II LISA

Küsimustikus tööhõive ja töötuse kohta esitatud küsimuste järjestuse vooskeemid

1. Riiklik küsimustik on liigendatud vastavalt järgmistele vooskeemidele, et tagada riikide piisav võrreldavus. Vooskeemid hõlmavad ainult küsimustiku hõiveseisundi moodulit, mis on seotud hõiveseisundit käsitlevate küsimustega Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) määratluse kohaselt (hõivatus, töötus või väljaspool tööturgu).

2. Hõiveseisundi moodul peab olema riikliku küsimustiku alguses pärast demograafiliste näitajatega seotud küsimusi.

3. Sotsiaal-majanduslikku seisundit (vastavalt isiku enda määratlusele) puudutavad küsimused peavad olema hõiveseisundit käsitleva mooduli järel. Sotsiaal-majandusliku seisundiga seotud andmed kogutakse küsitluse käigus ning neid ei tuletata muudest muutujatest ega registritest.

4. Vooskeem on teabevoogude graafiline esitamine küsimustikus esitatavate küsimuste kaudu. Selle eesmärk on määrata kindlaks käsitletav teave ja mõisted, kuid sellega ei kehtestata mingeid piiranguid küsimuste arvu, tõlkimise ega sõnastuse suhtes. Vooskeemi märkused on vooskeemi lahutamatu osa.

5. Vooskeeme ei muudeta vähemalt viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

6. Vooskeemid sisaldavad eri elemente, mis on määratletud järgmiselt. — Plokk on üks teabekogum, mille kohta esitatakse küsimustikus üks või mitu küsimust. See hõlmab mõisteid, mille kohta teavet kogutakse. Ühe ploki mõistete kohta võib esitada küsimusi riigi määratud järjestuses. Seda on kujutatud ristkülikukujulise tekstikastina: — Alammoodul kujutab endast ühte ja sama teemat käsitlevate plokkide kogumit. See on ristkülikukujuline tekstikast, millel on lühikesed ümarad küljed: — Suunaelement kajastab ploki raames kogutud tegelikku teavet ja sellele järgnevat küsitluskulgu muude plokkide poole. Seda on kujutatud noole ja tekstikastina: — Filter kujutab endast teabekogumit, mis põhineb välistel andmetel. Selle suunaelemendid sõltuvad sellisel juhul välisest teabest. Seda kujutatakse suunaelementidega rombina: — Vahepealne liigitus on voo vahetulemus vastavalt ILO määratlusele. Seda kujutatakse heleda taustaga ja mustas kirjas tekstiga ovaalina: — Lõplik liigitus on voo lõpptulemus vastavalt ILO määratlusele. Seda kujutatakse tumeda taustaga ja valges kirjas tekstiga ovaalina: — Lõpp on vooskeemi voogude lõpp. Seda kujutatakse rööptahukakujulise tekstikastina:

7. Liikmesriigid võivad igas plokis teabe kogumiseks esitatavate küsimuste arvu kohandada. Kogutava teabe sisu ei ole siiski võimalik laiendada, st ei saa lisada küsimusi, mis ei ole otseselt seotud asjaomases plokis küsitava teabega või selles hõlmatud mõistega.

8. Suunaelemendis võib olla üks või mitu üksteisest semikooloniga eraldatud ühikut, mille voo lõpp on sama. Iga üksikküsimus peab olema küsimustikus esitatud ja seda võib kajastada üks või mitu vastusevarianti. Üksikküsimuse võib siiski välja jätta, kui see on riigisiseses kontekstis põhjendatud (riigisisese õiguse või asjaoluga). Küsimustikus ei saa muuta üksikküsimuste järjestust, kui vooskeemis ei ole ette nähtud teisiti. Uusi suunaelemente ei või lisada.

9. Küsimusi võib lisada iga alammooduli lõppu, alammoodulite vahele või pärast (vahepealset või lõplikku) liigituselementi, kui see on riigisiseses kontekstis põhjendatud ja kui see ei mõjuta oluliselt ILO määratlusele vastava hõiveseisundi liigitust. Erandina võib küsimusi lisada kõrval- või juhutöö ning müügiks või bartertehinguteks ettenähtud põllumajandustoodete tootmise kohta, kui see on konkreetses riigisiseses kontekstis vajalik, et tagada parem vastavus ILO tööhõive määratlusele.

10. Hõiveseisundi moodulis on eri alammoodulid, millest igaüks hõlmab konkreetset ILO määratlusele vastava hõiveseisundi osa. Alammoodulite vahelised teabevood on esitatud metavooskeemil, mis kajastab kogu hõiveseisundi moodulit.

