II 
(Muud kui seadusandlikud aktid)  
MÄÄRUSED  
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1151,  
1. juuni 2017,  
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb 
mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 
5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 
ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008  
(EMPs kohaldatav tekst)  
EUROOPA KOMISJON,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootor ­
sõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (  1 ) eriti selle artiklit 8 ja artikli 14 lõiget 3,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse 
raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike 
kinnituse kohta (raamdirektiiv), (  2 ) eriti selle artikli 39 lõiget 2,  
ning arvestades järgmist:  
(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 692/2008 (millega rakendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007) (  3 ) on 
ette nähtud väikesõidukite katsetamine uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) alusel.  
(2) Määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 14 lõikes 3 sätestatud asjakohaste menetluste, katsetsüklite ja katsetulemuste 
jätkuva läbivaatamise tulemusel on ilmne, et teave kütusekulu ja CO  2 heitkoguste kohta, mis saadakse sõidukite 
kontrollimisel uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) järgi, ei ole enam asjakohane ega kajasta enam tegelikus liikluses 
tekkivaid heitkoguseid.  
(3) Seetõttu on asjakohane sätestada uus kohustuslik katsemenetlus ja lisada liidu õigusaktidesse kergsõidukite ülemaa ­
ilmne ühtlustatud katsemenetlus (WLTP).  
(4) WLTP töötati välja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) tasandil ning võeti 2014. aasta märtsis sõidukeid 
käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil (WP.29) vastu üldise tehnilise eeskirjana (GTR) nr 15.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/1  
( 1 ) ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.  
( 2 ) ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.  
( 3 ) Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja  
Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).
 (5) Lisaks realistlikumale teabele kütusekulu ja CO  2 -heite kohta tarbijate ja regulatiivsete eesmärkide tarvis luuakse 
WLTP abil üldine sõidukite katsetamise raamistik, mis toob kaasa katsenõuete parema rahvusvahelise ühtlustamise.  
(6) WLTPs esitatakse täielik kirjeldus sõiduki katsetsüklist, millega mõõta CO  2 ja reguleeritud saasteainete heidet 
ühtlustatud keskkonnatingimustes. Selleks, et kohandada menetlus ELi tüübikinnituse süsteemile sobivaks, on 
vaja seda täiendada, parandades tehniliste parameetrite läbipaistvusnõudeid, mis võimaldavad sõltumatutel isikutel 
tüübikinnituse katsetulemusi korrata, ja vähendades katsetulemuste paindlikkust.  
(7) Käesoleva ettepanekuga vaadatakse läbi ka sõidukite tootmise vastavushindamise menetlus. Kuna uute sätete 
kohaselt tehakse I lisa punktis 4.2.4.1 nimetatud tootmise vastavushindamise eraldumisteguri muutus tõenäoliselt 
sagedamini kindlaks pigem tootja juures katsetusi tehes kui vaikeväärtust kasutades, tuleb vastav katsemenetlus 
õigeaegselt läbi vaadata.  
(8) Kuna WLTPs määratakse kindlaks uus katsetsükkel ja heidete mõõtmise menetlus, jäävad muud kohustused, näiteks 
seoses saastekontrolliseadmete kulumiskindluse, kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse või tarbijatele CO  2 - 
heite ja kütusetarbimise kohta antava teabega sisuliselt samaks nagu määruses (EÜ) nr 692/2008.  
(9) Selleks, et tüübikinnitusasutused ja tootjad saaksid kehtestada vajalikud menetlused käesoleva määruse nõuete 
täitmiseks ning järgida nii palju kui võimalik heitkogustega seotud nõuete kohaldamise ajakava, tuleks määrust 
uute tüübikinnituste suhtes kohaldada M1-, M2- ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul alates 1. septembrist 
2017 ning N1-kategooria II ja III klassi sõidukite ja N2-kategooria sõidukite puhul alates 1. septembrist 2018 ning 
uute M1-, M2- ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul alates 1. septembrist 2018 ning uute N1-kategooria II ja III 
klassi sõidukite ja N2-kategooria sõidukite puhul alates 1. septembrist 2019.  
(10) Kuna käesoleva määruse eesmärk on kaasata WLTP liidu õigusaktidesse, jäävad tegelikus liikluses tekkivate heit ­
koguste katsemenetluse kohaldamise ajakava ja üleminekusätted samaks kui komisjoni määrustes (EL) 
nr 2016/427 (  1 ) ja (EL) nr 2016/646 (  2 ). 
(11) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:  
Artikkel 1  
Sisu  
Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 rakendusmeetmed.  
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „sõidukitüüp seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega“ – sõidukid, mis:  
a) ei erine üksteisest kriteeriumide poolest, mille alusel moodustub XXI lisa punktis 5.6 määratletud „interpolatsioo ­
nitüüpkond“;ET L 175/2 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Komisjoni 10. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/427, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautod e 
ja kommertsveokite (Euro 6) heitmetega (ELT L 82, 31.3.2016, lk 1).  
( 2 ) Komisjoni 20. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/646, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduauto de 
ja kommertsveokite (Euro 6) heitega (ELT L 109, 26.4.2016, lk 1).
 b) kuuluvad ühte ja samasse XXI lisa 6. all-lisa punktis 1.2.3.2 määratletud „CO  2 interpolatsioonivahemikku“;  
c) ei erine üksteisest ühegi näitaja poolest, millel on märkimisväärne mõju väljalasketorust eralduvale heitele, näiteks, 
kuid mitte ainult, järgmised näitajad:  
— saastekontrolliseadmete tüübid ja järjestus (nt kolmeastmeline katalüsaator, oksüdatsiooni katalüsaator, lahja 
NOx püüdur, valikuline katalüütiline redutseerimine (SCR), lahja NOx katalüsaator, kübemefilter või nende 
kombinatsioonid ühe üksusena);  
— heitgaasitagastus (on või ei ole, sisemine/välimine, jahutatud/jahutamata, kõrge/madal rõhk).  
2) „EÜ tüübikinnitus seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldusteabega“ – EÜ tüübikinnitus kategooriasse 
„sõidukitüüp seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldusteabega“ kuuluvatele sõidukitele väljalasketorust 
eralduvate heitgaaside, karterigaaside, kütuseaurude, kütusekulu ning sõiduki pardadiagnostikaandmete ja remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavuse osas;  
3) „läbisõidumõõdik“ – läbisõidumõõteseadmestiku osa, mis näitab juhile alates esimesest kasutuselevõtust läbitud 
vahemaad;  
4) „käivitusseade“ – hõõgküünlad, sissepritse ajastuse muutmine ja muud seadmed, mis aitavad mootoril käivituda ilma 
mootori õhu/kütuse segu rikastamata;  
5) „mootori töömaht“ – üks kahest järgmisest võimalusest:  
a) kolbmootorite puhul mootori nominaalne töömaht;  
b) rootormootorite (vankelmootorite) puhul mootori kahekordne nominaalne töömaht;  
6) „perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – heitkoguste kontrollseade (nt katalüüsmuundur, kübemefilter), mis peab 
sõiduki tavapärase käitamise korral perioodiliselt enne 4 000 km läbimist regenereeruma.  
7) „varuosana pakutav originaal-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade või saastekontrolliseadmete koost, mille 
tüüp on märgitud käesoleva määruse I lisa 4. liites, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi 
seadmestikuna;  
8) „saastekontrolliseadme tüüp“ – katalüüsmuundurid ja tahkete osakeste filtrid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste 
tunnuste poolest:  
a) kandeelementide arv, struktuur ja materjal;  
b) iga kandeelemendi toimimisviis;  
c) maht, lauppinna ja kandeelemendi pikkuse suhe;  
d) katalüsaatorimaterjali koostis;  
e) katalüsaatorimaterjali suhe;  
f) elemendi tihedus;  
g) mõõtmed ja kuju;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/3
 
h) kuumuskaitse;  
9) „ühekütuseline sõiduk“ – sõiduk, mis on ette nähtud liikuma peamiselt üht tüüpi kütusel;  
10) „ühekütuseline gaasisõiduk“ – ühekütuseline sõiduk, mis liigub peamiselt kas veeldatud naftagaasil, maagaasil/biome ­
taanil või vesinikkütusel, kuid millel võib hädajuhtumiks või käivitamiseks olla ka bensiiniseade, kusjuures bensii ­
nipaagi maht ei ületa 15 liitrit;  
11) „kahekütuseline sõiduk“ – kahe eraldi kütusemahutiga sõiduk, mis saab vaheldumisi liikuda kahel eri kütusel ning on 
ette nähtud töötama korraga ühel kütusel;  
12) „kahekütuseline gaasisõiduk“ – sõiduk, mis saab liikuda osalt bensiinikütusel ja osalt kas veeldatud naftagaasi-, 
maagaasi/biometaanikütusel või vesinikkütusel;  
13) „segakütuseline sõiduk“ – ühe kütusemahutiga sõiduk, mis on ette nähtud liikuma erinevatel kahe või enama kütuse 
segudel;  
14) „segakütuseline etanoolisõiduk“ – segakütuseline sõiduk, mis töötab bensiinkütusel või bensiini ja etanooli segukü ­
tusel, mis sisaldab kuni 85 % etanooli (E85);  
15) „segakütuseline biodiiselsõiduk“ – segakütuseline sõiduk, mis töötab mineraaldiislikütusel või mineraaldiisli ja biodiisli 
segukütusel;  
16) „hübriidelektrisõiduk“ – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas on elektrimasin;  
17) „nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud“ – katsetatava sõiduki vastavus väljavalitud sõidukite vastuvõetavuse kritee ­
riumidele, mis on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 (  1 ) 3. liite punktis 2;  
18) „heitekontrollisüsteem“ – pardadiagnostikaseadme puhul mootori elektrooniline juhtpult ning kõik heitgaasi- või 
kütuseaurude süsteemi osad, mille abil antakse teated kõnealusele juhtpuldile edasi või võetakse need juhtpuldilt 
vastu;  
19) „rikkeindikaator (MI)“ – optiline või akustiline indikaator, mis annab sõiduki juhile selgesti arusaadaval viisil edasi 
teate rikke kohta heitkoguseid mõjutavas pardadiagnostikaseadmega ühendatud osas või pardadiagnostikaseadmes 
endas;  
20) „rike“ – heitkoguseid mõjutava osa või süsteemi tõrge, mille tulemusel ületavad heitkogused XI lisa punktis 2.3 
ettenähtud piirväärtusi, või tõrge, mille korral pardadiagnostikaseadme abil ei saa täita XI lisas sätestatud põhilisi 
seirenõudeid;  
21) „lisaõhk“ – pumba või aspiraatori klapi või muu vahendi abil heitgaasisüsteemi viidav õhk, mille abil soodustatakse 
heitgaasivoos sisalduva HC ja CO oksüdeerumist;  
22) „sõidutsükkel“ – pardadiagnostikaseadme puhul tsükkel, mis hõlmab mootori käivitamist, sõidufaasi võimaliku rikke 
avastamiseks ning mootori väljalülitamist;  
23) „teabe kättesaadavus“ – juurdepääs kõikidele sõiduki pardadiagnostikaandmetele ning remondi- ja hooldusteabele, mis 
on vajalikud sõiduki kontrollimiseks, diagnostikaks, tehnohoolduseks või remondiks;ET L 175/4 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 83 – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses mootorist eralduvate 
saasteainete heitkogustega vastavalt mootorile ette nähtud kütusele [2015/1038] (ELT L 172, 3.7.2015, lk 1).
 24) „viga“ – pardadiagnostikaseadme puhul olukord, kus kuni kahes jälgitavas eraldi osas või süsteemis esinevad pidevalt 
või ajutistelt töönäitajad, mis raskendavad nende osade või süsteemide üldjuhul tõhusat seiret pardadiagnostikasead ­
mega või ei vasta kõigile muudele pardadiagnostikaseadmele esitatavatele üksikasjalikele nõuetele;  
25) „kahjustatud varu-saastekontrolliseade“ – määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõikes 11 määratletud saastekontrolli ­
seade, mis on vananenud või mida on kahjustatud sellisel määral, et see vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punkti 1 nõuetele;  
26) „sõiduki pardadiagnostikaandmed“ – sõiduki kõikide elektrooniliste süsteemide pardadiagnostikaseadmete andmed;  
27) „reaktiiv“ – iga aine, mis ei ole kütus ning mida hoitakse sõidukis ja millega heitekontrollisüsteemi nõudmisel 
varustatakse heitgaasi järeltöötlussüsteemi;  
28) „töökorras sõiduki mass“ – sõiduki mass, kui kütusepaak/-paagid on täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle/nende 
mahust, sealhulgas juhi kaal, kütuse ja vedelike mass, koos standardvarustusega, mis on paigaldatud vastavalt tootja 
spetsifikatsioonidele, ning kere, kabiini, haakeseade ja varuratta/-rataste mass, kui need on paigaldatud, ning samuti 
tööriistade mass;  
29) „töötakti vahelejätt“ – rike, mis tekib juhul, kui kütus ottomootori silindris ei sütti sädeme puudumise, kütuse 
puuduliku doseerimise või puuduliku surve tõttu või mõnel muul põhjusel;  
30) „külmkäivitusseade“ – seade, mis ajutiselt rikastab mootori õhu/kütuse segu ja aitab seega mootoril käivituda;  
31) „jõuvõtuseade“ – mootoriga käitatav seade, mille abil saab kasutada sõidukile paigaldatud lisavarustust;  
32) „väiketootjad“ – sõidukitootjad, kelle aastane toodang kogu maailmas on alla 10 000 ühiku;  
33) „elektrijõuallikas“ – süsteem, mis koosneb ühest või mitmest elektrienergiasalvestist, ühest või mitmest võimsuse 
jaotust reguleerivast seadmest ja ühest või mitmest elektriseadmest, mis muundab salvestatud elektrienergia ratastele 
ülekantavaks, sõiduki käitamiseks vajalikuks mehaaniliseks energiaks;  
34) „täiselektrisõiduk“ (PEV) – sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, mille veojõuallikateks on ainult elektrimasinad 
ning mille veojõuallika energiasalvestussüsteem koosneb üksnes laetavatest elektrienergia salvestussüsteemidest.  
35) „kütuseelement“ – energiamuundur, mis muudab keemilise energia (sisend) elektrienergiaks (väljund) või vastupidi;  
36) „kütuseelemendiga sõiduk“ – sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, kus energiamuunduri(te)ks on üksnes kütuse ­
element või-elemendid ja elektriseade või -seadmed;  
37) „kasulik võimsus“ – võimsus, mis saadakse katsestendil väntvõlli või samaväärse seadise otsalt vastaval mootori 
pöörlemiskiirusel XX lisa (kasuliku võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 minuti suurima võimsuse mõõt ­
mine) kohaselt testitud abiseadmete toel, ning on kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingimustel;  
38) „mootori nimivõimsus“ (P  rated ) – mootori suurim võimsus kilovattides kooskõlas käesoleva määruse XX lisa nõuetega;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/5
 
