ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 102 ei või leping Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks jõustuda enne, kui liikmesriigid on komisjonile teatanud, et see on kooskõlas nende vastavate siseriiklike õigusaktidega kehtima hakanud.
(2)

Liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 5 lõikes 1 osutatud andmete kogumiseks ja nende VISi edastamiseks kõigi kõnealuses piirkonnas esitatud taotluste puhul, sealhulgas meetmed andmete kogumiseks ja/või edastamiseks teise liikmesriigi eest.
(124)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (29). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (30). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (31).
ET Euroopa Liidu Teataja L 251/7

NÕUKOGU OTSUS 2014/538/ÜVJP,

8. juuli 2014,

Euroopa Liidu ja Colombia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Colombia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Kolmandate riikide liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid iga operatsiooni puhul eraldi.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamiseks loa andnud nõukogu otsuse vastuvõtmist 17. veebruaril 2014 pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Colombia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Colombia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) (edaspidi „leping”) üle.

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Colombia Vabariigi vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Colombia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 17 lõikes 1 sätestatud teate (1).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 8. juuli 2014 Nõukogu nimel eesistuja P. C. PADOAN

(1) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
ET Euroopa Liidu Teataja L 251/1

NÕUKOGU OTSUS 2014/537/ÜVJP,

3. juuli 2014,

Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu (Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUFOR RCA) poolt oma mandaadi täitmise raames kinni peetud isikute Kesk-Aafrika Vabariigile üleandmise korra ning nende isikute suhtes kohaldatavate tagatiste kohta) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 10. veebruaril 2014 vastu otsuse 2014/73/ÜVJP (1) liidu sõjalise operatsiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR RCA).

(2) Pärast nõukogu 14. märtsi 2014. aasta otsuse vastuvõtmist, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, pidas kõrge esindaja Euroopa Liidu lepingu artikli 37 alusel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu üle Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUFOR RCA) poolt oma mandaadi täitmise raames kinni peetud isikute Kesk-Aafrika Vabariigile üleandmise korra ning nende isikute suhtes kohaldatavate tagatiste kohta („leping”).

(3) Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 22) (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Taani ei osale käesoleva otsuse rakendamises ja seetõttu ka operatsiooni rahastamises.

(4) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Kesk-Aafrika Vabariigi vaheline leping Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUFOR RCA) poolt oma mandaadi täitmise raames kinni peetud isikute Kesk-Aafrika Vabariigile üleandmise korra ning nende isikute suhtes kohaldatavate tagatiste kohta kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 3. juuli 2014 Nõukogu nimel eesistuja S. GOZI

(1) Nõukogu 10. veebruari 2014. aasta otsus 2014/73/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR RCA) (ELT L 40, 11.2.2014, lk 59).
(5)

Vastavalt suunisele EKP/2012/27 (2) on TARGET2 detsentraliseeritud struktuur, mis ühendab paljusid maksesüsteeme. TARGET2 osasüsteemid on harmoneeritud võimalikult suures ulatuses, kuid lubatud on teatavad erandid riigisisesest õigusest tulenevate piirangute puhul. Samuti iseloomustab TARGET2 ühtne tehniline platvorm, nn ühisplatvorm. EKP nõukogul on TARGET2 osas kõrgeim pädevus, mis tagab selle üldistes huvides tegutsemise ning TARGET2 järelevaatamine kajastab seda juhtimiskorda,
(11)

Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjenduses 66 märgitakse, et töötajate organisatsiooniline lahusus peaks hõlmama kõiki sõltumatuks rahapoliitikaks vajalikke üksusi ja see peaks tagama, et järelevalveülesannete täitmisel järgitakse täielikult ühtse järelevalvemehhanismi määrusega ette nähtud demokraatlikku vastutust ja järelevalvet. Järelevalveülesannete täitmisega seotud töötajad peaksid töötama järelevalvenõukogu esimehe alluvuses. Eeltoodut arvestades on EKP moodustanud ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 25 lõikes 2 (4) sätestatud ülesannete täitmiseks neljast peadirektoraadist koosneva struktuuri, mis täidab järelevalveülesandeid ja tegutseb järelevalvenõukogu sekretariaadina, alludes valdkondlikult järelevalvenõukogu esimehele ja aseesimehele. EKP on lisaks määratlenud mitu tegevusvaldkonda, mis pakuvad ühiselt kasutatavate teenustena tuge nii EKP rahapoliitika kui ka järelevalve funktsioonidele, kui selline tugi ei tekita huvide konflikte EKP järelevalve ja rahapoliitika eesmärkide vahel. Mitmes „ühiselt kasutatava teenuse” tegevusvaldkonnas on seatud sisse järelevalveülesannete lahusus.
(4)

Ametlik vastuväide põhineb standardi puudustel, mille kohaselt ei kata see piisavalt olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid, millele on osutatud artiklis 3 ja mis on sätestatud direktiivi 89/686/EMÜ II lisas, ja sellest tuleneb madalam ohutustase, võrrelduna muude kiivrite ohutusnormidega (näiteks Snelli standard või ratsutamiskiivrite standard PAS 015), eelkõige seoses löökide absorbeerimise, kaitsekestast läbitungimise ja kiivri stabiilsusega. Olles tutvunud standardiga EN 1384:2012 ja konsulteerinud ekspertidega, leiab komisjon, et on vaja parandada eelkõige järgmisi valdkondi: — löökide absorbeerimine: enamikus võrreldavates standardites kasutatakse rohkem kui üht löögiplaati ja kõrgemaid energiatasemeid; — kaitsekestast läbitungimine: raskuse kukutamise kõrgus on ainult pool sellest, mida nõutakse Snelli standardis; — külgmine stabiilsus: puuduvad nõuded külgede stabiilsuse kohta, s.o nõue toota kiivreid, mis on piisavalt tugevad, et pidada vastu tugevale küljelt mõjuvale jõule; — kaitstud piirkonnad: rohkem tähelepanu on vaja pöörata oimupiirkondadele ning kuuldavust ei tohiks takistada; — vaateväli: puuduvad sellised nõuded vaatevälja kohta, mis tagaksid hea nähtavuse ratsutamise ajal; — kiivri stabiilsus: võiks lisada sellise stabiilsuskatse nagu standardis PAS 015, tagamaks, et kiiver ratsutamise ajal peas paigalt ei nihku.
—

Peter KOFOD POULSEN, Member of the Regional Council of Region of Southern Denmark.
ET Euroopa Liidu Teataja L 296/1

NÕUKOGU OTSUS,

24. september 2012,

millega kirjutatakse liidu ja selle liikmesriikide nimel alla protokoll Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu juurde, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, ning kohaldatakse seda ajutiselt

(2014/711/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 23. oktoobril 2006 andis nõukogu komisjonile volitused pidada Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel Tuneesia Vabariigiga (edaspidi „Tuneesia”) läbirääkimisi protokolli üle Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu juurde, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, (1) et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll”).

(2) Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt.

(3) Tuneesiaga kokku lepitud protokolli artikli 8 lõikes 2 on sätestatud protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

(4) Protokoll tuleks alla kirjutada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt seni, kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks protokolli allakirjutamine Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu juurde, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, eeldusel et see sõlmitakse.

2. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuniviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. september 2012 Nõukogu nimel eesistuja A. MAVROYIANNIS

(1) EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.
(1)

Võrgueeskirjade ja -suuniste väljatöötamine ja rakendamine on oluline samm teel energia siseturu täieliku ühendamise suunas. Kolmanda energiapaketiga loodi institutsiooniline raamistik võrgueeskirjade väljatöötamiseks eesmärgiga ühtlustada vajaduse korral tehnilisi, rakenduslikke ja turueeskirju, millega reguleeritakse elektri- ja gaasivõrke. Sellises institutsioonilises raamistikus on oluline roll Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametil (edaspidi „koostööamet”), Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikul ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikul (edaspidi koos „ENTSO”) ning Euroopa Komisjonil nende tihedas koostöös kõikide sidusrühmadega seoses võrgueeskirjade väljatöötamisega. Valdkonnad, kus saab välja töötada võrgueeskirju, on sätestatud elektrimääruse ja gaasimääruse artikli 8 lõikes 6.
(5)

