleva määruse rikkumiste eest, mille puhul kohaldatakse liikmesriigi kriminaalõigust. Liikmesriikidel ei ole riigisiseste õigusnormide kohaselt kohustust kehtestada sama rikkumise eest nii haldus- kui ka kriminaalkaristust, kuid neil peaks olema võimalik seda teha, kui riigisisene õigus seda lubab. Kriminaalkaristuste kohaldamine halduskaristuste asemel käesoleva määruse rikkumiste puhul ei peaks aga vähendama ega muul viisil mõjutama pädevate asutuste võimet teha koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega, vahetada nendega õigel ajal teavet ja omada sellisele teabele õigel ajal juurdepääsu käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil, sealhulgas pärast asjaomasest rikkumisest pädevatele õigusasutustele teatamist kriminaalmenetluse algatamiseks.

(60) On vaja tugevdada pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende vastastikuse abi osutamise ja koostöö kohustust. Kasvava piiriülese tegevuse tõttu peaksid pädevad asutused andma üksteisele nende ülesannete täitmiseks asjakohast teavet, et tõhusalt tagada käesoleva määruse täitmine, sealhulgas olukordades, kus rikkumised või väidetavad rikkumised puudutavad kahe või enama liikmesriigi asutusi. Teabe vahetamisel on vajalik range ametisaladuse nõue, et tagada kõnealuse teabe sujuv edastamine ja konkreetsete õiguste kaitse.

(61) Selleks et tagada, et pädeva asutuse otsustel määrata halduskaristus või võtta muu haldusmeede oleks hoiatav mõju üldsusele, tuleks need avaldada. Halduskaristuse määramise või muu haldusmeetme võtmise otsuse avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka oluline vahend teavitada turuosalisi sellest, mis laadi käitumist käsitatakse käesoleva määruse rikkumisena, ja edendada turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse avaldamine võiks põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks pädev asutus avaldama anonüümselt teavet halduskaristuse ja muu haldusmeetme kohta või lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta teave halduskaristuse või muu haldusmeetme kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste halduskaristuste või muude haldusmeetmete avaldamist, mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne.

(62) Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste puhul võivad sisendandmete esitajad, haldurid ja kasutajad olla rohkem kui ühes liikmesriigis. Sellise võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle terviklust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve sellise võrdlusaluse üle üksnes liikmesriigis, kus asub selle haldur, ei ole sellega kaasnevate riskide kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Sellisel juhul tuleks moodustada kolleegiumid, mille liikmeks on pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve, et tagada järelevalvealase teabe tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja järelevalvemeetmete võtmine. Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse ja selle alusel võetavate normide kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Halduri pädev asutus peaks kehtestama kirjaliku korra teabevahetuse, otsustusprotsessi (mis võib hõlmata hääletamise korda), kohustusliku sisendandmete esitamise meetmete alase koostöö ja olukordade jaoks, kus pädevad asutused peaksid üksteisega konsulteerima. Väärtpaberiturujärelevalve tegevus õiguslikult siduvas lepitusmenetluses on järelevalvetavade koordineerimise, järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis.

(63) Võrdlusaluseid võidakse järgida pikaajalistes finantsinstrumentides ja -lepingutes. Teatavatel juhtudel ei pruugi võrdlusaluse väljaandmine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam lubatud, sest võrdlusaluse mõnda omadust ei pruugi olla võimalik kohandada selliselt, et see vastaks käesoleva määruse nõuetele. Paraku võidakse sellise võrdlusaluse edaspidise väljaandmise keelustamise tõttu finantsinstrumendid või -lepingud lõpetada või jääb loodetud tulemus saavutamata – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette näha selliste võrdlusaluste edasine väljaandmine üleminekuperioodil.

(64) Kui käesolevat määrust kohaldatakse või võidakse kohaldada järelevalvealuste isikute ja turgude suhtes, mis kuuluvad määruse (EL) nr 1227/2011 kohaldamisalasse, oleks Väärtpaberiturujärelevalvel vaja konsulteerida Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER), et kasutada ära ACERi eksperditeadmisi energiaturgude kohta ning leevendada võimalikku topeltreguleerimist.

(65) Et täpsustada käesoleva määruse tehnilisi üksikasju, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis käsitlevad järgmist: mõistete tehniliste üksikasjade täpsustamine; võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide nimiväärtuse, tuletisinstrumentide tingliku väärtuse ja investeerimisfondide vara puhasväärtuse arvutamine eesmärgiga määrata kindlaks, kas asjaomane võrdlusalus on kriitilise tähtsusega; kriitilise tähtsusega ja oluliste võrdlusaluste künnise määramiseks kasutatava arvutusmeetodi ülevaatamine; kolmandas riigis väljaantava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitamise objektiivsete põhjuste kindlaksmääramine; selliste elementide kindlaksmääramine, mille alusel hinnata, kas olemasoleva võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või muutmine võiks mõistlikkusest lähtudes põhjustada vääramatu jõu olukorra, takistada kõnealust võrdlusalust järgivate finantslepingute või -instrumentide või investeerimisfondide loodetud tulemuse saavutamist või muul moel rikkuda osutatud finantslepingute või -instrumentide tingimusi või investeerimisfondide tingimusi; ning teatavatel juhtudel haldurile tegevusloa andmise asemel halduri registreerimisele ette nähtud 24-kuulise tähtaja pikendamine. Nende õigusaktide vastuvõtmisel peaks komisjon võtma arvesse turu ja tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist, eelkõige IOSCO tööd. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (14) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

(66) Tehnilised standardid peaksid tagama võrdlusalustena kasutatavate indeksite koostamise ja nende jaoks sisendandmete esitamise nõuete järjepideva ühtlustamise ning investorite ja tarbijate piisava kaitse kogu liidus. Kuna Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, oleks tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 delegeeritud õigusaktidega vastu Väärtpaberiturujärelevalve koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mis käsitlevad järgmist: järelevaatamise funktsiooni protseduurid ja selle täitja omadused; sisendandmete sobivuse ja kontrollitavuse ning sisendandmete esitaja ettevõtjasisese järelevaatamise- ja kontrollikorra tagamise viis; halduri poolt võrdlusaluse ja selle metoodika kohta esitatav teave; käitumisjuhendi elemendid; süsteemidele ja kontrollile esitatavad nõuded; kriteeriumid, mida pädev asutus peaks teatavate lisanõuete kohaldamise üle otsustamisel arvesse võtma; võrdlusaluse kirjelduse sisu ja juhtumid, mille puhul nõutakse kirjelduse ajakohastamist; pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve vahelise koostöökorra miinimumsisu; kolmandas riigis asuva halduri tunnustamiseks esitatava taotluse vorm ja sisu ning ülevaade sellise taotlusega koos esitatavast teabest; tegevusloa taotluses või registreerimistaotluses esitatav teave.