39) „suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul“ – elektrilise jõuülekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus alalis ­
pingel vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (  1 ) punktile 5.3.2  
40) „külmkäivitus“ – pardadiagnostikaseadme talitluskoefitsiendi seire puhul mootori käivitamine jahutusvedeliku tempe ­
ratuuril või samaväärsel temperatuuril, mis on 35 °C või alla selle ning kõige rohkem 7 °C ümbritseva õhu tempe ­
ratuurist kõrgem, kui see on teada;  
41) „tegelikus liikluses tekkivad heitkogused (RDE)“ – sõiduki heitkogused tavapärastes kasutustingimustes;  
42) „mobiilne heitemõõtmissüsteem (PEMS)“ – heitkoguste mõõtmise kaasaskantav süsteem, mis vastab IIIA lisa 1. liite 
nõuetele;  
43) „põhiline heitekontrollistrateegia (BES)“ – heitekontrollistrateegia, mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse 
vahemikus, kui täiendav heitekontrollistrateegia ei ole aktiveeritud;  
44) „täiendav heitekontrollistrateegia (AES)“ – heitekontrollistrateegia, mis aktiveerub ning asendab või muudab põhilist 
heitekontrollistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil ja reageerib konkreetsetele ümbritseva keskkonna ja/või töötin ­
gimustele ning on kasutusel üksnes nimetatud tingimuste korral;  
45) „kütusemahuti“ – kütust mahutavad seadmed, mis koosnevad kütusepaagist, kütuse täiteavast, kütuse täiteava korgist 
ja kütusepumbast;  
46) „läbilaskvustegur“ – süsivesinike heited, mis näitavad kütusemahuti läbilaskvust;  
47) „ühekihiline paak“ – kütusepaak, mis on valmistatud ühest materjalikihist;  
48) „mitmekihiline paak“ – kütusepaak, mis on valmistatud vähemalt kahest eri materjalikihist, millest üks ei lase läbi 
süsivesinikke sealhulgas etanooli.  
Artikkel 3  
Tüübikinnituse nõuded  
1. EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega peab tootja tõendama, et 
sõidukid vastavad käesoleva määruse nõuetele, kui neid IIIA–VIII, XI, XIV, XVI, XX ja XXI lisas sätestatud katsemenetluste 
kohaselt katsetada. Tootja peab tagama ka etalonkütuste vastavuse IX lisas sätestatud spetsifikatsioonidele.  
2. Sõidukitele tehakse I lisa joonisel I.2.4 nimetatud katsed.  
3. Alternatiivina II, V–VIII, XI, XVI ja XXI lisa nõuetele võivad väiketootjad taotleda EÜ tüübikinnitust sõidukitüübile, 
mille on heaks kiitnud kolmanda riigi ametiasutused vastavalt I lisa punktis 2.1 sätestatud õigusaktidele.  
Käesoleva lõike kohase EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega on vaja 
läbida heitekatsed sõiduki kasutuskõlblikkuse hindamiseks vastavalt V lisale, XXI lisas sätestatud kütusekulu ja CO  2 -heite 
katsed ning täita XIV lisas sätestatud nõuded seoses juurdepääsuga sõiduki pardadiagnostikaandmetele ning sõiduki 
remondi- ja hooldusteabele.  
Tüübikinnitusasutus peab informeerima komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud tüübikinnitusega seotud asja ­
oludest.ET L 175/6 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N- 
kategooriasse kuuluvate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või elektriliste jõuülekandeseadmete  
tüübikinnitamist seoses elektriliste jõuülekandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmisega (ELT L 323,  
7.11.2014, lk 52).
 4. I lisa punktides 2.2 ja 2.3 on sätestatud kütusepaakide täiteavade ning elektrooniliste süsteemide turvalisusega 
seotud erinõuded.  
5. Tootja peab võtma tehnilised meetmed, et tagada käesoleva määruse kohane heitgaaside ja kütuseaurude tõhus 
piiramine sõiduki tavapärastes kasutustingimustes kogu normaalse kasutusaja jooksul.  
Muu hulgas tuleb nende meetmetega tagada heitekontrollisüsteemides kasutatavate voolikute ning nende ühenduste ja 
liidete turvalisus ning originaalprojektile vastav konstruktsioon.  
6. Tootja peab tagama, et heitekatsete tulemused ei ületa käesoleva määruse katsetingimustes ettenähtud piirnorme.  
7. XXI lisas sätestatud 1. tüüpi katsetes katsetatakse kütusena vedelgaasi või maagaasi/biometaani tarvitavaid sõidukeid 
erinevate vedelgaasi või maagaasi/biometaani koostiste suhtes, nagu sätestatud XII lisas. Sõidukeid, mille kütus võib olla 
kas bensiin või vedelgaas või maagaas/biometaan, katsetatakse mõlema kütusega, kusjuures vedelgaas- või maagaas/bio ­
metaankütusega sõidukeid katsetatakse vedelgaasi või maagaasi/biometaani koostise variatsioonide suhtes, nagu sätestatud 
XII. lisas.  
Olenemata eelmises alapunktis esitatud nõuetest loetakse sõidukid, milles võib kütusena kasutada nii bensiini kui ka 
gaaskütust, kuid mille bensiiniseadmed on paigaldatud kasutamiseks üksnes hädaolukorras või käivitamiseks ning mille 
bensiinipaak mahutab kuni 15 liitrit bensiini, 1. tüüpi katses sõidukiteks, milles tohib kütusena kasutada ainult gaaskütust.  
8. IV lisa 1. liites sätestatud 2. tüüpi katse puhul on mootori tavapärase tühikäigu pöörete arvu korral heitgaasi 
maksimaalne lubatav süsinikmonooksiidi sisaldus sõiduki tootja deklareeritud sisaldus. Maksimaalne süsinikmonooksiidi 
sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprotsenti.  
Suurendatud mootori pöörete arvuga tühikäigul ei tohi süsinikmonooksiidi sisaldus heitgaasides ületada 0,2 mahuprot ­
senti, kusjuures mootori pöörete arv peab olema vähemalt 2 000 min  –1 ning lambda 1 ± 0,03 vastavalt tootja spetsifi ­
katsioonidele.  
9. Tootja peab tagama, et V lisas sätestatud 3. tüüpi katse puhul ei võimalda mootori karteri õhutussüsteem karterigaa ­
side paiskumist atmosfääri.  
10. VIII lisas sätestatud 6. tüüpi katset heitkoguste mõõtmiseks madalatel temperatuuridel ei kasutata diiselsõidukite 
puhul.  
Tüübikinnitust taotledes peavad tootjad aga tüübikinnitusasutusele esitama andmed tõendamaks, et NO  x järeltöötlusseade 
saavutab tõhusaks tööks piisavalt kõrge temperatuuri 400 sekundi jooksul alates 6. tüüpi katses kirjeldatud külmkäivi ­
tusest temperatuuril –7 °C.  
Lisaks peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele andmed heitgaasitagastussüsteemi kohta, sealhulgas selle toimimise 
kohta madalal temperatuuril.  
Neis andmetes tuleb kirjeldada ka võimalikku mõju heitkogustele.  
Tüübikinnitusasutus ei anna tüübikinnitust, kui esitatud andmetest ei piisa selle tõendamiseks, et järeltöötlusseade 
saavutab määratud aja jooksul ka tegelikult tõhusaks toimimiseks piisavalt kõrge temperatuuri.  
Komisjoni taotluse korral peab tüübikinnitusasutus esitama andmed NO  x järeltöötlusseadmete ning heitgaasitagastussüs ­
teemi toimivuse kohta madalal temperatuuril.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/7
 
11. Tootja peab tagama, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 tüübikinnituse saanud sõiduki kogu normaalse 
kasutusaja jooksul ei ületa heitkogused, mis on kindlaks määratud vastavalt IIIA lisas sätestatud nõuetele ja mis tekivad 
kõnealuse lisa kohaselt tehtud RDE-katses, selles lisas sätestatud väärtusi.  
Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnituse võib väljastada ainult juhul, kui sõiduk kuulub valideeritud PEMS- 
katsetüüpkonda vastavalt IIIA lisa 7. liitele.  
Artikkel 4  
Pardadiagnostikaseadme tüübikinnituse nõuded  
1. Tootja peab tagama, et kõik sõidukid on varustatud pardadiagnostikaseadmega.  
2. Pardadiagnostikaseade peab olema konstrueeritud, ehitatud ja sõidukile paigaldatud nii, et see võimaldab sõiduki 
kogu kasutusaja jooksul halvenemise ja rikke liigi kindlaks määrata  
3. Pardadiagnostikaseade peab tavapärastes kasutustingimustes vastama käesoleva eeskirja nõuetele.  
4. Defektse osaga katsetamisel, nagu on sätestatud XI lisa 1 liites, peab käivituma pardadiagnostikaseadme rikkeindi ­
kaator.  
Pardadiagnostikaseadme rikkeindikaator võib selle katse käigus käivituda ka siis, kui heitkoguste tase jääb alla XI lisa 
punktis 2.3 sätestatud pardadiagnostika läviväärtuste.  
5. Tootja peab tagama, et pardadiagnostikaseade vastab käesoleva määruse XI lisa 1. liite punktis 3 sätestatud toimi ­
vusnõuetele kõikide mõistlikult eeldatavate sõiduolude korral.  
6. Tootja peab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punkti 7.6 kohaselt salvestatavad ja 
sõiduki pardadiagnostikaseadme kaudu esitatavad toimivusandmed tegema hõlpsasti ja krüpteerimata kujul kättesaadavaks 
riigi ametiasutustele ja sõltumatutele ettevõtjatele.  
Artikkel 5  
Sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemine seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
kättesaadavusega  
1. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heitkoguste ning sõidukite 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega.  
2. Lõikes 1 nimetatud taotlus koostatakse I lisa 3. liites esitatud näidisteatise alusel.  
3. Lisaks peab tootja esitama järgmised andmed:  
a) ottomootoriga sõidukite puhul tõrgete protsendimäär tõrkejuhtude koguarvust, millest tekkivad heitkogused oleksid 
ületanud XI lisa punktis 2.3 esitatud piirnorme, kui kõnealune protsendimäär oleks esinenud alates käesoleva määruse 
XI lisa kohaselt demonstratsiooniks valitud 1. tüüpi katse algusest või võiks kaasa tuua heitgaasikatalüsaatori või 
katalüsaatorite ülekuumenemise ning põhjustada pöördumatu kahjustuse;  
b) üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad pardadiagnostikaseadme töökarakteristikute täielikku kirjeldust koos 
sõiduki heitekontrollisüsteemi kõigi asjakohaste osade loeteluga, mille seire toimub pardadiagnostikaseadme abil;  
c) rikkeindikaatori kirjeldus, mille abil pardadiagnostikaseade teatab sõiduki juhile rikkest;ET L 175/8 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
d) tootja deklaratsioon, et pardadiagnostikaseade vastab käesoleva määruse XI lisa 1. liite 3. punktis sätestatud toimivus ­
nõuetele kõikide mõistlikult eeldatavate sõiduolude korral;  
e) kava, milles kirjeldatakse üksikasjalikke tehnilisi kriteeriume ja esitatakse põhjendused iga seirevahendi lugeja ja 
nimetaja suurendamiseks, mis peab vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktide 
7.2 ja 7.3 nõuetele, ning lugejate, nimetajate ja üldnimetaja deaktiveerimiseks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktis 7.7 kirjeldatud olukorras;  
f) nende meetmete kirjeldus, mis võetakse heitekontrolliarvuti ja läbisõidumõõdiku andmete rikkumise ja omavolilise 
muutmise, sealhulgas läbisõiduandmete talletamise vältimiseks vastavalt XI ja XVI lisa nõuetele;  
g) vajaduse korral ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 11. lisa 2. liites nimetatud üksikasjalikud sõiduki ­
tüüpkonna andmed;  
h) vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübikinnituste laiendamist ja halvenemiskoefitsientide 
kindlaksmääramist võimaldavaid andmeid.  
4. Lõike 3 punkti d kohaldamise korral peab tootja kasutama I lisa 7. liites esitatud tootja pardadiagnostikaseadmete 
toimivusnõuetele vastavuse tõendi näidist.  
5. Lõike 3 punkti e kohaldamise korral teeb tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus selles punktis nimetatud 
andmed taotluse korral kättesaadavaks teistele tüübikinnitusasutustele või komisjonile.  
6. Lõike 3 punktide d ja e kohaldamise korral ei anna tüübikinnitusasutus sõidukile tüübikinnitust juhul, kui tootja 
esitatud andmetest ei piisa XI lisa 1. liite 3. punkti nõuete täitmiseks.  
Kõikide mõistlikult eeldatavate sõiduolude puhul kohaldatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. 
liite punkte 7.2, 7.3 ja 7.7.  
Nendes lõigetes sätestatud nõuete täitmise hindamisel võtavad tüübikinnitusasutused arvesse tehnoloogia taset.  
7. Lõike 3 punkti f kohaldamise korral peavad heitekontrolliarvuti andmete rikkumise ja muutmise vältimiseks vastu 
võetavad sätted muu hulgas hõlmama ajakohastamisvõimalust tootja poolt heaks kiidetud programmi või kalibreerimise 
abil.  
8. I lisa joonisel I.2.4 esitatud katseteks esitab tootja tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele 
kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduki.  
9. Ühekütuseliste, kahekütuseliste ja segakütuseliste sõidukite tüübikinnituse taotlus peab vastama I lisa punktides 1.1 
ja 1.2 sätestatud lisanõuetele.  
10. Süsteemides, osades või eraldiseisvates tehnilistes seadmetes pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei 
muuda tüübikinnitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete omaduste ja tehniliste näitajate muutmine ei halvenda 
mootori või saastekontrollisüsteemi toimivust.  
11. Tootja esitab ka laiendatud dokumentatsiooni, mis sisaldab järgmist teavet:  
a) teave kõikide AESide ja BESide töö kohta, sealhulgas AESi poolt muudetud parameetrite kirjeldus ja AESi töö 
piirtingimused ning andmed selle kohta, millised AESid ja BESid on tõenäoliselt aktiivsed käesolevas määruses sätes ­
tatud katsemenetlustele vastavates tingimustes;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/9
 
