ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik, välja arvatud 2012. aasta suhtes, mille suhtes võib see olla veidi liiga optimistlik. Lähenemisprogramm ei hõlma tegevusjuhendiga ettenähtud keskpika perioodi eesmärki, kuigi seda saab tuletada selles esitatud eesmärkidest. Eelarvestrateegia eesmärk on viia puudujääk peamiselt kulude piiramisega 9,9 %-lt 2010.–2011. aastal 1,7 %-le aastatel 2015–2016 – s.o strateegia, mis on kooskõlas majanduskasvu toetanud eelarve konsolideerimise tulemustega. Lähenemisprogrammis on kavandatud viia puudujääk alla 3 % kontrollväärtuse aastateks 2014–2015, mis on nõukogu määratud tähtaeg. Kui aastatel 2010–2011 oli võlasuhe 78,7 %, siis lähenemisprogrammis esitatud eelarveprognoosi kohaselt suureneb võlasuhe aastatel 2013–2014 87,2 %ni, enne kui see hakkab aeglaselt vähenema. Aastatel 2010–2011 kuni 2014–2015 on eelarve konsolideerimine aastas keskmiselt 1,6 %. See on veidi vähem, kui nõukogu detsembris 2009 soovitas (1,75 % SKPst), kuid siiski piisav, kui arvestada, et aastate 2009–2010 eelarvepuudujääk on oodatust märkimisväärselt väiksem ning see toetab valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamist aastateks 2014–2015 oluliselt alla kontrollväärtuse. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured.

Elanikkonna vananemisega seotud pikaajalised kulud ületavad ELi keskmist ning praegune eelarvepositsioon suurendab vananemisega seotud kulusid. Praeguse eelarvepositsiooni põhjal suureneks võlg 2020. aastaks 128 %ni SKPst. Lähenemisprogrammi täielik rakendamine oleks siiski piisav, et võlg hakkaks vähenema, kuid see oleks 2020. aastaks ikkagi üle 80 %. Lisaks konsolideerimiskavale on Ühendkuningriik teatanud pikaajalist jätkusuutlikkust toetavatest meetmetest, mis hõlmavad kavandatud riigipensioniea 65- aastalt 66-aastale tõstmise tähtaja varasemaks toomist ning teatavate soodustuste ja maksukünniste suurendamismeetodi muudatusi.
(9)

Euroala riikide valitsemissektori eelarvepositsioonid on üldiselt hakanud 2010. aastal paranema. Vastavalt komisjoni talituste kevadprognoosile, mille puhul eeldati, et poliitikat ei muudeta, peaks paranemine jätkuma 2011. aastal. Valitsemissektori võlg suureneb siiski kuni 2012. aastani. Kui järgmistel aastatel ei võeta meetmeid selle vähendamiseks, võib see madala potentsiaalse kasvu ja ebasoodsate demograafiliste suundumuste koosmõjul ohustada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Euroala riikide eelarvepuudujääk vähenes 2010. aastal 6 %-le SKPst, samas kui võla suhe suurenes 85,1 %-ni SKPst. Vastavalt 2011. aasta stabiilsusprogrammi eesmärkidele peaks euroala riikide eelarvepuudujääk vähenema 1,3 %-le SKPst 2014. aastal, samuti peaks hakkama vähenema võla suhe, mis pärast jõudmist haripunkti 2012. aastal, langeks allapoole 85 % taset 2014. aastal. Selline fiskaalse konsolideerimise kava kogu euroala puhul oleks kooskõlas kokkulepitud väljumisstrateegiaga ja vajadusega taastada majanduse tugevama elavnemise kontekstis riigi rahanduse usaldusväärsus. Asjaolu, et konsolideerimisel keskendustakse pigem kulude vähendamisele kui maksude suurendamisele, peaks veelgi suurendama positiivse tulemuse tõenäosust. Samas on mõningate meetmete tõhus rakendamine jätkuvalt küsimärgi all. Mitu euroala liikmesriiki on hiljuti rakendanud uued eelarve-eeskirjad või teatanud kehtivate eeskirjade tugevdamisest, kuid mõnes euroala liikmesriigis oleks vaja nende tõhususe tagamiseks võtta täiendavaid meetmeid. Elanikkonna vananemist arvesse võttes ei ole pensioni- ja sotsiaalkindlustusreformid eelarve üldise pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks veel piisavad.
(13)

