Euroopa Ülemkogu Ühisstrateegia,

19. juuni 2000,

Vahemere piirkonna kohta

(2000/458/ÜVJP)

EUROOPA ÜLEMKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISSTRATEEGIA:

I OSA

EUROOPA LIIDU SEISUKOHT VAHEMERE PIIRKONNA SUHTES

1. Vahemere piirkond on Euroopa Liidu (edaspidi "EL") jaoks strateegilise tähtsusega. EL ja kogu Euroopa huvides on, et see piirkond oleks jõukas, demokraatlik, stabiilne ja turvaline ning Euroopa suhtes avatud.

2. Vahemere piirkonnas on endiselt poliitilisi, majanduslikke, õiguslikke, ökoloogilisi ja sotsiaalseid probleeme. Kui neid keerukaid ja eripalgelisi probleeme soovitakse lahendada, peavad EL ja Vahemere piirkond tegema koostööd ühise seisukoha, arusaamise ja vastastikuse austuse alusel.

3. EL Vahemere piirkonna poliitika juhindub partnerluse põhimõttest, mida mõlemad pooled peaksid aktiivselt toetama. EL teeb Vahemere piirkonna partneritega koostööd, et arendada heanaaberlikke suhteid; suurendada jõukust; likvideerida vaesus; edendada ja kaitsta kõiki inimõigusi ja põhivabadusi, demokraatiat, head valitsemistava ja õigusriiki; edendada kultuurilist ja usulist sallivust ning arendada koostööd kodanikuühiskonnaga, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonidega. EL toetab Vahemere piirkonna partnerite püüdlusi saavutada Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse raames püstitatud eesmärke, kasutades nende eesmärkide saavutamiseks kahepoolseid suhteid ja aidates kaasa rahuliku keskkonna loomisele Lähis-Idas.

4. Käesolev ühisstrateegia tugineb Euroopa — Vahemere piirkonna partnerlusele, mis on kehtestatud Barcelona deklaratsiooniga ja sellega seotud acquis'ga — Berliini deklaratsiooni ja Euroopa Liidu pikaajalise Vahemere piirkonna poliitikaga, mis hõlmab kahepoolseid ja piirkondlikke tegureid.

5. EL on veendunud, et Lähis-Ida rahuprotsessi edukas lõpuleviimine kõikides suundades ning muude selle piirkonna konfliktide lahendamine on Vahemere piirkonna rahu ja stabiilsuse tagamise tähtsaks eelduseks. Arvestades Euroopa Liidu huvisid selles piirkonnas ja lähedasi pikaajalisi suhteid sealsete riikidega, loodab EL etendada olulist osa Lähis-Ida stabiliseerimisel ja arendamisel. Barcelona protsessi raames alustatud koostöö on oluline tegur, et panna alus rahu saavutamisele järgnevale arengule. Seetõttu toetab EL poolte püüdlusi rakendada rahukokkuleppeid. Sellega seoses oleks Euroopa — Vahemere piirkonna rahu ja stabiilsuse harta vastuvõtmine, mis on olnud eesmärgiks juba enne käesoleva strateegia vastuvõtmist, otsustava tähtsusega tegur Vahemere piirkonna konfliktijärgses arengus.

6. Pidades silmas Vahemere piirkonna olulisust EL jaoks ning eesmärgiga tugevdada veelgi Vahemere piirkonna dimensiooni, võtab Euroopa Ülemkogu vastu käesoleva ühisstrateegia. See hõlmab EL suhteid kõikide Barcelona protsessi partneritega ja Liibüaga. See ei hõlma aga EL kahepoolseid suhteid nende Vahemere piirkonna riikidega, kes on EL kandidaatriigid, sest nendevahelisi suhteid reguleeritakse ühinemisprotsessiga. Euroopa Liit etendab tähtsat osa Lähis-Ida rahuprotsessis vastavalt oma acquis'le, kuhu kuulub ka Berliini deklaratsioon, ning käesolev ühisstrateegia reguleerib EL osalust Lähis-Ida rahu tugevdamises, kui üldine rahukokkulepe on saavutatud.

