V LISA

KREDIIDIASUTUSTE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1. Krediidiasutuste avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate sisu

1.1. Peamiste tulemusnäitajate kohaldamisala

1.1.1. Konsolideerimine

Krediidiasutused avalikustavad asjaomased peamised tulemusnäitajad usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisala alusel, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 II jaotise 2. peatüki 2. jaole.

1.1.2. Hõlmatud varad kokku

Bilansiliste riskipositsioonide puhul hõlmab rohevarade suhtarvu arvutamine järgmisi finantsvarade arvestuskategooriaid, sealhulgas laene ja ettemakseid, võlaväärtpabereid, omakapitaliosalusi ja sundtäitmise kaudu omandatud tagatisi:

a) amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsvarad;

b) õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad;

c) investeeringud tütarettevõtjatesse;

d) ühis- ja sidusettevõtjad;

e) finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel, kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande;

f) kinnisvaratagatised, mille krediidiasutused on saanud, võttes need enda valdusse võlgade kustutamise eest.

Käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonid jäetakse rohevarade suhtarvu katvusest välja.

Rohevarade suhtarvu lugejast jäetakse välja järgmised varad:

a) kauplemiseks hoitavad finantsvarad;

b) pankadevahelised nõudelaenud;

c) riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, kes ei ole kohustatud avaldama muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 19a või 29a;

Bilansiväliste riskipositsioonide puhul peamiste tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse krediidiasutuse antud finantsgarantiisid ning garantiiga hõlmatud ja investeerimisobjektiks olevate mittefinantsettevõtjate puhul valitsetavaid varasid. Muud bilansivälised riskipositsioonid, näiteks siduvad kohustused, jäetakse sellest arvutusest välja.

1.2. Peamiste tulemusnäitajate sisu ja metoodika

1.2.1. Rohevarade suhtarv (GAR)

Rohevarade suhtarv näitab krediidiasutuse poolt taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate ja sellesse investeeritud varade osakaalu hõlmatud koguvaras vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.2.

Rohevarade suhtarv põhineb riskipositsioonidel ja bilansil vastavalt usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisalale kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 II jaotise 2. peatüki 2. jaoga varade ja arvestusportfellide liikide puhul, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 1.1.2, sealhulgas teabel jäägi ja voo, ülemineku- ja toetavate tegevuste ning eriotstarbelise ja üldotstarbelise laenuandmise kohta.

Krediidiasutused avalikustavad kogu järgmise teabe:

a) hõlmatud bilansiliste varade agregeeritud rohevarade suhtarv;

b) jaotus keskkonnaeesmärkide ja vastaspoole liikide kaupa.

Peamiste tulemusnäitajate määratlus põhineb järgmistel komponentidel:

a) lugeja, mis hõlmab laene ja ettemakseid, võlaväärtpabereid, omakapitaliosalusi ja sundtäitmise kaudu omandatud tagatisi, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, tuginedes alusvara käibe ja kapitalikuludega seotud peamistele tulemusnäitajatele;

b) nimetaja, mis hõlmab laenude ja ettemaksete kogusummat, võlaväärtpaberite kogusummat, omakapitaliosaluste kogusummat ja sundvõõrandamise kaudu omandatud tagatiste kogusummat ning kõiki muid hõlmatud bilansilisi varasid.

Lisaks rohevarade suhtarvule avalikustavad krediidiasutused oma koguvarade osa (protsentides), mis jäetakse rohevarade suhtarvu lugejast välja vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 2 ja käesoleva lisa punktile 1.1.2.

1.2.1.1. Mittefinantsettevõtjate riskipositsioonide suhtes kohaldatav rohevarade suhtarv

Krediidiasutused avalikustavad rohevarade suhtarvu laenude, võlaväärtpaberite, omakapitaliosaluste jäägi ja uute laenude voo puhul. Krediidiasutused järgivad iga keskkonnaeesmärgi puhul rohevarade suhtarvu arvutamisel järgmisi etappe.

