ET Euroopa Liidu Teataja L 188/24

NÕUKOGU OTSUS 2011/424/ÜVJP,

18. juuli 2011,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Hiljutised arengud Araabia riikides nõuavad Euroopa Liidult tugevdatud ja laialdast reageerimist.

(2) Euroopa Ülemkogu võttis 4. veebruaril ja 11. märtsil 2011 vastu deklaratsioonid ning 24.–25. märtsil 2011 järeldused, väljendades liidu kavatsust toetada kõiki samme demokraatlike üleminekute suunas lõunapoolsetes naaberriikides ning arendada asjaomase piirkonna riikidega uusi partnerlusi.

(3) Nõukogu võttis 21. veebruaril 2011 vastu järeldused arengute kohta lõunapoolsetes naaberriikides ja 20. juunil 2011 Euroopa naabruspoliitika kohta, tervitades liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepanekut nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas.

(4) Kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon on esitanud oma 8. märtsi ja 25. mai 2011. aasta teatistes ettepanekud, mis käsitlevad partnerlust demokraatia ja ühise heaolu nimel ning uut lähenemisviisi liidu ja tema naaberriikide vahelise partnerluse jaoks Euroopa naabruspoliitika kaudu.

(5) Kõnealuses piirkonnas on vaja selleks, et toetada korrapärast üleminekut jätkusuutlikule demokraatiale ning inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet, tugevdada liidu diplomaatiat.

(6) Seetõttu tuleks nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas (edaspidi „ELi eriesindaja”).

(7) ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ametisse nimetamine

Bernardino LEÓN nimetatakse Euroopa Liidu eriesindajaks Vahemere piirkonnas (edaspidi „ELi eriesindaja”) kuni 30. juunini 2012. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel lõunapoolsetes naaberriikides, nagu need on esitatud Euroopa Ülemkogu 4. veebruari ja 11. märtsi 2011. aasta deklaratsioonides, 24.–25. märtsi 2011. aasta järeldustes ning nõukogu 21. veebruari ja 20. juuni 2011. aasta järeldustes ning arvestades kõrge esindaja ja komisjoni ettepanekuid nende 8. märtsi ja 25. mai 2011. aasta teatistes.

Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

a) liidu poliitilise dialoogi tugevdamine, aidates kaasa partnerlusele ja laiendades suhteid Vahemere lõunapiirkonna riikidega;

b) kaasaaitamine liidu reageerimisele Vahemere lõunapiirkonna riikides ning eelkõige demokraatia ja institutsioonide ülesehitamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise, rahu ja piirkondliku koostöö, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika ja Vahemere Liidu tugevdamise kaudu;

c) Euroopa Liidu tõhususe ja kohalviibimise tugevdamine ja nähtavuse suurendamine kõnelauses piirkonnas ning asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel. Tiheda koostöö loomine asjakohaste kohalike partnerite ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide nagu Aafrika Liidu, Pärsia lahe koostöönõukogu, Islami Konverentsi Organisatsiooni, Araabia Liiga ja ÜROga.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a) tugevdada liidu üldist poliitilist rolli seoses Vahemere lõunapiirkonna riikidega, eelkõige tugevdades dialoogi valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, samuti kodanikuühiskonna ning muude asjakohaste koostööpartneritega, ning edendades partnerites liidu lähenemisviisi alast teadlikkust;

b) säilitada tihe kontakt kõigi kõnealuse piirkonna demokraatlikus üleminekuprotsessis osalevate pooltega, edendada stabiliseerimist ja leppimist, austades täielikult kohalikku isevastutust ning aidata kaasa kriisiohjamisele ja ennetamisele;

c) aidata kaasa kõnealusele piirkonnale suunatud liidu ja liikmesriikide poliitikate ja meetmete paremale ühtsusele, järjepidevusele ja koordineerimisele;

d) aidata kaasa koordineerimise edendamisele rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega. Abistada kõrget esindajat koostöös komisjoniga, panustades Vahemere lõunapiirkonna töökonna töösse;

e) aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh liidu suunised inimõiguste kohta, eelkõige liidu suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevad liidu suunised ning liidu poliitika, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut) rakendamisele piirkonnas, sealhulgas jälgides arenguid ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1. ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3. ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistusega.

Artikkel 5

Rahastamine

1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma kuni 30. juunini 2012 on 855 000 eurot.

2. Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2. Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete palga katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastuvõtva osapoole või vajadusel vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EÜ (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (1) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1. Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2. Liidu delegatsioonid ja liikmesriigid osutavad vastavalt vajadusele piirkonnas logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a) koostades missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja mis sisaldab ka missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

b) tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

c) tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

d) tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab poliitika- ja julgeolekukomiteele ning kõrgele esindajale korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib poliitika- ja julgeolekukomitee või kõrge esindaja soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1. ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist ning aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu ja liikmesriikide vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse liikmesriikide ja komisjoni tegevusega ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate (sh Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindaja) tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd asjakohaste kohalike asutuste ning teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja Euroopa Komisjonile 2012. aasta jaanuari lõpuks eduaruande ja volituste lõppemisel täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 18. juuli 2011 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.