Nõukogu ühismeede 2003/92/ÜVJP,

27. jaanuar 2003,

Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 25 kolmandat lõiku, artiklit 26 ja artikli 28 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Nõukogu on teatanud Euroopa Liidu valmidusest viia läbi sõjaline operatsioon jätkuna NATO operatsioonile endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, et aidata täiendavalt kaasa stabiilsele ja turvalisele keskkonnale, mis võimaldaks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusel ellu viia Ohridi raamleping.

(2) Vastavalt Ohridi raamlepingule on liidu abi aluseks laiem osalemine kõiges, mis on seotud õigusriigi loomisega, kaasa arvatud institutsioonide loomise programmid ja politseitöö, mis peaksid teineteist vastastikku toetama ja tugevdama. Liidu tegevus, mida toetavad muu hulgas CARDS-määruse kohased Euroopa Ühenduse institutsioonide loomise programmid, aitab kaasa üldisele rahu kehtestamisele endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning toetab liidu üldisi poliitilisi edusamme selles piirkonnas, eriti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi.

(3) Liit määras rahumeelsete poliitiliste protsesside kindlustamise ja Ohridi raamlepingu täieulatusliku rakendamise toetamiseks Euroopa Liidu eriesindaja, et aidata tagada EL välistegevuse ühtsus ja tagada rahvusvahelise üldsuse jõupingutuste kooskõlastamine kõnealuse raamlepingu sätete rakendamiseks ja järjepidevuse kindlustamiseks.

(4) ÜRO Julgeolekunõukogu 26. septembril 2001. aastal vastu võetud resolutsioon 1371 (2001) tervitab kõnealust raamlepingut ja toetab muu hulgas selle täieulatuslikuks rakendamiseks tehtavaid EL jõupingutusi.

(5) Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõimud kutsusid 17. jaanuaril 2003. aastal liitu üles võtma enda kanda NATO operatsiooni "Allied Harmony" jätkamine; sel eesmärgil toimub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõimude ja liidu vahel edaspidi kirjavahetus. EL kiirendab Nice'i korras ettenähtud nõupidamisi NATOga.

(6) EL vägede endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki saatmise kavandamiseks ja ettevalmistamiseks kavatsetakse nimetada operatsiooni juhataja.

(7) Euroopa Liit on võtnud eesmärgiks saavutada NATOga EL ja NATO vahelise püsikorra kõigis lahendamata küsimustes ulatuslik kokkulepe, mis oleks täielikult kooskõlas Euroopa Nõukogus, eriti 7.–9. detsembril 2000. aastal Nice'is ja 12. ja 13. detsembril 2002. aastal Kopenhaagenis toimunud nõukogu istungjärkudel kokku lepitud põhimõtetega.

(8) Poliitika- ja julgeolekukomitee peaks EL juhitavat operatsiooni poliitiliselt kontrollima ja ette nägema selle strateegia juhtimise, võttes kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 25 kolmanda lõiguga vastu asjakohaseid otsuseid.

(9) Vastavalt Euroopa Nõukogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i istungjärgu suunistele tuleks käesoleva ühismeetmega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 18 ja 26 kindlaks määrata kõrge esindajana tegutseva peasekretäri osa meetmete rakendamisel, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu artikli 25 kohaselt poliitika- ja operatsiooni poliitilisel kontrollimisel ja strateegilisel juhtimisel julgeolekukomitee tegevuse hulka.

(10) Kolmandad riigid peaksid operatsioonis osalema kooskõlas Euroopa Nõukogu sätestatud suunistega.

(11) Käesolevast sõjalise tähendusega ühismeetmest tulenevad tegevuskulud katavad vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 28 lõikele 3 liikmesriigid kooskõlas nõukogu 17. juuni 2002. aasta otsuses ette nähtud üldise raamistikuga.

(12) Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõige 1 nõuab ühismeetme rakendamise perioodiks olemasolevate vahendite avaldamist; sellega seoses tuleks avaldada lähtesumma.