Keskkonnaeesmärgid Esimene etapp Teine etapp Rohevarade suhtarv (GAR) Kliimamuutuste leevendamine Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude bilansiliste varade kogusummas millest: toetav tegevus millest: teotav tegevus millest üleminekutegevus millest üleminekutegevus Jääk ja voog Kliimamuutustega kohanemine Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas millest: toetav tegevus millest toetav tegevus millest kohanemistegevus millest üleminekutegevus Jääk ja voog Muu keskkonnaalane tegevus Kui sõelumiskriteeriumid on kindlaks määratud, tuleks samad suhtarvud avalikustada kõigi ülejäänud nelja keskkonnaeesmärgi kohta. Need on: vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse; üleminek ringmajandusele; saastuse vältimine ja tõrje; elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine.

i) Rohevarde suhtarv mittefinantsettevõtjate omakapitaliosalustega seotud laenuandmise puhul laenude ja ettemaksete puhul

Krediidiasutused kasutavad seda liiki riskipositsioonide puhul rohevarade suhtarvu arvutamiseks järgmisi kirjeid ja avalikustavad need.

(1)(a) laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele kokku, sealhulgas laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse käesoleva lisa punktis 1.2 osutatud arvestuskategooriates, st järgmiste varade bilansiline brutoväärtus: i) laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi; ii) laenud ja ettemaksed, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

(1)(b) sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste laenude ja ettemaksete bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid), mis on asjakohane iga keskkonnaeesmärgi puhul.

(1)(c) sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas kõik laenud ja ettemaksed, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas üleminekulise ja toetava majandustegevuse allkategooriad.

(1)(c) kohane summa arvutatakse vastavalt valemile 1(c) = (1)(c)(1) + (1)(c)(2), kus:

(1)(c)(1) kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine on teada, sealhulgas eriotstarbelised laenud – projektide rahastamise laenud, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (1) V lisas;

(1)(c)(2) kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada (üldlaenud).

Punkti (1)(c)(1) kohaldamisel võtavad krediidiasutused arvesse mittefinantsettevõtja suhtes olevate projekti rahastamise riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust sel määral ja sellises proportsioonis, milles rahastatud projekt rahastab taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Seda, kas kõnealust nõuet on täidetud, hinnatakse teabe põhjal, mille vastaspool on esitanud projekti või tegevuse kohta, mille jaoks tulu kasutatakse. Krediidiasutused esitavad teavet rahastatava majandustegevuse liigi kohta. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue on asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

Punkti (1)(c)(2) kohaldamisel tuginevad krediidiasutused kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale ja käibega seotud peamisele tulemusnäitajale, mille vastaspool avalikustab iga keskkonnaeesmärgi kohta vastavalt käesoleva määrusele. Mittefinantsettevõtjaga seotud laenude ja ettemaksete summa on mittefinantsettevõtjatega seotud kõigi selliste laenude ja ettemaksete bilansilise brutoväärtuse summa, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada, kaalutuna taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga koos ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Krediidiasutused arvutavad peamised tulemusnäitajad seda liiki riskipositsioonide puhul järgmiselt.

Esimene etapp = (1)(b)/(1)(a).

Teine etapp = (1)(c)/(1)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava tegevusega.

Rohevarade suhtarv laenude ja ettemaksete puhul (iga keskkonnaeesmärgi puhul) = (1)(c)/(1)(a). Krediidiasutused avalikustavad rohevarade suhtarvu, mis põhineb käibega seotud peamisel tulemusnäitajal ja eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava ja üleminekutegevusega, kui see on asjakohane.

Avalikustatakse peamiste tulemusnäitajate järgmised aspektid:

a) jääk, võttes aluseks laenude ja ettemaksete bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

b) voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul antud uute laenude ja tehtud uute ettemaksete bilansilise brutoväärtuse;

c) eraldi jaotusega toetava, ülemineku- ja kohanemistegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul.

ii) Rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjatega seotud võlaväärtpaberite puhul

Krediidiasutused arvutavad ja avalikustavad seda liiki riskipositsioonide puhul rohevarade suhtarvu arvutamiseks järgmised kirjed.

(2)(a) Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid kokku, sealhulgas selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi, ning selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande;

(2)(b) Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid).

(2)(c) Sellised võlaväärtpaberid asjaomastele üksustele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas kõik võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas ülemineku- ja toetavat tegevust.

(2)(c) kohane summa arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

2(c) = (2)(c)(1) + (2)(c)(2), kus: (2)(c)(1) kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine on teada; (2)(c)(2) kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada.

