ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 34/1

NÕUKOGU OTSUS,

25. oktoober 2010,

Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise protokolli vormis lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, allkirjastamise kohta

(2011/87/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 24. veebruaril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi oma partneritega Vahemere piirkonnas, et kehtestada kaubandussätetega seotud vaidluste lahendamise kord.

(2) Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele ja konsulteerides aluslepingu artikli 207 alusel nimetatud komiteega.

(3) Läbirääkimised on lõpetatud ning Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokolli vormis leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, (1) („protokoll”) parafeeriti 9. detsembril 2009.

(4) Protokollile tuleks alla kirjutada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise protokolli vormis lepingu (milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes) allkirjastamine eeldusel, et kõnealune protokoll (2) sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku(d), kellel on õigus protokollile liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. oktoober 2010 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3.

(2) Protokolli tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.
ET Euroopa Liidu Teataja L 32/1

NÕUKOGU OTSUS,

31. jaanuar 2011,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)) sõlmimise kohta

(2011/82/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4, koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu üle, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013) (edaspidi „leping”), mis on kehtestatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsustega nr 1719/2006/EÜ (1) ja nr 1720/2006/EÜ (2).

(2) Kooskõlas nõukogu otsusega 2010/195/EL (3) kirjutati lepingule liidu nimel alla 15. veebruaril 2010 eeldusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

(3) Leping tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013) (edaspidi „leping”), (4) kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklites 3 ja 5 ettenähtud teatised.

Artikkel 3

Vastavalt lepingu artiklile 3 on leping seotud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga (5) (edaspidi „isikute vaba liikumist käsitlev leping”), mis on sõlmitud nõukogu ja komisjoni otsusega 2002/309/EÜ, Euratom (6).

Artikkel 4

Kui leping denonsseeritakse, on komisjonil volitused lahendada Šveitsiga lepingu denonsseerimisest tulenevad tagajärjed lepingu artikli 3 kohaselt.

Artikkel 5

Komisjon teeb otsuse lepingu artiklis 4 ettenähtud isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga loodud ühiskomitees (edaspidi „ühiskomitee”) võetava liidu seisukoha kohta juhtudel, kui muudetakse lepingu lisasid, et viia need kooskõlla lepingus osutatud liidu õigusaktidega. Kõikide muude ühiskomitee otsuste puhul, mis puudutavad lepingu lisade muudatusi, teeb komisjon otsuse liidu seisukoha kohta pärast konsulteerimist programmi „Aktiivsed noored” ja/või elukestva õppe alase tegevusprogrammi komiteega (nagu on asjakohane) vastavalt otsuse nr 1719/2006/EÜ artikli 9 lõikes 2 ning otsuse nr 1720/2006/EÜ artikli 10 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 31. jaanuar 2011 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(2) ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

(3) ELT L 87, 7.4.2010, lk 7.

(4) Leping on avaldatud ELT L 87, 7.4.2010, lk 9 koos allkirjastamise ja ajutise kohaldamise otsusega.

(5) EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

(6) EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.
ET

KOMISJONI OTSUS,

2. veebruar 2011,

millega lubatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt viia toidu uuendkoostisosana turule Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaani

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 480 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2011/76/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

5. novembril 2008 esitas Belgia pädev toiduhindamisasutus oma esmase hindamisaruande. Kõnealuses aruandes tegi ta järelduse, et on vaja lisahindamist.

9. juulil 2010 jõudis EFSA kitiinglükaani kui toidu uuendkoostisosa ohutust käsitlevas teaduslikus arvamuses (2) järeldusele, et Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan on kavandatud kasutustingimustel ja kavandatud manustamistasemete puhul ohutu.

Teadusliku hindamise põhjal on kindlaks tehtud, et Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaani, nagu lisas määratletud, võib viia liidu turule toidu uuendkoostisosana toidulisandites kasutamiseks ja selle maksimaalne annus on 5 g päevas.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaani sisaldava toidu märgistusele, on „Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Kitozyme SA, Rue Haute Claire, 4, Parc Industriel des Hauts-Sarts, Zone 2, 4040 Herstal, Belgia.

(1) EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

(2) EFSA Journal 2010; 8(7): 1687.

LISA

ASPERGILLUS NIGER’I MÜTSEELIST SAADUD KITIINGLÜKAANI SPETSIFIKATSIOONID

Kirjeldus:

Kitiinglükaan saadakse Aspergillus niger’i mütseelist, see on kollaka värvusega lõhnatu kergesti lenduv pulber. Selle kuivainesisaldus on 90 % või rohkem.

Kitiinglükaan koosneb peamiselt kahest polüsahhariidist:

— kitiin, koosneb korduvatest N-atsetüül-D-glükoosamiiniühikutest (CASi nr 1398-61–4);

— β-(1,3)-glükaan, koosneb korduvatest D-glükoosiühikutest (CAS nr 9041-22-9).
KOMISJONI OTSUS,

2. veebruar 2011,

millega antakse luba shiitake-seene (Lentinula edodes) mütseelist saadud ekstrakti turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 442 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2011/73/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

9. juulil 2010 jõudis Euroopa Toiduohutusameti eritoidu, toitumise ja allergia komisjon oma teaduslikus seisukohas seene Lentinula edodes ekstrakti ohutuse kohta toidu uuendkoostisosana (2) järeldusele, et seene Lentinula edodes mütseelist saadud ekstrakt on kavandatud kasutusviiside ja koguste korral ohutu.