II OSA

EESMÄRGID

7. Euroopa Liidul on Vahemere piirkonna poliitikas järgmised eesmärgid:

- liikuda märkimisväärselt ja mõõdetavalt edasi Barcelona deklaratsioonis ja sellega seotud acquis's sisalduvate eesmärkide saavutamisel, st:

- luua poliitilise ja julgeolekualase partnerluse kaudu ühine rahu ja stabiilsuse piirkond,

- luua majandus- ja rahanduspartnerluse kaudu ühine jõukas piirkond,

- luua partnerlus sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas ning üksikisiku tasandil: arendada inimressursse, edendada kultuuridevahelist mõistmist ja kodanikuühiskondade vahelisi vahetusi,

- edendada EL ja selle liikmesriikide põhiväärtusi, mille hulka kuuluvad ka inimõigused, demokraatia, hea valitsemistava, läbipaistvus ja õigusriik,

- julgustada ja aidata Vahemere piirkonna partnereid protsessis, mis hõlmab vabakaubanduse saavutamist ELga ja omavahel vastavalt Barcelona deklaratsioonile, majanduslikku üleminekut ja kõnealusesse piirkonda tehtavate investeeringute suurendamist,

- tugevdada koostööd justiits- ja siseküsimustes vastavalt Euroopa Ülemkogu Tampere kohtumise suunistele,

- pidada eri kultuuride ja tsivilisatsioonide vahelist dialoogi, et võidelda sallimatuse, rassismi ja ksenofoobia vastu.

8. Julgeoleku küsimustes kavatseb EL kasutada arenevat Euroopa ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat, et koos Vahemere piirkonna partneritega arutada, kuidas suurendada julgeolekukoostööd selles piirkonnas.

9. Liit on juba varem etendanud aktiivset osa püüdlustes kehtestada õiglane, üldine ja püsiv rahu Lähis-Idas ning tagada selle piirkonna stabiilsus ja areng. EL peab Barcelona protsessi raames juba alustatud koostööd oluliseks teguriks, mis paneb aluse rahu saavutamisele järgnevale arengule. Käesoleva ühisstrateegia raames ja arvestades punkti 6, püstitab Euroopa Liit endale järgmised eesmärgid:

- parandada tingimusi, mis aitavad pooltel rakendada omavahel sõlmitud kokkuleppeid,

- panna alus normaalsetele heanaaberlikele suhetele ja ärgitada pooli osalema piirkondlikus koostöös,

- aidata kaasa rahu tugevdamisele piirkonnas, sealhulgas majanduslikule integreerimisele ja kodanikuühiskondade vastastikusele mõistmisele.

10. EL meetmete ja algatuste tõhususe, mõju ja nähtavuse suurendamiseks kõnealuses piirkonnas püütakse saavutada järgmisi üldeesmärke:

- parandada kooskõlastatust, ühtsust ja vastastikust täiendavust ning tagada EL ja selle liikmesriikide piirkondliku ja allpiirkondliku tegevuse, vahendite ja sekkumistegevuse sünergia,

- tagada EL Vahemere piirkonna poliitika ja EL teisi partnereid käsitleva poliitika vastastikune täiendavus.

III OSA

TEGEVUSVALDKONNAD JA ERIALGATUSED

11. EL koos Vahemere piirkonna partneritega kohustub tegema põhjaliku ülevaate Barcelona protsessist eesmärgiga hoogustada protsessi ja muuta see tegevusele suunatumaks ja tulemuspõhisemaks.

12. Euroopa Liit püüab teoks teha järgmisi erialgatusi, välistamata võimalikke uusi erialgatusi, mis võtaksid vajaduse korral arvesse asjaomaste riikide, piirkondade või allpiirkondade eriolukorda ja -vajadusi.

