ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Tõrgeteta haldamise huvides peaksid impordiload kehtima üheksa kuud alates väljaandmise kuupäevast, kuid kõige kauem aasta lõpuni. Liikmesriigid peaksid väljastama litsentse vaid siis, kui komisjon on neile teatanud, et kogused on saadaval, ning kui ettevõtja suudab tõendada lepingu olemasolu ja kinnitada, kui konkreetse sättega ei ole ette nähtud vastupidist, et talle ei ole käesoleva määruse alusel varem eraldatud impordiluba asjaomaste kategooriate ja riikide jaoks. Pädevatel siseriiklikel asutustel peaksid sellegipoolest olema volitused pikendada importijate taotluste alusel kolme kuu võrra ja kuni 31. märtsini 2006 nende litsentside kehtivust, millest vähemalt pool on taotluse esitamise kuupäevaks ära kasutatud.
(4)

29. aprillil 2004 algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 844/2004 (4) (edaspidi “algatamismäärus”) omal initsiatiivil algmääruse artikli 13 lõikele 3 vastava uurimise väidetava kõrvalehoidmise asjas teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Taist saadetud spiraalköiteseadiste impordi kaudu, mille puhul tooted on deklareeritud Taist pärinevana või mitte, ja kehtestas sellise impordi registreerimise nõude. Komisjoni käsutuses oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et pärast meetmete kehtestamist Hiina RVst pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes oli toimunud oluline muutus Hiina RVst ja Taist Euroopa Liitu eksporditavate spiraalköiteseadiste kaubandusstruktuuris. Kõnealune kaubandusstruktuuri muutus oli väidetavalt tingitud Hiina RVst pärinevate spiraalköiteseadiste ümbersuunamisest Tai kaudu. Lisaks oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid näitamaks, et teatavate Hiina RVst pärinevate spiraalköiteseadiste suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustati nii koguste kui hindade osas ning et võrreldes eelnevalt kindlaksmääratud normaalväärtustega leidis aset dumping.
(3)

Laose suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1613/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Laose eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 291/2002 (5)), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Laos on 4. mai 2004. aasta ja 4. augusti 2004. aasta kirjades esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks.
(6)

Et tagada ühenduse tariifikvootide nõuetekohane toimimine, tuleb kindlaks määrata rümba massi ekvivalent. Et teatavate tariifikvootide puhul on võimalik importida kas elusloomi või nende liha, on nõutav ka ümberarvestuskoefitsient.
(3)

Nepali suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1615/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Nepali eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 293/2002 (5), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Nepal on 14. juuni 2004. aasta kirjas esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks.
(1)

Nõukogu osutas määruse (EÜ) nr 2182/2004 (2) vastuvõtmisel, et määrust tuleks kohaldada osalevatele liikmesriikidele, nagu need on määratletud nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta. (3)
(3)

Kambodža suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1614/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Kambodža eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 294/2002 (5), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Kambodža on 10. juuni 2004. aasta kirjas esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks.
(2)

Kuna sellise meetme finantsjuhtimine on keeruline, on komisjoni 13. juuli 1983. aasta määruses (EMÜ) nr 1915/83 teatavate raamatupidamist käsitlevate üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta põllumajandustootjate tulude kindlaksmääramiseks (3) piiratud liikmesriigiti selliste nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete üldarv, mille puhul on õigus saada ühenduse rahastamist. Selguse ja ühtsuse huvides peaks see muudatus kajastuma määruses (EMÜ) nr 1859/82. Paindlikkus aruandvate tootjate arvu puhul peaks piirkonniti jääma lubatuks, kui arvestatakse aruandvate tootjate üldarvu kogu asjaomase liikmesriigi kohta.
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2205/2004,

21. detsember 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3199/93 aktsiisivabastuse eesmärgil alkoholi täieliku denatureerimise menetluste vastastikuse tunnustamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 4,

võttes arvesse aktsiisikomitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

Vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktile a on liikmesriigid kohustatud mis tahes liikmesriigi nõudmistele vastavalt vabastama aktsiismaksust täielikult denatureeritud alkoholi, tingimusel et need nõudmised on nõuetekohaselt teatavaks tehtud ja heaks kiidetud vastavalt kõnealuse artikli lõigetes 3 ja 4 ettenähtud tingimustele.

