Komisjoni määrus (EÜ) nr 3385/94,

21. detsember 1994,

mis käsitleb nõukogu määruses nr 17 sätestatud taotluste ja teatiste vormi, sisu ja muid üksikasju

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1962. aasta määrust nr 17 (esimene määrus EMÜ asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamise kohta), [1] viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 24,

ning arvestades, et:

komisjoni 3. mai 1962. aasta määrus nr 27 (esimene määrus nõukogu määruse nr 17 rakendamise kohta), [2] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3666/93, [3] ei vasta enam tõhusa haldusmenetluse nõuetele; seepärast tuleks see asendada uue määrusega;

ühelt poolt on määruse nr 17 artiklile 2 vastavatel sekkumatustõendi taotlustel ning artiklitele 4, 5 ja 25 vastavatel teatistel tähtsad õiguslikud tagajärjed, mis on soodsad kokkuleppe, otsuse või tegevuse poolte jaoks, kuid teiselt poolt võib taotlustes või teatistest ebaõige või eksitava teabe esitamise eest kehtestada trahvid ning peale selle võivad see pooltele tuua ka tsiviilõiguslikke tagajärgi; õiguskindluse huvides on vaja täpselt määratleda isikud, kellel on õigus taotlusi ja teatisi esitada, sellistes taotlustes ja teatistes sisalduva teabe otstarve ja sisu, ning nende jõustumise aeg;

seetõttu peaks igal poolel olema õigus esitada komisjonile taotlusi ja teatisi; lisaks sellele peaks kõnealust õigust kasutav pool teavitama teisi pooli, et neil oleks võimalik oma huve kaitsta; ettevõtjate ühenduste kokkuleppeid, otsuseid ja tegevust käsitlevaid taotlusi ja teatisi võivad esitada ainult sellised ühendused;

taotlejad ja teatist esitavad pooled peavad ausalt ja täies ulatuses avaldama komisjonile kõik asjaolud, mis on asjaomaste kokkulepete, otsuste ja tegevuse suhtes otsuse langetamisel olulised;

asutamislepingu artikli 85 lõikega 1 seotud sekkumatustõendi taotluste ning asutamislepingu artikli 85 lõikega 3 seotud teatiste kontrollimise lihtsamaks ja kiiremaks muutmiseks on soovitatav nende jaoks ette näha vorm; nimetatud vormi kasutamine peaks olema võimalik ka asutamislepingu artikliga 86 seotud sekkumatustõendite taotlemise puhul;

vajalikel juhtudel peaks komisjon andma pooltele nende taotluse korral võimaluse enne taotluse või teatise esitamist arutada kavatsetavat kokkulepet, otsust või tegevust mitteametlikult ja täiesti konfidentsiaalselt; lisaks sellele peab ta pärast taotluse või teatise esitamist säilitama tihedad suhted pooltega, sest nendega on vaja arutada juhtumite esimesel kontrollimisel ilmnevaid praktilisi või juriidilisi küsimusi ja võimaluse korral lahendada need küsimused vastastikuse kokkuleppega;

käesoleva määruse sätteid tuleb kohaldada ka juhul, kui komisjonile esitatakse EMP lepingu artikli 53 lõikega 1 või artikliga 54 seotud sekkumatustõendi taotlused või artikli 53 lõikega 3 seotud teatised,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Isikud, kellel on taotluste ja teatiste esitamise õigus

1. Määruse nr 17 artiklile 2 vastava, asutamislepingu artikli 85 lõikega 1 seotud taotluse ning määruse nr 17 artiklite 4, 5 ja 25 vastava teatise esitamise õigus on:

a) kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse poolteks olevatel ettevõtjatel ja ettevõtjate ühendustel; ja

b) otsuseid vastu võtvatel või tegevusega ühinevatel ettevõtjate ühendustel;

kes võivad kuuluda artikli 85 lõike 1 reguleerimisalasse.

Kui taotluse või teatise esitab ainult osa lõike 1 punktis a nimetatud pooltest, siis teatavad nad sellest teistele pooltele.

2. Määruse nr 17 artiklile 2 vastava, asutamislepingu artikliga 86 seotud taotluse võivad esitada kõik ettevõtjad, kellel on ainuisikuliselt või koos teiste ettevõtjatega ühisturul või selle olulises osas valitsev seisund.

3. Kui taotlusele või teatisele kirjutavad alla isikute, ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste esindajad, peavad nad kirjalikult tõendama oma volitusi.

4. Ühistaotluse või -teatise esitamise korral määratakse kindlaks ühisesindaja, kes on volitatud kõikide taotlejate või teatist esitavate poolte nimel dokumente edastama ja vastu võtma.

Artikkel 2

Taotluste ja teatiste esitamine

1. Määruse nr 17 artiklile 2 vastavad, asutamislepingu artikli 85 lõikega 1 seotud taotlused ning määruse nr 17 artiklitele 4, 5 ja 25 vastavad teatised esitatakse käesoleva määruse lisas esitatud vormis A/B ettenähtud viisil. Vormi A/B võib kasutada ka määruse nr 17 artiklile 2 vastavate, asutamislepingu artikliga 86 seotud taotluste puhul. Ühistaotluste ja ühisteatiste esitamiseks kasutatakse ühte vormi.

2. Taotlused ja teatised esitatakse komisjonile vormis A/B näidatud aadressil 17 eksemplaris ja nende lisad kolmes eksemplaris.

3. Taotlusele või teatisele lisatud dokumendid on kas originaalid või nende koopiad; viimasel juhul peab taotlust või teatist esitav pool tõendama nende õigsust ning täielikkust.

4. Taotlused ja teatised esitatakse ühes ühenduse ametlikest keeltest. Kõnealune keel on ka taotluse või teatise esitaja menetluskeel. Täiendavad dokumendid esitatakse nende algkeeles. Kui algkeel ei kuulu ametlike keelte hulka, lisatakse tõlge menetluskeelde.

5. EMP lepingu artikli 53 lõikega 1 või artikliga 54 seotud sekkumatustõendi taotlused või selle artikli 53 lõikega 3 seotud teatised võivad olla ka ühes EFTA riikide ametlikest keeltest või EFTA järelevalveameti töökeeles. Kui taotluse või teatise keel ei ole ühenduse ametlik keel, esitavad taotlust või teatist esitavad pooled koos kõikide dokumentidega ka nende tõlke ühte ühenduse ametlikest keeltest. Tõlkekeeleks valitud keel on taotlust või teatist esitava poole menetluskeel.

Artikkel 3

Taotluste ja teatiste sisu

1. Taotlused ja teatised peavad sisaldama vormis A/B nõutavaid andmeid, sealhulgas dokumente. Andmed peavad olema täpsed ja täielikud.

2. Määruse nr 17 artiklile 2 vastavad, asutamislepingu artikliga 86 seotud taotlused peavad sisaldama kõiki vajalikke fakte eelkõige asjaomase tegevuse kohta ning ettevõtja või ettevõtjate seisundi kohta ühisturul või selle olulises osas tegevusega seotud toodete või teenuste seisukohalt.

3. Komisjon võib vabastada teatavate vormis A/B nõutavate andmete, sealhulgas dokumentide esitamise kohustusest, kui ta leiab, et sellised andmed ei ole juhtumi uurimiseks vajalikud.

4. Komisjon teatab taotlejale või teatise esitajale viivitamata kirjalikult taotluse või teatise ja kõigi artikli 4 lõike 2 kohaselt komisjoni poolt saadetud kirjade vastuste kättesaamisest.

Artikkel 4

Taotluste ja teatiste esitamise kuupäev

1. Ilma et see piiraks lõigete 2-5 kohaldamist, loetakse taotlused ja teatised esitatuks kuupäeval, mil komisjon nad kätte saab. Kui taotlus või teatis saadetakse tähitud kirjana, siis loetakse see esitatuks postituskoha kirjamargil oleval kuupäeval.

2. Kui komisjon leiab, et taotluses või teatises esitatud andmed, sealhulgas dokumendid, on mingis olulises osas mittetäielikud, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult taotlejale või teatise esitajale ja määrab kindlaks täielike andmete esitamise tähtaja. Sellisel juhul loetakse taotlused ja teatised esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab kätte täielikud andmed.

3. Taotleja või teatise esitaja teavitab vabatahtlikult ja viivitamata komisjoni taotluses või teatises sisalduvate asjaolude olulistest muudatustest, mida ta teab või mida ta peaks teadma.

4. Ebaõigeid või eksitavaid andmeid käsitletakse mittetäielike andmetena.

5. Kui komisjon ei ole ühe kuu jooksul pärast taotluse või teatise kättesaamise kuupäeva taotlejale või teatise esitajale lõikes 2 osutatud teadet saatnud, loetakse taotluse või teatise esitamise kuupäevaks kuupäev, mil komisjon selle kätte sai.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Määrus nr 27 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 1995.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 1994

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karel Van Miert

[1] EÜT L 13, 21.2.1962, lk 204/62.

[2] EÜT L 35, 10.5.1962, lk 1118/62.

[3] EÜT L 336, 31.12.1993, lk 1.

--------------------------------------------------

VORM A/B

SISSEJUHATUS

Vorm A/B on nõukogu määruses nr 17 sätestatud taotluste ja teatiste vormi, sisu ja muid üksikasju käsitleva komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 3385/94 (edaspidi "määrus") lisana selle lahutamatu osa. See võimaldab ettevõtjatel ja ettevõtjate ühendustel taotleda komisjonilt sekkumatustõendit selliste kokkulepete või tegevuse puhul, mille suhtes võivad kehtida EÜ asutamislepingu artikli 85 lõikes 1 ja artiklis 86 sätestatud keelud või mis võivad kuuluda EMP lepingu artikli 53 lõike 1 ja artikli 54 reguleerimisalasse, või teatada sellistest kokkulepetest ja taotleda EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 alusel erandit artikli 85 lõikes 1 sätestatud keelust või EMP lepingu artikli 53 lõike 3 alusel erandit artikli 53 lõikes 1 sätestatud keelust.

Vormi A/B kasutamise hõlbustamiseks sätestatakse järgmistel lehekülgedel:

- millistes olukordades on vaja taotlus või teatis esitada (punkt A),

- millisele ametiasutusele (komisjonile või EFTA järelevalveametile) tuleks taotlus või teatis esitada (punkt B),

- millistel eesmärkidel saab taotlust või teatist kasutada (punkt C),

- millised andmed tuleb taotluses või teatises esitada (punktid D, E ja F),

- kes võib taotluse või teatise esitada (punkt G),

- kuidas taotlus või teatis esitada (punkt H),

- kuidas saab ettevõtjate ärisaladusi kaitsta (punkt I),

- kuidas tuleks tõlgendada teatavaid vormi A/B küsimustikuosas kasutatavaid tehnilisi termineid (punkt J),

- ning — taotluse või teatise esitamisele järgnev menetlus (punkt K).

A. Millistes olukordades on vaja taotlus või teatis esitada?

I. Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu konkurentsieeskirjade eesmärk

1. EÜ lepingu konkurentsieeskirjade eesmärk

Konkurentsieeskirjade ülesanne on takistada konkurentsi piiravast tegevusest või turgu valitseva seisundi kuritarvitamisest tingitud konkurentsi moonutusi ühisturul. Eeskirjad kehtivad kõigi ühisturul otse või kaudselt tegutsevate ettevõtjate kohta, olenemata nende registrijärgsest asukohast.

