ET Euroopa Liidu Teataja L 38/1

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/207,

20. jaanuar 2015,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eduaruannete, suurprojektide kohta teabe esitamise, ühise tegevuskava, majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete, vahendite haldaja kinnituse, auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormide ning kulude ja tulude analüüsimise metoodika kohta ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1299/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 4, artikli 101 teist ja viiendat lõiku, artikli 106 teist lõiku, artikli 111 lõiget 5, artikli 125 lõiget 10 ning artikli 127 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 288/2014 (3) on kehtestatud programmide ettevalmistamiseks vajalikud sätted. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest (edaspidi „ESI fondid”) rahastatavate programmide rakendamise tagamiseks on vaja kehtestada täiendavad määruse (EL) nr 1303/2013 kohaldamise sätted. Tervikliku ülevaate saamise ja nende sätete kättesaadavuse hõlbustamiseks tuleks need kehtestada ühes rakendusaktis.

(2) Partnerluslepingu rakendamise eduaruande vormis tuleks määrata kindlaks ühised tingimused eduaruande igas osas nõutava teabe esitamiseks, et tagada eduaruandes esitatava teabe järjepidevus ja võrreldavus ning sellest tulenevalt koondatavus. Selleks ja võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikide ja komisjoni vaheline kogu teabevahetus peaks toimuma elektrooniliselt selleks loodud süsteemis, tuleks vormis ka kindlaks määrata iga välja tehnilised omadused, sealhulgas andmete esitamise vorm, sisestamise viis ning tähemärkide piirarv. Tekstiväljade jaoks välja pakutud tähemärkide piirarvud tuginevad kõige põhjalikumate aruannete vajadustele.

(3) Määruses (EL) nr 1303/2013 kehtestatud nõuete täitmiseks on eduaruande vorm jagatud viide ossa. I osas esitatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jaoks nõutav teave ja hindamine. II osas esitatakse noorte tööhõive algatuse eduaruande jaoks nõutav teave ja hindamine. Eduaruande vormi III, IV ja V osas esitatud teave tuleks esitada Euroopa Regionaalarengu Fondile, Euroopa Sotsiaalfondile ja Ühtekuuluvusfondile, kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt on liikmeriigid, millel on fondi kohta kuni üks rakenduskava, otsustanud lisada sama määruse artikli 50 lõikes 5 nõutud teabe ning sama määruse artikli 111 lõike 4 teise lõigu punktides a, b, c ja h osutatud teabe 2017. ja 2019. aastal esitatavate iga-aastase rakendusaruande ja rakendamise lõpparuande asemel partnerluslepingu rakendamise eduaruandesse. Kui see teave on juba eduaruande I või II osas esitatud, siis ei tohiks seda III, IV või V osas korrata, kuna kogu teave tuleks ainult korra esitada.

(4) Suurprojektid moodustavad olulise osa ELi kulutustest ja on ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamiseks strateegilise tähtsusega. Ühtse rakendamise tagamiseks on vaja tagada suurprojektide kinnitamiseks nõutava teabe esitamise standardvorm. Kõnealuses vormis esitatud teave peaks andma piisava kindlustunde selle kohta, et Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi rahalise toetuse tõttu töökohtade arv Euroopa Liidus oluliselt ei vähene.

(5) Suurprojekti kinnitamise eeltingimuseks on kulude ja tulude analüüs, finantsanalüüs ja riskihindamine. Kulude ja tulude analüüsimise metoodika tuleks koostada tunnustatud parimate tavade alusel ja eesmärgiks peaks olema tagada nii analüüsimise kui ka komisjoni või sõltumatute ekspertide poolse hindamise järjepidevus, kvaliteet ja hoolsus. Suurprojektide kulude ja tulude analüüs peaks näitama, et projekt on majanduslikust seisukohast soovitatav ning et Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi rahaline toetus on vajalik projekti rahalise elujõulisuse tagamiseks.

(6) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 106 rakendamise ühtsete tingimuste tagamiseks on vaja ette näha ühise tegevuskava näidisvorm. Võttes arvesse asjaolu, et kogu liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus peaks toimuma elektrooniliselt selleks loodud süsteemis, tuleks vormis ka kindlaks määrata iga välja tehnilised omadused, sealhulgas andemete esitamise vorm, sisestamise viis ning tähemärkide piirarv.

(7) Kuna majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi saavutamise aruandlusnõuded ei ole identsed, on vaja koostada kaks rakendusaruande vormi, millest üks on seotud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga ning teine Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate koostööprogrammidega. Sellest hoolimata tuleks tagada, et kui aruandlusnõuded on nende kahe eesmärgi puhul samad või sarnased, siis ühtlustatakse vormide sisu võimalikult suures ulatuses.

(8) Iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuannete vormis tuleks määrata aruannete igas osas teabe esitamiseks ühetaolised tingimused. Sellega tagatakse, et esitatud teave on järjepidev ja võrreldav ning seda on võimalik vajaduse korral koondada. Selleks ja võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikide ja komisjoni vaheline kogu teabevahetus peaks toimuma elektrooniliselt selleks loodud süsteemis, tuleks vormis ka kindlaks määrata iga välja tehnilised omadused, sealhulgas andmete esitamise vorm, sisestamise viis ning tähemärkide piirarv. Tekstiväljade jaoks välja pakutud tähemärkide piirarvud tuginevad kõige põhjalikumate aruannete vajadustele.

(9) Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames iga-aastaste rakendusaruannete suhtes kehtivate määruse (EL) nr 1303/2013 nõuete täitmiseks, mille kohaselt tuleb eri tüüpi teavet esitada asjaomase aasta alusel, jagatakse vorm kolmeks osaks, et selgelt esitada iga aasta aruande jaoks nõutav teave. A osas esitatakse alates 2016. aastast igal aastal nõutav teave. B osas esitatakse 2017. ja 2019. aastal esitatavates aruannetes ning lõpparuannetes nõutav lisateave ning C osas 2019. aastal esitatavas aruandes ja lõpparuandes esitatav teave, mis tuleb esitada lisaks A ja B osas esitatud teabele. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt võivad liikmesriigid, millel on kuni üks rakenduskava fondi kohta, lisada teatava teabe 2017. ja 2019. aastal esitatavate iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande asemel eduaruandesse. Nende sätete ühtse rakendamise tagamiseks tuleb see teave vormis kindlaks määrata.

(10) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõike 9 kohaselt tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuannete kokkuvõte, mis on ette nähtud kodanike jaoks. See tuleks laadida üles eraldi dokumendina iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuannete lisana. Kodanikele mõeldud kokkuvõtte jaoks ei ole eraldi vormi ette nähtud ning seega võivad liikmesriigid kasutada endale kõige sobivamat struktuuri ja vormi.

(11) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 esimese lõigu punkti e kohaselt korraldusasutuse vastutusalasse kuuluva vahendite haldaja kinnituse koostamise ja esitamise nõuete ühtlustamiseks tuleb standardvormi kujul määrata selle sisu jaoks ühetaolised tingimused.

(12) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 4 ja artikli 127 lõike 5 esimese lõigu kohaselt auditeerimisasutuse vastutusalasse kuuluva auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande koostamise ning esitamise nõuete ühtlustamiseks tuleks ette näha vorm, kus esitatakse selle struktuuri ühetaolised tingimused ja määratakse kindlaks selle koostamiseks kasutatava teabe laad ja kvaliteet.

(13) Käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu rakendamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eduaruande vorm

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõikes 1 osutatud partnerluslepingu rakendamise eduaruanne koostatakse käesoleva määruse I lisas esitatud vormis.

Artikkel 2

Suurprojekti kohta teabe esitamise vorm

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktides a–i osutatud suurprojektide kinnitamiseks nõutav teave esitatakse käesoleva määruse II lisas esitatud vormis.

Artikkel 3

Kulude ja tulude analüüsimise metoodika

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktis e osutatud kulusid ja tulusid analüüsitakse kooskõlas käesoleva määruse III lisas esitatud metoodikaga.

Artikkel 4

Ühise tegevuskava näidise vorm

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 106 esimeses lõigus osutatud ühise tegevuskava sisu määratakse kindlaks käesoleva määruse IV lisas esitatud vormis.

Artikkel 5

Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete vorm

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 kohased majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud iga-aastased rakendusaruanded ja rakendamise lõpparuanded koostatakse käesoleva määruse V lisas esitatud vormis.

Artikkel 6

Vahendite haldaja kinnituse vorm

Iga rakenduskava kohta esitatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 esimese lõigu punkti e kohane vahendite haldaja kinnitus käesoleva määruse VI lisas esitatud vormis.

Artikkel 7

Auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormid

1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikes 4 osutatud auditistrateegia koostatakse käesoleva määruse VII lisas esitatud vormis.

2. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 esimese lõigu punkti a kohane auditiarvamus koostatakse käesoleva määruse VIII lisas esitatud vormis.

3. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 esimese lõigu punkti b kohane auditeerimise aastaaruanne koostatakse käesoleva määruse IX lisas esitatud vormis.

Artikkel 8

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakendamise aruannete vorm

Määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 14 kohased Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi iga-aastased rakendusaruanded ja rakendamise lõpparuanded koostatakse käesoleva määruse X lisas esitatud vormis.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 20. jaanuar 2015 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2) ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(3) Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 288/2014, 25. veebruar 2014, millega sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) kohaselt eeskirjad, mis käsitlevad majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) kohaselt eeskirjad, milles käsitletakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate koostööprogrammide näidist (ELT L 87, 22.3.2014, lk 1).

I LISA EDUARUANDE VORM I OSA Kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jaoks vajalik teave ja hindamine 1. Muutused liikmesriigi arenguvajadustes alates partnerluslepingu vastuvõtmisest (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (1) artikli 52 lõike 2 punkt a) a) Arenguvajaduste muutuste üldine kirjeldus ja hindamine, sealhulgas aluslepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 alusel vastu võetud uute asjakohaste riigipõhiste soovitustega kindlaks määratud arenguvajaduste muutuste kirjeldus. b) Vajaduse korral muud asjaolud. <type='S' maxlength=24500 input='M' > ( 2 ) 2. Edusammud Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia täitmisel ning fondispetsiifiliste ülesannete täitmisel, mis on saavutatud tänu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusele, mis on ette nähtud valitud valdkondlikele eesmärkidele, eeskätt seoses iga programmi jaoks tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidega, ning tänu kliimamuutuseesmärkide raames kasutatud toetusele (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt B) (a) Euroopa 2020. aasta strateegia raames seatud riiklike sihttasemete (3) saavutamisel tehtud edusammude ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest selleks eraldatud toetuse kirjeldus ning hindamine, osutades tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidele ja vajaduse korral kliimamuutustealase eesmärgi raames kasutatud toetustele. (b) Selle kirjeldamine ning hindamine, kuidas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on aidanud kaasa valdkondlike eesmärkide saavutamisele, osutades iga programmi tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidele ja kliimamuutuseesmärkide saavutamiseks kasutatud toetusele, või kuidas need fondid on aidanud kaasa liidu prioriteetide täitmisele ning millist edu on saavutatud partnerluslepingus sätestatud iga valdkondliku eesmärgi põhitulemuste saavutamisel, sealhulgas vajaduse korral kirjeldades Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetuse rolli majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel, osutades iga programmi tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärkidele. (c) Vajaduse korral Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest uute asjakohaste riigipõhiste soovituste täitmiseks antava toetuse kirjeldus. (d) Vajaduse korral Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil arenguvajaduste muutumisega tegelemise kirjeldus. (e) Üksnes 2019. aasta aruande puhul: tabeli 2 andmete kokkuvõtlik analüüs, mis hõlmab vahe-eesmärkide mittesaavutamise põhjuste ja nende kõrvaldamiseks võetud meetmete hindamist. (f) Vajaduse korral muud asjaolud. <type='S' maxlength=52500 input='M'> Tabel 1. Kliimamuutuseesmärkide jaoks kasutatud toetus Fond A. Partnerluslepingu kliimamuutuseesmärkide jaoks kasutatud toetus B. Kliimamuutuseesmärkide jaoks kasutatud toetus (4) Partnerluslepinguga võrreldes kasutatud toetuse protsent (% B/A) Euroopa Regionaalarengu Fond <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Ühtekuuluvusfond <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Euroopa Sotsiaalfond (5) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Euroopa Merendus- ja Kalandusfond <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> KOKKU <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'>