Punkti 2(c)(1) kohaldamisel võtavad krediidiasutused arvesse järgmist:

(2)(c)(1)(a) krediidiasutused võtavad arvesse selliste keskkonnasäästlike võlakirjadega seotud riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust, mis on emiteeritud kooskõlas liidu õigusaktidega. Emitentide emiteeritud võlakirju, mis kvalifitseeruvad rohelisteks võlakirjadeks ja mille tulu tuleb investeerida taksonoomias käsitletud majandustegevusse, hinnatakse selle alusel, mil määral on majandustegevus või rahastatavad projektid kooskõlas taksonoomiaga vastavalt määrusele (EL) 2020/852, tuginedes emitendi poolt emissiooni kohta esitatud konkreetsele teabele. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse laadi läbipaistvuse. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama roheline võlakiri võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

(2)(c)(1)(b) Krediidiasutused võtavad arvesse projektide rahastamise riskipositsioonidesse investeeritud võlaväärtpaberite bilansilist brutoväärtust sel määral, mil rahastatava projektiga seotud tegevus on taksonoomiaga kooskõlas. Hinnang põhineb konkreetsel teabel, mille emitent on kõnealuse emissiooni kohta esitanud. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse liigi läbipaistvuse.

Punkti (2)(c)(2) kohaldamisel tuginevad krediidiasutused käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale, mille vastaspool avalikustab vastavalt käesoleva määruse artiklile 2. Mittefinantsettevõtjaga seotud võlaväärtpaberite summa on kõigi selliste võlaväärtpaberite bilansilise brutoväärtuse summa, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada, kaalutuna taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Krediidiasutused arvutavad kavandatud peamised tulemusnäitajad seda liiki riskipositsioonide puhul järgmise valemi kohaselt.

Esimene etapp = (2)(b)/(2)(a).

Teine etapp = (2)(c)/(2)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava ja üleminekutegevusega.

Rohevarade suhtarv võlaväärtpaberite puhul = (2)(c)/(2)(a) käibega seotud peamise tulemusnäitaja alusel; (2)(c)/(2)(a) kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja alusel.

Avalikustatakse peamiste tulemusnäitajate järgmised aspektid:

a) jääk, võttes aluseks võlaväärtpaberite bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

b) voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul emiteeritud uute võlaväärtpaberite bilansilise brutoväärtuse;

c) eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul.

iii) Rohevarade suhtarv seoses krediidiasutuste omakapitaliosalustega mittefinantsettevõtjates

Krediidiasutused arvutavad ja avalikustavad järgmise:

a) taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku. Lugeja hõlmab taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse. Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse;

b) taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku. Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale seoses sellise mittefinantsettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad. Nimetaja hõlmab selliste omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate käibega seotud peamisele tulemusnäitajale;

c) rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste puhul = mittefinantsettevõtjates olevate selliste omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, kaalutuna käibega ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitajaga seoses sellise mittefinantsettevõtja poolt avalikustatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad. Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks.

Avalikustatakse suhtarvude järgmised aspektid:

a) jääk, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

b) voog, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtuse avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul;

c) eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse puhul.

iv) Rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjatele antud kogurahastuse puhul (laenuandmine pluss omakapitaliosalused)

Iga keskkonnaeesmärgi kolm suhtarvu avalikustatakse käibega seotud peamise tulemusnäitaja alusel ning võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste puhul alusvarade käibega seotud peamise tulemusnäitaja ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja alusel koondtasandil mittefinantsettevõtjatega seotud kõigi bilansiliste rahastamisinstrumentide, sealhulgas omakapitaliosaluste puhul.

Suhtarvude lugeja ja nimetaja sisaldab iga juhtumi puhul asjakohaste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust.

1.2.1.2. Rohevarade suhtarv finantsettevõtjatega seotud laenutegevuse ja omakapitaliosaluste puhul

Rohevarade suhtarv finantsettevõtjatega seotud laenutegevuse ja omakapitaliosaluste puhul arvutatakse asjaomaste arvestusportfellide selliste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste osakaaluna finantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste kogusummas, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust keskkonnaeesmärgi puhul.

