II
(Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik)
NÕUKOGU
TÕLGE
EUROOPA LIIDU JULGEOLEKU-UURINGUTE INSTITUUDI PERSONA-
LIEESKIRJAD (1)12.9.2005 L 235/1 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Nõukogu poolt kirjaliku menetluse teel vastuvõetud 21. detsembril 2001 (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 18) vastavalt
nõukogu 20. juuli 2001. aasta ühismeetme nr 2001/554/ÜVJP (EÜT L 200, 25.7.2001, lk 1) artiklile 8 ning mille
II jaotise III peatüki artikli 14 lõiget 2 ja II jaotise IX peatükki on instituudi direktori poolt muudetud juhatuse
15. juunil 2005 antud nõusolekul kooskõlas personalieeskirjade artikli 1 lõikega 3 (uus versioon, millega asendatakse
eelmist 21. detsembri 2001. aasta versiooni (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 18)).
PREAMBUL
Artikkel 1
I JAOTIS — ÜLDSÄTTED
Artikkel 2 — Kõigi töötajate suhtes kohaldatavad sätted
AlluvussuhtedAvaldusKäitumine
Finantsvastutus
Julgeolek
II JAOTIS — TÖÖTAJATE STAATUS
I PEATÜKK — ÜLDSÄTTED
Artikkel 3 — Töötajate suhtes kohaldatavad üldsätted
Privileegid ja immuniteedid
Abi ja hüvitamine
Varalised õigusedVälistegevusKandideerimine avalikule või poliitilisele ametikohale
II PEATÜKK — TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD
Artikkel 4 — Tööle võtmine
Artikkel 5 — Töötamise vanusepiirangArtikkel 6 — Arstlik kontrollArtikkel 7 — Lepingud ja nende kestus
Esialgsed lepingud
Katseaeg
Lepingute lõpetamineTöökoha kaotuse hüvitamineLepingu lõpetamisest teatamise aja lühendamine
Erisätted teadustöötajate kohta
III PEATÜKK — PALGAD JA TOETUSED
Artikkel 8 — ÜldsättedArtikkel 9 — PõhipalkArtikkel 10 — Kodumaalt lahkumise toetus
Artikkel 11 — Pere-ja sotsiaaltoetused
MajapidamistoetusLaste- ja muude ülalpeetavate toetusedÕppetoetus
Puuetega laste ja muude ülalpeetavate toetused
Üüritoetus12.9.2005 L 235/2 Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 12 — Tasu eriülesannete täitmise eest
Artikkel 13 — SisseseadmistoetusArtikkel 14 — Mahaarvamised
Sisemaks
Pensioniskeemi sissemaksedSotsiaalkindlustusmaksedLisakindlustuse sissemaksed
Artikkel 15 — Palga ettemaks ja selle tagasimaksmine
IV PEATÜKK — REISIKULUD
Artikkel 16 — Sisseseadmine ja lahkumine
Artikkel 17 — KolimiskuludArtikkel 18 — Töölähetus
V PEATÜKK — SISEMINE KORRALDUS
Artikkel 19 — TööaegArtikkel 20 — Riigipühad
Artikkel 21 — Puhkus
Artikkel 22 — Puhkus kodumaal
VI PEATÜKK — ARUANDED JA EDUTAMINE
Artikkel 23 — ÜldsättedArtikkel 24 — MenetlusArtikkel 25 — Aruannetele järgnevad meetmed
VII PEATÜKK — DISTSIPLINAARMENETLUS
Artikkel 26 — MõistedArtikkel 27 — Kahju hüvitamineArtikkel 28 — Kaebustest teatamineArtikkel 29 — Distsiplinaarnõukogu
VIII PEATÜKK — APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU
Artikkel 30 — Apellatsioonid
IX PEATÜKK — PENSIONISKEEMID
Artikkel 31
III JAOTIS — AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED
Artikkel 32 — Ajutiste töötajate staatust puudutavad sätted
Artikkel 33 — LepingudArtikkel 34 — TöötasuArtikkel 35 — Erisätted12.9.2005 L 235/3 Euroopa Liidu Teataja ET
IV JAOTIS — EKSPERTIDE, STIPENDIAATIDE JA PRAKTIKANTIDE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED
Artikkel 36 — Staatust ja rahastamist puudutavad sätted
I LISA TÖÖKOHA KAOTUSE HÜVITAMINE
II LISA KODUMAALT LAHKUMISE TOETUS
III LISA LAPSED JA MUUD ÜLALPEETAVAD
IV LISA PUUDEGA ÜLALPEETAVAD
V LISA ÜÜRITOETUS
VI LISA REISI- JA KOLIMISKULUD
VII LISA LÄHETUSKULUD
VIII LISA HAIGUSPUHKUS, RASEDUS- JA SÜNNITUSPUHKUS JA MUUD ERIPUHKUSED
IX LISA DISTSIPLINAARNÕUKOGUDE KOOSSEIS JA MENETLUSED
X LISA APELLATSIOONINÕUKOGU12.9.2005 L 235/4 Euroopa Liidu Teataja ET
PREAMBUL
Julgeoleku-uuringute Instituut on Euroopa Liidu asutus, mis on
seotud koordineeritud organisatsioonidega.
Artikkel 1
Käesolevates eeskirjades määratakse kindlaks Euroopa Liidu
Julgeoleku-uuringute Instituudi (edaspidi “instituut”) töötajatestaatus, õigused, ülesanded ja vastutus.
Instituudi töötajaskond koosneb füüsilistest isikutest, kellega on
sõlmitud töötaja või ajutise töötaja tööleping. Tasuliste eksper-tide, stipendiaatide ja praktikantide suhtes kohaldatakseIV jaotise sätteid.
Instituudi direktoril on õigus käesolevaid eeskirju vastavalt vaja-
dusele muuta, kui juhatus on selleks nõusoleku andnud.
Käesolevaid eeskirju kohaldatakse kõigi töötajate suhtes, välja
arvatud juhul, kui juhatus on otsustanud teisiti ametijärgutapersonali osas.
I JAOTIS
ÜLSÄTTED
Artikkel 2
Kõigi töötajate suhtes kohaldatavad sätted
1.
Alluvussuhted
Töötajad alluvad direktorile ja on tema ees vastutavad oma
ülesannete täitmise eest; nad kohustuvad oma ülesandeid täitma
nii hoolikalt ja kohusetundlikult kui võimalik.
2.Avaldus
Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudis tööle asudes
peab iga töötaja alla kirjutama järgmisele avaldusele:
“Tõotan pühalikult täita mulle kui Euroopa Liidu Julgeo-
leku-uuringute Instituudi töötajale usaldatud tööülesandeidlojaalselt, usaldusväärselt ja veendunult ning üksnes insti-tuudi huve silmas pidades. Kohustun oma tööülesannete
täitmisel mitte otsima või vastu võtma korraldusi üheltki
valitsuselt või muult asutuselt peale instituudi.”3.
Käitumine
Töötajad peavad igas olukorras käituma Euroopa Liidu Julgeo-
leku-uuringute Instituudi esindajale sobilikult. Nad hoiduvadsellistest toimingutest või tegudest, mis mingil viisil võiksidkahjustada nende positsiooni ametiau või instituudi head nime.
4.
Finantsvastutus
Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks kas osaliselt või täies
mahus finantskahju, mille on põhjustanud tema hooletus võidirektori või juhatuse kehtestatud eeskirja või korra tahtlikrikkumine.
5.
Julgeolek
Kõik töötajad tutvuvad tööle asudes instituudi julgeolekueeskir-
jadega. Nad allkirjastavad teatise, milles kinnitavad, et on tead-likud oma distsiplinaar- ja finantsvastutusest kõnealuste eeskir-jade täitmata jätmise korral.
a) Kõigilt töötajatelt, kaasa arvatud ajutised töötajad, stipen-
diaadid ja praktikandid, võib nõuda julgeolekukontrolli läbi-
tegemist, et võimaldada neile tööülesannete täitmise käigusjuurdepääsu salajastele dokumentidele. Instituudi julgeoleku-ametnik esitab julgeolekukontrolli taotluse pädevateleasutustele. Kuni ametliku vastuse saamiseni võib ajutise loa
salajastele dokumentidele juurdepääsuks anda direktor.
b) Töötajad teatavad julgeolekuametnikule viivitamata salajase
dokumendi arvatavast kadumisest või ohus olemisest.
II JAOTIS
TÖÖTAJATE STAATUS
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 3
Töötajate suhtes kohaldatavad üldsätted
Instituudi töötajad on füüsilised isikud, kellega on sõlmitud II peatükis
määratletud töölepingud ning kelle eelarvelised ametikohad on loet-
letud töötajate tabelis, mis lisatakse igal aastal instituudi eelarvele.12.9.2005 L 235/5 Euroopa Liidu Teataja ET
1.Privileegid ja immuniteedid
Töötajatele antud privileegid ja immuniteedid on Euroopa Liidu
Julgeoleku-uuringute Instituudi huvides, mitte isikliku heaolu
eesmärgil. Privileege ja immuniteete ei tohi kasutada oma
isiklike kohustuste täitmisest ega vastuvõtjariigis kehtivateseaduste ja politseieeskirjade järgimisest kõrvalehoidmiseks.
Töötaja peab viivitamata teatama direktorile juhtumitest, mille
puhul tuleb rakendada kõnealuseid privileege või immuniteete.
Kui töötaja rikub kohalikku seadust, võib direktor teha otsusetemalt privileegide või immuniteetide äravõtmise kohta, kui taseda vajalikuks peab.
2.
Abi ja hüvitamine
Instituut abistab töötajaid, kes oma ametikoha või ülesannete
tõttu instituudis ning mitte omal süül on sattunud ähvarduste,solvangute, laimu või rünnakute objektiks. Materiaalse kahjuvõib hüvitada, kui:
— töötaja ei ole kõnealust kahju tekitanud tahtlikult või hoole-
tuse tõttu;
— töötaja ei ole hüvitist saanud;
— töötaja loovutab instituudile oma nõuded kolmandatele
isikute, eelkõige kindlustusseltside suhtes.
Kõik asjassepuutuvad otsused, mis on seotud instituudi tege-
vuse või väljamaksetega, võtab vastu direktor, kellel on õigushinnata käsitletava juhtumi asjaolusid, määrata abi vorm jahüvitise suurus, kui seda otsustatakse maksta.
3.
Varalised õigused
Kõik õigused, sealhulgas avaldamisõigus, autoriõigus ja paten-
diõigused, mis tulenevad töötaja ametikohustustega seotudtegevusest, kuuluvad instituudile.