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 85 lõike 1 alusel (artiklite 85 ja 86 tekst on esitatud käesoleva vormi juurde kuuluvas I lisas) on keelatud konkurentsi piiravad kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus, mis võivad mõjutada liikmesriikide kaubavahetust, ning artikli 85 lõike 2 kohaselt on selliseid piiranguid sisaldavad kokkulepped ja otsused tühised (juhul kui piiravad tingimused on lepingu muudest osadest lahutatavad, on Euroopa Kohus pidanud tühisteks üksnes neid); artikli 85 lõige 3 näeb siiski ette erandi andmise kasuliku mõjuga meetmetele, kui artikli tingimused on täidetud. Artikkel 86 keelab turgu valitseva seisundi kuritarvitamise, mis võib mõjutada kaubandust liikmesriikide vahel. Määrusega nr 17 on ette nähtud nende artiklite rakendamise esialgne kord, milles on sätestatud "sekkumatustõendid" ja artikli 85 lõike 3 kohased erandid.

2. EMP lepingu konkurentsieeskirjade eesmärk

Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (sõlmitud ühenduse, liikmesriikide ja EFTA riikide vahel) [1] on konkurentsieeskirjade põhimõtted samad, mis ühenduse konkurentsieeskirjadel ja neil on ühesugune eesmärk, st takistada konkurentsi moonutamist EMP territooriumil kartellide tegevuse või turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu. Eeskirjad kehtivad kõigi EMP territooriumil otse või kaudselt tegutsevate ettevõtete kohta, olenemata nende registrijärgsest asukohast.

EMP lepingu artikli 53 lõike 1 alusel (EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 56 tekstid on esitatud I lisas) on keelatud konkurentsi piiravad kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevus (kokkulepped), mis võivad mõjutada ühenduse ja ühe või mitme EFTA riigi vahelist kaubavahetust (või EFTA riikide kaubavahetust), ning artikli 53 lõike 2 kohaselt on selliseid piiranguid sisaldavad kokkulepped ja otsused tühised; artikli 53 lõige 3 näeb siiski ette erandi andmise kasuliku mõjuga meetmetele, kui artikli tingimused on täidetud. Artikkel 54 keelab turgu valitseva seisundi kuritarvitamise, mis võib mõjutada kaubavahetust ühenduse ja ühe või mitme EFTA riigi vahel (või EFTA riikide vahel). Nende artiklite rakendamise kord, mis näeb ette sekkumatustõendi andmise ja artikli 53 lõike 3 alusel erandi andmise, on sätestatud määrusega nr 17, mida täiendavad EMP tarbeks EMP lepingu protokollid nr 21, 22 ja 23. [2]

II. EÜ asutamislepingu ja EMP lepingu konkurentsieeskirjade reguleerimisala

EÜ asutamislepingu artiklite 85 ja 86 ning EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaldatavus sõltub konkreetse juhtumi asjaoludest. See eeldab, et kokkulepped või tegevus rahuldavad kõiki asjaomaste sätetega ettenähtud tingimusi. Seetõttu tuleb nimetatud küsimust uurida enne sekkumatustõendi taotluse või teatise esitamist.

1. Sekkumatustõend

Sekkumatustõendi menetlus võimaldab ettevõtjatel kindlaks teha, kas komisjon leiab, et mõni nende kokkulepe või tegevus on EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 1 või artikli 86 alusel või EMP lepingu artikli 53 lõike 1 või artikli 54 alusel keelatud. Menetlust reguleeritakse määruse nr 17 artiklis 2. Sekkumatustõend antakse välja komisjoni otsusena, mis kinnitab, et tema käsutuses olevate faktide põhjal ei ole komisjonil EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 1 ega artikli 86 või EMP lepingu artikli 53 lõike 1 ega artikli 54 alusel põhjust kõnealustesse kokkulepetesse või tegevusse sekkuda.

Taotluse esitamine ei ole siiski põhjendatud, kui meetmed või tegevus ei ole eespool nimetatud sätetega selgesõnaliselt keelatud. Lisaks sellele ei ole komisjonil sekkumatustõendi andmise kohustust. Määruse nr 17 artiklis 2 sätestatakse, et "…komisjon võib tõendada…". Komisjon annab sekkumatustõendeid välja ainult siis, kui tuleb lahendada olulisi tõlgendamisega seotud küsimusi. Muudel juhtudel saadab ta taotlusele vastuseks vastavuskirja (comfort letter).

Komisjon on avaldanud mitu EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 1 tõlgendamist käsitlevat teadet. Neis on määratletud teatavad kokkulepete kategooriad, mille suhtes nende olemuse või vähese tähtsuse tõttu keeldu ei kohaldata. [3]

2. Erand

EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 3 alusel erandi andmise menetlus võimaldab ettevõtjatel sõlmida kokkuleppeid, mis tegelikult annavad majanduslikke eeliseid, kuid mis erandi andmiseta oleksid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 85 lõikele 1 või EMP lepingu artikli 53 lõikele 1 keelatud. Seda menetlust reguleerivad määruse nr 17 artiklid 4, 6 ja 8 ning uute liikmesriikide puhul artiklid 5, 7 ja 25. Erand antakse komisjoni otsusena, mis kinnitab, et EÜ asutamislepingu artikli 85 lõiget 1 ega EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 otsuses kirjeldatud kokkulepete suhtes ei kohaldata. Artikli 8 alusel on komisjon kohustatud kindlaks määrama iga sellise otsuse kehtivusaja, komisjon võib oma otsuse siduda lisatingimuste ja -kohustustega, ta võib otsuseid muuta või kehtetuks tunnistada, ära keelata poolte mõne tegevuse teatavas olukorras, eriti juhul, kui otsused põhinevad ebaõigel infol või asjaolud on olulisel määral muutunud.

Komisjon on vastu võtnud hulga määrusi, millega antakse erand teatavat liiki kokkulepetele. [4] Mõned kõnealustest määrustest sätestavad, et teatavad kokkulepped võivad sellise erandi saada ainult juhul, kui erandi taotlemisest teatatakse komisjonile vastavalt määruse nr 17 artiklile 4 või 5 ning kui teatises taotletakse vaidlustamismenetluse kohaldamist.

Otsusel, millega antakse erand, võib olla tagasiulatuv jõud, kuid see ei saa, välja arvatud erandjuhtudel, jõustuda enne teatise esitamise kuupäeva (määruse nr 17 artikkel 6). Kui komisjon leiab, et kokkulepped, millest teatatakse, on tegelikult keelatud ja nende puhul ei saa erandit teha, ning võtab seetõttu vastu keelava otsuse, on pooled teatise esitamise kuupäeva ja otsuse vastuvõtmise kuupäeva vahelisel ajal siiski kaitstud trahvide eest, mida määratakse igasuguste teatises kirjeldatud rikkumiste eest (määruse nr 17 artikkel 3 ja artikli 15 lõiked 5 ja 6).

Tavaliselt teeb komisjon erandit käsitlevad otsused ainult juhul, kui konkreetsel olukorral on märkimisväärne õiguslik, majanduslik või poliitiline tähtsus. Muudel juhtudel saadab ta menetluse lõpetuseks vastavuskirja.

B. Millisele ametiasutusele tuleks taotlus või teatis esitada?

Taotlused ja teatised tuleb esitada ametiasutusele, kes on kõnealuses küsimuses pädev. EÜ asutamislepingu konkurentsieeskirjade kohaldamise eest vastutab komisjon. EMP lepingu konkurentsieeskirjade kohaldamisel on siiski tegemist jagatud pädevusega.

Komisjoni ja EFTA järelevalveameti pädevus rakendada EMP konkurentsieeskirju tuleneb EMP lepingu artiklist 56. Taotlused ja teatised kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuse kohta, mis võivad mõjutada liikmesriikide kaubavahetust, tuleb esitada komisjonile, välja arvatud juhul, kui nende mõju liikmesriikide kaubavahetusele või konkurentsile ühenduses on väike ja selle võib arvestamata jätta komisjoni 1986. a teadaande alusel, mis käsitleb vähetähtsaid kokkuleppeid. [5] Lisaks sellele kuuluvad komisjoni pädevusse ka kõik konkurentsi piiravad kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis mõjutavad kaubavahetust ühe liikmesriigi ja ühe või mitme EFTA riigi vahel, kui asjaomased ettevõtjad saavad ühendusest üle 67 % oma EMP aastasest käibest. [6] Kui selliste kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuse mõju liikmesriikide kaubavahetusele või konkurentsile ühenduses ei ole märkimisväärne, tuleb teatis vajaduse korral saata EFTA järelevalveametile. Kõikidest teistest EMP lepingu artiklile 53 vastavatest kokkulepetest, otsustest ja igasugusest kooskõlastatud tegevusest tuleb teatada EFTA järelvalveametile (aadress III lisas).

Sekkumatustõendi saamise taotlused tuleb vastavalt EMP lepingu artiklile 54 esitada komisjonile, kui turgu valitsev seisund esineb ainult ühenduses, või EFTA järelevalveametile, kui turgu valitsev seisund esineb ainult EFTA riikide territooriumil või selle territooriumi olulisel osal. Ainult siis, kui ettevõtjal on turgu valitsev seisund mõlemal territooriumil, kohaldatakse eespool artikli 53 kohta sätestatud eeskirju.

Otsuse tegemisel võtab komisjon aluseks EÜ asutamislepingu konkurentsieeskirjad. Kui juhtum kuulub EMP lepingu reguleerimisalasse ja esitatakse komisjonile kõnealuse lepingu artikli 56 alusel, siis kohaldab komisjon ühtlasi ka EMP konkurentsieeskirju.

C. Käesoleva vormi eesmärk

Vormis A/B loetletakse küsimused, millele tuleb vastata, ning andmed ja dokumendid, mis tuleb esitada, kui taotletakse:

- EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 1 ja/või EMP lepingu artikli 53 lõike 1 alusel sekkumatustõendit määruse nr 17 artiklile 2 vastavate ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuse kohta,

- EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 ja/või EMP lepingu artikli 53 lõike 3 alusel erandit ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuse kohta,

- komisjoni teatavates grupierandit käsitlevates määrustes sätestatud vaidlustamismenetluse kohaldamist.

Vorm võimaldab sekkumatustõendit taotlevatel ettevõtjatel samal ajal esitada teatise erandi saamiseks, kui komisjon jõuab järeldusele, et sekkumatustõendit ei saa anda.

Sekkumatustõendi taotlused ja EÜ asutamislepingu artikliga 85 seotud teatised esitatakse vormis A/B ettenähtud viisil (vt artikli 2 lõige 1, määruse esimene lause).

Nimetatud vormi võivad kasutada ka ettevõtjad, kes soovivad taotleda sekkumatustõendit seoses EÜ asutamislepingu artikliga 86 või EMP lepingu artikliga 53 vastavalt määruse nr 17 artiklile 2. Kui sekkumatustõendit taotletakse seoses artikliga 86, ei pea taotlejad kasutama vormi A/B. Sellest hoolimata soovitatakse neil siiski tungivalt esitada kõik allpool nõutavad andmed, et nende taotlus annaks asjaoludest täieliku ülevaate (vt käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 teine lause).

