Nõukogu otsus 2004/201/JSK,

19. veebruar 2004,

SIRENE käsiraamatu muutmiseks vajalike menetluste kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Kreeka Vabariigi algatust, [1]

võttes arvesse Euroopa parlamendi arvamust [2]

ning arvestades järgmist:

(1) Kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise 1990. aasta konventsiooni, edaspidi "Schengeni konventsioon", [3] IV jaotise kohaselt loodud Schengeni infosüsteem, edaspidi "SIS", on tähtis vahend Euroopa Liidu raamistikku kaasatud Schengeni acquis' sätete kohaldamiseks.

(2) Vastavalt Schengeni konventsiooni artiklile 92 ei või liikmesriikide siseriiklikud süsteemiosad vahetada omavahel SISi andmeid otse, vaid ainult Strasbourgis asuva tehnilise abi üksuse kaudu. Schengeni konventsiooni teatavate sätete nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikku teatavat täiendavat teavet on siiski asjakohane vahetada otse kahe või enama osapoole vahel. Sellist täiendavat teavet on vaja eelkõige seoses Schengeni konventsiooni artiklitest 25, 39, 46, 95–100, artikli 102 lõikest 3, artikli 104 lõikest 3, 106, 107, 109 ja 110 tulenevate meetmetega. Kõnealuse täiendava teabe vahetust teostavad kõigi liikmesriikide SIRENE bürood.

(3) SIRENE käsiraamat on iga liikmesriigi SIRENE büroo töötajatele mõeldud juhiste kogumik, milles kirjeldatakse üksikasjalikult sellise täiendava teabe kahe- või mitmepoolset vahetust reguleerivaid eeskirju ja korda.

(4) Tuleks tagada SIRENE käsiraamatu ühtsus. Siinkohal tuleks kohaldada Schengeni acquis' tehnilisi sätteid.

(5) Käesoleva otsuse kohased SIRENE käsiraamatu 1. osa muudatused peaksid piirduma Schengeni konventsiooni kohaldatava versiooni kajastamisega.

(6) On vaja kehtestada SIRENE käsiraamatu muutmise kord vastavalt erinevate asutamislepingute asjakohastele sätetele.

(7) SIRENE käsiraamatu edasist muutmist võimaldav õiguslik alus hõlmab kahte dokumenti: käesolev otsus, mis põhineb Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktidel a ja b, artikli 31 punktidel a ja b ning artikli 34 lõike 2 punktil c, ning nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 378/2004 SIRENE käsiraamatu muutmise korra kohta, [4] mis põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 66. Selle põhjuseks on asjaolu, et Schengeni konventsiooni artikli 92 kohaselt on Schengeni infosüsteemi kaudu liikmesriikide määratud asutustel automatiseeritud otsingumenetluse abil juurdepääs märgetele isikute ja esemete kohta, et teha piirikontrolle ja muid siseriiklike õiguse kohaselt riigis tehtavaid politsei- ja tollikontrolle ning väljastada viisasid ja elamislube ja kohaldada välismaalasi käsitlevaid õigusnorme seoses isikute liikumist käsitleva Schengeni acquis' kohaldamisega. Põhjenduses 2 osutatud Schengeni konventsiooni sätete rakendamiseks vajaliku täiendava teabe vahetamine kõigi liikmesriikide SIRENE büroode vahel aitab lisaks üldisele politseikoostööle kaasa kõnealustele eesmärkide saavutamisele.

(8) Asjaolu, et vajalik õiguslik alus hõlmab kahte eri dokumenti, ei mõjuta põhimõtet, mille kohaselt SIS kujutab ja peaks jätkuvalt kujutama endast ühte ühtset infosüsteemi ning SIRENE bürood peaksid jätkama oma ülesannete täitmist ühtsel viisil.

(9) Käesoleva otsusega nähakse ette selle rakendamiseks vajalike meetmete võtmise kord, mis on samane määruse (EÜ) nr 378/2004 asjakohaste sätetega, tagamaks SIRENE käsiraamatu tervikliku muutmise ühtse rakenduskorra.