4.
Välistegevus
a) Üldosa
Suhetes instituudiväliste organisatsioonide ja isikutega
peavad töötajad saama direktorilt eelneva loa, kui nadsoovivad:
— teha mis tahes avaldusi instituudi tegevuse kohta, eriti
avaliku teabe asutustele;
— esineda loengutega või tegelda õpetamisega, mis on
otseselt seotud nende tööga instituudis;— vastu võtta tasu või palka selliste loengute või õpeta-
jatöö eest;
— eespool nimetatud tegevusega seoses vastu võtta
teenete- või aumärke või materiaalseid soodustusi.
b) Teadustöötajate eristaatus
Teadustöötajate kohustuste hulka kuulub suhete loomine
väljaspool instituuti asuvate asutuste ja isikutega. Seetõttu
on teadustöötajatel direktori eelneva nõusoleku korral õigus
pidada loenguid, suhelda massimeediaga ja esineda trükis.
5.
Kandideerimine avalikule või poliitilisele ametikohale
Töötajad, kes isiklikel põhjustel kavatsevad kandideerida avali-
kule või poliitilisele ametikohale, peavad oma kavatsusest
teatama direktorile.
Töötaja, kes kandideerib avalikule või poliitilisele ametikohale,
saab palgata puhkust alates kuupäevast, mil ta väidetavaltalustab oma valimiskampaaniat.
Kui töötaja osutub kõnealusele ametikohale valituks, palub ta
oma töölepingu lõpetada. Töölepingu sellise lõpetamise korraltöökoha kaotuse hüvitist ei maksta.
Kui töötaja ei võta avalikku või poliitilist ametikohta vastu, on
tal õigus asuda tagasi oma endisele ametikohale sama palga jateenistusstaažiga, mis tal oli enne palgata puhkusele jäämist.
Palgata puhkusel oldud aega ei arvestata teenistusstaaži ega
pensioniõiguste hulka. Palgata puhkuse ajaks võib töötajaasemele palgata ajutise töötaja.
II PEATÜKK
TÖÖLE VÕTMINE JA LEPINGUD
Artikkel 4
Tööle võtmine
1. Tööpakkumised esitab direktor, välja arvatud direktori
ametikoha kohta. Instituut kannab hoolt vabade töökohtadeteatavakstegemise eest.
2. Üldiselt ei kaaluta töölevõtmisel alla 20-aastaste ja üle 60-
aastaste isikute kandidatuure.12.9.2005 L 235/6 Euroopa Liidu Teataja ET
3. Üldiselt ei valita ametikohale kandidaate, kes on instituudi
töötajatega sugulus- või hõimlussuhtes. Direktor võib lubadaerandeid tingimusel, et kumbki asjaomastest isikutest ei töötateise alluvuses oleval ametikohal.
4. Tööle võetavad isikud peavad olema Euroopa Liidu liik-
mesriikide kodanikud.
5. Väljavalitud töötaja võetakse tööle selle ametikoha ameti-
järgu kõige madalamale palgaastmele. Direktor võib siiski
määrata kõrgema palgaastme, kui see on õigustatud.
6. Direktor määrab, millised ametikohad täidetakse eksamite
või konkursi alusel, samuti katsed, mille nimetatud ametikohta-dele kandideerijad peavad läbima. Direktor moodustab insti-tuudi töötajatest koosneva eksami- või valimiskomisjoni, kuhuta võib lisada ka väljastpoolt kutsutud eksamineerija.
7. Instituuti töövestlusele või eksamile kutsutud kandidaatide
reisi- ja majutuskulud hüvitatakse samadel tingimustel kui
töötajate lähetuskulud. (
1)
Artikkel 5
Töötamise vanusepiirang
Töötaja ametisoleku aeg lõpeb selle kuu lõpus, mil ta saab
65aastaseks. Direktor võib ametisoleku aega pikendada kõigerohkem 12 kuu võrra.
Artikkel 6
Arstlik kontroll
1. Töötaja tööle võtmiseks on vaja instituudi poolt heakskii-
detud arsti kinnitust, et kandidaadi tervislik seisund lubab talasjaomasel ametikohal töötada ning et tal ei ole ühtegi puuetega haigust, mis võiks ohustada teisi töötajaid.
2. Töötajad peavad igal aastal käima arstlikus kontrollis.3. Kui instituudi poolt heakskiidetud arst leiab, et töötaja
oma tervisliku seisundi tõttu asjaomasele ametikohale enam ei
sobi, esitab ta direktorile sellekohase eksperdiarvamuse.
4. Kui iga-aastase või muu arstliku kontrolli tulemused
näitavad, et töötaja ei ole enam suuteline oma ülesandeid
täitma, lõpetatakse tema tööleping kolme kuu jooksul ja kutsu-takse kokku arstlik komisjon, kes määrab kindlaks töötajaõigused töövõimetuspensionile.Artikkel 7
Lepingud ja nende kestus
1.
Esialgsed lepingud
Esialgsed töölepingud instituudiga tehakse kolmeks aastaks,
välja arvatud direktori ja teadustöötajate töölepinguid, mille
suhtes kehtivad erisätted. Direktor võib töötaja nõusolekul
lepingut sama pikaks või lühemaks perioodiks uuendada.
2.Katseaeg
Esialgse töölepingu esimesed kuus kuud on katseaeg, mis algab
tööleasumise päevast.
Selle aja jooksul võib instituut või töötaja kuuajalise etteteata-
misega lepingu lõpetada, ilma et see tooks kaasa töökohakaotuse eest hüvitise saamise õigust.
Katseaja lõpus või varem saab töötaja kirjaliku teate töölepingu
kinnitamise või lõpetamise kohta.
Katseaeg on esialgse töölepingu lahutamatu osa. Seda võetakse
arvesse teenistusstaaži ja pensioniõiguste arvestamisel.
3.
Lepingute lõpetamine
Lepingute lõpetamine I lisas kirjeldatud olukordades võib insti-
tuut või töötaja ise lepingu lõpetada või uuendamata jätta järg-
miselt:
a)Instituudi algatusel ,
i) teatades sellest kuus kuud ette, kui:
— töötaja eelarveline ametikoht kaotatakse,— ametikoha iseloom või sellega seotud ülesanded
muutuvad,
— töötaja on osutunud ebapädevaks, mis on nõueteko-
haselt registreeritud kahes järjestikuses aastaaruandes,või
— töötaja tervislik seisund on ametisoleku aja jooksul
muutunud ametikoha jaoks sobimatuks;
ii) teatades kõige rohkem üks kuu ette, kui distsiplinaarme-
netluse tulemusena on tuvastatud töötaja väärtegu või
vastutus VI peatüki kohaselt.12.9.2005 L 235/7 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Vt eeskirjade VII lisa.
b)Töötaja algatusel , teatades kolm kuud ette töölt lahkumisest
omal soovil, kusjuures põhjuseid ei ole vaja esitada.
4.Töökoha kaotuse hüvitamine
Kui instituut lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata
muudel kui distsiplinaarpõhjustel:
1) arvestatakse töötajale, kes on teenistuses olnud üle 10 aasta,
edasilükatud pensioni õigused ja makstakse töökoha kaotuse
hüvitist vastavalt I lisas sätestatud tingimustele;
2) makstakse töötajale, kes on teenistuses olnud alla 10 aasta ja
kelle tööleping lõpetatakse ennetähtaegselt, lahkumistoetustkoos töökoha kaotuse hüvitisega vastavalt I lisas sätestatudtingimustele;
3) töötajale, kelle tööleping lõpetatakse ennetähtaegselt
nõuetele mittevastava tervisliku seisundi tõttu ja kellepüsivat töövõimetust on kinnitanud ad hoc arstlik komisjon,
määratakse töövõimetuspension vastavalt pensioniskeemi
eeskirjades sätestatud tingimustele.
Kui töötaja ise lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata,
ei ole tal õigust saada töökoha kaotamise hüvitist. (
1)
5.Lepingu lõpetamisest teatamise aja lühendamine
Kui see on töökoha huvides, võib lõike 3 punktis a sätestatud
etteteatamisaega lühendada; sellisel juhul on töötajal õigustäiendavale summale, mis on sama suur kui palk ja toetused,mida ta oleks saanud lepingu tegeliku lõpetamise ja kuuekuuliseetteteatamisaja lõppemise vahelisel ajal.
Neid sätteid ei kohaldata juhul, kui leping lõpetatakse distsipli-
naarpõhjustel.
6.
Erisätted teadustöötajate kohta
Instituudi teadustöötajatel on kolmeaastased töölepingud, mida
ei uuendata. Direktor võib siiski lepinguid pikendada üks või
kaks korda, kokku kõige rohkem 24 kuu võrra.III PEATÜKK
PALGAD JA TOETUSED
Artikkel 8
Üldsätted
Instituudi töötajatele makstav töötasu koosneb põhipalgast,
kodumaalt lahkumise toetusest ning pere- ja sotsiaaltoetustest.
Nendelt tasudelt arvestatakse maha sisemaks, pensioniskeemi
osamaks ja sotsiaalkindlustusmaks.
Töötasu kantakse töötaja arveldusarvele kuu viimasel töönä-
dalal.
Kõik töötaja olukorra muutused, millel võib olla finantstaga-
järgi, võetakse arvesse selle kuu töötasus, mille jooksul muuda-
tustest teatati instituudi haldusosakonnale; juba väljamakstudtöötasu suurust ei saa muuta.
Artikkel 9
Põhipalk
Netopõhipalk on summa, mis vastab töötaja ametijärgule ja
palgaastmele juhatuse poolt igal aastal kinnitatavas palgaast-mestikus.
Brutopõhipalk on töötaja netopõhipalk koos sisemaksuga.
Artikkel 10
Kodumaalt lahkumise toetus
Seda toetust makstakse A, L ja B ametijärgu töötajatele, kes
tööle asumisel ei olnud selle riigi kodanikud, kus asub nendealaline töökoht, ja kui nad tööle asumisele eelnenud kolmeaasta jooksul ei olnud kõnealuse riigi alalised elanikud.
Kõnealuse toetuse maksmine lõpetatakse, kui töötaja siirdub
riiki, mille kodanik ta on.
Toetuse summa arvutatakse vastavalt II lisale.12.9.2005 L 235/8 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Tingimused, mille alusel määratakse ja arvestatakse töökoha kaotuse
hüvitist, on esitatud I lisas.
Kui instituut võtab töötaja tööle vahetult pärast seda, kui ta on
olnud selles riigis mõne teise rahvusvahelise organisatsiooni võiasutuse teenistuses, võetakse toetuse saamise õiguse kaalumiselja suuruse arvestamisel arvesse eelmise tööandja juures töötatudaastaid.