Komisjon ega ükski liikmesriik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul taotlenud, et kõnealune küsimus nõukogus tõstatataks, seega leitakse vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikele 4, et nõukogu on andnud loa Itaalia teatatud denatureerimisprotsesside muudatuste jaoks alates 26. jaanuarist 2004.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3199/93 lisa lõige, mis käsitleb Itaaliat, asendatakse järgmisega:

“Itaalia

Denatureeritava etanooli etanoolisisaldus peab olema vähemalt 83 mahuprotsenti ja EÜ alkoholomeetriga mõõdetud alkoholisisaldus vähemalt 90 mahuprotsenti. Hektoliitri veevaba alkoholi kohta lisada:

a) 125 grammi tiofeeni;

b) 0,8 grammi denatooniumbensoaati;

c) 3 grammi 25massiprotsendilist CI Reactive Red 24 vesilahust;

d) 2 liitrit metüületüülketooni.

Selleks et tagada, et segu kõik koostisosad on täielikult lahustuvad, tuleb denaturantsegu valmistada etanoolis, mille alkoholisisaldus on alla 96 mahuprotsendi, mõõdetuna EÜ alkoholomeetriga.

Denatureerimine saavutatakse punktides a, b ja d loetletud ainete abil. Tiofeen ja denatooniumbensoaat muudavad toote organoleptilisi omadusi, muutes selle allaneelamise võimatuks, ning metüületüülketooni, mille keemistemperatuur 79,6 °C on lähedane etanooli keemistemperatuurile 78,9 °C, on raske eemaldada ilma ebaökonoomsete meetodite abita. See hõlbustab finantsasutustepoolset kontrolli võimaliku väärkasutuse kindlakstegemiseks.

CI Reactive Red 24 eesmärk on anda tootele iseloomulik punane värvus, mille abil on võimalik toote otstarve kohe kindlaks teha.”.
ex 0303 60 11, ex 0303 60 19, ex 0303 60 90, ex 0303 79 41

F416

Terve, peaga või peata
(2)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühine tolliseadustik, (3) on sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. On asjakohane ette näha, et käesoleva määrusega avatavaid tariifikvoote hallatakse kooskõlas nende eeskirjadega.
(3)

Vastavalt komisjoni 15. novembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2509/2000 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatavate kalandustoodete turult kõrvaldamisega seotud rahalise hüvitise andmise kohta) (3) artiklile 7 on erieeskirjadega määratud, et kui tootjaorganisatsioon või üks selle liikmetest paneb oma tooted müüki mõnes muus liikmesriigis kui see, kus ta on tunnustatud, tuleb teavitada rahalise hüvitise andmise eest vastutavat asutust. Kõnealune asutus asub liikmesriigis, kus tootjaorganisatsioon on tunnustatud. Mahaarvatav standardväärtus peaks seega olema kõnealuses liikmesriigis kohaldatav väärtus.
(4)

Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 47 lõike 2 teise lõigu esimeses ja teises taandes sätestatakse ühenduse rahaline toetus piirkondades, mis on väljaspool eesmärke 1 ja 2. Vastavalt 2003. aasta ühinemisaktiga muudetud määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 47a lõikele 3 ei kohaldata neid sätted 1. mail 2004 liitunud liikmesriikide suhtes, kuna nendes liikmesriikides leidub vaid eesmärkide 1 ja 2 alla kuuluvaid piirkondi. Pärast seda on ilmnenud, et mõnedes neist liikmesriikidest, näiteks Slovakkias, leidub ka nimetatud eesmärkide väliseid piirkondi, kus võib rakendada maaelu arengu meetmeid. Nendel asjaoludel on vaja muuta 1. mail 2004 ühinenud liikmesriikide suhtes kohaldatavaks määruse (EÜ) nr 1257/1999 sätted, millega määratakse kindlaks ühenduse rahaline abi maaelu arendamise programmiga hõlmatud meetmete jaoks.
(2)