(13) Operatsiooni ühiskulude lähtesumma, mille parameetrid on määratud kindlaks nõukogus 23. jaanuaril 2003. aastal heaks kiidetud üldpõhimõttes, kujutab endast parima teadmise juures antud jooksvat hinnangut ega mõjuta lõplikku summat, mis kantakse eelarvesse, mis kiidetakse heaks vastavalt põhjenduses 11 mainitud üldist raamistikku käsitleva otsuse põhimõtetele.

(14) Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 6 kohaselt teatanud, et ei osale liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Taani ei osale operatsiooni rahastamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Missioon

1. Lähtudes NATOga kokku lepitud korrast ning vastavalt nõukogu täiendavale otsusele, mis on täpsustatud artiklis 3, viib Euroopa Liit endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsuse taotlusel läbi Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, et kindlustada NATO operatsiooni "Allied Harmony" jätkumine.

2. Selleks kasutatavad väed tegutsevad kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud nõukogus heakskiidetud üldpõhimõttes.

3. Operatsioon viiakse läbi, kasutades NATOga kokku lepitud korras NATO vahendeid.

Artikkel 2

Operatsiooni juhataja nimetamine

1. Nõukogu nimetab EL operatsiooni juhataja.

2. NATOt palutakse nõustuda sellega, et EL operatsiooni juhatajaks nimetataks NATO Euroopa vägede ülemjuhataja asetäitja (D-SACEUR) admiral R. FEIST.

3. NATOt palutakse nõustuda sellega, et EL operatsiooni peakorter paikneks liitlasvägede Euroopa ülemjuhatuse peakorteris (SHAPEis).

Artikkel 3

Operatsiooni kavandamine ja alustamine

Kui nõukogu on vastu võtnud EL kriisiohjemenetlustes ette nähtud vajalikud otsused, muuhulgas otsused operatsiooni juhataja, operatsiooni kava, jõukasutamisvolituste, operatsiooni peakorteri ja EL vägede juhataja kohta, langetab ta otsuse operatsiooni alustamise kohta.

Artikkel 4

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel operatsiooni poliitilist kontrollimist ja selle strateegia juhtimist. Nõukogu lubab poliitika- ja julgeolekukomiteel teha asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune luba hõlmab volitusi operatsiooni kava, käsuliini ja jõukasutamisvolituste muutmiseks. Volitused võtta vastu otsuseid operatsiooni eemärkide ja lõpetamise kohta jäävad nõukogule, keda abistab kõrge esindajana tegutsev peasekretär.

2. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraste ajavahemike järel aru.

3. Poliitika- ja julgeolekukomitee saab Euroopa Liidu Sõjalise Komitee esimehelt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid sõjalise operatsiooni läbiviimise kohta. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda operatsiooni juhataja oma koosolekutele.

Artikkel 5

Sõjaline juhtimine

1. Euroopa Liidu Sõjaline Komitee jälgib operatsiooni juhataja vastutusel toimuva sõjalise operatsiooni nõuetekohast läbiviimist.

2. ELSK saab operatsiooni juhatajalt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid. Ta võib vajaduse korral kutsuda operatsiooni juhataja oma koosolekutele.

3. ELSK esimees tegutseb operatsiooni juhataja esmase kontaktisikuna.

Artikkel 6

Suhted endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga

Kõrge esindajana tegutsev peasekretär ja EL eriesindaja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis on kumbki oma volituste piires esmasteks kontaktisikuteks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõimudega käesoleva ühismeetme rakendamisega seotud küsimustes. Eesistujariiki teavitatakse kõnealustest kontaktides korrapäraselt ja viivitamata. Vägede juhataja peab kohalike ametivõimudega sidet oma ülesannetega seotud küsimustes.

Artikkel 7

Kooskõlastamine ja sidepidamine

Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, kooskõlastavad EL vägede juhatajad oma tegevuse täpselt EL eriesindajaga endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, et tagada sõjalise operatsiooni ühtsus EL laiema tegevusega endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. EL vägede juhatajad peavad kõnealuses raamistikus vajaduse korral piirkonnas sidet teiste rahvusvaheliste osalejatega.

