ET Euroopa Liidu Teataja L 235/28

TÕLGE

EUROOPA LIIDU SATELLIIDIKESKUSE PERSONALIEESKIRJAD (1)

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

PREAMBUL

Artikkel 1

I JAOTIS — ÜLDSÄTTED

Artikkel 2 — Kõigi töötajate suhtes kohaldatavad sätted

Alluvussuhted

Avaldus

Käitumine

Finantsvastutus

Julgeolek

II JAOTIS — TÖÖTAJATE STAATUS

I PEATÜKK — ÜLDSÄTTED

Artikkel 3 — Töötajate suhtes kohaldatavad üldsätted

Privileegid ja immuniteedid

Abi ja hüvitamine

Varalised õigused

Välistegevus

Kandideerimine avalikule või poliitilisele ametikohale

II PEATÜKK — TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD

Artikkel 4 — Tööle võtmine

Artikkel 5 — Töötamise vanusepiirang

Artikkel 6 — Arstlik kontroll

Artikkel 7 — Lepingud ja nende kestus

Esialgsed lepingud

Katseaeg

Lepingute lõpetamine

Töökoha kaotuse hüvitamine

Lepingu lõpetamisest teatamise aja lühendamine

III PEATÜKK — PALGAD JA TOETUSED

Artikkel 8 — Üldsätted

Artikkel 9 — Põhipalk

Artikkel 10 — Kodumaalt lahkumise toetus

Artikkel 11 — Pere-ja sotsiaaltoetused

Majapidamistoetus

Laste- ja muude ülalpeetavate toetused

Õppetoetus

Puuetega laste ja muude ülalpeetavate toetused

Üüritoetus

Transporditoetus

Artikkel 12 — Tasu eriülesannete täitmise eest

Artikkel 13 — Sisseseadmistoetus

Artikkel 14 — Mahaarvamised

Sisemaks

Pensioniskeemi sissemaksed

Lisakindlustuse sissemaksed

Artikkel 15 — Palga ettemaks ja selle tagasimaksmine

IV PEATÜKK — REISIKULUD

Artikkel 16 — Sisseseadmine ja lahkumine

Artikkel 17 — Kolimiskulud

Artikkel 18 — Töölähetus

V PEATÜKK — SISEMINE KORRALDUS

Artikkel 19 — Tööaeg

Artikkel 20 — Riigipühad

Artikkel 21 — Puhkus

Artikkel 22 — Puhkus kodumaal

Artikkel 22a — Eripuhkus

VI PEATÜKK — ARUANDED JA EDUTAMINE

Artikkel 23 — Üldsätted

Artikkel 24 — Menetlus

Artikkel 25 — Aruannetele järgnevad meetmed

VII PEATÜKK — DISTSIPLINAARMENETLUS

Artikkel 26 — Mõisted

Artikkel 27 — Kahju hüvitamine

Artikkel 28 — Kaebustest teatamine

Artikkel 29 — Distsiplinaarnõukogu

VIII PEATÜKK — APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU

Artikkel 30 — Apellatsioonid

IX PEATÜKK — PENSIONISKEEMID

Artikkel 31

III JAOTIS — AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 32 — Ajutiste töötajate staatust puudutavad sätted

Artikkel 33 — Lepingud

Artikkel 34 — Töötasu

Artikkel 35 — Erisätted

IV JAOTIS — EKSPERTIDE JA LÄHETATUD EKSPERTIDE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 36 — Staatust ja rahastamist puudutavad sätted

Artikkel 37 — Töötajate esindajad

I LISA TÖÖKOHA KAOTUSE HÜVITAMINE

II LISA KODUMAALT LAHKUMISE TOETUS

III LISA LAPSED JA MUUD ÜLALPEETAVAD

IV LISA PUUDEGA ÜLALPEETAVAD

V LISA ÜÜRITOETUS

VI LISA REISI- JA KOLIMISKULUD

VII LISA LÄHETUSKULUD

VIII LISA HAIGUSPUHKUS, RASEDUS- JA SÜNNITUSPUHKUS JA MUUD ERIPUHKUSED

IX LISA DISTSIPLINAARNÕUKOGUDE KOOSSEIS JA MENETLUSED

X LISA APELLATSIOONINÕUKOGU

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirjad on koostatud üheaegselt Julgeoleku-uuringute Instituudi personalieeskirjadega, mistõttu nimetatud kaks teksti on märkimisväärselt sarnased. Tuleb siiski rõhutada, et tekstid erinevad Euroopa Liidu Satelliidikeskuse teatavate erijoonte tõttu.

Keskus on operatiivülesandeid täitev asutus ja see selgitab, miks töötajad peavad erandjuhtudel võtma oma ametikohaga ettenähtust suurema vastutuse või töötama väljaspool tavapärast tööaega.

Keskuse konkreetne asukoht vastuvõtva riigi lennuväebaasis on teine tegur, mis põhjustab teatavaid erinevusi, eriti julgeoleku ja transpordi valdkonnas.

PREAMBUL

Satelliidikeskus on Euroopa Liidu asutus, mis on seotud koordineeritud organisatsioonidega.

Artikkel 1

Käesolevates eeskirjades määratakse kindlaks Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (edaspidi “keskus”) töötajate staatus, õigused, ülesanded ja vastutus.

Keskuse töötajaskond koosneb füüsilistest isikutest, kellega on sõlmitud töötaja või ajutise töötaja tööleping. Tasuliste ekspertide ja praktikantide suhtes kohaldatakse IV jaotise sätteid.

Keskuse direktoril on õigus käesolevaid eeskirju vastavalt vajadusele muuta, kui juhatus on selleks nõusoleku andnud.

Käesolevaid eeskirju kohaldatakse kõigi töötajate suhtes, välja arvatud juhul, kui juhatus on otsustanud teisiti ametijärguta personali osas.

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 2

Kõigi töötajate suhtes kohaldatavad sätted

Töötajad alluvad direktorile ja on tema ees vastutavad oma ülesannete täitmise eest; nad kohustuvad oma ülesandeid täitma nii hoolikalt ja kohusetundlikult kui võimalik.

Euroopa Liidu Satelliidikeskuses tööle asudes peab iga töötaja alla kirjutama järgmisele avaldusele:

“Tõotan pühalikult täita mulle kui Euroopa Liidu Satelliidikeskuse töötajale usaldatud tööülesandeid lojaalselt, usaldusväärselt ja veendunult ning üksnes keskuse huve silmas pidades. Kohustun oma tööülesannete täitmisel mitte otsima või vastu võtma korraldusi üheltki valitsuselt või muult asutuselt peale keskuse.”

Töötajad peavad igas olukorras käituma Euroopa Liidu Satelliidikeskuse esindajale sobilikult. Nad hoiduvad sellistest toimingutest või tegudest, mis mingil viisil võiksid kahjustada nende positsiooni ametiau või keskuse head nime.

Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks kas osaliselt või täies mahus finantskahju, mille on põhjustanud tema hooletus või direktori või juhatuse kehtestatud eeskirja või korra tahtlik rikkumine.

Kõik töötajad tutvuvad tööle asudes keskuse julgeolekueeskirjadega. Nad allkirjastavad avalduse, milles kinnitavad, et on teadlikud oma distsiplinaar- ja finantsvastutusest kõnealuste eeskirjade täitmata jätmise korral.

a) Kõigilt töötajatelt, kaasa arvatud lähetuses olevad eksperdid või kolmandatest riikidest saabunud eksperdid, võib nõuda julgeolekukontrolli läbitegemist, et võimaldada neile tööülesannete täitmise käigus juurdepääsu salajastele dokumentidele. Keskuse julgeolekuametnik esitab julgeolekukontrolli taotluse pädevatele asutustele. Kuni ametliku vastuse saamiseni võib ajutise loa salajastele dokumentidele juurdepääsuks anda direktor.

b) Töötajad teatavad julgeolekuametnikule viivitamata salajase dokumendi arvatavast kadumisest või ohus olemisest.

II JAOTIS

TÖÖTAJATE STAATUS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 3

Töötajate suhtes kohaldatavad üldsätted

Keskuse töötajad on füüsilised isikud, kellega on sõlmitud II peatükis määratletud töölepingud ning kelle eelarvelised ametikohad on loetletud töötajate tabelis, mis lisatakse igal aastal keskuse eelarvele.

Töötajatele antud privileegid ja immuniteedid on Euroopa Liidu Satelliidikeskuse huvides, mitte isikliku heaolu eesmärgil. Privileege ja immuniteete ei tohi kasutada oma isiklike kohustuste täitmisest ega vastuvõtjariigis kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest kõrvalehoidmiseks.

Töötaja peab viivitamata teatama direktorile juhtumitest, mille puhul tuleb rakendada kõnealuseid privileege või immuniteete. Kui töötaja rikub kohalikku seadust, võib direktor teha otsuse temalt privileegide või immuniteetide äravõtmise kohta, kui ta seda vajalikuks peab.

Keskus abistab töötajaid, kes oma ametikoha või ülesannete tõttu keskuses ning mitte omal süül on sattunud ähvarduste, solvangute, laimu või rünnakute objektiks. Materiaalse kahju võib hüvitada, kui:

— töötaja ei ole kõnealust kahju tekitanud tahtlikult või hooletuse tõttu,

— töötaja ei ole hüvitist saanud,

— töötaja loovutab keskusele oma nõuded kolmandate isikute, eelkõige kindlustusseltside suhtes.

Kõik asjassepuutuvad otsused, mis on seotud keskuse tegevuse või väljamaksetega, võtab vastu direktor, kellel on õigus hinnata käsitletava juhtumi asjaolusid, määrata abi vorm ja hüvitise suurus, kui seda otsustatakse maksta.