Valitsussektori kulud teadus- ja arendustegevusele on Poolas väikesed (hoolimata mõningasest hiljutisest kasvust) ning erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse on ühed ELi madalamaid ning on viimastel aastatel vähenenud. On oht, et sellest saab tõsine takistus keskpikale ja pikaajalisele majanduskasvule. Teadus- ja arendustegevuse süsteem ei ole täielikult integreeritud, kuna ülikoolid, uurimisasutused ja tööstussektor on omavahel nõrgalt seotud.
(17)

Pärandid on tihti kogunenud surnud isiku eluaja jooksul. Lisaks asub pärandvara tõenäolisemalt liikmesriigis, millega surnud isikul oli isiklik side, kui liikmesriigis, millega pärijal on selline side, juhul kui need riigid on erinevad. Maksustades pärandeid isiklike sidemete alusel nende territooriumiga, osutab enamik riike pigem surnud isiku kui pärija sidemetele, kuigi mitmed neist maksustavad ka või ainult juhul, kui pärijal on isiklik side nende territooriumiga. Surnud isiku isiklike sidemete kõnealuse laadi ja tähtsuse tõttu ning samuti praktilistel kaalutlustel peaks topeltmaksustamise korral, mis on toimunud asjaolu tõttu, et surnud isikul ja pärijal on isiklikud sidemed eri liikmesriikidega, maksusoodustust andma see liikmesriik, millega pärijal on isiklikud sidemed.
(3)

Kvalifikatsioonitõendil tuleks märkida need valdkonnad, milles koolituskeskus on tunnustatud pädevaks koolituskursusi pakkuma ja milles vedurijuhtide eksamineerija on tunnustatud pädevaks eksameid korraldama. Tunnustatud koolituskeskusel peaks olema õigus kvalifikatsioonitõendil täpsustatud pädevusvaldkondades koolituskursusi pakkuda ning tunnustatud eksamineerijal peaks olema õigus eksameid korraldada kõikjal liidu piires.
3.

Muudetud tulemuseesmärkide vastuvõtmisel palutakse asjaomastel liikmesriikidel tagada, et tulemuslikkuse hindamise asutuse koostatud hindamisaruandes sätestatud soovitusi oleks arvesse võetud. Iga liikmesriigi olukorda arvestades tuleks eelkõige teha järgmist: a) Kreeka, Hispaania, Poola, Austria ja Ühendkuningriik peaksid suurendama oma läbilaskevõime-eesmärke, et saavutada aastaks 2014 järgmised kontrollväärtused (need on Eurocontroli väljaarvutatud ja tulemuslikkuse hindamise aruandes kasutatavad kontrollväärtused) või nendest väiksemad kontrollväärtused: — Kreeka: keskmine hilinemine 0,26 minutit lennu kohta; — Hispaania: keskmine hilinemine 0,31 minutit lennu kohta; — Poola: keskmine hilinemine 0,26 minutit lennu kohta; — Austria: keskmine hilinemine 0,23 minutit lennu kohta; — Ühendkuningriik: keskmine hilinemine 0,27 minutit lennu kohta; b) Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Madalmaad peaksid parandama FABECi läbilaskevõime-eesmärki, et saavutada aastaks 2014 keskmine hilinemine 0,4 minutit lennu kohta või sellest väiksem kontrollväärtus; c) lõike 2 punktis c osutatud liikmesriigid peaksid võtma kõik võimalikud meetmed, et võrdlusperioodil veelgi parandada riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuslikkuse kavas püstitatud kulutõhususe-eesmärke, võttes eelkõige arvesse olukorra üldist arengut, kapitali hinna ja tugiteenustega seotud kulude (muud kui asjaomaste lennujuhtidega seotud kulud) vähenemist, tootlikkuse suurenemist ning investeeringute ratsionaliseerimist funktsionaalsete õhuruumiosade loomise raames; d) Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Malta, Austria, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik peaksid läbi vaatama riskipreemiatega seotud eeldused ning sellest tulenevalt ka omakapitali tootlikkuse, ning põhjendama kapitali hinna olulist suurenemist; e) Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Ungari, Malta, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik peaksid veel kord kaaluma võrdlusperioodi tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute suurust ja asjakohasust, võttes arvesse funktsionaalsete õhuruumiosade või piirkondlike projektide raames avanevaid ratsionaliseerimisvõimalusi.
2.