EFTA poolt väljaantud vormil A/B esitatud taotlused ja teatised on võrdväärselt kehtivad. Kuid kui kõnealused kokkulepped, otsused või tegevus kuuluvad ainult EÜ asutamislepingu artikli 85 või 86 reguleerimisalasse, st ei ole kohaldatavad Euroopa Majanduspiirkonnas, siis on soovitav kasutada käesolevat komisjoni poolt kasutuselevõetud vormi.

D. Millised vormi osad tuleks täita?

Käesoleva vormi küsimustikuosa on jagatud neljaks peatükiks. Ettevõtjad, kes soovivad esitada sekkumatustõendi taotluse või teatise, peavad täitma I, II ja IV peatüki. Sellest reeglist nähakse ette erand juhul, kui taotlus või teatis on seotud struktuurilist koostööd tegeva ühisettevõtte loomist käsitleva kokkuleppega ning pooled soovivad kasutada kiirendatud menetlust. Sel juhul tuleb täita I, III ja IV peatükk.

1992. aastal teatas komisjon, et ta on vastu võtnud uued ühendusesisesed halduseeskirjad, milles sätestatakse, et teatavad struktuurilist koostööd tegevaid ühisettevõtteid käsitlevad taotlused ja teatised tuleb läbi vaadata kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Sel juhul esitavad komisjoni talitused kahe kuu jooksul alates kokkulepet käsitleva lõpliku teatise vastuvõtmisest pooltele kirjalikult konkreetse juhtumi esialgse analüüsi tulemused ning vajaduse korral teabe kavandatava haldusmenetluse laadi ja võimaliku kestuse kohta.

Kirja sisu võib olla uuritava juhtumi asjaoludest olenevalt erinev:

- kui probleeme ei teki, saadab komisjon vastavuskirja, milles kinnitatakse, et kokkulepe on kokkusobiv artikli 85 lõikega 1 või 3,

- kui vastavuskirja ei ole võimalik saata, sest juhtumi kohta tuleb teha ametlik otsus, teatab komisjon asjaomasele ettevõtjale kavatsusest võtta vastu otsus erandi andmise või sellest keeldumise kohta,

- kui komisjonil on kokkuleppe konkurentsieeskirjadega kokkusobivusega seoses tõsised kahtlused, saadab ta pooltele kirja põhjaliku kontrollimise kohta, mille tulemusel võib olenevalt asjaoludest teha otsuse kõnealuse kokkuleppe keelamise kohta, erandi andmise kohta teatavate tingimuste ja kohustuste täitmise korral, või lihtsalt kõnealusele kokkuleppele erandi andmise kohta.

Alates 1. jaanuarist 1993 kohaldatav uus kiirendatud menetlus põhineb täielikult enesedistsipliini põhimõttel. Kahekuune tähtaeg alates lõpliku teatise esitamisest, mis on mõeldud juhtumi esialgseks uurimiseks, ei kujuta endast kohustuslikku tingimust ning seetõttu ei ole see mingil viisil õiguslikult siduv. Komisjon teeb siiski kõik endast oleneva, et tagada selle tähtaja järgimine. Peale selle jätab komisjon endale õiguse kohaldada kiirendatud menetlust ka ettevõtjate muude koostöövormide suhtes.

Ühisettevõte teeb struktuurilist koostööd, kui selle ettevõtte asutamisega kaasnevad märkimisväärsed muudatused kokkuleppe poolte põhivahendite struktuuris ja korralduses. See võib toimuda juhul, kui ühisettevõte võtab üle või laiendab emaettevõtjate olemasolevat tegevust või alustab nende nimel tegevust uutes valdkondades. Selliseid meetmeid iseloomustab märkimisväärsete kohustuste võtmine finantsvara, materiaalse vara ja/või immateriaalse põhivara, näiteks intellektuaalomandi õiguste ja oskusteabe osas. Seepärast on struktuurilist koostööd tegevatel ühisettevõtetel eeldatavalt keskmise tähtajaga või pikaajaline tegevusaeg.

See mõiste hõlmab teatavaid nn osaliselt toimivaid ühisettevõtteid, mis täidavad emaettevõtja majandustegevuses üht või mitut konkreetset, eelkõige uurimis- ja arendustegevusega ja/või tootmisega seotud ülesannet, omamata juurdepääsu turule. Mõiste hõlmab ka selliseid nn täielikult toimivaid ühisettevõtteid, mis põhjustavad iseseisvate ettevõtjate vahelise, eelkõige ühisettevõtte poolte vahelise või poolte ja ühisettevõtte vahelise konkureeriva käitumise koordineerimist.

Sisese tähtaja järgimiseks on oluline, et komisjonile esitatakse teatises kogu asjakohane teave, mis on teatise esitajatele kättesaadav ning mida on vaja kõnealuse meetme konkurentsimõju hindamiseks. Seepärast on vormis A/B spetsiaalne jagu (III peatükk), mille peavad täitma ainult isikud, kes esitavad teatise struktuurilist koostööd tegeva ühisettevõtete kohta ja soovivad kasutada kiirendatud menetlust.

Seepärast peavad isikud, kes esitavad teatise struktuurilist koostööd tegeva ühisettevõtete kohta ja soovivad kasutada kiirendatud menetlust, täitma käesoleva vormi I, III ja IV peatüki. III peatükk sisaldab üksikasjalikke küsimusi, mille alusel komisjon hindab asjaomaseid turge ning ühisettevõtte poolte seisundit nendel turgudel.

Kui pooled ei soovi kasutada struktuurilist koostööd tegevate ühisettevõtete puhul kiirendatud menetlust, täidavad nad käesoleva vormi I, II ja IV peatüki. II peatükk sisaldab oluliselt vähem küsimusi asjaomaste turgude kohta ja kõnealuses meetmes osalevate poolte seisundi kohta nendel turgudel, kuid need on siiski piisavad, et komisjon saaks alustada kontrollimist ja uurimist.

E. Täielike andmete vajalikkus

Kui komisjon nõuetekohase teatise vastu võtab, on sel kaks peamist tagajärge. Esiteks võimaldab see kaitset trahvide eest alates kuupäevast, millal komisjonile laekub nõuetekohane teatis erandi saamiseks esitatud avalduste kohta (vt määruse nr 17 artikli 15 lõige 5). Teiseks ei saa komisjon anda EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 ja/või EMP lepingu artikli 53 lõike 3 alusel erandit enne nõuetekohase teatise laekumist ning antavad erandid saavad jõustuda alles nõuetekohase teatise laekumise kuupäeval. [7] Ehkki puudub juriidiline teatamiskohustus, võib siseriiklik kohus kokkuleppe artikli 85 lõike 2 ja/või artikli 53 lõike 2 alusel kehtetuks tunnistada, nii kaua kuni artikli 85 lõike 1 ja/või artikli 53 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluvast kohustusest ei ole teatatud ning selle suhtes ei saa erandit teha. [8]

Kui ettevõtja taotleb vaidlustamismenetluse kaudu grupierandit, algab ajavahemik, mille jooksul komisjon võib grupierandi vaidlustada, alles nõuetekohase teatise laekumise kuupäeval. See kehtib ka komisjoni talitustele kehtestatud kahekuuse tähtaja puhul, mis on mõeldud sekkumatustõendi taotluste ning kiirendatud menetlust kasutavaid struktuurilist koostööd tegevaid ühisettevõtteid käsitlevate teatiste esialgseks analüüsimiseks.

Nõuetekohane taotlus või teatis tähendab täielike andmetega taotlust või teatist (vt määruse artikli 3 lõige 1). Sealjuures on kaks täpsustust. Esiteks, kui käesoleva vormi kohaselt nõutavad andmed ei ole osaliselt või täielikult kättesaadavad, loeb komisjon, hoolimata selliste andmete esitamatajätmisest, teatise täielikuks ja seega nõuetekohaseks, tingimusel et te põhjendate andmete puudumist ja esitate puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused koos nende allikatega. Lisaks sellele tuleb teatada ka seda, kust võiks komisjon leida andmed või dokumendid, mis ei olnud teile kättesaadavad. Teiseks, komisjon nõuab ainult selliste andmete esitamist, mis on teatud toimingu uurimiseks asjakohased ja vajalikud. Mõningatel juhtudel ei ole vaja kõiki käesoleva vormi kohaselt nõutavaid andmeid. Seetõttu võib komisjon vabastada teatavate käesoleva vormi kohaselt nõutavate andmete esitamise kohustusest (vt käesoleva määruse artikli 3 lõige 3). See säte võimaldab vajaduse korral kohandada iga taotlust või teatist vastavalt konkreetsele juhtumile nii, et esitatakse ainult need andmed, mis on komisjonile uurimiseks kindlasti vajalikud. See aitab vältida ettevõtjatele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele tekitatavat liigset halduskoormust. Kui käesoleva vormiga nõutavaid andmeid või dokumente ei esitata nimetatud põhjusel, tuleks taotluses või teatises põhjendada, miks kõnealuseid andmeid peetakse komisjoni uurimise seisukohast ebavajalikuks.

Kui komisjon leiab, et taotluses või teatises esitatud andmed on mingis olulises osas mittetäielikud, teatab ta taotlejale või teatise esitajale ühe kuu jooksul pärast kättesaamist kirjalikult nimetatud asjaolust ja puuduvate andmete laadist. Sellisel juhul loetakse taotlused ja teatised esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab kätte täielikud andmed. Kui komisjon ei ole ühe kuu pikkuse ajavahemiku jooksul taotlejale või teatise esitajale teatanud, et taotlus või teatis on mingis olulises osas mittetäielik, loetakse taotlust või teatist täielikuks ja nõuetekohaseks (vt käesoleva määruse artikkel 4).

Lisaks sellele on oluline, et ettevõtjad teataksid komisjonile tegeliku olukorra olulistest muutustest, sealhulgas muutustest, millest nad saavad teada pärast taotluse või teatise esitamist. Seetõttu tuleb komisjonile viivitamata teatada kõigist taotlustes või teatistes kajastatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse muudatustest (vt käesoleva määruse artikli 4 lõige 3). Kui komisjoni sellistest olulistest muudatustest ei teavitata, võib selle tagajärjeks olla teatise põhjal vastuvõetud sekkumatustõendit käsitleva otsuse kehtetuks tunnistamine või erandit käsitleva otsuse tühistamine. [9]

F. Täpsete andmete vajalikkus

Lisaks taotluse või teatise täitmise nõudele on oluline ka tagada esitatud andmete täpsus (vt käesoleva määruse artikli 3 lõige 1). Määruse nr 17 artikli 15 lõike 1 punkti a alusel on komisjonil õigus oma otsusega määrata ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele kuni 5000 eküü suurust trahvi, kui nad kas teadlikult või hooletuse tõttu esitavad oma sekkumatustõendi taotluses või teatises ebaõigeid või eksitavaid andmeid. Lisaks sellele loetakse sellised andmed mittetäielikeks (vt käesoleva määruse artikli 4 lõige 4) ning seetõttu ei saa pooled kasutada vaidlustamismenetlust ega kiirendatud menetlust (vt eespool esitatud punkt E).