Tabel 2. Ainult 2019. aasta aruande puhul — vahe-eesmärkide saavutamine liikmesriigi hinnangu alusel Programm Prioriteet Fond (6) Piirkonna kategooria (7) Temaatiline (7) eesmärk Vahe-eesmärkide saavutamine (jah/ei) Euroopa Liidu toetus <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='C' input='M'> <type='N' input='M'> 3. Ainult 2017. aasta aruande puhul — partnerluslepingus kehtestatud eeltingimuste täitmiseks võetud meetmed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt c) Vajaduse korral üldine teave ja hindamine seoses sellega, kas partnerluslepingus kehtestatud kohaldatavad eeltingimused, mida ei ole partnerluslepingu vastuvõtmise kuupäeval täidetud, on kindlaks määratud ajakava kohaselt rakendatud. <type='S' maxlength=10500 input='M'> Kohaldatavad üldised eeltingimused, mis olid täielikult täitmata või osaliselt täidetud Täitmata kriteeriumid Võetud meede Tähtpäev (kuupäev) Täitmise eest vastutavad asutused Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI) Täidetud kriteeriumid (JAH/EI) Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele) Märkused (iga meetme kohta) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> Meede 1 Meede 2

Kohaldatavad valdkondlikud eeltingimused, mis olid täielikult täitmata või osaliselt täidetud Täitmata kriteeriumid Võetud meede Tähtpäev (kuupäev) Täitmise eest vastutavad asutused Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI) Täidetud kriteeriumid (JAH/EI) Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele) Märkused (iga meetme kohta) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> Meede 1 Meede 2 4. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning teiste liidu ja riiklike rahastamisvahendite ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahelise koordineerimise tagamise mehhanismide rakendamine (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt d) <type='S' maxlength=14000 input='M'> (a) Partnerluslepingus kehtestatud koordineerimismehhanismide ja nende rakendamisel (kui see on asjakohane) tekkinud mis tahes probleemide hindamine. (b) Vastavalt vajadusele kohandatud ja uute koordineerimismehhanismide kirjeldus. (c) Vajaduse korral muud asjaolud. 5. Integreeritud lähenemisviisi rakendamine territoriaalse arengu suhtes või rakenduskavade rakendamisel põhinevate integreeritud lähenemisviiside kokkuvõte, sealhulgas edusammud koostöö jaoks kehtestatud prioriteetvaldkondades (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt e) a) Üldised märkused ja hindamine. <type='S' maxlength=14000 input='M'> b) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti i puhul — kogukonna eestvedamisel kohaliku arengu rakendamise ülevaade. <type='S' maxlength=7000 input='M'> c) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti i puhul — vajaduse korral integreeritud territoriaalsete investeeringute rakendamise ülevaade. <type='S' maxlength=7000 input='M'> d) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti ii puhul — vajaduse korral makropiirkondlike ja mere vesikonna strateegiate rakendamise ülevaade. <type='S' maxlength=7000 input='M'> e) Seoses määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunktiga iii vajaduse korral ülevaade integreeritud lähenemisviisi rakendamisest vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste piirkondade või kõige suurema diskrimineerimis- või tõrjutusriskiga sihtrühmade vajadustega tegelemiseks. — Vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste piirkondade või kõige suurema diskrimineerimis- või tõrjutusriskiga sihtrühmade vajadustega tegelemiseks võetud meetmete kirjeldus. — Nende geograafiliste piirkondade/sihtrühmade vajadustega tegelemisel saavutatud tulemuste kirjeldus. <type='S' maxlength=7000 input='M'> f) Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 2 punkti a alapunkti iv puhul vajaduse korral ülevaade rakendamisest selliste ebasoodsate tingimuste all kannatavate geograafiliste alade rahvastikuprobleemidega tegelemiseks. <type='S' maxlength=7000 input='M'> 6. Vajaduse korral meetmed, mis on võetud, et parandada liikmesriikide asutuste ja toetusesaajate suutlikkust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde hallata ja kasutada (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt f) <type='S' maxlength=14000 input='M'> 7. Võetud meetmed ja toetusesaajate halduskoormuse vähendamisel saavutatud edu (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt g) <type='S' maxlength=14000 input='M'> 8. Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 5 osutatud partnerite roll partnerluslepingu rakendamisel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt h) a) Partnerluslepingust lähtudes eduaruande koostamisel valitud partnerite rolli kirjeldus ja hindamine. b) Valitud partnerite poolt rakenduskavade rakendamisel osalemise, sealhulgas rakenduskavade järelevalvekomiteedes osalemise kirjeldus ja hindamine. c) Vajaduse korral muud asjaolud. <type='S' maxlength=21000 input='M'> 9. Kokkuvõte Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide läbivate teemade ja poliitikaeesmärkide rakendamiseks võetud meetmetest (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 52 lõike 2 punkt i) (a) Kokkuvõte läbivate teemade rakendamiseks võetud meetmetest, mille eesmärk on tagada nende põhimõtete edendamine ja järelevalve eri rakenduskavade raames, lähtudes partnerluslepingu sisust: (1) sooline võrdõiguslikkus, diskrimineerimiskeeld, puudega inimeste juurdepääsuvõimalused; (2) säästev areng (keskkonnakaitse, ressursitõhusus, kliimamuutuste mõju leevendamine ja nendega kohanemine, elurikkuse kaitse ja riskide ärahoidmine). (b) Läbivate poliitikaeesmärkide süvalaiendamise tagamiseks rakendatud meetmete kokkuvõte, osutades partnerluslepingu sisule. (c) Vajaduse korral muud asjaolud. <type='S' maxlength=14000 input='M'> II OSA Noorte tööhõive algatuse kohta esitatav teave ja selle algatuse hindamine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1304/2013 (8) artikli 19 lõike 5 kohaldamise korral) 10. Noorte tööhõive algatuse rakendamine (määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõige 5) (a) Noorte tööhõive algatuse rakendamise üldine kirjeldus, sealhulgas selle kohta, kuidas noorte tööhõive algatus on aidanud kaasa noortegarantii rakendamisele, ning mis hõlmab konkreetseid näiteid noorte tööhõive algatuse raames toetatud sekkumiste kohta. (b) Noorte tööhõive algatuse rakendamisel tekkinud mis tahes probleemide ja nende probleemide lahendamiseks võetud meetmete kirjeldus. (c) Noorte tööhõive algatuse rakendamise hindamine määratud eesmärkide ja sihttasemete ning noortegarantii rakendamiseks eraldatud panuse seisukohast. <type='S' maxlength=14000 input='M'> III OSA Ühtekuuluvuspoliitika kohta esitatav teave ja selle poliitika hindamine, kui kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikes 4 sätestatud varianti lisada iga-aastaste rakendusaruannete teatavad osad eduaruandesse — tuleb esitada 2017. ja 2019. aastal 11. Täiendav teave ja hindamine, mis võib lisada olenevalt rakenduskava sisust ja eesmärkidest (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõige 4; lisatakse, kui on vaja täiendada eduaruande teisi osi) 11.1 Edusammud integreeritud lähenemisviisi rakendamisel territoriaalse arengu suhtes, sealhulgas selliste piirkondade arengu suhtes, kus on rahvastikuprobleemid ning püsivad või looduslikud ebasoodsad tingimused, linnade säästev areng ning rakenduskava kohane kohalik arendustegevus kogukonna eestvedamisel. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.2 Edusammud liikmesriikide asutuste ja toetusesaajate fondide haldamise ning nende kasutamise suutlikkuse parandamiseks võetud meetmete rakendamisel. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.3 Edusammud piirkondadevaheliste ja rahvusvaheliste meetmete rakendamisel. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.4 Edusammud vaesusest enim mõjutatud geograafiliste piirkondade või suurima diskrimineerimis- või sotsiaalse tõrjutuse riskiga sihtrühmade erivajaduste rahuldamise meetmete rakendamisel, pöörates eriti tähelepanu marginaliseeritud kogukondadele, puudega inimestele, pikaajalistele töötutele ja mittetöötavatele noortele, lisades vajaduse korral kasutatud rahastamisvahendid. <type='S' maxlength=3500 input='M'> IV OSA Noorte tööhõive algatuse rakendamise kohta esitatav teave ja selle hindamine, kui kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikes 4 sätestatud varianti — tuleb esitada 2019. aastal (9) 12. Noorte tööhõive algatuse rakendamine (määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõige 4) a) Nende oluliste tähelepanekute kirjeldus, mis on saadud määruse (EL) 1304/2013 artikli 19 lõikes 6 osutatud hindamise tulemusena, millega hinnatakse Euroopa Sotsiaalfondist antud ühise toetuse ja noorte tööhõive algatusele suunatud konkreetse eraldise, sealhulgas noortegarantii elluviimiseks tehtud eraldise tulemuslikkust, tõhusust ja mõju. b) Noorte tööhõive algatuses osalevatele isikutele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, marginaliseeritud kogukondadest inimestele ja haridussüsteemist kvalifikatsioonita lahkunud inimestele laekunud tööpakkumiste kvaliteedi kirjeldus ja hindamine. c) Selliste edusammude kirjeldus ja hindamine, mis noorte tööhõive algatuses osalejad on teinud haridustee jätkamisel, püsiva ja inimväärse töö leidmisel või suundumisel õpipoisiõppesse või kvaliteetsele praktikakohale. <type='S' maxlength=14000 input='M'> V OSA Ühtekuuluvuspoliitika kohta esitatav teave ja selle poliitika hindamine, kui kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikes 4 sätestatud varianti (lisada vajaduse korral eduaruande teiste osade täiendamiseks) — tuleb esitada 2019. aastal 13. Rakenduskava panus liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisse (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 5) Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele rakenduskavast antud panuse teave ja hindamine. <type='S' maxlength=17500 input='M'> (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320). (2) Väljaelementide seletus: type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär; input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis; maxlength = maksimaalne tähemärkide arv koos tühikutega. (3) EAFRD puhul lähtutakse hindamisel ja kirjeldamisel liidu prioriteetides seatud sihttasemetest, kuna strateegias „Euroopa 2020” keskendutakse kuuele prioriteedile. (4) Kokku eurodes, lähtudes komisjonile eelmise aasta 31. detsembri tähtpäevaks deklareeritud rahastamiskõlblikest kuludest. (5) Hõlmab ka noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud vahendeid (konkreetsed eraldised ja neile vastav ESFi toetus). (6) Selles tabelis käsitatakse noorte tööhõive algatuste jaoks eraldatud vahendeid (konkreetsed eraldised ja neile vastav ESFi toetus) fondina. (7) Ei kohaldata EAFRD ega EMKFi suhtes. (8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470). Selle osa täidab liikmesriik, kus on kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt noorte tööhõive algatuse raames toetatavaid piirkondi. (9) Selle osa täidab liikmesriik, kus on määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 16 kohaselt noorte tööhõive algatuse raames toetatavaid piirkondi.