Vähendatud maksumäärasid kohaldatakse geograafilistes piirkondades, mis vastavad ühele järgmistest kriteeriumidest: a) kõige raskemad kliimatingimused Itaalia territooriumil, see tähendab presidendi 1993. aasta dekreedi nr 412 kohaselt vööndisse F kuuluvaid omavalitsusüksusi; (3) b) rasked kliimatingimused, millele lisanduvad raskused kütuse hankimisel, see tähendab presidendi 1993. aasta dekreedi nr 412 kohaselt vööndisse E kuuluvaid omavalitsusüksusi, ning c) geograafiline eraldatus, millele lisanduvad raskused ja suured kulud kütuse hankimisel, see tähendab Sardiiniat ja väikesaari. Kuna maagaasivõrgu arendamine vähendaks oluliselt täiendavaid küttekulusid ning tagaks saadaolevate kütteainete mitmekesisuse, kui see on asjakohane, tuleks vähendatud maksumäärasid kohaldada ainult kuni maagaasivõrgu valmimiseni asjaomastes omavalitsusüksustes.
(2)

Kuni 31. märtsini 2017, kui nõukogu võtab õigusakti vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, võib nõukogu liige nõuda, et see võetakse vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu see on kindlaks määratud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artikli 3 lõikes 3. Sel juhul võib nõukogu liige taotleda, et tehtaks kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % liidu elanike üldarvust. Selleks et kõik protokolli nr 36 artikli 3 lõike 2 kohaselt nõukogu liikme poolt tehtud taotlused registreeritaks nõuetekohaselt, tuleks need edastada kirjalikult peasekretärile või teha suuliselt COREPERi koosolekul või nõukogu istungil. Kõik suuliselt tehtud taotlused tuleks kanda koosoleku või istungi protokolli.
Meetod seisneb põlemisprotsessi oluliste näitajate (nt O2, CO sisaldus, kütuse/õhu suhtarv, põlemata koostisosad) pidevas jälgimises, et selle alusel kontrollitehnoloogiaga saavutada parimaid põlemistingimusi.

Astmeviisiline põletamine põhineb kahe põletamistsooni kasutamisel, kusjuures esimeses kambris kasutatakse õhusuhte ja temperatuuri reguleerimist. Esimene põletustsoon töötab sub-stöhhiomeetrilistes tingimustes selleks, et muundada ammoniaagiühendid kõrgel temperatuuril elementaarseks lämmastikuks. Teises tsoonis viiakse täiendava õhu lisamisega madalama temperatuuri juures põletamine lõpule. Pärast kaheetapilist põletamist juhitakse suitsugaasid teise kambrisse, et gaasidest saada tagasi soojus, mida kasutatakse protsessi jaoks vajaliku auru tootmiseks.

Selektiivne mittekatalüütiline taandamine
(7)

Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 102 ei või leping Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks jõustuda enne, kui liikmesriigid on Euroopa Komisjonile teatanud, et see on saanud kohaldatavaks kooskõlas nende vastava riigisisese õigusega.
(3)

Rahvusvahelises oliivinõukogus on käimas uue lepingu sõlmimist käsitlevad läbirääkimised. On selge, et uut lepingut ei ole võimalik sõlmida 31. detsembriks 2014. Seega on liidu huvides tagada kehtiva lepingu pikendamine.
(7)

