ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Seoses uute kriteeriumitega endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks, mis kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/605 (7) ja mida hakati kohaldama 10. novembril 2018, järeldatakse toiduohutusameti järelduses, et on väga ebatõenäoline, et metoksüfenosiidi östrogeenne, androgeenne ja steroidogeenne toime võiks põhjustada endokriinsüsteemi häireid. Lisaks sellele on kättesaadavad tõendid (kahepaiksete metamorfoosi analüüs) näidanud, et metoksüfenosiid tõenäoliselt ei põhjusta endokriinsüsteemi häireid kilpnäärme talitluse kaudu. Seega leiab komisjon, et metoksüfenosiidi ei tule pidada endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega aineks.
Clonostachys rosea tüvi J1446 Registreerimisnumber Saksamaa mikroorganismide ja rakukultuuride kogus (DSMZ): DSM 9212

Ei kohaldata

Ei kohaldata Gliotoksiini sisaldus: MCPA tehnilise klassi puhul maksimaalselt 50 μg/kg.

1. aprill 2019

31. märts 2034
1.

Euroopa lennumarsruutide võrgu parendamise kava väljatöötamisel järgivad võrgu haldaja, liikmesriigid ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad (funktsionaalsete õhuruumiosade raames või eraldiseisvalt) ühisotsustamisel järgmisi õhuruumi kavandamise põhimõtteid: a) õhuruumi struktuuride kehtestamine ja konfigureerimine põhineb operatiivvajadustel, olenemata riigi-, funktsionaalsete õhuruumiosade või lennuinfopiirkondade piiridest ning ei ole tingimata seotud ülemise ja alumise õhuruumi jaotustasandiga; b) õhuruumi struktuuride kavandamine põhineb läbipaistval protsessil, millega võimaldatakse uurida tehtud otsuseid ja mõista nende põhjendusi, ning mille puhul võetakse arvesse kõikide kasutajate vajadusi, ühitades need samas ohutus-, läbilaskevõime- ja keskkonnaküsimustega ning võttes nõuetekohaselt arvesse sõjandusvaldkonna ja riikliku julgeolekuga seotud vajadusi; c) selleks et järgida peamiste liiklusvoogude ja lennuväljade vajadusi, on Euroopa lennumarsruutide võrgu parendamise kava sisendiks tulemuseesmärgid ning võrgu ja kohaliku tasandi praegune ja prognoositav nõudlus lennuliikluse järele; d) tagatakse vertikaalne ja horisontaalne seotus muu hulgas lähenemisalas ja piirialade õhuruumi struktuuris; e) lende võimaldatakse teostada kasutajate soovitud marsruutidel või järgida marsruudil olemise ajal soovitud lennuprofiile või pakkuda võimalikult sarnaseid võimalusi; f) sidusrühmadelt, kellel on asjaomases alas operatiivvajadusi, võetakse hindamiseks ja võimalikuks edasiarendamiseks vastu kõik ettepanekud õhuruumi struktuuri, sealhulgas vabalt valitavate marsruutidega õhuruumi, mitme marsruudi kasutusvõimaluste ja tingimuslike marsruutide kohta; g) õhuruumi struktuuride, sealhulgas vabalt valitavate marsruutidega õhuruumi ja lennujuhtimissektorite kavandamisel võetakse arvesse olemasolevaid või väljapakutud õhuruumistruktuure, mis on ette nähtud reserveerimist või piiranguid nõudvaks tegevuseks. Sel eesmärgil kehtestatakse üksnes sellised struktuurid, mis on kooskõlas õhuruumi paindliku kasutamisega. Võimalikult ulatuslikult tagatakse kõnealuste struktuuride ühtlustatus ja järjepidevus terves Euroopa võrgus; h) lennujuhtimissektorite kavandamist alustatakse soovitud marsruutide või liiklusvoogude kooskõlastamisega korduva protsessi teel, millega tagatakse marsruutide või liiklusvoogude vastavus sektoritele; i) lennujuhtimissektorid kavandatakse nii, et oleks võimalik saavutada sellised sektorite konfiguratsioonid, mis vastavad liiklusvoogudele ning on muutuva nõudlusega lennuliiklusega kohandatavad ja proportsionaalsed; j) kui operatiivsetel põhjustel on vaja kavandada riigi-, funktsionaalsete õhuruumiosade või lennuinfopiirkondade piire ületavad lennujuhtimissektorid, sõlmitakse asjaomaste operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade vahel teenuste osutamist käsitlevad kokkulepped.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/148,

30. jaanuar 2019,

milles käsitletakse toimeaine propaniili heaks kiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Itaalia sai 28. detsembril 2015 ettevõtjalt UPL Europe Ltd määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine propaniili heakskiitmiseks.