III LISA Kulude ja tulude analüüsimise metoodika 1. ÜLDPÕHIMÕTTED 1.1. Kulude ja tulude analüüsi eesmärk ühtekuuluvuspoliitika kontekstis on toetada suurprojekti hindamist, et: — hinnata, kas suuprojekt on väärt kaasrahastamist (majanduslikust seisukohast); — hinnata, kas suuprojekt vajab kaasrahastamist (rahalisest seisukohast). 1.2. Kulude ja tulude analüüs: — tehakse projekti ettevalmistamise etapis võimalikult kiiresti, üldjuhul projekti esialgse projekteerimise etapi lõpus; — on suurprojekti taotluse osa, mida võetakse arvesse koos suurprojektide kohta koostatavate teiste dokumentidega, sealhulgas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõikes 1 osutatud teavet sisaldavad dokumendid. 1.3. Kulude ja tulude analüüs peab vastama järgmistele põhimõtetele: — kulude ja tulude analüüs tuleb teha eelnevalt kindlaks määratud poliitiliste eesmärkide kohaselt; — kulude ja tulude analüüsi jaoks tuleb määrata kindlaks asjakohane sotsiaalne kontekst ja perspektiiv (kohalik, piirkondlik, riiklik, piiriülene, ülemaailmne); — kulude ja tulude analüüsi jaoks on vajalik ühine mõõtühik (üldjuhul rahaline); — kulude ja tulude analüüsi jaoks on vaja võrrelda uue investeeringu tegemise stsenaariumit uue investeeringu tegemata jätmise stsenaariumiga (kasvumeetodil analüüs (1)); — kulude ja tulude analüüsi jaoks on vaja võrdlusperioodi, mis on projekti jaoks asjakohane; — kulude ja tulude analüüsi puhul tuleb võtta arvesse investeeringu jääkväärtusi; — kulude ja tulude analüüsi puhul tuleb mõõtemääramatusega tegelemiseks teha riskihindamine. 1.4. Suurprojekti kulude ja tulude analüüs hõlmab allpool määratud osi: 1) konteksti kirjeldamine; 2) eesmärkide kindlaksmääramine; 3) projekti kindlaksmääramine; 4) teostatavusuuringute tulemused nõudluse ja variantide analüüsiga; 5) finantsanalüüs; 6) majandusanalüüs; 7) riskihindamine. 2. KULUDE JA TULUDE ANALÜÜSI OSAD 2.1. Projekti konteksti kirjeldamine ja eesmärkide määratlemine, projekti kindlaksmääramine, projekti teostatavus nõudluse ja variantide analüüsiga 2.1.1. Konteksti kirjeldamine Selleks on vaja kindlaks määrata sotsiaalsed, majanduslikud, poliitilised ja institutsioonilised aspektid. Kirjeldatavad peamised omadused on seotud järgmisega: (1) projektiga seotud riigi/piirkonna sotsiaalmajanduslikud tingimused; (2) poliitilised ja institutsionaalsed asjaolud, sealhulgas kehtivad majanduspoliitikad ja arengukavad koos nende poliitiliste eesmärkidega; (3) praeguse taristu sihtkapital ja teenuse osutamine; (4) elanikkonna taju ja ootused seoses osutatava teenusega. 2.1.2. Projekti eesmärkide kindlaksmääramine Projekti jaoks määratakse kindlaks selged eesmärgid, et kindlustada investeeringu vastavus olemasolevale vajadusele, ja et hinnata projekti tulemusi ning mõju. Eesmärgid tuleks võimaluste piires baasväärtuste ja sihtväärtustega arvuliselt kindlaks määrata. Eesmärkide kindlaks määramist kasutatakse, et määrata võimaluse ja vajaduse korral kindlaks projektist saadav kasu, et hinnata projekti panust heaolusse ja rakenduskava(de) prioriteetsete suundade erieesmärkide saavutamisse. 2.1.3. Projekti kindlaksmääramine Suurprojekti kindlaksmääramisel võetakse arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 100 sätestatud suurprojekti määratlust ja järgmisi põhimõtteid: 1) projekt tuleb selgelt määratleda eraldiseisva analüüsiühikuna, st et tehnilisi osi, halduslikke või rahalisi etappe, mida ei saa pidada eraldi tegevuseks, analüüsitakse kulude ja tulude hindamise raames koos suurprojekti osaks olevate teiste etappidega; 2) mõjupiirkonda, lõplikke abisaajaid (2) ja asjaomaseid sidusrühmi, kelle heaolu on projektist saadava puhastuluga hõlmatud; 3) rakendamise eest vastutav asutus on välja selgitatud ning tema tehnilist, rahalist ja institutsioonilist suutlikkust on analüüsitud. 2.1.4. Projekti teostatavus nõudluse ja variantide analüüsiga Kulude ja tulude analüüsimisel võetakse arvesse teostatavusuuringuid, mis hõlmavad üldjuhul järgmisi asjaolusid: nõudluse analüüs; variantide analüüs; olemasolev tehnoloogia; tootmiskava (sealhulgas taristu kasutamise määr); töötajate vajadus; projekti mastaap, asukoht, füüsilised sisendid, ajastus ja rakendamine ning laiendamise ja rahalise planeerimise etapid; keskkonnamõju; kliimamuutuste mõju leevendamise asjaolud (kasvuhoonegaaside heide), ressursitõhusus ning vastupidavus kliimamuutuste mõjule ja looduskatastroofidele (asjakohasel juhul). Võetakse arvesse järgmist. (1) Teostatavuse analüüsis määratakse kindlaks tehniliste, majanduslike, keskkonnamõju ja kliimamuutuste mõju leevendamise ning sellega kohanemise, regulatiivsete ja institutsionaalsete asjaoludega seotud võimalikud piirangud ning vastavad lahendused. Projekt on teostatav, kui selle koostamisel täidetakse riigi, piirkonna või konkreetse objektiga seotud tehniliste, õiguslike, rahaliste või muude piirangute nõuded. Teostatavad võivad olla mitu projekti varianti. Teostatavusuuringute kokkuvõte tuleb esitada kulude ja tulude analüüsis. Kulude ja tulude analüüs peab olema kooskõlas teostatavusuuringutes esitatud teabega. (2) Nõudluse analüüsis selgitatakse välja ja määratakse arvuliselt kindlaks investeerimise sotsiaalne vajadus ja selles kaalutakse vähemalt: — praegust nõudlust, lähtudes vormidest ja tegelikest andmetest; — prognoositud nõudlust makromajanduslike ja sektori prognooside ning nõudluse elastsuse hinnangute alusel seoses asjakohaste hindade, tulude ja muude peamiste määrajatega; — pakkumispoolseid asjaolusid, sealhulgas olemasolevate varude ja eeldatavate (taristu) arengute analüüsi; — võrgustiku mõju (kui see on olemas). (3) Variantide analüüsi eesmärk on hinnata ja võrrelda erinevaid alternatiivseid variante, mida peetakse üldiselt teostatavaks, et täita projektiga seotud praegust ja tulevast nõudlust ning et leida parim lahendus. Variante tuleks hinnata erinevate kriteeriumide alusel, sealhulgas näiteks tehnilised, institutsionaalsed, majanduslikud, keskkondlikud ja kliimamuutuste asjaolud. Variantide analüüs tuleks teha kahes etapis; esimese etapi vältel kontrollitakse peamisi strateegilisi variante (s.o taristu tüüp ja projekti asukoht) ning teise etapi vältel konkreetseid tehnilisi lahendusi. Kui projekti rakendatakse avaliku ja erasektori partnerlusena, peaks see analüüsi teine etapp keskenduma mitmetele väljundkirjeldustele, mis võivad olla või võivad mitte olla avaliku ja erasektori partnerluse projekti väljundkirjeldustega hõlmatud. See esimene etapp tugineb üldjuhul (peamiselt kvalitatiivsetele) mitme kriteeriumi analüüsidele ja teise etapi puhul kasutatakse üldjuhul peamiselt kvantitatiivseid meetodeid. Parima variandi valimisega seotud peamised asjaolud: — otsitava lahenduse nõuetekohaseks põhjendamiseks esitatakse tõendid selle kohta, et valitud projekt on optimaalne lahendus mitmete variantide hulgast, mida kaaluti tehnilise teostatavusuuringu jooksul; — kui eri variantidel on sama ainulaadne eesmärk ja sama või väga sarnane välismõju, siis soovitatakse valiku tegemisel tugineda toodetud väljundühiku kohta kõige väiksemate kuludega lahendusele, võttes arvesse selle variandiga seotud pikaajalise käitamise ja hoolduskulusid; — kui väljund ja välismõju on eri variantide puhul erinevad (eeldades, et neil kõigil on sama eesmärk), kutsutakse liikmesriiki tegema parima variandi valimiseks kõigi peamiste variantide kulude ja tulude lihtsustatud analüüsi, määrates kindlaks sotsiaalmajanduslikust seisukohast kõige soodsam variant, ning valik peaks lähtuma projekti majandusnäitajatest, sealhulgas selle majanduslikust nüüdispuhasväärtusest. Lihtsustatud kulude ja tulude analüüs tehakse peamiste rahaliste ja majanduslike andmete, sealhulgas nõudluse, investeerimis- ja tegevuskulude, tulude, otseste tulude ja välismõju (nagu on asjakohane) ligikaudsete prognooside alusel. 2.2. Finantsanalüüs Nagu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis e on sätestatud, tuleb kulude ja tulude analüüsi lisada finantsanalüüs. Finantsanalüüs peab hõlmama järgmist: (a) investeeringu ja riikliku kapitali rahalise kasumlikkuse hindamine; (b) fondidest antava kohase (maksimaalse) toetuse kindlaksmääramine; (c) projekti rahalise elujõulisuse (jätkusuutlikkuse) kontrollimine. Finantsanalüüs tuleks vajaduse ja võimlause korral teha projekti omaniku ja/või käitaja seisukohast, mis võimaldab kontrollida rahavoogusid ja tagada positiivne sularahasaldo, et kontrollida rahalist jätkusuutlikkust ning arvutada projekti investeeringu ja diskonteeritud rahavoogudel põhineva kapitali rahalise tasuvuse indeksid. Kui omaniku ja käitaja puhul ei ole tegemist ühe ja sama isikuga, tuleks teha koondfinantsanalüüs, mille puhul arvatakse välja omaniku ja käitaja vahelised rahavood. Võimaluse korral ja vastavalt vajadusele tuleks finantsanalüüs teha püsihindadega (lähteaastal kindlaks määratud hinnad), aga suhteliste hindade eeldatud muutusi tuleks riskihindamise raames arvesse võtta. 2.2.1. Diskonteeritud rahavoo metoodika, kasvumeetod ja muud finantsanalüüsi põhimõtted Suurprojektide finantsanalüüsi tegemisel võetakse arvesse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III jaos (meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu) kirjeldatud meetodeid, sealhulgas: diskonteeritud puhastulu arvutamise meetod (sealhulgas võrdlusperiood ja kasvumeetod) ning diskonteeritud rahavoog (sealhulgas reaalne rahaline diskontomäär). Finantsanalüüsi tegemiseks on vaja järgmisi andmeid: 1) investeerimiskulud, sealhulgas püsiinvesteeringud, mittepüsiinvesteeringud, sealhulgas stardikulud ja vajaduse korral töökapitalis toimuvad muutused; 2) asenduskulud, nagu on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 17 punktis a; 3) tegevuskulud, nagu on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 17 punktides b ja c; 4) tulud, nagu on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 16; 5) rahastamisallikad, sealhulgas (avaliku või erasektori) investori omakapital, laenudest saadud kapital (sel juhul on laenu tagasimaksed ja intress projekti jätkusuutlikkuse analüüsis projekti väljavool) ning mis tahes täiendavad rahalised vahendid nagu toetused. Nendes sektorites, kus see on asjakohane, sealhulgas keskkonnasektoris, tuleks tariifid määrata kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab”, võttes arvesse taskukohasust, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III jaos (meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu), ning kulude täielikku sissenõudmist (3). Kulude täieliku sissenõudmise põhimõtte järgimine seisneb selles, et: 1) tariifide eesmärk peaks olema võimaluste piires kapitalikulude, tegevus- ja hoolduskulude, seahulgas keskkonna- ja ressursikulude sissenõudmine; 2) tariifi struktuur maksimeerib projekti tulud enne riiklikke subsiidiume, võttes arvesse taskukohasust. Põhimõtte „saastaja maksab” ja kulude täieliku sissenõudmise põhimõtte piirangud kasutajate maksude ja tasude puhul: 1) ei tohiks ohustada projekti rahalist jätkusuutlikkust; 2) peaksid üldiselt olema ajutised ja neid tuleks säilitada kuni kasutajale taskukohasuse tekkimiseni. 2.2.2. Finantsanalüüsi tulemused a) Investeeringu ja riikliku kapitali rahalise kasumlikkuse hindamine Rahaline nüüdispuhasväärtus on summa, mis saadakse projekti eeldatava investeeringu ja (diskonteeritud) tegevus- ja asenduskulude lahutamisel eeldatavate tulude diskonteeritud väärtusest. Rahaline tulumäär on diskontomäär, mille puhul on rahaline nüüdispuhasväärtus null. Investeeringu rahalise kasumlikkuse hindamisel prognoositakse rahalist nüüdispuhasväärust ja investeeringu rahalist tulumäära (FNPV(C) ja FRR(C)). Nende näitajate puhul võrreldakse investeerimiskulusid puhastuludega ja mõõdetakse ulatust, milles projekti puhastuludega on võimalik investeering tagasi maksta, olenemata rahastamisallikast. Mõnel juhul (seoses riigiabi ja eraettevõtjatega) on vaja arvutada FRR(Kp). Intressimakseid FNPV(C) arvutamisse ei kaasata. Selleks et projekt vajaks fondide toetust: peaks FNPV(C) enne ELi panust olema negatiivne ja FRR(C) peaks olema väiksem diskontomäärast, mida analüüsis kasutatakse (välja arvatud teatavad riigiabi eeskirjadega hõlmatud projektid, mille puhul see ei pruugi olla asjakohane). Kui suurprojekti puhul võib täheldada suurt rahalist kasumlikkust (s.o FRR(C) on rahalisest diskontomäärast oluliselt suurem), peetakse seda üldreeglina piisavaks, et investor saaks projekti ilma Euroopa Liidu panuseta rakendada. Euroopa Liidu panus võib olla põhjendatud ainult juhul, kui tõendatakse, et investeering ei ole üksinda garanteeritult tulus, võttes arvesse, et investorile projekti (näiteks väga innovatiivse projekti) rakendamisest tekkivad riskid võivad ilma riigitoetuseta olla investeeringu tegemiseks liiga suured. Riikliku kapitali rahalise kasumlikkuse hindamisel prognoositakse rahalist nüüdispuhasväärust ja kapitali rahalist tulumäära (FNPV(K) ja FRR(K)). Need näitajad mõõdavad ulatust, milles projekti puhastuludega on võimalik maksta tagasi riigi (nii avaliku kui ka erasektori) rahadest tagatud rahalised ressursid. FNPV(K) ja FRR(K) arvutamiseks on vajalik järgmine: — projekti investeeritud rahalisi vahendeid, mille puhul ei ole ELi toetust arvesse võetud, käsitatakse väljavoona, võtmata arvesse investeerimiskulusid; — omakapitali toetused võetakse arvesse nende projektist tegeliku väljamaksmise või (laenude korral) tagasimakse tegemise hetkel; — intressimaksed lisatakse kapitali tulumäära (FNPV(K)) analüüsi tabelisse; — tegevussubsiidiume ei lisata kapitali tulumäära (FNPV(K)) analüüsi tabelisse. Selleks et projekt vajaks fondide toetust: peaks FNPV(K) olema Euroopa Liidu abi arvesse võttes null ja FRR(K) peaks olema diskontomäärast väiksem või sellega võrdne; vastasel juhul tuleb seda põhjendada. Vajaduse korral tuleks