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „hädaabiteenistus”– teenistus, mida liikmesriik sellisena tunnustab ning mis annab kohest ja kiiret abi olukordades, kus on vahetu oht inimeste elule või tervisele, rahvatervisele või avalikule ohutusele, era- või riigivarale või keskkonnale, kuid mitte tingimata ainult neis olukordades; b) „häirekeskus”– füüsiline koht, kus ametiasutuse vastutusel või riigi valitsuse poolt tunnustatud eraorganisatsiooni vastutusel hädaabikõnedele esimesena vastatakse, kusjuures kõige sobivam häirekeskus on see, mis on riigiasutuste poolt eelnevalt määratud vastama teatavast piirkonnast tulevatele või teatud liiki hädaabikõnedele (nt automaatsetele hädaabikõnedele); c) „eCall-kõne”– sõidukisisene hädaabikõne numbrile 112, mis valitakse kas automaatselt sõidukisiseste andurite aktiveerumise korral või käsitsi ja mis edastab mobiilsidevõrkude kaudu standarditud miinimumteabe ja loob audiokanali sõidukis viibivate isikute ning kõige sobivama häirekeskuse vahel; d) „hädaabiteenistuse tüübinumber”– 8-bitiline number, mis tähistab mobiiltelefonilt valitud hädaabikõnede puhul kõne tüüpi (1 – politsei, 2 – kiirabi, 3 – tuletõrje, 4 – rannavalve, 5 – mäepääste, 6 – käsitsi valitud eCall-kõne, 7 – automaatselt valitud eCall-kõne, 8 – vaba), nagu esitatud standardi ETSI TS 124.008 tabelis 10.5.135d; e) „eCall-kõne indikaator” või „eCall-kõne lipp”– „hädaabiteenistuse tüübinumber”, mis omistatakse automaatsetele eCall-kõnedele vastavalt standardile ETSI TS 124.008 (s.o „6 – käsitsi valitud eCall-kõne” ja „7 – automaatselt valitud eCall-kõne”) ja mis võimaldab eristada mobiiltelefonidelt ja sõidukisiseste terminalide kaudu valitud eCall-kõnesid ning samuti automaatselt ja käsitsi valitud eCall-kõnesid; f) „miinimumteave”– teave, mis tuleb vastavalt standardile EN 15722 edastada häirekeskusele, ning g) „mobiilsideoperaator”– üldkasutatava mobiilsidevõrgu pakkuja.
(3)

Ravimiresistentsus on loomulikuks ja vältimatuks tagajärjeks sellele, et nakkushaigusi ravitakse antimikroobsete ravimitega. Probleemi süvendab aga antimikroobsete ainete ülemäärane kasutus ja antibiootikumiresistentsete bakterite levik keskkonda. Resistentsete nakkavate mikroorganismide kiiret levikut soodustab oluliselt inimpopulatsiooni dünaamika, sh reisimine ja toiduainete üleilmne turustamine (6). Antibiootikumide väärkasutamine loomakasvatuses suurendab ohtu, et resistentsed mikroorganismid kanduvad toidu söömise kaudu üle inimestele (7). Samal ajal aga on oluliselt vähenenud uute antimikroobsete ainete väljatöötamine.
(8)