Rohevarade suhtarv sisaldab teavet kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta koos toetavate tegevuste jaotusega. Kliimamuutuste leevendamise puhul sisaldab rohevarade suhtarv ka teavet ülemineku- ja kohanemistegevuste kohta. Nende tegevuste puhul, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning muudele keskkonnaeesmärkidele, avalikustavad krediidiasutused ka teabe jäägi ja voo kohta.

Rohevarade suhtarvu lugeja finantsettevõtjate puhul arvutatakse vastaspoolte käesoleva määruse kohaselt arvutatud peamiste tulemusnäitajate alusel. Asjaomaste arvestusportfellide selliste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste summa, mida võetakse arvesse suhtarvu lugejas, on nende bilansilise brutoväärtuse summa, mida on kaalutud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos ülemineku-, kohanemis- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Kui vastaspool on teine krediidiasutus, on käibepõhine ja kapitalikulude põhine peamine tulemusnäitaja asjaomaste arvestusportfellide võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus, mida on kaalutud „vastaspoole rohevarade kogusuhtarvuga, nagu on määratletud jaos“, st bilansiline brutoväärtus, mis on korrutatud vastaspoole „rohevarade kogusuhtarvuga“.

Kui vastaspool on investeerimisühing, kohaldatakse järgmist peamise tulemusnäitaja arvutust, mis põhineb teenuste osakaalul investeerimisühingu tuludes:

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (2) I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise rohevarade suhtarvuga, st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse investeeritud varade (võlaväärtpaberid, kapitaliinstrumendid, raha ekvivalendid ja tuletisinstrumendid) väärtusega osakaaluna investeeritud koguvarade väärtuses“;

b) muude kui direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise peamise tulemusnäitajaga tulude puhul (st teenustasud, vahendustasud ja muu rahaline kasu), st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasuga taksonoomiaga kooskõlas olevatest teenustest ja tegevustest osakaaluna kõigist teenustest ja tegevustest tulenevates teenustasudes, vahendustasudes ja muus rahalises kasus kokku“.

Kui vastaspool on varahaldur, on käibepõhine ja kapitalikulude põhine peamine tulemusnäitaja võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus, mida on kaalutud vastaspoole selliste investeeringute suhtarvuga, mis on tehtud taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse, nagu on kindlaks määratud käesoleva määruse III ja IV lisas, st bilansiline brutoväärtus korrutatakse varahalduri koguinvesteeringu suhtarvuga.

Kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, on võrdlusalus investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjekti kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisest vastavalt käesoleva määruse XI ja X lisale.

Nimetaja on finantsettevõtjatega seotud asjaomaste arvestusportfellide laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus.

1.2.1.3. Rohevarade suhtarv jaenõuete puhul

Rohevarade suhtarv jaenõuete puhul, mis on seotud elamukinnisvaraga või eluaseme renoveerimise laenudega, arvutatakse rohevarade suhtarv järgmiste osakaaluna: kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvara tagatud laenud või kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenud, mis on taksonoomiga kooskõlas hoonete tehniliste sõelumiskriteeriumide kohaselt, nimelt renoveerimine, omandamine ja omandiõigus vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7, võrreldes kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud või kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenude kogusummaga. Rohevarade suhtarv hõlmab teavet üleminekutegevuse kohta ning teavet jäägi ja voo kohta. Seda rohevarade suhtarvu kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise seisukohast oluliste investeeringute suhtes.

Rohevarade suhtarv tarbimiskrediidi autolaenude puhul arvutatakse kui kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 6.5 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate autoostuks antud laenude osakaal. See rohevarade suhtarv hõlmab teavet üleminekutegevuste kohta ja teavet laenujäägi kohta üksnes laenude puhul, mis on antud pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev], ja laenuvoo kohta. Seda rohevarade suhtarvu kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise seisukohast oluliste investeeringute suhtes.

Taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate jaenõuete peamisi tulemusnäitajaid kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul.

i) Eluasemelaenud

Krediidiasutuste peamiste tulemusnäitajate avalikustamine hõlmab jaelaenude portfelli, eelkõige hüpoteeklaenude portfelli. Selle peamise tulemusnäitaja avalikustamisel võetakse arvesse vastavust kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktides 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7. sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele hoonete puhul.