b) toitesüsteemi kontrolli põhimõtte, jaotusfaaside strateegiate ja lülituspunktide kirjeldus kõikide töörežiimide korral;  
c) olemasolu korral XXI lisa 4. all-lisa lõikes 4.2.1.8.5 osutatud vabajooksu kirjeldus ja olemasolu korral XXI lisa 6. all- 
lisa punktis 1.2.4 osutatud sõiduki dünamomeetri töörežiimi kirjeldus.  
12. Lõike 11 punktides a ja b nimetatud laiendatud dokumentatsioon on rangelt konfidentsiaalne. Seda võib säilitada 
tüübikinnitusasutus või tüübikinnitusasutuse äranägemisel tootja. Kui dokumente säilitab tootja, identifitseerib ja dateerib 
dokumendipaketi pärast selle läbivaatamist ja kinnitamist tüübikinnitusasutus. See tehakse tüübikinnitusasutusele kont ­
rollimiseks kättesaadavaks tüübikinnituse andmise ajal või igal ajal tüübikinnituse kehtivuse perioodil.  
Artikkel 6  
Sõiduki EÜ tüübikinnituse rakendussätted seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
kättesaadavusega  
1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinni ­
tusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva 
määruse I lisa 6. liite kohaselt.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüübile.  
2. Erandina lõikest 1 võib pardadiagnostikaseadmega sõidukile anda tootja taotluse korral tüübikinnituse seoses 
heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega ka juhul, kui süsteemi vea või vigade tõttu ei 
ole XI lisa nõuded täielikult täidetud, kuid täidetud on kõnealuse lisa 3. punktis sisalduvad erirakendussätted.  
Tüübikinnitusasutus teatab sellise tüübikinnituse andmisest teiste liikmesriikide kõikidele tüübikinnitusasutustele vastavalt 
direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 8 sätestatud nõuetele.  
3. Lõike 1 alusel EÜ tüübikinnitust andes peab tüübikinnitusasutus andma I lisa 4. liites esitatud näidisele vastava EÜ 
tüübikinnitustunnistuse.  
Artikkel 7  
Tüübikinnituse muudatused  
Määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel antud tüübikinnituste muudatuste suhtes kohaldatakse direktiivi (EÜ) nr 2007/46/EÜ 
artikleid 13, 14 ja 16.  
Tootja taotluse korral kohaldatakse sama tüüpi sõidukitele I lisa 3. punkti sätteid, ilma et oleks vaja lisakatseid.  
Artikkel 8  
Toodangu nõuetele vastavus  
1. Meetmed toodangu nõuetele vastavuse tagamiseks võetakse vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ artikli 12 sätetele.  
Lisaks kohaldatakse käesoleva määruse I lisa punkti 4 sätteid ning selle lisa 1. ja 2. liites esitatud vastavaid statistilisi 
meetodeid.  
2. Toodangu vastavust kontrollitakse käesoleva määruse I lisa 4. liites sätestatud tüübikinnitustunnistuses esitatud 
kirjelduse põhjal.ET L 175/10 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Artikkel 9  
Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus  
1. Selleks et tagada nende kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva 
määruse alusel, võetakse meetmed kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ X lisa ja käesoleva määruse II lisaga.  
2. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse meetmed peavad tagama ka saastekontrolliseadmete toimimisvõime 
sõidukite tavapärase kasutusaja jooksul tavapärastes tingimustes, nagu on sätestatud käesoleva määruse II lisas.  
3. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavust tagavaid meetmeid kontrollitakse kuni 5 aasta või 100 000 km 
täitumiseni, olenevalt sellest, kumb saabub enne.  
4. Tootja ei ole kohustatud kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavust kontrollima juhul, kui müüdud sõidukite arv 
on katsetamiseks vajaliku valimi võtmiseks ebapiisav. Seepärast ei nõuta kontrollimist juhul, kui sõidukitüübi aastane 
läbimüük liidus on vähem kui 5 000 ühikut.  
Selliste väikeseeriasõidukite tootja peab aga tüübikinnitusasutusele esitama aruande heitkogustega seotud garantii- ja 
remondinõuete ning pardadiagnostikaseadmete rikete kohta, nagu on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 punktis 9.2.3. Lisaks võib tüübikinnitusasutus nõuda nende sõidukitüüpide katsetamist ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite kohaselt.  
5. Kui käesoleva määruse alusel tüübikinnituse saanud sõidukite puhul ei ole tüübikinnitusasutus rahul ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4. liites määratletud kriteeriumide kohase katse tulemustega, siis laiendatakse direktiivi 
2007/46/EÜ artikli 30 lõikes 1 ja X lisas nimetatud parandusmeetmeid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 
3. liite punkti 6 kohaselt selle sõidukitüübi kasutusel olevatele sõidukitele, millel võivad esineda samad vead.  
Tüübikinnitusasutus peab tootja poolt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punkti 6.1 kohaselt 
esitatud parandusmeetmete kava kinnitama. Tootja vastutab heaks kiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise eest.  
Tüübikinnitusasutus peab teatama oma otsusest kõikidele liikmesriikidele 30 päeva jooksul. Liikmesriigid võivad nõuda 
sama parandusmeetmete kava kohaldamist kõigi nende territooriumil registreeritud sama tüüpi sõidukite suhtes.  
6. Kui tüübikinnitusasutus on kindlaks teinud, et sõidukitüüp ei vasta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 
3. liite kohaldatavatele nõuetele, peab ta sellest viivitamata teatama liikmesriigile, kes väljastas direktiivi 2007/46/EÜ arti kli 
30 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava algse tüübikinnituse.  
Kui direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 lõikes 6 ei ole teisiti ette nähtud, siis teatab algse tüübikinnituse andnud tüübikin ­
nitusasutus pärast teate saamist tootjale, et sõidukitüüp ei vasta kõnealustes sätetes ettenähtud nõuetele ning tootjalt 
oodatakse meetmete võtmist. Tootja esitab asutusele kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teatise saamist meetmete kava 
puuduste kõrvaldamiseks, mille sisu peaks vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktide 
6.1–6.8 nõuetele. Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus konsulteerib kahe kuu jooksul tootjaga, et jõuda 
kokkuleppele meetmete kava ja selle elluviimise asjus. Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus jõuab otsusele, 
et ühist kokkulepet ei ole võimalik saavutada, siis algatatakse menetlus direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 lõigete 3 ja 4 
kohaselt.  
Artikkel 10  
Saastekontrolliseadmed  
1. Tootja peab tagama, et EÜ tüübikinnitusega sõidukitele paigaldamiseks ette nähtud varu-saastekontrolliseadmed, mis 
kuuluvad määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse, saaksid vastavalt käesoleva määruse artiklitele 12 ja 13 ning XIII 
lisale EÜ tüübikinnituse eraldi seadmestikena direktiivi 2007/46/EÜ artikli 10 lõike 2 tähenduses.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/11
 
Käesoleva määruse kohaldamise korral loetakse saastekontrolliseadmeteks katalüüsmuundurid ja kübemefiltrid.  
Vastavad nõuded loetakse täidetuks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:  
a) artikli 13 tingimused on täidetud;  
b) varu-saastekontrolliseadmed on saanud tüübikinnituse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 103 (  1 ) kohaselt.  
Kolmandas lõigus viidatud juhul kohaldatakse samuti artikli 14 sätteid.  
2. Varuosadena pakutavad originaal-saastekontrolliseadmed, mis kuuluvad I lisa 4. liite  addendum ’ i punktile 2.3 
vastavasse tüüpi ja on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, millele asjakohane tüübikinnitusdokument viitab, ei pea 
vastama XIII lisale, kui need vastavad selle lisa punktide 2.1 ja 2.2 nõuetele.  
3. Valmistaja peab tagama identifitseerimismärgistuste olemasolu varuosadena pakutavatel originaal-saastekontrollisead ­
mel.  
4. Lõikes 3 nimetatud identifitseerimismärgistuseks on:  
a) sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber, nagu on osutatud I lisa 3. liite punktis 
3.2.12.2.  
Artikkel 11  
Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse taotlemine  
1. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse taotluse.  
Taotlus koostatakse XIII lisa 1. liites esitatud näidisteatise alusel.  
2. Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele peab tootja esitama tüübikatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele 
kõik allpool nimetatu:  
a) käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki (sõidukid), mis on varustatud uue originaal-saastekontrol ­
liseadmega;  
b) ühe varu-saastekontrolliseadme tüübi näidise;  
c) varu-saastekontrolliseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastekontrolliseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiag ­
nostikaseadmega varustatud sõidukile.  
3. Lõike 2 punkti a kohaldamise korral valib katsesõidukid välja taotleja tehnilise teenistuse nõusolekul.  
Katsesõidukid peavad vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4a lisa punktis 3.2 sätestatud nõuetele.ET L 175/12 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 103 – Mootorsõidukite vahetatavate katalüüs ­
muundurite tüübikinnituse ühtsete sätete kohta (ELT L 158, 19.6.2007, lk 106).
 Katsesõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele:  
a) heitekontrollisüsteem on vigadeta;  
b) ülemäära kulunud või rikkis, heitkoguseid mõjutav originaalosa tuleb parandada või asendada;  
c) katsesõidukid peavad enne heitekatseid olema nõuetekohaselt seadistatud ning komplekteeritud vastavalt tootja spet ­
sifikatsioonile.  
4. Lõike 2 punktide b ja c kohaldamise korral tuleb näidistele selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubanimi või 
kaubamärk ja toote nimetus.  
5. Lõike 2 punkti c kohaldamise korral peab näidis olema kahjustatud, nagu on sätestatud artikli 2 punktis 25.  
Artikkel 12  
Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse rakendussätted  
1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus varu-saastekontrolliseadmele kui eraldi sead ­
mestikule EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud nume ­
ratsioonile.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit muule varu-saastekontrolliseadme tüübile.  
Sama tüübikinnitusnumbriga varu-saastekontrolliseadme tüüpi võib kasutada mitme eri sõidukitüübi puhul.  
2. Lõike 1 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt XIII lisa 
2. liites esitatud näidisele.  
3. Kui tüübikinnituse taotleja suudab tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele tõestada, et varu-saastekontrol ­
liseade on sama tüüpi, nagu on osutatud käesoleva direktiivi I lisa 4. liite  addendum ’i punktis 2.3, ei ole tüübikinnituse 
andmiseks vaja kontrollida XIII lisa punkti 4 nõuete täitmist.  
Artikkel 13  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõiduki remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus  
1. Tootjad kehtestavad vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklitele 6 ja 7 ning käesoleva määruse XIV lisale vajaliku 
korra ja menetlused sõidukite pardadiagnostikaandmete ning remondi- ja hooldusteabe hõlpsa kättesaadavuse tagamiseks.  
2. Tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse alles pärast tootjalt sõiduki pardadiagnostikaandmetele ning sõiduki 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitleva tõendi saamist.  
3. Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitlev tõend loetakse 
tõendiks määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 6 lõike 7 nõuete täitmise kohta.  
4. Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitlev tõend koos ­
tatakse vastavalt XIV lisa 1. liites esitatud näidisele.  
5. Kui sõidukite pardadiagnostikaandmed ning sõidukite remondi- ja hooldusteave ei ole kättesaadavad või ei vasta 
määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklitele 6 ja 7 ning käesoleva määruse XIV lisale, siis peab tootja pärast tüübikinnitustaot ­
luse esitamist esitama need andmed kuue kuu jooksul alates tüübikinnituse kuupäevast.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/13
 