(67) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et koostada ja vaadata läbi avaliku sektori asutuste loetelu liidus, koostada ja vaadata läbi kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu ning teha kindlaks kolmandates riikides välja antavate võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatava õigusraamistiku täielik või osaline samaväärsus. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (15).

(68) Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 291 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid, millega kehtestatakse vastavuskinnituse näidised ning pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve teabevahetuse kord ja vormid.

(69) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kehtestada järjekindel ja tõhus kord võrdlusaluste nõrkade külgedega tegelemiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest võrdlusalustega seotud probleemide kogumõju saab igast küljest käsitleda ainult liidu tasandil, küll aga saab seda käesoleva määruse ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(70) Kuna vajadus taastada usaldus võrdlusalustesse ning edendada ausalt ja läbipaistvalt toimivaid finantsturge on pakiline, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval.

(71) Tarbijad saavad sõlmida finantslepinguid, eelkõige hüpoteegi seadmise lepinguid ja tarbijakrediidilepinguid, milles järgitakse võrdlusalust, kuid ebavõrdne läbirääkimispositsioon ja tüüptingimuste kasutamine tähendavad paraku seda, et tarbijate võimalus valida kasutatavaid võrdlusaluseid võib olla piiratud. Seepärast tuleb tagada vähemalt see, et krediidiandjad või krediidivahendajad annavad tarbijatele asjakohast teavet. Seetõttu tuleks direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL vastavalt muuta.

(72) Määruses (EL) nr 596/2014 nõutakse, et juhtimiskohustust täitvad isikud ja nendega lähedalt seotud isikud teavitaksid emitenti ja pädevat asutust kõikidest tehingutest, mis nad on oma arvel teinud finantsinstrumentidega, mis on seotud nende emitendi aktsiate ja võlainstrumentidega. Ent selliseid finantsinstrumente, mis on seotud asjaomase emitendi aktsiate ja võlainstrumentidega, on väga mitut laadi. Selliste finantsinstrumentide hulka kuuluvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakud, struktureeritud tooted ja finantsinstrumendid, mis sisaldavad emitendi aktsiate või võlainstrumentide tootlusega seotud tuletisinstrumente. Igast miinimumkünnist ületavast tehingust selliste finantsinstrumentidega tuleks teavitada emitenti ja pädevat asutust. Ent erand tuleks teha juhul, kui emitendi aktsiad või võlainstrumendid moodustavad seotud finantsinstrumendi riskist 20 % või vähem või kui juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik ei teadnud ega saanud teada seotud finantsinstrumendi investeeringu koosseisu. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 596/2014 muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA NING MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik, et tagada liidus finantsinstrumentides ja -lepingutes või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsus ja terviklus. Määrus aitab seeläbi kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele ning aitab parandada tarbijate ja investorite kaitset.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse võrdlusaluste väljaandmisele, võrdlusaluste tarvis sisendandmete esitamisele ja võrdlusaluste kasutamisele liidus.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmisele:

a) keskpank;

b) avaliku sektori asutus, kui see esitab andmeid avaliku poliitika eesmärgil kasutatavate võrdlusaluste tarvis, annab neid välja või omab kontrolli nende väljaandmise üle, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete raames;

c) keskne vastaspool, kui see annab välja võrdlus- või arveldushindu, mida kasutatakse kesksete vastaspoolte riskijuhtimise ja arvelduste eesmärgil;

d) direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendi tarvis üheainsa võrdlushinna väljaandmine;

e) ajakirjandus, muu meedia ja ajakirjanikud, kui nad üksnes avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse väljaandmise üle;

f) füüsiline või juriidiline isik, kes annab või lubab anda krediiti oma kaubandus-, äri- või kutsetegevuse raames, kui see isik avaldab või teeb üldsusele kättesaadavaks oma muutuvad või fikseeritud laenuintressimäärad, mis on kehtestatud tema enda otsusega ja mida kasutatakse ainult selle isiku või samasse kontserni kuuluva äriühingu ja tema klientide vahel sõlmitud finantslepingutes;

g) kauba võrdlusalus, mis põhineb sellistelt sisendandmete esitajatelt saadud teabel, kes ei ole suuremas osas järelevalvealused isikud ja kes vastavad mõlemale järgmisele tingimusele: i) võrdlusalust järgitakse finantsinstrumendis, mille kohta on esitatud taotlus lubada instrument kauplemisele ainult ühes direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas või millega kaubeldakse ainult ühes sellises kauplemiskohas; ii) võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide tinglik väärtus kokku ei ole suurem kui 100 miljonit eurot;

h) indeksi koostaja üksnes sellise enda koostatud indeksi puhul, mille kohta ta ei tea ega saanud mõistlikult teada, et seda kasutatakse artikli 3 lõike 1 punktis 3 osutatud eesmärkidel.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „indeks“– igasugune arvnäitaja,

a) mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks;

b) mis määratakse korrapäraselt: i) tervikuna või osaliselt kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil ning ii) ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –, tegelike või eeldatavate intressimäärade, noteeringute või kokkulepitud noteeringute või muude väärtuste või vaatluste alusel;

2) „indeksi koostaja“– füüsiline või juriidiline isik, kes omab kontrolli indeksi koostamise üle;

3) „võrdlusalus“– indeks, mille abil määratakse kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasumisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus, või indeks, mida kasutatakse investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, et teha kindlaks sellise indeksi tulem või määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

4) „võrdlusaluste kogum“– võrdlusaluste rühm, mida annab välja üks ja sama haldur ja mis koostatakse sarnast liiki sisendandmete alusel ning millega mõõdetakse sama või sarnast turgu või majandusolukorda;

5) „võrdlusaluse väljaandmine“–

a) võrdlusaluse koostamise lepingute ja korra haldamine;

b) sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine võrdlusaluse koostamise eesmärgil ning

c) võrdlusaluse koostamine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamise abil;

6) „haldur“– võrdlusaluse väljaandmist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;