G. Kes võib taotluse või teatise esitada?

Kõik ettevõtjad, kes on EÜ asutamislepingu artiklites 85 või 86 ja EMP lepingu artiklites 53 või 54 kirjeldatud kokkulepete, otsuste või kooskõlastatud tegevuse pooled, võivad esitada taotluse sekkumatustõendi saamiseks või artiklitega 85 või 53 seoses teatise erandi saamiseks. Ettevõtjate ühendus võib esitada taotluse või teatise seoses ühenduse tegevuse käigus vastuvõetud otsuste või elluviidud tegevusega.

Ettevõtjatevaheliste kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse puhul on üldine tava, et kõik asjaomased pooled esitavad ühistaotluse või -teatise. Kuigi komisjon tungivalt soovitab kõnealust lähenemist, sest kõigi otseselt seotud poolte arvamuste saamine ühel ja samal ajal on kasulik, ei ole see kohustuslik. Iga kokkuleppepool võib esitada taotluse või teatise enda nimel, kuid sellisel juhul peaks teatise esitaja teatama sellest faktist kõigile teistele kokkuleppe, otsuse või tegevuse pooltele (vt käesoleva määruse artikli 1 lõige 3). Lisaks võivad nad esitada neile ka täidetud vormi koopia, millest vajaduse korral on välja jäetud konfidentsiaalsed andmed ja ärisaladused (vt allpool küsimustikuosa küsimus 1.2).

Ühistaotluse või -teatise esitamise korral määratakse üldise tava kohaselt ametisse ühisesindaja, kes tegutseb nii taotluse või teatise koostamise kui ka sellele järgneva komisjoniga suhtlemise ajal kõigi asjaomaste ettevõtjate nimel (vt käesoleva määruse artikli 1 lõige 4). Vaatamata selle võimaluse kasulikkusele ei ole ka see kohustuslik ja kõik ühistaotlust või -teatist esitavad ettevõtjad võivad selle enda nimel alla kirjutada.

H. Kuidas taotlus või teatis esitada

Taotluse või teatise võib esitada ükskõik millises Euroopa Ühenduse või EFTA riigi ametlikus keeles (vt käesoleva määruse artikli 2 lõiked 4 ja 5). Kuid võimaluse korral on menetlemiskiiruse huvides soovitav EFTA järelevalveametile esitatavas taotluses või teatises kasutada ühe EFTA riigi ametlikku keelt või EFTA järelevalveameti töökeelt, st inglise keelt, ja komisjonile esitatavas taotluses või teatises üht Euroopa Ühenduse ametlikest keeltest või EFTA järelevalveameti töökeelt. Kõnealune keel on ka taotluse või teatise esitaja menetluskeel.

Vormi A/B ei pea täitma. Ettevõtjad peaksid lihtsalt esitama vormiga nõutavad andmed, kasutades vormis ettenähtud jao- ja punktinumeratsiooni, allkirjastama deklaratsiooni, nagu osutatud 19. jaos, ja lisama vajalikud täiendavad dokumendid.

Täiendavad dokumendid esitatakse algkeeles; kui see ei ole ühenduse ametlik keel, siis tuleb need tõlkida menetluskeelde. Täiendavad dokumendid võivad olla originaalid või nende koopiad (vt käesoleva määruse artikli 2 lõige 4).

Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitlevad kõik käesoleva vormiga nõutavad andmed taotluse või teatise esitamisele eelnevat kalendriaastat. Kui sellised andmed ei ole veel kättesaadavad (näiteks siis, kui aruandeperiood ei lange kokku kalendriaastaga või kui arvandmed eelnenud kalendriaasta kohta ei ole veel kättesaadavad), tuleks esitada kõige värskemad kättesaadavad andmed ning põhjendada, miks ei ole võimalik esitada arvandmeid taotluse või teatise esitamisele eelnenud kalendriaasta kohta.

Finantsandmed võib esitada vääringus, mida kasutatakse ettevõtja(te) ametlikes auditeeritud majandusaasta aruannetes, või eküüdes. Viimasel juhul tuleb nimetada konverteerimisel kasutatud vahetuskurss.

Iga taotlus ja teatis tuleb esitada 17 koopiana ning kõik täiendavad dokumendid kolme koopiana (vt käesoleva määruse artikli 2 lõige 2).

Taotlus või teatis tuleb saata järgmisel aadressil:

Euroopa Ühenduste Komisjon

Konkurentsipoliitika peadirektoraat (PD IV),

Registripidaja

200 Rue de la Loi

B-1049

Bruxelles/Brussels,

või toimetada komisjoni tööpäevadel ametliku tööaja jooksul käsipostiga järgmisele aadressile:

Euroopa Ühenduste Komisjon

Konkurentsipoliitika peadirektoraat (PD IV),

Registripidaja

158, Avenue de Cortenberg

B-1040-Bruxelles/Brussels,

I. Konfidentsiaalsus

EÜ asutamislepingu artikli 214, määruse nr 17 artikli 20, EMP lepingu protokolli nr 23 artikli 9, EMP lepingu artikli 122 ja EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklite 20 ja 21 kohaselt on komisjonil, liikmesriikidel, EFTA järelevalveametil ja EFTA riikidel keelatud avaldada infot, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Teisest küljest on komisjon juhul, kui ta kavatseb teha soodsa otsuse, määruse nr 17 kohaselt kohustatud avaldama taotluse või teatise kokkuvõtte. Avaldamise korral arvestab komisjon "… ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi" (määruse nr 17 artikli 19 lõige 3, vt ka artikli 21 lõiget 2 otsuste avaldamise kohta). Kui sellega seoses ettevõtja arvab, et temalt palutud andmete avaldamine või teistsugusel viisil teistele ettevõtjatele teatavakstegemine riivab tema huve, siis tuleks sellised andmed esitada eraldi lisas, kus igale leheküljele on selgelt märgitud sõna "ärisaladused". Lisaks sellele peaks kõnealune ettevõtja põhjendama, miks mingeid konfidentsiaalseks peetavaid andmeid ei tohi teatavaks teha ega avaldada. (Vt küsimustikuosa 5. jagu, milles nõutakse teatise mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet).

J. Järgnev menetlus

Taotlus või teatis registreeritakse konkurentsipoliitika peadirektoraadis (IV PD). Komisjoni kätte jõudmise kuupäev (tähtsaadetise puhul postitamiskuupäev) loetakse taotluse esitamise kuupäevaks (vt käesoleva määruse artikli 4 lõige 1). Mittetäielike taotluste ja teatiste puhul kohaldatakse siiski erieeskirju (vt punkt E).

Komisjon teatab kõigi taotluste ja teatiste saamisest kirjalikult ja märgib ära juhtumi registreerimisnumbri. Nimetatud numbrit tuleb kasutada kogu edaspidises teatisega seotud kirjavahetuses. Kättesaamistõend ei tähenda seda, et taotlus või teatis oleks nõuetekohane.

Taotlejatelt või kolmandatelt isikutelt võib nõuda lisainfot (määruse nr 17 artiklid 11-14) ning neile võib teha kokkulepete vastuvõetavaks muutmise ettepanekuid. Samas võib ka Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias avaldada lühikese eelteatise, milles esitatakse huvitatud ettevõtjate nimed, kontsernid, kuhu nad kuuluvad, asjaomased majandussektorid ja kokkulepete laad, ning palutakse kolmandate isikute arvamust (vt küsimustikuosa 5. jagu).

Vaidlustamismenetluse kohaldamiseks esitatavate teatiste puhul võib komisjon vaidlustada grupierandi andmise teatatud kokkuleppele. Kui komisjon esitab taotlusele vastuväiteid ega tagane oma seisukohast, siis käsitletakse kõnealust teatist üksikerandi taotlusena.

Kui komisjon pärast sekkumatustõendi või erandi taotluse läbivaatamist otsustab selle rahuldada, siis on ta kohustatud (määruse nr 17 artikli 19 lõike 3 kohaselt) avaldama taotluse kokkuvõtte ja paluma kolmandate isikute arvamust. Seejärel tuleb teha esialgne otsuse eelnõu ja esitada see arutamiseks konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlevale nõuandekomiteele, mis koosneb liikmesriikide ametiisikutest, kes on pädevad piiravate meetmete ja turgu valitseva seisundi küsimustes (määruse nr 17 artikkel 10), ning kui juhtum kuulub EMP lepingu reguleerimisalasse, peavad arutamisest osa võtma ka EFTA järelevalveameti ja EFTA riikide ametnikud, kellele on juba saadetud taotluse või teatise üks eksemplar. Alles seejärel ning tingimusel, et komisjoni pole kavatsust muutnud, võib komisjon vastu võtta kavandatud otsuse.

Mõnikord lõpetatakse toimikud ametlikku otsust tegemata, kui näiteks leitakse, et kokkulepete kohta kehtib juba grupierand, või kui konkreetsel ajal ja konkreetses olukorras ei ole vaja komisjoni sekkumist. Sellisel juhul saadetakse välja vastavuskiri. Vastavuskiri ei ole küll komisjoni otsus, kuid see toob esile komisjoni talituste seisukoha, mis rajaneb parajasti nende käsutuses olevatel faktidel; see tähendab, et komisjon võib vajaduse korral, näiteks juhul, kui tunnustatakse lepingu tühisust EÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 2 ja/või EMP lepingu artikli 53 lõike 2 alusel, võtta õigusliku olukorra lahendamiseks vastu asjakohase otsuse.

K. Käesoleva vormi küsimustikuosas kasutatud määratlused

Kokkulepe: terminiga "kokkulepe" tähistatakse kõiki meetmete liike, st ettevõtjate kokkuleppeid, ettevõtjate ühenduste otsuseid ja kooskõlastatud tegevust.

Aasta: käesolevas vormis tähistatakse terminiga "aasta" kõikjal kalendriaastat, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kontsern: käesoleva vormi puhul on tegemist kontserniga, kui:

- ühele ettevõtjale kuulub rohkem kui pool mõne teise ettevõtja kapitalist või põhivahenditest või

- ühele ettevõtjale kuulub teises äriühingus häälteenamus või

- ühel ettevõtjal on õigus nimetada ametisse üle poole järelevalvenõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või

- ühel ettevõtjal on õigus juhtida teise ettevõtja äritegevust.

Ettevõtja, mida ühiselt kontrollib mitu teist ettevõtjat (ühisettevõte), on osa igast kõnealusest kontsernist.

Asjaomane kaubaturg: käesoleva vormi jagudes 6.1 ja 11.1 nõutakse, et teatise esitanud ettevõtja või üksikisik määratleks asjaomase kauba- ja/või teenuseturu või -turud, mida kõnealune kokkulepe tõenäoliselt mõjutab. Sellest määratlusest lähtuvad mitmed muud käesolevas vormis sisalduvad küsimused. Teatise esitajate selliselt esitatud määratlust käsitletakse käesolevas vormis seejärel asjaomase kaubaturuna. See võib osutada nii kauba- kui teenuseturule.