Konkurentsivõime nõukogu tunnistas 26. mai 2010. aasta kohtumisel, (2) et algatus „Euroopa kliimateadmiste ühendamine” on valdkond, kus ühine kavandamine annaks olulise lisaväärtuse liikmesriikide praegusele killustatud teadustööle. Seepärast võttis kõnealune nõukogu vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada osutatud teemal ühise kavandamise algatus ja kutsus komisjoni üles selle ettevalmistamisele kaasa aitama. Samuti kinnitas ta, et ühine kavandamine on liikmesriikide juhitav protsess, milles komisjon täidab abistaja osa. Liikmesriikide teadustöö analüüs, millest on antud ülevaade komisjoni talituste töödokumendis, andis kinnitust, et teadusuuringuid on vaja nende tõhustamiseks ja mõju suurendamiseks paremini kooskõlastada ning selleks, et luua koostoime ELi tasandi tegevusega, tuleb koostada ühine strateegiline teadusuuringute kava.
(4)

On oht, et 2015. aastaks ei saavutata suure osa Euroopa mageveekogude head ökoloogilist seisundit vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivile 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (3). Selle põhjuseks on hulk mitmesuguseid mõjureid ja survetegureid, mille Euroopa Keskkonnaamet on välja toonud 2010. aasta keskkonnaseisundi aruandes. Veereostus põhjustab endiselt rahvatervise probleeme, eeskätt uute saasteainetega kokkupuute, teatavates Euroopa vetes avastatud keemiliste segude mõju ja mikrobioloogilise saastumisega kaasneda võivate ohtude tõttu.
(15)

Praegu on Europeanas võimalik vahetult ligi pääseda rohkem kui 19 miljonile digiteeritud objektile. Heli- või audiovisuaalsed materjalid moodustavad nendest kõigest 2 %. Europeana kaudu kättesaadava infosisu (sh sellist liiki materjalid, mis ei ole praegu piisavalt esindatud) suurendamine muudab veebisaidi kasutajate jaoks huvitavamaks ning seda tuleks soodustada. Üldeesmärk 30 miljonit objekti 2015. aastal on kooskõlas Europeana strateegilise kavaga ja see on nurgakivi Euroopa kogu kultuuripärandi digiteerimisele 2025. aastaks. Kõigi üldkasutatavate meistriteoste (olulise kultuurilise või ajaloolise tähtsusega teosed, mille liikmesriigid on välja valinud) kättesaadavus Europeana veebisaidil rikastab seda ja see vastab kasutajate ootustele. Liikmesriikides kehtestatavad sätted, millega tagatakse, et kõik avaliku sektori rahaliste vahenditega digiteeritud materjalid tehakse Europeana veebisaidil kättesaadavaks, aitavad platvormi arendada ja luua selge raamistik kultuuriasutuste lisatava materjali jaoks. Seepärast tuleks selliste sätete kehtestamist toetada.
(3)

Samal ajal peaks Euroopa ära kasutama linnastumise eeliseid. Linnaalad on Euroopa majanduskasvu edendajad. Linnastutest ja linnadevõrgustikest on saanud arengu eestvedajad mitte ainult sotsiaal-majanduslikust aspektist, vaid ka tehnoloogia ja geopoliitika seisukohast. Linnad ise on nn innovatsioonikeskused, kus on olemas nii teadmised, poliitika kui ka praktika, et luua uuenduslikke ideid, võtta kasutusele uued tehnoloogialahendused ning kasutada ära värskeid probleemipüstitusi, edasiviivaid otsuseid ja linnaarendusega seotud lahendusi. Samuti on üha rohkem tõendeid selle kohta, et peamiste linnakeskuste võrgustikud, nn globaalsed linnad, avaldavad üha suuremat mõju rahvusvahelisel tasandil, ent samal ajal tuleb tunnistada ka väikeste ja keskmise suurusega linnade tähtsust, arvestades eelkõige nende mõju regionaalarengule. Kuna Euroopa linnadele on iseloomulik suur asustustihendus ning väikeste ja keskmise suurusega linnade suur arv, tuleb arvesse võtta sellest tulenevaid majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi eeliseid.
(7)