arvutada ka projektiedendaja omakapitalilt saadava tulu (FRR(Kp)). Selle puhul võrreldakse investeeringu puhastulusid edendaja tagatud ressurssidega: s.o investeerimiskulu, millest on lahutatud ELilt ja/või riiklikelt/piirkondlikelt asutustelt saadud toetused, mida ei tule tagasi maksta. See tegevus võib olla eriti kasulik riigiabi kontekstis, et kontrollida, et (ELi ja riikliku) abi intensiivsus tagab parima kuludele vastava tulu, et anda riiklikku rahalist tuge ainult sellele, mis on vajalik projekti majanduslikuks või rahaliseks elujõulisuseks. Kui projekti puhul eeldatakse olulist positiivset tulu (s.o oluliselt üle eeldatava kasumlikkuse riiklike võrdlusaluste kõnealuses sektoris), siis näitab see, et saadud toetus võib anda toetusesaajale tavapärasest suuremat tulu ja seega ei pruugi Euroopa Liidu panus olla põhjendatud. b) Fondidest antava kohase (maksimaalse) toetuse kindlaksmääramine Tulu tekitavate projektide jaoks fondidest antav kohane (maksimaalne) toetus määratakse kindlaks kooskõlas ühe meetodiga, millega määratakse kindlaks võimalik puhastulu kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 61 (tegevus, millega pärast lõpetamist kaasneb puhastulu) ja määruse (EL) nr 1303/2013 V lisaga ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 III jaoga, millega kehtestatakse meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuse puhul, millega kaasneb puhastulu. c) Rahalise elujõulisuse (jätkusuutlikkuse) tagamine Rahalise jätkusuutlikkuse analüüs tugineb diskonteerimata rahavoogude prognoosidele. Seda kasutatakse peamiselt selleks, et näidata, et projektil on igal aastal piisavad rahalised vahendid, mis võimaldavad kogu võrdlusperioodi jooksul alati katta investeerimis- ja tegevuskulusid. Rahalise jätkusuutlikkuse analüüsi peamised asjaolud on järgmised: 1) projekti rahalise jätkusuutlikkuse kontrollimisel veendutakse, et summaarne (diskonteerimata) netorahavoog on igal aastal ja kogu asjakohase võrdlusperioodi vältel positiivne (või null); 2) selleks arvesse võetavate netorahavoogude puhul tuleks: — võtta arvesse investeerimiskulusid, kõiki (riiklikke ja ELi) rahalisi vahendeid ja tulu, makstavaid tegevus- ja asenduskulusid, üksuse finantskohustustega seotud tagasimakseid, kapitalimakseid, intresse ja otseseid makse; — arvata välja käibemaks, kui see ei ole sissenõutav; — mitte võtta arvesse jääkväärtust, välja arvatud juhul, kui vara tegelikult kõnealuse analüüsi viimasel aastal likvideeritakse; 3) kui tegevuse suhtes ei kohaldata määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõudeid või kui tulevikus eeldatakse negatiivset rahavoogu, tuleb märkida, kuidas kulud kaetakse, esitades toetusesaaja/käitaja sõnaselge pikaajalise kinnituse, et ta tagab projekti jätkusuutlikkuse tagamiseks piisavad rahalised vahendid muudest allikatest; 4) kui projektid kuuluvad olemasoleva taristu raamesse, näiteks suutlikkuse laiendamise projektid, tuleb kontrollida süsteemi käitaja üldist rahalist jätkusuutlikkust „projekti hõlmava stsenaariumi puhul” (rohkem kui ühe pikendatud osa suutlikkust) ning teha süsteemi käitaja tasemel jätkusuutlikkuse analüüs ja võtta selle tulemusi riskihindamise käigus arvesse. 2.2.3. Avaliku ja erasektori partnerluse finantsanalüüs Avaliku ja erasektori partnerlusena rakendatud suurprojektide finantsanalüüsi tegemisel tuleb võtta arvesse järgimisi asjaolusid. (1) Võib määrata suurema rahalise diskontomäära kui komisjoni delegeeritud määruse III jaos (meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu) kehtestatud standardmäär, et võtta arvesse erasektori investori kapitaliga seotud suuremat alternatiivkulu. Toetusesaaja peaks seda suuremat alternatiivkulu juhtumipõhiselt põhjendama, esitades võimaluse korral tõendid erasektori partneri varasemate tulude kohta samalaadsete projektide raames või muud asjakohased faktilised tõendid. (2) Avaliku ja erasektori partnerluse kavade puhul, kus taristu omanik on käitajast erinev isik, tuleb teha nii omanikku kui ka käitajat hõlmav koondfinantsanalüüs. (3) V.a juhul, kui erasektori partner valitakse õiglase, läbipaistva ja avatud konkurentsipõhise hankemenetlusega, millega tagatakse avaliku sektori partnerile kuludele vastav suurim tulu, (4) arvutatakse erakapitali rahalise kasumlikkuse kontrollimiseks ja ELi toetusest saadava liiga suure kasumi vältimiseks erainvestori investeeritud kapitali rahalist kasumlikkust mõõtev näitaja (FRR(Kp)), (5) millega võrreldakse erasektori partnerile tekkinud puhastulu investeeringu ajal (kas omakapitali või laenude kaudu) tagatud investeeringuga. Selle tulemuseks olevat FRR(Kp)-d võrreldakse kõnealuse sektori eeldatava kasumlikkuse riiklike või rahvusvaheliste võrdlusalustega 2.3. Majandusanalüüs Nagu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis e on sätestatud, tuleb kulude ja tulude analüüsi lisada majandusanalüüs. Majandusanalüüs on analüüs, mis tehakse majanduslike väärtuste abil, mis peegeldavad kaupade ja teenuste sotsiaalseid alternatiivkulusid. 2.3.1. Majandusanalüüsi peamised etapid Majandusanalüüs tuleks teha pideva majandusarvestuse (vari)hindadega ja selle lähtepunktiks peaks olema rahavoogude finantsanalüüs. Majandusanalüüs hõlmab järgmisi etappe. 1. Rahalised korrektsioonid kaudsete maksude (näiteks käibemaks, aktsiisimaksud), subsiidiumide ja riigiasutuste ülekandel põhinevate maksete (näiteks maksed riiklikult tervishoiusüsteemilt) majandusanalüüsist väljaarvamiseks. Kui kaudsed maksud/subsiidiumid on mõeldud välismõju alusel korrigeerimiseks, siis lisatakse need majandusanalüüsi, kui need väljendavad kohaselt seonduvate välismõju sotsiaalset piirmäära ja kui majanduslikke kulusid/tulusid ei arvestata topelt. 2. Majandusarvestuse (vari)hindade ümberhindamine, kohaldades rahaliste hindade suhtes turumoonutuste korrigeerimiseks ümberhindlustegurit. Kui ümberhindlustegurid ei ole riiklikust planeerimisametist saadaval ja kui ei ole olulisi turumoonutusi, võib lihtsuse huvides määrata ümberhindlusteguriks üks (CF=1). Ümberhindlustegurid võivad olla ühtsusest suuremad (või väiksemad), kui majandusarvestuse hinnad on turuhindadest suuremad (või väiksemad). 3. Turuga mitteseotud mõju (välismõju alusel tehtavate korrektsioonide) rahaliseks muutmist tuleks prognoosida ja sellele tuleks määrata väärtus, nagu on asjakohane, kasutades väidetava või avaldatud eelistatuse meetodit (näiteks hedonistlik hind) või muid meetodeid. Majandusanalüüsis võetakse arvesse ainult otsest mõju, et vältida topeltarvestust, kui üldjuhul väljendavad varihinnad ja välismõju rahaline arvestamine kaudset mõju. Rahalised tulud kasutajatasude, -maksude ja -tariifide kujul tuleks majandusanalüüsist välja arvata ja asendada kasutajatele avalduvate otsese mõju prognoosiga kas „maksevalmiduse” või majandusarvestuse hindade kaudu. Kasutaja „maksevalmiduse” asendajatena ei tohiks kasutada kasutajatasusid, -makse ja -tariife, eelkõige turukonkurentsiga mitte kokkupuutuvates või poliitilistest kaalutlustest tugevalt mõjutatud sektorites. 4. Prognoositavate kulude ja tulude diskonteerimine: kui majanduslike kulude ja tulude voogu on prognoositud, siis kohaldatakse sotsiaalse diskontomäära abil standardset diskonteeritud rahavoo metoodikat. Sotsiaalse ajalise eelistuse määra alusel prognoositakse sotsiaalse diskontomäära järgmisi võrdlusaluseid: 4,95 % Ühtekuuluvusfondist rahastatavate liikmesriikide puhul ja 2,77 % teiste liikmesriikide puhul. Lihtsustamise otstarbel ja üldreeglina kasutatakse Ühtekuuluvusfondist rahastatavate liikmesriikide (Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari) puhul võrdlusalusena sotsiaalset diskontomäära 5 % ja teiste liikmesriikide (Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Ühendkuningriik) puhul 3 %. Liikmesriigid võivad kehtestada sotsiaalseks diskontomääraks muu näitaja kui 5 % või 3 %, kui nad: (1) põhjendavad seda majanduskasvu prognoosi ja muude näitajate alusel, määrates sotsiaalse diskontomäära sotsiaalse ajalise eelistuse lähenemisviisi abil, ning (2) tagavad selle järjekindla rakendamise sama riigi, piirkonna või sektori sarnaste projektide raames. Rakenduskava alguses tehakse toetusesaajatele ja komisjonile kättesaadavaks teave erineva võrdlusaluse kohta. 2.3.2. Majandusliku tulemuslikkuse näitajate arvutamine Järgmised (allpool kindlaks määratud) majandusliku tulemuslikkuse näitajad on majandusanalüüsi põhinäitajad. (1) Majanduslik nüüdispuhasväärtus on projekti hindamisel peamine võrdlusnäitaja. See määratakse kindlaks diskonteeritud sotsiaalsete kogutulude ja -kulude erinevusena. (2) Selleks et suurprojekt oleks majanduslikust seisukohast vastuvõetav, peaks projekti majanduslik nüüdispuhasväärtus olema positiivne (ENPV > 0), mis näitab, et kõnealuse piirkonna või riigi ühiskond saab projektist kasu, kuna projekti tulud ületavad selle kulusid, ja seega tuleks projekt rakendada. (3) Majanduslik tulumäär on sisemine tulumäär, mis arvutatakse majandusnäitajate alusel ja mis väljendab projekti sotsiaalmajanduslikku kasumlikkust. (4) Suurprojektile ELi toetuse andmise põhjendamiseks peaks majanduslik tulumäär olema suurem kui sotsiaalne diskontomäär (ERR > SDR). (5) Kulude ja tulude suhe määratakse kindlaks projekti tulude nüüdispuhasväärtuse projekti kulude nüüdispuhasväärtusega jagamise teel. (6) Suurprojektile ELi toetuse andmiseks peaks kulude ja tulude suhe olema ühest suurem (B/C > 1). Peamine majanduslik kasu sektori kohta, mida majandusanalüüsis arvesse võetakse, on määratud tabelis 1. Kui see on vajalik ja seda põhjendatakse, võib lisada täiendavaid majanduslikke kasusid. Teatavatel konkreetsetel juhtudel võivad neist kasudest saada majanduslikud kulud, näiteks sõidukite käitamise suuremad kulud teatavate teeprojektide puhul. Tabel 1 Sektor/allsektor Majanduslik kasu Veevarustus ja kanalisatsioon i) parem juurdepääs joogiveele ja reovee puhastamise teenustele teenuse kättesaadavuse, usaldusväärsuse ja kvaliteedi seisukohast; ii) parem joogivee kvaliteet; iii) parem pinnavee kvaliteet ja ökosüsteemi teenuse säilimine tänu reostuse vähendamisele; iv) ressursikulude säästmine nii tootjatele kui ka klientidele; v) tervise paranemine; vi) kasvuhoonegaaside heite vähenemine Jäätmekäitlus i) tervise- ja keskkonnaohtude vähenemine (väiksem õhu, vee ja pinnase saastatus); ii) prügilate ala/kulude vähenemine (käitlusrajatistele); iii) materjalide ja energia taaskasutamine ning komposti tootmine (alternatiivse tootmise kulude vältimine, sealhulgas välismõju); iv) kasvuhoonegaaside heite (s.o CO2, CH4) vähenemine; v) nähtava ebameeldiva mõju, müra ja lõhna vähenemine Energia Energiatõhususe projektid i) energiasääst (väljendatuna energia majandusliku väärtusena, sealhulgas välismõju); ii) mugavuse suurenemine; iii) kasvuhoonegaaside ja muu heite vähenemine Taastuvate energiaallikate projektid i) energiaallika asendamise energiakulude vähenemine, näiteks fossiilkütuste asendamine alternatiividega (väljendatuna tõenäoliselt kasutusele võetava alternatiivi toodetud energia majandusliku väärtusega, sealhulgas välismõju); ii) kasvuhoonegaaside heite vähenemine Elektri-/gaasivõrgud ja -taristu i) energiavarustuse suurenemine ja energiaallikate mitmekesistumine (tarnitava gaasi/elektri mahu suurenemise väärtus, sealhulgas välismõju); ii) energiavarustuskindluse ja usaldusväärsuse suurenemine (tarnekatkestuste vähendamine); iii) energiaallika asendamisega seotud energiakulude vähenemine; iv) turgude integreerimine: erinevad ülejäägid, mis tulenevad (edastamise) eri kohtade või (ladustamise) aja hindade ühtlustamisest; v) suurem energiatõhusus; vi) kasvuhoonegaaside ja muu heite vähenemine Maanteed, raudteed, ühistransport i) üldkulude vähenemine (kaupade/inimeste vedamiseks): — ajasääst; — sõiduki käitamise kuludelt saadav sääst; ii) õnnetuste arvu vähenemisest tulenev sääst; iii) kasvuhoonegaaside heite vähenemine; iv) muude kui kasvuhoonegaaside heite vähenemine (s.o kohaliku õhusaastega seotud mõju); v) müraheite vähendamine (näiteks teatavad linnaprojektid) Lennujaamad, sadamad, ühendvedu i) üldkulude vähenemine (kaupade/inimeste vedamiseks): — ajasääst; — sõiduki käitamise kulude vähenemisest tulenev sääst; ii) teenuse kvaliteedi paranemine (näiteks lennujaamade reisijasillaga väravate tagamine); iii) kasvuhoonegaaside heite vähenemine; iv) muude kui kasvuhoonegaaside heite vähenemine; v) müraheite vähenemine Teadusuuringud ja innovatsioon i) ettevõtjate saadav kasu (teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud ning tegevust alustavate ettevõtjate loomine, uute/täiustatud toodete ja protsesside väljatöötamine, teadmiste ülekandumine); ii) teadlaste ja tudengite saadav kasu (uued teadusuuringud, inimkapitali loomine, sotsiaalse kapitali areng); iii) üldsuse saadav kasu (keskkonna- ja terviseriskide vähenemine, kultuuriline mõju külastajatele) Lairiba i) digitaalteenuste, sh e-kaubanduse laialdasem kasutuselevõtt ja selle kvaliteedi parandamine kodanike ja ettevõtjate jaoks (eelkõige maapiirkondades); ii) digitaalteenuste, sh e-valitsuse ja e-tervise algatuse laialdasem kasutuselevõtt ja selle kvaliteedi parandamine riigiasutuste jaoks 2.3.3. Kliimamuutuste mõju leevendamine ja sellega kohanemine majandusanalüüsis Kulude ja tulude analüüsis tuleb võtta arvesse projekti kulusid ja tulusid kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutuste kontekstis. Projekti kasvuhoonegaaside heite arvuline määramine ja süsinikdioksiidi (ehk CO2) heite majandusliku kuju prognoosimine, mida kasutatakse sellise heite rahaliseks määramiseks, tugineb läbipaistvale metoodikale, mis on kooskõlas ELi 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärkidega. Kliimamuutuste mõjuga kohanemise puhul tuleks majandusanalüüsi lisada nende meetmete kulud, mille eesmärk on parandada projekti vastupidavust kliimamuutustest avalduvale mõjule, mis on teostatavusuuringutes kohaselt põhjendatud. Nendest meetmetest, näiteks meetmed, mis on võetud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks või kliimamuutuste ja äärmuslikele kliimatingimustele ja muudele looduskatastroofidele vastupidavuse parandamiseks, saadavat kasu tuleks samuti hinnata ja see tuleks lisada majandusanalüüsi ning määrata võimaluse korral arvuliselt või vastasel juhul seda kohaselt kirjeldada. 