(2) Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas referentliikmesriik 29. veebruaril 2016 taotlejale, teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“), et taotlus on vastuvõetav.

(3) Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009. Referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande komisjonile ja toiduohutusametile 14. juulil 2017.

(4) Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja toiduohutusamet. Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused toimeaine propaniili pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta (2)6. septembril 2018.

(5) 14. septembri 2018. aasta kirjaga võttis UPL Europa Ltd propaniili heakskiitmise taotluse tagasi.

(6) Taotluse tagasivõtmise tõttu ei tuleks propaniili heaks kiita.

(7) Käesolev määrus ei piira õigust esitada propaniili kohta uut taotlust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt.

(8) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Toimeaine heaks kiitmata jätmine Toimeainet propaniili ei kiideta heaks.

Artikkel 2 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 30. jaanuar 2019 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2) EFSA Journal 2018; 16(12):5418, 27 lk, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5418, Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propanil (Järeldused toimeaine propaniili pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta).
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. veebruari 2018. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella pastoris'e (CECT 13094) abil toodetud 3-fütaas kahjulikku mõju ei loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet järeldas ka, et kõnealune söödalisand võib olla tõhus fosfori säilitamise parandamisel broilerkanade puhul ning et seda järeldust võib laiendada munakanadele. Kuna võib põhjendatult eeldada, et kõnealuse söödalisandi toimemehhanism on kodulinnuliikide puhul samasugune, ekstrapoleeris toiduohutusamet järelduse tõhususe kohta vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, muna- ja aretuslindudele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Samuti kinnitas amet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 3. oktoobri 2018. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda humalakäbiekstrakt (Humulus lupulus L., flos) kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet järelduse kohaselt nähtub võõrdepõrsastega tehtud taluvusuuringust, et söödalisandi kasutamine kavandatud annusega 50 mg täissööda kilogrammi kohta on ohutu ja seda järeldust võib ekstrapoleerida nuumsigadele ning vähem levinud sealiikide võõrutatud ja nuumloomadele. Seepärast on asjakohane lubada humalakäbiekstrakti kasutada söödalisandina üksnes kõnealuste liikide ja kategooriate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kuna koristatud humal ja selle ekstraktid on toidu maitsestamisel üldtunnustatud ja nende toime söödas on põhimõtteliselt sama nagu toidus, siis ei ole vaja nende tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust ekstrapoleerida söödale.
(9)

Komisjon leiab, et Euroopa Toiduohutusameti praeguse taotluse ohutushinnang kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikega 3 ei ole vajalik, võttes arvesse, et kui teatava uuendtoidu koostisosa teatavaid koguseid on hinnatud ja need on ohutuks tunnistatud, oleks sama koostisosa väiksem kogus samuti ohutu. Nii tavalisest hiilgevähist ehk antarktika krillist (Euphausia superba) saadud õli kui ka tavalisest hiilgevähist ehk antarktika krillist (Euphausia superba) saadud fosfolipiidirikka õli eikosapentaeenhappe ja dokosaheksaeenhappe lubatud piirnormid kokku on rakendusmääruse (EL) 2017/2470 kohaselt samad. Tavalisest hiilgevähist ehk antarktika krillist (Euphausia superba) saadud õli fosfolipiidide taseme kavandatud muutmine ei muuda kõnealusele õlile ega tavalisest hiilgevähist ehk antarktika krillist (Euphausia superba) saadud fosfolipiidirikkale õlile loa andmist võimaldanud ohutuskaalutlusi, millest järeldati, et nii üle kui ka alla 60 % fosfolipiidide tase on ohutu.
(32)

Kolmandaks väitis taotluse esitaja, et selleks, et edasimüügihinna muutus oleks märkimisväärne, oleks see pidanud olema vähemalt samaväärne kehtestatud tollimaksu tasemega. Komisjon märkis, et hindamine on juhtumipõhine ja et muudatuste arvessevõtmise õigusliku künnise puhul ei ole oluline mitte see, kas hindade muutumine on märkimisväärne, vaid pigem see, et edasimüügihind ei ole üldse muutunud või on muutunud ebapiisavalt, tühistades seega dumpinguvastase tollimaksu mõju. Käesoleval juhul leidis komisjon, et üle 10 % suurust hinnatõusu ei saa pidada ebapiisavaks.
(176)