Krediidiasutused avalikustavad oma elamukinnisvara laenuportfelli peamise tulemusnäitaja kodumajapidamistele antud selliste laenude osakaaluna kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud laenude kogusummas, mis on tagatud elamukinnisvaraga ja mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamise keskkonnaeesmärgi saavutamisele vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe avalikustamisperioodil antud uute laenude voogude kohta.

Suhtarvu lugeja hõlmab kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 esitatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate eluasemelaenude bilansilist brutoväärtust.

Suhtarvu lugejas võtavad krediidiasutused arvesse ka laene, mis on antud hoone või eluaseme renoveerimiseks kooskõlas hoonete tehniliste sõelumiskriteeriumidega vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5 ja 7.6.

Nimetaja hõlmab kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud laenude bilansilist kogubrutoväärtust ja kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenude bilansilist kogubrutoväärtust, vältides laenude topeltarvestust juhul, kui viimati nimetatud laenud on tagatud laenud.

ii) Jaenõuded – tarbimislaenud auto ostmiseks

Krediidiasutused avalikustavad peamise tulemusnäitaja kodumajapidamistele mootorsõiduki ostmiseks antud laenude (autolaenud) puhul. Peamine tulemusnäitaja on selliste laenude osakaal, mis on seotud kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 6.5 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate autodega.

Krediidiasutused võtavad arvesse neid autolaene, mis on antud alates avalikustamisnõuete kohaldamise alguskuupäevast, nii laenujäägi kui ka uute laenude peamiste tulemusnäitajate puhul. Enne kohaldamiskuupäeva antud laenude jäägi ajakohastamist arvesse ei võeta.

1.2.1.4. Rohevarade suhtarv laenude ja ettemaksete puhul, millega rahastatakse sotsiaaleluasemeid, ja ametiasutuste vastu olevate muude eriotstarbeliste nõuete puhul.

Kui krediidiasutustel on ärimudel, mis põhineb suurel määral sotsiaaleluasemete rahastamisel, avalikustavad nad peamise tulemusnäitaja seoses osakaaluga, mil määral hooned, mille ostu krediidiasutus rahastab, vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele. Krediidiasutus arvutab ja avalikustab rohevarade suhtarvu järgmiselt: laenud omavalitsustele sotsiaaleluasemete rahastamiseks, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, võrreldes omavalitsustele sotsiaaleluasemete rahastamiseks antud laenude kogusummaga. Krediidiasutus esitab teabe jäägi ja voo kohta.

Lugeja ja nimetaja arvutamise metoodika on sama, mis eluasemelaenude puhul.

Muude tegevuste ja varade kui sotsiaaleluasemed rahastamisel võtavad krediidiasutused arvesse ametiasutuse suhtes olevate projekti rahastamise riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust sel määral ja sellises proportsioonis, milles rahastatud projekt rahastab taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Seda, kas kõnealust nõuet on täidetud, hinnatakse teabe põhjal, mille ametiasutus on esitanud projekti või tegevuse kohta, mille jaoks tulu kasutatakse. Krediidiasutused esitavad teavet rahastatava majandustegevuse liigi kohta. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue on asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

1.2.1.5. Muud bilansilised riskipositsioonid – sundtäitmise kaudu omandatud kinnisvaratagatised

Krediidiasutused avalikustavad peamise tulemusnäitaja sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste puhul, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, kliimamuutuste leevendamise keskkonnaeesmärgi puhul järgmiselt: sundtäitmise kaudu omandatud selliste äri- ja elamukinnisvaratagatiste osakaal sundtäitmise kaudu omandatud äri- ja elamukinnisvaratagatiste kogusummas, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe uute varade voogude kohta avalikustamisperioodil.

Suhtarvu lugeja hõlmab kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele hoonete tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate sundtäitmise kaudu omandatud äri- ja elamukinnisvaratagatiste bilansilist brutoväärtust.

Nimetaja hõlmab krediidiasutuse poolt sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste bilansilist kogubrutoväärtust.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe avalikustamisperioodil antud uute laenude voogude kohta.