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruandes „Considerations on a Definition of Nanomaterials for Regulatory purposes” (4) (kaalutlused nanomaterjalide kasutamise reguleerimiseks loodava määratluse teemal) on soovitatud, et nanomaterjalide määratlus peaks käsitlema osakestest koosnevaid nanomaterjale, olema ELi õigusaktides laialdaselt kohaldatav ning kooskõlas muude maailmas kasutatavate käsitlustega. Ainus määrav omadus peaks olema suurus, mistõttu on vaja selgelt määratleda nanoskaala piirid.
(5)

Komisjoni 3. septembri 2008. aasta teatisega „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (6) on ette nähtud mere- ja merendusuuringute ühine kavandamine valdkondades, kus see on asjaomaste liikmesriikide jaoks otstarbekas ja kes seda toetavad ning kui see on kooskõlas komisjoni 15. juuli 2008. aasta vastavasisulises teatises „Teadusuuringute ühine kavandamine. Koostöö ühiste probleemide tõhusamaks lahendamiseks” (7) kindlaks määratud põhimõtete ja vahenditega.
(12)

Teine oluline ülesanne on peatada tööpuuduse kiire suurenemine enne, kui tööpuudus muutub struktuurseks. Töötuse määr on praegu üle 14 %. Pikaajalise töötuse määr 9,2 % on endiselt ELi kõrgeim ning sellele lisanduvad ulatuslikud piirkondlikud erinevused ja oskuste mittevastavus tööturu nõudlusele. Ehkki Slovakkia tööturu paindlikkus on sarnane ELi keskmisele, kavatseb valitsus selle paindlikkust tööseadustikku tehtavate muudatuste kaudu suurendada. Tööpuudus on eriti suur madala kvalifikatsiooniga töötajate hulgas, kelle tööhõive määr on üks ELi madalamaid. See võib olla osaliselt tingitud madalapalgaliste töötajatega (kelle palk on 67 % keskmisest palgast) seotud võrdlemisi suurest maksukoormast (34 %), mis võib vähendada tööandjate motivatsiooni võtta tööle madala kvalifikatsiooniga töötajaid. Töötute tööturule tagasitoomiseks võib kasu olla konkreetsetele vajadustele suunatud ja hästi läbimõeldud aktiivsest tööturupoliitikast. Sellistele meetmetele tehtud kulutused on ELi mõõtmes väga väikesed ning järelevalve või tõhususe hindamine passiivne. Valitsusel on kavas reformida käesoleva aasta lõpuks tööturuteenuseid ja aktiivset tööturupoliitikat.
(8)

2010. aastal oli Portugali SKP kasv 1,3 %. Lisaks suurele ekspordi kasvule olid hea kasvunäitaja taga ka erakorralised tegurid, mis suurendasid eratarbimist. Hindade ja kulude muutused olid selgelt ebapiisavad, et edendada konkurentsivõimet piisavalt kiiresti, et parandada jooksevkonto puudujääki, mis 2010. aastal ulatus koguni 10 %-ni SKPst. Nõrk majandus tervikuna ja töötuse järsk tõus (11,2 % 2010. aasta lõpus) tõid kaasa valitsemissektori eelarve suure puudujäägi, mis ületas 2009. aastal 10 % SKPst ja 2010. aastal 9 % SKPst, võrreldes 3,5 %-ga SKPst 2008. aastal. Riigi rahanduse ebasoodne areng koos viletsa väljavaatega majanduskasvule on viimasel ajal viinud usalduse vähenemisele ja tõstnud survet riigivõlakirjade turul, mis suurendab muret riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast. Pärast seda, kui reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Portugali võlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida laene intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samas on välisrahastamisest äärmiselt sõltuv pangandussüsteem olnud järjest enam ära lõigatud rahvusvahelistest kapitaliturgudest.
(12)