(10) Tuleks luua kord, mis võimaldaks Islandi ja Norra esindajatel ühineda komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel abistavate komiteede tööga. Sellist korda on kaalutud ühenduse ning Islandi ja Norra vahelises kirjavahetuses, [5] mis on lisatud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingule nende kahe riigi ühinemise kohta Schengeni acquis' [6] rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

(11) Käesolev otsus ning Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalemine selle vastuvõtmisel ja kohaldamisel ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalise osalemise korda Schengeni acquis's, mis on kindlaks määratud vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusega 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta võtta osa mõnedest Schengeni acquis' sätetest [7] ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes. [8]

(12) Käesolev otsus kujutab endast akti, millega arendatakse edasi Schengeni acquis' d või mis on sellega muul viisil seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

SIRENE käsiraamat on iga liikmesriigi SIRENE büroo töötajatele mõeldud juhiste kogumik, milles kehtestatakse eeskirjad ja kord, mis reguleerivad kahe- või mitmepoolset täiendava teabe vahetust, mida on vaja Euroopa Liidu raamistikku kaasatud Schengeni konventsiooni teatavate sätete nõuetekohaseks rakendamiseks.

Artikkel 2

1. Komisjon muudab vastavalt artiklis 3 viidatud regulatiivkomitee menetlusele SIRENE käsiraamatu sissejuhatust, 1. ja 2. osa, 3. osa sissejuhatust ja punkte 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4, 3.1.5, 3.1.7, 3.1.8, 3.1.9, 3.1.10 ja 3.2, 4. osa sissejuhatust ja punkte 4.1.1, 4.1.2, 4.2, 4.3, 4.3.1, 4.3.2, 4.3.3, 4.4, 4.4.1, 4.4.2, 4.4.3, 4.5.1, 4.5.2, 4.7, 4.8, 4.9 ja 4.10, 5. osa sissejuhatust ja punkte 5.1.1, 5.1.2.1, 5.1.2.3, 5.1.2.4, 5.1.2.5, 5.1.2.6, 5.1.2.7, 5.2 ja 5.3, 1., 2., 3. ja 4. lisa, 5. lisa sissejuhatust ja blankette A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M ja P ning 6. lisa.

2. SIRENE käsiraamatusse võib vastavalt artiklis 3 viidatud regulatiivkomitee menetlusele lisada ka täiendavaid juhiseid, sealhulgas muid lisasid. 5. lisa puhul võivad nimetatud muutused hõlmata täiendavate blankettide loomist, kui need on vajalikud.

Artikkel 3

1. Kui viidatakse käesolevale artiklile, abistab komisjoni regulatiivkomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja esimehena komisjoni esindaja.

2. Komitee võtab esimehe ettepanekul vastu oma töökorra, lähtudes Euroopa Liidu Teatajas avaldatud töökorra standardist.

3. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtajaks, mille esimees võib kehtestada vastavalt küsimuse kiireloomulisusele. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate häälte osakaal komitees määratakse kõnealuses artiklis osutatud viisil. Esimees ei hääleta.

4. Komisjon võtab kavandatud meetmed vastu, kui need on kooskõlas komitee arvamusega.

5. Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või arvamust ei esitata, esitab komisjon nõukogule viivitamatult ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitab Euroopa parlamenti.

6. Kahe kuu jooksul alates küsimuse suunamisest võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha otsuse.

Kui nõukogu on kõnealuse ajavahemiku jooksul ettepaneku kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükanud, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, esitada sama ettepaneku uuesti või teha seadusandliku ettepaneku.

Kui nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku möödumisel rakendusakti ettepanekut vastu võtnud ega väljendanud meetmete rakendamise ettepaneku suhtes oma vastuseisu, võtab komisjon ettepandud rakendusakti vastu.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. veebruar 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

M. McDowell

[1] ELT C 82, 5.4.2003, lk 25.

[2] Arvamus on esitatud 23. septembril 2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

[3] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

[4] ELT L 64, 2.3.2004, lk 5.

[5] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 53.

[6] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[7] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[8] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

--------------------------------------------------