1.2.1.6. Rohevarade suhtarv kokku

Krediidiasutused avalikustavad teabe rohevarade kogusuhtarvu kohta See kajastab riskipositsioonipõhiste peamiste tulemusnäitajate kumulatiivset väärtust, lisades nimetajasse kõik bilansilised varad ilma artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonideta ja liites kogulugejas riskipositsioonipõhiste peamiste tulemusnäitajate keskkonnasäästlike riskipositsioonide lugejad:

a) rohevarade kogusuhtarv finantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul;

b) rohevarade kogusuhtarv mittefinantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul.

c) rohevarade suhtarv elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide, sealhulgas eluaseme renoveerimise laenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul;

d) rohevarade suhtarv jaeautolaenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul;

e) rohevarade suhtarv kohalikele omavalitsustele eluasemete rahastamiseks antud laenude puhul ja muude eriotstarbeliste nõuete puhul.

f) rohevarade suhtarv sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste puhul.

Koos rohevarade kogusuhtarvuga avalikustavad krediidiasutused oma varade osa (protsentides), mis jäetakse rohevarade suhtarvu lugejast välja vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 ning käesoleva lisa punktile 1.1.2.

1.2.2. Peamised tulemusnäitajad bilansiväliste riskipositsioonide puhul

Krediidiasutused avalikustavad täiendava suhtarvu selliste bilansiväliste riskipositsioonide puhul seoses taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotuse tasemega, mida krediidiasutused juhivad ja suunavad või mis aitavad suunata kapitalivooge majandustegevusse, mille keskkonnasäästlikkust saab hinnata vastavalt määrusele (EL) 2020/852:

a) finantsgarantiid, millega tagatakse ettevõtjatega seotud laene ja ettemakseid ning muid võlainstrumente ning

b) valitsetavad varad.

1.2.2.1. Rohesuhtarv finants- ja mittefinantsettevõtjatele antud finantsgarantiide puhul

Rohevarade suhtarv ettevõtjatele antud finantsgarantiide puhul määratakse kindlaks taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavaid võlainstrumente toetavate finantsgarantiide osakaaluna kõigis ettevõtjatega seotud võlaväärtpabereid toetavate finantsgarantiide kogusummas. See hõlmab teavet jäägi ja voo kohta. Kliimamuutuste leevendamise puhul hõlmab see ka teavet selle kohta, mis on toetavad ja üleminekutegevused. Kliimamuutustega kohanemise puhul hõlmab see teavet selle kohta, mis on toetavad ja kohanemistegevused.

Finantsgarantiide peamise tulemusnäitaja arvutamise metoodika on sama mis ettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete ja/või võlaväärtpaberite peamise tulemusnäitaja puhul, kuid seda kohaldatakse aluseks olevate laenude ja ettemaksete ja/või võlaväärtpaberite suhtes, mida krediidiasutus toetab.

1.2.2.2. Rohesuhtarv valitsetavate varade puhul

Valitsetavate varade puhul on rohesuhtarv ettevõtjate selliste varade (kapitali- ja võlainstrumendid) osakaal valitsetavates koguvarades (kapitali- ja võlainstrumendid), millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. See hõlmab teavet jäägi ja voo kohta. Kliimamuutuste leevendamise puhul hõlmab see ka teavet selle kohta, mis on toetavad ja üleminekutegevused. Kliimamuutustega kohanemise puhul hõlmab see teavet selle kohta, mis on toetavad ja kohanemistegevused.

Valitsetavate varade rohesuhtarvu arvutamise metoodika on sama, mida kasutatakse varahaldurite puhul vastavalt käesoleva määruse III lisale.

1.2.3. Peamine tulemusnäitaja muude teenuste kui laenuandmine puhul – teenus- ja vahendustasud

Peamine tulemusnäitaja teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on seotud ettevõtjate taksonoomiga kooskõlas oleva majandustegevusega, määratakse kindlaks järgmiselt: krediidiasutuse teenus- ja vahendustasude tulu ettevõtjatelt, mis on saadud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud muudest toodetest ja teenustest kui laenuandmine, võrreldes ettevõtjatelt muude toodete või teenustest eest kui laenuandmine saadud teenus- ja vahendustasude tulu kogusummaga.

