KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

21. juuni 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas [Rosé des Riceys (KPN)]

(2017/C 200/06)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Rosé des Riceys“ (KPN) tootespetsifikaadi muutmise taotlus, mis vastab määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

„ROSE DES RICEYS“

PDO-FR-A1363-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 22. detsember 2014

Tootespetsifikaadi muutmise taotlus

1. Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjendus

2.1. Veinivalmistustavad

Tootespetsifikaadi punkti VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“, a) „Istutustihedus“ on lisatud järgmine lause: „Erisätted: selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades, mille pikikalle ületab 35 % või 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %, olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi muude ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit“.

Teatavad viinapuude kasvatuskohad asuvad suurel kallakul, kus ei ole võimalik töötada tavapäraste põllumajandusmasinatega. Võttes arvesse, et taimede töötlemine helikopteritelt on keelatud, peab sobivate masinatega töötamise võimaldamiseks suurel kallakul lubama vahekäikude moodustamist, mille laius on suurem maksimaalselt lubatud ridade vahest. Lisatud sättega lubatakse suure kalde esinemisel (pikikalle üle 35 % või pikikalle üle 25 % koos põikikaldega üle 10 %) rajada istanduses vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit.

Vahemaade summat (vahemaa tüvede vahel + vahemaa ridade vahel) vähendatakse muude ridade puhul 2,50 meetrilt 2,30 meetrini.

See punkt on esitatud koonddokumendi punktis 5 „Veinivalmistustavad“ pealkirja all „Istutustihedus/erisätted“.

Tootespetsifikaadi punktis IX „Töötlemine, valmistusmeetodid, valmimine, pakendamine, säilitamine“, 1. „Üldsätted“, c) „Veinivalmistustavad ja mehaaniline töötlemine“ on välja jäetud sõnaosa „tamme-“, et mitte piirata keeldu kasutada puutükke üksnes keeluga kasutada „tammepuu“ tükke.

See punkt on esitatud koonddokumendi punktis 5 „Veinivalmistustavad“ pealkirja all „Veinivalmistamise eritavad“.

2.2. Esitlemise ja märgistamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi punktile XII „Turustamise ja märgistamise eeskirjad“ on lisatud punkt b, millega lubatakse veinide märgistuses nimetada väiksemat geograafilist üksust vastavalt osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punkti g sätetele. Täpsustatud on selle märke kasutamise tingimusi.

See punkt on esitatud koonddokumendi punktis 9 „Muud olulised tingimused“ pealkirja all „Täiendavad nimetused/märgistust hõlmavad täiendavad sätted“.

2.3. Viinamarjaistanduse pidamine

Tootespetsifikaadi punktis VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“, b) „Lõikamise eeskirjad“ on kontrollimeetmete hõlbustamiseks kirjeldatud ebasümmeetrilist lõikamist Guyot’ meetodil, mida varem oli üksnes nimetatud kui teiste lõikamisviiside üht varianti. Nöörpuu- ehk kordonmeetodil lõikamine, mida oli samuti nimetatud, on välja jäetud. Ilmneb, et selle lõikamismeetodi puhul on tegemist tootespetsifikaadis kirjeldatud Royat’ lõikamismeetodi ühe variandiga ning ainuke erinevus on taimevõra uuendamise ulatus. Seetõttu ei ole seda konkreetset lõikamismeetodit vaja kirjeldada.

See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi punktile VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“ on lisatud pärast punkti f „Lehestiku kõrgus“ punkt g „Kasvatuskoha maksimaalne keskmine koormus“ ning punktid g ja h on tähistatud vastavalt kui h ja i. Lisatud punktis on sätestatud maksimaalse keskmise koormusena 19 700 kg viinamarju hektari kohta ja 17 kobarat ruutmeetri kohta pärast Champagne’i maakonnas kehtestatud katseperioodi lõppemist, kusjuures võetakse arvesse katseperioodi tulemusi.

See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi punktis VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 2. „Muud viljelustavad“ on täpsustatud, et „kaitstud päritolunimetusega toote kasvatuskohal on keelatud pinnavormide, pinnase või mulla terviklikkust ja püsivust tagavate tegurite mis tahes oluline muutmine, välja arvatud tavapärane sügavkünd“. Selle sätte eesmärk on mitte lubada maakorraldustöid, mis toovad kaasa pinnase olulisi muutusi, kuivõrd mõnikord on tuvastatud selliseid liialdusi.

See säte ei mõjuta koonddokumendis toodud teavet.

2.4. Saagikus – viljakandvus

Tootespetsifikaadi I osa punktis VIII „Saagikus – viljakandvus“ 1. „Saagikus“ on määratud kindlaks üldise püsiva saagikuse määr 12 400 kg viinamarju hektari kohta, mis hakkab kehtima alates katseaja lõppemisest (alates 2007. aasta koristusperioodist kuni 2011/2012 hooaja lõpuni), mille puhul on peetud silmas saadud tulemusi. Seega suurendatakse lubatud saagikust varasemalt piirväärtuselt 10 400 kg viinamarju hektarilt uue piirväärtuseni 12 400 kg viinamarju hektarilt.