Poliitika ja julgeolek

13. EL tugevdab poliitilist ja julgeolekuteemalist dialoogi oma Vahemere piirkonna partneritega kõikidel tasanditel: kahepoolselt üksikute Vahemere piirkonna partneritega, Barcelona raamistikus, kuhu pärast jõustumist kuulub ka Euroopa — Vahemere piirkonna rahu ja stabiilsuse harta, ja muudel juhtudel mitmepoolselt, et:

- määrata kindlaks ühised seisukohad julgeolekuküsimustes, et luua ühine rahu ja stabiilsuse piirkond,

- töötada välja partnerlust toetavad meetmed, eelkõige edendades korrapärast arutelu ja teabevahetust Vahemere piirkonna partneritega,

- edastada õigeaegselt asjakohast teavet algatuste kohta, mis võivad teistele Vahemere piirkonna partneritele huvi pakkuda,

- tugevdada koostööd selliste ülemaailmset laadi julgeolekuprobleemide lahendamisel nagu terrorism, organiseeritud kuritegevus ja narkokaubandus,

- teha koostööd, et luua konfliktide vältimise, kriiside reguleerimise ja konfliktijärgse taastamise kord, mis hõlmab konfliktide ja vaidluste rahumeelse lahendamise toetamist muu hulgas kohtulike vahenditega,

- uurida võimalusi jalaväemiinidega seotud probleemide lahendamiseks Vahemere piirkonnas, tehes Ottawa konventsiooni eesmärkide kohast koostööd miinivastases tegevuses, kuhu kuulub ka demineerimine, miiniohu teadvustamise tegevus ja ohvriabi,

- ärgitada Vahemere piirkonna partnereid allkirjastama ja ratifitseerima kõiki tuumarelva leviku tõkestamise meetmeid, mille hulka kuuluvad ka tuumarelva leviku tõkestamise leping, keemiarelva keelustamise konventsioon, bioloogiliste relvade keelustamise konventsioon ja üldine tuumakatsetuste keelustamise leping,

- püüda rajada Lähis-Idas mõlemapoolselt ja tõhusalt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ega bioloogilisi massihävitusrelvi ega nende kasutamise süsteeme.

Seoses sellega võtab EL arvesse Euroopa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika edaspidist arengut.

Demokraatia, inimõigused ja õigusriik

14. Barcelona protsessi raames ja kahepoolsetes suhetes Vahemere piirkonna partneritega EL:

- tugevdab aktiivselt demokraatlikke institutsioone ja õigusriiki, eelkõige poliitilise dialoogi kaudu ning toetades õigusreforme, institutsioonide loomist ja sõnavabadust, eriti sõltumatu meedia tugevdamise kaudu,

- toetab ja soodustab jõupingutusi hea valitsemistava edendamiseks,

- rõhutab igaühe inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitsmise tähtsust, toetades selle piirkonna riiklikke ja valitsusväliseid osalejaid inimõigustealase koolituse ning inimõiguste järelevalve, kaitse ja neist teadlikkuse tõstmise kaudu,

- ärgitavad ÜRO põhikirja ja inimõiguste ülddeklaratsiooni raames ühinema inimõigustealaste rahvusvaheliste dokumentidega ning täielikult kasutama oma kodanikuõigusi ning kultuurilisi, majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid õigusi, ilma et tehtaks vahet rassi, soo, keele või usuliste tõekspidamiste alusel,

- võtab meetmeid, et veenda Vahemere piirkonna partnereid kaotama surmanuhtlust vastavalt kokkulepitud EL juhistele.