Artikkel 11
Pere-ja sotsiaaltoetused
Kõnealused toetused lisatakse igakuisele põhipalgale.
1.
Majapidamistoetus
Majapidamistoetus:
a) makstakse igale töötajale, kes on abielus, lesk, lahutatud,
seaduslikult lahus elav või vallaline ja kellel on vähemalt ükskäesolevate eeskirjade III lisas kirjeldatud ülalpeetav;
b) on 6 % netopõhipalgast;
c) abielus töötajale, kellel ei ole ülalpeetavaid ja kelle abikaasa
on tasulisel tööl, makstakse toetust summas, mille
moodustab vahe ühelt poolt ametijärgu B3 esimese
palgaastme netopõhipalga suuruse ja töötajal teoreetiliseltsaada oleva toetuse ning teiselt poolt tema abikaasa töötasuvahel. Kui viimasena nimetatud summa on sama suur võisuurem kui esimene, siis toetust ei maksta;
d) toetust ei maksta töötajale, kelle abikaasa töötab rahvusva-
helises organisatsioonis ja kelle põhipalk on instituuditöötaja palgast suurem.
2.
Laste- ja muude ülalpeetavate toetused
Laste- ja muude ülalpeetavate toetus:
a) makstakse töötajale, kes peamiselt ja pidevalt peab ülal kas
seaduslikult tunnustatud last või seadusjärgse või kohtuotsu-
sega määratud kohustuse alusel mõnd teist pereliiget võivanemateta last, kes on tema vastutusel;
b) on iga ülalpeetava kohta kindel summa, mis määratakse igal
aastal kindlaks kavas, mille juhatus heaks kiidab;c) makstakse abikaasadest sellele, kes võtab vastu majapidamis-
toetust või muud samaväärset toetust, kui mõlemadabikaasad töötavad rahvusvahelistes organisatsioonides.
Selle toetusega seotud mõisted ja maksmise tingimused on
esitatud III lisas.
3.
Õppetoetus
Töötajatel, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kelle
III lisa kohaselt määratletud ülalpeetavad lapsed õpivad statsio-naarses õppevormis alg-, kesk- või kõrgkoolis, (
1) on õigus
saada iga-aastast õppetoetust. Toetuse suurus vastab kahekord-
sele ülalpeetava lapse toetusele ja seda makstakse iga lapse
kohta ühekordse toetusena kooliaasta alguses. Asjaomanetöötaja esitab haldusosakonnale kõik vajalikud tõendid koolia-asta alguses.
4.
Puuetega laste ja muude ülalpeetavate toetused
a) Puuetega laste ja muude ülalpeetavate toetused makstakse
töötajale, kes on peamiselt ja pidevalt vastutav selliste isikutehooldamise eest. Laps või ülalpeetav peab vastama III lisassätestatud tingimustele.
b) Kõnealuse toetuse määramise ja maksmise üksikasjad on
esitatud IV lisas.
5.
Üüritoetus
a) Seda toetust makstakse igakuiselt B, C, A1 ja L1 ametijärgu
töötajatele, kes on eluruumi üürnikud või allüürnikud jamaksavad üüriks summa, mis ületab teatava kindlaksmää-ratud osa nende töötasust; seejuures ei võeta arvesse teenus-
tasusid, mille tasumine selles asukohariigis on üürniku
kohustus.
b) Kõnealuse toetuse arvestamise meetod on sätestatud V lisas.
c) Töötajad, kes saavad üüritoetust, peavad viivitamata teatama
haldus- ja personalijuhile kõikidest olukorra muutustest, mis
võiksid mõjutada nende õigust nimetatud toetust saada.
d) Kõnealust toetust ei maksta töötajatele:
— kes saavad samalaadset toetust selle riigi ametiasutustelt,
mille kodanikud nad on;
— kelle abikaasa saab samalaadset toetust teisest rahvusva-
helisest organisatsioonist.12.9.2005 L 235/9 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) St välja arvatud lasteaed vms.
Artikkel 12
Tasu eriülesannete täitmise eest
Direktor võib määrata tasu eriülesannete täitmise eest töötajale,
kes peab asutuse huvides ajutiselt täitma endast kõrgema ameti-
järguga töötaja ülesandeid kas täies mahus või osaliselt. Kõnea-luse tasu maksmise aluseks on asjaomase töötaja ametijärgukahe palgaastme võrra kõrgem töötasu ja seda hakataksemaksma alles siis, kui töötaja on ühe kuu jooksul pidevalttäitnud kõrgema ametijärguga töötaja ülesandeid.
Artikkel 13
Sisseseadmistoetus
1. Sisseseadmistoetust makstakse töötajatele, kelle elukoht
sel ajal, kui nad instituudi töökoha vastu võtsid, oli teenistusko-
hast kaugemal kui 100 km või 60 miili.
2. Toetuse summa suuruseks on 30 päeva põhipalk.3. Sisseseadmistoetust makstakse töötajale siis, kui ta asub
instituudis oma tööülesandeid täitma.
4. Töötajad peavad poole sisseseadmistoetusest tagasi
maksma, kui nad lahkuvad töölt omal soovil enne kahe aastamöödumist.
5. Direktor võib erandkorras lubada tagasimaksekohustus
kohaldamata jätta, kui see paneks asjaomase isiku eriti raskesse
olukorda.
Artikkel 14
Mahaarvamised
1.
Sisemaks
Sisemaks ulatub kuni 40 %-ni töötaja ametijärgule ja palgaast-
mele vastavast põhipalgast. Kui see summa lisada netopõhipal-gale, saadakse brutopõhipalk.
Maksu summat näidatakse palgatõendil igakuise mahaarvami-
sena.
2.
Pensioniskeemide sissemaksed
Iga kuu arvatakse töötajate sissetulekust maha teatud protsent
netopõhipalgast, mille koordineeritud organisatsioonid ontöötajate suhtes kohaldatava pensioniskeemiga seoses heaks
kiitnud, ja kantakse see instituudi pensionieelarvele.
3.Sotsiaalkindlustusmaksed
Töötaja netopõhipalgast arvatakse iga kuu maha 5,5 % sotsiaal-
kindlustuseks. See summa lisatakse tööandja sissemaksele jamakstakse kohalikule sotsiaalkindlustusasutusele (URSSAF), misvastutab selliste osamaksete kogumise eest.
4.
Lisakindlustuse sissemaksed
Iga kuu arvatakse töötaja sissetulekust maha lisakindlustuse
sissemaksed. Instituut ja kindlustusskeemi haldav kindlustusseltslepivad aasta alguses kokku järgmise 12 kuu jooksul kohalda-tava protsendi suuruse. Mahaarvatud summa lisatakse tööandja
sissemaksele ja makstakse aasta lõpus kindlustusseltsile.
Artikkel 15
Palga ettemaks ja selle tagasimaksmine
1. Kui direktor ei otsusta teisiti, võib instituudi haldus- ja
personalijuht olemasoleva sularahavaru piires lubada maksta
töötajatele põhjendatud vajaduse korral palka intressivaba ette-maksuna.
2. Kõnesoleva ettemaksu summa ei või olla suurem kui 3
kuu netopõhipalk.
3. Ettemaksud arvatakse iga kuu maha asjaomase töötaja
sissetulekust; ettemaksud peavad olema tagasi makstud ajaks,mil makstakse eelarveaasta viimase kuu palka.
IV PEATÜKK
REISIKULUD
Artikkel 16
Sisseseadmine ja lahkumine
1. Töötajal on õigus saada nii enda kui temaga koos elavate
pereliikmete reisikulude hüvitist siirdumisel töötaja eelmise
töökoha asukohast instituudi asukohta.12.9.2005 L 235/10 Euroopa Liidu Teataja ET
2. Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub instituudi teenistu-
sest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne instituuti tööle asumist.
3. Hüvitise maksmine toimub vastavalt VI lisa I jao sätetele.
Artikkel 17
Kolimiskulud
1. Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on
seotud tema kolimisega eelmise töökoha asukohast instituudi
asukohta.
Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub instituudi teenistusest ja
naaseb riiki, kus ta töötas enne instituuti tööle asumist.
2. Töötajale hüvitatakse tema isiklike asjade ja majatarvete
kolimisega seotud kulud VI lisas sätestatud mahu ja koguse
piires, välja arvatud sõiduautod, paadid ja muud liiklusvahendid
või kindlustusmaksed.
Hüvitis makstakse asjaomasele töötajale, kui ta esitab tõestatud
arve.
Artikkel 18
Töölähetus
Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud
direktori korraldusel toimunud töölähetusega. (1)
Töötajale hüvitatakse otsesed reisikulud koos majutuskulude ja
nendega seotud kuludega kohas, kuhu töötaja lähetatakse.
Hüvitise maksmise tingimused, määrad ja muud üksikasjad on
esitatud VII lisas.
V PEATÜKK
SISEMINE KORRALDUS
Artikkel 19
Tööaeg
Töötaja tavaline tööaeg on 40 tundi nädalas ajavahemikus
esmaspäev kell 9.00 kuni reede kell 17.00.Direktor võib anda loa paindliku tööajaga töötamiseks vastavalt
töötaja isiklikule olukorrale või tema töö eripärale.
Kui direktori äranägemisel määratud erandlikud asjaolud seda
nõuavad, võib töötajalt nõuda töötamist laupäeviti. Selliseljuhul on töötajal õigus saada tehtud töötundidele vastavalt vabaaega tööpäeval.
Artikkel 20
Riigipühad
Vastuvõtjariigi riigipühad on vabad päevad ka instituudi tööta-
jatele. Prantsusmaal on need järgmised päevad:
a) uusaasta (1. jaanuar)
b) teine ülestõusmispüha
c) kevadpüha (1. mai)
d) võidupüha (8. mai)
e) taevaminemispüha
f) teine nelipüha
g) Bastille' vallutamise aastapäev (14. juuli)
h) Neitsi Maarja taevaminemise püha (15. august)
i) kõigi pühakute päev (1. november)
j) vaherahu päev (11. november)
k) esimene jõulupüha (25. detsember)
Neid vabu päevi ei arvata maha töötaja põhipuhkusest.
Kui mõni neist päevadest langeb laupäevale või pühapäevale,
võib direktor otsustada anda vaba päeva muul nädalapäeval.
Artikkel 21
Puhkus
1.