Komisjon tegi kindlaks, kas riigi omandis olevad pangad on avaliku sektori asutused alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses. Seda, kas riigi omandis olev äriühing on avaliku sektori asutus, kontrollitakse järgmisel viisil (17): „Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et sellist kontrolli sisuliselt teostatakse, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“ Kõnealusel juhul põhineb järeldus, et riigi omandis olevatel pankadel on õigus täita valitsusasutuse funktsioone, formaalsetel kaudsetel märkidel valitsuse kontrolli kohta ja tõenditel, mis näitavad, et seda on sisuliselt teostatud.
(5)

Valdustes, ja vajaduse korral muudes asukohtades, mida kasutavad ettevõtjad, kellel on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artikli 84 lõikele 1 õigus anda välja taimepassi, tuleks lisaks põhjenduses 1 osutatud kontrollile teha vähemalt üks täiendav ametlik kontroll, kui nende puhul on tegemist selliste määruse (EL) 2016/2031 artikli 2 punktides 1, 2 ja 5 määratletud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide päritolukohaga, mis on vähemalt osa ajast kasvanud või olnud piiritletud alal, mis on kehtestatud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 18 lõikega 1, ja võiksid olla nakatunud taimekahjustajaga, mille tõttu piiritletud ala kehtestati. See täiendav ametlik kontroll tuleks teha võimalikult lähedal ajale, mil kõnealuseid taimi, taimseid saadusi ja muid objekte veetakse välja piiritletud alalt või piiritletud ala saastunud piirkonnast puhvertsooni. See on vajalik selleks, et ühegi tavapärase ametliku kontrolli järel ning enne taimede, taimsete saaduste ja muude objektide väljaviimist piiritletud alalt või piiritletud ala saastunud piirkonnast puhvertsooni ei esineks taimetervisega seotud riske.
„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) alumiiniumradiaatoreid, nende elemente ja osi, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja õige.
Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1. Naatriumseleniiti ja seda ainet sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 3. augustit 2019 kooskõlas enne 3. veebruari 2019 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2. Naatriumseleniiti sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 3. veebruari 2020 kooskõlas enne 3. veebruari 2019 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.
(9)

Kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahel GATTi XXIII artikli raames toimunud konsultatsioonide kohta, (3) mis on kiidetud heaks nõukogu otsusega 96/317/EÜ, (4) on ette nähtud avada täiendav autonoomne iga-aastane maniokitärklise tariifikvoot 10 500 tonni ulatuses, millest 10 000 tonni on eraldatud Taile ja 500 tonni kõikidele kolmandatele riikidele. Haldamise eesmärgil lisati need 500 tonni järjekorranumbri 09.0132 all (CN 1108 14 00 maniokitärklis) WTO tariifikvoodile, mis tuleb jaotada Ühendkuningriigi liidust väljaastumist silmas pidades. Seda arvesse võttes tuleb 500 tonni suurune tariifikvoot (CN 1108 14 00 maniokitärklis) eraldada kogustest, mis tuleks Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu jaotada, ning sellisena tuleks tariifikvoot teha kättesaadavaks eraldi järjekorranumbri all.
(6)

Põhikohtuasjas C-144/15 käsitletud toode ja asjaomane toode on piisavalt sarnased, kuna mõlemad on sojatoodetel põhinevad söödajahu tooted, mis tuleb klassifitseerida rubriiki 2309. Kumbki toode ei ole rubriigi 2304 jääde, mis on otseselt saadud sojaõli ekstraheerimisel, vaid need on protsessi tulemuseks, mille puhul algupärane taimne materjal on kaotanud oma põhiomadused.
(11)

Lisaks on direktiivi 2013/36/EL artikli 107 lõikega 3 nõutud, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) avaldab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikliga 16 suunised järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (supervisory review and evaluation process (SREP)) ühise menetluse ja metoodika kohta. Pädevad asutused ja finantseerimisasutused, kellele need suunised on adresseeritud, peavad tegema nende järgimiseks kõik endast oleneva. Seepärast tuleks direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikes 1 osutatud hindamisel võtta arvesse EBA SREPi suuniste kohast pädevate asutuste poolset liigitamist. Pädevad asutused jagavad krediidiasutused ja investeerimisühingud nelja kategooriasse. Esimese kategooria (SREPi esimene kategooria) moodustavad globaalsed süsteemselt olulised ja muud süsteemselt olulised ettevõtjad ning vajaduse korral muud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle pädevad asutused on esimesse kategooriasse määranud nende suuruse, sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse alusel. Seetõttu, kui pädev asutus on otsustanud, et krediidiasutus või investeerimisühing kuulub SREPi esimesse kategooriasse, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused saama ilma kvantitatiivse hindamiseta otsustada, et kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetus võiks tõenäoliselt avaldada finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.
(36)