Kõik õigused, sealhulgas avaldamisõigus, autoriõigus ja patendiõigused, mis tulenevad töötaja ametikohustustega seotud tegevusest, kuuluvad keskusele.

Suhetes keskuseväliste organisatsioonide ja isikutega peavad töötajad saama direktorilt eelneva loa, kui nad soovivad:

— teha mis tahes avaldusi keskuse tegevuse kohta, eriti avaliku teabe asutustele,

— esineda loengutega või tegelda õpetamisega, mis on otseselt seotud nende tööga keskuses,

— vastu võtta tasu või palka eespool nimetatud tegevuse eest,

— eespool nimetatud tegevusega seoses vastu võtta teenete- või aumärke või materiaalseid soodustusi.

a) Töötajad, kes isiklikel põhjustel kavatsevad kandideerida avalikule või poliitilisele ametikohale, peavad oma kavatsusest teatama direktorile.

b) Töötaja, kes kandideerib avalikule või poliitilisele ametikohale, saab palgata puhkust alates kuupäevast, mil ta väidetavalt alustab oma valimiskampaaniat.

c) Kui töötaja osutub kõnealusele ametikohale valituks, palub ta oma töölepingu lõpetada. Töölepingu sellise lõpetamise korral töökoha kaotuse hüvitist ei maksta.

d) Kui töötaja ei võta avalikku või poliitilist ametikohta vastu, on tal õigus asuda tagasi oma endisele ametikohale sama palga ja teenistusstaažiga, mis tal oli enne palgata puhkusele jäämist.

e) Palgata puhkusel oldud aega ei arvestata teenistusstaaži ega pensioniõiguste hulka. Palgata puhkuse ajaks võib töötaja asemele palgata ajutise töötaja.

II PEATÜKK

TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD

Artikkel 4

Tööle võtmine

1. Tööpakkumised esitab direktor, välja arvatud direktori ametikoha kohta. Keskus kannab hoolt vabade töökohtade teatavakstegemise eest.

2. Üldiselt ei kaaluta töölevõtmisel alla 18-aastaste ja üle 60-aastaste isikute kandidatuure.

3. Üldiselt ei valita ametikohale kandidaate, kes on keskuse töötajatega sugulus- või hõimlussuhetes. Direktor võib lubada erandeid tingimusel, et kumbki asjaomastest isikutest ei tööta teise alluvuses oleval ametikohal.

4. Tööle võetavad isikud peavad olema Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud.

5. Väljavalitud töötaja võetakse tööle selle ametikoha ametijärgu kõige madalamale palgaastmele. Direktor võib siiski määrata kõrgema palgaastme, kui see on õigustatud.

6. Direktor määrab, millised ametikohad täidetakse eksamite või konkursi alusel, samuti katsed, mille nimetatud ametikohtadele kandideerijad peavad läbima. Direktor moodustab keskuse töötajatest koosneva eksami- või valimiskomisjoni, kuhu ta võib lisada ka väljastpoolt kutsutud eksamineerija.

7. Keskusesse töövestlusele või eksamile kutsutud kandidaatide reisi- ja majutuskulud hüvitatakse samadel tingimustel kui töötajate lähetuskulud. (2)

Artikkel 5

Töötamise vanusepiirang

Töötaja ametisoleku aeg lõpeb selle kuu lõpus, mil ta saab 65 aastaseks. Direktor võib ametisoleku aega pikendada kõige rohkem 12 kuu võrra.

Artikkel 6

Arstlik kontroll

1. Töötaja tööle võtmiseks on vaja keskuse poolt heakskiidetud arsti kinnitust, et kandidaadi tervislik seisund lubab tal asjaomasel keskuse ametikohal töötada ning et tal ei ole ühtegi puuet ega haigust, mis võiks ohustada teisi töötajaid.

2. Töötajad peavad igal aastal käima arstlikus kontrollis.

3. Kui keskuse poolt heakskiidetud arst leiab, et töötaja oma tervisliku seisundi tõttu asjaomasele ametikohale enam ei sobi, esitab ta direktorile sellekohase eksperdiarvamuse.

4. Kui iga-aastase või muu arstliku kontrolli tulemused näitavad, et töötaja ei ole enam suuteline oma ülesandeid täitma, lõpetatakse tema tööleping kolme kuu jooksul ja kutsutakse kokku arstlik komisjon, kes määrab kindlaks töötaja õigused invaliidsuspensionile.

Artikkel 7

Lepingud ja nende kestus

Esialgsed töölepingud keskusega tehakse kolmeks aastaks, välja arvatud direktori tööleping, mille suhtes kehtivad erisätted. Direktor võib töötaja nõusolekul lepingut sama pikaks või lühemaks perioodiks uuendada.

Esialgse töölepingu esimesed kuus kuud on katseaeg, mis algab tööleasumise päevast.

Selle aja jooksul võib keskus või töötaja kuuajalise etteteatamisega lepingu lõpetada, ilma et see tooks kaasa töökoha kaotuse eest hüvitise saamise õigust.

Katseaja lõpus või varem saab töötaja kirjaliku teate töölepingu kinnitamise või lõpetamise kohta.

Katseaeg on esialgse töölepingu lahutamatu osa. Seda võetakse arvesse teenistusstaaži ja pensioniõiguste arvestamisel.

I lisas kirjeldatud olukordades võib keskus või töötaja ise lepingu lõpetada või uuendamata jätta järgmiselt:

a) Keskuse algatusel, i) teatades sellest kuus kuud ette, kui: — töötaja eelarveline ametikoht kaotatakse, — ametikoha iseloom või sellega seotud ülesanded muutuvad, — töötaja on osutunud ebapädevaks, mis on nõuetekohaselt registreeritud kahes järjestikuses aastaaruandes, või — töötaja tervislik seisund on ametisoleku aja jooksul muutunud ametikoha jaoks sobimatuks. ii) teatades kõige rohkem üks kuu ette, kui distsiplinaarmenetluse tulemusena on tuvastatud töötaja väärtegu või vastutus VII peatüki kohaselt.

b) Töötaja algatusel, teatades kolm kuud ette töölt lahkumisest omal soovil, kusjuures põhjuseid ei ole vaja esitada.

Kui keskus lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata muudel kui distsiplinaarpõhjustel:

1. arvestatakse töötajale, kes on teenistuses olnud üle 10 aasta, edasilükatud pensioniõigused ja makstakse töökoha kaotuse hüvitist vastavalt I lisas sätestatud tingimustele;

2. makstakse töötajale, kes on teenistuses olnud alla 10 aasta ja kelle tööleping lõpetatakse ennetähtaegselt, lahkumistoetust koos töökoha kaotuse hüvitisega vastavalt I lisas sätestatud tingimustele;

3. töötajale, kelle tööleping lõpetatakse ennetähtaegselt nõuetele mittevastava tervisliku seisundi tõttu ja kelle püsivat töövõimetust on kinnitanud ad hoc arstlik komisjon, määratakse töövõimetuspension vastavalt pensioniskeemi eeskirjades sätestatud tingimustele.

Kui töötaja ise lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata, ei ole tal õigust saada töökoha kaotamise hüvitist. (3)

Kui see on töökoha huvides, võib lõike 3 punktis a sätestatud etteteatamisaega lühendada; sellisel juhul on töötajal õigus täiendavale summale, mis on sama suur kui palk ja toetused, mida ta oleks saanud lepingu tegeliku lõpetamise ja kuuekuulise etteteatamisaja lõppemise vahelisel ajal.

Neid sätteid ei kohaldata juhul, kui leping lõpetatakse distsiplinaarpõhjustel.

III PEATÜKK

PALGAD JA TOETUSED

Artikkel 8

Üldsätted

Keskuse töötajatele makstav töötasu koosneb põhipalgast, kodumaalt lahkumise toetusest ning pere- ja sotsiaaltoetustest.

Nendelt tasudelt arvestatakse maha sisemaks, pensioniskeemi osamaks ja sotsiaalkindlustusmaks.

Töötasu kantakse töötaja arveldusarvele kuu viimasel töönädalal.

Kõik töötaja olukorra muutused, millel võib olla finantstagajärgi, võetakse arvesse selle kuu töötasus, mille jooksul muudatustest teatati keskuse haldusosakonnale; juba väljamakstud töötasu suurust ei saa muuta.

Töötaja peab keskusele tagasi maksma kõik talle alusetult väljamakstud summad.

Artikkel 9

Põhipalk

Netopõhipalk on summa, mis vastab töötaja ametijärgule ja palgaastmele juhatuse poolt igal aastal kinnitatavas palgaastmestikus.

Brutopõhipalk on töötaja netopõhipalk koos sisemaksuga.

Artikkel 10

Kodumaalt lahkumise toetus

Seda toetust makstakse A, L ja B ametijärgu töötajatele, kes tööle asumisel ei olnud selle riigi kodanikud, kus asub nende alaline töökoht, ja kui nad tööle asumisele eelnenud kolme aasta jooksul ei olnud kõnealuse riigi alalised elanikud.

Kõnealuse toetuse maksmine lõpetatakse, kui töötaja siirdub riiki, mille kodanik ta on.

Toetuse summa arvutatakse vastavalt II lisale.

Kui keskus võtab töötaja tööle vahetult pärast seda, kui ta on olnud selles riigis mõne teise rahvusvahelise organisatsiooni või asutuse teenistuses, võetakse toetuse saamise õiguse kaalumisel ja suuruse arvestamisel arvesse eelmise tööandja juures töötatud aastaid.

Artikkel 11

Pere- ja sotsiaaltoetused

Kõnealused toetused lisatakse igakuisele põhipalgale.