6. Kohustus esitada andmeid lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul kehtib üksnes juhul kui pärast tüübikinnituse 
saamist viiakse sõiduk turule.  
Kui sõiduk viiakse turule rohkem kui kuus pärast tüübikinnituse saamist, tuleb teave esitada päeval, mil sõiduk turule 
viiakse.  
7. Kui kaebusi ei ole laekunud ning tootja on esitanud need andmed lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul, võib 
tüübikinnitusasutus eeldada, et tootja on rakendanud nõuetekohaseid meetmeid ja menetlusi sõidukite pardadiagnostika ­
andmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse tagamiseks vastavalt täidetud sõidukite pardadiagnosti ­
kaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitlevale tõendile.  
8. Lisaks XI lisa punktis 4 sätestatud pardadiagnostikaandmete kättesaadavuse nõuetele peab tootja tegema huvitatud 
isikutele kättesaadavaks järgmised andmed:  
a) pardadiagnostikaseadme nõuetekohaseks tööks vajalike oluliste varuosade väljatöötamist võimaldavad andmed;  
b) üldiste diagnostikavahendite väljatöötamiseks vajalikud andmed.  
Punkti a kohaldamise korral ei tohi varuosade väljatöötamist piirata järgmised tegurid: asjakohase teabe puudumine, 
tõrgete avastamisega seotud tehnilised nõuded pardadiagnostika läviväärtuste ületamise korral või kui pardadiagnostika ­
seadme abil ei saa täita põhilisi käesoleva määruse pardadiagnostikaseire nõudeid; teatavad muudatused pardadiagnosti ­
kaandmete kasutuses, et käsitleda bensiinil ja gaaskütusel töötavaid sõidukeid eraldi; ning gaaskütusel töötavate mõne 
väiksema puudusega sõidukite tüübikinnitus.  
Punkti b kohaldamise korral, juhul kui tootjad kasutavad oma frantsiisivõrgustikes standarditele ISO 22900  Modular 
Vehicle Communication Interface  (MVCI) ja ISO 22901  Open Diagnostic Data Exchange  (ODX) vastavaid diagnostika- ja 
katsetamisvahendeid, peavad ODX-failid olema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavad tootja veebilehe kaudu.  
9. Sõidukiandmetele juurdepääsu foorum (edaspidi „foorum“).  
Foorum arutab, kas juurdepääs andmetele pärsib sõidukivarguste vähendamises tehtud edusamme ning annab soovitusi 
juurdepääsunõuete parandamiseks. Foorum annab eelkõige komisjonile soovitusi menetluse kehtestamiseks, millega akre ­
diteeritud organisatsioonid annavad sõltumatutele ettevõtjatele heakskiidu või volituse juurdepääsuks sõiduki turvaand ­
metele.  
Komisjon võib otsustada foorumi arutelud ja järeldused konfidentsiaalseks jätta.  
Artikkel 14  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega seotud kohustuste 
täitmine  
1. Tüübikinnitusasutus võib igal ajal omal algatusel, kaebuse alusel või tehnilise teenistuse hinnangust lähtudes kont ­
rollida määruse (EÜ) nr 715/2007 sätete ning sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
kättesaadavust käsitleva tõendi tingimuste järgimist tootja poolt.  
2. Kui tüübikinnitusasutus leiab, et tootja on rikkunud sõidukit pardadiagnostikaandmete ning sõiduki remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavusega seotud kohustusi, võib vastava tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus astuda olukorra 
parandamiseks vajalikke samme.  
3. Lõikes 2 viidatud sammudeks võivad muu hulgas olla tüübikinnituse tühistamine või peatamine, rahatrahv ja muud 
määruse (EMÜ) nr 715/2007 artikli 13 kohaselt võetavad meetmed.ET L 175/14 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4. Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav ühendus esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse, kont ­
rollib tüübikinnitusasutus, kas tootja täidab oma kohustusi seoses sõiduki pardadiagnostikaandmete ning sõidukite 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega.  
5. Kontrolli käigus võib tüübikinnitusasutus paluda tehnilisel teenistusel või muul sõltumatul eksperdil kõnealuste 
kohustuste täitmist hinnata.  
Artikkel 15  
Üleminekusätted  
1. Kuni 31. augustini 2017 M1-, M2- kategooria ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul ning kuni 31. augustini 
2018 N1-kategooria II ja III klassi ja N2-kategooria sõidukite puhul võivad tootjad taotleda tüübikinnituse andmist 
vastavalt käesolevale määrusele. Kui sellist taotlust ei ole esitatud, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 692/2008.  
2. Alates 1. septembrist 2017 M1-, M2- kategooria ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 
2018 N1-kategooria II ja III klassi sõidukite ning N2-kategooria sõidukite puhul keelduvad riikide ametiasutused heit ­
koguste või kütusekuluga seotud põhjustel väljastamast EÜ tüübikinnitusi või riiklikke tüübikinnitusi uutele sõidukitüü ­
pidele, mis käesolevale määrusele ei vasta.  
3. Alates 1. septembrist 2018 M1-, M2- kategooria ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 
2019 N1-kategooria II ja III klassi sõidukite ja N2-kategooria sõidukite puhul ei loe riikide ametiasutused heitkoguste või 
kütusekuluga seotud põhjustel uute sõidukite puhul, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele, vastavustunnistusi enam 
kehtivaks direktiivi 2007/46/EÜ artikli 26 tähenduses ja keelavad selliste sõidukite registreerimise, müügi või kasutuse ­
levõtu.  
4. Kui uute sõidukitüüpide puhul on määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 nimetatud kuupäevadest 
möödunud kolm aastat ja uute sõidukite puhul on nimetatud määruse artikli 10 lõikes 5 nimetatud kuupäevadest 
möödunud neli aastat, kohaldatakse järgmisi sätteid:  
a) IIIA lisa punkti 2.1 nõudeid ei kohaldata;  
b) IIIA lisa nõudeid, välja arvatud punkti 2.1 nõudeid, sealhulgas tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste (RDE) mõõt ­
miskatsete ja talletatavate ja kättesaadavaks tehtavate andmetega seotud nõudeid kohaldatakse ainult uute tüübikinni ­
tuste suhtes, mis on antud vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 alates 27. juulist 2017;  
c) IIIa lisa nõudeid ei kohaldata tüübikinnituste suhtes, mis on antud väiketootjatele;  
d) kui IIIA lisa 5. ja 6. liites sätestatud nõuded on täidetud vaid ühe meetodi osas kirjeldatud kahest andmete hindamise 
meetodist, teostatakse täiendav RDE-katse;  
kui need nõuded on taas täidetud ainult ühe meetodi osas, siis registreeritakse täielikkuse ja normaalsuse analüüs 
mõlema meetodi kohta ning IIIA lisa punktis 9.3 nõutavad arvutused võivad piirduda meetodiga, mille osas täielikkuse 
ja normaalsuse nõuded on täidetud; nii RDE-katsete kui ka täielikkuse ja normaalsuse andmed registreeritakse ja 
tehakse kättesaadavaks, et uurida kahe hindamismeetodiga saadud tulemuste erinevusi;  
e) katsesõiduki rataste võimsus tehakse kindlaks kas rattarummu pöördemomendi mõõtmisega või CO  2 massivoost, 
kasutades IIIA lisa 6. liite punkti 4 kohaselt sõidukispetsiifilisi CO  2 jooni.  
5. Kuni 8 aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 sätestatud kuupäevadest:  
a) kehtivad käesoleva määruse VII lisa ja/või XI lisa 1. liite nõuete täitmiseks kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 sätestatud kuupäevi vastavalt määrusele (EÜ) nr 692/2008 teostatud ja lõpule viidud 
1./I tüübi katsed;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/15
 
b) käesoleva määruse XXI lisa 6. all-lisa 1. liite punkti 1.1 teises lõigus sätestatud nõuete täitmiseks aktsepteerib 
tüübikinnitusasutus kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) 715/2007 artikli 10 lõikes 4 sätestatud kuupäevi määruse 
(EÜ) 692/2008 III lisa punkti 3.13 kohaselt teostatud menetlusi.  
6. Et tagada olemasolevate tüübikinnituste õiglane kohtlemine, uurib komisjon direktiivi 2007/46/EÜ V peatüki mõju 
käesoleva määruse kohaldamisele.  
Artikkel 16  
Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine  
Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII lisale.  
Artikkel 17  
Määruse (EÜ) nr 692/2008 muutmine  
Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt.  
1) Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:  
„1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikin ­
nitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva 
määruse I lisa 6. liite kohaselt.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüübile.  
Määruse (EÜ) nr 715/2007 nõuded loetakse täidetuks, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:  
a) käesoleva määruse artikli 3 lõike 10 nõuded on täidetud;  
b) käesoleva määruse artikli 13 nõuded on täidetud;  
c) sõiduk on saanud tüübikinnituse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 muudatuste seeria 07, eeskirja 
nr 85 ja selle täienduste, eeskirja nr 101 3. läbivaatuse (sisaldab muudatuste seeriat 01 ja nende täiendusi) kohaselt 
ning survesüütega sõidukite puhul eeskirja nr 24 III osa muudatuste seeria 03 kohaselt;  
d) artikli 5 lõigete 11 ja 12 nõuded on täidetud.“  
2) Lisatakse järgmine artikkel 16a:  
„Artikkel 16a  
Üleminekusätted  
Alates 1. septembrist 2017 M1-, M2-kategooria ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 
2018 N1-kategooria II ja III klassi sõidukite ning N2-kategooria sõidukite puhul kohaldatakse käesolevat määrust 
üksnes selleks, et hinnata, kas enne nimetatud kuupäevi vastavalt käesolevale määrusele tüübikinnituse saanud sõidukid 
täidavad järgmisi nõudeid:  
a) toodangu nõuetele vastavus artikli 8 kohaselt;ET L 175/16 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
b) kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus artikli 9 kohaselt;  
c) sõidukite pardadiagnostikaandmed ning sõidukite remondi- ja hooldusteave on vastavalt artiklile 13 kättesaadavad.  
Käesolevat määrust kohaldatakse ka komisjoni rakendusmäärustes (EL) 2017/1152 (*) ja (EL) 2017/1153 (**) sätes ­
tatud korrelatsioonimenetluse puhul.  
___________  
(*) Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1152, millega sätestatakse meetod regulatiivse katse ­
meetodi muudatusi kajastavate vastavusnäitajate määramiseks väikeste tarbesõidukite puhul, ning millega 
muudetakse määrust (EL) nr 293/2012 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 644).  
(**) Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määra ­
takse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) 
nr 1014/2010 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 679).“  
3) I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVII lisale.  
Artikkel 18  
Komisjonni määruse (EL) nr 1230/2012  ( 1 ) muudatused  
Määruses (EL) nr 1230/2012 asendatakse artikli 2 lõige 5 järgmisega:  
„5) „lisavarustuse mass“ – suurim lisavarustuse kombinatsioonide mass, mida võib sõidukile paigaldada lisaks stan ­
dardvarustusele vastavalt tootja spetsifikatsioonidele;“.  
Artikkel 19  
Kehtetuks tunnistamine  
Määrus (EÜ) nr 692/2008 tunnistatakse kehtetuks 1. jaanuarist 2022.  
Artikkel 20  
Jõustumine ja kohaldamine  
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist  Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.  
Brüssel, 1. juuni 2017.  
Komisjoni nimel  
president  
Jean-Claude JUNCKERET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/17  
( 1 ) Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1230/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ)  
nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega ning millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).
 LISADE LOETELU  
I LISA  EÜ tüübikinnituse rakendussätted  
1. liide  Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine 1. tüüpi katse abil – statistiline meetod  
2. liide  Elektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad arvutused  
3. liide  Teatise näidis  
4. liide  EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis  
5. liide  Pardadiagnostikaseadmega seotud teave  
6. liide  EÜ tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteem  
7. liide  Tootja tõend pardadiagnostikaseadmete talitlusnõuetele vastavuse kohta  
8a. liide  1. tüüpi katse aruandevorm (sealhulgas ATCT) ja minimaalsed aruandlusnõuded  
Lisa Co2mpas-simulaatori andmete edastamiseks  
8b. liide  Sõidutakistuse katsearuande vorm ja aruandluse miinimumnõuded  
8c. liide  Katsearuande vorm  
II LISA  Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus  
1. liide  Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontroll  
2. liide  Kasutusel olevate sõidukite summutitoru heitgaaside vastavuskatsetes kasutatav statistiline meetod  
3. liide  Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavusega seotud kohustused  
IIIA LISA  Tegelikus liikluses tekkivad heitkogused (RDE)  
IV LISA  Tüübikinnitusel sõiduki kasutuskõlblikkuse hindamiseks vajalikud heitkoguste andmed  
1. liide  Süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmine mootori tühikäigul (2. tüüpi katse)  
2. liide  Heitgaasi suitsususe mõõtmine  
V LISA  Karterigaaside heitkoguste (3. tüüpi katse) kontrollimine  
VI LISA  Kütuseaurude määramine (4. tüüpi katse)  
VII LISA  Saastekontrolliseadmete kulumiskindluse kontroll (5. tüüpi katse)  
1. liide  Katsestendi standardtsükkel  
2. liide  Diiselmootoritega sõidukite katsestendi standardtsükkel  
3. liide  Maanteesõidu standardtsükkel  
VIII LISA  Keskmiste heitkoguste kontrollimine madalatel ümbritseva õhu temperatuuridel (6. tüüpi katse)  
IX LISA  Etalonkütuste tehniline kirjeldus  
X LISA  Reserveeritud  
XI LISA  Mootorsõidukite pardadiagnostikaseade (OBD-seade)  
1. liide  Pardadiagnostikaseadmete funktsioonidET L 175/18 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. liide  Sõidukitüüpkonna põhiomadused  
XII LISA  Ökoinnovatsioonilahendustega sõidukite tüübikinnitus ja mitmeastmelise tüübikinnituse saamiseks esitatud 
N1-kategooria sõidukite CO  2 -heite ja kütusekulu määramine  
XIII LISA  Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitus  
1. liide  Teatise näidis  
2. liide  EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis  
3. liide  EÜ tüübikinnitusmärgi näidis  
XIV LISA  Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus  
1. liide  Vastavustunnistus  
XV LISA  Reserveeritud  
XVI LISA  Nõuded sõidukitele, mille heitgaaside järeltöötlussüsteemis kasutatakse reaktiive  
XVII LISA  Määruse (EÜ) nr 692/2008 muudatused  
XVIII LISA  Direktiivi 2007/46/EÜ muudatused  
XIX LISA  Määruse (EL) nr 1230/2012 muudatused  
XX LISA  Mootori kasuliku võimsuse mõõtmine  
XXI LISA  1. tüüpi heitekatse menetlusedET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/19
 