7) „võrdlusaluse kasutamine“–

a) sellise finantsinstrumendi emiteerimine, mis järgib indeksit või indeksite kombinatsiooni;

b) finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasutava summa kindlaksmääramine viitega indeksile või indeksite kombinatsioonile;

c) sellise finantslepingu osaliseks olemine, milles viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile;

d) direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis j määratletud laenuintressi pakkumine, mis arvutatakse indeksi või indeksite kombinatsiooni vahe või marginaalina ning mida järgitakse ainult sellise finantslepingu puhul, milles krediidiandja osaleb;

e) investeerimisfondi tootluse mõõtmine indeksi või indeksite kombinatsiooni abil, et teha kindlaks sellise indeksi või indeksite kombinatsiooni tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

8) „sisendandmete esitamine“– võrdlusaluse koostamiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate mitte kergesti kättesaadavate sisendandmete esitamine haldurile või teisele isikule, et viimane need haldurile edastaks;

9) „sisendandmete esitaja“– sisendandmeid esitav füüsiline või juriidiline isik;

10) „järelevalvealune sisendandmete esitaja“– järelevalvealune isik, kes esitab liidus asuvale haldurile sisendandmeid;

11) „sisendandmete esitaja töötaja“– sisendandmete esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik;

12) „hindaja“– kauba võrdlusaluse halduri töötaja või muu füüsiline isik, kelle teenuseid haldur kasutab või kontrollib, kes vastutab sisendandmete ja muu teabe puhul metoodika või hindamise rakendamise eest, et anda lõplik hinnang teatava kauba hinnale;

13) „eksperdihinnang“– oma parima äranägemise järgi toimimine halduri või sisendandmete esitaja poolt seoses andmete kasutamisega võrdlusaluse koostamisel, nagu eelnenud või seotud tehingute väärtuste ekstrapoleerimine, väärtuste kohandamine tegurite osas, mis võivad mõjutada andmete kvaliteeti, nt turusündmused või ostja või müüja krediidikvaliteedi nõrgenemine ja selliste siduvate ostu- või müügipakkumiste kaalumine, mis on suuremad kui konkreetne sõlmitud tehing;

14) „sisendandmed“– andmed ühe või mitme alusvara väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –, noteeringute, kokkulepitud noteeringute või muude väärtuste kohta, mida haldur kasutab võrdlusaluse koostamiseks;

15) „tehinguandmed“– konkureerival pakkumisel ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes ei ole omavahel seotud;

16) „finantsinstrument“– direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrument, mille kohta on esitatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas kauplemisele võtmise taotlus või millega kaubeldakse direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti 20 tähenduses;

17) „järelevalvealune isik“– järgmised üksused:

a) krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (16) artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses;

b) investeerimisühing direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses;

c) kindlustusandja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (17) artikli 13 punkti 1 tähenduses;

d) edasikindlustusandja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punkti 4 tähenduses;

e) vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses või asjakohasel juhul fondivalitseja kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses;

f) alternatiivse investeerimisfondi valitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses (18);

g) tööandjapensioni kogumisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (19) artikli 6 punkti a tähenduses;

h) krediidiandja direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti b tähenduses nimetatud direktiivi artikli 3 punktis c määratletud krediidilepingute puhul;

i) mittekrediidiasutus direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 10 tähenduses nimetatud direktiivi artikli 4 punktis 3 määratletud krediidilepingute puhul;

j) turukorraldaja direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 18 tähenduses;

k) keskne vastaspool Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (20) artikli 2 punkti 1 tähenduses;

l) kauplemisteabehoidla määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 2 tähenduses;

m) haldur;

18) „finantsleping“–

a) krediidileping direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti c tähenduses;

b) krediidileping direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 3 tähenduses;

19) „investeerimisfond“– alternatiivne investeerimisfond direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses;

20) „juhtorgan“– halduri või muu järelevalvealuse isiku organ või organid, mille liikmed on nimetatud ametisse kooskõlas liikmesriigi õigusega ja millel on õigus määrata kindlaks halduri või muu järelevalvealuse isiku strateegia, eesmärgid ja üldine tegevussuund, kusjuures see organ kontrollib ja jälgib juhtimisotsuste tegemist ning sellesse kuuluvad halduri või muu järelevalvealuse isiku äritegevust tegelikult suunavad isikud;

21) „tarbija“– füüsiline isik, kes tegutseb käesoleva määrusega reguleeritud finantslepingute raames eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;

22) „intressimäära võrdlusalus“– võrdlusalus, mis käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii mõttes koostatakse sellisele intressimäärale tuginedes, millega pank võib anda rahaturul laenu teistele pankadele või muudele rahaturul osalejatele või võtta laenu teistelt pankadelt või muudelt rahaturul osalejatelt;

23) „kauba võrdlusalus“– võrdlusalus, mille alusvara on käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii mõttes kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (21) artikli 2 punkti 1 tähenduses, v.a direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 osutatud lubatud heitkoguste ühikud;

24) „reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus“– võrdlusalus, mille koostamiseks kasutatakse valemit, milles kasutatakse:

a) sisendandmeid, mis saadakse täielikult ja otse: i) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohalt või kolmandas riigis asuvalt kauplemiskohalt, mille puhul komisjon on vastu võtnud rakendusotsuse selle kohta, et kõnealuse riigi õigus- ja järelevalveraamistiku mõju käsitatakse samaväärsena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõike 4 tähenduses, (22) või reguleeritud turult, mida käsitatakse samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a tähenduses, kuid igal juhul ainult finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul; ii) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 52 määratletud tunnustatud avaldamissüsteemilt või direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 53 määratletud kauplemiskoondteabe pakkujalt vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul; iii) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 54 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujalt, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul ning mis tuleb vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele avalikustada; iv) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (23) artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt; v) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (24) artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt; vi) komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 (25) artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt; vii) teenuseosutajalt, kellele võrdlusaluste haldur on edasi andnud andmete kogumise vastavalt artiklile 10, eeldusel et see teenuseosutaja saab andmed täielikult ja otse alapunktides i–vi osutatud isikutelt;

b) investeerimisfondide vara puhasväärtus;

25) „kriitilise tähtsusega võrdlusalus“– võrdlusalus, mis ei ole reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus, mis vastab mis tahes artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimusele ja mis on kantud kõnealuse artikli kohaselt komisjoni koostatud loetellu;

26) „oluline võrdlusalus“– võrdlusalus, mis vastab artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

27) „ebaoluline võrdlusalus“– võrdlusalus, mis ei vasta artikli 20 lõikes 1 ja artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

28) „asuma“– juriidilise isiku puhul osutatakse riigile, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja füüsilise isiku puhul riigile, kus see isik on maksuresident;

29) „avaliku sektori asutus“–

a) valitsusasutus või muu ametiasutus, sh üksused, kellele on tehtud ülesandeks valitsemissektori võla haldamine või kes on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse;

b) üksus või isik, kes täidab liikmesriigi õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid või kellel on avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutavad avalikke teenuseid, sh võtavad tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmeid punkti a kohase üksuse kontrolli all.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi üksikasju ja eelkõige seda, mida kujutab endast üldsusele kättesaadavaks tegemine indeksi määratluse kohaldamisel.