Majapidamistoetus:

a) makstakse igale töötajale, kes on abielus, lesk, lahutatud, seaduslikult lahus elav või vallaline ja kellel on vähemalt üks käesolevate eeskirjade III lisas kirjeldatud ülalpeetav;

b) on 6 % netopõhipalgast;

c) abielus töötajale, kellel ei ole ülalpeetavaid ja kelle abikaasa on tasulisel tööl, makstakse toetust summas, mille moodustab vahe ühelt poolt ametijärgu B3 esimese palgaastme netopõhipalga suuruse ja töötajal teoreetiliselt saada oleva toetuse ning teiselt poolt tema abikaasa töötasu vahel. Kui viimasena nimetatud summa on sama suur või suurem kui esimene, siis toetust ei maksta;

d) toetust ei maksta töötajale, kelle abikaasa töötab rahvusvahelises organisatsioonis ja kelle põhipalk on keskuse töötaja palgast suurem.

Laste- ja muude ülalpeetavate toetus:

a) makstakse töötajale, kes peamiselt ja pidevalt peab ülal kas seaduslikult tunnustatud last või seadusjärgse või kohtuotsusega määratud kohustuse alusel mõnd teist pereliiget või vanemateta last, kes on tema vastutusel;

b) on iga ülalpeetava kohta kindel summa, mis määratakse igal aastal kindlaks kavas, mille juhatus heaks kiidab;

c) makstakse abikaasadest sellele, kes võtab vastu majapidamistoetust või muud samaväärset toetust, kui mõlemad abikaasad töötavad rahvusvahelistes organisatsioonides.

Selle toetusega seotud mõisted ja maksmise tingimused on esitatud III lisas.

Töötajatel, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kelle III lisa kohaselt määratletud ülalpeetavad lapsed õpivad statsionaarses õppevormis alg-, kesk- või kõrgkoolis, (4) on õigus saada iga-aastast õppetoetust. Toetuse suurus vastab kahekordsele ülalpeetava lapse toetusele ja seda makstakse iga lapse kohta ühekordse toetusena kooliaasta alguses. Asjaomane töötaja esitab haldusosakonnale kõik vajalikud tõendid kooliaasta alguses.

a) Puuetega laste ja muude ülalpeetavate toetused makstakse töötajale, kes on peamiselt ja pidevalt vastutav selliste isikute hooldamise eest. Laps või ülalpeetav peab vastama III lisas sätestatud tingimustele.

b) Kõnealuse toetuse määramise ja maksmise üksikasjad on esitatud IV lisas.

a) Seda toetust makstakse igakuiselt B, C, A1, A2, L1 ja L2 ametijärgu töötajatele, kes on eluruumi üürnikud või allüürnikud ja maksavad üüriks summa, mis ületab teatava kindlaksmääratud osa nende töötasust; seejuures ei võeta arvesse teenustasusid, mille tasumine selles asukohariigis on üürniku kohustus.

b) Kõnealuse toetuse arvestamise meetod on sätestatud V lisas.

c) Töötajad, kes saavad üüritoetust, peavad viivitamata teatama haldus- ja personalijuhile kõikidest olukorra muutustest, mis võiksid mõjutada nende õigust nimetatud toetust saada.

d) Kõnealust toetust ei maksta töötajatele: — kes saavad samalaadset toetust selle riigi ametiasutustelt, mille kodanikud nad on, — kelle abikaasa saab samalaadset toetust teisest rahvusvahelisest organisatsioonist.

Kuna satelliidikeskus paikneb elamurajoonidest kaugel ja asub sõjaväebaasi territooriumil, mida ühistransport ei teeninda, saavad keskuse töötajad igakuist kindlasummalist transporditoetust. Direktor kinnitab nimetatud toetuse suuruse iga kalendriaasta alguses.

Artikkel 12

Tasu eriülesannete täitmise eest

a) Direktor võib määrata tasu eriülesannete täitmise eest töötajale, kes peab asutuse huvides ajutiselt täitma endast kõrgema ametijärguga töötaja ülesandeid kas täies mahus või osaliselt. Kõnealuse tasu maksmise aluseks on asjaomase töötaja ametijärgu kahe palgaastme võrra kõrgem töötasu ja seda hakatakse maksma alles siis, kui direktor on töötaja eriülesanded kinnitanud ja töötaja on ühe kuu jooksul pidevalt täitnud kõrgema ametijärguga töötaja ülesandeid. Tasu makstakse alates kõnealuste ülesannete tegeliku täitmise algusest.

b) Direktor võib üksikjuhtumite kaupa teatavatele ametikohtadele määrata tasu lisaülesannete täitmise eest, kui kõnealune töötaja peab vastutama temaga sama ametijärguga töötajate rühma juhtimise eest. Direktor kinnitab sellise tasu ülemmäära iga kalendriaasta alguses.

Artikkel 13

Sisseseadmistoetus

1. Sisseseadmistoetust makstakse töötajatele, kelle elukoht sel ajal, kui nad keskuse töökoha vastu võtsid, oli teenistuskohast kaugemal kui 100 km.

2. Toetuse summa suuruseks on 30 päeva põhipalk.

3. Sisseseadmistoetus makstakse töötajale ettemaksuna siis, kui ta asub keskuses oma tööülesandeid täitma.

4. Töötajad peavad poole sisseseadmistoetusest tagasi maksma, kui nad lahkuvad töölt omal soovil enne kahe aasta möödumist.

5. Direktor võib erandkorras lubada tagasimaksekohustus kohaldamata jätta, kui see paneks asjaomase isiku eriti raskesse olukorda.

Artikkel 14

Mahaarvamised

Sisemaks ulatub kuni 40 %ni töötaja ametijärgule ja palgaastmele vastavast põhipalgast. Kui see summa lisada netopõhipalgale, saadakse brutopõhipalk. Maksu summa näidatakse palgatõendil igakuise mahaarvamisena.

Iga kuu arvatakse töötajate sissetulekust maha teatud protsent netopõhipalgast, mille koordineeritud organisatsioonid on töötajate suhtes kohaldatava pensioniskeemiga seoses heaks kiitnud, ja kantakse see keskuse pensionieelarvele.

Iga kuu arvatakse töötaja sissetulekust maha lisakindlustuse sissemaksed. Keskus ja kindlustusskeemi haldav kindlustusselts lepivad aasta alguses kokku järgmise 12 kuu jooksul kohaldatava protsendi suuruse. Mahaarvatud summa lisatakse tööandja sissemaksele ja makstakse aasta lõpus kindlustusseltsile.

Artikkel 15

Palga ettemaks ja selle tagasimaksmine

1. Kui direktor ei otsusta teisiti, võib keskuse haldus- ja personalijuht olemasoleva sularahavaru piires lubada maksta töötajatele põhjendatud vajaduse korral palka intressivaba ettemaksuna.

2. Kõnesoleva ettemaksu summa ei või olla suurem kui 3 kuu netopõhipalk.

3. Ettemaksud arvatakse iga kuu maha asjaomase töötaja sissetulekust; ettemaksud peavad olema tagasi makstud kümne kuu jooksul peale selle kuu lõppu, mil ettemaks tehti.

IV PEATÜKK

REISIKULUD

Artikkel 16

Sisseseadmine ja lahkumine

1. Töötajal on õigus saada nii enda kui temaga koos elavate pereliikmete reisikulude hüvitist siirdumisel töötaja eelmise töökoha asukohast keskuse asukohta.

2. Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub keskuse teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne keskusesse tööle asumist.

3. Hüvitise maksmine toimub vastavalt käesolevate eeskirjade VI lisa I jao sätetele.

Artikkel 17

Kolimiskulud

1. Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud tema kolimisega eelmise töökoha asukohast keskuse asukohta.

Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub keskuse teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne keskusesse tööle asumist.

2. Töötajale hüvitatakse tema isiklike asjade ja majatarvete kolimisega seotud kulud VI lisas sätestatud mahu ja koguse piires, välja arvatud sõiduautod, paadid ja muud liiklusvahendid.

Hüvitist maksab keskus otse kolimisfirma arve alusel.

Artikkel 18

Töölähetus

Keskuse töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud direktori korraldusel toimunud töölähetusega. (5)

Töötajale hüvitatakse otsesed reisikulud koos majutuskulude ja nendega seotud kuludega kohas, kuhu töötaja lähetatakse. Hüvitise maksmise tingimused, määrad ja muud üksikasjad on esitatud VII lisas.

V PEATÜKK

SISEMINE KORRALDUS

Artikkel 19

Tööaeg

a) Töötaja tavaline tööaeg on 40 tundi nädalas ja need tunnid tehakse direktori kehtestatud üldgraafiku kohaselt.

b) Direktor võib anda loa paindliku tööajaga töötamiseks vastavalt töötaja isiklikule olukorrale või tema töö eripärale.

c) Ületunnitöö. Töötajal on õigus saada väljaspool punktis a nimetatud tavalist tööaega tehtud töö eest vaba aega või ületunnitasu. Ületunnitööks loetakse ainult sellist väljaspool tööaega tehtud tööd, mille suhtes on asjaomase üksuse või osakonna juhatajaga eelnevalt kokku lepitud. Ületunnitöö tegemine püütakse viia miinimumini. Ületunnitöö annab asjaomastele töötajatele õiguse: i) saada selle eest vaba aega; või ii) saada iga selliselt töötatud tunni eest ületunnitasu 133 % põhipalgast, kui teenistusnõuete tõttu ei ole võimalik anda vaba aega.

d) Öötöö Ajavahemikus 20.30 — 7.00 tehtud töö eest makstakse öötöötariifide alusel; kui aga kõnealune töö tehakse ilma vaheajata päevatöö jätkuna, ei loeta seda öötööks, välja arvatud juhul, kui selliselt tehtud tööst vähemalt 1,5 tundi on tehtud pärast öötöö alguseks kehtestatud piiri. Kui öötöötunnid ei ületa punktis a nimetatud tundide arvu, on töötajal õigus saada täiendavat tasu 50 % põhipalgast iga selliselt töötatud tunni kohta. Öösel tehtud ületunnitöö eest makstakse 150 % päevase ületunnitöötasu tariifist.

e) Kui direktori äranägemisel määratud erandlikud asjaolud seda nõuavad, võib töötajalt nõuda töötamist nädalalõppudel. Sellisel juhul on töötajal õigus kokkuleppel haldus- ja personalijuhiga saada tehtud töötundidele vastavalt vaba aega tööpäeval.

f) A4, L4 ja kõrgema ametijärgu töötajatel ei ole õigust saada ületunnitöö või öötöö eest vaba aega ega tasu.