I LISA  
EÜ TÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED  
1. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE LISANÕUDED  
1.1. Lisanõuded ühekütuseliste ja kahekütuseliste gaaskütusega sõidukite puhul  
1.1.1. Ühekütuselistele ja kahekütuselistele gaaskütusega sõidukitele tüübikinnituse andmise lisanõuded on sätestatud 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktides 1, 2 ja 3 ning XII lisa 1. ja 2. liites ning kohaldatakse 
allpool sätestatud erandeid.  
1.1.2. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 12. lisa punktide 3.1.2 ja 3.1.4 viited 10a. lisa etalonkütustele 
loetakse viideteks käesoleva määruse IX lisa A jaos sätestatud vastava spetsifikatsiooniga etalonkütustele.  
1.2. Lisanõuded segakütuseliste sõidukite puhul  
Lisanõueteks tüübikinnituse andmisel segakütuselistele sõidukitele on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja 
nr 83 punktis 4.9 sätestatud nõuded.  
2. TÄIENDAVAD TEHNILISED NÕUDED JA KATSED  
2.1. Väiketootjad  
2.1.1. Artikli 3 lõikes 3 viidatud õigusaktid:  
Õigusakt  Nõuded  
California Code of Regulations, 13. jagu, punktid 
1961(a) ja 1961(b)(1)(C)(1), mida kohaldatakse 2001. 
ja hilisemate mudeliaastate sõidukite suhtes, 1968.1, 
1968.2, 1968.5, 1976 ja 1975; väljaandja Barclay's 
Publishing  Tüübikinnitus tuleb anda vastavalt California Code of 
Regulations'ile, mida kohaldatakse kõige hilisema 
mudeliaasta kergsõidukite suhtes.  
2.2. Kütusepaakide täiteavad  
2.2.1. Nõuded kütusepaakide täiteavadele on sätestatud XXI lisa punktides 5.4.1 ja 5.4.2 ning punktis 2.2.2.  
2.2.2. Tuleb võtta meetmeid, et vältida ülemäärast kütuseaurude eraldumist ning kütuse väljavoolamist täiteava korgi 
puudumise tõttu. Selleks võib kasutada järgmist:  
a) automaatselt avanev ja sulguv kütuse täiteava kork, mis ei ole eemaldatav,  
b) konstruktsiooni iseärasused, mis täiteava korgi puudumise korral ei lase kütuseaure ülemäärases koguses 
eralduda,  
c) mis tahes muu samasuguse mõjuga meede. Selliseks lahenduseks võib muu hulgas olla täiteava korgi kinni ­
tamine ketiga või muul viisil või sõiduki süütevõtme kasutamine täiteava lukustamiseks. Sellisel juhul peab 
võtit saama täiteava korgist välja tõmmata ainult juhul, kui täiteava on lukustatud.  
2.3. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted  
2.3.1. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted on esitatud XXI lisa punktis 5.5 ning punktides 2.3.2 ja 
2.3.3.  
2.3.2. Diiselmootoritesse paigaldatud mehaaniliste sissepritsepumpade puhul peavad tootjad võtma nõuetekohased 
meetmed kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal.ET L 175/20 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.3.3. Tootjad peavad tulemuslikult ära hoidma läbisõidumõõdikute näitude ümberprogrammeerimise sõiduki sisevõr ­
gus, jõuseadme juhtseadmes ning vajadusel ka distantsilt toimuva teabevahetuse teadet edastavas üksuses. 
Tootjad peavad süstemaatiliselt kasutama omavolilise muutmise vastaseid strateegiaid ning kirjutuskaitsefunkt ­
sioone läbisõidumõõdiku näidu õigsuse kaitsmiseks. Omavolilise muutmise vastased meetodid peavad olema 
tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud.  
2.4. Katsete tegemine  
2.4.1. Joonisel I.2.4 on esitatud sõidukitüübi kinnitamiseks vajalikud katsed. Konkreetseid katsemenetlusi kirjeldatakse 
II, IIIA, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI  1 , XX ja XXI lisas.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/21
 ET L 175/22 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 Joonis I.2.4  
Tüübikinnituse andmiseks ja laiendamiseks nõutavad katsed  
Sõidukikategooria  Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid1 Diiselmootoriga 
sõidukid, sealhulgas 
hübriidsõidukid  Täiselektrisõi ­
dukid  Vesinikkütu ­
seelemendiga 
sõidukid  
Ühekütuselised  Kahekütuselised3 Segakütuselised3 
Etalonkütus  Bensiin 
(E10)  Veel ­
datud 
nafta ­
gaas  Maagaa ­
s/biome ­
taan  Vesinik 
(sisepõ ­
lemis ­
mootor)  Bensiin 
(E10)  Bensiin 
(E10)  Bensiin 
(E10)  Bensiin (E10)  Diislikütus 
(B7)5 — Vesinikkü ­
tuseelement  
Veeldatud 
naftagaas  Maagaas/ 
biome ­
taan  Vesinik 
(sisepõle ­
mismoo ­
tor)4 Etanool 
(E85)  
Gaasilised heited 
(1. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah4 Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad kütused)  Jah —  —  
Tahked osakesed 
(1. tüüpi katse)  Jah2 — —  —  Jah2 
(ainult 
bensiin)  Jah2 
(ainult 
bensiin)  Jah2 
(ainult 
bensiin)  Jah2 
(mõlemad kütused)  Jah —  —  
Tahkete osakeste arv  Jah2 — —  —  Jah2 
(ainult 
bensiin)  Jah2 
(ainult 
bensiin)  Jah2 
(ainult 
bensiin)  Jah2 
(mõlemad kütused)  Jah —  —  
Gaasilised saasteained, 
tegelikus liikluses tekkivad 
heitkogused (RDE) (1A. 
tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah(4 ) Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah (mõlemad kütu ­
sed)  Jah -  -  
Tahkete osakeste arv, 
tegelikus liikluses tekkivad 
heitkogused (RDE) (1A. 
tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah (mõlemad kütu ­
sed)  Jah —  —  
Heited tühikäigul 
(2. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  —  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(mõlemad kütused)  — —  —  
Karterigaasid 
(3. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  — —  —
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/23
 Sõidukikategooria  Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid1 Diiselmootoriga 
sõidukid, sealhulgas 
hübriidsõidukid  Täiselektrisõi ­
dukid  Vesinikkütu ­
seelemendiga 
sõidukid  
Ühekütuselised  Kahekütuselised3 Segakütuselised3 
Kütuseaurud 
(4. tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  — —  —  
Töökindlus 
(5. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah —  —  
Heited madalal tempera ­
tuuril 
(6. tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(mõlemad kütused)  — —  —  
Kasutusel olevate sõidukite 
vastavus  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad kütused)  Jah —  —  
Pardadiagnostikaseade  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  —  —  
CO  2-heide, kütusekulu, 
elektrienergiakulu ja elekt ­
riline sõiduulatus  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad kütused)  Jah Jah  Jah  
Heitgaasi suitsusus  —  —  —  —  —  —  —  —  Jah  —  —  
Mootori võimsus  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah
 3. TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE  
3.1. Laiendus seoses summutitoru heitgaasidega (1. ja 2. tüüpi katsed)  
3.1.1. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, kui need vastavad artikli 2 lõike 1 kriteeriumidele.  
3.1.2. Perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega sõidukid  
Vastavalt XXI lisa (WLTP) VI all-lisa 1. liitele teostatavate Ki-katsete puhul laiendatakse tüübikinnitust sõidukitele, 
kui nad vastavad XXI lisa punkti 5.9 kriteeriumidele.  
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 (NEDC) 13 lisa kohaselt teostatavate Ki-katsete puhul laienda ­
takse tüübikinnitust sõidukitele vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktile 3.1.4.  
3.2. Laiendus seoses kütuseaurudega (4. tüüpi katse)  
3.2.1. Tüübikinnitust võib laiendada sõidukitele, mille kütuseaurude kontrollisüsteem vastab järgmistele tingimustele:  
3.2.1.1. kütuse/õhu mõõtmise põhisüsteem (nt ühepunktipritse) on sama;  
3.2.1.2. kütusepaagi kuju ja materjal ning vedelkütuse voolikud on identsed;  
3.2.1.3. katsetatakse sõidukit, mille vooliku ristlõikepindala ja ligikaudne pikkus on halvimad. tüübikinnituskatsete eest 
vastutav tehniline teenistus otsustab, kas mitteidentsed auru/vedeliku eraldajad on vastuvõetavad.  
3.2.1.4. kütusepaagi mahu erinevus on ± 10 % piires;  
3.2.1.5. paagi rõhualandusventiili seadistus on identne;  
3.2.1.6. kütuseaurude kogumise meetod on identne, st püüduri vorm ja maht, kogumiskeskkond, õhupuhasti (kui seda 
kasutatakse kütuseaurude reguleerimiseks) jms;  
3.2.1.7. kogutud auru eemaldamise meetod on identne (st õhuvool, alguspunkt või eemaldamise maht ettevalmistustsükli 
jooksul);  
3.2.1.8. kütuse mõõtmise süsteemi tihendamis- ja õhutussüsteemid on identsed.  
3.2.2. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, millel on:  
3.2.2.1. erineva mahuga mootor;  
3.2.2.2. erineva võimsusega mootor;  
3.2.2.3. automaat- ja käsikäigukast;  
3.2.2.4. kahe ja nelja ratta jõuülekanne;  
3.2.2.5. erinev keretüüp; ning  
3.2.2.6. erinevad ratta ja rehvi suurused.  
3.3. Laiendus seoses saastekontrolliseadme kulumiskindlusega (5. tüüpi katse)  
3.3.1. Tüübikinnitust laiendatakse erinevatele sõidukitüüpidele tingimusel, et sõiduki, mootori või saastekontrollisüs ­
teemi allpool loetletud tunnused on identsed või jäävad lubatud kõikumise piiresse.ET L 175/24 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.3.1.1. Sõiduk:  
Inertsikategooria: kaks vahetult järgnevat kõrgemat inertsikategooriat ja kõik madalamad inertsikategooriad.  
Maanteekoormus kiirusel 80 km/h kokku: kuni 5 % suurem või ükskõik kui palju väiksem.  
3.3.1.2. Mootor  
a) mootori silindrimaht (± 15 %);  
b) klappide arv ja juhtimine;  
c) toitesüsteem;  
d) jahutussüsteemi tüüp;  
e) kütuse põletamise protsess.  
3.3.1.3. Saastekontrollisüsteemi parameetrid:  
a) katalüüsmuundurid ja kübemefiltrid:  
katalüüsmuundurite, filtrite ja elementide arv;  
katalüüsmuundurite ja filtrite suurus (monoliidi maht ± 10 %);  
katalüütilise reaktsiooni tüüp (oksüdatsioon, kolmeastmeline, lahja NO  x püüdur, valikuline katalüütiline 
redutseerimine (SCR), lahja NO  x katalüsaator jne);  
väärismetallide kogus (identne või suurem);  
väärismetallide liik ja suhe (± 15 %);  
substraat (struktuur ja materjal);  
elemendi tihedus;  
50 K piiresse jäävad temperatuurierinevused katalüüsmuunduri või filtri sisendil. Kõnealust temperatuurimuu ­
tust kontrollitakse stabiliseeritud tingimustel kiirusel 120 km/h ning 1. tüüpi katse koormusel;  
b) õhu sissepuhe:  
olemas või puudub;  
tüüp (pulseeriv õhk, õhupumbad jne);  
c) heitgaasitagastus:  
olemas või puudub;  
tüüp (jahutusega või ilma, aktiiv- või passiivjuhtimisega, kõrg- või madalsurvega).  
3.3.1.4. Kulumiskindluse katse teostamisel võib kasutada sõidukit, mille kerekuju, käigukast (automaat- või käsikäigukast) 
ning rataste või rehvide suurus erineb selle sõidukitüübi omadest, millele tüübikinnitust taotletakse.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/25
 