Komisjoni 11. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1433/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga) (2) artikli 16 lõikes 1 sätestatakse, et rakenduskavasid rakendatakse 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini kestvate aastaste perioodide kaupa. Rakenduskavade elluviimist saab alustada siiski alles pärast seda, kui siseriiklikud pädevad asutused on need heaks kiitnud. Järelikult on ülemineku rakenduskavade kestuseks 2004. aastal mõned kuud ning 2005. aastal 12kuuline täisperiood. Seetõttu tuleb ette näha sätted võrdlusperioodi ja ülemineku rakenduskavadele antava toetuse arvutamiseks.
(2)

Määrus (EMÜ) nr 3882/90, millega kehtestatakse lambaliha impordihindade järelevalve üksikasjalikud eeskirjad, (15) on aegunud, sest komisjon ei kehtesta enam impordimakse eluslammastele, värskele, jahutatud ja külmutatud lambalihale. Peale selle on täheldatud, et liikmesriikide kõnesoleva määruse alusel kehtestatud impordihinnad ei sisalda täiendavat lisandväärtust, kuigi hinnad nõuavad erinevatelt andmete kogumise ja esitamisega tegelevatelt ametiasutustelt märkimisväärseid jõupingutusi ja kulutusi. Seepärast tuleks kaotada liikmesriikide kohustus neid hindu teatada.
(1)

Määruse (EÜ) nr 44/2001 I lisas on loetletud siseriiklikud kohtualluvuse eeskirjad. II lisa sisaldab loetelu kohtute või pädevate asutuste kohta, millel on pädevus tegeleda täitmismääruste taotlustega liikmesriikides. III lisas on loetletud kohtud selliste otsuste peale kaebuste esitamiseks ja IV lisas loetletakse apellatsioonimenetlused nimetatud eesmärgiks.
Järjekorranumber CN-kood Kauba kirjeldus Rakendusperiood Käivituslävi (tonnides)

78.0015 ex 0702 00 00 Tomatid — 1. oktoober kuni 31. mai 596 477

78.0020 — 1. juuni kuni 30. september 552 167

78.0065 ex 0707 00 05 Kurgid — 1. mai kuni 31. oktoober 39 640

78.0075 — 1. november kuni 30. aprill 30 932

78.0085 ex 0709 10 00 Artišokid — 1. november kuni 30. juuni 2 071

78.0100 0709 90 70 Kabatšokid — 1. jaanuar kuni 31. detsember 65 658

78.0110 ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 Apelsinid — 1. detsember kuni 31. mai 620 166

78.0120 ex 0805 20 10 Klementiinid — 1. november kuni veebruari lõpp 88 174

78.0130 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), vilkingid ja muud tsitrushübriidid — 1. november kuni veebruari lõpp 94 302

78.0155 ex 0805 50 10 Sidrunid — 1. juuni kuni 31. detsember 341 887

78.0160 — 1. jaanuar kuni 31. mai 13 010

78.0170 ex 0806 10 10 Lauaviinamarjad — 21. juuli kuni 20. november 227 815

78.0175 ex 0808 10 20 ex 0808 10 50 ex 0808 10 90 Õunad — 1. jaanuar kuni 31. august 730 999