Iga-aastane puhkus
a) Õigus puhkusele
Töötajal on õigus saada iga-aastast tasulist puhkust 2,5
tööpäeva ulatuses iga töötatud kuu eest. Puhkuse saamise
õigus kehtib iga kalendriaasta kohta.12.9.2005 L 235/11 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) See hüvitis on mõeldud kulude katteks ning seda ei peaks seetõttu
käsitlema täiendava sissetulekuna.
1. aprilli ja 30. juuni vahelisel ajal tööle asunud töötajal on
õigus saada ette 15 puhkusepäeva oma iga-aastasest puhku-sest, kui puhkus võetakse pärast viimasena nimetatudkuupäeva.
Kui töötaja ei ole töökoha vajaduste tõttu 31. detsembriks
kõiki puhkusepäevi kasutanud, võib direktor või tema
kohusetäitja anda loa kõigi või osa kasutamata puhkusepäe-vade ülekandmiseks järgmisse aastasse. Kui selliseltülekantud päevi ei kasutata 31. märtsiks, kaotavad nadkehtivuse.
b) Halduskord
Töötaja, kes soovib võtta puhkust punktis a sätestatud
puhkuse saamise õiguse kohaselt, peab selleks saama direk-tori eelneva nõusoleku.
Puhkusepäevade registrit peab instituudi haldusosakond,
kust töötaja saab puhkuseavalduse vormi. Puhkusepäevaderegister näitab, kui palju jooksva aasta puhkusepäevi on
kasutamata.
Töötaja täidab järgmised punktid:
— soovitud puhkusepäevade arv,— alguse kuupäev ja kellaaeg,— tööle naasmise kuupäev ja kellaaeg,— riik või riigid, kus puhkus kavatsetakse veeta,— aadress puhkusel viibimise ajal (vabatahtlik) ja
— telefoninumber puhkusel viibimise ajal (kui võimalik).
Pärast direktori või tema asetäitja nõusoleku saamist taga-
stab töötaja puhkuseavalduse vormi haldusosakonda, kusseda säilitatakse töötaja isikutoimikus.
c) Kasutamata puhkus töötaja töölt lahkumise korral
Töötaja instituudist lahkumise korral tema kasutamata
puhkus tühistatakse. Kui direktor kinnitab kirjalikult, et
töötajal ei olnud võimalik kogu puhkust kasutada töögaseotud vajaduste tõttu, võib töötaja siiski saada tasandustoe-tust ühe kuuekümnendiku ulatuses oma netopõhipalgast igakasutamata puhkusepäeva eest.
2.
Palgata puhkus
Direktor võib töötaja taotlusel anda talle täiendavalt palgata
puhkust kuni 15 järjestikuse päeva ulatuses.
See ei mõjuta teenistusstaaži ega pensioniõiguste arvestamist.Kõik pensioniskeemi osamaksed ja sotsiaalmaksed arvatakse
palgata puhkuse ajal maha nii nagu siis, kui töötaja oleks tava-pärasel viisil palka saanud.
3.
Haiguspuhkus, rasedus- ja sünnituspuhkus ja muud eripuh-
kused
Lisaks iga-aastasele puhkusele antakse lisapuhkust haiguse, rase-
duse ja sünnituse või erakorraliste asjaolude tõttu.
Eripuhkuste andmise üksikasjad ja kord on sätestatud VIII lisas.
Artikkel 22
Puhkus kodumaal
Töötajal, kellel on õigus saada kodumaalt lahkumise toetust, on
õigus iga kolme teenistuses oldud aasta kohta saada hüvitist niienda kui temaga koos elavate pereliikmete edasi-tagasi reisku-
lude eest sellesse riiki, mille kodanikud nad on.
Reisikulud hüvitab haldusosakond, arvestades kõige odavamat
reisimise viisi vastavalt VII lisa tingimustele.
Kodumaal veedetava puhkuse korral on õigus saada iga-aasta-
sele puhkusele lisaks viis puhkusepäeva.
VI PEATÜKK
ARUANDED JA EDUTAMINE
Artikkel 23
Üldsätted
1. Kõigi töötajate tööle, välja arvatud direktori töö, antakse
hinnang igal aastal hiljemalt 15. detsembriks.
Hinnanguaruandes kirjeldatakse töötaja pädevust võrreldes teis-
tega ja see annab võimaluse töötajat kiita või, vastupidi, näidata
tema puudusi, et ta töötulemused paraneksid.
2. Aruannetes käsitletakse järgmisi kriteeriume:
a) hoolikus ja täpsus,
b) töö kvaliteet ja kiirus,
c) algatusvõime,c) käitumine ja suhtlemine.12.9.2005 L 235/12 Euroopa Liidu Teataja ET
Iga kriteeriumit hinnatakse skaalal 0 — 5. Kokkuvõtlik hinnang
esitatakse iga-aastasel aruandevormil, mida säilitatakse töötajaisikutoimikus.
Artikkel 24
Menetlus
1. Direktor nimetab töötajad, kelle ülesanne on koostada
aruanne kõigi või osa nende alluvuses töötavate isikute kohta.
2. Kui kõik hinnanguaruanded on valmis, kutsub direktor
kokku ametialase edutamise nõukogu, mille tegevust juhib temaise ja kuhu kuuluvad kõik töötajad, kes aruandeid koostasid.Haldus- ja personalijuht osaleb ametialase edutamise nõukogu
koosolekutel ning tal on hääleõigus tema alluvaid puudutavates
küsimustes ja nõuandev osa teisi töötajaid puudutavates küsi-mustes.
3. Haldus- ja personalijuhi soovitusel kinnitab direktor
lõplikud hinnangud kõikide töötajate kohta ja laseb kirjutadaasjakohased aruanded, millele kirjutavad alla kõik ametialaseedutamise nõukogu liikmed.
4. Direktor või vajaduse korral tema kohusetäitja kohtub
isiklikult iga töötajaga, üldjuhul ametialase edutamise nõukogukoosolekute raames. Töötaja tutvub tema kohta koostatudaastahinnanguga ja annab aruandevormile allkirja, millega
tõendab, et teda on hinnangust teavitatud.
5. Aastaaruanne on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud
haldusdokument, mille kohta ei ole võimalik kaebust esitada
ühelegi asutusevälisele organile.
Artikkel 25
Aruannetele järgnevad meetmed
1. Erakordselt hea hinnanguaruanne võib olla aluseks erand-
korras kõrgemale palgaastmele või koguni kõrgemale ametijär-gule edutamiseks, kui eelarveline ametikoht seda võimaldab.
2. Kaks järjestikust negatiivset hinnanguaruannet lubavad
hoida töötajat veel ühe aasta samal palgaastmel.
3. Kaks või enam negatiivset aruannet võivad olla lepingu
uuendamata jätmise aluseks.VII PEATÜKK
DISTSIPLINAARMENETLUS
Artikkel 26
Mõisted
1. Kui töötaja või endine töötaja ei tule tahtlikult või hoole-
tuse tõttu toime personalieeskirjades sätestatud ülesannete täit-misega, võib tema suhtes rakendada lihtviisilisi, rahalisi võistaatust puudutavaid distsiplinaarmeetmeid lisaks kahju hüvita-misele, mida temalt võidakse nõuda käesolevate eeskirjade ar-
tikli 2 lõike 4 ja artikli 27 alusel.
a) Lihtviisiline distsiplinaarmeede võib olla:
— suuline hoiatus;— kirjalik laitus.
b) Rahaline distsiplinaarmeede võib olla:
— iga-aastase palgatõusu kohaldamata jätmine;— kohene sama ametijärgu madalamale palgaastmele
viimine.
c) Staatust puudutav distsiplinaarmeede võib olla:
— ajutine tööülesannete täitmisest eemaldamine koos
töötasu maksmise täieliku või osalise peatamisega;
— teenistusest vabastamine, kaasa arvatud lepingu lõpeta-
mine, millega kaasneb töökoha kaotusega seotud hüvi-tise saamise õiguse täielik või osaline äravõtmine ning
võib kaasneda pensioniskeemi hüvitiste vähendamine
või ajutine peatamine.
Distsiplinaarmeetmed määrab direktor; lihtviisilise distsiplinaar-
menetluse kohta võib otsuse teha direktori volitusel tegutsevhaldus- ja personalijuht, välja arvatud juhul, kui kokku onkutsutud distsiplinaarnõukogu. (
1)
2. Kui töötajat süüdistatakse tõsises üleastumises ja direktor
leiab, et süüdistus on esmapilgul selgelt põhjendatud, ning kuitöötaja jätkamine ametikohal teda puudutava uurimise ajal
kahjustaks instituudi huve, võib asjaomase töötaja kohe töölt
kõrvaldada kuni uurimustulemuste selgumiseni ja talle vastavaltdirektori äranägemisele selle aja eest palka maksta või mitte.
Artikkel 27
Kahju hüvitamine
Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju,
mis on instituudile tekkinud tema raske hooletuse või tahtliku
tegevuse tõttu. Kui töötaja ei tööta enam instituudis, võibkõnealuse kahju hüvitamiseks kinni pidada teatava määrapensioniskeemi hüvitistest, mis võib olla kuni 70 % pensionist.12.9.2005 L 235/13 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Sellisel juhul määrab distsiplinaarmeetmed direktor.
Artikkel 28
Kaebustest teatamine
Kui tehakse ettepanek kohaldada mõne töötaja suhtes artiklis 26
nimetatud distsiplinaarmeedet, teatatakse talle sellest kirjalikult
kahe täispäeva jooksul alates distsiplinaarmeetme rakendamis-taotluse esitamisest direktorile või haldus- ja personalijuhile.Kõnealusele teatele lisatakse tema vastu suunatud kaebustpõhjendavad dokumendid koos kõikide tema kohta kirjutatud
aruannetega.
Artikkel 29
Distsiplinaarnõukogu
Viie tööpäeva jooksul alates artiklis 28 sätestatud teavitamisest
võib asjaomane töötaja esitada kirjaliku taotluse, et temajuhtumi vaataks läbi distsiplinaarnõukogu, mille direktor peabkokku kutsuma viie päeva jooksul. Distsiplinaarnõukogu koos-
olek toimub kokkukutsumisele järgneval nädalal.
Distsiplinaarnõukogu koosseis ja menetlused on sätestatud
IX lisas.
Distsiplinaarnõukogu arvamus ei ole direktori jaoks siduv.
VIII PEATÜKK
APELLATSIOONID JA APELLATSIOONINÕUKOGU
Artikkel 30
Apellatsioonid
Töötajad, endised töötajad või nende õigusjärglased võivad
direktori otsuste peale kaebusi esitada. Need kaebused või
kaebustest tulenevad menetlused ei lükka edasi vaidlustatudotsuste täideviimist.
1.