Asjakohasel juhul võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et koostada ja vaadata läbi käesoleva artikli lõike 1 punktis 29 esitatud määratlusega hõlmatud liidus asuvate avaliku sektori asutuste loetelu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Asjakohasel juhul võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

II JAOTIS

VÕRDLUSALUSE TERVIKLUS JA USALDUSVÄÄRSUS

1. PEATÜKK

Haldurite juhtimine ja nendes toimuv kontroll

Artikkel 4

Juhtimisnõuded ja huvide konfliktiga seotud nõuded

1. Halduril peab olema töökindel juhtimiskord, mis hõlmab selget organisatsioonilist struktuuri, kus kõigi võrdlusaluse väljaandmises osalevate isikute ülesanded ja vastutusalad on täpselt kindlaks määratud, läbipaistvad ja järjepidevad.

Haldur peab võtma asjakohaseid meetmeid, et selgitada välja huvide konflikt tema, sealhulgas tema juhtkonna, töötajate või kõigi temaga kontrolli kaudu otseselt või kaudselt seotud isikute ning sisendandmete esitajate või kasutajate vahel, ning seda konflikti ennetama või ohjama ning tagama, et olukorras, kus võrdlusaluste koostamisel on vaja toimida oma parima äranägemise järgi või tugineda hinnangule, tehakse seda sõltumatult ja ausalt.

2. Võrdlusaluse väljaandmine peab olema tegevuslikult eraldatud halduri äritegevuse muudest osadest, mis võivad viia tegeliku või võimaliku huvide konfliktini.

3. Kui halduril tekib huvide konflikt tema omandistruktuuri, kontrolliva osaluse või muu tegevuse tõttu, millega tegeleb haldurit omav või kontrolliv üksus või üksus, mida haldur või tema tütarettevõtja omab või kontrollib, ja kui seda konflikti ei ole võimalik piisavalt vähendada, võib asjaomane pädev asutus nõuda haldurilt sellise sõltumatu järelevaatamise funktsiooni loomist, milles on tasakaalustatult esindatud sidusrühmad, sh kasutajad ja sisendandmete esitajad.

4. Kui sellist huvide konflikti ei saa nõuetekohaselt ohjata, võib asjaomane pädev asutus nõuda, et haldur lõpetaks kõik huvide konflikti põhjustavad tegevused või suhted või võrdlusaluse väljaandmise.

5. Haldur avaldab või avalikustab võrdlusaluse kasutajatele ja asjaomasele pädevale asutusele ning asjakohasel juhul sisendandmete esitajatele kogu olemasoleva ja võimaliku huvide konflikti, sealhulgas halduri omandisuhetest või kontrollist tuleneva huvide konflikti.

6. Haldur kehtestab võrdlusaluse koostamise tervikluse ja sõltumatuse kaitsmiseks nõuetekohased huvide konflikti väljaselgitamise, avalikustamise, ärahoidmise, ohjamise ja leevendamise tegevuspõhimõtted ja protseduurid ning tõhusa organisatsioonilise korralduse. Need tegevuspõhimõtted ja protseduurid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. Tegevuspõhimõtetes ja protseduurides tuleb võtta arvesse ja käsitleda huvide konflikti, võrdlusaluse koostamisel oma parima äranägemise järgi toimimise ulatust ja võrdlusalusega kaasnevaid riske ning nendega tuleb:

a) tagada haldurile esitatud või halduri koostatud teabe konfidentsiaalsus, võttes arvesse käesoleva määruse alusel kehtivaid avalikustamise ja läbipaistvuse kohustusi, ning

b) leevendada eelkõige huvide konflikti, mis tulenevad halduri omandisuhetest või kontrollist või halduri kontsernis omatavatest muudest huvidest või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida haldurit võrdlusaluse koostamisel.

7. Haldur tagab seoses töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikutega, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud võrdlusaluse väljaandmisega, järgmise:

a) neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet;

b) neile ei avaldata lubamatut mõju ja neil ei esine huvide konflikti ning nende tasustamine ja töötulemuste hindamine ei põhjusta huvide konflikti ega mõjuta muul viisil võrdlusaluse koostamise protsessi usaldusväärsust;

c) neil puuduvad huvid ning ärisuhted, mis ohustaksid halduri tegevust;

d) neil on keelatud mõjutada võrdlusaluse koostamist ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes osalemisega enda või turuosaliste nimel, v.a juhul, kui selline osalemine on võrdlusaluse metoodika osana sõnaselgelt nõutav ning selle suhtes kohaldatakse erinorme, ning

e) nende puhul rakendatakse tõhusaid protseduure, mille eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajatega, kes on seotud huvide konflikti põhjustada võiva tegevusega, või kolmandate isikutega, kui kõnealune teave võib võrdlusalust mõjutada.

8. Haldur kehtestab konkreetsed sisekontrolliprotseduurid, mis tagavad võrdlusalust koostava töötaja või isiku aususe ja usaldusväärsuse, sealhulgas vähemalt nõude, et enne võrdlusaluse levitamist tuleb selleks saada juhtkonna heakskiit.

Artikkel 5

Nõuded järelevaatamise funktsiooni täitmisele

1. Haldur loob alalise ja tõhusa järelevaatamise funktsiooni ning hoiab selle toimivana, et tagada järelevalve oma võrdlusaluste väljaandmise kõigi aspektide üle.

2. Haldur töötab järelevaatamise funktsiooni tarvis välja töökindlad protseduurid, mille kirjeldus tehakse kättesaadavaks asjaomastele pädevatele asutustele ning hoiab need protseduurid toimivana.