3.4. Laiendus seoses pardadiagnostikaseadmega  
3.4.1. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, millel on identne mootor ja saastekontrollisüsteem vastavalt XI lisa 2. 
liite määratlusele. Tüübikinnituse laiendamisel ei võeta arvesse järgmisi sõiduki tunnuseid:  
a) mootori abiseadmed;  
b) rehvid;  
c) ekvivalentne inerts;  
d) jahutussüsteem;  
e) jõuülekandearv;  
f) jõuülekande tüüp; ning  
g) keretüüp.  
3.5 Laiendus seoses madalal temperatuuril teostatava katsega (6. tüüpi katse)  
3.5.1. Erineva tuletatud massiga sõidukid  
3.5.1.1. Tüübikinnitust võib laiendada ainult sellise tuletatud massiga sõidukitele, mille puhul tuleb kasutada kahte 
vahetult järgnevat suuremat ekvivalentset inertsi või mis tahes väiksemat ekvivalentset inertsi.  
3.5.1.2. N-kategooria sõidukite puhul võib tüübikinnitust laiendada üksnes väiksema tuletatud massiga sõidukitele, juhul 
kui tüübikinnitusega sõiduki heitkogused jäävad piiridesse, mis on ette nähtud sõiduki puhul, millele tüübikin ­
nituse laiendamist taotletakse.  
3.5.2. Erineva jõuülekandearvuga sõidukid  
3.5.2.1. Tüübikinnitust laiendatakse erineva jõuülekandearvuga sõidukitele üksnes teatavatel tingimustel.  
3.5.2.2. Tüübikinnituse laiendatavuse üle otsustamiseks tehakse igas 6. tüüpi katses kasutatava ülekandearvu puhul 
kindlaks suhtarv 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
kus mootori pöörlemissagedusel 1 000 min  –1 on V  1 tüübikinnituse saanud sõiduki kiirus ja V  2 selle sõidukitüübi 
kiirus, millele taotletakse tüübikinnituse laiendamist.  
3.5.2.3. Kui iga ülekandesuhte puhul on E ≤ 8 %, siis antakse laiendus 6. tüüpi katset kordamata.  
3.5.2.4. Kui kas või ühe ülekandesuhte puhul on E > 8 % ning iga ülekandearvu puhul on E ≤ 13 %, siis tuleb 6. tüüpi 
katset korrata. Tehnilise teenistuse heakskiidul võib need katsed teostada tootja valitud laboris. Katseprotokoll 
saadetakse tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele.  
3.5.3. Erineva tuletatud massi ja jõuülekandearvuga sõidukid  
Tüübikinnitust laiendatakse erineva tuletatud massi ja jõuülekandearvuga sõidukitele üksnes juhul, kui on 
täidetud kõik punktides 3.5.1 ja 3.5.2 sätestatud tingimused.ET L 175/26 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS  
4.1. Sissejuhatus  
4.1.1. Iga käesoleva määruse kohase tüübikinnituse alusel toodetud sõiduk peab olema valmistatud selliselt, et see 
vastaks käesoleva määruse tüübikinnitusnõuetele. Tootja peab kasutama asjakohast hindamiskorda ja dokumen ­
teeritud kontrollimiskavu ning teostama käesolevas määruses sätestatud ajavahemike järel katseid heitkoguste ja 
pardadiagnostikaseadmete kontrollimiseks, et tõendada jätkuvat vastavust kinnitatud tüübile. Tüübikinnitusasutus 
kontrollib ja kooskõlastab seda hindamiskorda ning kontrollimiskavu ning teostab vastavalt käesolevale 
määrusele auditeid ja katseid heitkoguste ja pardadiagnostikaseadmete kontrollimiseks tootja ettevõttes, seal ­
hulgas tootmis- ja katserajatistes, vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ X lisas kirjeldatud toote nõuetele vastavuse ja 
jätkuva vastavustõendamise korrale.  
4.1.2. Tootja kontrollib toodangu nõuetele vastavust saasteainete heite katse (esitatud määruse (EÜ) 715/2007 I lisa 
tabelis 2), CO  2 heitkoguste katse (koos elektrienergiakulu mõõtmisega), karterigaaside katse, kütuseaurude katse 
ja pardadiagnostikaseadme katsetamise abil. Kontrollimine hõlmab seega 1, 3, 4 tüüpi katseid ja käesoleva lisa 
punktis 2.4 ja selles viidatud asjaomastes lisades kirjeldatud pardadiagnostikaseadmete katsetamist. Toodangu 
nõuetele vastavuse hindamise konkreetne kord on sätestatud punktides 4.2–4.7 ja 1. ja 2. liites.  
4.1.3. Tootjapoolsel toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel tähendab mõiste „tüüpkond“ 1. ja 3. tüüpi katsete 
puhul CO  2 interpolatsioonitüüpkonda, hõlmates 4. tüüpi katse puhul käesoleva lisa punktis 3.2 kirjeldatud 
laiendusi ja pardadiagnostikatüüpkonda koos käesoleva lisa punktis 3.3 kirjeldatud laiendustega pardadiagnos ­
tikaseadmete katsetamise jaoks.  
4.1.4. Tootjapoolse toote nõuetele vastavuse kontrollimise sagedus peab põhinema rahvusvahelise standardiga ISO 
31000: 2009 — „Riskijuhtimine — Põhimõtted ja juhised“ vastavuses oleval riskihindamise metoodikal ja 
vähemalt 1. tüübi puhul vähemalt üks kontroll iga 5 000 toodetud sõiduki kohta või kord aastas, vastavalt 
sellele, mis saabub enne.  
4.1.5. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse 
kontrollimise meetodeid.  
Käesoleva määruse kohaldamisel peab tüübikinnitusasutus teostama tootja ettevõttes kontrolle, et kontrollida, 
kas tootjate hindamiskord ja dokumenteeritud kontrollimiskavad vastavad rahvusvahelisele standardiga ISO 
31000: 2009 — „Riskijuhtimine — Põhimõtted ja juhised“ kooskõlas olevale riskihindamismetoodikale ning 
igal juhul vähemalt kord aastas.  
Kui tüübikinnitusasutus ei ole tootja kontrollimenetlustega rahul, tehakse tootmises olevate sõidukitega füüsiline 
katse, nagu on kirjeldatud punktides 4.2–4.9.  
4.1.6. Tüübikinnitusasutuse teostatava füüsilise kontrollkatse tavapärane sagedus sõltub tootja kontrollimismenetluse 
tulemustest seoses riskihindamise metoodikaga ning igal juhul tehakse vähemalt üks kontrollkatse kolme aasta 
jooksul. Tüübikinnitusasutus teeb tootmises olevate sõidukitel punktides 4.2–4.9 kirjeldatud katsed heitkoguste 
ja pardadiagnostikaseadme kontrollimiseks.  
Kui füüsilisi katseid teostab tootja, jälgib katseid tootmisüksuses tüübikinnitusasutuse esindaja.  
4.1.7. Tüübikinnitusasutus esitab aruande kõikide tootja toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise eesmärgil tehtud 
kontrollkäikude tulemuste ja teostatud füüsiliste katsete kohta ja säilitab seda vähemalt 10 aastat. Need aruanded 
peaksid olema nõudmisel kättesaadavad teistele tüübikinnitusasutustele ja Euroopa Komisjonile.  
4.1.8. Nõuetele mittevastavuse korral kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklit 30.  
4.2. Sõiduki vastavuskontroll 1. tüüpi katse abil  
4.2.1. 1. tüüpi katse tehakse asjakohase tootmises oleva CO  2 interpolatsioonitüüpkonda kuuluva sõidukiga, mille 
spetsifikatsioon vastab tüübikinnitustunnistuses kirjeldatule. Piirnormid, mille abil kontrollida nõuetele vastavustET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/27
 
saasteainete osas, on sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2. CO  2 heitkoguste puhul on piirnor ­
miks valitud sõiduki tootja poolt XXI lisa 7. all-lisas sätestatud interpolatsioonimetoodika kohaselt kindlaks 
määratud väärtus. Tüübikinnitusasutus peab interpolatsiooniarvutuse kinnitama.  
4.2.2. Tüüpkonnast valitakse kolmest sõidukist koosnev juhuslik valim. Kui tüübikinnitusasutus on oma valiku teinud, 
et tohi tootja teha valitud sõidukitele ühtegi kohandust.  
4.2.2.1. Valiku puhul võetakse arvesse üksnes tootmises olevad valmissõidukeid, mille läbisõit on kuni 80 km ja kui 
nõuetele vastavust tõendatakse 1. tüüpi katsega, nimetatakse neid nullkilomeetrisõdukiteks. Sõidukit katsetatakse 
käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud sobiva WLTP-tsükli kohaselt, olenemata testi kordamist või sõiduki 
läbisõitu käsitlevatest nõuetest. Katse tulemusteks on pärast kõiki käesoleva määruse kohaselt tehtud parandusi 
saadud näitajad.  
4.2.3. Katsekriteeriumide arvutamise statistilist meetodit on kirjeldatud 1. liites.  
Tüüpkonna toodang loetakse nõuetele mittevastavaks juhul, kui ühe või mitme saasteaine ja CO  2 näitajate osas 
tehakse negatiivne otsus vastavalt liites 1 sätestatud kriteeriumidele.  
Tüüpkonna toodang loetakse nõuetele vastavaks juhul, kui kõigi saasteainete ja CO  2 näitajate osas tehakse 
positiivne otsus vastavalt liites 1 sätestatud kriteeriumidele.  
Kui ühe saasteaine osas on tehtud positiivne otsus, ei muudeta seda teiste saasteainete ja CO  2 näitajate osas 
otsuse langetamiseks tehtavate täiendavate katsete põhjal.  
Kui ei saada positiivset otsust kõikide saasteainete ja CO  2 näitajate osas, tehakse katse teise sõidukiga (kokku 
kuni 16 sõidukiga) ja 1. liites kirjeldatud positiivse või negatiivse otsuse tegemise menetlust korratakse (vt joonis 
I.4.2).ET L 175/28 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis I.4.2
  
4.2.4. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib katsed teha tüüpkonda kuuluva sõidukiga, mille läbisõit 
on kuni 15 000 km, et määrata kindlaks saasteainete/CO  2 mõõdetud muutumistegurid iga tüüpkonna puhul. 
Sõiduki sõidab sisse tootja, kes ei tohi kõnealuseid sõidukeid ühelgi viisil kohandada.  
4.2.4.1. Sissesõidetava sõiduki mõõdetav muutumistegur määratakse kindlaks järgmise menetlusega:  
a) mõõdetakse saasteainete/CO  2 -heidet esimese katsetatava sõiduki puhul kuni 80 km vahemaa läbimisel ja 
pärast x km läbimist;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/29
 
b) saasteainete/CO  2 muutumistegur (EvC) 80 km ja x km vahel arvutatakse järgmiselt:  
EvC  meas ¼ näitajad x km kohta =näitajad 80 km kohta : 
c) teisi interpolatsioonitüüpkonna sõidukeid sisse ei sõideta, kuid nende näitajad „heitkogus / elektrikulu / CO  2 
0 km juures“ korrutatakse esimese sissesõidetud sõiduki muutumisteguriga. Sel juhul võetakse 1. liite kohase 
katsetamise aluseks järgmised väärtused:  
i) esimese sõiduki näitajad x km kohta;  
ii) teiste sõidukite näitajad 0 km juures korrutatud muutumisteguriga.  
4.2.4.2. Kõik need katsed tuleb teha müügil oleva kütusega. Tootja taotluse korral võib aga kasutada IX lisas kirjeldatud 
etalonkütuseid.  
4.2.4.3. Kontrollides toodangu nõuetele vastavust CO  2 -heidete osas, võib tootja punktis 4.2.4.1 nimetatud menetluse 
alternatiivina kasutada kindlaksmääratud muutumistegurit (EvC) 0,98 ja korrutada kõik 0 km juures mõõdetud 
CO  2 väärtused selle teguriga.  
4.2.5. Toodangu vastavuskatsed vedelgaasil ja maagaasil/biometaanil töötavate sõidukite puhul võib teha müügil oleva 
kütusega, mille C3/C4 suhe jääb etalonkütuste C3/C4 suhte vahemikku (vedelgaasi puhul) või ühega madala või 
kõrge kütteväärtusega kütustest (maagaasi/biometaani puhul). Kõikidel juhtudel tuleb tüübikinnitusasutusele 
esitada kütuse analüüs.  
4.2.6. Ökoinnovatsioonilahendustega sõiduk  
4.2.6.1. Selliste sõidukitüüpide korral, mille puhul on kasutatud üht või mitut määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 
(M 1 -kategooria sõidukite puhul) ja määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 (N  1 -kategooria sõidukite puhul) sätes ­
tatud ökoinnovatsioonilahendust, tõendatakse toodangu nõuetele vastavust seoses ökoinnovatsioonilahendustega 
kõnealuste ökoinnovatsioonilahenduste olemasolu kontrollides.  
4.3. Täiselektrisõidukid  
4.3.1. Meetmed, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavus seoses elektrienergiakuluga, kontrollitakse käesoleva lisa 
4. liites esitatud tüübikinnitussertifikaadi alusel.  
4.3.2. Elektrienergiakulu määramine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.3.2.1. Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse ajal asendatakse käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 
punkti 3.4.4.1.3 (järjestikuse tsükli katsemenetlus) kohane ja käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa punkti 
3.4.4.2.3 (lühendatud katsemenetlus) kohane 1. tüüpi katse lõpetamiskriteerium järgmiselt:  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse lõpetamiskriteeriumi on täidetud pärast esimese kohal ­
datava WLTP katsetsükli lõpetamist.  
4.3.2.2. Esimese kohaldatava WLTP katsetsükli käigus mõõdetakse laetava(te)st energiasalvestussüsteemi(de)st saadavat 
alalisvoolu vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 3. liites kirjeldatud meetodile ja jagatakse see kohal ­
datava WLTP katsetsükli käigus läbisõidetud vahemaaga.  
4.3.2.3. Lõike 4.3.2.2 kohaselt määratud väärtust võrreldakse 2. liite punkti 1.2 kohaselt määratud väärtusega.  
4.3.2.4. Elektrienergiakulu nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. liites kirjeldatud statistiliste menetluste 
abil. Nimetatud vastavuskontrolli puhul asendatakse mõiste „saasteained/CO  2 “ mõistega „elektrienergiakulu“.ET L 175/30 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV)  
4.4.1. Toodangu nõuetele vastavust tagavaid meetmeid seoses välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heitko ­
guste ja elektrienergiakuluga kontrollitakse kirjelduse alusel, mis on esitatud käesoleva lisa 4. liites sätestatud 
tüübikinnitussertifikaadis.  
4.4.2. CO  2 heite massi kontrollimine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.4.2.1. Sõidukit katsetatakse käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa punktis 3.2.5 kirjeldatud aku laetust säilitavas režiimis  
teostatud 1. tüüpi katse abil.  
4.4.2.2. Selle katse käigus tehakse aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mass kindlaks vastavalt käesoleva 
määruse XXI lisa 8. all-lisa tabelile A8/5 ja seda võrreldakse aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite 
massiga vastavalt 2. liite punktile 2.3.  
4.4.2.3. CO  2 -heite nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. liites kirjeldatud statistiliste menetluste abil.  
4.4.3. Elektrienergiakulu määramine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.4.3.1. Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel asendatakse käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa punkti 3.2.4.4 
kohane akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katsemenetluse lõpetamine järgmisega:  
akutoiterežiimis teostatav 1. tüüpi katsemenetlus toodangu nõuetele vastavuse kontrollimiseks lõpeb pärast 
esimese kohaldatava WLTP katsetsükli lõpetamist.  
4.4.3.2. Esimese kohaldatava WLTP katsetsükli käigus mõõdetakse laetava(te)st energiasalvestussüsteemi(de)st saadavat 
alalisvoolu vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 3. liites kirjeldatud meetodile ja jagatakse see kohal ­
datava WLTP katsetsükli käigus läbisõidetud vahemaaga.  
4.4.3.3. Käesoleva määruse lõike 4.5.3.2 kohaselt määratud näitajat võrreldakse 2. liite punkti 2.4 kohaselt kindlaks 
näitajaga.  
4.4.1.4. Elektrienergiakulu nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. liites kirjeldatud statistiliste menetluste 
abil. Nimetatud vastavuskontrolli puhul asendatakse mõiste „saasteained/CO  2 “ mõistega „elektrienergiakulu“.  
4.5. Sõiduki vastavuskontroll 3. tüüpi katse abil  
4.5.1. 3. tüüpi katse teostamisel lähtutakse järgmistest nõuetest.  
4.5.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, siis võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult 
valitud sõiduk ning katsetatakse seda V lisas kirjeldatud menetluse kohaselt.  
4.5.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune sõiduk vastab V lisas kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.5.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.5.1.1 sätestatud nõuetele, siis valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse 
alusel veel neli sõidukit, millele tehakse V lisas kirjeldatud katsed. Katseid võib teha sõidukitega, mille läbisõit on 
kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi tehtud.  
4.5.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit vastavad V lisas kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.6. Sõiduki vastavuskontroll 4. tüüpi katse abil  
4.6.1. 4. tüüpi katse teostamisel lähtutakse järgmistest nõuetest:ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/31
 