Finantsinstrumentide ja börsi seadusega on ette nähtud, et enne kliirimistegevuseks tegevusloa andmist peab Jaapani peaminister veenduma, et kliiringuorganisatsioonil on äritegevuse eeskirjad — kliiringuorganisatsiooni sise-eeskirjad ja protseduurid –, mis järgivad kohaldatavaid õigusnorme; et kliiringuorganisatsiooni finantsseisund on piisav finantsinstrumentide kliirimiseks; et kliiringuorganisatsiooni äritegevusega seotud tulud ja kulud on soodsad; et kliiringuorganisatsiooni töötajatel on piisavad teadmised ja kogemused finantsinstrumentide asjakohaseks ja kindlaks kliirimiseks ning et kliiringuorganisatsiooni struktuur ja süsteem on piisavalt välja arendatud, et arveldamine toimiks asjakohaselt. Vastavalt finantsinstrumentide ja börsi seaduse artikli 194 lõike 7 punktile 1 delegeerib peaminister kõnealuse seadusega kehtestatud volitused Jaapani finantsteenuste ameti volinikule. Seega vastutab kliirimiseks tegevuslubade andmise eest Jaapani finantsteenuste ameti volinik.
(5)

Saksamaa ametiasutuste arvamus on, et kuna asjakohased tervishoiu ja ohutuse põhinõuded on täitmata ning kehtivat EÜ tüübihindamissertifikaati ei ole esitatud, ei ole võimalik kõnealust kuumakindlat kaitseülikonda turule lasta. Kuumakindel kaitseülikond ei vasta nimelt Saksamaa määrusele isikukaitsevahendite turulelaskmise kohta (8. ProdSV) ning selle kasutamine seab ohtu tuletõrjujate ja teiste isikute tevise ja elu.
(2)

Kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 8 esitas äriühing Arch Timber Protection Ltd. 2. aprillil 2010 Ühendkuningriigile taotluse saada luba propikonasooli, IPBCd ja tebukonasooli sisaldavale puidukonservandile (edaspidi „vaidlusalune toode”). Ühendkuningriik andis 7. juunil 2012 loa kasutada vaidlusalust toodet tööstuses ning üksnes värskelt saetud/langetatud puude ja kuivatamata puidu ajutiseks kaitsmiseks, märkides ühtlasi, et kõnealuse tootega töödeldud puitu võib kasutada kasutusklasside 2 ja 3 otstarbel, nagu on kirjeldatud dokumendis „Technical Notes for Guidance on Product Evaluation” (6). Toode koosneb kahest pakist, mille sisu segatakse ja lahjendatakse tööstusrajatises ning kasutatakse olenevalt ettevõttes olevatest kasutamistingimustest kas sissekastmise või suletud süsteemis üleujutamise teel. Kümme liikmesriiki andsid seejärel vastastikuse tunnustamise menetluse alusel vaidlusalusele tootele loa.
(7)

Väärtpaberi- ja futuuriseaduse 3. osa alusel on väärtpaberite ja futuuride komisjonil õigus anda kesksele vastaspoolele tunnustatud kliiringukoja tegevusluba. Kesksele vastaspoolele tunnustatud kliiringukoja tegevusloa andmisel peab väärtpaberite ja futuuride komisjon võtma arvesse nn investeeriva üldsuse huve ja turgude nõuetekohast reguleerimist. Väärtpaberite ja futuuride komisjon võib enne konkreetsele kesksele vastaspoolele tunnustatud kliiringukoja tegevusloa andmist määrata kindlaks „sellised tingimused, mida ta peab asjakohaseks” ning võib kõnealuseid tingimusi muuta etteteatamisel, kui „ta on veendunud, et see on asjakohane”. Selle üle otsustamisel, mis on asjakohane, peab väärtpaberite ja futuuride komisjon osutama oma seadusjärgsetele volitustele säilitada finantsstabiilsus ja vähendada süsteemset riski.
(6)