Artikkel 20

Riigipühad

Direktor koostab riigipühade nimekirja Hispaania Riigi Teatajas (Boletin Oficial del Estado — BOE) avaldatud ametliku nimekirja alusel.

Neid päevi töötaja puhkusest maha ei arvata.

Kui mõni neist päevadest langeb laupäevale või pühapäevale, võib direktor otsustada anda vaba päeva muul nädalapäeval.

Artikkel 21

Puhkus

Töötajal on õigus saada iga-aastast tasulist puhkust 2,5 tööpäeva ulatuses iga töötatud kuu eest. Puhkuse saamise õigus kehtib iga kalendriaasta kohta.

1. aprilli ja 30. juuni vahelisel ajal tööle asunud töötajal on õigus saada ette 15 puhkusepäeva oma iga-aastasest puhkusest, kui puhkus võetakse pärast viimasena nimetatud kuupäeva.

Kui töötaja ei ole töökoha vajaduste tõttu 31. detsembriks kõiki puhkusepäevi kasutanud, võib direktor või tema kohusetäitja anda loa kõigi või osa kasutamata puhkusepäevade ülekandmiseks järgmisse aastasse. Kui selliselt ülekantud päevi ei kasutata 31. märtsiks, kaotavad nad kehtivuse.

Töötaja, kes soovib võtta puhkust punktis a sätestatud puhkuse saamise õiguse kohaselt, peab selleks saama direktori eelneva nõusoleku.

Puhkusepäevade registrit peab keskuse haldusosakond. Menetluseeskirjad sätestatakse direktori allkirjastatud asutusesiseses märgukirjas.

Töötaja keskusest lahkumise korral tema kasutamata puhkus tühistatakse. Kui direktor kinnitab kirjalikult, et töötajal ei olnud võimalik kogu puhkust kasutada tööga seotud vajaduste tõttu, võib töötaja siiski saada hüvitist ühe kolmekümnendiku ulatuses oma netopõhipalgast iga kasutamata puhkusepäeva eest.

Direktor võib töötaja taotlusel anda talle täiendavalt palgata puhkust kuni 15 järjestikuse päeva ulatuses.

See ei mõjuta teenistusstaaži ega pensioniõiguste arvestamist.

Kõik pensioniskeemi osamaksed ja sotsiaalmaksed arvatakse palgata puhkuse ajal maha nii nagu siis, kui töötaja oleks tavapärasel viisil palka saanud.

Lisaks iga-aastasele puhkusele antakse lisapuhkust haiguse, raseduse ja sünnituse või erakorraliste asjaolude tõttu.

Eripuhkuste andmise üksikasjad ja kord on sätestatud VIII lisas.

Artikkel 22

Puhkus kodumaal

a) Töötajal, kellel on õigus saada kodumaalt lahkumise toetust, on õigus veeta puhkus kodumaal, välja arvatud need isikud, kes teenistusse astumise ajal olid töökohariigi kodanikud. 1. Kodumaal veedetava puhkuse kestus on kaheksa päeva iga kahe tööaasta kohta pluss sõiduaeg, mis arvestatakse kiireima sõiduvahendi järgi. 2. Kodumaal veedetava puhkuse võib võtta kuus kuud enne selle aluseks oleva perioodi lõppu. Kui nimetatud puhkust ei võeta kuus kuud pärast selle aluseks oleva perioodi lõppu, siis kõnealuse kaheaastase perioodi osas see puhkus tühistatakse. Kuupäev, mil iga kahe aasta tagant kodumaal veedetav puhkus tegelikult välja võetakse, ei mõjuta järgmiste kodumaal veedetavate puhkuste kuupäevi. 3. Kui mõlemad abikaasad töötavad keskuses ja mõlemal on õigus saada kodumaal veedetavat puhkust, siis antakse seda järgmiste tingimuste kohaselt: i) kui mõlema abikaasa kodu asub samas riigis, on mõlemal õigus veeta puhkus selles riigis iga kahe aasta tagant; ii) kui nende kodud asuvad eri riikides, on mõlemal õigus veeta puhkus oma kodumaal iga kahe aasta tagant; iii) abielupaari ülalpeetavatel lastel ja vajaduse korral neid saatval isikul on õigus ainult ühele kodumaal veedetavale puhkusele iga kahe aasta kohta; kui vanemate kodud asuvad eri riikides, võib puhkuseks valida ükskõik kumma riigi.

b) Töötajal, kellel on õigus veeta puhkus kodumaal, on artiklis 18 sätestatud menetluse kohaselt õigus iga kolme teenistuses oldud aasta kohta saada hüvitist nii enda, oma laste ning majapidamistoetuse saamise korral ka abikaasa edasi-tagasi reiskulude eest, kuid tal ei ole õigust saada reisil oldud aja eest päevaraha.

c) Töötajal, kes ei veeda puhkust kodumaal, ei ole õigust vastavaid hüvitisi saada.

d) Kodumaal veedetavat puhkust antakse üksnes järgmistel tingimustel: i) asjaomane isik peab kirjalikult tõendama, et ta kohustub veetma puhkuse oma ametlikul kodumaal; ii) asjaomane isik peab kirjalikult tõendama, et ta kohustub mitte lahkuma keskuse teenistusest kuue kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mis on kodumaal veedetava puhkuse aluseks (olenemata kuupäevast, mil kõnealune puhkus tegelikult välja võeti); iii) üksuse või osakonna juhataja peab kinnitama, et ta tõenäoliselt vajab töötaja teenuseid alapunktis ii nimetatud ajavahemikus.

Kui alapunktis i nimetatud kohustust ei täideta, peab asjaomane töötaja satelliidikeskusele tagasi maksma kõik kodumaal veedetava puhkusega seotud tasud ning talle antud kodumaal veedetava puhkuse päevad võib maha arvata töötaja iga-aastasest puhkusest. Direktor võib otsustada alapunktide ii ja iii sätteid mitte rakendada, kui ta leiab, et see oleks asjaomase töötaja suhtes ülekohtune või paneks ta eriti raskesse olukorda.

Artikkel 22a

Eripuhkus

a) Töötajal, kes on kutsutud tegevteenistusse kordusõppustele, on õigus saada tasulist eripuhkust kuni kaks nädalat aastas või kuni neli nädalat kahe aasta kohta. Kui tegevteenistuses oldud aeg on pikem, arvatakse ülejäänud päevad maha töötaja iga-aastasest puhkusest.

b) Kui töötaja saab rahalist hüvitist tegevteenistusse kutsuva riigi asutuselt, arvatakse kõnealuse hüvitise summa tema palgast maha.

VI PEATÜKK

ARUANDED JA EDUTAMINE

Artikkel 23

Üldsätted

1. Kõigi töötajate tööle, välja arvatud direktori töö, antakse hinnang igal aastal hiljemalt15. detsembriks.

Hinnanguaruandes kirjeldatakse töötaja pädevust võrreldes teistega ja see annab võimaluse töötajat kiita või, vastupidi, näidata tema puudusi, et ta töötulemused paraneksid.

2. Aruannetes käsitletakse järgmisi kriteeriume:

a) hoolikus ja täpsus;

b) töö kvaliteet ja kiirus;

c) algatusvõime;

d) käitumine ja suhtlemine.

Kokkuvõtlik hinnang esitatakse iga-aastasel aruandevormil, mida säilitatakse töötaja isikutoimikus.

Artikkel 24

Menetlus

1. Direktor nimetab need töötajad, kelle ülesanne on koostada aruanne kõigi või osa nende alluvuses töötavate isikute kohta.

2. Kui kõik hinnanguaruanded on valmis, kutsub direktor kokku ametialase edutamise nõukogu, mille tegevust juhib tema ise ja kuhu kuuluvad kõik töötajad, kes aruandeid koostasid. Haldus- ja personalijuht osaleb ametialase edutamise nõukogu koosolekutel ning tal on hääleõigus tema alluvaid puudutavates küsimustes ja nõuandev osa teisi töötajaid puudutavates küsimustes.

3. Haldus- ja personalijuhi soovitusel kinnitab direktor lõplikud hinnangud kõikide töötajate kohta ja laseb kirjutada asjakohased aruanded, millele kirjutavad alla kõik ametialase edutamise nõukogu liikmed.

4. Direktor või vajaduse korral tema kohusetäitja kohtub isiklikult iga töötajaga, üldjuhul ametialase edutamise nõukogu koosolekute raames. Töötaja tutvub tema kohta koostatud aastahinnanguga ja annab aruandevormile allkirja, millega tõendab, et teda on hinnangust teavitatud.

5. Aastaaruanne on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud haldusdokument, mille suhtes ei ole võimalik kaebust esitada ühelegi asutusevälisele organile.

Artikkel 25

Aruannetele järgnevad meetmed

1. Erakordselt hea hinnanguaruanne võib olla aluseks erandkorras kõrgemale palgaastmele või koguni ametijärgule edutamiseks, kui eelarveline ametikoht seda võimaldab, või rahalise preemia määramiseks. Direktor määrab iga kalendriaasta alguses kõnealuse preemiasumma ülemmäära.