4.6.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, siis võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult 
valitud sõiduk ning katsetatakse seda VI lisas või vähemalt ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 kirjeldatud 
menetluse kohaselt.  
4.6.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui see sõiduk vastab VI lisas või ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 
kirjeldatud katsete nõuetele, olenevalt sellest, missugust katset teostatakse.  
4.6.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.6.1.1 sätestatud nõuetele, siis valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse 
alusel veel neli sõidukit, millele tehakse VI lisas või vähemalt ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 kirjeldatud 
katsed. Katsed tuleb teha sõidukitega, mille läbisõit on kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi tehtud.  
4.6.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit vastavad VI lisas või ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa 
punktis 7 kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.7. Sõiduki pardadiagnostikaseadme (OBD) vastavuskontroll  
4.7.1. Pardadiagnostikaseadme nõuetele vastavust kontrollitakse järgmisel viisil:  
4.7.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, siis võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult 
valitud sõiduk ning katsetatakse seda XI lisa 1. liites kirjeldatud menetluse kohaselt.  
4.7.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune sõiduk vastab XI lisa 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.7.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.7.1.1 sätestatud nõuetele, siis valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse 
alusel veel neli sõidukit, millele tehakse XI lisa 1. liites kirjeldatud katsed. Katsed tuleb teha sõidukitega, mille 
läbisõit on kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi tehtud.  
4.7.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit vastavad XI lisa 1. liites kirjeldatud katsete 
nõuetele.ET L 175/32 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1. liide  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine 1. tüüpi katse abil – statistiline meetod  
1. Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu nõuetele vastavuse kontrollimiseks saasteaine ­
te/CO  2 osas 1. tüüpi katse abil, sealhulgas täiselektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite vastavus ­
nõudeid.  
2. Määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 loetletud saasteainete ja CO  2 -heite mõõtmist teostatakse vähemalt 3 sõiduki 
puhul ning see arv suureneb järjest, kuni langetatakse positiivne või negatiivne otsus.  
Arvust  N katsetest määratakse kõigi  N mõõtmiste puhul  x 1 , x 2 , … x  N, keskväärtus  X tests ja dispersioon  VAR : 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
ning  
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Iga arvu katsete puhul võib saasteainete osas jõuda üheni kolmest järgmisest otsusest (vt alapunktid i–iii), võttes 
aluseks iga saasteaine piirnormi  L, kõigi katsete  N keskmise  X tests , katsetulemuste dispersiooni  VAR  ja katsete arvu  N: 
i) tüüpkonna suhtes tehakse heakskiitev otsus, kui  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) tüüpkonna suhtes tehakse negatiivne otsus, kui  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) tehakse uus mõõtmine, kui: 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Saasteainete mõõtmisel võetakse teguri A väärtuseks 1,05, et võtta arvesse mõõtmise ebatäpsust.  
4. CO  2 ja elektrienergiakulu puhul kasutatakse CO  2 ja elektrienergiakulu (EC) normaliseeritud väärtusi:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
CO  2 ja elektrienergiakulu puhul võetakse teguri A väärtuseks 1,01 ja L väärtuseks 1. Seega on CO  2 ja elektrienergia 
kulu puhul kriteeriumid lihtsustatud järgmiselt:  
i) tüüpkonna suhtes tehakse heakskiitev otsus, kui  X tests< A Ä VAR  
ii) tüüpkonna suhtes tehakse negatiivne otsus, kui  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) tehakse uus mõõtmine, kui: 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
A väärtused saasteainete, elektrienergia kulu ja CO  2 puhul vaadatakse läbi ja need võivad muutuda vastavalt olemas ­
olevatele andmetele. Sel põhjusel peavad tüübikinnitusasutused esitama komisjonile kõik vajalikud andmed esialgu 
vähemalt viieks aastaks.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/33
 
2. liide  
Elektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad arvutused  
1. Täiselektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad arvutused  
1.1. Täiselektrisõiduki elektrienergiakulu interpoleerimine, 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
kus:  
EC DC–ind,COP  on konkreetse sõiduki elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
EC DC–L,COP  on väikseima heitega sõiduki L elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel 
(Wh/km);  
EC DC–H,COP  on suurima heitega sõiduki H elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefitsient kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
1.2. Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu  
Esitatakse järgmine väärtus ja seda kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses elektrienergiakuluga: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
kus:  
EC DC,COP  on elektrienergiakulu, mis tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide tühjenemisest toodangu 
vastavushindamise katsemenetluse raames kontrollimiseks ettenähtud esimese kohaldatava 
WLTC-katsetsükli jooksul;  
EC DC,CD,first WLTC  on elektrienergiakulu, mis tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide tühjenemisest vastavalt XXI 
lisa 8. all-lisa punktis 4.3 ettenähtud esimese kohaldatava WLTC-katsetsükli jooksul, vatt-tundides 
kilomeetri kohta (Wh/km);  
AF EC parandustegur, mis kompenseerib erinevuse tüübikinnitusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi katse ­
menetluse teostamist esitatud üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektrienergiakulu 
väärtuse ja toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse käigus mõõdetud katsetulemuse 
vahel,  
ning 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
milles  
EC WLTC,declared  on täiselektrisõidukite deklareeritud elektrienergiakulu XXI lisa 6. all-lisa punkti 1.1.2.3 kohaselt;  
EC WLTC  on mõõdetud elektrienergiakulu XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.3.4.2 kohaselt.  
2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite toodangu nõuetele vastavuse näitajaid käsitlevad arvutused  
2.1. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud individuaalne CO  2 -heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel, 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞET L 175/34 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus 
M CO2–ind,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud konkreetse sõiduki CO  2 -heite mass toodangu nõuetele vasta ­
vuse kontrollimisel, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud väikseima heitega sõiduki L CO  2 -heite mass toodangu nõue ­
tele vastavuse kontrollimisel, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud suurima heitega sõiduki H CO  2 -heite mass toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimisel, g/km;  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefitsient kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
2.2. Üksnes akutoitest tulenev välise laadimisega hübriidelektrisõidukite individuaalne elektrienergiakulu toodangu nõue ­
tele vastavuse kontrollimisel, 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
kus:  
EC DC–ind,CD,COP  on konkreetse sõiduki üksnes akutoitest tulenev elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse 
kontrollimisel (Wh/km);  
EC DC–L,CD,COP  on väikseima heitega sõiduki L üksnes akutoitest tulenev elektrienergiakulu toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
EC DC–H,CD,COP  on suurima heitega sõiduki H üksnes akutoitest tulenev elektrienergiakulu toodangu nõuetele vasta ­
vuse kontrollimisel (Wh/km);  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefitsient kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
2.3. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massi näitaja toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel  
Esitatakse järgmine väärtus ja seda kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks seoses aku laetust säilitavas 
režiimis tekkinud CO  2 -heite massiga: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
kus:  
M CO2,CS,COP  on aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massi näitaja toodangu vastavushindamise katse ­
menetluse raames kontrollimiseks ettenähtud aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüüpi katse puhul;  
M CO2,CS  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mass XXI lisa punkti 4.1.1 kohase aku laetust 
säilitavas režiimis teostatud 1 tüüpi katse puhul (g/km);  
AF CO2,CS  on parandustegur, mis kompenseerib erinevuse tüübikinnitusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi katse ­
menetluse teostamist esitatud näitaja ja toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse käigus 
mõõdetud katsetulemuse vahel,  
ning 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
milles  
M CO2,CS,c,declared  on aku laetust säilitavas režiimis tekkiva CO  2 -heite deklareeritud mass XXI lisa 8. all-lisa tabeli A8/5 
7. astme kohase aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  on aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mõõdetud mass XXI lisa 8. all-lisa tabeli A8/5 
6. astme kohase aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul.  
2.4. Toodangu vastavuse kontrollimine üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektrienergiakulu puhul  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektrienergiaku ­
luga kasutatakse järgmist väärtust: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
kus:  
EC DC,CD,COP  on üksnes akutoitest tulenev elektrienergiakulu, mis tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide 
tühjenemisest toodangu vastavushindamise katsemenetluse raames kontrollimiseks ettenähtud 
akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse esimese kohaldatava WLTC-katsetsükli jooksul;  
EC DC,CD,first WLTC  on üksnes akutoitest tulenev elektrienergia kulu, mis tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide 
tühjenemisest XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.3 kohasest akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse 
esimese kohaldatava WLTC-katsetsükli jooksul (Wh/km);  
AF EC,AC,CD  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektrienergiakulu parandustegur, mis kompen ­
seerib erinevuse tüübikinnitusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi katsemenetluse teostamist esitatud 
väärtuse ja toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse käigus mõõdetud katsetulemuse 
vahel,  
ning 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
milles  
EC AC,CD,declared  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektrienergia deklareeritud kulu XXI lisa 6. all-lisa 
punkti 1.1.2.3 kohase akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul.  
EC AC,CD  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektrienergia mõõdetud kulu XXI lisa 8. all-lisa 
punkti 4.3.1 kohase akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul.ET L 175/36 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3. liide  
NÄIDIS  
TEATIS nr …  
SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES HEITKOGUSTE NING SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSANDMETE 
KÄTTESAADAVUSEGA  
Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine teave. Kõik joonised tuleb esitada asjakohases 
mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis paberil või A4 formaati voldituna. Lisatavad fotod peavad olema 
piisavalt üksikasjalikud.  
Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi kontrollseadmeid, tuleb esitada andmed nende talitluse 
kohta. 
0. ÜLDANDMED  
0.1.  Mark (tootja ärinimi): ....................................................................................................... ......... ...............................  
0.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
0.2.1.  Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral): ..................................................................................... ...................  
0.4.  Sõidukikategooria (  c ): ............................................................................................................................ .....................  
0.8.  Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid: ............................................................................... ..................  
0.9.  Tootja esindaja nimi ja aadress (kui olemas): ................................................................................ ....................  
1. SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD  
1.1.  Representatiivsõiduki / osa / eraldi seadmestiku fotod ja/või joonised (  1 ): 
1.3.3.  Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): ....................................................................................... ............................  
2. MASSID JA MÕÕTMED(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kilogrammides ja millimeetrites) (Võimaluse korral viidata joonisele)  
2.6.  Töökorras sõiduki mass (  h ) 
(a) iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne mass: ........................................................................ ..... 
(b) iga versiooni mass (esitada tuleb tabel): ................................................................................. ......................  
2.8.  Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (  i ) ( 3 ): .............................................................................  
3. VEOJÕUALLIKAS(  k ) 
3.1.  Veojõuallika tootja: ......................................................................................................... ...........................................  
3.1.1.  Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud identifitseerimisandmed): ...............  
3.2.  Sisepõlemismootor  
3.2.1.1.  Tööpõhimõte: ottomootor / diiselmootor / segakahekütuseline mootor (  1 ) 
Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor (  1 ) 
3.2.1.2.  Silindrite arv ja paigutus ................................................................................................... .......................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/37
 