Asutusesisene halduskaebus
Asutusesisese halduskaebusega esitab töötaja, kes leiab, et talle
käesolevate eeskirjadega antud õigusi on rikutud, instituudi
direktorile põhjendatud taotluse muuta otsust, millega tema
arvates on kõnealuseid õigusi rikutud.Direktor teatab kaebuse saamisest ja vastab viie täispäeva
jooksul alates taotluse saamisest.
Eitava vastuse korral võib töötaja nõuda vahendamist. Vahenda-
mine ei ole kohustuslik.
2.Vahendamine
Vahendaja on kutseline sõltumatu õigusekspert, kelle direktor
nimetab ametisse kolmeks aastaks, kusjuures ametiaega võibpikendada.
Direktor ja asjaomane töötaja esitavad talle kõik dokumendid,
mida ta peab asja uurimisel vajalikuks.
Vahendaja esitab oma otsuse 15 päeva jooksul alates kuupäe-
vast, mil ta küsimuse oma menetlusse sai.
Tema otsus ei ole direktorile ega töötajale siduv.
Vahendamisega seotud kulud kannab instituut, kui direktor
vahendaja otsuse tagasi lükkab; kui töötaja ei tunnusta vahen-daja otsust, kannab 50 % vahendamisega seotud kuludest tema.
3.
Vaidlustatud kaebused
Kui esimesed lahenduse otsimise võimalused on kasutatud
(asutusesisene halduskaebus), on töötajal õigus pöörduda insti-
tuudi apellatsiooninõukogu poole.
Apellatsiooninõukogu koosseis, tegevus ja erimenetlused on
sätestatud X lisas.
4.Apellatsiooninõukogu otsused
Apellatsiooninõukogu otsused on mõlemale poolele siduvad.
Kõnealuseid otsuseid ei saa edasi kaevata.
a) Apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsused tühistada
või neid kinnitada.
b) Apellatsiooninõukogu võib lisaks anda korralduse, et insti-
tuut hüvitaks töötajale tekitatud varalise kahju alates
päevast, mil tühistatud otsus jõustus.12.9.2005 L 235/14 Euroopa Liidu Teataja ET
c) Apellatsiooninõukogu võib lisaks määrata, et instituut tasuks
apellatsiooninõukogu sätestatud piires kaebuse esitajale teki-tatud põhjendatud kulud ning kuulatud tunnistajate trans-pordi- ja elamiskulud. Need kulud arvutatakse käesolevateeeskirjade artikli 18 ja VII lisa põhjal.
IX PEATÜKK
PENSIONISKEEMID
Artikkel 31
Instituudi töötajate suhtes kohaldatakse mutatis mutandis koordi-
neeritud organisatsioonide pensioniskeemide eeskirju ja tingi-musi. Töötajate suhtes, kes asuvad teenistusse pärast 30. juunit2005, kohaldatakse mutatis mutandis koordineeritud organisat-
sioonide uut pensioniskeemi.
III JAOTIS
AJUTISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD
SÄTTED
Artikkel 32
Ajutiste töötajate staatust puudutavad sätted
Ajutised töötajad kuuluvad abipersonali hulka, kes võetakse üldiselt
tööle lühikeseks ajaks. Neil ei ole rahvusvahelise personali staatust janende suhtes kehtivad täiel määral vastuvõtjariigi õigusnormid ningselle riigi õigusnormid, mille kodanikud nad on.
1. Ajutised töötajad ei tööta instituudi töötajate tabelis loet-
letud eelarvelistel ametikohtadel.
2. Nende töötajate suhtes kohaldatakse I jaotise sätteid ja
järgmisi II jaotise sätteid:
— I peatükk: artikli 3 lõige 2 (abi ja hüvitamine), lõige 4 (välis-
tegevus) ja lõige 5 (kandideerimine avalikule või poliitiliseleametikohale)
— II peatükk: artikkel 5 (töötamise vanusepiirang) ja artikkel 6
(arstlik kontroll)
— III peatükk: artikkel 15 (palga ettemaks)— IV peatükk: artikkel 17 (kolimiskulud) ja artikkel 18 (töölä-
hetus)— V peatükk: artikkel 19 (tööaeg) ja artikkel 20 (riigipühad)
— VII peatükk: artikkel 27 (kahju hüvitamine)
— VIII peatükk: (apellatsioonid) — vastavalt artikli 35 lõikele 3
Artikkel 33
Lepingud
Ajutised töötajad võetakse tööle 1 — 6 kuuks. Lepinguid võib
pikendada samadel tingimustel. Instituut ja ajutised töötajad
võivad töölepingu lõpetada, teatades sellest ette 10 täispäeva.
Artikkel 34
Töötasu
1. Ajutiste töötajate töötasu määratakse kindlaks tööle-
pinguga; see koosneb kuupalgast ilma täiendavate toetusteta,olenemata asjaomase isiku perekondlikust või sotsiaalsest
olukorrast.
2. Sellest kinnitatud summast arvatakse maha töötaja sotsi-
aalkindlustusmaksed, mida töötaja maksab täielikku hüvitamist
tagavasse erakindlustusfondi, või juhul kui ta on juba ravikind-lustusskeemiga liitunud, lisakindlustusfondi.
3. Kuna ajutised töötajad ei saa pensioniskeemi hüvitisi, ei
peeta nende palgast kinni vastavaid makseid.
4. Iga aasta alguses suurendatakse ajutiste töötajate töötasu
sama protsendimäära võrra, mida juhatus rakendab töötajate
palkade suhtes.
Artikkel 35
Erisätted
1.
Sisseseadmis- ja lahkumiskulud.
Ajutistel töötajatel ei ole õigust saada oma perekonna sisse-
seadmis- või lahkumiskulude hüvitist.
2.Puhkus.
Ajutistel töötajatel on õigus saada puhkust 1,5 päeva iga
töötatud kuu kohta.12.9.2005 L 235/15 Euroopa Liidu Teataja ET
3.Vaidlused.
Asutusesisesed vaidlused ajutiste töötajate õiguste ja töötasu üle
lahendatakse käesolevate eeskirjade artiklites 30 ja 31 kirjel-datud apellatsioonimenetluste kaudu.
Kõik muud vaidlused kuuluvad vastuvõtjariigi tavakohtute juris-
diktsiooni alla.
IV JAOTIS
EKSPERTIDE, STIPENDIAATIDE JA PRAKTIKANTIDE
SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED
Artikkel 36
Staatust ja rahastamist puudutavad sätted
1. Ekspertidel, stipendiaatidel ja praktikantidel on instituudi
külalise staatus. Nende suhtes kohaldatakse käesolevate eeskir-jade I jaotise sätteid, millega nad tutvuvad enne oma tegevuse
alustamist.
2. Nende töötasu määratakse kindlaks siis, kui nad alustavad
tööd instituudis; töötasu makstakse instituudi direktorimääratud osadena vastavalt nende tööde valmimisele, mille
tegemiseks nad instituuti kutsuti või vastu võeti.
3. Tööle võetud ekspertidel ja stipendiaatidel on õigus saada
hüvitist üksnes enda reisikulude eest siis, kui nad instituutisaabuvad ja sealt lahkuvad. Erandina ja direktori otsuse aluselvõib sellist hüvitist maksta ka praktikandile.12.9.2005 L 235/16 Euroopa Liidu Teataja ET
I LISA
TÖÖKOHA KAOTUSE HÜVITAMINE
Viited: a) Personalieeskirjade artikkel 7.
b) Valitsuste eelarveekspertide kooskõlastuskomitee aruande nr 78 V lisa (august 1972).
1.Hüvitise määramise asjaolud.
Töökoha kaotuse hüvitise (1) võib määrata töötajale, kelle tööleping on lõpetatud ühel järgmistest põhjustest:
a) eelarvelise ametikoha kaotamine;
b) töö laadi või taseme muutumine selliseks, et töötaja kvalifikatsioon enam ei vasta selle nõuetele;
c) juhatusest jääb välja see liikmesriik, mille kodanik töötaja on;
d) instituudi peakontori üleviimine rohkem kui 100 kilomeetri või 60 miili kaugusele kohast, kus töötaja tööle võeti,
ja töötaja keeldumine sinna tööle asumast, kuna see ei ole tema töölepinguga ette nähtud;
e) töötaja julgeolekusertifikaadi (2) tühistamine muudel kui distsiplinaarpõhjustel.
Hüvitist ei maksta, kui:
f) töötaja on saanud teise sama ametijärgu töökoha instituudis;
g) töötaja on saanud uue ametikoha sama piirkonna teises rahvusvahelises organisatsioonis;
h) töötaja, kes on teatava liikmesriigi ametnik, on viidud üle oma riigi ametiasutusse ja saanud sealt töötasu 30 päeva
jooksul pärast instituudi töölepingu lõpetamist;
i) töötaja tööleping on lõpetatud distsiplinaarmenetluse tulemusena.
2.Hüvitise maksmine töötajatele, kes on instituudi teenistuses olnud vähem kui 10 aastat. (3)
Kehtiva lepingu korral on kõnealusel töötajal õigus saada hüvitist summas, mis saadakse, korrutades 50 % tema
igakuisest netotöötasust töölepingu lõppemiseni jäänud kuude arvuga, (4) maksimaalselt viie kuu töötasu ulatuses.
Netotöötasuna käsitletakse põhipalka koos täiendavate igakuiste toetuste ja hüvitistega.
3.Hüvitise maksmine töötajatele, kes on instituudi (3)teenistuses olnud rohkem kui 10 aastat.
Kõnealustel töötajal on õigus saada hüvitist 100 % ulatuses igakuisest netotöötasust iga instituudis töötatud aasta
kohta, maksimaalselt 24 kuu ulatuses.
Hüvitist ei maksta enamate kuude eest kui need (4), mis asjaomasel isikul on jäänud käesolevate eeskirjade artiklis 5
sätestatud vanusepiirini jõudmiseni.12.9.2005 L 235/17 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Erinevalt töölt lahkumise toetusest, mis katab vaid pensioniõigused.
(2) Üksnes juhul, kui töötaja ametikoht eeldab asjakohase sertifikaadi olemasolu.
(3) Või kokku 10 aastat järjestikust teenistust instituudis ja mõnes teises rahvusvahelises organisatsioonis.
(4) Või kuude osad väljendatuna kolmekümnendikes.