2.3.4. Lihtsustatud majandusanalüüs erijuhtudel Teatavatel piiratud arvuga juhtudel, kui suurprojektist saadavat kasu on väga keeruline või võimatu arvuliselt ja rahaliselt kindlaks määrata, aga kui kulusid on võimalik mõistliku usaldusväärsusega prognoosida, eelkõige suurprojektide puhul, mille ajendiks on ELi õigusaktide nõuete täitmise tagamine, võib teha tasuvusanalüüsi. Sel juhul keskendub hindamine selle kontrollimisele, et projekt on ühiskonna jaoks kõige tõhusam variant eelnevalt kindlaks määratud tingimustel konkreetse vajaliku teenuse osutamiseks. Lisaks tuleks esitada peamise majandusliku kasu kvalitatiivne kirjeldus. Tasuvusanalüüsi tegemisel arvutatakse rahaliseks muutmata kasu ühikukulu ja see on vajalik kasu arvuliseks määramiseks, aga mitte kasule rahalise hinna või majandusliku väärtuse määramiseks. Tasuvusanalüüsi kohaldamise tingimused on järgmised: — projektiga toodetakse ainult üks projektiväljund, mis on ühtlustatud ja kergesti mõõdetav; — selle väljundi tarne on ülioluline, millest tuleneb, et selle tagamise meede on ülioluline; — suurprojekti eesmärk on tagada väljund väikseimate kuludega; — oluline välismõju puudub; — on rohkesti tõendeid kohaste võrdlusaluste kohta, mille abil on võimalik kontrollida, et valitud tehnoloogia vastab nõutavatele kulude tulemuslikkuse miinimumkriteeriumidele. 2.4. Riskihindamine Nagu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 lõike 1 punktis e on sätestatud, tuleb kulude ja tulude analüüsi lisada riskihindamine. See on vajalik, et võtta arvesse investeerimisprojektidega alati seotud mõõtemääramatust. Riskihindamine võimaldab projektiedendajal paremini mõista viisi, kuidas prognoositud mõju eeldatavasti muutub, kui mõned peamised projektinäitajad osutavad eeldatust erinevaks. Põhjalik riskianalüüs on korrakohase riskijuhtimise strateegia alus, mis omakorda mõjutab projekti koostamist. Eritähelepanu tuleks pöörata kliimamuutustele ja keskkonnaaspektidele. Riskihindamine koosneb järgmisest kahest etapist. 1) Tundlikkuse analüüs, millega määratakse vormi nn kriitilised muutujad või näitajad, s.o need, mille positiivses või negatiivses suunas muutumine mõjutab kõige rohkem projekti tulemuslikkuse näitajaid, võetakse arvesse järgmisi asjaolusid: — kriitilised muutujad on need, mille puhul 1 % muutumine põhjustab rohkem kui 1 % nüüdispuhasväärtuse muutumist; — analüüsi tegemisel muudetakse korraga ühte elementi ja määratakse kindlaks selle muutuse mõju nüüdispuhasväärtusele; — üleviimise väärtused määratakse kindlaks kriitilise muutuja selle protsendi alusel, mille puhul oleks nüüdispuhasväärtus võrdne nulliga; — stsenaariumi analüüs, mis võimaldab uurida kindlaksmääratud kriitiliste väärtuste ja eelkõige muutujate rühmade optimistlike ning pessimistlike väärtuste kombinatsioonide koondmõju, et luua erinevaid stsenaariume, mis võivad teatavate hüpoteeside tõeks osutumise korral tekkida. 2) Kvalitatiivne riskianalüüs, sealhulgas riskide vältimine ja nende mõju leevendamine, hõlmab järgmisi elemente: — nende riskide loetelu, millega projekt kokku puutub; — riskimaatriks, mis näitab iga kindlaks määratud riski puhul: — ebaõnnestumise võimalikke põhjuseid; — seost tundlikkuse analüüsiga, kui see on asjakohane; — sellest projektile põhjustatud negatiivset mõju; — tekke tõenäosuse ja mõju tõsiduse järjestatud tasemeid (nt väga ebatõenäoline, ebatõenäoline, võib esineda või mitte esineda, tõenäoline, väga tõenäoline); — riskitaset (s.o tõenäosuse ja mõju kominatsioon); — vältimise ja mõju leevendamise meetmete kindlaksmääramine, sealhulgas vajaduse korral peamiste riskide vältimise ja nende mõju leevendamise ning standardmenetluste eest vastutav üksus ning võimaluse korral parimate tavade arvesse võtmine, mida riskipositsiooni vähendamiseks kasutatakse, kui seda peetakse vajalikuks; — riskimaatriksi tõlgendamine, sealhulgas jääkriskide hindamine pärast vältimise ja mõju leevendamise meetmete kohaldamist. — Lisaks võib riskihindamine vajaduse korral (olenevalt projekti suurusest ja andmete kättesaadavusest) hõlmata ja peaks juhul, kui jääkriskipositsioon on jätkuvalt oluline, hõlmama tõenäosuslikku riskianalüüsi, mis koosneb järgmistest etappidest. 1) Kriitiliste muutujate tõenäosusjaotused, mis teavitavad kriitilistes muutujates konkreetse protsentuaalse muutuse tõenäosusest. Kriitiliste muutujate tõenäosusjaotuse arvutamine on vajalik kvantitatiivse riskihindamise tegemiseks. 2) Kvantitatiivne riskianalüüs Montecarlo simulatsiooni alusel, millega esitatakse eeldatava projekti rahaliste ja majanduslike tulemuslikkusnäitajate eeldatava tulemuse, standardhälbe jne tõenäosusjaotused ja statistilised andmed. Riskihindamises sektori kohta arvesse võetavad peamised riskid on esitatud tabelis 2. Selleks et aidata projektiedendajatel ette valmistada kvalitatiivset riskianalüüsi kooskõlas käesoleva määrusega, innustatakse liikmesriike (kui nad peavad seda asjakohaseks ja/või otstarbekaks) välja töötama teatavate projektiga seotud standardriskide hindamise riiklikke suuniseid ning koostama leevendus- ja ennetusmeetmete loetelu sektorite kaupa. Tabel 2 Sektor/allsektor Konkreetsed riskid Veevarustus ja kanalisatsioon Nõudlusriskid i) Vee tarbimine on eeldatavast väiksem ii) Avaliku kanalisatsioonisüsteemiga ühendamise kiirus on eeldatavast aeglasem Projekteerimisriskid iii) Ebapiisavad uuringud ja kontrollid, näiteks ebatäpsed hüdroloogilised prognoosid iv) Ebapiisavad projekti kuluprognoosid Maa omandamise riskid v) Menetluslikud viivitused vi) Maa maksumus on eeldatavast suurem Haldus- ja hankeriskid vii) Menetluslikud viivitused viii) Ehitus- ja muud load ix) Kommunaalteenuste kinnitused x) Kohtumenetlused Ehitusriskid xi) Projekti kulude ületamine ja ehitustöödega viivitamine xii) Töövõtjaga seotud riskid (pankrot, ressursside puudumine) Tegevusriskid xiii) Kindlakstehtud veeallikate usaldusväärsus (kvantiteet/kvaliteet) xiv) Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine Finantsriskid xv) Tariif suureneb eeldatavast aeglasemalt xvi) Tariifi kogutakse eeldatavast vähem Regulatiivsed riskid xvii) Vee hinda mõjutavad ootamatud poliitilised ja regulatiivsed tegurid Muud riskid xviii) Üldsuse vastasseis Jäätmekäitlus Nõudlusriskid i) Jäätmete tootmine on eeldatavast väiksem ii) Jäätmevoogude kontrollimine/edastamine ei ole piisav Projekteerimisriskid iii) Ebapiisavad uuringud ja kontrollid iv) Sobimatu tehnoloogia valimine v) Ebapiisavad projekti kuluprognoosid Maa omandamise riskid vi) Menetluslikud viivitused vii) Maa maksumus on eeldatavast suurem Haldus- ja hankeriskid viii) Menetluslikud viivitused ix) Ehitus- ja muud load x) Kommunaalteenuste kinnitused Ehitusriskid xi) Projekti kulude ületamine ja ehitustöödega viivitamine xii) Töövõtjaga seotud riskid (pankrot, ressursside puudumine) Tegevusriskid xiii) Jäätmete koostis on eeldatavast erinev või varieerub ootamatult palju xiv) Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine xv) Protsessi väljundid ei vasta kvaliteedi sihttasemetele xvi) Käitise suutmatus järgida (õhku- ja/või vette-)heite piirmäära Finantsriskid xvii) Tariif suureneb eeldatavast aeglasemalt xviii) Tariifi kogutakse eeldatavast vähem Regulatiivsed riskid xix) Keskkonnanõuete, majanduslike ja regulatiivsete vahendite muutumine (s.o prügilatele maksude kehtestamine, prügilate keelustamine) Muud riskid xx) Üldsuse vastasseis Energia Nõudlusriskid i) Nõudluse puudujäägid ii) Erinevate konkureerivate kütuste hindade muutumine iii) Kütmiseks ja/või jahutamiseks vajaliku energia nõudlust mõjutavate ilmastikuolude ebaõige analüüs Projekteerimisriskid iv) Ebapiisavad projekti kuluprognoosid v) Ebapiisavad objekti uuringud ja kontrollid vi) Innovatsioon energiatootmis-/-ülekandetehnoloogia või energiasalvestustehnoloogia valdkonnas, mistõttu projektiga hõlmatud tehnoloogia iganeb Maa omandamise riskid vii) Maa maksumus on eeldatavast suurem viii) Suuremad trasside rajamise õiguste omandamise kulud ix) Menetluslikud viivitused Haldus- ja hankeriskid x) Menetluslikud viivitused Ehitusriskid xi) Projekti kulude ületamine ja ehitustöödega viivitamine xii) Üleujutused, maalihked jne xiii) Õnnetusjuhtumid Tegevusriskid xiv) Eeldatavast suuremad hooldus- ja remondikulud, tehniliste rikete kumuleerumine, näiteks kliimamuutuste mõju tõttu xv) Pikad tööseisakud õnnetusjuhtumite tõttu või välistel põhjustel Finantsriskid xvi) Tariifi- ja stimuleerimissüsteemide muutumine xvii) Energiahinnasuundumuste ebaõige prognoosimine Regulatiivsed riskid xviii) Keskkonnanõuete, majanduslike vahendite (s.o taastuvate energiaallikate toetuskavad, ELi heitkogustega kauplemise süsteemi projekt) muutumine Muud riskid xix) Üldsuse vastasseis Maanteed, raudteed, ühistransport, lennujaamad, sadamad, ühendvedu Nõudlusriskid i) Liiklusprognoosid eeldatust erinevad Projekteerimisriskid ii) Ebapiisavad objekti uuringud ja kontrollid iii) Ebapiisavad projekti kuluprognoosid Haldus- ja hankeriskid iv) Menetluslikud viivitused v) Ehitusload vi) Kommunaalteenuste kinnitused Maa omandamise riskid vii) Maa maksumus on eeldatavast suurem viii) Menetluslikud viivitused Ehitusriskid ix) Projekti kulude ületamised x) Üleujutused, maalihked jne xi) Arheoloogilised leiud xii) Töövõtjaga seotud riskid (pankrot, ressursside puudumine) Tegevusriskid xiii) Eeldatust suuremad käitamis- ja remondikulud Finantsriskid xiv) Eeldatust väiksem teemaksude laekumine Regulatiivsed riskid xv) Keskkonnanõuete muutumine Muud riskid xvi) Üldsuse vastasseis Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon Nõudlusriskid i) Asjakohase sektori areng (nõudlus teadusuuringute tulemuste järele ja nõudlus eraõiguslike lepinguliste teadusuuringute järele) ii) Muutused tööturul (nõudlus ülikoolilõpetajate järele ja mõju piirkonna haridusteenuste nõudlusele) iii) Eeldatust teistsugune üldsuse huvi Projekteerimisriskid iv) Ebapiisavad projekti kuluprognoosid v) Ebaõige asukohavalik või viivitused projekteerimise lõpuleviimises vi) Uue tehnoloogia leiutamine teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni käigus, mistõttu taristu tehnoloogia iganeb vii) Kõrgetasemeliste insenertehniliste teadmiste puudumine Haldus- ja hankeriskid viii) Viivitused ehituslubade hankimises ix) Lahendamata omandiõigusküsimused x) Intellektuaalomandiõiguste hankimise viivitused või eeldatavast suuremad kulud xi) Menetluslikud viivitused tarnija valimises ja hankelepingu sõlmimises xii) Tarneraskused Ehitusriskid xiii) Projekti viivitused ja kulude ületamised teaduslike seadmete paigaldamise ajal xiv) Taristu ehitamise või käitamise ajal tekkinud vajadustele vastavate valmislahenduste puudumine xv) Projektiedendaja kontrolli alt väljas olevate täiendavate tööde viivitused Tegevusriskid xvi) Haridustöötajate/teadlaste puudumine xvii) Spetsiaalseadmete paigaldamisega seotud ootamatud takistused xviii) Viivitused seadmete täielikku ja usaldusväärsesse töökorda seadmises xix) Ebapiisavad teadustulemused xx) Ootamatu keskkonnamõju/ootamatud keskkonnaõnnetused Finantsriskid xxi) Ebapiisav rahastamine riigi/piirkonna tasandil tegevusetapi ajal xxii) Finantstulu ebaõige prognoosimine xxiii) Kasutajate nõudluse rahuldamata jätmine xxiv) Intellektuaalomandi ebapiisav kaitse ja ebaõige kasutamine xxv) Olemasolevate klientide/kasutajate kaotus teiste teadusuuringute- ja arendustegevuskeskuste pakutud konkurentsi tõttu Lairiba Sisulised ja regulatiivsed riskid i) Strateegilise poliitika suuna muutumine ii) Tulevaste erainvestorite eeldatud käitumise muutumine iii) Jaemüügiturgu reguleerivate õigusnormide muutumine iv) Riigiabi ebaõnnestunud taotlemine Nõudlusriskid v) Jae- ja/või hulgimüügi teenuseosutajatelt võetakse teenust hinnatust väiksemal määral kasutusele vi) Teenuseosutajate vähene investeerimine juurdepääsuvõrku Projekteerimisriskid vii) Ebapiisavad projekti kuluprognoosid Haldus- ja hankeriskid viii) Projektihanke viivitused ix) Oht mitte saada vajalikke omandiõigusi Käitamis- ja finantsriskid x) Tegevuskulude suurenemine xi) Ebapiisav rahastamine riigi/piirkonna tasandil tegevusetapi ajal xii) Oluliste töötajate lahkumine projektiga seotud tegevuse ajal Valemid Finantsanalüüsi valemid — Rahaline nüüdispuhasväärtus (FNPV) — Rahaline sisemine tulumäär (FRR) Kus St on rahavoo bilanss ajal t ja at on ajal t diskonteerimiseks valitud rahaline diskontotegur; i on rahaline diskontomäär. Majandusanalüüsi valemid — Majanduslik nüüdispuhasväärtus (ENPV) — Majanduslik tulumäär (ERR) — Tulude ja kulude suhe (B/C) Kus Vt on puhastulude bilanss (B-C) ajal t, B on kogutulude voog ajal t, C sotsiaalsete kogukulude voog ajal t, ρt on ajal t diskonteerimiseks valitud sotsiaalne diskontotegur; r on sotsiaalne diskontomäär. (1) Kui suurprojekt hõlmab uut vara, siis on tulud ja tegevuskulud (majandusanalüüsi tulud ja kulud) seotud uue investeeringuga. (2) Projektist vahetult kasu saav elanikkond. (3) Nende põhimõtete kohaldamisel võetakse arvesse vee- ja jäätmesektorit käsitlevaid konkreetseid Euroopa Liidu õigussätteid (täpsemalt vee raamdirektiiv ja jäätmete raamdirektiiv). (4) Tingimused tuleb kindlaks määrata avaliku ja erasektori partnerlust käsitlevas siseriiklikus juhenddokumendis. (5) Kui erasektori partner on juba välja valitud; vastasel juhul tuleks kirjeldada selle aspekti tagamist.