Tootespetsifikaadis sätestatud lubatud saagikuse muutmine osutus vajalikuks seoses kasutatava taimematerjali saagikuse suurenemisega, fütosanitaartingimuste paranemisega, viljelustavadega, mis suurendavad viinapuude eluiga, ning kliima muutumisega. See suurendamine ei kahjusta veinide kvaliteeti. Koonddokumendis esitatakse üksnes konkreetse koristusperioodi maksimaalne kogusaagikus.

Tootespetsifikaadi punktile VIII „Saagikus – viljakandvus“, 4. „Erisätted“ on lisatud järgmine lause „Sõltuvalt konkreetse koristusperioodi iseärasustest on ministeeriumidevahelise määruse alusel võimalik selle koristusperioodi mahtu vähendada“. Selle sätte eesmärk on võimaldada Prantsusmaal kohaldatavate eeskirjade kohaselt (maaelu ja merekalanduse seadustiku artikkel R. 642–7) vähendada viinamarjade pressimisel saadavat selitatud veinivirde kogust konkreetsel tootmisperioodil 160 kg võrra.

See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.5. Muud muudatused

a) Tootespetsifikaadi II osa punkti I „Aruandlusnõuded“ on lisatud kohustus esitada kaks uut deklaratsiooni: — punkti 2 on lisatud „Deklaratsioon erisätetele vastava istutustiheduse kohta“: see deklaratsioon võimaldab tagada järelevalve punkti VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 1. „Kasvatusviisid“, a) „Istutustihedus“, „Erisätted“ sätete järgimise üle. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. — Punkti 3 on lisatud „kasvatuskohtade maakorralduse deklaratsioon“: see deklaratsioon võimaldab tagada järelevalve punktis VI „Viinamarjaistanduse pidamine“, 2. „Muud viljelustavad“ alapunktis c toodud sätte järgimise üle. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis toodud teavet.

b) Tootespetsifikaadi III osas esitatud peamiste kontrollitavate punktide ja kontrollimeetodite tabelile on lisatud punkt, mis hõlmab kasvatuskohtades tehtavaid maakorraldustoiminguid, võttes arvesse kasvatuskoha omaduste määravat rolli toote eripärade väljakujunemisel. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

c) Tootespetsifikaadi III osa punktis II on täiendatud kontrolliasutust käsitlevaid andmeid ja lisatud INAO uus aadress. See teave on esitatud tootespetsifikaadi muutmistaotluse rubriigis „Muu teave“.

d) Redaktsioonilised ajakohastamised — Tootespetsifikaadi I osa punktis IX „Töötlemine, valmistusmeetodid, valmimine, pakendamine, säilitamine“ on sätted, mis hõlmavad veinivalmistamise kõrvalsaaduste hävitamist, viidud vastavusse nende saaduste kõrvaldamise valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega. Punkti 2 alapunktis b esitatud lauset on muudetud järgmiselt: „Veinitootmisel tuleb enne koristusperioodile järgneva aasta 31. juulit kõrvaldada veinivalmistamise kõrvalsaadused kuni 1,5 % ulatuses selitatud veinivirde kogusest.“; — Tootespetsifikaadi I osa punktis XI „Üleminekumeetmed“ on seoses katseperioodi lõppemisega jäetud välja punktis 2 „kasvatuskoha keskmine maksimaalne saagikus ja koormus“ esitatud kasvatuskoha keskmist saagikust ja koormust puudutavad sätted. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

e) Muud muudatused Käesoleva muutmistaotluse raames ajakohastati koonddokumenti vastavalt tarkvara e-Ambrosia puhul nõutavatele uutele sisestusreeglitele.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Rosé des Riceys (FR)

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Roosad vaiksed veinid

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus võib olla kuni 3 grammi.

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse, maksimaalse lenduvate hapete sisalduse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta kohaldatakse üldistes eeskirjades sätestatud nõudeid.

Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Aktiivsüsi

Veinivalmistuse eritavad

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Puutükkide kasutamine on keelatud.

Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool nimetatud sätetele tuleb veinide valmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud ühenduse tasemel ning sätestatud maaeluseadustikus.

Istutustihedus – üldsätted

Viljelustavad

Viinapuude istutamisel ei tohi ridadevaheline vahemaa olla suurem kui 1,50 m. Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,50 m. Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui 2,50 m.