II LISA
KODUMAALT LAHKUMISE TOETUS
1. Eeskirjade artiklis 10 käsitletud töötajatele makstakse iga kuu kodumaalt lahkumise toetust. Toetuse suurus on:
a) töötajatele, kellel on õigus saada majapidamistoetust:
— 18 % võrdluspalgast esimese kümne tööaasta jooksul;
— 17 % võrdluspalgast üheteistkümnenda tööaasta jooksul;
— 16 % võrdluspalgast kaheteistkümnenda tööaasta jooksul;— 15 % võrdluspalgast alates neljateistkümnendast tööaastast;
b) töötajatele, kellel ei ole õigust saada majapidamistoetust:
— 14 % võrdluspalgast esimese kümne tööaasta jooksul;— 13 % võrdluspalgast üheteistkümnenda tööaasta jooksul;— 12 % võrdluspalgast kaheteistkümnenda tööaasta jooksul;
— 11 % võrdluspalgast alates neljateistkümnendast tööaastast.
2. Võrdluspalk on töötaja ametijärgu esimese palgaastme netopõhipalk.3. Kodumaalt lahkumise toetus ei või olla väiksem kui ametijärgu B3 esimese palgaastme põhipalk.
III LISA
LAPSED JA MUUD ÜLALPEETAVAD
1.Ülalpeetavad lapsed
a) Registreeritud abielust sündinud, seaduslikult tunnustatud bioloogiline või lapsendatud laps, keda loetakse töötaja
ülalpeetavaks, on laps, kelle alalise ülalpidamise ja kasvatuse eest hoolitseb töötaja ning kes elab alaliselt tema
perekonnas selles paikkonnas, kus töötaja töötab, või paikkonnas, kus elab teine lapsevanem.
b) Asjaomane töötaja peab esitama haldusosakonnale koopiad dokumentidest, mis tõendavad, et kõnealune laps on
materiaalselt tema ülalpeetav.
c) Last ei loeta töötaja ülalpeetavaks, kui:
— ta on saanud 26aastaseks;
— kui ta enne sellesse ikka jõudmist saab ise palka, sissetulekut või tasusid;— kui töötaja või tema abikaasa, kes lapse eest hoolt kannab, saab oma riigi või vastuvõtva riigi õigusnormide
kohaselt samalaadset toetust.
d) Haldusosakonnal on õigus nõuda töötajalt kõiki asjaomase toetuse saamise õigust kinnitavaid ametlikke või nota-
riaalseid dokumente, mida ta vajalikuks peab.
2.Muud ülalpeetavad
a) Peale lõikes 1 nimetatud lapse võib töötaja ülalpeetavaks lugeda muid isikuid, kes vastavad järgmistele tingimus-
tele:
— on töötaja otseliinis ülenev sugulane või lähisugulane või -hõimlane;
— elab alaliselt töötaja või tema abikaasa juures või on alaliselt paigutatud eriotstarbelist arstiabi andvasse
asutusse;
— asjaomasel isikul ei ole piisavalt vahendeid enda ülalpidamiseks.
b) Asjaomane töötaja peab esitama haldusosakonnale kehtiva tõendi selle kohta, et kõnealune isik on materiaalselt
tema ülalpeetav.
c) Haldusosakonnal on õigus nõuda töötajalt kõiki asjaomase toetuse saamise õigust kinnitavaid ametlikke või nota-
riaalseid dokumente, mida ta vajalikuks peab.12.9.2005 L 235/18 Euroopa Liidu Teataja ET
IV LISA
PUUDEGA ÜLALPEETAVAD
1. Ülalpeetav loetakse puudega isikuks, kui arstitõendiga kinnitatakse, et tal on sügav ja alaline puue, mis eeldab erihoo-
litsust või järelevalvet, mida tasuta ei pakuta, või eriõpetust ja -koolitust.
2. Otsuse asjaomase toetuse maksmise kohta teeb direktor pärast nõupidamist komisjoniga, mille ta sel eesmärgil kokku
kutsub ja kuhu kaastakse vähemalt üks arstipraksisega tegelev isik. Direktori otsuses määratakse asja uut läbivaatamist
välistamata kindlaks ajavahemik, mille jooksul toetust makstakse.
3. Käesolevates eeskirjades sätestatud korras toetuse saamise kriteeriumiks on tõsine ja alaline füüsiline või vaimne
vaegus.
Seega võib puudega isikuks pidada ülapeetavaid, kellel on:
— tõsine või krooniline kesk- või autonoomse närvisüsteemi kahjustus, olenemata põhjusest, nagu näiteks ajukah-
justus, müopaatia ja osaline halvatus;
— tugi- ja liikumissüsteemi tõsine kahjustus;
— ühe või mitme meeleorgani tõsine kahjustus;— krooniline ja töövõimetust põhjustav vaimuhaigus.
Eespool esitatud loetelu ei ole täielik. See on toodud üksnes näitena ja seda ei tohi võtta aluseks puude või töövõime-
tusastme hindamisel.
4. Toetus on sama suur kui ülalpeetava lapse eest makstav toetus ja seda makstakse viimasele lisaks.
5. Juhul, kui asjaomasel töötajal või tema perel on õigus saada samalaadset toetust riikliku või rahvusvahelise skeemi
kohaselt, on instituudi makstav toetus sama suur kui käesolevate eeskirjadega ettenähtud toetuse ja riikliku või
rahvusvahelise skeemi kohaselt makstava toetuse vahe.
V LISA
ÜÜRITOETUS
1. Üüritoetus on sama suur summa kui vahe tegelikult makstud üüri (millest on maha arvatud artikli 11 lõike 5
punktis a nimetatud tasud) ning järgmiselt arvutatud summa vahel:
a) 15 % netopõhipalgast C ja B ametijärgu töötajatele, kuni järguni B4, viimane kaasa arvatud;
b) 20 % netopõhipalgast B5 ja B6 ametijärgu töötajatele;
c) 22 % netopõhipalgast A1 ja L1 ametijärgu töötajatele.
2. Kõnealune osa on:
a) 50 % vallalisele töötajale või abielus töötajale, kellel ei ole ülalpeetavaid;
b) 55 % ühe ülalpeetavaga töötajale;
c) 60 % kahe või enama ülalpeetavaga töötajale.
3. Toetus ei tohi olla suurem kui:
a) 10 % asjaomase töötaja netopõhipalgast, kui tema ametijärk on C — B4, viimane kaasa arvatud;
b) 15 % asjaomase töötaja netopõhipalgast, kui tema ametijärk on B5, B6, A1 ja L1.
Netopõhipalgaks loetakse tegelikku põhipalka, mis on ette nähtud juhatuse kinnitatud iga-aastases palgaastmestikus, ilma töötasu
lisade või mahaarvamisteta.12.9.2005 L 235/19 Euroopa Liidu Teataja ET
VI LISA
REISI- JA KOLIMISKULUD
I JAGU — Töötajate ja nende pereliikmete reisikulud suundumisel elukohast teenistuskohta
1. Töötajal, kelle elukoht on teenistuskohast kaugemal kui 100 km või 60 miili, on käesolevate eeskirjade artikli 22
kohaselt õigus saada hüvitist tegelike reisikulude eest:
a) teenistusse astumisel reisi eest elukohast teenistuskohta;
b) üleviimisel ühest teenistuskohast teise, mis asub rohkem kui 100 km või 60 miili kaugusel;
c) teenistusest lahkumisel:
— kas reisi eest teenistuskohast kohta, kus ta elas enne teenistusse astumist;
— või reisi eest teenistuskohast muusse kui eespool nimetatud elukohta, tingimusel, et hüvitatavad kulud ei ole
suuremad.
2. Lõikes 1 nimetatud reisikulude hüvitamisest keeldutakse täielikult või osaliselt järgmistel juhtudel:
a) kui teenistusse astumisel ei ole töötaja õigus hüvitist saada tõestatud;
b) kui kõnealuste kulude eest on täielikult või osaliselt tasunud valitsus või muu organ;
c) kui töölt lahkumisel ei ole reis toimunud kolme kuu jooksul alates töötaja töösuhte lõppemisest või kui haldusosa-
kond ei ole saanud hüvitamistaotlust 30 päeva jooksul pärast reisi toimumist;
d) töösuhte lõppemisel, kui asjaomane isik on töölt lahkudes olnud instituudi teenistuses vähem kui 12 kuud.
3. Töötajatel, kes vastavad lõigetes 1 ja 2 esitatud tingimustele ja kes saavad majapidamistoetust, on lisaks õigus saada:
a) hüvitist oma abikaasa või ülalpeetavate laste tegelike reisikulude eest, kui nad kolivad töötaja teenistuskohta;
b) hüvitist oma abikaasa või ülalpeetavate laste tegelike reisikulude eest, kui nad siirduvad ühest teenistuskohast teise,
mis asub rohkem kui 100 km või 60 miili kaugusel ja üleviimise tähtaega ei ole määratud, kuid see on pikem kui
kaks kuud;
c) hüvitist oma abikaasa või ülalpeetavate laste tegelike reisikulude eest pärast töötaja töösuhte lõppemist, välja
arvatud juhul, kui hüvitise maksmisest võib keelduda põhjusel, et töötaja on töölt lahkudes olnud instituudi teenis-
tuses vähem kui 12 kuud.
4. Abikaasat ja ülalpeetavaid lapsi (1) käsitletakse sama ametijärguga isikutena kui asjaomast töötajat.
II JAGU — Kolimiskulud
1. Töötajatel, kelle elukoht on teenistuskohast kaugemal kui 100 km või 60 miili, on õigus saada hüvitist oma majatar-
vete kolimisega seotud tegelike kulude eest järgmiste juhtudel:
a) teenistusse astumisel;
b) kui nad viiakse üle ühest teenistuskohast teise, mis asub rohkem kui 100 km või 60 miili kaugusel ja üleviimise
tähtaega ei ole määratud, kuid see on pikem kui kaks kuud;
c) teenistusest lahkumisel, välja arvatud juhul, kui hüvitise maksmisest võib keelduda põhjusel, et töötaja on töölt
lahkudes olnud instituudi teenistuses vähem kui 12 kuud.12.9.2005 L 235/20 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Või III ja IV lisas kindlaksmääratud ülalpeetavad.
2. Majatarvete kolimisega seotud kulutused, kaasa arvatud pakkimine, (1) hüvitatakse järgmises ulatuses:
a) Töötajatele, kellel on õigus saada majapidamistoetust:
Ametijärguta töötaja 7 000 kg või 46 m3
A ja L 6 000 kg või 40 m3
B ja C 3 000 kg või 20 m3
Lisaks 750 kg või 5 m3töötajaga koos elava lapse kohta.
b) Töötajatele, kellel ei ole õigust saada majapidamistoetust:
Ametijärguta töötaja 5 000 kg või 33 m3
A ja L 4 000 kg või 27 m3
B ja C 2 000 kg või 13 m3
Käesoleva jao sätetele vastava hüvitise saamiseks peavad töötajad esitama haldus- ja personalijuhile eelnevaks kinnita-
miseks vähemalt kaks eri ettevõtetes koostatud kolimiskulude kalkulatsiooni koos oma majatarvete nimekirjaga. (2)
Hüvitamine toimub üksnes selleks kehtiva õiguse piires ja madalaima kalkulatsiooni alusel.