2. Kaks järjestikust negatiivset hinnanguaruannet lubavad hoida töötajat veel ühe aasta samal palgaastmel.

3. Kaks või enam negatiivset hinnangut võivad olla lepingu uuendamata jätmise aluseks.

VII PEATÜKK

DISTSIPLINAARMENETLUS

Artikkel 26

Mõisted

1. Kui töötaja või endine töötaja ei tule tahtlikult või hooletuse tõttu toime personalieeskirjades sätestatud ülesannete täitmisega, võib tema suhtes rakendada lihtviisilisi, rahalisi või staatust puudutavaid distsiplinaarmeetmeid lisaks kahju hüvitamisele, mida temalt võidakse nõuda käesolevate eeskirjade artikli 2 lõike 4 ja artikli 27 alusel.

a) Lihtviisiline distsiplinaarmeede võib olla: — suuline hoiatus, — kirjalik laitus.

b) Rahaline distsiplinaarmeede võib olla: — iga-aastase palgatõusu kohaldamata jätmine.

c) Staatust puudutav distsiplinaarmeede võib olla: — ajutine tööülesannete täitmisest eemaldamine koos töötasu maksmise täieliku või osalise peatamisega, — teenistusest vabastamine, kaasa arvatud lepingu lõpetamine, millega võib kaasneda töökoha kaotusega seotud hüvitise saamise õiguse täielik või osaline äravõtmine ning pensioniskeemi hüvitiste vähendamine või ajutine peatamine.

Distsiplinaarmeetmed määrab direktor; lihtviisilise distsiplinaarmenetluse kohta võib otsuse teha direktori volitusel tegutsev haldus- ja personalijuht, välja arvatud juhul, kui kokku on kutsutud distsiplinaarnõukogu. (6)

2. Kui töötajat süüdistatakse tõsises üleastumises ja direktor leiab, et süüdistus on esmapilgul selgelt põhjendatud, ning kui töötaja jätkamine ametikohal teda puudutava uurimise ajal kahjustaks keskuse huve, võib asjaomase töötaja kohe töölt kõrvaldada kuni uurimistulemuste selgumiseni ja talle vastavalt direktori äranägemisele selle aja eest palka maksta või mitte.

Artikkel 27

Kahju hüvitamine

Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju, mis on keskusele tekkinud tema raske hooletuse või tahtliku tegevuse tõttu. Kui töötaja ei tööta enam keskuses, võib kõnealuse kahju hüvitamiseks kinni pidada teatava määra pensioniskeemi hüvitistest, mis võib olla kuni 70 % pensionist.

Artikkel 28

Kaebustest teatamine

Kui tehakse ettepanek kohaldada mõne töötaja suhtes artiklis 26 nimetatud distsiplinaarmeedet, teatatakse talle sellest kirjalikult kahe täispäeva jooksul alates distsiplinaarmeetme rakendamistaotluse esitamisest direktorile või haldus- ja personalijuhile. Kõnealusele teatele lisatakse tema vastu suunatud kaebust põhjendavad dokumendid koos kõikide tema kohta kirjutatud aruannetega.

Artikkel 29

Distsiplinaarnõukogu

Viie tööpäeva jooksul alates artiklis 28 sätestatud teavitamisest võib asjaomane töötaja esitada kirjaliku taotluse, et tema juhtumi vaataks läbi distsiplinaarnõukogu, mille direktor peab kokku kutsuma viie päeva jooksul. Distsiplinaarnõukogu koosolek toimub kokkukutsumisele järgneval nädalal.

Distsiplinaarnõukogu koosseis ja menetlused on sätestatud IX lisas.

Distsiplinaarnõukogu arvamus ei ole direktori jaoks siduv.

VIII PEATÜKK

APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU

Artikkel 30

Apellatsioonid

Töötajad, endised töötajad või nende õigusjärglased võivad direktori otsuste peale kaebusi esitada. Need kaebused või kaebustest tulenevad menetlused ei lükka edasi vaidlustatud otsuste täideviimist.

Asutusesisese halduskaebusega esitab töötaja, kes leiab, et talle käesolevate eeskirjadega antud õigusi on rikutud, keskuse direktorile põhjendatud taotluse muuta otsust, millega tema arvates on kõnealuseid õigusi rikutud.

Direktor teatab kaebuse saamisest ja vastab viie täispäeva jooksul alates taotluse saamisest.

Eitava vastuse korral võib töötaja nõuda vahendamist. Vahendamine ei ole kohustuslik.

Vahendaja on kutseline sõltumatu õigusekspert, kelle direktor nimetab ametisse kolmeks aastaks, kusjuures ametiaega võib pikendada.

Direktor ja asjaomane töötaja esitavad talle kõik dokumendid, mida ta peab asja uurimisel vajalikuks.

Vahendaja esitab oma otsuse 15 päeva jooksul alates kuupäevast, mil ta küsimuse oma menetlusse sai.

Tema otsus ei ole direktorile ega töötajale siduv.

Vahendamisega seotud kulud kannab keskus, kui direktor vahendaja otsuse tagasi lükkab; kui töötaja ei tunnusta vahendaja otsust, kannab 50 % vahendamisega seotud kuludest tema.

Kui esimesed lahenduse otsimise võimalused on kasutatud (asutusesisene halduskaebus), on töötajal õigus pöörduda keskuse apellatsiooninõukogu poole.

Apellatsiooninõukogu koosseis, tegevus ja erimenetlused on sätestatud X lisas.

Apellatsiooninõukogu otsused on mõlemale poolele siduvad. Kõnealuseid otsuseid ei saa edasi kaevata.

a) Apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsused tühistada või neid kinnitada.

b) Apellatsiooninõukogu võib lisaks anda korralduse, et keskus hüvitaks töötajale tekitatud varalise kahju alates päevast, mil tühistatud otsus jõustus.

c) Apellatsiooninõukogu võib lisaks määrata, et keskus tasuks apellatsiooninõukogu sätestatud piires kaebuse esitajale tekitatud põhjendatud kulud ning kuulatud tunnistajate transpordi- ja elamiskulud. Need kulud arvutatakse käesolevate eeskirjade artikli 18 ja VII lisa põhjal.

IX PEATÜKK

PENSIONISKEEMID

Artikkel 31

Keskuse töötajate suhtes kohaldatakse mutatis mutandis koordineeritud organisatsioonide pensioniskeemide eeskirju ja tingimusi. Töötajate suhtes, kes astuvad teenistusse pärast 30. juunit 2005, kohaldatakse mutatis mutandis koordineeritud organisatsioonide uut pensioniskeemi.

III JAOTIS

AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 32

Ajutiste töötajate staatust puudutavad sätted

Ajutised töötajad kuuluvad abipersonali hulka, kes võetakse üldiselt tööle lühikeseks ajaks. Neil ei ole rahvusvahelise personali staatust ja nende suhtes kehtivad täiel määral vastuvõtjariigi õigusnormid ning selle riigi õigusnormid, mille kodanikud nad on.

1. Ajutised töötajad ei tööta keskuse töötajate tabelis loetletud eelarvelistel ametikohtadel.

2. Nende töötajate suhtes kohaldatakse I jaotise sätteid ja järgmisi II jaotise sätteid:

— I peatükk: artikli 3 lõige 2 (abi ja hüvitamine), lõige 4 (välistegevus) ja lõige 5 (kandideerimine avalikule või poliitilisele ametikohale)

— II peatükk: artikkel 5 (töötamise vanusepiirang) ja artikkel 6 (arstlik kontroll)

— III peatükk: artikkel 15 (palga ettemaks)

— IV peatükk: artikkel 17 (kolimiskulud) ja artikkel 18 (töölähetus)

— V peatükk: artikkel 19 (tööaeg) ja artikkel 20 (riigipühad)

— VII peatükk: artikkel 27 (kahju hüvitamine)

— VIII peatükk: (apellatsioonid) — vastavalt artikli 35 lõikele 3

Artikkel 33

Lepingud

Ajutised töötajad võetakse tööle 1 — 6 kuuks. Lepinguid võib pikendada samadel tingimustel. Keskus ja ajutised töötajad võivad töölepingu lõpetada, teatades sellest ette 10 täispäeva.

Artikkel 34

Töötasu

1. Ajutiste töötajate töötasu määratakse kindlaks töölepinguga; see koosneb kuupalgast ilma täiendavate toetusteta, olenemata asjaomase isiku perekondlikust või sotsiaalsest olukorrast.

2. Kuna ajutised töötajad ei saa pensioniskeemi hüvitisi, ei peeta nende palgast kinni vastavaid makseid.

3. Iga aasta alguses suurendatakse ajutiste töötajate töötasu sama protsendimäära võrra, mida juhatus rakendab töötajate palkade suhtes.

Artikkel 35

Erisätted

Ajutistel töötajatel ei ole õigust saada oma perekonna sisseseadmis- või lahkumiskulude hüvitist.

Ajutistel töötajatel on õigus saada puhkust 1,5 päeva iga töötatud kuu kohta.

Asutusesisesed vaidlused ajutiste töötajate õiguste ja töötasu üle lahendatakse käesolevate eeskirjade artiklis 30 kirjeldatud apellatsioonimenetluste kaudu.

Kõik muud vaidlused kuuluvad vastuvõtjariigi tavakohtute jurisdiktsiooni alla.

IV JAOTIS

EKSPERTIDE JA LÄHETATUD EKSPERTIDE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 36

Staatust ja rahastamist puudutavad sätted

1. Ekspertidel ja lähetatud ekspertidel on keskuse külalise staatus. Nende suhtes kohaldatakse käesolevate eeskirjade I jaotise sätteid, millega nad tutvuvad enne oma tegevuse alustamist.

2. Nende töötasu määratakse kindlaks siis, kui nad alustavad tööd keskuses; töötasu makstakse keskuse direktori määratud osadena vastavalt nende tööde valmimisele, mille tegemiseks nad keskusesse kutsuti või vastu võeti.