Teadusliku hindamise põhjal on kindlaks tehtud, et seene Lentinula edodes mütseelist saadud ekstrakt vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

I lisas kirjeldatud seene Lentinula edodes mütseelist saadud ekstrakti tohib viia liidu turule toidu uuendkoostisosana ja kasutada II lisas loetletud toitudes.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud seene Lentinula edodes mütseelist saadud ekstrakti sisaldava toidu märgistusele, on „seene Lentinula edodes ekstrakt” või „shiitake-seene ekstrakt”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule GlycaNova Norge AS, Oraveien 2, 1630 Gamle Fredrikstad, Norra.

(1) EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

(2) EFSA Journal 2010; 8(7): 1685.

I LISA

Seene Lentinula edodes mütseelist saadud ekstrakti spetsifikatsioonid

Kirjeldus:

Toidu uuendkoostisosa on fermenteerimisega kasvatatud, seene Lentinula edodes mütseelist saadud steriilne vesilahus. See on helepruun, nõrgalt hägune vedelik.

Lentinaan on β-(1–3) β-(1–6)-D-glükaan, mille molekulmass on umbes 5 × 105 aatommassiühikut, hargnevuse järk on 2/5 ja mis on tertsiaarstruktuurilt kolmikspiraal.

Seene Lentinula edodes mütseelist saadud ekstrakti koostis Niiskus 98 % Kuivaine 2 % Vaba glükoos vähem kui 20 mg/ml Valgu üldsisaldus (1) vähem kui 0,1 mg/ml Lämmastikku sisaldavad koostisosad (2) vähem kui 10 mg/ml Lentinaan 0,8 – 1,2 mg/ml

(1) Bradfordi meetod

(2) Kjeldahli meetod
(79)

Seoses lepingu riigiga seostamisega rõhutavad nad eelkõige seda, et leping sõlmiti pärast pikka aega kestnud läbirääkimisi lennujaama juhtkonna ja Ryanairi vahel. Slovakkia ametiasutuste arvates kulgenuks läbirääkimised kiiremini, kui kõnealune leping oleks olnud seotud riigiga. Samuti on ilmne, et lepingut ei sõlmitud surve all. Nad väidavad ka, et lennujaam on kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest sõltumatu ning et lennujaam on suuteline rahastama oma tegevuskulusid ametiasutuste sekkumiseta.
ET Euroopa Liidu Teataja L 27/1

NÕUKOGU OTSUS,

25. oktoober 2010,

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, liidu nimel allkirjastamise koht

(2011/58/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku, koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

(1) 24. veebruaril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Vahemere piirkonna partneritega, et kehtestada kaubandussätetega seotud vaidluste lahendamise kord.

(2) Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele ja konsulteerides aluslepingu artikli 207 kohaselt määratud komiteega.

(3) Läbirääkimised on lõpule viidud ning Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord (edaspidi „leping”), parafeeriti 9. detsembril 2009.

(4) Leping tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isiku(d), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 25. oktoober 2010 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.
(15)

Direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud töörühm üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega on esitanud isikuandmete kaitse piisava taseme kohta pooldava arvamuse selles osas, mis käsitleb automatiseeritud rahvusvahelist isikuandmete edastamist Euroopa Liidust Iisraeli, või juhul kui see ei ole automatiseeritud, nende automatiseeritud töötlemist Iisraeli territooriumil. Töörühm kutsus oma pooldavas arvamuses Iisraeli ametiasutusi üles jätkama selliste õigusaktide vastuvõtmist, millega laiendatakse Iisraeli õigusaktide kohaldamisala nii, et need hõlmaksid manuaalseid andmebaase ja milles sätestatakse sõnaselgelt proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamine isikuandmete töötlemise suhtes erasektoris ning tõlgendatakse rahvusvahelist andmeedastust käsitlevaid erandeid vastavalt töörühma koostatud töödokumendis direktiivi 95/46/EÜ artikli 26 lõike 1 ühise tõlgendamise kohta sätestatud kriteeriumitele (2). Nimetatud arvamust (3) on käesoleva direktiivi sätetes arvesse võetud.
(3)

Kooskõlas nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsusega 2010/144/EÜ (1) kirjutati kõnealune leping ühenduse nimel alla, eeldusel et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.
(9)

Esimesel võrdlusperioodil peaks komisjon koostöös EASAga hindama ja valideerima tulemuslikkuse põhinäitajaid, et tagada ohutusalaste riskide asjakohane väljaselgitamine, leevendamine ja juhtimine. Liikmesriigid peaksid tulemuslikkuse põhinäitajaid jälgima ja need avaldama, samuti on liikmesriikidel õigus püstitada vastavad eesmärgid.
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui kõnealune otsus on tehtud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse 100 % eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ELi eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(358)