IV LISA Ühise tegevuskava näidisvorm Ühise tegevuskava ettepanek määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 104–109 kohaselt Ühise tegevuskava pealkiri <type='S' maxlength='255' input='M'> (1) Komisjoni viitenumber (CCI) <type='S' maxlength='15' input='S'> A. ÜLDISED OMADUSED A.1. Ühise tegevuskava lühikirjeldus <type='S' maxlength='1750' input='M'> A.2. Rakenduskava(de) komisjoni viitenumber <type='S' input='S'> A.3. Piirkond/piirkonnad (NUTS) <type='S' input='S'> A.4. Liikmesriik/-riigid <type='S' input='G'> A.5. Fond(id) <type='S' input='S'> A.6. Rahastamiskõlblikud kogukulud <type='N' input='M'> A.7. Riigitoetus (2) <type='N' input='M'> A.8. Ühise tegevuskava tüüp ( ) Tavaline ( ) Katseline ( ) Noorte tööhõive algatus [ainult üks variant] <type='C' input='M'> A.9. Tegevuse liigitus Kood Summa Protsent tegevuse kogumaksumusest/mõõtme kohta A.9.1. Sekkumisvaldkond (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.2. Rahastamisvorm (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.3. Territoriaalne mõõde (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.4. Territoriaalne rakendusmehhanism <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.5. Euroopa Regionaalarengu Fondi/Ühtekuuluvusfondi valdkondlik eesmärk (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.6. Euroopa Sotsiaalfondi sekundaarne teema <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.7. Majandustegevuse mõõde (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.8. Asukohamõõde (vajaduse korral võib märkida rohkem kui ühe proportsionaalse arvutuse alusel) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B. KONTAKTANDMED. Ühise tegevuskava kohaldamise eest vastutav asutus [täidab taotluse esitav asutus] B.1. Nimi <type='S' maxlength='200' input='M'> B.2. Ameti tüüp ( ) korraldusasutus ( ) vahendusasutus ( ) muu määratud avalik-õiguslik asutus <type='C' input='M'> B.3. Aadress <type='S' maxlength='400' input='M'> B.4. Kontaktisiku nimi <type='S' maxlength='200' input='M'> B.5. Kontaktisiku ametikoht <type='S' maxlength='200' input='M'> B.6. Telefoninumber <type='N' input='M'> B.7. E-posti aadress <type='S' maxlength='100' input='M'> Kui ühisele tegevuskavale on kavas anda toetust rohkem kui ühest rakenduskavast või kui ühise tegevuskava taotlust ei esita korraldusasutus, siis lisada asjakohas(t)e korraldusasutus(t)e kinnitus. C. ARENGUVAJADUSTE JA EESMÄRKIDE ANALÜÜS C.1. Kirjeldada üldist probleemi/olukorda, mille lahendamisele ühine tegevuskava peaks kaasa aitama, ja vajadusi, mille täitmisele ühine tegevuskava peaks kaasa aitama, võttes vajaduse korral arvesse aluslepingu artikli 121 lõike 2 ja aluslepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi. Vajaduse korral kasutada statistilisi andmeid. Selgitada, milliseid ühise tegevuskava alternatiive kaaluti kindlaksmääratud probleemidega/täidetavate vajadustega tegelemiseks ja miks neid ei valitud. <type='S' maxlength='17500' input='M'> C.2. Määrata punktis C.1 esitatud teabe alusel ühise tegevuskava üldeesmärk ja ühise tegevuskava mis tahes erieesmärgid. Tüüp Kood Eesmärk Ühise tegevuskava üldeesmärk <type='S' input='S'> <type='N' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> Ühise tegevuskava erieesmärk Ühise tegevuskava erieesmärk … C.3. Kirjeldada suhet ühise tegevuskava üldeesmärgi ja ühise tegevuskava erieesmärkide vahel ning täpsustada, kuidas need aitavad kaasa kindlaksmääratud probleemide lahendamisele ja vajaduste täitmisele. <type='S' maxlength='10500' input='M'> C.4. Määrata kindlaks nende rakenduskavade asjakohased investeerimisprioriteedid ja erieesmärgid, millele ühine tegevuskava kaasa aitab, ja kirjeldada, kuidas ühine tegevuskava aitab kaasa nende saavutamisele. Rakenduskava Prioriteetne suund Fond Investeerimise prioriteet Rakenduskava erieesmärk <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> Ühise tegevuskava osakaal erieesmärgi/-eesmärkide saavutamises: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D. ÜHISE TEGEVUSKAVA RAAMISTIK D.1. Kirjeldada ühise tegevuskava sekkumisloogikat, vastates allpool esitatud küsimustele. D.1.1. Milliste projektide rakendamine on ette nähtud? Kirjeldada kavas olevaid projekte või projektide tüüpe (samade näitajatega sarnaste tegevuste komplektid) ja hinnangulist ajakava, kasutades allpool esitatud tabelit. Projekti võib toetada rohkem kui ühe rakenduskava või prioriteetse suuna raames ja/või fondist ja see võib hõlmata rohkem kui üht piirkonnakategooriat. Vajaduse korral märkida, kas projekti (tüübi) lõpuleviimine on vajalik ühise tegevuskava raames teise projekti (tüübi) alguseks ja millise projekti(tüübi)/milliste projekti(tüüpide) puhul. Projekt (tüüp) Sünteetiline kirjeldus Ühise tegevuskava erieesmärk/ -eesmärgid, millele see kaasa aitab Kavandatud alguskuupäev Kavandatud lõppkuupäev Märkida („Jah” või „Ei”), kas see projekt (tüüp) on vaja lõpule viia ühise tegevuskava raames teise projekti (tüübi) alguseks. Kui „jah”, siis missuguse projekti (tüübi) puhul. Projekt (tüüp) 1 <type=N' input='M'> <type='S' maxlength='255' input='M'> <type='N' input='S'> <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> <type='S' maxlength='255' input='M'> Projekt (tüüp) 2 Projekt (tüüp) 3 Teave kavas olevate projektide (tüüpide) kohta: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D.1.2. Kuidas aitavad projektid kaasa ühise tegevuskava üldise eesmärgi ja erieesmärkide saavutamisele? Põhjendada. <type='S' maxlength='10500' input='M'> D.1.3. Millised on nende projektide väljundite vahe-eesmärgid ja sihttasemed ning tulemused. Ühe projekti (tüübi) puhul võib kasutada mitut näitajat (üks rida iga näitaja kohta). Lisada kõik näitajad, sh need, mida ei kasutata ühise tegevuskava finantsjuhtimises. Vajaduse korral jaotada näitajad prioriteetse suuna, fondi ja piirkonna kategooria alusel. Kui väljundi- või tulemusnäitaja kohta on kehtestatud vahe-eesmärk, täpsustada see tabelis. Projekt (tüüp) Näitaja Rakenduskava Prioriteetne suund Fond Prioriteetne suund Tüüp Kasutatakse ühise tegevuskava finantsjuhtimiseks Baasväärtus Vahe-eesmärk (kui on olemas) Vahe-eesmärgi aasta Sihttase Sihttaseme aasta Mõõtühik Andmete allikas Projekt (tüüp) 1 <type='N' input='S'> Ühisel tegevuskaval põhinev näitaja <type='S' maxlength='255' input='M'> Rakenduskaval põhinev näitaja <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> Väljund või tulemus JAH või EI <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> type='S' input='M'> <type='S' maxlength='200' input='M'> Projekt (tüüp) 2 Projekt (tüüp) 3 D.2. Kirjeldada ühise tegevuskava rakendamist negatiivselt mõjutada võivaid välistegureid. Vajaduse korral kirjeldada kavandatud leevendusmeetmeid. Välistegur Võimalik mõju ühisele tegevuskavale Kavandatud leevendusmeede/-meetmed <type='S' maxlength='255' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> Vajaduse korral lisateave: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D.3. Esitada ühise tegevuskava sekkumisloogika. Selles tuleks selgitada põhjuslikke seoseid vajaduste/lahendatavate probleemide vahel, ühise tegevuskava eesmärke, oodatavaid tulemusi, toetatavate projektide komplekti ja nende väljundeid (valikuline). < Kujutis > E. GEOGRAAFILINE HÕLMAVUS JA SIHTRÜHM(AD) E.1. Ühise tegevuskava geograafiline hõlmavus. Põhjendada vajaduse korral, miks ühine tegevuskava keskendub konkreetsele piirkonnale. <type='S' maxlength='1750' input='M'> E.2. Ühise tegevuskava sithrühm(ad) E.2.1. Sihtrühm(ad) ja nende määratlus E2.2. Ühise tegevuskavaga hõlmatud geograafilise piirkonna sihtrühma(de) kogupopulatsioon <type='S' maxlength='1750' input='M'> <type='S' maxlength='200' input='M'> E.2.3. Kommentaarid sihtrühma(de), sealhulgas kõnealuse ühise tegevuskavaga lahendatavate probleemide kohta, kui see ei ole hõlmatud punktiga C.1. <type='S' maxlength='3500' input='M'> F. ÜHISE TEGEVUSKAVA EELDATAV RAKENDUSPERIOOD Tähele tuleks panna seda, et ühise tegevuskava ühikulukude standardastmikuid (ühikukulud) ja ühekordseid makseid võib hüvitada ainult juhul, kui ajakohased väljundid ning tulemused saavutati pärast kuupäeva, kui komisjon võttis vastu ühist tegevuskava kinnitava otsuse, ja enne selle rakendamise perioodi. F.1. Rakendamise alguskuupäev (Täpsustada, kas see vastab otsuse tegemise kuupäevale või algab hiljem) <type='D' input='M'> F.2. Projektide rakendamise lõppkuupäev (Projektide lõppkuupäev) <type='D' input='M'> F.3. Ühise tegevuskava rakendamise perioodi lõpp (Lõpliku maksetaotluse ja lõpparuande toetusesaajalt korraldusasutusele üleandmise kuupäev. Kui mõned tulemused viibivad ja need tekitavad makseid hiljem, siis lisada need kõnealusesse perioodi) <type='D' input='M'> G. ÜHISE TEGEVUSKAVA EELDATAVA MÕJU ANALÜÜS G.1. Meeste ja naiste võrdsuse edendamise kohta <type='S' maxlength='3500' input='M'> G.2. Diskrimineerimiskeelu kohta <type='S' maxlength='3500' input='M'> G.3. Vajaduse korral säästva arengu edendamise kohta <type='S' maxlength='3500' input='M'> H. ÜHISE TEGEVUSKAVA RAKENDUSSÄTTED H.1. Ühise tegevuskava raames toetuse saaja H.1.1. Kontaktandmed H.1.1.1. Nimi <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.2. Aadress <type='S' maxlength='400' input='M'> H.1.1.3. Kontaktisiku nimi <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.4. Kontaktisiku ametikoht <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.5. Telefoninumber <type='S' maxlength='50' input='M'> H.1.1.6. E-posti aadress <type='S' maxlength='100' input='M'> H.1.2. Põhjendada toetusesaaja võimekust, mis on seotud järgmisega. H.1.2.1. Pädevus ühise tegevuskava valdkonnas. Esitada ülevaade toetusesaaja eksperditeadmistest ühise tegevuskava valdkonnas ja märkida toetusesaaja nende töötajate arv, kellel on kõnealused eksperditeadmised ja kes on määratud ühise tegevuskavaga töötama. Vajaduse korral esitada teave muude asjaomaste peamiste partnerite ja nende pädevuse kohta. <type='S' maxlength='3500' input='M'> H.1.2.2. Toetusesaaja haldus- ja finantsjuhtimise suutlikkus. Märkida toetusesaaja poolt ellu viidud, ELi rahastatud ja/või võrreldavad projektid, mis tõendavad tema projektijuhtimisalast haldus- ja finantssuutlikkust. Kui selliseid näiteid ei ole, siis märkida suutlikkuse suurendamiseks kavandatud toetus (koolitus, tööjõu värbamine jne); osutada institutsionaalsetele korraldustele, näiteks ühise tegevuskava rakendamise suutlikkusega üksuse olemasolu, ja võimaluse korral lisada ühise tegevuskava rakendamiseks välja pakutud organisatsioonilise struktuuri skeem (lisana). Kui ühine tegevuskava hõlmab riigihankemenetlustena rakendatavat tegevust, siis kirjeldada toetusesaaja suutlikkust selles valdkonnas. ELi fondidest viimase kümne aasta jooksul saadud toetustega seotud 10 000-euroste või suuremate finantskorrektsioonide puhul täpsustada võetud parandusmeetmeid. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.2. Ühise tegevuskava juhtimise korraldused H.2.1 Juhtkomitee. Kirjeldada kavas olevat juhtkomitee koosseisu, sealhulgas selle reeglite ja menetluste ülevaate esitamise teel ning selgitades, kuidas see oma ülesandeid täidab, ning komitees olevate partnerite asjakohasust. Samuti selgitada, kas juhtkomitee või selle kavas olevad liikmed osalesid ühise tegevuskava koostamisel. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.3. Ühise tegevuskava järelevalve ja hindamise korraldused H.3.1. Korraldused, millega tagatakse väljundite ja tulemuste saavutamise tasemega seotud andmete kvaliteet, kogumine ja säilitamine. Märkida nende korralduste eest vastutav(ad) asutus(ed); kuidas nad tagavad kogutud andmete kvaliteedi (juhendamine, koolitus jne), andmete kogumise sagedus, kuidas andmeid kontrollitakse, kus andmeid säilitatakse jne. Samuti kirjeldada, kuidas tagate aruandluse fondipõhistes eeskirjades kehtestatud ühiste näitajate aruandluse investeerimise prioriteedi tasandil või vajaduse korral erieesmärgi tasandil. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.3.2. Kavas olevad hindamistegevused ja nende põhjendus. Märkida ainult ühise tegevuskavaga seotud tegevus. Kui konkreetset tegevust ei kavandata, siis põhjendada seda. <type='S' maxlength='3500' input='M'> H.4. Korraldused, millega tagatakse ühise tegevuskavaga ja ühist tegevuskava toetavate fondidega seotud teabe levitamine ning edastamine <type='S' maxlength='3500' input='M'> I. ÜHISE TEGEVUSKAVA RAHALISED KORRALDUSED I.1. Vahe-eesmärkide, väljundite ja tulemuste saavutamise kulud (täita samuti näitajaid käsitlev liide) Täita järgmised tabelid ühise tegevuskava finantsjuhtimiseks kasutatavate näitajatega, mis on vajaduse korral jaotatud prioriteetse suuna, fondi ja piirkonna kategooria alusel. I.1.1. Väljundnäitajad Näitaja (D.1.3 alusel) Rakenduskava Prioriteetne suund Fond Prioriteetne suund Vahe-eesmärk (kui on olemas) Sihttase Ühikukulu või ühekordne summa (riiklik vääring) Saadud summa (riiklik vääring) Ajakohastamismeetodiga (kui on olemas) saadud lisasumma (3) (riiklik vääring) Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud (riiklik vääring) Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud (eurodes) (a) (b) (c) = (a) × (b) (d) (e)= (c) + (d) (f) = (e) * vahetuskurss <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> Kokku <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.1.2 Tulemusnäitajad Näitaja (D.1.3 alusel) Rakenduskava Prioriteetne suund Fond Prioriteetne suund Baasväärtus Vahe-eesmärk (kui on olemas) Sihttase Ühikukulu või ühekordne summa (riiklik vääring) Saadud summa (riiklik vääring) Ajakohastamismeetodiga (kui on olemas) saadud lisasumma (4) (riiklik vääring) Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud (riiklik vääring) Maksimumsumma = rahastamiskõlblikud kogukulud (eurodes) (a) (b) (c) = (a) × (b) (d) (e) = (c) + (d) (f) = (e) * vahetuskurss <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> Kokku <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.1.3. Rahaline paindlikkus (5): selgitada, kas rahaline paindlikkus on vajalik ja kuidas seda kohaldatakse. <type='S' maxlength='3500' input='M'> I.2. Toetusesaajale maksete tegemise hinnanguline ajakava, mis on seotud vahe-eesmärkidega ja sihttasemetega: tabelis D.1.3 ja punktis I.1 esitatud teabele tuginedes esitada hinnanguline ülevaade ühise tegevuskava raames rakendatava iga projekti (tüübi) jaoks kavandatud maksetest (eurodes) Aasta 1 Aasta 2 Aasta ... Kokku: Projekt (tüüp) 1 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Projekt (tüüp) 2 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Projekt (tüüp) 3 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Kokku: <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.3. Rahastamiskava rakenduskava ja prioriteetse suuna alusel (ning vajaduse korral fond ja piirkonna kategooria) Rakenduskava Prioriteetne suund Fond Prioriteetne suund Rahastamiskõlblikud kulud kokku (riiklik vääring) Avaliku sektori kulud (riiklik vääring) Rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) Avaliku sektori kulud (eurodes) Projekt (tüüp) 1 <type=S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Projekt (tüüp) 2 Projekt (tüüp) 3 Kokku <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> „Rahastamiskõlblike kogukulude” kogusumma on võrdne tabelites I.1.1 ja I.1.2 esitatud „rahastamiskõlblike kogukuludega”. Asjakohasel juhul vastab rahastamiskõlblike kogukulude ja avaliku sektori kulude erinevus ühisesse tegevuskavasse antavale erasektori panusele. (1) Väljaelementide seletus: type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär; input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis; maxlength = maksimaalne tähemärkide arv koos tühikutega. (2) Sealhulgas toetusesaaja või ühises tegevuskavas osalevate muude üksuste antud avaliku sektori toetus. (3) Väärtus esitatud liite punktis A.1.10. (4) Väärtus esitatud liite punktis A.1.10. (5) Rahalist paindlikkust võib kasutada väljunditele või tulemustele tehtud eraldistest kuni 10 % suhtes. Näitaja puhul võib täiendavalt hüvitada kuni 10 % selle hinnangulisest maksimumsummast. Ühe ja sama väljundi või tulemuse saavutamise eri tasemeid iseloomustavate näitajate vahel võib olla täielik rahaline paindlikkus. Liide Ühise tegevuskava rahastamiseks kasutatavate ühikukulude standardastmike ja ühekordsete maksete kirjeldus ning põhjendus Käesoleva liite eesmärk on lihtsustada komisjoni tööd ühikukulude standardastmike (ühikukulud) ja ühekordsete maksete hindamisel, kui neid kasutatakse ühise tegevuskava väljundite ja tulemuste hüvitamiseks. Seepärast peaks see hõlmama ainult tabelites I.1.1 ja I.1.2 esitatud näitajaid. See tuleb täita näitaja haaval. (1) A.1. Näitaja (vt punktid I.1.1 ja I.1.2) A.1.1. Nimi A.1.2.1. Näitaja mõõtühik A.1.2.2. Vahe-eesmärgi/sihttaseme mõõtühik (vajaduse korral) A.1.3. Määratlus A.1.4. Andmeallikas (alusdokumentide laad, kes toodab (koostab), kogub ja salvestab andmeid, kus neid salvestatakse, andmete kogumise sagedus/lõppkuupäevad, valideerimine jne) A.1.5. Andmete kontrollimine (kes kontrollib, tõendavate dokumentide laad, kontrolli sagedus, kontrolli meetod): — saavutatud ühikute kontroll — saavutatud kvaliteeditaseme kontroll A.1.6. Vajaduse korral selgitage, kuidas tagatakse riigihankemenetluste ja riigiabi kontroll A.1.7. Selle näitajaga seotud võimalikud hälbega stiimulid või probleemid, nende leevendamise võimalused, riskitase A.1.8. Hüvitamine, mis tugineb ( ) ühekordsel maksel ( ) ühikukulude standardastmikul A.1.9. Ühe ühiku summa või ühekordse makse summa (riiklikus vääringus) A.1.10 Ajakohastamismeetodiga (kui on olemas) saadud lisasumma (eurodes) A.1.11. Ajakohastamismeetodi (kui on olemas) üksikasjalik kirjeldus A.1.12. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde käsitleva õigusraamistiku õiguslik alus ühikukulude/ühekordsete maksete põhjendamiseks A.2. Ühikukulude standardastmiku ja ühekordsete maksete arvutamine A.2.1. Täpsustada, miks on väljapakutud meetod ja arvutus asjakohane seda tüüpi projektide jaoks, mida ühisest tegevuskavast toetatakse. A.2.2. Täpsustada, kuidas on arvutatud punktides A.1.9 ja A.1.10 esitatud summad, eelkõige kvaliteedi seotud eeldused või kogused. Vajaduse korral tuleks lisada käesolevale liitele statistilised tõendid, mis tuginevad võrdlusalustele ja mille vorm võimaldab komisjonil neid otse uuesti kasutada. A.2.3. Selgitada vajaduse korral samuti: — kuidas tulu on arvesse võetud/arvesse võetakse; — et arvutuses on arvesse võetud ainult rahastamiskõlblikke kulusid; — vastastikuse rahastamise tase (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõike 2 kohaselt). (1) Liide laaditakse üles eraldi dokumendina SFC2014 süsteemi.