3. Tööle võetud ekspertidel on õigus saada hüvitist üksnes enda reisikulude eest siis, kui nad keskusesse saabuvad ja sealt lahkuvad. Erandina ja direktori otsuse alusel võib sellist hüvitist maksta ka praktikandile.

4. Kolmandatest riikidest lähetatud ekspertidel on keskuse külalise staatus. Nende suhtes kohaldatakse käesolevate eeskirjade I jaotise sätteid, millega nad tutvuvad kohe oma tegevuse alguses, ilma et see piiraks Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomist käsitleva nõukogu ühismeetme lisa sätete kohaldamist.

Artikkel 37

Töötajate esindajad

a) Igal aastal toimuv töötajate üldkoosolek valib direktori poolt heakskiidetud menetluse kohaselt personalikomitee, mis tegutseb personali täitevorganina.

b) Personalikomitee: 1. kaitseb satelliidikeskuse kõigi töötajate ametihuve; 2. teeb ettepanekuid töötajate heaolu parandamiseks; 3. annab soovitusi töötajate sotsiaalsete, kultuuriliste ja spordiürituste kohta; 4. esindab töötajaid rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate ühendustes.

(1) Nõukogu poolt kirjaliku menetluse teel vastu võetud 21. detsembril 2001 (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 44) vastavalt 20. juuli 2001. aasta ühismeetme nr 2001/555/ÜVJP (EÜT L 200, 25.7.2001, lk 5) artikli 9 lõikele 3, ning mille II jaotise III peatüki artikli 14 lõiget 2 ja II jaotise IX peatükki on keskuse direktori poolt muudetud juhatuse 15. juunil 2005 antud nõusolekul kooskõlas personalieeskirjade artikli 1 lõikega 3. (Uus versioon, millega asendatakse eelmist 21. detsembri 2001. aasta versiooni (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 44)).

(2) Vt eeskirjade VII lisa.

(3) Tingimused, mille alusel määratakse ja arvestatakse töökoha kaotuse hüvitist, on esitatud I lisas.

(4) St välja arvatud lasteaed vms.

(5) Selline hüvitis on mõeldud kulude katteks ning seda ei peaks seetõttu käsitlema täiendava sissetulekuna.

(6) Sellisel juhul määrab distsiplinaarmeetmed direktor.

I LISA TÖÖKOHA KAOTUSE HÜVITAMINE Viited: : a) Personalieeskirjade artikkel 7. b) Valitsuste eelarveekspertide kooskõlastuskomitee aruande nr 78 V lisa (august 1972). 1. Hüvitise määramise asjaolud. Töökoha kaotuse hüvitise (1) võib määrata töötajale, kelle tööleping on lõpetatud ühel järgmistest põhjustest: a) eelarvelise ametikoha kaotamine; b) töö laadi või taseme muutumine selliseks, et töötaja kvalifikatsioon enam ei vasta selle nõuetele; c) juhatusest jääb välja see liikmesriik, mille kodanik töötaja on; d) keskuse peakontori üleviimine rohkem kui 100 km kaugusele kohast, kus töötaja tööle võeti, ja töötaja keeldumine sinna tööle asumast, kuna see ei ole tema töölepinguga ette nähtud; e) töötaja julgeolekusertifikaadi tühistamine (2) muudel kui distsiplinaarpõhjustel. Hüvitist ei maksta, kui: f) töötaja on saanud teise sama ametijärgu töökoha keskuses; g) töötaja on saanud uue ametikoha sama piirkonna teises rahvusvahelises organisatsioonis; h) töötaja, kes on teatava liikmesriigi ametnik, on viidud üle oma riigi ametiasutusse ja saanud sealt töötasu 30 päeva jooksul pärast keskuse töölepingu lõpetamist; i) töötaja tööleping on lõpetatud distsiplinaarmenetluse tulemusena. 2. Hüvitise maksmine töötajatele, kes on keskuse teenistuses olnud vähem kui 10 aastat. (3) Kehtiva lepingu korral on kõnealusel töötajal õigus saada hüvitist summas, mis saadakse, korrutades 50 % tema igakuisest netotöötasust töölepingu lõppemiseni jäänud kuude arvuga, (4) maksimaalselt viie kuu töötasu ulatuses. Netotöötasuna käsitletakse põhipalka koos täiendavate igakuiste toetuste ja hüvitistega. 3. Hüvitise maksmine töötajatele, kes on keskuse teenistuses olnud rohkem kui 10 aastat. (3) Kõnealustel töötajal on õigus saada hüvitist 100 % ulatuses igakuisest netotöötasust iga keskuses töötatud aasta kohta, maksimaalselt 24 kuu ulatuses. Hüvitist ei maksta enamate kuude (4) eest kui need, mis asjaomasel isikul on jäänud käesolevate eeskirjade artiklis 5 sätestatud vanusepiirini jõudmiseni. (1) Erinevalt töölt lahkumise toetusest, mis katab vaid pensioniõigused. (2) Üksnes juhul, kui töötaja ametikoht eeldab asjakohase sertifikaadi olemasolu. (3) Või kokku 10 aastat järjestikust teenistust keskuses ja mõnes teises rahvusvahelises organisatsioonis. (4) Või kuude osad väljendatuna kolmekümnendikes.

II LISA KODUMAALT LAHKUMISE TOETUS 1. Eeskirjade artiklis 10 käsitletud töötajatele makstakse iga kuu kodumaalt lahkumise toetust. Toetuse suurus on: a) töötajatele, kellel on õigus saada majapidamistoetust: — 18 % võrdluspalgast esimese kümne tööaasta jooksul, — 17 % võrdluspalgast üheteistkümnenda tööaasta jooksul, — 16 % võrdluspalgast kaheteistkümnenda tööaasta jooksul, — 15 % võrdluspalgast alates neljateistkümnendast tööaastast; b) töötajatele, kellel ei ole õigust saada majapidamistoetust: — 14 % võrdluspalgast esimese kümne tööaasta jooksul, — 13 % võrdluspalgast üheteistkümnenda tööaasta jooksul, — 12 % võrdluspalgast kaheteistkümnenda tööaasta jooksul, — 11 % võrdluspalgast alates neljateistkümnendast tööaastast. 2. Võrdluspalk on töötaja ametijärgu esimese palgaastme netopõhipalk. 3. Kodumaalt lahkumise toetus ei või olla väiksem kui ametijärgu B3 esimese palgaastme põhipalk.

III LISA LAPSED JA MUUD ÜLALPEETAVAD 1. Ülalpeetavad lapsed a) Registreeritud abielust sündinud, seaduslikult tunnustatud bioloogiline või lapsendatud laps, keda loetakse töötaja ülalpeetavaks, on laps, kelle alalise ülalpidamise ja kasvatuse eest hoolitseb töötaja ning kes elab alaliselt tema perekonnas selles paikkonnas, kus töötaja töötab, või paikkonnas, kus elab teine lapsevanem. b) Asjaomane töötaja peab esitama haldusosakonnale koopiad dokumentidest, mis tõendavad, et kõnealune laps on materiaalselt tema ülalpeetav. c) Last ei loeta töötaja ülalpeetavaks, kui: — ta on saanud 26 aastaseks, — kui ta enne sellesse ikka jõudmist saab ise palka, sissetulekut või tasusid, — kui töötaja või tema abikaasa, kes lapse eest hoolt kannab, saab oma riigi või vastuvõtva riigi õigusnormide kohaselt samalaadset toetust. d) Haldusosakonnal on õigus nõuda töötajalt kõiki asjaomase toetuse saamise õigust kinnitavaid ametlikke või notariaalseid dokumente, mida ta vajalikuks peab. 2. Muud ülalpeetavad a) Peale lõikes 1 nimetatud lapse võib töötaja ülalpeetavaks lugeda muid isikuid, kes vastavad järgmistele tingimustele: — on töötaja otseliinis ülenev sugulane või muu lähisugulane või -hõimlane, — elab alaliselt töötaja või tema abikaasa juures või on alaliselt paigutatud eriotstarbelist arstiabi andvasse asutusse, — asjaomasel isikul ei ole piisavalt vahendeid enda ülalpidamiseks. b) Asjaomane töötaja peab esitama haldusosakonnale kehtiva tõendi selle kohta, et kõnealune isik on materiaalselt tema ülalpeetav. c) Haldusosakonnal on õigus nõuda töötajalt kõiki asjaomase toetuse saamise õigust kinnitavaid ametlikke või notariaalseid dokumente, mida ta vajalikuks peab.

IV LISA PUUDEGA ÜLALPEETAVAD 1. Ülalpeetav loetakse puudega isikuks, kui arstitõendiga kinnitatakse, et tal on sügav ja alaline puue, mis eeldab erihoolitsust või järelevalvet, mida tasuta ei pakuta, või eriõpetust ja -koolitust. 2. Otsuse asjaomase toetuse maksmise kohta teeb direktor pärast nõupidamist komisjoniga, mille ta sel eesmärgil kokku kutsub ja kuhu kaastakse vähemalt üks arstipraksisega tegelev isik. Direktori otsuses määratakse asja uut läbivaatamist välistamata kindlaks ajavahemik, mille jooksul toetust makstakse. 3. Käesolevates eeskirjades sätestatud korras toetuse saamise kriteeriumiks on tõsine ja alaline füüsiline või vaimne vaegus. Seega võib puudega isikuks pidada ülapeetavaid, kellel on: — tõsine või krooniline kesk- või autonoomse närvisüsteemi kahjustus, olenemata põhjusest, nagu näiteks ajukahjustus, müopaatia ja osaline halvatus, — tugi- ja liikumissüsteemi tõsine kahjustus, — ühe või mitme meeleorgani tõsine kahjustus, — krooniline ja töövõimetust põhjustav vaimuhaigus. Eespool esitatud loetelu ei ole täielik. See on toodud üksnes näitena ja seda ei tohi võtta aluseks puude või töövõimetusastme hindamisel. 4. Toetus on sama suur kui ülalpeetava lapse eest makstav toetus ja seda makstakse viimasele lisaks. 5. Juhul, kui asjaomasel töötajal või tema perel on õigus saada samalaadset toetust riikliku või rahvusvahelise skeemi kohaselt, on keskuse makstav toetus sama suur kui käesolevate eeskirjadega ettenähtud toetuse ja riikliku või rahvusvahelise skeemi kohaselt makstava toetuse vahe.