22. oktoobril 2013 teatasid Saksamaa ametiasutused komisjonile meetme tulemustest. Tootja esitatud dokumentide alusel on Saksamaa ametiasutused tuvastanud, et direktiivi 89/686/EMÜ nõuete täitmata jätmine puudutas üksnes 2011. ja 2012. aasta toodangut. Tootja on võtnud parandusmeetmeid ja alates 2013. aasta algusest on tootmine kõnealuse direktiiviga kooskõlas. Tootja Dietrich & Co korraldas vabatahtliku toote tagasinõudmise, mis hõlmas järgmisi tüübi FHB tuletõrjujate turvarakmeid: — seerianumbriga 0439–0738, toodetud aastal 2011; — seerianumbriga 0739–1078, toodetud aastal 2012.
(3)

Ühise seisukohaga 2000/696/ÜVJP muudeti piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu ühistes seisukohtades 98/240/ÜVJP, (3) 98/326/ÜVJP (4) ja 1999/318/ÜVJP, (5) et säilitada üksnes sellised piiravad sätted, mis on suunatud S. Miloševići ja temaga seotud isikute vastu.
(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.
(2)

Kuna puudub kaugeleulatuv rahvusvaheline kliimakokkulepe, millega tagada, et maakera keskmine temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 °C, võib see vähendada Euroopa Liidu meetmetest tulenevat kasu. Siduvate meetmete puudumine rahvusvahelisel tasandil võib põhjustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist kolmandates riikides, kus tööstussektori suhtes ei kohaldata võrreldavaid CO2-heite piiranguid (edaspidi „kasvuhoonegaaside heite ülekandumine”). Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vähendamiseks nähakse direktiiviga 2003/87/EÜ ette, et vastavalt rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustele teeb komisjon kindlaks nende sektorite ja allsektorite loetelu, kus on märkimisväärne kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht (edaspidi „sektorite ja allsektorite loetelu”). Nimetatud sektoritele ja allsektoritele tuleks eraldada tasuta 100 % LHÜde kogusest, mis on kindlaks määratud direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse 2011/278/EL alusel ning mille suhtes on kohaldatud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 5 osutatud ja komisjoni otsuse 2013/448/EL (3) II lisas sätestatud sektoriülest paranduskoefitsienti.
(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus võtta vastu otsus protokoll nr 4 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.
(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 4 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.
14.

Maalim Salman (teise nimega a) Mu'alim Salman, b) Mualem Suleiman, c) Ameer Salman, d) Ma'alim Suleiman, e) Maalim Salman Ali, f) Maalim Selman Ali, g) Ma'alim Selman, h) Ma'alin Sulayman). Sünnikuupäev: u 1979. Sünnikoht: Nairobi, Kenya. Asukoht: Somaalia. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 23. september 2014. Al-Shabaabi juht Ahmed Abdi aw-Mohamed (teise nimega Godane) valis Maalim Salmani al-Shabaabi Aafrika välisvõitlejate juhiks. Maalim Salman õpetas välja al-Shabaabiga Aafrika välisvõitlejatena ühineda soovinud välisriikide kodanikke ning ta on osalenud Aafrikas läbi viidud operatsioonides, mille sihtmärgiks olid turistid, meelelahutusasutused ja kirikud. Kuigi ta keskendus peamiselt väljaspool Somaaliat toimunud operatsioonidele, elab ta teadaolevalt Somaalias ning õpetas välja võitlejaid Somaalias enne nende mujale lähetamist. Mõned al-Shabaabi välisvõitlejad viibivad ka Somaalias. Näiteks suunas Salman al-Shabaabi välisvõitlejaid Somaalia lõunaossa reageerimaks Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) pealetungile. Lisaks muudele terrorirünnakutele on al-Shabaab vastutav Kenyas Nairobis asuva Westgate'i ostukeskuse ründamise eest 2013. aasta septembris, mille käigus sai surma vähemalt 67 inimest. Hiljuti võttis al-Shabaab vastutuse 31. augustil 2014 toimunud rünnaku eest Muqdishos asuvale riikliku luure- ja julgeolekuagentuuri vanglale. Rünnaku käigus sai surma kolm valvurit ja kaks tsiviilisikut ning vigastada 15 isikut.