V LISA Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande vorm A OSA IGAL AASTAL NÕUTAVAD ANDMED („LÜHIARUANDED”) (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2) 1. IGA-AASTASE RAKENDUSARUANDE/RAKENDAMISE LÕPPARUANDE KINDLAKSMÄÄRAMINE Komisjoni viitenumber <type='S' maxlength=15 input='S'> Pealkiri <type='S' maxlength=255 input='G'> Versioon <type='N' input='G'> Aruandlusaasta <type='N' input='G'> Järelevalvekomitee poolt aruande kinnitamise kuupäev <type='D' input='M'> 2. RAKENDUSKAVA RAKENDAMISE ÜLEVAADE (määruse (EL) nr 1303/2013 ARTIKLI 50 lõige 2 JA artikli 111 lõike 3 punkt a) Põhiline teave asjaomasel aastal rakenduskava rakendamise kohta, sealhulgas rahastamisvahendite kohta seoses finants- ja indikaatorandmetega. <type='S' maxlength=7000 input='M'> 3. PRIORITEETSE SUUNA RAKENDAMINE (määruse (EL) nr 1303/2013 ARTIKLI 50 lõige 2) 3.1. Rakendamise ülevaade (1) ID Prioriteetne suund Põhiline teave prioriteetse suuna rakendamise kohta, osutades peamistele arengusuundadele, olulistele probleemidele ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmetele <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' maxlength=1750 input='M'> 3.2. Ühised ja programmipõhised näitajad (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2) (2) Andmed ühiste ja programmipõhiste näitajate kohta investeerimise prioriteedi kohaselt, mis edastatakse tabelite 1–4 kohaselt allpool. Tabel 1. Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi tulemusnäitajad (prioriteetse suuna ja erieesmärgi alusel); see kehtib samuti tehnilise abi prioriteetsele suunale (3) IGA-AASTANE VÄÄRTUS ID Näitaja Mõõtühik Piirkonna kategooria (kui see on asjakohane) Baasväärtus Lähteaasta Sihtväärtus (2023) 2014 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Märkused (vajaduse korral) <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N või 'S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N või 'S' input='G'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='S' maxlength=875 input='M'> m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t