Lisaks sellele väitis üks huvitatud isik, et NorthLink 2 pakub äritegevusena laevas ööbimise teenust Orkneyl (kui laev on öösel sadamas) hindadega, mis jäävad alla omahinna, ning et see mõjutab hotelliteenuse pakkujaid (75). Kuigi seda küsimust ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses ei käsitletud, ei esitatud ühtegi konkreetset tõendit selle kohta, et ettevõtja NorthLink 2 kehtestatud hinnad kõnealusele teenusele on alla omahinna või et teenus mõjub negatiivselt konkureerivate hotelliteenuse pakkujate tuludele. Lisaks sellele ei saa majutushindu ja majutusteenuse osutamise maksumust laeval otseselt võrrelda hotellis majutamise hindade ja vastava teenuse maksumusega. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et ei ole põhjust väita, et NorthLink 2 käitub konkurentsivastaselt või et kõnealune teenus moonutab oluliselt konkurentsi. Igal juhul ei mõjuta konkurentsi võimalik moonutamine liikmesriikidevahelist kaubandust, eeldusel, et see leiab aset üksnes Orkneyl.
(192)

Mis puutub Ateena rahvusvahelisse lennujaama, siis olenemata Kreeka kinnitustest, et tal ei ole mingit rolli Ateena rahvusvahelise lennujaama äritegevuse mõjutamisel, täheldab komisjon, et riigile kuulub 55 % Ateena rahvusvahelise lennujaama aktsiakapitalist ning riik nimetab ametisse üheksast direktorist neli. Euroopa Kohus on välja toonud ka muid kriteeriume, mida võib kasutada selle kindlaksmääramisel, kas riigi osalusega äriühingu võetud meedet saab seostada riigiga (20). Riigiga seostatavuse üle otsustades on Euroopa Kohus osutanud teistelegi kriteeriumidele, mida saab kasutada, et määrata kindlaks, kas riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme saab seostada riigiga. Need hõlmavad äriühingu integreeritust riiklikesse haldusstruktuuridesse, tema tegevusvaldkondi ja tegevust turul, kus ta konkureerib tavatingimustes erasektori äriühingutega, tema õiguslikku seisundit (st kas tema kohta kehtib avalik õigus või tavaline äriühinguõigus), riiklike organite järelevalve taset äriühingu juhtimise üle või mõnda muud näitajat, mis konkreetse juhtumi puhul näitab riiklike organite seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, võttes arvesse ka meetme ulatust, sisu ja tingimusi. Kuigi Ateena rahvusvahelise lennujaama enamusosalus kuulub riigile, juhitakse seda käesoleval juhul erasektori äriühinguna, mis oma igapäevases tegevuses on Kreeka riigist sõltumatu (riik nimetab üheksast direktorist ametisse vaid neli), ning arvestades asjaolu, et kõik Olympic Airwaysi / Olympic Airlinesi võlad Ateena rahvusvahelisele lennujaamale makstakse tagasi koos intressidega ja need on tagatud lennukitele seatud hüpoteekidega, ei saa komisjon lõplikult järeldada, et Ateena rahvusvahelise lennujaama tegevust on võimalik seostada riigiga.
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasi nõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja need kaetakse seega ELi eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja need kaetakse seega ELi eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasi nõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ELi eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(7)

Tõhustatud koostöö eesmärgiks peaks olema luua ühtne patent, mis pakuks ühetaolist kaitset kõigi osalevate liikmesriikide territooriumil ning mille väljastaks kõigi nende liikmesriikide jaoks Euroopa Patendiamet (EPA). Ühtse patendi vajaliku eeldusena peaks kohaldatav tõlkimise kord olema lihtne ja kulutõhus ning vastama sellele, mis on ettenähtud ettepanekus nõukogu määruse vastuvõtmiseks Euroopa Liidu patendi tõlkimise korra kohta, mille komisjon esitas 30. juunil 2010, ning sisaldama ka 2010. aasta novembris eesistujariigi poolt välja pakutud kompromisspunkte, mis pälvisid nõukogus laialdase toetuse. Tõlkimise korras säiliks võimalus esitada patendiavaldus EPA-le liidu mis tahes keeles ning selles oleks tagatud muudes keeltes kui mõni EPA ametlik keel esitatud avalduste tõlkimise kulude kompenseerimine. Ühtse mõjuga patent tuleks väljastada ainult ühes EPA ametlikus keeles, nagu on sätestatud Euroopa patentide väljaandmise konventsioonis (Euroopa patendikonventsioon). Täiendavad tõlked ei oleks nõutavad, ilma et see piiraks üleminekukorra kohaldamist, mis peaks olema proportsionaalne ja sätestama lisatõlgete nõude ainult ajutiselt, kusjuures neil tõlgetel ei oleks õigusjõudu ja need teeniksid ainult teabe pakkumise eesmärki. Üleminekukorra kohaldamine lõpetataks igal juhul kohe, kui kvaliteetne masintõlge on muutunud kättesaadavaks, lähtudes kvaliteedi objektiivsest hindamisest. Vaidluse korral kohaldataks patendi omaniku suhtes tõlke esitamise kohustust.