3. Järelevaatamise funktsiooni täitja tegutseb ausalt ja täidab järgmiseid ülesandeid, mida haldur kohandab vastavalt võrdlusaluse keerukusele, kasutusele ja manipuleeritavusele:

a) võrdlusaluse määratluse ja metoodika läbivaatamine vähemalt kord aastas;

b) ülevaate omamine võrdlusaluse metoodika muutmise üle ja võimalus nõuda haldurilt konsulteerimist selliste muudatuste puhul;

c) ülevaate omamine halduri kontrolliraamistiku, võrdlusaluse juhtimise ja toimimise ning juhul, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi üle;

d) võrdlusaluse koostamise lõpetamise protseduuride, sealhulgas võrdlusaluse koostamise lõpetamisel toimuvate konsultatsioonide läbivaatamine ja heakskiitmine;

e) võrdlusaluse väljaandmise, sealhulgas arvutamise ja levitamisega seotud kolmandatest isikutest käsundisaajate üle ülevaate omamine;

f) sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine ja võetavate parandusmeetmete rakendamise seire;

g) sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks haldurite poolt võetud meetmete seire, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel;

h) tulemuslike meetmete võtmine artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi rikkumise korral, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, ning

i) asjaomaste pädevate asutuste teavitamine sisendandmete esitajate (kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel) või haldurite üleastumistest, millest järelevaatamise funktsiooni täitja teada saab, ja anomaaliatest sisendandmetes või kahtlastest sisendandmetest.

4. Järelevaatamise funktsiooni täidab eraldi komisjon või seda täidetakse muude juhtimiskorra abinõude abil.

5. Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada järelevaatamise funktsiooni protseduurid ja selle täitja omadused, sh koosseis ning selle paiknemine halduri organisatsioonilises struktuuris, et tagada funktsiooni usaldusväärsus ning huvide konflikti puudumine. Väärtpaberiturujärelevalve töötab eelkõige välja lõikes 4 sätestatud juhtimiskorra abinõude mittetäieliku loetelu.

Väärtpaberiturujärelevalve teeb vahet võrdlusaluste eri tüüpidel ning sektoritel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning võtab arvesse haldurite omandi- ja kontrollistruktuuri erinevusi, võrdlusaluse väljaandmise iseloomu, ulatust ja keerukust ning võrdlusalusest tulenevat riski ja selle mõju, pidades muu hulgas silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suunised, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

Artikkel 6

Nõuded kontrolliraamistikule

1. Haldur peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab võrdlusaluse väljaandmise ja avaldamise või kättesaadavaks tegemise kooskõlas käesoleva määrusega.

2. Kontrolliraamistik peab olema proportsionaalne väljaselgitatud huvide konflikti tõsiduse, võrdlusaluse väljaandmisel kasutatava kaalutlusruumi ulatuse ja sisendandmete laadiga.

3. Kontrolliraamistik hõlmab järgmist:

a) tegevusriski juhtimine;

b) piisavad ja tõhusad talitluspidevuse ja avariitaastekavad;

c) võrdlusaluse väljaandmise protsessi häire korral ette nähtud ettenägematu olukorra kava.

4. Haldur võtab tarvitusele abinõud,

a) millega tagatakse, et sisendandmete esitajad järgivad artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit ja sisendandmetele rakendatavaid standardeid;

b) et seirata sisendandmeid, sealhulgas võimaluse korral nende seireks enne võrdlusaluse avaldamist ning sisendandmete avaldamisjärgseks valideerimiseks, et selgitada välja vead ja anomaaliad.

5. Kontrolliraamistik dokumenteeritakse, vaadatakse läbi ja seda ajakohastatakse, kui see on asjakohane, ning see tehakse kättesaadavaks asjaomasele pädevale asutusele ja seda taotlevatele kasutajatele.

Artikkel 7

Nõuded aruandlusraamistikule

1. Halduril peab olema käesoleva määruse nõuetele vastavust tõendav aruandlusraamistik, mis hõlmab dokumenteerimist, auditeerimist ja läbivaatamist, ning kaebuste lahendamise menetlus.

2. Haldur määrab ettevõtjasisese funktsiooni täitja, kellel on vajalik suutlikkus kontrollida, kuidas haldur järgib võrdlusaluse metoodikat ja täidab käesolevat määrust, ning anda selle kohta aru.

3. Haldur määrab kriitilise tähtsusega võrdlusaluste jaoks sõltumatu välisaudiitori, kes kontrollib vähemalt kord aastas, kuidas haldur järgib võrdlusaluste metoodikat ja täidab käesolevat määrust, ja annab selle kohta aru.

4. Asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitab haldur asjaomasele pädevale asutusele lõike 2 kohaste kontrollide ja aruannete üksikasjad. Asjaomase pädeva asutuse või võrdlusaluse kasutaja taotluse korral avaldab haldur lõikes 3 ette nähtud auditi üksikasjad.

Artikkel 8

Dokumenteerimise nõuded

1. Haldur dokumenteerib või salvestab järgmise:

a) kõik sisendandmed, sealhulgas nende kasutamise;

b) võrdlusaluse koostamise metoodika;

c) halduri- või asjakohasel juhul hindajatepoolse hinnangu või oma parima äranägemise kasutamise võrdlusaluse koostamisel, sealhulgas hinnangu või oma parima äranägemise põhjendused;

d) sisendandmete kõrvalejätmise, eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid võrdlusaluse metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendused;

e) muud muudatused tavaprotseduurides ja -metoodikates või kõrvalekalded neist, sealhulgas turupinge või turuhäire korral tehtud muudatused või toimunud kõrvalekalded;

f) sisendandmete esitajate töötajate ja selliste füüsiliste isikute andmed, kelle haldur on tööle võtnud võrdlusaluse koostamiseks;

g) kõik kaebustega seotud dokumendid, sealhulgas kaebaja esitatud dokumendid, ning

h) halduri poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete esitajate või sisendandmete esitajate töötajate vahel seoses võrdlusalusega toimunud telefonivestlused või elektroonilise kommunikatsiooni.

2. Haldur säilitab lõikes 1 sätestatud andmeid vähemalt viis aastat sellisel kujul, et nende alusel oleks võimalik korrata ja täielikult mõista võrdlusaluse koostamist ning auditeerida või hinnata sisendandmeid, arvutusi, hinnanguid ja oma parima äranägemise kasutamist. Telefonikõnede või elektroonilise kommunikatsiooni salvestised vastavalt lõike 1 punktile h esitatakse asjaomase kõne või kommunikatsiooniga seotud isikutele nende taotluse alusel ja salvestisi säilitatakse kolm aastat.

Artikkel 9

Kaebuste lahendamise kord

1. Haldur kehtestab ja avaldab kaebuste, sh halduri võrdlusaluste koostamise protsessi kohta esitatud kaebuste vastuvõtmise, uurimise ja andmete säilitamise korra.