Krediidiasutused avalikustavad teenus- ja vahendustasude tulu, mis on seotud muude osutatud teenustega kui laenuandmine ja varade valitsemine, sealhulgas järgmised teenused (nagu krediidiasutused on aruannetes esitanud vastavalt rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud vormile 22.1 „Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste kaupa“):

a) emiteerimine või muud kolmanda isiku väärtpaberitega seotud teenused;

b) väärtpaberite ostu- või müügikorralduste vastuvõtmine, edastamine ja täitmine klientide nimel;

c) ettevõtjate ühinemise ja omandamise nõustamisteenused;

d) finantnõustamisteenused, mis on seotud ettevõtjatest klientide nõustamisega kapitaliturgudel või muuga;

e) privaatpangandusega seotud tasud;

f) kliirimis- ja arveldusteenused;

g) hoiu- ja muud seonduvad teenused;

h) makseteenused;

i) teenus- ja vahendustasude tulu selliste toodete turustamisest, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve alla kuuluva grupi välised üksused oma praegustele klientidele;

j) laenuteenindus;

k) välisvaluutateenused ja rahvusvahelised tehingud.

Peamise tulemusnäitaja lugeja hõlmab rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa punktis 284 kindlaks määratud teenus- ja vahendustasude tulu, mis on saadud muudest ettevõtjatele osutatud sellistest teenustest kui laenuandmine ja varade valitsemine, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega. Selle hindamiseks kaalutakse igalt vastaspoolelt saadud teenus- ja vahendustasude tulu sellise käibe ja kapitalikulude osakaaluga, mis on seotud ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, mis aitab kaasa asjaomase keskkonnaeesmärgi saavutamisele, nagu ettevõtja on avalikustanud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklile 8. Finantsettevõtjate puhul on kohaldatav suhtarv vastaspoole puhul sama, mis nende ettevõtjate peamiste tulemusnäitajate puhul.

Nimetaja on ettevõtjatelt saadud teenus- ja vahendustasude kogutulu muudelt toodetelt või teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine.

1.2.4. Muu rohevarade suhtarvus avalikustatav teave: Rahevarade suhtarv kauplemisportfelli puhul

Kauplemisportfell jäetakse rohevarade kogusuhtarvu nimetajast ja katvusest välja.

Krediidiasutused esitavad selgitused investeerimispoliitika kohta seoses oma kauplemisportfelli, selle üldise koosseisu ja mis tahes suundumustega, mis mõjutavad domineerivaid sektoreid ja nende seotust taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega. Samuti selgitavad nad võimalikke piiranguid kliima- ja keskkonnariskide seisukohast seoses taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotuse tasemega, ning seda, kuidas nad juhivad keskkonnariske, mis võivad mõjutada portfelli väärtust.

Kui kauplemisportfellil on krediidiasutuse ärimudelis oluline roll, eelkõige juhul, kui krediidiasutus ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 94 lõikes 1 või artikli 325a lõikes 1 sätestatud tingimustele, avalikustab krediidiasutus kvantitatiivse teabe ja peamised tulemusnäitajad, mis näitavad, mil määral krediidiasutus kaupleb keskkonnasäästlike varadega ja mil määral ta aitab edendada seda liiki varaga kauplemist.

Krediidiasutused avalikustavad järgmise teabe:

a) kogu kauplemine taksonoomiaga kooskõlas olevate instrumentidega avalikustamisperioodil, sealhulgas keskkonnasäästlike väärtpaberite absoluutost pluss absoluutmüük;

b) kogu kauplemine väärtpaberitega avalikustamisperioodil, sealhulgas väärtpaberite absoluutost kokku pluss absoluutmüük kokku.

Keskkonnasäästlike väärtpaberite absoluutostu pluss absoluutmüüki võetakse arvesse spetsiifilise rohevarade suhtarvu lugejas krediidiasutuse kauplemisportfelli puhul. Väärtpaberite absoluutostu kokku pluss absoluutmüüki kokku võetakse arvesse spetsiifilise rohevarade suhtarvu nimetajas kauplemisportfelli puhul.

Kauplemisportfelli rohevarade suhtarvu lugeja osa hindamiseks kaalutakse igalt vastaspoolelt ostetud ja/või müüdud võlaväärtpaberite ja kapitaliinstrumentide bilansilist kogubrutoväärtust sellise käibe ja kapitalikulude osakaaluga, mis on seotud ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, mis aitab kaasa asjaomase keskkonnaeesmärgi saavutamisele, nagu ettevõtja on avalikustanud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklile 8 ja käesolevale määrusele. Finantsettevõtjate puhul on kohaldatav vastaspoole suhtarv sama, mis nende ettevõtjate asjaomaste peamiste tulemusnäitajate puhul.

(1) Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).