Rahu Lähis-Idas

15. Võttes arvesse käesoleva ühisstrateegia punkti 6, teeb EL järgmist:

- jagab eriteadmisi, esitab ideid ja pakub rahuprotsessi peamistele osalistele häid teeneid ja abi, et hõlbustada rahukokkulepete sõlmimist ja aidata Lähis-Idal valmistuda rahu sõlmimisele järgnevaks ajaks,

- edendab rahuprotsessi aktiivselt mitmepoolsuse alusel, kasutades ka sünergiat Barcelona protsessiga. Selliste kesksete küsimuste puhul nagu vee- ja pagulaste küsimus on EL alati valmis jagama oma eriteadmisi, kui seda taotletakse,

- seoses üldlahenduse otsimisega ja peamiste osalejate taotlusel kaalub liikmesriikide osalemist julgeolekumeetmete rakendamises kohapeal,

- osaleb rahvusvahelistes kohustustes, mida on vaja rahu saavutamiseks ja tugevdamiseks Lähis-Idas, eelkõige toetades piirkondlikku majanduskoostööd ja -integratsiooni ning kaubavahetuse laienemist,

- aitab kaasa Lähis-Ida stabiilsuse suurendamisele julgeolekukoostöö kaudu, osaledes Euroopa — Vahemere piirkonna rahu ja stabiilsuse harta rakendamises, kui see on vastu võetud ja jõustunud.

Majandus- ja finantsvaldkond

16. Euroopa Liit:

- aitab aktiivselt kaasa Euroopa — Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingute rakendamisele, eriti edendades kaubavahetuse edasist järkjärgulist liberaliseerimist kõikides pooli huvitavates valdkondades vastavalt Barcelona deklaratsiooni tingimustele,

- teeb kõik endast oleneva, et kiirendada ülejäänud assotsiatsioonilepingute sõlmimist ja rakendamist,

- toetab meetmeid, millega suurendada piirkonna ligitõmbavust investoreile, eelkõige luues suurema turu, soodustades EL ühtse turuga seotud poliitika ühtlustamist, parandades reguleerivat raamistikku, tagades investorite õiglase ja võrdse kohtlemise ning tõstes Euroopa Liidu teadlikkust selle piirkonna investeerimisvõimalustest,

- soodustab ja toetab allpiirkondlikku koostööd, näiteks koostööd Maghrebi Liidus, nii et see viiks laiema piirkondliku koostööni,

- soodustab ja toetab Vahemere piirkonna partnerite püüdlusi suurendada lõuna-lõuna suunal toimuvat kaubavahetust, eriti lõuna-lõuna kaubanduskokkulepete kaudu, ja päritolureeglite järkjärgulist ühtlustamist,

- aitab suurendada Vahemere piirkonna partnerite suutlikkust kujundada asjakohane kaubanduspoliitika ja osaleda aktiivselt kaubandusläbirääkimistes, eelkõige arvestades Euroopa — Vahemere vabakaubanduspiirkonna arendamist ja WTOs edaspidi peetavaid läbirääkimisi,

- soodustab jooksva konto kohaste maksete liberaliseerimist, et võimalikult kiiresti täielikult liberaliseerida kapitali liikumine. EL edendab ka euro kasutamist lepingulise ja arveldusvääringuna Vahemere piirkonna kaubanduses,

- toetab infrastruktuuride ühendamist Vahemere piirkonna partnerite vahel ning nende ja EL vahel, toetudes transpordi, energeetika ja telekommunikatsiooni alal saadud üleeuroopaliste võrkude kogemusele,

- soodustab poliitikat, mis suurendab erasektori rolli ning edendab väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, eriti ekspordisuunitlusega ettevõtteid Vahemere piirkonna partnerriikides, sest see on üks tõhusamaid viise töökohtade loomiseks,

- tagab, et asjakohast tähelepanu pööratakse eesmärgile rajada turumajandus, millel on sotsiaalne ulatus ning mis hõlmab põhilisi töönorme ja sugupoolte võrdõiguslikkuse edendamist.