11. Hõiveseisundi mooduli metavooskeem on järgmine:

12. Alammooduli „Tööl“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised: Märkused: Plokk W1: Tööd tuleks mõista mis tahes tegevusena, mida isikud teevad selliste kaupade tootmiseks või teenuste osutamiseks, mida nad kasutavad ise või kasutavad teised. „Tasustatav või tulutoov“ töö tähendab tööd, mida tehakse tehingu osana tasu eest, mida makstakse töötasu või palgana töötatud aja või tehtud töö eest või kaupadelt ja teenustelt turutehingute kaudu saadud kasumina. Termin „tasu“ hõlmab rahalist või loonustasu, olenemata sellest, kas see on maksustatav või mitte. Eelistatud on täpsustus „tasustatav või tulutoov“. Kui see on aga riigisiseses kontekstis põhjendatud, võib kasutada muud sõnastust, näiteks „palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja“, kui see tähistab sama käsitust. Kui terminit „tulu“ on liiga raske tõlkida, võib lahendusena küsida rohkem kui ühe küsimuse. Kõige vähem eelistatud valik on see, kui termin „tulutoov“ jäetakse välja ja kasutatakse üksnes terminit „tasustatav“, arvestades et asjaomases riigikeeles on selge, et eesmärk on teha kindlaks tasu eest tööd teinud isikud. Liikmesriigid, kus plokk W1 ei hõlma kõiki töökohtade liike, eelkõige kõrval- või juhutöid ning müügiks või bartertehinguteks ettenähtud põllumajandustoodete tootmist, võivad lisada küsimusi nende konkreetset liiki töökohtade kohta. Plokk W2: Pereettevõttes töötajana tehtud tööd tuleb mõista palgata tööna. Kui pereliikmele kuuluvas ettevõttes tehtud töö eest makstakse tasu, peaks plokist W1 edasisuunava elemendi vastus olema „jah“. Iga liikmesriik võib otsustada, kas küsib esimesena pereettevõttes töötajana tehtud palgata töö kohta või töölt eemaloleku kohta. Kui esimesena küsitakse pereettevõttes töötajana tehtud palgata töö kohta, on küsimus töölt eemaloleku kohta kohustuslik vaid neile, kes vastavad esimesele küsimusele „ei“. Kui aga kõigepealt küsitakse eemaloleku kohta, tuleks kontrollida nii seda, kas isikud, kes märkisid, et ei ole töölt eemal olnud, töötasid vaatlusnädala jooksul palgata töötajana pereettevõttes, kui ka seda, kas need, kes märkisid, et olid töölt eemal, töötasid vaatlusnädala jooksul niisuguse töötajana. Erandina võib alammooduli „Töölt eemalolek“ kohta küsida enne seda, kui esitatakse küsimus pereettevõttes töötajana tehtud tasustamata töö kohta, kui see on asjaomases riigisiseses kontekstis asjakohane. Sellises olukorras küsitakse pereettevõttes töötajana tehtud tasustamata töö kohta vaid kõigilt neilt, kes on liigitatud alammoodulis „Töölt eemalolek“ kui „mittehõivatud“.