78.0180 — 1. september kuni 31. detsember 32 266

78.0220 ex 0808 20 50 Pirnid — 1. jaanuar kuni 30. aprill 274 921

78.0235 — 1. juuli kuni 31. detsember 28 009

78.0250 ex 0809 10 00 Aprikoosid — 1. juuni kuni 31. juuli 4 123

78.0265 ex 0809 20 95 Kirsid, v.a hapukirsid — 21. mai kuni 10. august 32 863

78.0270 ex 0809 30 Virsikud, sh clingstone-tüüpi virsikud ja nektariinid — 11. juuni kuni 30. september 6 808
Pealkirja all “Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” asendatakse kanne “Al Furqan (teiste nimedega a) Dzemilijati Furkan, b) Dzem’ijjetul Furqan, c) Association for Citizens' Rights and Resistance to Lies, d) Dzemijetul Furkan, e) Association of Citizens for the Support of Truth and Suppression of Lies, f) Sirat, g) Association of Education, Culture and Building Society – Sirat, h) Association for Education, Culture and Building Society – Sirat, i) Association for Education, Cultural and to Create Society – Sirat, j) Istikamet, k) In Siratel). Aadressid: a) Put Mladih Muslimana 30a, 71 000 Sarajevo, Bosnia-Hertsegoviina; b) ul. Strossmajerova 72, Zenica, Bosnia-Hertsegoviina; c) Muhameda Hadzijahica 42, Sarajevo, Bosnia-Hertsegoviina” järgmisega:

Al Furqan (teiste nimedega a) Dzemilijati Furkan, b) Dzem’ijjetul Furqan, c) Association for Citizens Rights and Resistance to Lies, d) Dzemijetul Furkan, e) Association of Citizens for the Support of Truth and Suppression of Lies, f) Sirat, g) Association for Education, Culture and Building Society – Sirat, h) Association for Education, Cultural and to Create Society – Sirat, i) Istikamet, j) In Siratel). Aadressid: a) Put Mladih Muslimana 30a, 71 000 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina; b) ul. Strossmajerova 72, Zenica, Bosnia ja Hertsegoviina; c) Muhameda Hadzijahica 42, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina.
AG27.

Järgmised näited illustreerivad ettevõtte eri tüüpi lepingute liigitamist ettevõtte omakapitaliinstrumentideks. (a) Leping, mille alusel ettevõte saab või annab fikseeritud koguse oma aktsiaid ilma tulevase kasuta või vahetab fikseeritud koguse oma aktsiaid fikseeritud rahasumma või muu finantsvara vastu, on omakapitaliinstrument. Seega lisatakse taolise lepingu alusel saadud või makstud hüvitis otse omakapitali või arvatakse otse sellest maha. Üheks näiteks on emiteeritud aktsiaoptsioon, mis annab teisele osapoolele õiguse osta fikseeritud arv ettevõtte aktsiad fikseeritud rahasumma eest. Kui leping näeb ette, et ettevõte peab oma aktsiad ostma (tagasiostma) raha või muu finantsvara eest fikseeritud või fikseeritaval kuupäeval või nõudmisel, kajastab ettevõte ka finantskohustise tagasiostu summa nüüdisväärtuses. Üheks näiteks on forvardlepingust tulenev ettevõtte kohustus osta tagasi fikseeritud arv oma aktsiaid fikseeritud rahasumma eest. (b) Ettevõtte kohustusest osta raha eest oma aktsiaid tuleneb finantskohustis tagasiostmise nüüdisväärtuse ulatuses isegi siis, kui aktsiate arv, mida ettevõtte peab tagasi ostma, pole määratud või kohustus sõltub teise osapoole otsusest tagasiostuõigust kasutada. Üheks näiteks tingimuslikust kohustusest on emiteeritud optsioon, mis nõuab ettevõtte aktsiate raha eest tagasi ostmist, kui teine osapool seda optsiooni kasutab. (c) Leping, mille alusel arveldamine toimub rahas või muus finantsvaras, on finantsvara või –kohustis isegi siis, kui rahasumma või muu finantsvara, mis saadakse või antakse, põhineb ettevõtte omakapitali turuhinna muutustel. Üheks näiteks on sularahas tasaarveldatav aktsiaoptsioon. (d) Leping, mille alusel arveldamine toimb muutuvas arvus ettevõtte aktsiates, mille väärtus on võrdne fikseeritud summaga või aluseks oleva muutuja (nt kauba hind) muutustel põhineva summaga, on finantsvara või –kohustis. Selle näiteks on kirjutatud optsioon kulla ostmiseks, mille kasutamisel tasub ettevõte oma instrumentides ning annab nendest instrumentidest nii palju, et see oleks väärtuselt optsioonilepinguga võrdne. Taoline leping on finantsvara või –kohustis isegi siis, kui aluseks olev muutuja on pigem ettevõtte oma aktsia hind kui kuld. Samuti on leping, mille alusel arveldamine toimub fikseeritud arvus ettevõtte aktsiates, kuid nende aktsiatega seotud õigused muudetakse nii, et arvelduse väärtus oleks võrdne fikseeritud summaga või aluseks oleva muutuja muutustel põhineva summaga, finantsvara või –kohustis.
Raha teeniva üksuse kaetava väärtuse määramisel võib olla vaja arvestada mõningaid kajastatud kohustisi. Selline olukord võib tekkida, kui raha teeniva üksuse võõrandamine nõuab ostjalt kohustise ülevõtmist. Sel juhul on raha teeniva üksuse õiglane väärtus, millest on maha lahutatud müügikulutused, (või lõplikust võõrandamisest tulenev eeldatav rahavoog) raha teeniva üksuse varade eeldatava müügihind koos kohustisega, millest arvestatakse maha müügikulutused. Raha teeniva üksuse bilansilise maksumuse ja kaetava väärtuse pőhjendatud võrdlemiseks arvatakse raha teeniva üksuse kasutusväärtuse ja bilansilise maksumuse määramisel maha kohustise bilansiline maksumus.