Asjaomane geograafiline turg: käesoleva vormi küsimustes 6.2 ja 11.2 nõutakse, et taotluse esitanud ettevõtja või üksikisik määratleks asjaomase geograafilise turu või -turud, mida kõnealune kokkulepe tõenäoliselt mõjutab. Sellest määratlusest lähtuvad mitmed muud käesolevas vormis sisalduvad küsimused. Teatise esitajate selliselt esitatud määratlust käsitletakse käesolevas vormis seejärel asjaomase geograafilise turuna.

Asjaomane kauba- ja geograafiline turg: ühendades oma vastused küsimustele 6 ja 11, määratlevad pooled asjaomase(d) turu(turud), mida teatatud kokkulepe mõjutab. Sellest määratlusest lähtuvad mitmed muud käesolevas vormis sisalduvad küsimused. Teatise esitajate selliselt esitatud määratlust käsitletakse käesolevas vormis seejärel asjaomase geograafilise ning kaubaturuna.

Teatis: käesolevat vormi võib kasutada sekkumatustõendi taotluse ja/või erandi saamist käsitleva teatise esitamiseks. Terminiga "teatis" tähistatakse nii taotlusi kui teatisi.

Pooled ja teatise esitajad: terminiga "pool" tähistatakse kõiki ettevõtjaid, kes on teatatud kokkuleppe osapooled. Teatise võib esitada ainult üks kokkuleppe pooleks olev ettevõtja ja seetõttu tähistatakse terminiga "teatise esitaja" ainult seda ettevõtjat või neid ettevõtjaid, kes tegelikult teatise esitavad.

KÜSIMUSTIKUOSA

KIRJUTAGE TAOTLUSE VÕI TEATISE ESIMESELE LEHELE SÕNAD "VORMI A/B KOHANE SEKKUMATUSTÕENDI TAOTLUS/TEATIS"

I PEATÜKK

Pooli, nende kontserne ja kokkulepet käsitlevad jaod

(täidetakse kõigi teatiste puhul)

1. jagu

Andmed teatist esitavate ettevõtjate või isikute kohta

1.1. Loetlege ettevõtjad, kelle nimel teatis esitatakse, ja märkige ära nende juriidiline nimetus või vajaduse korral lühendatud või üldkasutatav ärinimi (kui see erineb juriidilisest nimetusest).

1.2. Kui teatis esitatakse ainult ühe või mõne kokkuleppe pooleks oleva ettevõtja nimel, kinnitage, et ülejäänud ettevõtjatele on sellest teatatud, ja märkige ära, kas nad on saanud teatise koopia, millest on välja jäetud asjakohased konfidentsiaalsed andmed ja ärisaladused. [10] (Sellisel juhul tuleb käesolevale teatisele lisada teistele ettevõtjatele esitatud teatise väljajättudega koopia.)

1.3. Kas ühisteatise esitamise korral on ühine esindaja [11] kindlaks määratud? [12]

Jaatava vastuse korral esitage punktides 1.3.1–1.3.3 nõutavad andmed.

Eitava vastuse korral esitage andmed kokkuleppe iga osapoole volitatud esindajate kohta ning märkige ära, keda nad esindavad.

1.3.1. Esindaja nimi.

1.3.2. Esindaja aadress.

1.3.3. Esindaja telefoni- ja faksinumber.

1.4. Ühe või mitme esindaja määramise korral tuleb teatisele lisada esindaja volitus tegutseda teatist esitava(te) ettevõtja(te) nimel.

2. jagu

Andmed kokkuleppe poolte ja nende kontsernide kohta

2.1. Teatatud kokkuleppe poolte nimed ja aadressid ning asukohariigid.

2.2. Iga teatatud kokkuleppe poole tegutsemisvaldkond.

2.3. Iga kokkuleppe poole kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber, faksinumber ja amet selles ettevõttes.

2.4. Loetlege ettevõtjate kontsernid, kuhu teatatud kokkuleppe pooled kuuluvad. Loetlege sektorid, milles kõnealused kontsernid tegutsevad, ja iga kontserni käive kogu maailmas. [13]

3. jagu

Menetlusküsimused

3.1. Kas te olete seoses kõnealuse kokkuleppega teinud ametlikke ettepanekuid teistele konkurentsiküsimustega tegelevatele organitele? Jaatava vastuse korral loetlege kõnealused asutused, üksikisikud või talitused ja kirjeldage, milline oli kokkupuude nendega. Lisaks sellele nimetage teile teada olevad varasemad menetlused komisjonis ja/või EFTA järelevalveametis või mitteametlikud kontaktid komisjoni ja/või EFTA järelevalveametiga ning kõik varasemad menetlused ühenduse siseriiklikes ametiasutustes või kohtutes või EFTA riikide territooriumil, mis on seotud kõnealuste kokkulepete või nende juurde kuuluvate kokkulepetega.

3.2. Tehke kokkuvõte põhjustest, miks tuleks juhtumit käsitleda eriti kiireloomuliselt.

3.3. Komisjon on väitnud, et kui teatistel ei ole ühenduse jaoks erilist poliitilist, majanduslikku või õiguslikku tähtsust, saadetakse tavaliselt vastavuskiri. [14] Kas teid rahuldaks vastavuskiri? Kui te ei pea teatatud kokkuleppe sellist käsitlemist asjakohaseks, põhjendage oma seisukohta.

3.4. Märkige, kas kavatsete esitada veel lisafakte või argumente, mis seni pole kättesaadavad olnud, ning juhul, kui kavatsete, siis milliste punktide kohta. [15]

4. jagu

Kokkulepetega seotud üksikasjad

4.1. Tehke kokkuvõte teatatud kokkuleppe laadist, sisust ja eesmärkidest.

4.2. Esitage üksikasjalikult kõik kokkulepete sätted, mis võivad piirata poolte vabadust teha sõltumatuid äriotsuseid, näiteks seoses:

- ostu- või müügihindade, allahindluste või muude tehingutingimustega,

- toodetavate või turustatavate kaupade või osutatavate teenuste hulgaga,

- tehnilise arendustöö või investeerimisega,

- turgude või tarneallikate valikuga,

- ostudega kolmandatelt isikutelt või müügiga kolmandatele isikutele,

- ühesuguste tingimuste kehtestamisega võrdväärsete kaupade või teenuste pakkumisel,

- eri teenuste koos või eraldi pakkumisega.

Kui taotlete vaidlustamismenetluse kohaldamist, esitage selles loetelus need konkurentsipiirangud, mis ei kuulu asjaomase määruse alusel automaatselt antavate erandite hulka.

4.3. Loetlege need ühenduse liikmesriigid ja/või EFTA riigid, [16] kelle vahelist kaubandust kokkulepped võivad mõjutada. Põhjendage oma vastust käesolevale küsimusele ja esitage andmed vastavate kaubavoogude kohta. Lisaks sellele teatage, kas kokkulepped mõjutavad ühenduse või EMP ja kolmandate riikide vahelist kaubandust, ning põhjendage oma vastust.

5. jagu

Mittekonfidentsiaalne kokkuvõte

Komisjon võib varsti pärast teatise laekumist avaldada lühikese teatise, milles palutakse kolmandate isikute arvamust kõnealuse kokkuleppe kohta. [17] Kuna komisjon soovib mitteametliku eelteatise esitamise kaudu saada kolmandate isikute arvamusi võimalikult ruttu pärast teatise laekumist, avaldatakse selline teatis tavaliselt ilma, et seda oleks eelnevalt esitatud teatise esitajatele nende arvamuse saamiseks. Käesolevas jaos sätestatakse andmed, mida komisjon kasutab võimaliku mitteametliku eelteatise avaldamisel. Seepärast on oluline, et küsimustele antavad vastused ei sisaldaks ärisaladusi ega muid konfidentsiaalseid andmeid.

1. Teatatud kokkuleppe poolte nimed ja kontsernid, kuhu nad kuuluvad.

2. Esitage lühikokkuvõte kokkuleppe laadist ja eesmärkidest. Kokkuvõte ei tohi olla pikem kui 100 sõna.

3. Nimetage tootmissektorid, mida kõnealune kokkulepe mõjutab.

II PEATÜKK

Asjaomast turgu käsitlev jagu

(täidetakse kõigi teatiste puhul, v.a need, mis käsitlevad struktuurilist koostööd tegevaid ühisettevõtteid, mille puhul taotletakse kiirendatud menetlust)

6. jagu

Asjaomane turg

Asjaomane kaubaturg hõlmab kõiki neid kaupu ja/või teenuseid, mis tarbijate seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad.

Asjaomase kaubaturu määratlemisel peetakse tavaliselt oluliseks järgmisi tegureid ning neid tuleks kõnealuse analüüsi puhul arvesse võtta: [18]

- kõnealuste kaupade/teenuste välise sarnasuse ulatus,

- erinevused kaupade eesmärgipärasel kasutamisel,

- erinevused kahe kauba hindade vahel,

- kahe tõenäoliselt konkureeriva kauba vahetamisega seonduv kulu,

- tarbijate tavapärased või väljakujunenud eelistused ühe kaubakategooria või liigi suhtes, võrreldes teisega,

- kõnesoleval alal kasutatavate kaupade liigitus (nt kutseühingute poolt kasutatavad liigitused).

Asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus asjaomased ettevõtjad tegelevad kaupade ja teenuste pakkumisega, kus konkurentsitingimused on üsna sarnased ja mida saab naaberaladest eristada eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu.

Geograafilise turu hindamistegurite hulka kuuluvad [19] kõnealuste kaupade või teenuste laad ja tunnusjooned, turutõkete või tarbijaeelistuste olemasolu, märgatavad erinevused, võrreldes naaberturgude ettevõtjate turuosadega, või olulised hinnaerinevused, ning transpordikulud.

6.1. Võttes arvesse eespool sätestatut, andke asjaomase kaubaturu määratlus, millest komisjon teie arvates peaks teie teatist analüüsides lähtuma.

Oma vastuses põhjendage oletusi või tähelepanekuid ja selgitage, kuidas eespool loetletud tegureid on arvesse võetud. Eelkõige täpsustage, milliseid konkreetseid kaupu või teenuseid teatatud kokkulepe otseselt või kaudselt mõjutab, ja määrake kindlaks need kaupade liigid, mis teie turumääratluse kohaselt on asendatavad.

Allpool esitatud küsimustes viidatakse sellele mõistele terminiga "asjaomane kaubaturg".

6.2. Andke asjaomase geograafilise turu või turgude määratlus, millest komisjon teie arvates peaks teie teatist analüüsides lähtuma. Oma vastuses põhjendage oletusi või tähelepanekuid ja selgitage, kuidas eespool loetletud tegureid on arvesse võetud. Eelkõige nimetage riigid, kus pooled asjaomasel kaubaturul tegutsevad, ja kui te peate asjaomast geograafilist turgu ühenduse üksikute liikmesriikide või EFTA riikide territooriumist ulatuslikumaks, siis põhjendage seda.

Allpool esitatud küsimustes viidatakse sellele mõistele terminiga "asjaomane geograafiline turg".