Kui väljendit „tonic“ ja selle lingvistilisi vasteid, nimelt „tonik“, „tónico“, „tónica“ ja „tonică“, kasutatakse karastusjooki kirjeldava nimetuse osana, kuulub see määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohaldamisalasse, sest neist võib jääda mulje, et sellise nimetusega toidu ja tervise vahel on seos. On esitatud tõendeid, et seda väljendit on tavapäraselt kasutatud käesoleva määruse artikli 1 lõike 4 tähenduses üldnimetusena, et kirjeldada üht karastusjookide gruppi, nimelt mittealkohoolseid gaseeritud jooke, mis sisaldavad lõhna- ja maitseainena mõruainet kiniini (FL 14.011, FL 14.152 või 14.155), nagu on osutatud lõhna- ja maitseainete liidu loetelus, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2008, (4) mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi.
(8)

Geograafilise piirkonna laiendamine Sloveenia Istria piirkonnale on põhjendatud, kuna Sloveenia Istria piirkonnas toodetakse oliiviõli, millel on taotlusega hõlmatud Horvaatia Istria oliiviõliga sama ajalugu, samad seosed ja omadused. Nimetuse „Istra“ kasutamist on Sloveenias ja Horvaatias põhjalikult näidatud. Riigisiseseid vastuväidete esitamise menetlusi on nõuetekohaselt ajakohastatud. Eespool osutatut arvesse võttes leidis komisjon, et määruses (EL) nr 1151/2012 sätestatud tingimused on täidetud.
(1)

Nagu on sätestatud direktiivi 2014/53/EL põhjenduses 14, on raadioseadmetest kasu juurdepääsu võimaldamisel hädaabiteenustele ja seepärast tuleks raadioseadmed vajaduse korral projekteerida selliselt, et need toetaksid kõnealustele teenustele juurdepääsu võimaldavaid funktsioone.
g)

marsruudi eesmärkide puhul põhilises läbilaskevõimega seotud tulemusvaldkonnas ja kui tulemuslikkuse kava on kehtestatud funktsionaalse õhuruumiosa tasandil, kohaldatakse lisaks punktides a–f osutatud põhimõtetele järgmisi sätteid: i) asjaomased riiklikud järelevalveasutused jaotavad I lisa 2. jao punkti 3.1 alapunktis a osutatud funktsionaalse õhuruumiosa tulemuseesmärgi osadeks kõikide aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahel, et kehtestada riigi tasandi stiimulid. Saadud väärtustel põhinevad punktis c osutatud võrdlusväärtused; ii) asjaomased riiklikud järelevalveasutused kohaldavad sama stimuleerimiskava ühetaoliselt kõigi asjaomaste aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes; iii) peale punktis i osutatud kõikide üksikute aeronavigatsiooniteenuse osutajate tasandi võrdlusväärtuste kasutatakse ka funktsionaalse õhuruumiosa võrdlusväärtusi ning need põhinevad: — funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi tulemuseesmärkidel või — XIII lisa punkti 1 kohastel funktsionaalse õhuruumiosa tasandi muudetud tulemuseesmärkidel, mille asjus konsulteeritakse asjaomaste õhuruumi kasutajate esindajatega ja aeronavigatsiooniteenuse osutajatega; iv) erandina punktist c otsustavad kõik asjaomased riiklikud järelevalveasutused ühiselt, kas üksikute aeronavigatsiooniteenuse osutajate või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi võrdlusväärtusi muudetakse või mitte. Seda otsust kohaldatakse ühetaoliselt kõigi aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja funktsionaalse õhuruumiosa tasandi võrdlusväärtuste suhtes kogu võrdlusperioodi jooksul; v) kui riigi ja funktsionaalse õhuruumiosa tasandi tulemuseesmärke muudetakse, kohaldatakse tulemuseesmärkide suhtes riigi ja funktsionaalse õhuruumiosa tasandil sama muutmismehhanismi; vi) kui marsruudi ATFM-hilinemine lennu kohta on funktsionaalse õhuruumiosa tasandil aastal n kokku suurem kui aastaks n kehtestatud võrdlusväärtus, millele on osutatud punktis iii, ja jääb väljapoole vahemikust, millele on osutatud lõike 3 punktis d, ei kohaldata lõike 3 punkti e ning lõike 3 punkti f kohaldatakse üksnes nende aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes, kelle tegelik ATFM-hilinemine lennu kohta on suurem kui aastaks n kehtestatud võrdlusväärtus ja kes on ületanud punktis d osutatud vahemikku; vii) kui marsruudi ATFM-hilinemine lennu kohta on funktsionaalse õhuruumiosa tasandil aastal n kokku väiksem kui aastaks n kehtestatud võrdlusväärtus, millele on osutatud punktis iii, ja jääb väljapoole vahemikust, millele on osutatud lõike 3 punktis d, ei kohaldata lõike 3 punkti f ning lõike 3 punkti e kohaldatakse üksnes nende aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes, kelle tegelik ATFM-hilinemine lennu kohta on väiksem kui aastaks n kehtestatud võrdlusväärtus ja kes on ületanud punktis d osutatud vahemikku.
Ümartoode läbimõõduga umbes 500 mm ja massiga umbes 23 kg. See on tehtud keragrafiitmalmist (kõrgtugev malm EN-GJS-500-7). Toode on värvitud musta bituumeniga korrosioonitõrjeks. Toode on sertifitseeritud standardi EN 124 järgi (rest- ja hoolduskaevude päised sõiduteede ja jalakäijate aladele) ning seda kasutatakse kanalisatsioonikaevu luugina (nt sadeveekaevudel). Vt fotot (1).