3. Töötajad võivad taotleda käesolevas jaos sätestatud hüvitamist üksnes juhul, kui asjaomaseid kulusid ei kata valitsus
või muu organ.12.9.2005 L 235/21 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Hüvitise maksmine ei laiene majapidamistarvete kindlustusele.
(2) Kõnealused kaks kalkulatsiooni peavad olema tehtud sama kaalu (või mahu) ning sama vahemaa kohta.
VII LISA
LÄHETUSKULUD
Instituudi töökohustuste tõttu lähetuses viibival töötajal on õigus saada hüvitist kõigi reisikulude eest ning päevaraha, mis katab
elamiskulud teenistuskohast eemalviibimise ajal vastavalt käesolevate eeskirjade artiklile 18.
I JAGU — Transpordivahendid
Lähetuses olev töötaja reisib kõige odavamat transporti kasutades, kui käesolevas jaos ei ole ette nähtud teisiti. (1) Tavalis-
teks transpordiviisideks loetakse õhu- ja raudteetransporti.
Direktor võib siiski anda lähetuses viibivale töötajale loa kasutada transpordivahendina isiklikku sõiduautot või
ametiautot, eriti juhul, kui töötajal on arstitõend selle kohta, et ta ei tohi tervislikel põhjustel lennukiga sõita, ning kui
raudteeühendust ei ole või on rongisõit liiga pikk või liiga kallis.
Kui lähetuses olev töötaja otsustab pärast vastava loa saamist kasutada muud kui kõige odavamat transpordiviisi, kohal-
datakse järgmisi reegleid:
— talle makstakse hüvitist üksnes kõige odavama transpordivahendi piletihinna ulatuses;— tal on õigus saada päevaraha ainult selle aja eest, mis oleks kulunud lähetusele siis, kui ta oleks kasutanud kõige
odavamat transpordivahendit;
— kui töötaja valitud transpordivahendi kasutamise tõttu kulub reisimisele rohkem tööaega kui oleks kulunud kõige
odavamat transpordivahendit kasutades, arvatakse see tööaeg maha töötaja korralisest puhkusest.
1 . Reisimine lennukiga
Kui direktor ei ole andnud asjakohast eriluba, toimuvad kõik lennureisid turistiklassis või samaväärses klassis.
2 . Reisimine raudteel
a) Ametijärkude A ja L töötajatel on õigus reisida esimeses klassis;
b) ametijärkude B ja C töötajatel on õigus reisida teises klassis;
c) kui öine rongisõit kestab vähemalt kuus tundi, on töötajal õigus saada hüvitist magamiskoha kasutamise eest, kuid
mitte kupeekoha eest; kupeekoha kasutamise korral on töötajal vastavalt oma ametijärgule õigus saada hüvitist
esimese või teise klassi magamiskoha eest;
d) direktor võib anda madalama ametijärgu töötajale loa reisida koos kõrgema ametijärgu töötajatega, kui see
hõlbustab lähetuse korraldamist; sel juhul makstakse hüvitist kõrgema ametijärgu järgi.
3 . Maanteereisid — isikliku sõiduauto kasutamine
a) Töötajale võib anda loa kasutada lähetuses isiklikku sõiduautot, kui see vastab instituudi huvidele. Sellisel juhul on
tal õigus saada toetust läbitud kilomeetrite eest, mis arvutatakse lühima tavalise marsruudi alusel. Kõnealune toetus
arvutatakse selle määra alusel, mida kohaldatakse riigis, kus instituut asub, olenemata riigist või riikidest, kuhu
sõidetakse. Kasutatavad määrad tehakse teatavaks ametlikus märgukirjas. (
2)
b) Kui asjaomasele töötajale on antud luba sõidutada teisi instituudi töötajaid, makstakse talle iga kaasreisija kohta
täiendavat toetust summas, mis moodustab 10 % läbitud kilomeetrite eest makstavast toetusest; (3) kui valitud
teekonnaga on seotud erimaksud (teemaksud, auto ülevedu laeva või praamiga), hüvitatakse need maksmist
tõendavate dokumentide alusel, välja arvatud lennureisidega seotud kulud.
c) Isiklikku sõiduautot kasutav töötaja peab eelnevalt näitama, et tal on kindlustuspoliis, mis katab kolmandate
isikute ja eelkõige kaasreisijatega seotud riskid.
d) Liiklusõnnetuse puhul ei hüvita instituut materiaalse kahju maksumust.12.9.2005 L 235/22 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Nimetatud sätteid võib direktori otsuse alusel kohaldada ka ajutiste töötajate suhtes.
(2) Kogusumma ei või ületada summat, mille instituut oleks muidu pidanud kulutama.
(3) Sellisel juhul “reisijatele” reisikulusid ei hüvitata.
II JAGU — Lähetuses viibiva töötaja päevaraha
1. Lähetuses viibival töötajal on õigus saada päevaraha vastavalt määrale, mille juhatus kinnitab igal aastal. Kui lähetus
toimub koordineeritud organisatsioonide liikmesriikidesse, väljendatakse päevaraha määr kohalikus vääringus.
Sellele vaatamata võib direktor anda loa:
a) rakendada erimäärasid riikide puhul, kus elukallidus on tavalisest suurem või väiksem;
b) maksta töötajale kõrgemat päevaraha määra kui ta peaks saama, kui see hõlbustab lähetuse korraldust;
c) maksta päevaraha lähetuse jooksul määratud haiguspuhkuse ajal, välja arvatud juhul, kui lähetus toimub kohta,
kus töötaja elab.
2. Päevaraha arvutatakse järgmiselt:
a) töötajal on õigus saada päevaraha iga lähetuses oldud 24-tunnise ajavahemiku eest; (1)
b) vähem kui 4 tundi kestnud lähetuse eest päevaraha ei maksta;
c) rohkem kui 4 tundi, kuid vähem kui 8 tundi kestva lähetuse eest on töötajal õigus saada veerand päevarahast.
Samuti on tal õigus saada veerand päevarahast lähetuses oldud 24-tunnist ajavahemikku ületava aja eest, mis
kestab rohkem kui 4 tundi, kuid vähem kui 8 tundi;
d) kui lähetus kestab 8 tundi või rohkem ja selle juurde ei kuulu majutus hotellis, on töötajal õigus saada pool päeva-
rahast. Samuti on tal õigus saada pool päevarahast lähetuses oldud 24-tunnist ajavahemikku ületava aja eest, mis
kestab 8 tundi või rohkem, kuid vähem kui 24 tundi;
e) kui lähetus eeldab majutust hotellis, võib asjaomasele töötajale maksta päevaraha kogusumma;
f) päevaraha arvestamisel lisatakse tegelikule reisimisele kulunud ajale tinglik aeg raudteejaama või lennujaama
jõudmiseks. Nimetatud ajavahemike kestus on järgmine:
— 2 tundi rongireiside puhul;— 3 tundi lennureiside puhul.
3 . Vähendatud päevaraha
Päevaraha vähendatakse:
a) kui reis sisaldab toitlustust või öist majutust: 15 % võrra iga peamise söögikorra eest ja 50 % võrra öise majutuse
eest;
b) reisi kestvuse ajaks kolme kümnendiku võrra, kui töötaja reisib öösel laevaga (kasutades magamiskohta või kajutit),
rongi või lennukiga;
c) kolme kümnendiku võrra, kui töötaja suundub lähetusse kohta, kus on tema ametlik elukoht ning kus elab tema
pere;
d) kolme neljandiku võrra, kui majutuse tagab instituudiväline asutus.
4. Päevaraha lisad
Päevaraha peaks katma kõik kulud, mis töötajal lähetusega seoses tekivad, välja arvatud allpool loetletavad kulud,
mille eest võib taotleda lisahüvitist:
a) viisamaksud ja muud samalaadsed maksud, mis on otseselt seotud lähetusega;
b) tasu ülemäärase pagasi eest, kui direktor on selleks konkreetse loa andnud;
c) tööülesannete täitmisega seotud posti-, telegraafi- ja kaugekõnede kulud;12.9.2005 L 235/23 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Nimetatud ajavahemikke arvestatakse alates kuupäevast ja kellaajast, mil töötaja lahkub instituudist või oma kodust kuni kuupäeva ja
kellaajani, mil ta jõuab tagasi instituuti või koju. Kui töötaja on enne lähetusse minekut puhkusel, loetakse arvestuse aluseks olevakskuupäevaks ja kellaajaks lähetuse algus, ning kui töötaja jääb kohe pärast lähetust puhkusele, loetakse selliseks kuupäevaks ja kellaajakslähetuse lõpp.
d) töötaja kantud vastuvõtukulud direktoriga kokkulepitud tingimustel;
e) taksosõidukulud, kui direktor on selleks eelneva nõusoleku andnud ja esitatakse tõendav kviitung.
Kui teatavates tingimustes ületavad majutuskulud 60 % päevarahast, võib instituut tekkinud vahe osaliselt või täieli-
kult hüvitada, kui esitatakse vastav kviitung ja tõend selle kohta, et lisakulutus oli vältimatu. Kõnealune hüvitis ei või
olla suurem kui 30 % päevarahast.
VIII LISA
HAIGUSPUHKUS, RASEDUS- JA SÜNNITUSPUHKUS JA MUUD ERIPUHKUSED
1.Töölt puudumine tervislikel põhjustel ja haiguspuhkus
a) Töötaja, kes on haiguse või õnnetusjuhtumi tõttu töölt puudunud rohkem kui kolm päeva järjest, peab esitama
arstitõendi kolme päeva jooksul alates puudumisest.
b) Kui haigusest või õnnetusjuhtumist tingitud töölt puudumine kestab vähem kui kolm päeva ja arstitõendit ei
esitata, võib juhul, kui kalendriaasta jooksul puudutakse selliselt rohkem kui üheksa tööpäeva, arvata nimetatud
päevad maha töötaja saada olevast puhkusest või rahalistest tasudest, kui tal enam puhkust saada ei ole.
c) Töötajal, kes puudub töölt haiguse või õnnetusjuhtumi tõttu, on õigus arstitõendi esitamisel saada haiguspuhkust
ja selle aja eest täispalka koos toetustega kõige rohkem 13 järjestikust nädalat. Töötaja peab instituudile tagasi
maksma selle osa haigushüvitistest, mida tal on õigus haiguspuhkusel oldud ajavahemiku eest saada vastuvõtva
riigi sotsiaalkindlustusseaduste kohaselt.
d) Haigusest või õnnetusjuhtumist tingitud pidevat puudumist üle 13 nädala võib direktor pidada töölepingu lõpeta-
mise põhjuseks.
e) Sagedasi lühikesi haigusperioode võib direktor pidada töölepingu lõpetamise põhjuseks.
f) Instituudi direktor võib igal ajal nõuda, et asjaomane töötaja läbiks tervisekontrolli.