Näide

Raha teeniva üksuse õiglane väärtus, millest on maha lahutatud müügikulutused, on 800 VÜ. See summa arvestab juba ettenähtud taastamiskuludega. Selle tulemusena määratakse raha teeniva üksuse kasutusväärtus pärast taastamiskulude mahaarvestamist ja selle hinnanguliseks suuruseks on 700 VÜ (1 200 VÜ miinus 500 VÜ). Raha teeniva üksuse bilansiline maksumus on 500 VÜ, mis on kaevanduse bilansiline maksumus (1 000 VÜ) miinus taastamiskulude eraldise bilansiline maksumus (500 VÜ). Seega ületab raha teeniva üksuse kaetav väärtus selle bilansilise maksumuse.
(62)

Et komisjon saaks veelgi tõhusamalt jälgida kohustuse täitmist nimetatud äriühingu poolt asjaomasele tolliasutusele kauba vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamise hetkel, tuleb dumpinguvastasest tollimaksust vabastamise tingimuseks seada faktuurarve esitamine, mis sisaldaks vähemalt lisas loetletud elemente. See teabe hulk on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kontrollida saadetiste vastavust kaubadokumentidele. Kui faktuurarvet ei esitata või kui see ei vasta tollile esitatud kaubale, tuleb tasuda kohase suurusega dumpinguvastane tollimaks. Seda silmas pidades peetakse pakutud kohustust sobivaks ja asjaomast äriühingut on teavitatud olulistest faktidest, kaalutlustest ja tingimustest, millel heakskiit põhineb.
ex 2005 90 80

ex 2106 10 20

ex 2309 90 99

ex 2904 90 85

ex 2908 90 00

ex 2914 70 00

ex 2919 00 90

ex 2922 29 00

ex 2924 29 95

ex 2924 29 95

ex 2928 00 90

ex 2929 90 00

ex 2931 00 95

ex 2932 99 85

ex 2933 19 90

ex 2933 59 95

ex 2933 99 90

ex 2933 99 90

ex 2934 99 90

ex 3707 90 90

ex 3707 90 90

ex 3707 90 90

ex 3707 90 90

ex 3808 10 90

ex 3815 90 90

ex 3817 00 80

ex 3824 90 64

Tsirkooniumdioksiid, mida on stabiliseeritud kaltsiumoksiidiga, pulbrina

ex 3824 90 99

ex 3907 20 21

ex 3908 90 00

Etüleeni ja stüreeni polümeer, mis on ristseotud divinüülbenseeniga, lahusena

ex 3911 90 99

Peegeldav kile, mis koosneb polüuretaankihist, millel on ühel pool andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane sissepressitud turvamärgistus või ametlik märge ettenähtud kasutamise kohta ja sissepeidetud klaashelmed ning teisel pool adhesiivkiht, mis on ühelt või mõlemalt poolt kaetud adhesioonivaba kaitsekilega