13. Alammooduli „Töölt eemalolek“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised: Märkused: Plokk A1: „Lapsehoolduspuhkus“ on töö katkestamine lapse kasvatamise või tema eest hoolitsemise eesmärgil. Seda võib võtta nii ema kui ka isa. Sellesse kategooriasse kuuluvad nii korralisel lapsehoolduspuhkusel (seadusjärgsel, kui on olemas, või lepingulisel) viibivad isikud kui ka füüsilisest isikust ettevõtjad. Teatavates riikides võib lapsehoolduspuhkusena käsitada ka eripuhkust, mis on ette nähtud väikese lapse eest hoolitsemiseks (hoolduspuhkus). Andmeesitaja peaks töölt eemaloleku alguse ajal olema hõivatu (palgatöötaja, füüsilisest isikust ettevõtja). Kui lapsehoolduspuhkuse periood järgneb vahetult teisele eemalolekuperioodile, tuleks arvesse võtta hõiveseisundit (st tööga hõivatu või mitte) kogu perioodi alguses. Kui andmeesitaja ei olnud puhkuse alguses hõivatu, ei saa seda lugeda lapsehoolduspuhkuseks. Järjestikuste eemalolekuperioodide puhul tuleks valida peamine põhjus, miks vaatlusnädalal töölt eemal oldi. „Hooajatöö“ tähistab tööolukorda, kus majandusüksuse majandustegevus (kaupade tootmine või teenuste osutamine) peatatakse täielikult enam-vähem kindlaks ajavahemikuks, mis aastati kordub. Majandustegevuse katkemine ei tohiks olla seotud ühegi konkreetse või erakorralise olukorraga (halb ilm, klientide puudumine vms), vaid see peaks olema seotud aasta korduvatel pikkadel perioodidel esinevate standardteguritega. Selles mõttes vaheldub hooajatöö puhul asjaomasel aastal pikk tööperiood pika puhkuseperioodiga. Sellises olukorras on puhkuseperiood määratletud kui hooajaväline aeg. „Tööga seotud koolitus“ tähendab töötajate puhul mis tahes koolitust, mille puhul kehtib üks järgmisest kolmest väitest: — töötaja osaleb tööandja soovil, — koolitus toimub tavapärasel tasustatud tööajal, mitte ükskõik millise puhkuse ajal, — koolitus on otseselt seotud praeguse töökohaga ja selle eest tasub tööandja või saab töötaja tööandjalt jätkuvalt töötasu. Füüsilisest isikust ettevõtjatel peaks tööga seotud koolitus olema seotud nende tegevusega. Plokk A2: „Tööga seotud tulu või hüvitis“ on mis tahes tulu või hüvitis, mida andmeesitajal ei oleks õigust saada, kui tal ei oleks kõnealuse eemalolekuperioodi alguses olnud töökohta, olenemata tema tööalasest seisundist (palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja). Kui isikul on õigus sellist tulu või hüvitist saada, kuid ta on otsustanud seda mitte vastu võtta, tuleks teda käsitada sellist tulu või hüvitist saanud isikuna. Tulu või hüvitist võib maksta kas tööandja või sotsiaalkindlustusasutus või mõlemad. See hõlmab igasugust töötasu hüvitamist (nt tööga seotud lapsehooldushüvitis või sotsiaalmaksed), kuid ei hõlma hüvitisi, mida isik saaks ka siis, kui ta ei tööta (nt peretoetused). Kui tööandja jätkab sotsiaalmaksete maksmist lapsehoolduspuhkusel viibiva isiku eest, isegi kui talle palka enam ei maksta, tuleks seda käsitada tööga seotud tulu või hüvitise jätkuva saamisena. Tööga seotud tulu või hüvitis ei pruugi olla proportsionaalne vahetult enne kõnealuse eemaloleku algust saadud tuluga. Kindla määraga tasu võib pidada tööga seotud tuluks või hüvitiseks, kui isikul on õigus seda saada tänu oma töökohale. Sellest tulenevalt võib tulu või hüvitist saada kas kindla määraga summana või protsendina viimasest palgast. Erandina käesoleva määruse artikli 8 lõikest 2 ja artikli 9 lõikest 1 on ploki A2 andmeallikana võimalik kasutada välist teavet (mitte küsitluse tulemusi), kui õigust tööga seotud tulule või hüvitisele on võimalik üheselt kindlaks määrata. Oluline on arvestada seda, kas andmeesitajale on tagatud võimalus pärast lapsehoolduspuhkust oma töökohal töötamist jätkata. Plokk A3: Kui andmeesitaja vaatlusnädala jooksul ei töötanud, kuid osales hooajavälisel ajal korrapäraselt tööga seotud tegevuses või ülesannete täitmisel (nt hooldus, renoveerimine jms), tuleks teda käsitada hõivatuna. Tööga seotud tegevuseks või ülesanneteks ei loeta aga haldusülesandeid. Plokk A4: Vastusevarianti „Ei oska öelda“ pakutakse vaid proxy-intervjuudes. Eeldatav kogukestus käsitleb ainult eemaloleku peapõhjust. Näiteks lapsehoolduspuhkusel viibivate isikute puhul tuleks välja arvata ema- või isapuhkuse aeg. Märkida tuleks eemaloleku eeldatav kogukestus andmeesitaja hinnangul. Andmeesitaja võib tugineda konkreetsele õigusaktile või lepingule, kuid üldiselt vastab ta vastavalt enda hinnangule. Kui andmeesitaja ei tea, kas tema eemaloleku kogukestus on lühem või pikem kui 3 kuud, peaks ta võtma arvesse asjaomasel põhjusel töölt eemaloleku alguse ja vaatlusnädala lõpu vahelist aega.