7325 99 90
(113)

Importijate ja kasutajate koostöö puudumise tõttu praeguse aegumise läbivaatamise käigus on komisjon seisukohal, et tema esialgse uurimise järeldused on endiselt kehtivad ja et meetmete jätkumine ei mõjutaks liidu importijaid ja kasutajaid negatiivselt või vähemalt mitte märkimisväärses ulatuses.
(2)

Et ühtlustada liikmesriikides registreerimisel ja aruandluses kasutatavaid tavasid, peaksid registreerimis- ja aruandlusvormi kasutama kõik tootjad, sh need, kes pakuvad elektri- ja elektroonikaseadmeid sidevahendite abil, või volitatud esindajad, kui need on määratud, samuti tuleks seda kasutada kõigis registrites, mille liikmesriigid on loonud vastavalt direktiivi 2012/19/EL artikli 16 lõikele 1.
Kuna kauplemisteabehoidla tegevuse kohta on tema registreerimise aastal olemas ainult piiratud andmed, tuleks arvutada üleminekuperioodi järelevalvetasu, võttes aluseks Väärtpaberijärelevalve hinnangulised kulutused, mis on vajalikud kõnealuse kauplemisteabehoidla järelevalveks esimesel aastal. Täpsete arvutuste tegemisel tasu kohta tuleks arvesse võtta kauplemisteabehoidla registreerimiskuupäeva ja kuupäeva, millest alates kehtib määruse (EL) 2015/2365 artikli 4 lõikes 1 osutatud aruandekohustus, et kajastada täpselt Väärtpaberiturujärelevalvelt nõutavat järelevalve taset. Kui kauplemisteabehoidla hakkab nõutavaid aruandeid esitama alles tema registreerimisele järgneval aastal, peaks üleminekuperioodi järelevalvetasu registreerimisaastal põhinema registreerimistasul. Selle põhjuseks on asjaolu, et sellise kauplemisteabehoidla järelevalveks vajalikud kulutused, kes veel aruandeid ei esita, on võrreldavad registreerimistaotluse hindamiseks vajalike kulutustega. Sõltuvalt ajavahemikust, mis jääb registreerimise ja aasta lõpu vahele, kohandatakse summat proportsionaalselt, lähtudes eeldusest, et registreerimise standardmenetlus kestab 150 tööpäeva. Kui kauplemisteabehoidla hakkab nõutavaid aruandeid esitama registreerimisaasta esimese kuue kuu jooksul, tuleks üleminekuperioodi järelevalvetasu arvutamisel lähtuda arvesse võetavast käibest, mis kajastab kauplemisteabehoidla tulusid esimesel poolaastal. Kui kauplemisteabehoidla hakkab nõutavaid aruandeid esitama registreerimisaasta viimase kuue kuu jooksul, tuleks üleminekuperioodi järelevalvetasu arvutada registreerimistasu põhjal. Selle põhjuseks on asjaolu, et arvesse võetava käibe kohaldamiseks on olemas ainult piiratud andmed.