2. Sellise kaebuste käsitlemise korraga tagatakse, et

a) haldur teeb kättesaadavaks kaebuste lahendamise põhimõtted, mille kohaselt võib esitada kaebusi, mille esemeks on turuväärtuse kajastamine teataval viisil koostatud võrdlusaluse poolt, võrdlusaluse koostamise protsessis kavandatud muudatused, teatava võrdlusaluse koostamise metoodika kasutamine või muud võrdlusaluste koostamise protsessiga seotud otsused;

b) kaebusi uuritakse kiiresti ja õiglaselt ning kaebuse esitajat teavitatakse uurimise tulemustest mõistliku aja jooksul, v.a juhul, kui selline teavitamine oleks vastuolus avaliku poliitika eesmärkide või määrusega (EL) nr 596/2014, ning

c) uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad või võisid olla kaebuse esemega seotud.

Artikkel 10

Edasiandmine

1. Haldur ei või anda võrdlusaluse koostamisel oma tööülesandeid edasi viisil, mis kahjustab oluliselt halduri kontrolli võrdlusaluse koostamise üle või asjaomase pädeva asutuse võimet teostada võrdlusaluse üle järelevalvet.

2. Kui haldur annab võrdlusaluse väljaandmisega seotud tööülesanded või asjaomased teenused või toimingud edasi teenuse osutajale, jääb haldur täielikult vastutavaks kõigi käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustuste täitmise eest.

3. Kui tööülesanded, teenus või toimingud antakse edasi, tagab haldur kõigi järgmiste tingimuste täitmise:

a) teenuse osutajal on vajalikud oskused ja suutlikkus, et usaldusväärselt ja professionaalselt täita edasiantud tööülesandeid, osutada teenuseid või teha toiminguid ning selleks seadusega nõutav tegevusluba;

b) haldur teeb asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks võrdlusaluse koostamises osaleva teenuse osutaja andmed ja tööülesanded;

c) kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi edasiantavate tööülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega, võtab haldur asjakohaseid meetmeid;

d) halduril on vajalikud eriteadmised, et teha edasiantavate tööülesannete tulemuslikku järelevalvet ja juhtida teenuse osutajaga seotud riske;

e) teenuse osutaja teavitab haldurit kõikidest muutustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita edasiantud tööülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega;

f) teenuse osutaja teeb seoses edasiantud toimingutega koostööd asjaomase pädeva asutusega ning halduril ja asjaomasel pädeval asutusel on tegelik juurdepääs edasiantud toimingutega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning asjaomane pädev asutus saab nimetatud juurdepääsuõigust kasutada;

g) haldur saab edasiandmislepingu vajaduse korral lõpetada;

h) haldur võtab tarvitusele mõistlikud abinõud, sealhulgas ettenägematu olukorra kavad, et hoida ära teenuse osutaja võrdlusaluse koostamises osalemisega seotud põhjendamatut tegevusriski.

2. PEATÜKK

Sisendandmed, metoodika ja rikkumistest teatamine

Artikkel 11

Sisendandmed

1. Võrdlusaluste koostamisel kohaldatakse sisendandmetele järgmisi nõudeid:

a) sisendandmed peavad olema piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda. Sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid, kui need on olemas ja asjakohased. Kui tehinguandmed ei ole piisavad või asjakohased, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, võib kasutada sisendandmeid, mis ei ole tehinguandmed, sh arvestuslikud hinnad, noteeringud ja kokkulepitud noteeringuid või muud väärtused;

b) punktis a osutatud sisendandmed peavad olema kontrollitavad;

c) haldur koostab ja avaldab selged suunised sisendandmete liikide, eri liiki sisendandmete kasutamise prioriteetsuse ning eksperdihinnangu kasutamise kohta, et tagada punkti a ja metoodika järgimine;

d) kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, hangib haldur asjakohasel juhul sisendandmed usaldusväärselt ja representatiivselt sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva võrdlusaluse usaldusväärsus ja see, et võrdlusalus kajastab mõõdetavat turgu või majandusolukorda;

e) haldur ei kasuta sisendandmete esitaja sisendandmeid, kui esineb märke selle kohta, et sisendandmete esitaja ei järgi artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit, ning sellisel juhul hangib ta representatiivsed avalikult kättesaadavad andmed.

2. Haldur peab tagama, et sisendandmetega seotud kontrollid hõlmavad järgmist:

a) kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate valimise kord;

b) kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale andmete edasise esitamise keelu kehtestamist või nõuetele mittevastavuse korral sisendandmete esitaja suhtes muude lepingu rikkumisel rakendatavate meetmete kohaldamist, ning

c) sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete terviklus ja täpsus.

3. Kui võrdlusaluse sisendandmeid esitab nn front office'i funktsiooni täitja – st sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja osakond, üksus, rühm või töötaja, mis või kes osaleb hinnakujundus-, kauplemis-, müügi-, turustus-, reklaami-, pakkumis-, struktureerimis- või vahendustegevuses –, teeb haldur järgmist:

a) hangib sisendandmeid kinnitavat teavet muudest allikatest ning

b) tagab, et sisendandmete esitajatel on piisavad ettevõtjasisesed järelevaatamise ja kontrolli protseduurid.

4. Kui haldur leiab, et sisendandmed ei kajasta võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, peab ta mõistliku aja jooksul muutma sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat tagamaks, et sisendandmed kajastavad võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, või lõpetama asjaomase võrdlusaluse väljaandmise.

5. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse, kuidas tagada lõike 1 punktides a ja b nõutav sisendandmete asjakohasus ja kontrollitavus ning sisendandmete esitaja ettevõtjasisesed järelevaatamise ja kontrolli protseduurid, mille olemasolu haldur peab tagama kooskõlas lõike 3 punktiga b, et tagada sisendandmete terviklus ja täpsus. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste eri tüüpe ja sektoreid, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning sisendandmete laadi, aluseks oleva turu või majandusolukorra omadusi, proportsionaalsuse põhimõtet ning võrdlusaluse manipuleeritavust, nagu ka võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suunised, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

Artikkel 12

Metoodika

1. Haldur kasutab võrdlusaluse koostamisel metoodikat, mis on

a) töökindel ja usaldusväärne;

b) selgete reeglitega selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase võrdlusaluse koostamisel toimida parima äranägemise järgi;

c) täpne ja järjepidev ning valideeritav, sealhulgas asjakohasel juhul olemasolevate tehinguandmete suhtes järeltestitav;

d) vastupidav ja tagab selle, et võrdlusalust saab arvutada väga paljudes eri olukordades selle terviklust ohtu seadmata;

e) jälgitav ja kontrollitav.