17. EL toetab kõikide partnerite astumist WTO liikmeks asjakohastel tingimustel.

18. EL suurendab maksimumini finantskoostöö mõju, mida tehakse EL eelarve, eriti MEDA ja Euroopa Investeerimispanga kaudu, kasutades järgmisi meetmeid:

- Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid kooskõlastavad Vahemere piirkonna partnerite jaoks ettenähtud asjakohased finants- ja arengukoostöö strateegiad, programmid ja meetmed ning tagavad koostöös muude toetajatega nende ühtsuse, vastastikuse täiendavuse ja vajaduse korral kaasfinantseerimise,

- Euroopa Liit edendab majanduslikku dialoogi Vahemere piirkonna partneritega, eelkõige seoses finantsabi kavandamisega, et toetada kiiremat majanduslikku üleminekut, kindlat maksu- ja finantspoliitikat ning struktuurireformi,

- komisjon tagab, et muid ühenduse eelarvest Vahemere piirkonna partneritele ettenähtud vahendeid kasutatakse sihipäraselt. Püütakse parandada kooskõlastamist teiste asjaomaste EL programmidega (uurimis- ja arendustegevuse viies raamprogramm, mis kinnitab koos partneritega tehtava ühenduse uurimistegevuse rahvusvahelist iseloomu, Synergy, LIFE, Interreg III).

19. EL edendab veestrateegia ja veemajanduspoliitika suuremat terviklikkust Vahemere piirkonnas.

Keskkond

20. EL tagab, et arvestatakse vajadust võtta suuremal määral arvesse keskkonnaprobleeme, eesmärgiga tagada säästev majandusareng.

Sotsiaal- ja kultuurivaldkond

21. Lisaks Euroopa — Vahemere piirkonna partnerluse raames toimuvale koostööle EL:

- võtab vajalikke meetmeid, et hõlbustada ja toetada kodanikuühiskonna kaasamist, samuti inimeste vahetuse edasiarendamist EL ja Vahemere piirkonna partnerite vahel. Soodustatakse valitsusväliste organisatsioonide kaasamist kahepoolse ja piirkondliku tasandi koostöösse. Erilist tähelepanu pööratakse meediale ja kõrgkoolidele,

- toetab sotsiaalküsimustes tehtava koostöö edendamise, sealhulgas meeste ja naiste võrdsete võimaluste edendamise püüdlusi, ja sotsiaalse dialoogi tugevdamise püüdlusi,

- toetab püüdlusi parandada eelkõige noorte ja naiste haridust ja tööalast koolitust, et parandada nende integreerumist tööturule. Sellega seoses parandatakse piirkondlikku koostööd parimaid tavasid käsitleva teabe vahetamise, oskusteabe edasiandmise ja suutlikkuse arendamise kaudu.

Justiits — ja siseküsimused

22. Toetudes Barcelona protsessi acquis'le ja Euroopa Ülemkogu Tampere kohtumise otsustele, EL:

- tegutseb vastavalt Genfi pagulasseisundi konventsioonile ja muudele asjaomastele dokumentidele ning ergutab Vahemere piirkonna partnereid nimetatud dokumente täielikult järgima,

- uurib võimalusi lihtsustada ja kiirendada viisa andmise korda,

- edendab erinevate õigussüsteemide vastavuse kindlaksmääramist, et lahendada üksikisikutega seotud tsiviilõiguslikud küsimused: pärimisõigus ja perekonnaõigus, sealhulgas lahutus,

- edendab partnerriikide õigussüsteemide läbipaistvust ja suuremat prognoositavust, et toetada välisinvesteeringuid ja ärgitada seaduslikke sisserändajaid jätkama sidemeid oma päritolumaaga, et tagada ühine areng,

- tagab kasumi ülekandmise eeskirjade liberaliseerimise ja otsib lahendusi, kuidas vältida topeltmaksustamist, eelkõige seaduslike sisserändajate ja topeltkodakondsusega isikute puhul,

- töötab välja tõhusad koostöömehhanismid võitluseks ebaseadusliku immigratsiooni võrgustike, sealhulgas inimkaubanduse vastu, kehtestades muu hulgas oma ja kolmanda riigi kodanike ning kodakondsuseta isikute tagasivõtmise korra,