Istutustihedus – erisätted

Viljelustavad

Selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades, mille

— pikikalle ületab 35 % või

— 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %,

olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 m ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 m.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete teineteise ette paigutamine ei ole lubatud. Pungade arv võib olla kuni 18 punga ruutmeetri kohta. Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte. Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

— Royat’ nöörpuu vorm

— ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm

b. Maksimaalne saagikus

15 500 kg viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud piirkond

a) Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Aube’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil: Les Riceys

b) Viinamarjade pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub samuti Aube’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot noir N’

8. Seos(ed)

1. Teave geograafilise piirkonna kohta

a) seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus Geograafiline piirkond hõlmab Aube’i departemangu lõunaosas asuvat kaheksat kommuuni. Les Riceys kommuuni pinnavormid kuuluvad Côte des Bari geoloogilisse profiili. Geoloogiline aluspind hõlmab põhiliselt Kimmeridge’i ladet ning selle keskosa lõikavad läbi Laignesi jõe org ja mitmete väiksemate jõgede orud. Kimmeridge’i ladet iseloomustab mergli ja lubjakivikihi vaheldumus ning see on väga hea pinnas viinamarjaistanduste jaoks; mäekülgedel paiknevad halli värvi savi-lubjakivirikkad mullad sisaldavad rohkesti väikesi munakive, mis soodustab pinnase soojenemist. Viinapuud on istutatud täpselt piiritletud kasvatuskohtadele, mis asuvad suurema kaldega ja päikesevalgusele avatud mäenõlvadel, mis on suunatud ida ja lõuna suunas. Suhteliselt põhjapoolse asukoha tõttu on ilmastik küllaltki külm, kuid mägede vahele peitunud ringja paigutusega viinamarjakasvatuskohas on selle jaoks väga soodne mesokliima.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus Les Riceys viinamägede algus ulatub tõendatult VIII sajandisse, viinamarjade kasvatamisest selle kommuuni territooriumil annavad tunnistust ka dokumendid. Champagne’i maakonna kaubakontorite statistilistest andmetest ilmneb, et alates XVIII sajandist toimus Riceys’ veinide ulatuslik müük Madalmaadesse, Belgiasse, Pariisi piirkonda ja Põhja-Prantsusmaale. 1875. aastal oli viinamarjaistandused edukad. Ligikaudu 35 vahendajat turustasid Riceys’ veine. Õitsengule järgnes langusperiood, mis oli tingitud viinapuutäide põhjustatud kriisist ning tekstiilitööstuse arengust Aube’i departemangus, mis meelitas ära suure hulga maapiirkonna tööjõust. Viinamarjakasvatus taastus osaliselt tänu Aube’i departemangu liitmisega Champagne’i venipiirkonnaga (Champagne Viticole) 1927. aastal, kuid see taastumine oli vaevaline. Jäid vaid mõned aktiivsed „käsitöönduslikud tootjad“, kelle pingutuste tulemusel tunnustati veini „Rosé des Riceys“8. detsembril 1947 kaitstud päritolunimetusena. Viinamarjakasvatus ja veinitootmine taastus 1960. aastatel tänu sellele, et tegevust alustas suur hulk noori viinamarjakasvatajaid. 26. septembril 1968 asutati tootjate ametiühing Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Rosé des Riceys on vaikne vein, mille aastakäik peab olema näidatud. Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

3. Põhjuslikud seosed

Lõuna ja ida poole suunatud järsemate mäekülgede kivirikas pinnas tagab tänu optimaalsele päikesekiirgusele ja pinnase heale soojenemisele vegetatsiooniperioodi varajase alguse kevadel, optimaalsed tingimused fotosünteesi jaoks ning kindlustab marjade hea küpsemise. Viinamarjaistanduste paiknemine kõrgemates kohtades aitab vältida kokkupuudet orgudesse jääva külma õhumassiga, mäekülgede ülemises osas asuvad metsatukad ja kogu territooriumi katvad väiksemad metsasalud kaitsevad istandusi mäeplatoodelt tuleva külma õhu eest. Viinapuudega mäekülgede kalle moodustab loodusliku kuivendussüsteemi, mida toetavad veelgi Kimmeridge’i lademe lubjakivipinnases olevad lõhed. Lubjakivikihtide vahel paiknevad murendid tagavad suvel vajaliku veereservi ning on eriti vajalikud kuumadel ja kuivadel aastatel. Suvine soe temperatuur ning Kimmeridge’i lademe munakividelt kiirguv salvestunud päikesekiirguse soojus annavad veinile selle laagerdudes iseloomuliku konserveeritud puuviljade ja vürtside maitse. Viinamarjasorti ’Pinot noir N’ tunnustas Jules GUYOT juba XIX sajandil parima viinamarjasordina Riceys’ veinide valmistamiseks. Kogu korjatud saak asetatakse kääritamisanumasse, mis võimaldab paremini säilitada viinamarjasordi ’Pinot noir N’ lõhna- ja maitseomadusi ning neid omadusi välja arendada. Kääritamisanumas hoidmise kestus sõltub veinimeistri oskusteabest ja kogemustest. V. RENDU märgib, et „Riceys’ veinide esimestele kuveedele pööratakse erilist tähelepanu. Vältida tuleb liiga pikka käärimisanumas hoidmist, et säilitada Riceys’ veinide peen ja selge maitse“.

9. Olulised lisatingimused

Aastakäigu esitamine

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veini aastakäik peab olema ära näidatud.

Täiendavad nimetused

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vastavalt tootespetsifikaadi sätetele võib KPNile „Rosé des Riceys“ lisada väiksema geograafilise üksuse nime.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66