7. jagu

Pooltega samadel turgudel tegutsevad kontserni liikmed

7.1. Kõigi teatatud kokkuleppe poolte kohta tuleb esitada loetelu kõigist samasse kontserni kuuluvatest ettevõtjatest, kes

7.1.1. tegutsevad asjaomasel kaubaturul;

7.1.2. tegutsevad asjaomase kaubaturu naaberturgudel (st kes tegelevad kaupade ja/või teenustega, mis asendavad teie asjaomase kaubaturu määratlusega hõlmatud kaupu ja teenuseid ebatäielikult või osaliselt).

Sellised ettevõtjad tuleb märkida ka siis, kui nad müüvad kõnealust kaupa või teenust teistes geograafilistes piirkondades peale nende, kus teatatud kokkuleppe pooled tegutsevad. Pange kirja iga kontserni liikme nimi, asukohariik, toodetavad kaubad ning tegutsemise geograafiline ulatus.

8. jagu

Poolte positsioon asjaomastel mõjutatavatel kaubaturgudel

Käesolevas jaos nõutavad andmed tuleb esitada terve kontserni kohta, kuhu osapooled kuuluvad. Selliste andmete esitamine ainult kokkuleppega otseselt seotud üksikettevõtjate kohta ei ole piisav.

8.1. Esitage iga küsimusele 6.1 vastates märgitud asjaomase kaubaturu kohta järgmised andmed:

8.1.1. poolte turuosad asjaomasel geograafilisel turul eelmise kolme aasta jooksul;

8.1.2. kui need on erinevad, siis poolte turuosad a) kogu EMPs, b) ühenduses, c) EFTA riikide territooriumil ja d) igas EÜ liikmesriigis ja EFTA riigis eelmise kolme aasta jooksul. [20] Käesolevas jaos märkige väiksema kui 20 % turuosa puhul ainult see, millisesse järgmistest vahemikest see jääb: 0–5 %, 5–10 %, 10–15 %, 15–20 %.

Neile küsimustele vastamiseks võib turuosa arvutada kas väärtuse või mahu põhjal. Esitatud arvandmeid tuleb põhjendada. Seega tuleb iga vastuse puhul esitada turu koguväärtus/-maht koos kõigi kõnealuste poolte läbimüügiga/käibega. Esitada tuleks ka andmete allikas või allikad (nt ametlik statistika, arvestused, jne) ja võimaluse korral koopiad nendest dokumentidest, kust andmed on võetud.

9. jagu

Konkurentide ja klientide positsioon asjaomasel kaubaturul

Käesolevas jaos nõutavad andmed tuleb esitada terve kontserni kohta, kuhu osapooled kuuluvad, mitte ainult üksikettevõtjate kohta, kes on otseselt seotud teatatud kokkuleppega.

Kõigi selliste asjaomaste kauba- ja geograafiliste turgude puhul, millel poolte ühine turuosa ületab 15 %, tuleb vastata järgmistele küsimustele.

9.1. Loetlege poolte viis peamist konkurenti. Nimetage äriühing ja esitage võimalikult täpsed arvestused tema turuosa kohta asjaomasel geograafilisel turul. Esitage iga nimetatud äriühingu aadress, telefoni- ja faksinumber ning võimaluse korral kontaktisiku nimi.

9.2. Loetlege poolte viis peamist klienti. Pange kirja äriühingu nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisiku nimi.

10. jagu

Turulepääs ja võimalik konkurents nii kaupade kui ka geograafilise ala seisukohast

Kõigi selliste asjaomaste kauba- ja geograafiliste turgude puhul, millel poolte ühine turuosa ületab 15 %, tuleb vastata järgmistele küsimustele.

10.1. Kirjeldage tegureid, mis mõjutavad kaupade pääsu asjaomasele kaubaturule (st millised tõkked takistavad turulepääsu ettevõtjatel, kes kõnealusel asjaomasel kaubaturul parajasti kaupu ei tooda). Seejuures võtke võimaluse korral arvesse:

- kui suures ulatuses mõjutavad turulepääsu valitsuselt tegevusloa taotlemise nõue või mis tahes vormis normid? Kas kõnealustele turgudele pääsemisega kaasneb õiguslik või halduskontroll?

- kui suures ulatuses mõjutab turulepääsu tooraine kättesaadavus?

- kui suures ulatuses mõjutab turulepääsu ettevõtja ja selle tarnijate ja/või tarbijate vaheliste lepingute kestus?

- kirjeldage uurimis- ja arendustegevuse ning eelkõige patentide, oskusteabe ja muude õiguste tähtsust kõnealustel turgudel.

10.2. Kirjeldage tegureid, mis geograafilise ala seisukohast mõjutavad pääsu asjaomasele geograafilisele turule (st millised tõkked takistavad asjaomasele geograafilisele turule pääsu ettevõtjatel, kes juba toodavad ja/või turustavad kaupu asjaomasel kaubaturul, kuid väljaspool asjaomast geograafilist turgu, laiendades müüki asjaomasele geograafilisele turule?) Põhjendage oma vastuseid ja selgitage vajaduse korral järgmiste tegurite olulisust:

- seadusega kehtestatud kaubandustõkked, näiteks tollimaksud, kvoodid, jne,

- kohalikud eeskirjad või tehnilised nõuded,

- hankepoliitika,

- piisavate ja kättesaadavate kohalike turustus- ja müügikeskuste olemasolu,

- transpordikulud,

- tarbijate väljakujunenud tava eelistada kohalikke kaubamärke või tooteid,

- keel.

10.3. Kas viimase kolme aasta jooksul on asjaomasele kaubaturule sel geograafilisel alal, kus toimub poolte müügitegevus, tulnud uusi ettevõtjaid? Esitage andmed uute tulijate kohta nii kaupade kui ka geograafilise ala seisukohast. Kui selline turulepääs on toimunud, nimetage asjaomane ettevõtja (nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ja võimaluse korral kontaktisik) ning esitage võimalikult täpsed arvestused nende turuosa kohta asjaomasel kauba- ja geograafilisel turul.

III PEATÜKK

Asjaomast turgu käsitlev jagu struktuurilist koostööd tegevate ühisettevõtete kohta, mille puhul taotletakse kiirendatud menetlust

11. jagu

Asjaomane turg

Asjaomane kaubaturg hõlmab kõiki neid kaupu ja/või teenuseid, mis tarbijate seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad.

Asjaomase kaubaturu määratlemisel peetakse tavaliselt oluliseks järgmisi tegureid ning neid tuleks kõnealuse analüüsi puhul arvesse võtta: [21]

- kõnealuste kaupade/teenuste välise sarnasuse ulatus,

- erinevused kaupade eesmärgipärasel kasutamisel,

- erinevused kahe kauba hindade vahel,

- kahe tõenäoliselt konkureeriva kauba vahetamisega seonduv kulu,

- tarbijate tavapärased või väljakujunenud eelistused ühe kaubakategooria või liigi suhtes, võrreldes teisega,

- erinevad või sarnased kõnesoleval alal kasutatavate kaupade liigitused (nt kutseühingute poolt kasutatavad liigitused).

Asjaomane geograafiline turg hõlmab ala, kus asjaomased ettevõtjad tegelevad kaupade ja teenuste pakkumisega, kus konkurentsitingimused on üsna sarnased ja mida saab naaberaladest eristada eelkõige märgatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu.

Geograafilise turu hindamistegurite hulka kuuluvad [22] kõnealuste kaupade või teenuste laad ja tunnusjooned, turutõkete või tarbijaeelistuste olemasolu, märgatavad erinevused, võrreldes naaberturgude ettevõtjate turuosadega, või olulised hinnaerinevused, ning transpordikulud.

11.1. alajagu

Teatise esitajate analüüs asjaomase turu kohta

11.1.1. Võttes arvesse eespool sätestatut, andke asjaomase kaubaturu määratlus, millest komisjon teatise esitajate arvates peaks teatist analüüsides lähtuma.

Oma vastuses põhjendage oletusi või tähelepanekuid ja selgitage, kuidas eespool loetletud tegureid on arvesse võetud.

Allpool esitatud küsimustes viidatakse sellele mõistele terminiga "asjaomane kaubaturg".

11.1.2. Andke asjaomase geograafilise turu või turgude määratlus, millest komisjon poolte arvates peaks teatist analüüsides lähtuma.

Oma vastuses põhjendage oletusi või tähelepanekuid ja selgitage, kuidas eespool loetletud tegureid on arvesse võetud.

11.2. alajagu

Küsimused asjaomase kaubaturu ja geograafilise turu kohta

Järgnevatele küsimustele antud vastused võimaldavad komisjonil kontrollida, kas 11.1. alajaos esitatud kaubaturu ja geograafilise turu määratlused on kooskõlas eespool esitatud määratlustega.

Kaubaturu määratlus

11.2.1. Loetlege konkreetsed kaubad või teenused, mida teatatud kokkulepe otseselt või kaudselt mõjutab.

11.2.2. Loetlege kaupade ja/või teenuste liigid, mis teatise esitajate arvates on küsimusele 11.2.1 antud vastuses nimetatud kaupade ja/või teenuste majanduslikult lähedased asendajad. Kui küsimusele 11.2.1 antud vastuses nimetatakse mitut kaupa või teenust, tuleb iga kauba kohta koostada loetelu.

Loetelus sisalduvad tooted tuleb järjestada vastavalt nende asendatavusmäärale, alates kaubast, mis asendab poolte nimetatud kaupu kõige paremini ning lõpetades kõige vähem sobiva asenduskaubaga. [23]

Selgitage, kuidas selle loetelu koostamisel ning toodete/teenuste nõuetekohasel järjestamisel on arvesse võetud asjaomase kaubaturu määratluse seisukohalt olulisi tegureid.

Geograafilise turu määratlus

11.2.3. Loetlege kõik riigid, kus pooled asjaomasel kaubaturul tegutsevad. Kui pooled tegutsevad kõigis teatavasse riikide rühma või äritegevuspiirkonda (nt kogu ühendus või EFTA, EMP riigid, kogu maailm) kuuluvates riikides, piisab kõnealuse piirkonna nimetamisest.

11.2.4. Selgitage, mil viisil pooled toodavad ja müüvad kaupu ja/või teenuseid kõigis kõnealustes riikides või piirkondades. Näiteks, kas tegemist on kohaliku tootmisega, kas müük toimub kohalike edasimüüjate kaudu või ainu- või lihtlitsentsi omavate importijate ja turustajate kaudu?

11.2.5. Kas asjaomase kaubaturu moodustavate kaupade/teenuste puhul esinevad märkimisväärsed kaubavood i) EÜ liikmesriikide vahel (nimetage need riigid ja esitage impordi hinnanguline protsentuaalne maht kogumüügist igas liikmesriigis, kus pooled tegutsevad), ii) kõigi või osa EÜ liikmesriikide ning kõigi või osa EFTA riikide vahel (nimetage need riigid ja esitage impordi hinnanguline protsentuaalne maht kogumüügist), iii) EFTA riikide vahel (nimetage need riigid ja esitage impordi hinnanguline protsentuaalne maht kogumüügist igas riigis, kus pooled tegutsevad), ning iv) kogu EFTA territooriumi või selle osa ja muude riikide vahel (nimetage need riigid ja esitage impordi hinnanguline protsentuaalne maht kogumüügist)?