ex 3919 10 19

ex 3919 10 38

ex 3919 90 38

ex 3920 99 28

Peegeldav laminaatkile, mis koosneb ühelt poolt korrapärase surutrükimustriga üleni kaetud polükarbonaatkilest, on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme kihi plastmaterjaliga ning ühelt poolt adhesiivkihi ja adhesioonivaba kaitsekilega või ilma

ex 3919 10 31

ex 3919 10 38

ex 3919 90 31

ex 3920 61 00

ex 3919 10 61

91

Peegeldav kile, mis koosneb polü(vinüülkloriid)kihist ja alküüdpolüesterkihist, millel on ühel pool andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane sissepressitud turvamärgistus või ametlik märge ettenähtud kasutamise kohta, mis on nähtav üksnes retroreflektiivvalguses, ja sissepeidetud klaashelmed ning teisel pool adhesiivkiht, mis on ühelt või mõlemalt poolt kaetud adhesioonivaba kaitsekilega
(3)

Ühendused on ühinevatele riikidele või kõnealustes riikides läbiviidavatele projektidele andnud laene ja laenutagatisi. Kõnealused laenud ja tagatised kaetakse praegu tagatisfondist ning on pärast ühinemiskuupäeva tagasi maksmata või kehtivad. Alates kõnealusest kuupäevast ei ole need laenud ja tagatised enam hõlmatud ühenduste välistegevusega ning peaksid seetõttu olema otse kaetud Euroopa Liidu üldeelarvest ning mitte enam tagatisfondist.
“VIII LISA

JORDANI LÄÄNEKALLAS JA GAZA SEKTOR

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toodete kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide “ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata CN-koodi ja vastava kirjelduse kohaldamisega.

A OSA: Tariifikvoodid

Jrk nr CN-kood Kauba kirjeldus Kvoodi kehtivusaeg Kvoodi netomaht (tonnides) Kvoodi tollimaksumäär 09.1383 0409 00 00 Naturaalne mesi 1.1 – 31.12.2005 500 Tollimaksuvabastus 1.1 – 31.12.2006 750 1.1 – 31.12.2007 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1 – 31.12 1 000 09.1382 0603 10 Kaunistuseks sobivad värsked lõikelilled ja lillepungad 1.1 – 31.12.2005 2 000 Tollimaksuvabastus 1.1 – 31.12.2006 2 250 1.1 – 31.12.2007 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1 – 31.12 2 500 09.1384 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Seened, kõrvtarrikud (Auricularia spp.), kõhrikud (Tremella spp.) ja trühvlid, kuivatatud 1.1 – 31.12 500 Tollimaksuvabastus 09.1385 0806 10 10 Värsked lauaviinamarjad 1.2 – 14.7.2005 1 000 Tollimaksuvabastus 1.2 – 14.7.2006 1 500 1.2 – 14.7.2007 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.2 – 14.7 2 000 09.1381 0810 10 00 Värsked maasikad 1.11.2004 – 31.3.2005 1 680 Tollimaksuvabastus 1.11.2005 – 31.3.2006 2 500 1.11.2006 – 31.3 2007 ja igal sellele järgneval ajavahemiku 1.11 – 31.3 3 000 09.1386 1509 10 Külmpressitud oliivõli 1.1 – 31.12.2005 2 000 Tollimaksuvabastus 1.1 – 31.12.2006 2 500 1.1 – 31.12.2007 ja igal sellele järgneval ajavahemikul 1.1 – 31.12 3 000





B OSA: Individuaalkvoodid
2.

Artikli 8 lõige 4 asendatakse järgmisega: “4. Määruse (EÜ) nr 1268/1999 artikli 8 lõike 2 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: a) noored talupidajad– toetuse määramise kohta otsuse tegemise ajal alla 40 aastane talupidaja, kellel on piisavad kutseoskused ja pädevus; b) mägipiirkonnad– määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 18 lõikes 1 määratletud mägipiirkonnad; c) riigiabi– kogu riigiabi, olenemata sellest, kas see on antud programmi alusel või mitte.”