2.Nakkushaigused, vaktsineerimine ja õnnetusjuhtumid
a) Töötaja, kes on haigestunud nakkushaigusesse, ei tohi tööle ilmuda ning peab tekkinud asjaoludest viivitamata
teatama haldus- ja personalijuhile. Kui nakkushaigusesse on haigestunud töötaja pereliige või lähedane isik, peab
töötaja sellest viivitamata teatama haldus- ja personalijuhile ning järgima kõiki nimetatud ametniku kehtestatud
tervisekaitseabinõusid. Kõigil töötajatel, kes on olnud kontaktis nakatunud isikuga ning peavad seetõttu töölt
eemale jääma, on õigus saada kõiki neile ettenähtud tasusid; selliselt puudutud tööpäevi ei loeta haiguspuhkuseks
ega arvata maha korralisest puhkusest.
b) Töötaja peab laskma endale teha kõik vaktsineerimised või kaitsepookimised, mida vajalikuks peetakse.
c) Töötaja peab võimalikult kiiresti teatama haldus- ja personalijuhile kõikidest kas tööl või väljaspool töökohta
temaga juhtunud õnnetustest, kui tähtsusetud need ka hetkel ei tunduks, lisades võimalike tunnistajate nimed ja
aadressid.
3.Eripuhkus ning rasedus- ja sünnituspuhkus
a) Direktor võib erakorraliste või edasilükkamatute asjaoludega seoses võimaldada töötajale täielikult või osaliselt
tasustatud või palgata eripuhkust mitte rohkem kui kümme päeva aastas.
b) Seoses abiellumisega antakse töötajale viiepäevane tasuline eripuhkus. Töötajale antakse samadel tingimustel
puhkust ka abikaasa või otseliinis üleneva või alaneva sugulase surma korral.
c) Töötajale antakse asjakohase arstitõendi esitamisel tasuline rasedus- ja sünnituspuhkus, mida ei loeta haiguspuhku-
seks ega arvata maha korralisest puhkusest. Rasedus- ja sünnituspuhkus kestab kuusteist nädalat ja algab kuus
nädalat enne prognoositud sünnituse aega. Kui sünnitus toimub prognoositud kuupäevast hiljem, pikendatakse
puhkust nii, et see kestab kümme nädalat pärast sünnitust.
Asjaomane töötaja peab instituudile tagasi maksma selle osa sünnitustoetusest, mida tal on samal ajal õigus saada
Prantsuse sotsiaalkindlustussüsteemi kohaselt.12.9.2005 L 235/24 Euroopa Liidu Teataja ET
IX LISA
DISTSIPLINAARNÕUKOGUDE KOOSSEIS JA MENETLUSED
1.Distsiplinaarnõukogu koosseis
Distsiplinaarnõukogu koosseisu kuuluvad:
a) esimehena direktori määratud A või L ametijärgu töötaja, kes ei ole haldus- ja personalijuht ega isik, kellele asjao-
saline allub;
b) direktori määratud töötaja;
c) asjaosalise töötaja määratud töötaja, kellel on sama ametijärk;
d) haldus- ja personalijuht, kes tegutseb õigusnõustajana ja kellel ei ole hääleõigust.
2.Menetlus
a) Distsiplinaarnõukogu tutvub kõigi juhtumi arutamisega seotud dokumentidega. Kui asjaosaline seda taotleb, kuula-
takse ta ära. Asjaosalist võib abistada või esindada mõni töötaja. Distsiplinaarnõukogu kuulab ära ka kõik isikud,
keda ta peab vajalikuks välja kutsuda.
b) Distsiplinaarnõukogu koosolekud on kinnised. Selle liikmed ei avalda menetluse käigus neile teatavaks saanud
andmeid ega menetluse üksikasju.
c) Distsiplinaarnõukogu esitab direktorile oma põhjendatud arvamuse. Arvamuses esitatakse soovitus karistuse vaja-
likkuse ja ranguse kohta.12.9.2005 L 235/25 Euroopa Liidu Teataja ET
X LISA
APELLATSIOONINÕUKOGU
A.Pädevus
Apellatsiooninõukogul on õigus lahendada käesoleva eeskirja või artiklis 7 nimetatud lepingute rikkumisega seotud
vaidlusi. Selle pädevuses on käsitleda praeguste või endiste töötajate või nende õigusjärglaste apellatsioonkaebusi
direktori otsuste peale.
B.Koosseis ja staatus
a) Apellatsiooninõukogu koosseisus on esimees ja kaks liiget. Neid võivad asendada asetäitjad. Esimehel või ühel
liikmel ja ühel asetäitjal peab olema õigusalane kvalifikatsioon.
b) Instituudi juhatus nimetab esimehe, tema asetäitja, liikmed ja nende asetäitjad kaheks aastaks väljastpoolt insti-
tuuti. Kui keegi neist ei saa enam nõukogus töötada, nimetatakse ametiaja lõpuni tema asemele uus isik.
c) Apellatsiooninõukogu koosolek on otsustusvõimeline ainult siis, kui kohal on esimees või tema asetäitja ning kaks
liiget või nende asetäitjad.
d) Nõukogu liikmed on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatud.
e) Esimehe, liikmete ja asetäitjate tasu määrab kindlaks instituudi juhatus.
f) Apellatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra vastavalt käesoleva lisa sätetele.
C.Sekretariaat
a) Direktor nimetab instituudi töötajate hulgast nõukogu sekretäri.
b) Nõukogu sekretär tegutseb oma ülesannete täitmisel registripidajana ning on vastutav üksnes nõukogu ees.
D.Apellatsioonkaebused
a) Nõukogule esitatud apellatsioonkaebused võetakse vastu ainult siis, kui kaebaja ei ole varem saanud teda rahu-
ldavat lahendust direktorile esitatud asutusesisese halduskaebuse peale.
b) Kaebajal on aega kakskümmend päeva alates vaidlustatud otsuse väljakuulutamisest või lepitaja soovituste tagasi-
lükkamisest, et esitada kirjalik taotlus apellatsiooninõukogule selle otsuse tühistamiseks või muutmiseks. Kõnealu-
ne taotlus esitatakse instituudi haldus- ja personalijuhile, kes teatab selle vastuvõtmisest ja alustab nõukogu kokku-
kutsumise menetlust.
c) Apellatsioonkaebused tuleb esitada apellatsiooninõukogu sekretariaati kahe kuu jooksul alates vaidlustatud otsuse
väljakuulutamisest. Apellatsiooninõukogu võib erandkorras siiski vastu võtta ka apellatsioonkaebusi, mis on
esitatud ühe aasta jooksul alates vaidlustatud otsuse väljakuulutamisest, eriti juhul, kui tegemist on pensioniküsi-
mustega.
d) Apellatsioonkaebused tuleb esitada kirjalikult; kaebaja peab kaebuses nimetama kõik selle põhjused ja samal ajal
lisama dokumentaalsed tõendid.
e) Apellatsioonkaebused ei lükka edasi vaidlustatud otsuse täitmist.
E.Ettevalmistus
a) Apellatsioonkaebused antakse kohe üle direktorile, kes peab nende kohta esitama kirjaliku märkuse. Selle märkuse
koopia edastatakse kuu aja jooksul alates kaebuse esitamisest nõukogu sekretärile ja kaebajale, kes võib sellele
kirjalikult vastata kahekümne päeva jooksul, ning nõukogu sekretär edastab selle vastuse koopia kohe direktorile.
b) Sekretär edastab apellatsioonkaebused koos märgukirjade ja tõendavate dokumentidega, direktori märkused ja
kaebaja vastuse, kui see olemas on, nõukogule kolme kuu jooksul alates kaebuse esitamisest ning vähemalt viis-
teist päeva enne koosolekut, kus seda arutama hakatakse.
F.Nõukogu kokkukutsumine
Apellatsiooninõukogu kutsub kokku selle esimees. Põhimõtteliselt arutab nõukogu talle esitatud kaebusi nelja kuu
jooksul alates esitamise kuupäevast.12.9.2005 L 235/26 Euroopa Liidu Teataja ET
G.Nõukogu koosolekud
a) Apellatsiooninõukogu koosolekud on kinnised (välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab teisiti). Nõukogu
arutelud on salajased.
b) Menetluses osalevad direktor või tema esindaja ja kaebaja ning nad võivad esineda suuliste avaldustega oma
märgukirjades toodud põhjenduste kaitseks.
c) Nõukogu võib nõuda kõiki dokumente, mida ta peab esitatud kaebuse arutamisel vajalikuks. Need dokumendid
tuleb edastada ka direktorile ja kaebajale.
d) Nõukogu kuulab ära asjaosalised ja need tunnistajad, kelle osalemist menetluses ta peab vajalikuks. Iga töötaja, kes
on kutsutud tunnistajaks, peab ilmuma nõukogu ette ega või keelduda nõutud teavet esitamast.
e) Nõukogu koosolekul osalevad isikud ei tohi mingil juhul avalikustada seal saadud teavet ega menetluse käigus
esitatud arvamusi.
H.Nõukogu otsused
a) Erandlikel asjaoludel võib nõukogu välja anda ajutise korralduse, millega lükatakse vaidlustatud meetme elluvii-
mine edasi kuni lõpliku otsuse tegemiseni järgmistes lõikudes sätestatud korras.
b) Otsused võetakse vastu häälteenamusega. Otsused tuleb koostada kirjalikult ja seal tuleb näidata, millel need
põhinevad. Otsuseid ei saa edasi kaevata ja need on mõlemale asjaosalisele siduvad ühe täispäeva möödumisel
nende teatavakstegemisest.
c) Nõukogult võib siiski nõuda tehtud otsustes kirjavigade või juhuslike vigade parandamist. Vigade parandamise
taotlused tuleb esitada kuue kuu jooksul alates päevast, mil viga märgati.12.9.2005 L 235/27 Euroopa Liidu Teataja ET