11.2.6. Millised ühenduse või EMP välised tootmisettevõtjad tegelevad müügiga EMP territooriumil riikides, kus osapoolte tegevus on seotud mõjualuste toodetega? Kuidas need ettevõtjad oma kaupa turustavad? Kas EÜ liikmesriikides ja/või EFTA riikides on turustustegevus erinev?

12. jagu

Teatatud kokkuleppe pooltega samadel turgudel tegutsevad kontserni liikmed

12.1. Kõigi teatatud kokkuleppe poolte kohta tuleb esitada loetelu kõigist samasse kontserni kuuluvatest ettevõtjatest, kes

12.1.1. tegutsevad asjaomasel kaubaturul;

12.1.2. tegutsevad asjaomase kaubaturu naaberturgudel (st kes tegelevad kaupadega/teenustega, mis asendavad teie asjaomase kaubaturu määratlusega hõlmatud kaupu ja teenuseid ebatäielikult või osaliselt). [24]

12.1.3. tegutsevad asjaomase kaubaturu eelnevatel ja/või järgnevatel turgudel.

ellised ettevõtjad tuleb märkida ka siis, kui nad müüvad kõnealust kaupa või teenust teistes geograafilistes piirkondades peale nende, kus teatatud kokkuleppe pooled tegutsevad. Pange kirja iga kontserni liikme nimi, asukohariik, toodetavad kaubad ning tegutsemise geograafiline ulatus.

13. jagu

Poolte positsioon asjaomasel kaubaturul

Käesolevas jaos nõutavad andmed tuleb esitada terve kontserni kohta, kuhu osapooled kuuluvad, mitte ainult üksikettevõtjate kohta, kes on otseselt seotud teatatud kokkuleppega.

13.1. Esitage iga küsimusele 11.1.2 vastates määratletud asjaomase kaubaturu kohta järgmised andmed:

13.1.1. poolte turuosad asjaomasel geograafilisel turul eelmise kolme aasta jooksul;

13.1.2. kui need on erinevad, siis poolte turuosad a) kogu EMPs, b) ühenduses, c) EFTA riikide territooriumil ja d) igas EÜ liikmesriigis ja EFTA riigis eelmise kolme aasta jooksul. [25] Käesolevas jaos märkige väiksema kui 20 % turuosa puhul ainult see, millisesse järgmistest vahemikest see jääb: 0–5 %, 5–10 %, 10–15 %, 15–20 % kas väärtuse või mahu põhjal.

Neile küsimustele vastamiseks võib turuosa arvutada kas väärtuse või mahu põhjal. Esitatud arvandmeid tuleb põhjendada. Seega tuleb iga vastuse puhul esitada turu koguväärtus/-maht koos kõigi kõnealuste poolte läbimüügiga/käibega. Esitada tuleks ka andmete allikas või allikad ja võimaluse korral koopiad nendest dokumentidest, kust andmed on võetud.

13.2. Kui küsimuses 13.1 nimetatud turuosa arvutatakse poolte kasutatud andmetest erinevate andmete põhjal, kas saadavate turuosade suurus erineks mõne turu puhul üle 5 % (st kui pooled on arvutanud turuosad mahu põhjal, siis milline on vastav suurus arvutatuna väärtuse põhjal?) Kui saadav suurus erineb üle 5 %, esitage küsimuses 13.1 nõutud teave nii väärtuse kui ka mahu põhjal.

13.3. Esitage võimalikult täpsed arvestused poolte tootmisvõimsuse rakendusastme kohta ning tootmisvõimsuse rakendusastme kohta tootmisharus üldiselt asjaomasel kaubaturul ja geograafilisel turul.

14. jagu

Konkurentide ja klientide positsioon asjaomasel kaubaturul

Käesolevas jaos nõutavad andmed tuleb esitada terve kontserni kohta, kuhu osapooled kuuluvad, mitte ainult üksikettevõtjate kohta, kes on otseselt seotud teatatud kokkuleppega.

Kõigi selliste asjaomaste kaubaturgude puhul, millel poolte ühine turuosa ületab 10 % EMPs tervikuna, ühenduses, EFTA territooriumil või mõnes EÜ liikmesriigis või EFTA liikmesriigis, tuleb vastata järgmistele küsimustele.

14.1. Loetlege poolte sellised konkurendid asjaomasel kaubaturul, kelle turuosa ületab 10 % EÜ liikmesriigis, EFTA riigis, EFTA riikide territooriumil, EMPs või kogu maailmas. Nimetage äriühing ja esitage võimalikult täpsed arvestused tema turuosa kohta nendes geograafilistes piirkondades. Esitage iga nimetatud äriühingu aadress, telefoni- ja faksinumber ning võimaluse korral kontaktisiku nimi.

14.2. Kirjeldage nõudluse laadi asjaomasel kaubaturul. Näiteks, kas turul on ostjaid vähe või palju või kas seal on erinevad ostjakategooriad, ning kas valitsusasutused või -organid on olulised ostjad?

14.3. Loetlege iga poole viis peamist klienti igal asjaomasel kaubaturul. Pange kirja äriühingu nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisiku nimi.

15. jagu

Turulepääs ja võimalik konkurents

Kõigi selliste asjaomaste kaubaturgude puhul, millel poolte ühine turuosa ületab 10 % EMPs tervikuna, ühenduses, EFTA territooriumil või mõnes EÜ liikmesriigis või EFTA liikmesriigis, tuleb vastata järgmistele küsimustele.

15.1. Kirjeldage tegureid, mis mõjutavad käesoleval juhul pääsu asjaomasele kaubaturule. Seejuures võtke võimaluse korral arvesse:

- kui suures ulatuses mõjutavad turulepääsu valitsuselt tegevusloa taotlemise nõue või mis tahes vormis normid? Kas kõnealustele turgudele pääsemisega kaasneb õiguslik või halduskontroll?

- kui suures ulatuses mõjutab turulepääsu tooraine kättesaadavus?

- kui suures ulatuses mõjutab turulepääsu ettevõtja ja selle tarnijate ja/või tarbijate vaheliste lepingute kestus?

- uurimis- ja arendustegevuse ning eelkõige patentide, oskusteabe ja muude õiguste tähtsust kõnealustel turgudel.

15.2. Kas viimase kolme aasta jooksul on asjaomasele kaubaturule sel geograafilisel alal, kus toimub poolte müügitegevus, tulnud uusi ettevõtjaid? Kui see on toimunud, nimetage asjaomane ettevõtja (nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ja võimaluse korral kontaktisik) ning esitage võimalikult täpsed arvestused tema turuosa kohta igas EÜ liikmesriigis ja EFTA riigis, kus ta tegutseb, ning ühenduses, EFTA riikide territooriumil ja EMP territooriumil tervikuna.

15.3. Esitage võimalikult täpsed arvestused minimaalse elujõulise turuosa kohta, mis on vajalik asjaomasele kaubaturule pääsemiseks ning selleks, et tegevus annaks kasumit.

15.4. Kas on olulisi turutõkkeid, mis takistavad sellistel äriühingutel, kes tegutsevad asjaomasel kaubaturul:

15.4.1. ühes EÜ liikmesriigis või EFTA riigis, müüa kaupa mujal EMP territooriumil;

15.4.2. väljaspool EMP territooriumi, müüa kaupa kogu EMP territooriumil või selle osas?

Põhjendage oma vastuseid ja selgitage vajaduse korral järgmiste tegurite olulisust:

- seadusega kehtestatud kaubandustõkked, näiteks tollimaksud, kvoodid, jne,

- kohalikud eeskirjad või tehnilised nõuded,

- hankepoliitika,

- piisavate ja kättesaadavate kohalike turustus- ja müügikeskuste olemasolu,

- transpordikulud,

- tarbijate väljakujunenud tava eelistada kohalikke kaubamärke või tooteid,

- keel.

IV PEATÜKK

Lõppjaod

Täidetakse kõigi teatiste puhul

16. jagu

Sekkumatustõendi taotluse põhjendused

Kui te taotlete sekkumatustõendit, teatage:

16.1. miks te sekkumatustõendit taotlete, st milline kokkulepete säte või milline kokkulepetest või tegevusest tulenev mõju võib teie arvates ühenduse ja/või EMP konkurentsieeskirjadele vastavuse seisukohalt tekitada küsitavusi. Käesoleva punkti eesmärk on anda komisjonile võimalikult selge arusaam teie kahtlustest seoses kokkulepete või tegevusega, millele soovite saada lahendust sekkumatustõendi abil.

Seejärel esitage kolme järgmise viitenumbri all vajalikud faktid ja põhjendused, miks te ei pea kohaldatavaks EÜ asutamislepingu artikli 85 lõiget 1 või artiklit 86 ja/või EMP lepingu artikli 53 lõiget 1 või artiklit 54, st:

16.2. miks kokkulepped või tegevus olulisel määral ei takista, piira ega moonuta konkurentsi ühisturu piires või EFTA riikide territooriumil või miks teie ettevõte ei ole turgu valitsevas seisundis või miks teie ettevõtte tegevus ei kuritarvita turgu valitseva ettevõtja seisundit; ja/või

16.3. miks kokkulepped või tegevus olulisel määral ei takista, piira ega moonuta konkurentsi EMP territooriumil või miks teie ettevõte ei ole turgu valitsevas seisundis või miks teie ettevõtte tegevus ei kuritarvita turgu valitsevat seisundit; ja/või

16.4. miks kokkulepped või tegevus olulisel määral ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust või kaubandust ühenduse ja ühe või mitme EFTA riigi vahel või EFTA riikide vahel.

17. jagu

Eranditaotluse põhjendused

Kui teatate kokkulepetest, kas või ainult ettevaatusabinõuna, et saada erandit asutamislepingu artikli 85 lõike 3 ja/või EMP lepingu artikli 53 lõike 3 alusel, siis selgitage, kuidas:

17.1. kokkulepe aitab parandada tootmist või turustamist ja/või edendada tehnilist või majanduslikku progressi. Eelkõige selgitage, miks koostöö peaks andma selliseid kasulikke tagajärgi; näiteks kas kokkuleppepoolte tehnoloogiad või turustussüsteemid täiendavad üksteist nii, et tagajärjeks oleks märkimisväärne koostoime? (kui jah, siis milline). Lisaks sellele märkige ära, kas toimingu otstarbekuse ja sellest tõenäoliselt tuleneva kasu hindamise käigus koostasid teatise esitajad dokumente või teostasid uurimusi ning kas sellistes dokumentides või uurimustes on esitatud arvestused tõenäoliste säästude või võimaliku tõhususe kasvu kohta. Esitage kõigi selliste dokumentide või uurimuste koopiad;

17.2. tarbijad saavad õiglase osa sellise täiustamise või arendamise tulemusena laekunud kasust;

17.3. kokkuleppe kõik piiravad sätted on hädavajalikud punktis 17.1 märgitud eesmärkide saavutamiseks (kui taotlete vaidlustamismenetluse kasutamist, siis on eriti oluline nimetada ja põhjendada neid konkurentsipiiranguid, mis ei kuulu asjaomaste määruste alusel automaatselt antavate erandite hulka). Seoses sellega selgitage, kuidas kokkuleppest tulenevat kasu, millele te osutasite vastuses küsimusele 17.1, ei ole võimalik üldse saavutada või saavutada nii kiiresti või tõhusalt või kuidas see on saavutatav suuremate kulude ja väiksema edu tõenäosusega i) ilma kogu kokkulepet sõlmimata ja ii) ilma kokkuleppe nende konkreetsete klauslite ja säteteta, mida te märkisite vastuses küsimusele 4.2;

17.4. kokkulepe ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste kaupade või teenuste olulise osa suhtes.