V LISA ÜÜRITOETUS 1. Üüritoetus on sama suur summa kui vahe tegelikult makstud üüri (millest on maha arvatud artikli 11 lõike 5 punktis a nimetatud tasud) ning järgmiselt arvutatud summa vahel: a) 15 % netopõhipalgast C ja B ametijärgu töötajatele, kuni järguni B4, viimane kaasa arvatud; b) 20 % netopõhipalgast B5 ja B6 ametijärgu töötajatele; c) 22 % netopõhipalgast A1 ja L1 ametijärgu töötajatele. 2. Kõnealune osa on: a) 50 % vallalisele töötajale või abielus töötajale, kellel ei ole ülalpeetavaid; b) 55 % ühe ülalpeetavaga töötajale; c) 60 % kahe või enama ülalpeetavaga töötajale. 3. Toetus ei tohi olla suurem kui: a) 10 % asjaomase töötaja netopõhipalgast, kui tema ametijärk on C — B4, viimane kaasa arvatud; b) 15 % asjaomase töötaja netopõhipalgast, kui tema ametijärk on B5, B6, A1 ja L1. Netopõhipalgaks loetakse tegelikku põhipalka, mis on ette nähtud juhatuse kinnitatud iga-aastases palgaastmestikus, ilma töötasu lisade või mahaarvamisteta.

VI LISA REISI- JA KOLIMISKULUD I JAGU — Töötajate ja nende pereliikmete reisikulud suundumisel elukohast teenistuskohta 1. Töötajal, kelle elukoht on teenistuskohast kaugemal kui 100 km, on käesolevate eeskirjade artikli 22 kohaselt õigus saada hüvitist tegelike reisikulude eest: a) teenistusse astumisel reisi eest elukohast teenistuskohta; b) üleviimisel ühest teenistuskohast teise, mis asub rohkem kui 100 km kaugusel; c) teenistusest lahkumisel: — kas reisi eest teenistuskohast kohta, kus ta elas enne teenistusse astumist, — või reisi eest teenistuskohast muusse kui eespool nimetatud elukohta, tingimusel, et hüvitatavad kulud ei ole suuremad. 2. Lõikes 1 nimetatud reisikulude hüvitamisest keeldutakse täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel: a) kui teenistusse astumisel ei ole töötaja õigus hüvitist saada tõestatud; b) kui kõnealuste kulude eest on täielikult või osaliselt tasunud valitsus või muu organ; c) kui töölt lahkumisel ei ole reis toimunud kolme kuu jooksul alates töötaja töösuhte lõppemisest või kui haldusosakond ei ole saanud hüvitamistaotlust 30 päeva jooksul pärast reisi toimumist; d) töösuhte lõppemisel, kui asjaomane isik on töölt lahkudes olnud keskuse teenistuses vähem kui 12 kuud. 3. Töötajatel, kes vastavad lõigetes 1 ja 2 esitatud tingimustele ja kes saavad majapidamistoetust, on lisaks õigus saada: a) hüvitist oma abikaasa või ülalpeetavate laste tegelike reisikulude eest, kui nad kolivad töötaja teenistuskohta; b) hüvitist oma abikaasa või ülalpeetavate laste tegelike reisikulude eest, kui nad siirduvad ühest teenistuskohast teise, mis asub rohkem kui 100 km kaugusel ja üleviimise tähtaega ei ole määratud, kuid see on pikem kui kaks kuud; c) hüvitist oma abikaasa või ülalpeetavate laste tegelike reisikulude eest pärast töötaja töösuhte lõppemist, välja arvatud juhul, kui hüvitise maksmisest võib keelduda põhjusel, et töötaja on töölt lahkudes olnud keskuse teenistuses vähem kui 12 kuud. 4. Abikaasat ja ülalpeetavaid lapsi (1) käsitletakse sama ametijärguga isikutena kui asjaomast töötajat. II JAGU — Kolimiskulud 1. Töötajatel, kelle elukoht on teenistuskohast kaugemal kui 100 km, on õigus saada hüvitist oma majatarvete kolimisega seotud tegelike kulude eest järgmiste juhtudel: a) teenistusse astumisel; b) kui nad viiakse üle ühest teenistuskohast teise, mis asub rohkem kui 100 km kaugusel ja üleviimise tähtaega ei ole määratud, kuid see on pikem kui kaks kuud; c) teenistusest lahkumisel, välja arvatud juhul, kui hüvitise maksmisest võib keelduda põhjusel, et töötaja on töölt lahkudes olnud keskuse teenistuses vähem kui 12 kuud. 2. Majatarvete kolimisega seotud kulutused, kaasa arvatud pakkimine, hüvitatakse järgmises ulatuses: a) Töötajatele, kellel on õigus saada majapidamistoetust: 6 000 kg või 40 m3 Lisaks 750 kg või 5 m3 töötajaga koos elava lapse kohta. b) Töötajatele, kellel ei ole õigust saada majapidamistoetust: 4 000 kg või 27 m3 Käesoleva jao sätetele vastava hüvitise saamiseks peavad töötajad esitama haldus- ja personalijuhile eelnevaks kinnitamiseks vähemalt kaks eri ettevõtetes koostatud kolimiskulude kalkulatsiooni koos oma majatarvete nimekirjaga. (2) Hüvitamine toimub üksnes selleks kehtiva õiguse piires ja madalaima kalkulatsiooni alusel. 3. Töötajad võivad taotleda käesolevas jaos sätestatud hüvitamist üksnes juhul, kui asjaomaseid kulusid ei kata valitsus või muu organ. (1) Või IV lisas kindlaksmääratud ülalpeetavad. (2) Kõnealused kaks kalkulatsiooni peavad olema tehtud sama kaalu (või mahu) ning sama vahemaa kohta.