2. Võrdlusaluse metoodika väljatöötamisel teeb võrdlusaluse haldur järgmist:

a) võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus võrdlusalusega mõõdetava turu või majandusolukorra kajastamiseks;

b) määrab kindlaks, mis on kõnealuse võrdlusalusega seoses aktiivne turg, ning

c) määrab kindlaks eri liiki sisendandmete prioriteetsuse.

3. Haldur kehtestab ja avaldab selge korra, milles määratakse kindlaks asjaolud, mille puhul sisendandmete hulk või kvaliteet langeb madalamale tasemest, mis on metoodika kohaselt vajalik võrdlusaluse täpseks ja usaldusväärseks koostamiseks, ning milles kirjeldatakse, kas ja kuidas võrdlusalust sellistel asjaoludel arvutatakse.

Artikkel 13

Metoodika läbipaistvus

1. Haldur peab võrdlusaluse ja selle metoodika välja töötama ning neid haldama läbipaistvalt. Sel eesmärgil avaldab haldur või teeb kättesaadavaks järgmise teabe:

a) iga välja antud ja avaldatud võrdlusaluse või asjakohasel juhul võrdlusaluste kogumi tarvis kasutatava metoodika põhielemendid;

b) konkreetse metoodika ettevõtjasisese ülevaatamise ja heakskiitmise üksikasjad ning metoodika ülevaatamise sagedus;

c) halduri metoodikas kavandatud iga olulise muudatuse puhul konsultatsioonide toimumise kord ja sellise muudatuse põhjendus, sealhulgas olulise muudatuse määratlus ja millistel asjaoludel peab haldur võrdlusaluse kasutajaid muudatusest teavitama.

2. Lõike 1 punkti c kohaselt nõutavas korras nähakse ette, et

a) muudatustest teatatakse ette koos selge ajakavaga, mis annab võimaluse analüüsida kavandatud oluliste muudatuste mõju ja esitada selle kohta märkusi, ning

b) käesoleva lõike punktis a osutatud märkused ja halduri vastus märkustele tehakse pärast konsulteerimist kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui märkuse tegija on taotlenud selle konfidentsiaalsust.

3. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada, millise teabe peab haldur esitama vastavalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, tehes vahet võrdlusaluste eri tüüpidel ja sektoritel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses. Väärtpaberiturujärelevalve arvestab vajadust avalikustada need metoodika elemendid, mis on piisavalt üksikasjalikud ja võimaldavad kasutajatel mõista, kuidas võrdlusalust välja antakse, ning hinnata selle representatiivsust, olulisust konkreetsetele kasutajatele ja sobivust finantsinstrumentides ja -lepingutes viitamiseks ning proportsionaalsuse põhimõtet. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

4. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suuniseid, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 3 osutatud üksikasju.

Artikkel 14

Õigusrikkumistest teatamine

1. Haldur võtab kasutusele sobivad süsteemid ja tõhusad kontrollid, et tagada sisendandmete terviklus ja olla võimeline selgitama välja tegevust, mis võib määruse (EL) nr 596/2014 tähenduses viidata võrdlusalusega manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, ning teavitab sellest pädevat asutust.

2. Haldur korraldab sisendandmete ja sisendandmete esitajate seire, et olla võimeline teavitama asjaomast pädevat asutust ja esitama kogu asjakohase teabe, juhul kui ta kahtlustab, et seoses võrdlusalusega on aset leidnud tegevus, mis võib määrusele (EL) nr 596/2014 tuginedes viidata võrdlusalusega manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, sh keelatud kokkuleppe sõlmimisele.

Halduri pädev asutus edastab, kui see on kohalduv, selle teabe määrusele (EL) nr 596/2014 tuginedes asjaomasele asutusele.

3. Haldur kehtestab korra, mida kohaldatakse tema juhtide, töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikute suhtes, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib, ja mille alusel saab teatada ettevõtjasiseselt käesoleva määruse rikkumisest.

3. PEATÜKK

Käitumisjuhend ja nõuded sisendandmete esitajatele

Artikkel 15

Käitumisjuhend

1. Kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmetel, töötab haldur iga võrdlusaluse kohta välja käitumisjuhendi, milles on selgelt lahti kirjutatud sisendandmete esitajate vastutus sisendandmete esitamisel, ning tagab, et käitumisjuhend on kooskõlas käesoleva määrusega. Haldur peab pidevalt ja vähemalt korra aastas ning muudatuste tegemise korral kontrollima, kas sisendandmete esitajad järgivad käitumisjuhendit.

2. Käitumisjuhend sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

a) esitatavate sisendandmete selge kirjeldus ning nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 11 ja 14;

b) nende isikute andmed, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ning sisendandmete esitaja ja sisendandmete esitaja töötajate isikusamasuse ning sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid esitavate töötajate volituste kontrollimise kord;

c) tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitaja esitab kõik asjaomased sisendandmed;

d) süsteemid ja kontrollid, mille sisendandmete esitaja peab võtma kasutusele, sealhulgas: i) sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad halduri nõuetele; ii) sisendandmete esitamisel oma parima äranägemise järgi toimimise põhimõtted; iii) nõue, et sisendandmed tuleb enne haldurile esitamist valideerida; iv) dokumenteerimise ja salvestamise põhimõtted; v) kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded; vi) huvide konflikti ohjamise nõuded.

3. Haldur võib koostada iga tema poolt väljaantava võrdlusaluste kogumi jaoks ühe käitumisjuhendi.

4. Kui asjaomane pädev asutus leiab artiklis 41 osutatud õigusi kasutades, et mõni käitumisjuhendi punkt ei vasta käesolevale määrusele, teavitab ta sellest haldurit. Haldur teeb käitumisjuhendisse kohandused 30 päeva jooksul pärast asjaomase teate saamist, et tagada selle vastavus käesolevale määrusele.

5. Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur teeb asjaomasele pädevale asutusele oma käitumisjuhendi teatavaks 15 tööpäeva jooksul pärast kriitilise tähtsusega võrdlusaluse artikli 20 lõikes 1 osutatud loetellu lisamise otsuse kohaldamise alguskuupäeva. Asjaomane pädev asutus kontrollib 30 päeva jooksul, kas käitumisjuhendi sisu vastab käesolevale määrusele. Kui asjaomane pädev asutus leiab, et mõni punkt ei vasta käesolevale määrusele, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 4.

6. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõikes 2 osutatud käitumisjuhendi üksikasju võrdlusaluste eri tüüpide jaoks ning et võtta arvesse võrdlusaluste ja finantsturgude arengut.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste ja sisendandmete esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja metoodika erinevusi, sisendandmete manipuleeritavust ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 16

Juhtimis- ja kontrollinõuded järelevalvealustele sisendandmete esitajatele

1. Järelevalvealusele sisendandmete esitajale kohaldatakse järgmisi juhtimis- ja kontrollinõudeid:

a) järelevalvealune sisendandmete esitaja peab tagama, et sisendandmete esitamist ei kahjusta olemasolev või võimalik huvide konflikt ja et olukorras, kus tuleb tegutseda oma parima äranägemise järgi, tehakse seda sõltumatult ja ausalt asjaomase teabe alusel kooskõlas artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga;

b) järelevalvealune sisendandmete esitaja peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab sisendandmete tervikluse, täpsuse ja usaldusväärsuse ning sisendandmete esitamise kooskõlas käesoleva määruse ja artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga.

2. Järelevalvealune sisendandmete esitaja võtab kasutusele tõhusad süsteemid ja kontrollid, et tagada kõigi haldurile esitatavate sisendandmete terviklus ja usaldusväärsus, mis peavad muu hulgas hõlmama järgmist:

a) kontroll selle üle, kes võib haldurile sisendandmeid esitada, ja asjakohasel juhul kord, mis reguleerib heakskiidu saamist füüsiliselt isikult, kellele sisendandmete esitaja töötaja allub;

b) nõuetekohane koolitus sisendandmete esitaja töötajatele, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja määrust (EL) nr 596/2014;

c) huvide konflikti ohjamise meetmed, sealhulgas asjakohasel juhul töötajate organisatsiooniline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada tasustamispoliitikast tulenevad ajendid võrdlusalust manipuleerida;

d) sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse, sisendandmete esitaja poolt andmete esitamist võimaldava kogu teabe, kogu olemasoleva ja võimaliku huvide konflikti puudutava teabe, sh, kuid mitte ainult, sisendandmete esitaja riskid võrdlusalust järgivates finantsinstrumentides, dokumenteerimine ja säilitamine asjakohase ajavahemiku jooksul;

e) sise- ja välisauditite dokumenteerimine.

3. Kui sisendandmed sõltuvad eksperdihinnangust, kehtestavad järelevalvealused sisendandmete esitajad lisaks lõikes 2 osutatud süsteemidele ja kontrollidele hinnangu andmise ja oma parima äranägemise järgi toimimise põhimõtted ning säilitavad antud hinnangute ja oma parima äranägemise järgi toimimise dokumenteeritud põhjendused. Kui see on proportsionaalne, võtavad järelevalvealused sisendandmete esitajad arvesse võrdlusaluse ja selle sisendandmete laadi.

4. Järelevalvealune sisendandmete esitaja teeb halduri ja asjaomase pädeva asutusega täielikult koostööd võrdlusaluse väljaandmise auditeerimisel ja selle üle järelevalve teostamisel ning teeb kättesaadavaks teabe ja dokumendid, mida säilitatakse kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

5. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõigetes 1, 2 ja 3 juhtimisele, süsteemidele ja kontrollidele esitatud nõudeid ning põhimõtteid.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste ja järelevalvealuste sisendandmete esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja kasutatud metoodika erinevusi, sisendandmetega manipuleerimise ohtu ning järelevalvealuste sisendandmete esitajate tegevuse iseloomu, nagu ka võrdlusaluste ja finantsturgude arengut, pidades silmas võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste järelevalvealuseid sisendandmete esitajaid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suuniseid, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste järelevalvealustele esitajatele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

III JAOTIS

VÕRDLUSALUSTE ERI TÜÜPIDELE ESITATAVAD NÕUDED

1. PEATÜKK

Reguleeritud andmetel põhinevad võrdlusalused

Artikkel 17

Reguleeritud andmetel põhinevad võrdlusalused

1. Artikli 11 lõike 1 punkte d ja e, artikli 11 lõikeid 2 ja 3, artikli 14 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 15 ja 16 ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele. Artikli 8 lõike 1 punkti a ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele seoses sisendandmetega, mis esitatakse täielikult ja otse, nagu on täpsustatud artikli 3 lõike 1 punktis 24.

2. Artikleid 24 ja 25 või artiklit 26, olenevalt kohaldatavusest, kohaldatakse selliste reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele, mida järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või mida kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning kui osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on kuni 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane.

2. PEATÜKK

Intressimäära võrdlusalused

Artikkel 18

Intressimäära võrdlusalused

Intressimäära võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele kohaldatakse lisaks II jaotises esitatud nõuetele või nende nõuete asemel I lisas sätestatud erinõudeid.

Artikleid 24, 25 ja 26 ei kohaldata intressimäära võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele.

3. PEATÜKK

Kauba võrdlusalused

Artikkel 19

Kauba võrdlusalused

1. Kauba võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele kohaldatakse II jaotises sätestatud nõuete, v.a artikkel 10, asemel II lisa nõudeid, välja arvatud juhul, kui kauba võrdlusalus on reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus või selle jaoks esitatud andmed on pärit sellistelt sisendandmete esitajatelt, kellest enamik on järelevalvealused isikud.

Kauba võrdlusaluste väljaandmisele ega nende jaoks sisendandmete esitamisele ei kohaldata artikleid 24, 25 ja 26.

2. Kui kauba võrdlusalus on kriitilise tähtsusega võrdlusalus, mille alusvara on kuld, hõbe või plaatina, kohaldatakse II lisas sätestatud nõuete asemel II jaotise nõudeid.

4. PEATÜKK

Kriitilise tähtsusega võrdlusalused

Artikkel 20

Kriitilise tähtsusega võrdlusalused

1. Komisjon võtab kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et kehtestada ja vaadata vähemalt iga kahe aasta järel läbi selliste võrdlusaluste loetelu, mida annavad välja liidus asuvad haldurid ning mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused, kuivõrd üks järgmistest tingimustest on täidetud:

a) võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane;

b) võrdlusalus põhineb peamiselt ühes liikmesriigis asuvate sisendandmete esitajate andmetel ning seda peetakse kõnealuses liikmesriigis kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 sätestatud menetlusele;

c) võrdlusalus vastab kõigile järgmistele tingimustele: i) võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 400 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane, kuid ei ületa punktis a