Võttes arvesse demograafilisi muutusi, on vanemate töötajate tööhõive suurendamine oluline riigi rahanduse seisukohast ja hädavajalik tööjõunõudluse rahuldamiseks tulevikus. Soome pensionisüsteemi reformiti 2005. aastal ja 2009. aastal seoti pensionimaksed eeldatava elueaga. Ometi ei ole seadusejärgne pensioniiga praegu eeldatava elueaga seotud. Võttes arvesse eeldatava eluea jätkuvat tõusu, aitaks selline seos mitte ainult parandada tööjõu kättesaadavust, vaid ka tagada piisavad pensionid. Varane pensionilejäämine on viimastel aastatel vähenenud, kuid ikka on veel võimalik võtta täiendavaid meetmeid eakate töötamismotivatsiooni suurendamiseks. Näiteks toimib eakate suurendatud töötushüvitis laias laastus samal viisil kui kaotatud töötupension. Vaatamata olukorra paranemisele viimastel aastakümnetel, on eakate töötajate tööhõive määr ja tegelik tööturult väljumise iga liiga madalad. Varase pensionilejäämise sagedane põhjus on puue. Tegeliku pensionilejäämise ea tõstmiseks on vaja meetmeid, mis võtaksid arvesse ka tööelu kvaliteeti, sealhulgas töötajate heaolu ja tervist. See on eriti oluline, arvestades töövõimetuspensionäride suurt arvu. Soome on alates 2009. aastast kulutanud umbes 21 miljonit eurot töökeskkonna parandamise projektidele. Selliste algatuste mõju on mõtet uurida. Elukestev õpe on olnud Soomes tavakohaselt väga levinud ning, võttes arvesse tekkivat nõudlust uute oskuste järele ja demograafilisi muutusi, on see oluline ka tulevikus.
(10)

Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise põhjal on nõukogu seisukohal, et programmi prognooside aluseks olevad makromajanduslikud eeldused on usutavad. Lähenemisprogrammi eesmärk on korrigeerida ülemäärane puudujääk nõukogu poolt 16. veebruari 2010. aasta soovituses määratud tähtajaks: 2012. aastaks. Programmi eesmärk on saavutada 2013. aastaks üldine puudujääk 2,6 % SKPst ja 2014. aastaks 2,1 % SKPst, kusjuures kavandatav konsolideerimine on põhiliselt kulupõhine. Komisjoni talituste poolt ümberarvutatud struktuurse eelarvepositsiooni aluseks võttes nähtub, et keskpika perioodi eesmärki programmiperioodi jooksul ei saavutata. Näib, et konsolideerimisstrateegia raames keskendutakse programmi algusetapile, kuna põhilist struktuurset paranemist oodatakse 2011–2012 aastal. Seevastu 2013. ja 2014. aastal struktuurse tasakaalu paranemist ette ei nähta. 2011. ja 2012. aastaks ettenähtud puudujäägi prognoos on asjakohane, kuid 2013. ja 2014. aastaks mitte. Peamised riskid eelarve-eesmärkide saavutamisel on võimalikud libastumised eelarve täitmisel, riigi omanduses olevate ettevõtete võlad, mis kujutavad endast eelarve seisukohast märkimisväärseid tingimuslikke kohustisi, ning komisjoni (Eurostati) poolt väljendatud reservatsioonid Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest teatamise kohta (6). Viimast arvesse võttes on Rumeenia võtnud kohustuse seada esikohale valitsussektori rahadusstatistika koostamise riiklikus statistikainstituudis ESA 95 jaoks.
(11)