VII LISA LÄHETUSKULUD Keskuse töökohustuste tõttu lähetuses viibival töötajal on õigus saada hüvitist kõigi reisikulude eest ning päevaraha, mis katab elamiskulud teenistuskohast eemalviibimise ajal, vastavalt käesolevate eeskirjade artiklile 18. I JAGU — Transpordivahendid Lähetuses olev töötaja reisib kõige odavamat transporti kasutades, kui käesolevas jaos ei ole ette nähtud teisiti. (1) Tavalisteks transpordiviisideks loetakse õhu- ja raudteetransporti. Direktor võib siiski anda lähetuses viibivale töötajale loa kasutada transpordivahendina isiklikku sõiduautot või ametiautot, eriti juhul, kui töötajal on arstitõend selle kohta, et ta ei tohi tervislikel põhjustel lennukiga sõita, ning kui raudteeühendust ei ole või on rongisõit liiga pikk või liiga kallis. Kui lähetuses olev töötaja otsustab pärast vastava loa saamist kasutada muud kui kõige odavamat transpordiviisi, kohaldatakse järgmisi reegleid: — talle makstakse hüvitist üksnes kõige odavama transpordivahendi piletihinna ulatuses, — tal on õigus saada päevaraha ainult selle aja eest, mis oleks kulunud lähetusele siis, kui ta oleks kasutanud kõige odavamat transpordivahendit, — kui töötaja valitud transpordivahendi kasutamise tõttu kulub reisimisele rohkem tööaega kui oleks kulunud kõige odavamat transpordivahendit kasutades, arvatakse see tööaeg maha töötaja korralisest puhkusest. 1. Reisimine lennukiga Kui direktor ei ole andnud asjakohast eriluba, toimuvad kõik lennureisid turistiklassis või samaväärses klassis. 2. Reisimine raudteel a) Ametijärkude A4 ja L4 töötajatel on õigus reisida esimeses klassis; b) kõikidel teistel töötajatel on õigus reisida teises klassis; c) kui öine rongisõit kestab vähemalt kuus tundi, on töötajal õigus saada hüvitist magamiskoha kasutamise eest, kuid mitte kupeekoha eest; kupeekoha kasutamise korral on töötajal vastavalt oma ametijärgule õigus saada hüvitist esimese või teise klassi magamiskoha eest; d) direktor võib anda madalama ametijärgu töötajale loa reisida koos kõrgema ametijärgu töötajatega, kui see hõlbustab lähetuse korraldamist; sel juhul makstakse hüvitist kõrgema ametijärgu järgi. 3. Maanteereisid — isikliku sõiduauto kasutamine a) Töötajale võib anda loa kasutada lähetuses isiklikku sõiduautot, kui see vastab keskuse huvidele. Sellisel juhul on tal õigus saada toetust läbitud kilomeetrite eest, mis arvutatakse lühima tavalise marsruudi alusel. Kõnealune toetus arvutatakse selle määra alusel, mida kohaldatakse riigis, kus keskus asub, olenemata riigist või riikidest, kuhu sõidetakse. Kasutatavad määrad tehakse teatavaks ametlikus märgukirjas. (2) b) Kui asjaomasele töötajale on antud luba sõidutada teisi keskuse töötajaid, makstakse talle iga kaasreisija kohta täiendavat toetust summas, mis moodustab 10 % läbitud kilomeetrite eest makstavast toetusest; (3) kui valitud teekonnaga on seotud erimaksud (teemaksud, auto ülevedu laeva või praamiga), hüvitatakse need maksmist tõendavate dokumentide alusel, välja arvatud lennureisidega seotud kulud. c) Isiklikku sõiduautot kasutav töötaja peab eelnevalt näitama, et tal on kindlustuspoliis, mis katab kolmandate isikute ja eelkõige kaasreisijatega seotud riskid. d) Liiklusõnnetuse puhul ei hüvita keskus materiaalse kahju maksumust. II JAGU — Lähetuses viibiva töötaja päevaraha 1. Lähetuses viibival töötajal on õigus saada päevaraha vastavalt määrale, mille juhatus kinnitab igal aastal. Sellele vaatamata võib direktor anda loa: a) rakendada erimäärasid riikide puhul, kus elukallidus on tavalisest suurem või väiksem; b) maksta töötajale kõrgemat päevaraha määra kui ta peaks saama, kui see hõlbustab lähetuse korraldust; c) maksta päevaraha lähetuse jooksul määratud haiguspuhkuse ajal, välja arvatud juhul, kui lähetus toimub kohta, kus töötaja elab. 2. Päevaraha arvutatakse järgmiselt: a) töötajal on õigus saada päevaraha iga lähetuses oldud 24-tunnise ajavahemiku eest; (4) b) vähem kui 4 tundi kestnud lähetuse eest päevaraha ei maksta; c) rohkem kui 4 tundi, kuid vähem kui 8 tundi kestva lähetuse eest on töötajal õigus saada veerand päevarahast. Samuti on tal õigus saada veerand päevarahast lähetuses oldud 24-tunnist ajavahemikku ületava aja eest, mis kestab rohkem kui 4 tundi, kuid vähem kui 8 tundi; d) kui lähetus kestab 8 tundi või rohkem ja selle juurde ei kuulu majutus hotellis, on töötajal õigus saada pool päevarahast. Samuti on tal õigus saada pool päevarahast lähetuses oldud 24-tunnist ajavahemikku ületava aja eest, mis kestab 8 tundi või rohkem, kuid vähem kui 24 tundi; e) kui lähetus eeldab majutust hotellis, võib asjaomasele töötajale maksta päevaraha kogusumma; f) päevaraha arvestamisel lisatakse tegelikule reisimisele kulunud ajale tinglik aeg raudteejaama või lennujaama jõudmiseks. Nimetatud ajavahemike kestus on järgmine: — 2 tundi rongireiside puhul, — 3 tundi lennureiside puhul. 3. Vähendatud päevaraha Päevaraha vähendatakse: a) kui reis sisaldab toitlustust või öist majutust: 15 % võrra iga peamise söögikorra eest ja 50 % võrra öise majutuse eest; b) reisi kestvuse ajaks kolme kümnendiku võrra, kui töötaja reisib öösel laevaga (kasutades magamiskohta või kajutit), rongi või lennukiga; c) kolme kümnendiku võrra, kui töötaja suundub lähetusse kohta, kus on tema ametlik elukoht ning kus elab tema pere; d) kolme neljandiku võrra, kui majutuse tagab keskuseväline asutus. 4. Päevaraha lisad Päevaraha peaks katma kõik kulud, mis töötajal lähetusega seoses tekivad, välja arvatud allpool loetletavad kulud, mille eest võib taotleda lisahüvitist: a) viisamaksud ja muud samalaadsed maksud, mis on otseselt seotud lähetusega; b) tasu ülemäärase pagasi eest, kui direktor on selleks konkreetse loa andnud; c) tööülesannete täitmisega seotud posti-, telegraafi- ja kaugekõnede kulud; d) töötaja kantud vastuvõtukulud direktoriga kokkulepitud tingimustel; e) taksosõidukulud, kui direktor on selleks eelneva nõusoleku andnud ja esitatakse tõendav kviitung. Kui teatavates tingimustes ületavad majutuskulud 60 % päevarahast, võib keskus tekkinud vahe osaliselt või täielikult hüvitada, kui esitatakse vastav kviitung ja tõend selle kohta, et lisakulutus oli vältimatu. Kõnealune hüvitis ei või olla suurem kui 30 % päevarahast. (1) Nimetatud sätteid võib direktori otsuse alusel kohaldada ka ajutiste töötajate suhtes. (2) Kogusumma ei või ületada summat, mille keskus oleks muidu pidanud kulutama. (3) Sellisel juhul “reisijatele” reisikulusid ei hüvitata. (4) Nimetatud ajavahemikke arvestatakse alates kuupäevast ja kellaajast, mil töötaja lahkub keskusest või oma kodust, kuni kuupäeva ja kellaajani, mil ta jõuab tagasi keskusesse või koju. Kui töötaja on enne lähetusse minekut puhkusel, loetakse arvestuse aluseks olevaks kuupäevaks ja kellaajaks lähetuse algus, ning kui töötaja jääb kohe pärast lähetust puhkusele, loetakse selliseks kuupäevaks ja kellaajaks lähetuse lõpp.

VIII LISA HAIGUSPUHKUS, RASEDUS- JA SÜNNITUSPUHKUS JA MUUD ERIPUHKUSED 1. Töölt puudumine tervislikel põhjustel ja haiguspuhkus a) Töötaja, kes on haiguse või õnnetusjuhtumi tõttu töölt puudunud rohkem kui kolm päeva järjest, peab esitama arstitõendi kolme päeva jooksul alates puudumisest. b) Kui haigusest või õnnetusjuhtumist tingitud töölt puudumine kestab vähem kui kolm päeva ja arstitõendit ei esitata, võib juhul, kui kalendriaasta jooksul puudutakse selliselt rohkem kui 9 tööpäeva, arvata nimetatud päevad maha töötaja saada olevast puhkusest või rahalistest tasudest, kui tal enam puhkust saada ei ole. c) Töötajal, kes puudub töölt haiguse või õnnetusjuhtumi tõttu, on õigus arstitõendi esitamisel saada haiguspuhkust ja selle aja eest täispalka koos toetustega kõige rohkem 13 järjestikust nädalat. d) Haigusest või õnnetusjuhtumist tingitud pidevat puudumist üle 13 nädala võib direktor pidada töölepingu lõpetamise põhjuseks. e) Sagedasi lühikesi haigusperioode võib direktor pidada töölepingu lõpetamise põhjuseks. f) Keskuse direktor võib igal ajal nõuda, et asjaomane töötaja läbiks tervisekontrolli. 2. Nakkushaigused, vaktsineerimine ja õnnetusjuhtumid a) Töötaja, kes on haigestunud nakkushaigusesse, ei tohi tööle ilmuda ning peab tekkinud asjaoludest viivitamata teatama haldus- ja personalijuhile. Kui nakkushaigusesse on haigestunud töötaja pereliige või lähedane isik, peab töötaja sellest viivitamata teatama haldus- ja personalijuhile ning järgima kõiki nimetatud ametniku kehtestatud tervisekaitseabinõusid. Kõigil töötajatel, kes on olnud kontaktis nakatunud isikuga ning peavad seetõttu töölt eemale jääma, on õigus saada kõiki neile ettenähtud tasusid; selliselt puudutud tööpäevi ei loeta haiguspuhkuseks ega arvata maha korralisest puhkusest. b) Töötaja peab laskma endale teha kõik vaktsineerimised või kaitsepookimised, mida vajalikuks peetakse. c) Töötaja peab võimalikult kiiresti teatama haldus- ja personalijuhile kõikidest kas tööl või väljaspool töökohta temaga juhtunud õnnetustest, kui tähtsusetud need ka hetkel ei tunduks, lisades võimalike tunnistajate nimed ja aadressid. 3. Eripuhkus, abiellumispuhkus ning rasedus- ja sünnituspuhkus a) Keskuse direktor võib erakorraliste või edasilükkamatute asjaoludega seoses võimaldada töötajale täielikult või osaliselt tasustatud või palgata eripuhkust mitte rohkem kui kaheksa päeva aastas. b) Seoses abiellumisega antakse töötajale kuuepäevane tasuline eripuhkus. c) Töötajale antakse asjakohase arstitõendi esitamisel tasuline rasedus- ja sünnituspuhkus, mida ei loeta haiguspuhkuseks ega arvata maha korralisest puhkusest. Rasedus- ja sünnituspuhkus kestab kuusteist nädalat ja algab kuus nädalat enne prognoositud sünnituse aega. Kui sünnitus toimub prognoositud kuupäevast hiljem, pikendatakse puhkust nii, et see kestab kümme nädalat pärast sünnitust.

IX LISA DISTSIPLINAARNÕUKOGUDE KOOSSEIS JA MENETLUSED 1. Distsiplinaarnõukogu koosseis Distsiplinaarnõukogu koosseisu kuuluvad: a) esimehena direktori määratud A või L ametijärgu töötaja, kes ei ole haldus- ja personalijuht ega isik, kellele asjaosaline allub; b) direktori määratud töötaja; c) asjaosalise töötaja määratud töötaja, kellel on sama ametijärk; d) haldus- ja personalijuht, kes tegutseb õigusnõustajana ja kellel ei ole hääleõigust. 2. Menetlus a) Distsiplinaarnõukogu tutvub kõigi juhtumi arutamisega seotud dokumentidega. Kui asjaosaline seda taotleb, kuulatakse ta ära. Asjaosalist võib abistada või esindada mõni töötaja. Distsiplinaarnõukogu kuulab ära ka kõik isikud, keda ta peab vajalikuks välja kutsuda. b) Distsiplinaarnõukogu koosolekud on kinnised. Selle liikmed ei avalda menetluse käigus neile teatavaks saanud andmeid ega menetluse üksikasju. c) Distsiplinaarnõukogu esitab direktorile oma põhjendatud arvamuse. Arvamuses esitatakse soovitus karistuse vajalikkuse ja ranguse kohta.