- alustab dialoogi nüüdisaegse ja tõhusa piirikontrollisüsteemi rajamiseks, pakkudes muu hulgas koolitusprogramme ja ametnike vahetust,

- teeb Vahemere piirkonna partneritega koostööd migratsiooniküsimuse lahendamiseks, võttes täiel määral arvesse partnerriikide majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi olusid. See lähenemisviis eeldab võitlust vaesusega, elutingimuste ja töövõimaluste parandamist, konfliktide vältimist, demokraatlike riikide tugevdamist ja inimõiguste austamise tagamist,

- töötab välja ühise lähenemisviisi, et tagada selliste Vahemere piirkonna partnerite kodanike ühiskonda integreerimine, kes on seaduslikult elanud mingis liikmesriigis teataval ajal ja kellel on pikaajaline elamisluba, et lähendada nende õiguslikku seisundit selles liikmesriigis EL kodanike omale,

- vahetab Vahemere piirkonna partneritega teavet ja statistilisi andmeid migratsioonivoogude kohta.

23. EL arendab edasi koostööd Vahemere piirkonna partneritega võitluses organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas narkokaubanduse ja rahapesu vastu, eelkõige järgmisel viisil:

- aidates koolitada justiits- ja täitevasutuste töötajaid, pöörates peatähelepanu organiseeritud kuritegevuse alast liidu acquis' d käsitlevale teabele,

- pakkudes Vahemere piirkonna partneritele koostöövõimalust, et töötada välja vajalik õiguslik, institutsiooniline ja kohturaamistik tõhusaks süüdistuse esitamiseks selliste süütegude eest ning töötada välja piiriülese kuritegevuse vastu võitlemise koostöömehhanismid.

EL ärgitab Vahemere piirkonna partnereid ka edaspidi ühinema ÜRO rahvusvaheliste terrorismikonventsioonidega ja järgima põhimõtet, et terrorismivastane võitlus peab kindlalt põhinema rahvusvahelise õiguse põhimõtetel ja inimõiguste austamisel.

IV OSA

DOKUMENDID JA VAHENDID

Üldsätted

24. Käesolevat ühisstrateegiat rakendavad EL institutsioonid ja asutused, tegutsedes neile asutamislepingutega antud volituste piires ja nendes lepingutes sätestatud menetluse kohaselt.

25. ÜVJP kõrge esindajana tegutsev nõukogu peasekretär, keda abistab Lähis-Ida rahuprotsessi erisaadik, aitab nõukogu ja eesistujariiki käesoleva ühisstrateegia rakendamisel küsimustes, mis kuuluvad liidu ÜVJP alla, ja strateegia alusel vastuvõetud õigusaktide rakendamisel. Komisjon osaleb töös täiel määral vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 18 ja 27, ilma et see piiraks talle EÜ asutamislepinguga antud volitusi.

26. Nõukogu ja komisjon tagavad vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 3 liidu meetmete järjekindluse, ühtsuse ja tõhususe. Käesolev ühisstrateegia püütakse muuta võimalikult tõhusaks, tagades eri vahendite ja liidu eri tegevusvaldkondade võimalikult suure ühtsuse, samuti liidu ja liikmesriikide tegevuse ühtsuse. Liit tagab oma Vahemere piirkonna poliitika ja muu poliitika vastastikuse täiendavuse.

27. Liikmesriigid aitavad käesoleva ühisstrateegia eesmärkidele kaasa, kasutades asjakohaselt ja kooskõlastatult kõiki nende käsutuses olevaid sobivaid vahendeid ja võimalusi. Käesolev ühisstrateegia ei mõjuta praegust korda, mille kohaselt liikmesriigid tunnustavad riike ja otsustavad riigi kuuluvuse üle rahvusvahelistesse organisatsioonidesse või otsustavad kahepoolsete diplomaatiliste või muude suhete (näiteks kahepoolsed poliitilised, spordi- ja kultuurisuhted) säilitamise ja toimimise üle.