Igas liikmesriigis peaks olema tagatud juurdepääs oluliste makseteenuste põhivalikule. Põhimaksekontoga lahutamatult seotud teenused peaksid hõlmama raha kontole panemise ja kontolt võtmise rakendust. Need peaksid võimaldama tarbijal teha olulisi maksetehinguid, nt saada palka või hüvitist, maksta arveid või makse ning osta kaupu ja teenuseid, sealhulgas otsekorralduse, kreeditkorralduse ja maksekaardi kasutamisega. Võimalikult suure finantsalase kaasatuse tagamiseks peaksid sellised teenused võimaldama kaupade ja teenuste ostmist internetis, kui see on tehniliselt võimalik. Need peaksid andma tarbijale ka võimaluse algatada maksekorraldusi makseteenuste pakkuja e-panganduse rakenduste kaudu, kui see on tehniliselt võimalik. Põhimaksekonto ei peaks siiski võimaldama täita maksekorraldust, kui selle tulemuseks oleks konto negatiivne saldo. Krediidi saamise võimalust ei tohiks pidada põhimaksekonto loomulikuks osaks ega selle juurde kuuluvaks õiguseks.
(8)

Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindamisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kuni 2012. aastani realistlik, aga pärast seda üsna optimistlik võrreldes komisjoni talituste 2011. aasta kevadel esitatud prognoosiga. Stabiilsusprogrammis on seatud eesmärk vähendada eelarve puudujääki kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega 2011. aastal 4 %-ni SKPst ja 2012. aastal 2,6 %-ni SKPst ning jätkata seejärel eelarve konsolideerimist. Programmis ennustatakse, et võla suhe saavutab tipptaseme 2012. aastal ning väheneb pärast kõnealust aastat. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb kooskõlas nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusega ajavahemikul 2011–2012 aastas keskmiselt 1,5 % SKPst. Struktuurne paranemine on nii 2013. kui ka 2014. aastal prognooside kohaselt siiski aeglasem, kui on ette nähtud stabiilsuse ja kasvu paktis. Programmiperioodil ei saavutata keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve. Kui kavandatud üldine kohandamine hõlmab kulude piiramist, siis enamik 2011. aasta meetmeid võetakse tulude poolel. Programmis kavandatud konsolideerimist ohustavad teatavad riskid, mis on seotud järjepidevate kohandustega maksulaekumisi vähem soodustava kasvumudeli suunas, aasta jooksul lisaeelarvete vastuvõtmise tavaga ning selliste meetmete õigeaegse rakendamisega, mille suhtes ei ole veel sotsiaalpartneritega kokkuleppele jõutud või mida ei ole veel täpsustatud (nt jooksvate kulude piiramine). Arvestades neid riske, võib oodatust halvema makromajandusliku või eelarvepoliitilise arengu korral tekkida vajadus võtta lisameetmeid.
(13)

Jooksevkonto olukord halveneb järk-järgult. Teenuste bilansi paranemine ei korva kaubavahetuse bilansi halvenemist. Belgia kaupade eksport on kahanenud mitte ainult kasvava maailmakaubanduse, vaid ka teiste euroala liikmesriikide ja euroala keskmise suhtes, mis osutab ebasoodsale riigisisesele tööjõu ühikukulude arengusuunale võrreldes Belgia peamiste kaubanduspartnerite (Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa) ja euroala kui tervikuga. Arvestades automaatse palkade indekseerimise süsteemi olemasolu, ei pruugi valitsuse jõupingutused reaalpalga tõusu piiramiseks 0,3 protsendiga ajavahemikul 2011–2012 olla piisavad, et need oleksid takistanud nominaalpalga suurenemist rohkem kui naaberriikides. Kuigi tootlikkuse tase on kõrge, on Belgia kasv väike ning vahesisendite (eelkõige energia) kulud suured. Gaasi ja elektri jaehinnad on külmutatud, et piirata inflatsiooni, kuid ei ole võetud konkreetseid meetmeid, et reformida palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise süsteemi. Erasektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on viimastel aastatel pidurdunud ning Belgia majanduse innovatsioonialaste tulemuste edasise parandamise seisukohalt võib osutuda suureks takistuseks kvalifitseeritud spetsialistide puudus, eelkõige loodus- ja inseneriteaduste valdkonnas.