Artikkel 8

Kolmandate riikide osalemine

1. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ja ühtset institutsioonilist raamistikku ning kooskõlas Euroopa Nõukogu asjakohaste suunistega, eelkõige nendega, mis anti 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i istungjärgul:

- osalevad Euroopa riikidest NATO liikmed, kes ei kuulu Euroopa Liitu, operatsioonis soovi korral,

- kutsutakse riike, keda Euroopa Nõukogu Kopenhaageni istungjärgul on kutsutud saama liikmesriikideks, üles osalema operatsioonis kokku lepitud tingimustel,

- võidakse operatsioonis osalema kutsuda ka võimalikke partnereid.

2. Nõukogu lubab poliitika- ja julgeolekukomiteel operatsiooni juhataja ja Euroopa Liidu Sõjalise Komitee soovitusel võtta vastu asjakohased otsused pakutava toetuse vastvõtmise kohta.

3. Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkulepetega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24. Kõrge esindajana tegutsev peasekretär, kes abistab eesistujariiki, võib osalemise korra viimase nimel läbi rääkida.

4. Euroopa Liidu juhitavasse operatsiooni märkimisväärse sõjalise panuse andnud kolmandatel riikidel on operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel EL liikmesriikidel.

5. Juhul kui kolmandad riigid peaksid pakkuma olulist sõjalist toetust, lubab nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteel võtta vastu asjakohased otsused toetajate komitee moodustamise kohta.

Artikkel 9

Rahastamine

1. Nõukogu loob artiklis 1 viidatud operatsiooni ühiste kulude katteks rahastusmehhanismi.

2. Käesoleva operatsiooni puhul:

- kuuluvad vägede kasarmud ja majutus tervikuna maksmisele ühiste kuludena,

- ei kuulu vägede transpordiga seotud kulud tervikuna maksmisele ühiste kuludena.

3. Lähtesumma on 4700000 eurot.

Artikkel 10

Suhted NATOga

1. EL ja NATO vahelisi sidemeid ja kohtumisi tuleks nende organisatsioonide vahelise läbipaistvuse, nõupidamise ja koostöö huvides operatsiooni ettevalmistamise ja läbiviimise ajal tihendada. Selle hulka peaks kuuluma kohtumised poliitika- ja julgeolekukomitee / Põhja-Atlandi nõukogu ning Sõjalise Komitee tasemel ning korrapärased kontaktid EL ja NATO vägede juhatajate vahel piirkonnas. Kogu operatsiooni vältel hoitakse NATOt kursis tema vahendite kasutamisega. Poliitika- ja julgeolekukomitee teatab enne, kui teeb Euroopa Nõukogule ettepaneku operatsioon lõpetada, sellest Põhja-Atlandi Nõukogule.

2. Kogu käsuliin allub pärast mõlema organisatsiooni vahelist nõupidamist terve operatsiooni vältel EL poliitilisele kontrollile ja strateegilisele juhtimisele. Kõnealustes raamides annab operatsiooni juhataja operatsiooni läbiviimisest aru üksnes EL asutustele. NATOt teavitatakse sündmuste arengust asjaomaste asutuste, eelkõige poliitika- ja julgeolekukomitee ja Sõjalise Komitee esimehe kaudu.

Artikkel 11

Salastatud teabe avaldamine NATO-le ja kolmandatele riikidele

Kõrge esindajana tegutseval peasekretäril on volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega NATO-le ja käesoleva ühismeetmega liitunud kolmandatele osapooltele EL salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente.

Artikkel 12

EL juhitavate vägede staatus

EL juhitavate vägede staatus endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis reguleeritakse lepingus endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusega, mis sõlmitakse Euroopa Liidu lepingu artikli 24 alusel.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub 1. veebruaril 2003.

Artikkel 14

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. jaanuar 2003

Nõukogu nimel

eesistuja

G. Papandreou

--------------------------------------------------