Nõukogu, komisjon ja liikmesriigid

28. Nõukogu, komisjon ja liikmesriigid:

- vaatavad vastavalt oma pädevusele ja suutlikkusele läbi olemasolevad meetmed, programmid, vahendid ja poliitika, mis ei kuulu Barcelona deklaratsiooni ja selle rakendusaktide kohaldamisalasse, et tagada nende vastavus käesolevale ühisstrateegiale, ning vastuolude korral teevad võimalikult varases läbivaatamisjärgus vajalikud kohandused,

- kasutavad täiel määral ja asjakohaselt olemasolevaid vahendeid ja võimalusi, samuti asjaomaseid EL ja liikmesriikide programme, ning arendavad ja haldavad sellel eesmärgil soovituslikku loendit liidu, ühenduse ja liikmesriikide ressurssidest, mille abil käesolevat ühisstrateegiat rakendatakse.

Kooskõlastamine

29. Liikmesriigid püüavad veelgi paremini kooskõlastada oma Vahemere piirkonna suhtes võetavaid meetmed, sealhulgas selliste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Euroopa Nõukogu, ÜRO, OSCE ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid; kooskõlastamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ühenduse pädevust.

30. Liikmesriigid, kes osalevad muudel foorumitel, kus Vahemere piirkonnaga seotud tegevus on põhieesmärk või kõrvaltoiming, tegutsevad käesoleva ühisstrateegia eesmärkide kohaselt.

31. Liikmesriikide ja komisjoni esindajad Vahemere piirkonna partnerriikides võtavad käesolevat ühisstrateegiat täiel määral arvesse, kui nad oma tegevust kohapeal kooskõlastavad.

32. Nõukogu, komisjon ja liikmesriigid astuvad samme piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö tõhustamiseks ning püüavad saavutada käesoleva ühisstrateegia eesmärke koos teiste riikidega, kellel on samasugused seisukohad.

Rakendamine ja läbivaatamine

33. Euroopa Ülemkogu nõuab, et nõukogu:

- tagaks, et iga järgmine eesistujariik esitaks nõukogule oma üldise programmi raames käesoleva ühisstrateegia rakendamise prioriteedid, mis põhinevad II osa eesmärkidel ja milles on võetud nõuetekohaselt arvesse III osas nimetatud tegevusvaldkondi,

- kontrolliks käesoleval ühisstrateegial põhinevat liidu tegevust ja annaks sellele hinnangu ning esitaks Euroopa Ülemkogule vähemalt kord aastas aruande eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta,

- kontrolliks Vahemere piirkonna olukorda ja Vahemere piirkonna partnerite koostööd käesoleva ühisstrateegia rakendamisel ning annaks nende kohta hinnangu Euroopa Ülemkogule esitatavas aruandes,

- esitaks vajaduse korral Euroopa Ülemkogule soovitusi muudatuste tegemiseks käesoleva ühisstrateegia II ja III osas.

34. Komisjon osaleb eespool nimetatud tegevuses vastavalt oma pädevusele.

Koostöö Vahemere piirkonna partneritega

35. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid teevad käesoleva ühisstrateegia rakendamisel tihedat koostööd Vahemere piirkonna partneritega, eelkõige assotsiatsioonilepingute ja Barcelona protsessi Euroopa — Vahemere piirkonna komitee kaudu, arutades muu hulgas Vahemere piirkonna partnerite esitatud soovitusi ja probleeme.

V OSA

Kestus

36. Käesolevat ühisstrateegiat kohaldatakse alates selle avaldamise kuupäevast esialgu nelja aasta jooksul. Euroopa Ülemkogu võib nõukogu soovitusel seda ajavahemikku pikendada, selle läbi vaadata ja seda vajaduse korral kohandada.

Avalikustamine

37. Käesolev ühisstrateegia avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Santa Maria da Feira, 19. juuni 2000

Euroopa Ülemkogu nimel

eesistuja

A. Guterres

--------------------------------------------------