14. Alammooduli „Teine töökoht või mitu töökohta“ vooskeem on järgmine:

15. Alammooduli „Tööotsingud (tööga mittehõivatute puhul)“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised: Märkused: Plokk S1: Vastusevarianti „Ei oska öelda“ pakutakse vaid proxy-intervjuudes. Plokk S2: „On juba leidnud töökoha“ hõlmab hooajatöötajaid, kes ei tööta vaatlusnädala jooksul (väljaspool hooaega), kuid kes naasevad tõenäoliselt hooajavälise aja lõpus oma hooajatööle. Valikut „Jah ja alustas tööd vaatlusnädala ja küsitluskuupäeva vahelisel ajal“ pakutakse ainult juhul, kui küsitluse kuupäev ei järgne vahetult vaatlusnädalale. Plokk S4: Vastusevarianti „Ei oska öelda“ pakutakse vaid proxy-intervjuudes. Plokk S5: Töö mitteotsimise peamiste põhjuste vastusevariandid on järgmised: — sobivat töökohta ei ole [see peab jääma esikohale]; — haridus või koolitus; — enda haigestumine või töövõimetus; — hooldamiskohustus; — muud perekondlikud põhjused; — muud isiklikud põhjused; — ootab tagasikutsumist tööle (sundpuhkusel) [selle võib välja jätta, kui see ei ole asjakohane]; — muud põhjused või — ei oska öelda. Peale esimese vastusevariandi võib võimalike vastuste järjestuse määrata riik riigisiseste asjaolude alusel. Kui riigis ei ole kasutusel kategooria „sundpuhkusel töötajad“, võib variandi „ootab tagasikutsumist tööle“ riigi küsimustikust välja jätta. „Hooldamiskohustus“ piirdub isiku enda laste, partneri laste ja haigete, eakate või vähenenud töövõimega sugulaste hooldamisega. Sõprade või mittesugulaste hooldamine või vabatahtlikuna hooldamine tuleks liigitada kategooria „muud isiklikud põhjused“ alla. Plokk S6: Töö mittesoovimise peamiste põhjuste vastusevariandid on järgmised: — haridus või koolitus; — enda haigestumine või töövõimetus; — hooldamiskohustus; — muud perekondlikud põhjused; — muud isiklikud põhjused; — pensionile jäämine; — muud põhjused või — ei oska öelda. Võimalike vastuste järjestuse ja osadeks jagamise võib määrata riik riigisiseste asjaolude alusel. „Hooldamiskohustus“ piirdub isiku enda laste, partneri laste ja haigete, eakate või vähenenud töövõimega sugulaste hooldamisega. Sõprade või mittesugulaste hooldamine või vabatahtlikuna hooldamine tuleks liigitada kategooria „muud isiklikud põhjused“ alla.

16. Alammooduli „Aktiivse tööotsingu meetodid (tööga mittehõivatute puhul)“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised: Märkused: Plokk M1: Küsimuste järjestus ei ole kindlaks määratud. Liikmesriigid võivad valida küsimuste arvu selles mõttes, et esimese jah-vastuse korral on võimalik plokk M1 sulgeda, kuid kui liikmesriik soovib jätkata ja koguda teavet kõigi üheksa meetodi kohta, võib ta seda teha. Liikmesriigid võivad küsida nõutavat teavet ka mitme küsimuse abil. Vastusevariant „küsis sõpradelt, sugulastelt või tuttavatelt“ hõlmab töövõimaluste uurimist, abi palumist veebipõhise elulookirjelduse koostamisel ja ajakohastamisel või abi palumist testiks või vestluseks valmistumisel. Vastusevariant „võttis ühendust avaliku tööturuasutusega“ osutab andmeesitajapoolsele ühenduse võtmisele seoses töö otsimisega, mitte töötushüvitiste taotlemisega. Teavet tuleks koguda suletud küsimuste kaudu. Seda teavet ei tohiks ümber liigitada avatud vastusega küsimuste põhjal.

17. Alammooduli „Valmidus asuda tööle (tööga mittehõivatute puhul)“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised: Märkused: Plokk V1: Kui andmeesitaja on juba öelnud, et on leidnud töökoha, saab selle ploki ümber sõnastada järgmiselt: „saaks tööd alustada kahe nädala jooksul alates vaatlusnädalast“. Plokk V2: Vastusevariandid seoses peamise põhjusega, miks isikul ei ole võimalik alustada tööd kahe nädala jooksul, on järgmised: — haridus või koolitus; — enda haigestumine või töövõimetus; — hooldamiskohustus; — muud perekondlikud põhjused; — muud isiklikud põhjused; — muud põhjused või — ei oska öelda. Võimalike vastuste järjestuse ja osadeks jagamise võib määrata riik riigisiseste asjaolude alusel. Kui andmeesitaja on juba andnud vastuse plokis S5, võib selle vastuse kopeerida plokki V2. Sellisel juhul võib ploki S5 kahe lisavastusekategooria „sobivat töökohta ei ole“ ja „ootab tagasikutsumist tööle (sundpuhkusel)“ märkida ploki V2 kategooria „muud põhjused“ alla. „Hooldamiskohustus“ piirdub isiku enda laste, partneri laste ja haigete, eakate või vähenenud töövõimega sugulaste hooldamisega. Sõprade või mittesugulaste hooldamine või vabatahtlikuna hooldamine tuleks liigitada kategooria „muud isiklikud põhjused“ alla.