Tabel 2A. Euroopa Sotsiaalfondi ühised tulemusnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi ja piirkonna kategooria alusel). Andmed kõigi ühiste Euroopa Sotsiaalfondi tulemusnäitajate kohta (sihttasemega ja ilma selleta) teatatakse soolise jaotuse alusel. Tehnilise abi prioriteetse suuna puhul teatatakse ainult need ühised näitajad, mille jaoks on määratud sihttase (4) (5) Investeerimisprioriteet:

ID Näitaja Piirkonna kategooria Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad ühised väljundnäitajad Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik Sihtväärtus (2023) (Sooline jaotus selle sihttaseme puhul valikuline) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Summaarne väärtus (mis arvutatakse automaatselt) Saavutamise määr Valikuline sooline jaotus <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N või 'S' input='G'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> Iga-aastane väärtus Kokku M W M W M W W M M W M W M W M W M W M W M W Kokku M W T M W Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (6) Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud (6) Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (6) Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (6)

Tabel 2B. Noorsoo tööhõive algatuse tulemusnäitajad prioriteetse suuna või prioriteetse suuna osa kaupa (Euroopa Sotsiaalfondi määruse artikli 19 lõige 3 ning I ja II lisa) (7) ID Näitaja Sihttaseme mõõtühik Sihtväärtus (2023) (Sooline jaotus selle sihttaseme puhul valikuline) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt) Saavutamise määr Valikuline sooline jaotus <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N või 'S' input='G'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> Iga-aastane väärtus Kokku M W M W M W M W M W M W M W M W M W M W M W Kokku M W Kokku M W Töötud osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise Töötud osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks Töötud osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on läinud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana Pikaajalistest töötutest osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise Pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks Pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana Osalejad, kes kuue jooksul pärast programmist lahkumist on omandamas täiendusharidust, osalevad kutset andvates koolitusprogrammides, õpipoisiõppes või praktikas (8) Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle (8) Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud ise endale tööd andma (8) Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (9) Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud (9) Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (9) Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (9)

Tabel 2C. Euroopa Sotsiaalfondi programmipõhised tulemusnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi ja piirkonna kategooria alusel, kui see on kohaldatav); see kehtib ka tehnilise abi prioriteetse suuna suhtes. (Noorte tööhõive algatuse programmi erinäitajate puhul ei ole noorte tööhõive algatust toetavale igale prioriteetsele suunale või selle osale vaja esitada jaotust piirkonna kategooriate kaupa.) (10) Investeerimisprioriteet:

ID Näitaja Euroopa Sotsiaalfond/noorte tööhõive algatus Piirkonna kategooria (kui see on asjakohane) Näitaja mõõtühik Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik Sihtväärtus (2023) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Saavutamise määr <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N või 'S' input='G'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='N või 'S' input='M'> <type='P' input='G'> (ainult kvantitatiivsete tulemusnäitajate puhul) a c a c a c a c a c a c a c a c a c a c t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w

Tabel 3A. Rakenduskava väljundi ühised ja erinäitajad Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (prioriteetse suuna, investeerimise prioriteedi kaupa, jaotatuna Euroopa Regionaalarengu Fondi piirkonna kategooria alusel; kehtib ka tehnilise abi prioriteetsete suundade kohta (11) Investeerimisprioriteet:

ID Näitaja Mõõtühik Fond Piirkonna kategooria (kui see on asjakohane) Sihtväärtus (12) (2023) 2014 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Märkused (vajaduse korral) <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='S' maxlength=875 input='M'> m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m