18. jagu

Täiendav dokumentatsioon

Täielik teatis tuleb koostada ja esitada ühes originaaleksemplaris. See peab sisaldama kõigi teatises käsitletavate kokkulepete viimaseid redaktsioone ja sellele tuleb lisada järgmised dokumendid:

a) 16 koopiat teatisest;

b) kolm koopiat kõigi teatatud kokkuleppe, otsuse või tegevuse poolte viimase kolme aasta majandusaasta aruannetest ja raamatupidamise aastaaruannetest;

c) kolm koopiat viimasest asutusesisesest või -välisest pikaajalisest turu-uuringust või planeerimisdokumentidest, et hinnata või analüüsida mõjutatud turu konkurentsitingimusi, (tegelikke ja võimalikke) konkurente ja turutingimusi. Igal dokumendil peaks olema kirjas autori nimi ja amet;

d) kolm koopiat ettekannetest ja analüüsidest, mille on koostanud mis tahes ametnik(ud) või juhataja(d) või mis on koostatud nende jaoks, et teatatud kokkulepet hinnata või analüüsida.

19. jagu

Deklaratsioon

Teatis peab lõppema järgmise deklaratsiooniga, millele kirjutavad alla kõik taotlejad või teatise esitajad või nende esindajad. [26]

"Allakirjutanud kinnitavad, et käesolevas teatises esitatud andmed on neile teada olevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õiged, et kõigi vormiga A/B nõutavate dokumentide täielikud koopiad on esitatud selles ulatuses, mis on selle kontserni käsutuses, millesse taotleja(d) või teatise esitaja(d) kuulub (kuuluvad), ja on viimastele kättesaadavad, et kõigi arvestuste kohta on teatatud, et need on arvestused ja et tegemist on käsiteldavate asjaolude võimalikult täpsete arvestustega, ning et kõik väljendatud seisukohad on siirad.

Nad on teadlikud määruse nr 17 artikli 15 lõike 1 punkti a sätetest.

Koht ja kuupäev:

Allkirjad:"

Lisage taotlusele või teatisele allakirjutanud isiku(te) nimi (nimed) ja amet(id).

[1] Vt liikmesriikide ja EFTA riikide loetelu III lisas.

[2] Need on esitatud I lisas.

[3] Vt II lisa.

[4] Vt II lisa.

[5] EÜT C 231, 12.9.1986, lk 2.

[6] Käesolevas kontekstis kasutatud "käibe" määratluse leiate I lisas esitatud EMP lepingu protokolli nr 22 artiklitest 2, 3 ja 4.

[7] Vastavalt määruse nr 17 artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimustele.

[8] Täpsem teave teatamata jätmise tagajärgede kohta on esitatud komisjoni teatises siseriiklike kohtute ja komisjoni koostöö kohta (EÜT C 39, 13.2.1993, lk 6).

[9] Vt määruse nr 17 artikli 8 lõike 3 punkt a.

[10] Komisjon on teadlik sellest, et erandjuhtudel ei pruugi olla võimalik informeerida teatatud kokkuleppe mitteteatavaid pooli teatise esitamisest ning esitada neile teatise koopia. Nii võib juhtuda näiteks siis, kui teatatakse paljude ettevõtjate vahel sõlmitud standardkokkuleppest. Sellisel juhul tuleks põhjendada, miks ei olnud võimalik järgida selles küsimuses sätestatud standardmenetlust.

[11] Märkus: Käesoleva küsimuse puhul tähendab esindaja ametlikult ametisse määratud üksikisikut või ettevõtjat, kes esitab teatise või taotluse teatist esitava poole või esitavate poolte nimel. Seda olukorda ei tohiks samastada olukorraga, kus teatisele kirjutab alla kõnealuse äriühingu (kõnealuste äriühingute) juhtkonna liige. Viimati kirjeldatud juhul ei määrata ametisse esindajat.

[12] Märkus: Esindajate ametisse määramine ei ole käesoleva teatise täitmiseks ja/või esitamiseks kohustuslik. Küsimus eeldab ainult seda, et esindajad identifitseeritakse siis, kui teatise esitajad on nad ametisse määranud.

[13] Käibe arvestamise kohta pangandus- ja kindlustussektoris vt EMP lepingu protokolli nr 22 artiklit 3.

[14] Vt teatis siseriiklike kohtute ja komisjoni koostöö kohta EÜ asutamislepingu artiklite 85 ja 86 kohaldamisel, punkt 14 (EÜT C 39, 13.2.1993, lk 6).

[15] Märkus: Kui teatise esitajad annavad käesoleva vormiga nõutavad andmed, mis olid neile teatamise ajal kättesaadavad, ei muuda see, et pooled kavatsevad edaspidi esitada täiendavaid andmeid või dokumente, teatist teatamise ajal kehtetuks ning struktuurilist koostööd tegevate ühisettevõtete puhul, kelle osas soovitakse kasutada kiirendatud menetlust, ei takista see kahekuuse tähtaja käivitumist.

[16] Vt II lisas esitatud loetelu.

[17] Sellise teatise näide on esitatud käesoleva vormi I lisas. Seda teatist tuleb eristada määruse nr 17 artikli 19 lõike 3 alusel avaldatavast ametlikust teatisest. Artikli 19 lõike 3 kohane teatis on suhteliselt üksikasjalik ning annab ülevaate komisjoni seisukohast kõnealuse juhtumi kohta. 5. jaos küsitakse ainult teavet, mida kasutatakse lühikeses eelteatises, mitte artikli 19 lõike 3 kohases teatises.

[18] See loetelu ei ole siiski täielik ning teatise esitajad võivad viidata muudele teguritele.

[19] See loetelu ei ole siiski täielik ning teatise esitajad võivad viidata muudele teguritele.

[20] Kui asjaomane geograafiline turg hõlmab kogu maailma, tuleb arvandmed esitada EMP, ühenduse, EFTA riikide territooriumi ja iga EÜ liikmesriigi kohta. Kui asjaomane geograafiline turg hõlmab ühenduse, tuleb kõnealused arvandmed esitada EMP, EFTA riikide territooriumi ja iga EÜ liikmesriigi kohta. Kui asjaomane geograafiline turg on siseriiklik, tuleb kõnealused arvandmed esitada EMP, ühenduse ja EFTA riikide territooriumi kohta.

[21] See loetelu ei ole siiski täielik ning teatise esitajad võivad viidata muudele teguritele.

[22] See loetelu ei ole siiski täielik ning teatise esitajad võivad viidata muudele teguritele.

[23] Majanduslikult lähedane asenduskaup, parim asenduskaup, kõige vähem sobiv asenduskaup — need määratlused on asjakohased ainult vormi III peatüki täitjate jaoks, st nende jaoks, kes teatavad kiirendatud menetlust taotlevatest struktuurilist koostööd tegevatest ühisettevõtetest).Iga kauba jaoks (käesolevas tähenduses hõlmab kaup nii kaupu kui ka teenuseid) on olemas seeria asenduskaupu. Selle seeria moodustavad kõnealuse kauba kõik võimalikud asenduskaubad, st kõik kaubad, mis suuremal või vähemal määral rahuldavad kõnealuse tarbija vajadused. Asenduskaubad ulatuvad väga lähedastest asenduskaupadest (parim asenduskaup) (kaubad, mida tarbija eelistaks kohe, kui näiteks kõnealuse kauba hind vähimalgi määral tõuseb) kuni väga vähesel määral asendavate kaupadeni (ebatäielik asenduskaup) (kaubad, mida tarbija eelistaks üksnes juhul, kui kõnealuse kauba hind tõuseks väga märkimisväärselt). Asjaomase turu määratlemisel ja turuosade arvutamisel võtab komisjon arvesse üksnes kõnealuse kauba majanduslikult lähedasi asenduskaupu. Majanduslikult lähedased asenduskaubad on need, mida tarbija eelistaks juhul, kui kõnealuse kauba hind tõuseks mõõdukalt, kuid siiski märkimisväärselt (u 5 %). See võimaldab komisjonil hinnata teatist esitavate äriühingute turuvõimu, pidades silmas asjaomast turgu, mis hõlmab kõiki selliseid kaupu, mida kõnealuste kaupade tarbijad valikul kõhklusteta eelistaksid.See ei tähenda siiski, et komisjon ei võta arvesse kõnealuste osapoolte konkureeriva käitumise piiranguid, mis tulenevad ebatäielike asenduskaupade olemasolust (need, mida tarbija ei eelistaks juhul, kui kõnealuste kaupade hinnad tõuseksid mõõdukalt, kuid siiski märkimisväärselt (u 5 %)). Sellist mõju võetakse arvesse pärast seda, kui turg on määratletud ning turuosad kindlaks määratud.Seepärast on oluline, et komisjonil oleks teave nii kõnealuse kauba majanduslikult lähedaste asenduskaupade kui ka selle ebatäielike asenduskaupade kohta.Oletagem näiteks, et kaks kõrgekvaliteedilisi käekelli tootvat äriühingut sõlmivad uurimis- ja arenduskokkuleppe. Nende toodetavate käekellade hinnad on vahemikus 1800–2000 eküüd. Majanduslikult lähedasteks asenduskaupadeks on tõenäoliselt teiste tootjate samasse või sarnasesse hinnakategooriasse kuuluvad kellad ning neid võetakse arvesse asjaomase kaubaturu määratlemisel. Odavamad käekellad, eelkõige ühekordse kasutusega plastmasskäekellad, oleksid ebatäielikud asenduskaubad, sest ei ole tõenäoline, et 2000 eküü suuruse hinnaga käekella võimalik ostja eelistaks 20 eküüd maksvat käekella, kui kõrge hinnaga käekella hind tõuseks 5 %.

[24] Osaliselt asendavate kaupadena käsitletakse kaupu ja teenuseid, mis asendavad üksteist ainult teatud geograafilistes piirkondades, ainult osa aasta jooksul või ainult teatud kasutusotstarvete puhul.

[25] Kui asjaomane geograafiline turg hõlmab kogu maailma, tuleb arvandmed esitada EMP, ühenduse, EFTA riikide territooriumi ning iga EÜ liikmesriigi ja EFTA riigi kohta. Kui asjaomane geograafiline turg hõlmab ühenduse, tuleb kõnealused arvandmed esitada EMP, EFTA riikide territooriumi ning iga EÜ liikmesriigi ja EFTA riigi kohta. Kui asjaomane geograafiline turg on siseriiklik, tuleb kõnealused arvandmed esitada EMP, ühenduse ja EFTA riikide territooriumi kohta.

[26] Ilma allkirjadeta taotlused ja teatised on kehtetud.

--------------------------------------------------