3.2.1.2.1.  Silindri läbimõõt (  l ): ............................................................................................................................ .............. mm  
3.2.1.2.2.  Kolvikäik (  l ): ............................................................................................................................ ............................. mm  
3.2.1.2.3.  Süütejärjekord: ............................................................ .................................................. ...............................................  
3.2.1.3.  Mootori töömaht (  m ): ............................................................................................................................ ........... cm  3 
3.2.1.4.  Surveaste mahu järgi (  2 ): ............................................................................................................................ ..............  
3.2.1.5.  Põlemiskambri, kolvipea ja sädesüütega mootoritel kolvirõngaste joonised: .............................................  
3.2.1.6.  Mootori normaalne pöörete arv tühikäigul (  2 ): ...................................................................................... min  –1 
3.2.1.6.1.  Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (  2 ): .................................................................................. min  –1 
3.2.1.8.  Mootori nimivõimsus (  n ): ............ kW pöörlemissagedusel ............ min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)  
3.2.1.9.  Tootja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörlemissagedus: ............................................. min  –1 
3.2.1.10.  Suurim kasulik pöördemoment (  n ): ... Nm pöörlemissagedusel ... min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)  
3.2.2.  Kütus  
3.2.2.1.  Kergsõidukid: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas või biometaan / etanool (E85) / 
biodiisel / vesinik / H  2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  oktaaniarv (pliivaba bensiin): ............................................................................................... ...................................  
3.2.2.4.  Sõiduki kütuseliik: üks kütus, kaks kütust, segakütus (  1 ) 
3.2.2.5.  Biokütuse suurim lubatud hulk kütuses (tootja deklareeritud väärtus): ................ mahuprotsendi järgi  
3.2.4.  Kütuse etteanne  
3.2.4.1.  Karburaatori(te)ga: jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.  Sissepritsega (ainult diiselmootorid või segakahekütuselised mootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse/pumppihustid/jaotuspump jne): ............................................................  
3.2.4.2.2.  Tööpõhimõte: otsepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Sissepritse- / etteandepump  
3.2.4.2.3.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.3.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.4.2.3.3.  Suurim sissepritsemaht (  1 ) ( 2 ): ...................................... mm  3 töökäigu või takti kohta mootori pöörete 
arvul: ...................min  –1 või alternatiivse võimalusena selle epüür:................................. (Ülelaadimisrõhu 
regulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus 
mootori pöörete arvust)  
3.2.4.2.4.  Mootori pöörlemissageduse piiramise kontroll  
3.2.4.2.4.2.1.  Pöörete arv, millel rakendub mootoritoite katkestuspunkt koormusega töötamisel: .................. min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Maksimaalne pöörete arv tühikäigul: ................... ....................................................................... .............. min  –1 
3.2.4.2.6.  Pihusti(d)  
3.2.4.2.6.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.6.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................ET L 175/38 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.4.2.8.  Lisakäivitusseade  
3.2.4.2.8.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.8.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.4.2.8.3.  Süsteemi kirjeldus: ................... ....................................................................................... ...........................................  
3.2.4.2.9.  Elektrooniliselt juhitav sissepritse: jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.9.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.9.3  Süsteemi kirjeldus: ................... ....................................................................................... ...........................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Elektroonilise juhtseadme (ECU) mark ja tüüp: ................................................................................ ................  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Elektroonilise juhtseadme tarkvaraversioon: .................................................................................. .....................  
3.2.4.2.9.3.2.  Kütuseregulaatori mark ja tüüp: .............................................................................................. ..............................  
3.2.4.2.9.3.3.  Õhuvooluanduri mark ja tüüp: ................................................................................................. ............................  
3.2.4.2.9.3.4.  Kütusejaoturi mark ja tüüp: .................................................................................................. ..................................  
3.2.4.2.9.3.5.  Seguklapikoja mark ja tüüp: .................................................................................................. .................................  
3.2.4.2.9.3.6.  Veetemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .......................................................................... ........  
3.2.4.2.9.3.7.  Õhtutemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ......................................................................... ...... 
3.2.4.2.9.3.8.  Õhurõhuanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .................................................................................. ............  
3.2.4.3.  Sissepritsega (üksnes ottomootor): jah/ei (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Tööpõhimõte: sisselasketorustik (ühepunkti-/mitmepunkti-/otsepritse (  1 ) /muu (täpsustada): ................  
3.2.4.3.2.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.3.3.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.4.3.4.  Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide korral tuleb esitada vastavad samaväärsed 
andmed): ...................................................................................................................... ................................................  
3.2.4.3.4.1.  Elektroonilise juhtseadme (ECU) mark ja tüüp: ................................................................................ ................  
3.2.4.3.4.1.1.  Elektroonilise juhtseadme tarkvaraversioon: .................................................................................. .....................  
3.2.4.3.4.3.  Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ................................................................................. ...........  
3.2.4.3.4.8.  Seguklapikoja mark ja tüüp: .................................................................................................. .................................  
3.2.4.3.4.9.  Veetemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .......................................................................... ........  
3.2.4.3.4.10.  Õhtutemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ......................................................................... ...... 
3.2.4.3.4.11.  Õhurõhuanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .................................................................................. ............  
3.2.4.3.5.  Pihustid  
3.2.4.3.5.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.4.3.5.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Külmkäivitussüsteem  
3.2.4.3.7.1.  Tööpõhimõte/-põhimõtted: ..................................................................................................... ................................  
3.2.4.3.7.2.  Käitamispiirangud ja seaded (  1 ) ( 2 ): ........................................................................................................................  
3.2.4.4.  Kütusepump  
3.2.4.4.1.  Rõhk (  2 ): ............................................................. kPa või selle epüür (  2 ): ............................................................  
3.2.4.4.2.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.4.3.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.5.  Elektrisüsteem  
3.2.5.1.  Nimipinge: ................... ............................................................................ V, maandatud plussi ga/miinusega (  1 ) 
3.2.5.2.  Generaator  
3.2.5.2.1.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.5.2.2.  Nimivõimsus: ................................................................................................................. ....................................... VA  
3.2.6.  Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul)  
3.2.6.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.6.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.6.3.  Tööpõhimõte: ................................................................................................................. ............................................  
3.2.6.6  Süüteküünlad  
3.2.6.6.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.6.6.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.6.6.3.  Sädevahemiku seaded: ......................................................................................................... ....... ....................... mm  
3.2.6.7  Süütepool(id)  
3.2.6.7.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.6.7.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.7.  Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
3.2.7.1.  Temperatuuri nimiväärtused mootori temperatuuri regulaatoril: ................................................................ .. 
3.2.7.2.  Vedelik  
3.2.7.2.1.  Vedeliku liik: ............................................................................................................... ................................................  
3.2.7.2.2.  Ringluspump/-pumbad: jah/ei (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Tehniline iseloomustus: ...................................................................................................... ............................... või  
3.2.7.2.3.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.7.2.3.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.7.2.4.  Ülekandesuhe/-suhted: ........................................................................................................ ........ ...............................  
3.2.7.2.5.  Ventilaatori ja selle ajami kirjeldus: ....................................................................................... ................................ET L 175/40 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.7.3.  Õhkjahutus  
3.2.7.3.1.  Ventilaator: jah/ei (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Tehniline iseloomustus: ...................................................................................................... .................................või  
3.2.7.3.2.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.7.3.2.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.7.3.3.  Ülekandesuhe/-suhted: ........................................................................................................ ........ ...............................  
3.2.8.  Sisselaskesüsteem  
3.2.8.1.  Ülelaadur: jah/ei (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.8.1.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.8.1.3.  Süsteemi kirjeldus (nt suurim ülelaadimisrõhk: ............... kPa; olemasolu korral piirdeklapp): ..............  
3.2.8.2.  Vahejahuti: jah/ei (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi (  1 ) 
3.2.8.3.  Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nimipöörlemissagedusel täiskoormusel (üksnes diiselmootorite 
puhul)  
3.2.8.4.  Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, soojendusseade, täiendavad õhu sisselaske ­
seadised jne) kirjeldus ja joonised: .......................................................................................... ..............................  
3.2.8.4.1.  Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega) ............................................................... ..........  
3.2.8.4.2.  Õhufilter, joonised: ......................................................................................................... .................................... või  
3.2.8.4.2.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.8.4.2.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.8.4.3.  Sisselaskesummuti, joonised: ................................................................................................. ........................... või  
3.2.8.4.3.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.8.4.3.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.9.  Heitgaasisüsteem  
3.2.9.1.  Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis: ................................................................................ .........................  
3.2.9.2.  Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis: ................................................................................... ..........................  
3.2.9.3.  Suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel (üksnes diisel ­
mootorite puhul): ............................................................................................................. .................................. KPa  
3.2.10.  Sisse- ja väljalaskeavade vähim ristlõikepindala: ............................................................................ ....................  
3.2.11.  Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed  
3.2.11.1.  Suurim klapitõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurgad või muude võimalike jaotussüsteemide ajas ­
tusandmed surnud punktide suhtes. Muudetava ajastussüsteemiga süsteemide puhul miinimum- ja 
maksimumajastus: .............................................................................................................. ........................................  
3.2.11.2.  Lävilõtk ja/või seadistusvahemikud (  1 ): .................................................................................................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/41
 
3.2.12.  Õhusaastevastased meetmed:  
3.2.12.1.  Karterigaaside tagasijuhtimisseade (kirjeldus ja joonised): .................................................................. ..............  
3.2.12.2.  Saastekontrolliseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muus punktis):  
3.2.12.2.1.  Katalüüsmuundur  
3.2.12.2.1.1.  Katalüüsmuundurite ja elementide arv (esitada allpool osutatud andmed kõigi eraldi seadmete 
kohta): ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.1.2.  Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht: .................................................................................. ..............  
3.2.12.2.1.3.  Katalüütilise reaktsiooni tüüp: .............................................................................................. .................. .................  
3.2.12.2.1.4.  Väärismetallide koguhulk ..................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.1.5.  Suhteline kontsentratsioon: .................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.1.6.  Substraat (struktuur ja materjal): ............................................................ ............................... .................................  
3.2.12.2.1.7.  Elemendi tihedus: ............................................................................................................ ...........................................  
3.2.12.2.1.8.  Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ........................................................................................... ..........................  
3.2.12.2.1.9.  Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus): .................................  
3.2.12.2.1.10.  Kuumakaitsekilp: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.1.11.  Normaalne töötemperatuurivahemik: ................... ......................................................................... .................... °C  
3.2.12.2.1.12.  Katalüüsmuunduri mark: ....................................................................................................... ...................................  
3.2.12.2.1.13.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber: ...................................................................................... ...........................  
3.2.12.2.2.  Andurid  
3.2.12.2.2.1.  Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.2.1.2.  Asukoht: ..................................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Mõõtepiirkond: ............................................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Tüüp ja tööpõhimõte: ......................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber: ...................................................................................... ...........................  
3.2.12.2.2.2.  NO  x andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.2.2.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Asukoht  
3.2.12.2.2.3.  Tahkete osakeste andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.2.3.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Asukoht: ..................................................................................................................... ..................................................ET L 175/42 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.12.2.3.  Õhu sissepuhe: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): .......................................................................................... ....................  
3.2.12.2.4.  Heitgaasitagastus (EGR): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Tehnilised omadused (mark, tüüp, vooluhulk, kõrgsurve/madalsurve/kombineeritud surve jne): .........  
3.2.12.2.4.2.  Vesijahutussüsteem (täpsustada iga heitgaasitagastussüsteemi puhul, näiteks madala/kõrge/kombinee ­
ritud rõhu all olevad süsteemid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Eralduvate kütuseaurude kontrollisüsteem (bensiini- ja etanoolimootoritel): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Seadmete üksikasjalik kirjeldus: ............................................................................................. ................................  
3.2.12.2.5.2.  Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis: ....................................................................................... .........................  
3.2.12.2.5.3.  Aktiivsöefiltri joonis: ...................................................................................................... ...........................................  
3.2.12.2.5.4.  Aktiivsöe kuivmass: .......................................................................................................... ..................................... g  
3.2.12.2.5.5.  Kütusepaagi skemaatiline joonis koos andmetega mahu ja materjali kohta (bensiini- ja etanoolimoo ­
torid): ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.5.6.  Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumakaitsekilbi skemaatiline joonis: .....................................  
3.2.12.2.6.  Kübemefilter: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Kübemefiltri mõõtmed, kuju ja maht ........................................................................................... ........................  
3.2.12.2.6.2.  Kübemefiltri konstruktsioon: ................................................................................................. .................................  
3.2.12.2.6.3.  Asukoht (võrdluskaugus väljalasketorustikus): ................................................................................ ....................  
3.2.12.2.6.4.  Kübemefiltri mark: ................... ........................................................................................ ..........................................  
3.2.12.2.6.5.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber: ...................................................................................... ...........................  
3.2.12.2.7  Pardadiagnostikaseade (OBD): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis: ........................................................................... .....................  
3.2.12.2.7.2.  Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade loetelu ja eesmärk: .........................................  
3.2.12.2.7.3.  Järgmiste seadmete ja toimingute kirjalik kirjeldus (üldised tööpõhimõtted):  
3.2.12.2.7.3.1  Ottomootorid  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalüsaatori seire: ................... ...................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Süüte vahelejättude tuvastamine: ............................................................ ................................. ...............................  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Hapnikuanduri seire: ......................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad: ...................................................................... ........  
3.2.12.2.7.3.2.  Diiselmootorid: .............................................................................................................. .............................................  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalüsaatori seire: ................... ...................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Kübemefiltri seire: .......................................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Elektroonilise toitesüsteemi seire: .......................................................................................... .................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad: ...................................................................... ........  
3.2.12.2.7.4.  Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline 
meetod): ...................................................................................................................... ................................... .................  
3.2.12.2.7.5.  Kõigi kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute (koos selgitustega) loetelu: ...............  
3.2.12.2.7.6.  Sõiduki tootja peab esitama pardadiagnostikasüsteemiga ühilduvate varuosade või hooldusdetailide 
ning diagnostikatööriistade ja katseseadmete valmistamiseks vajaliku järgmise lisateabe.  
3.2.12.2.7.6.1.  Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmistustsüklite liik ja arv.  
3.2.12.2.7.6.2.  Sõiduki pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavale osale algse tüübikinnituse andmisel kasutatud parda ­
diagnostika näidistsüklite liigi kirjeldus.  
3.2.12.2.7.6.3.  Ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise 
strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud tsüklite arv või statistiline meetod) ning 
milles on iga pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate sekundaar ­
parameetrite nimekiri. Kasutatavate pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute (koos selgitustega 
igaühe kohta) loend, mis on seotud üksikute heitgaasiga seotud jõuülekandeosadega ja üksikute 
heitgaasiga mitteseotud osadega, milles osa seiret kasutatakse rikkeindikaatori aktiveerituse määrami ­
seks ja mis sisaldab eelkõige režiimil $05 (katse ID $21 kuni FF) ja režiimil $06 esitatud andmete 
üksikasjalikke selgitusi. 
Kui teatava sõidukitüübi korral kasutatakse ISO 15765-4 „Maanteesõidukid – Kontrolleri-ala võrgu 
(CAN) diagnostika – 4. osa: Nõuded väljalaskesüsteemiga seotud seadmetele“ vastavat sidelüli, esita ­
takse iga ID-tugiteenusega pardadiagnostikamonitori korral ammendav selgitus režiimiga $06 (katsed 
ID $00 kuni FF) seotud andmete kohta.  
3.2.12.2.7.6.4.  Eespool nõutud teabe esitamiseks võib täita allpool esitatud tabeli.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Kergsõidukid  
Osa  Veakood  Seirestratee ­
gia Vea avastamise 
kriteeriumid  Rikkeanduri 
aktiveeru ­
miskritee ­
riumid  Teisesed para ­
meetrid  Ettevalmista ­
mine  Näidiskatse  
Katalü ­
saator  P0420  Hapni ­
kuanduri 1 
ja 2 
signaalid  Anduri 1 ja 
2 signaalide 
erinevus  Kolmas 
tsükkel  Mootori 
pöörete arv, 
mootori koor ­
mus, A/F- 
režiim, katalü ­
saatori tempe ­
ratuur  Kaks 1. 
tüüpi 
tsüklit  1. tüüp  
3.2.12.2.8.  Muud süsteemid: .............................................................................................................. ..........................................  
3.2.12.2.8.2.  Juhi hoiatamise süsteem  
3.2.12.2.8.2.3.  Hoiatussüsteemi tüüp mootor ei käivitu pärast loenduse lõppu / ei käivitu pärast tankimist / kütuse ­
blokaad / talitluse piiramine  
3.2.12.2.8.2.4.  Hoiatussüsteemi kirjeldus  
3.2.12.2.8.2.5.  Täis kütusepaagiga läbitava keskmise sõiduulatuse ekvivalent: .............................................................. K m 
3.2.12.2.10.  Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nimetatud teave iga seadme kohta eraldi)  
3.2.12.2.10.1.  Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: .................................................................... .............ET L 175/44 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.12.2.10.2.  1. tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori katsestendi tsüklite arv kahe sellise tsükli vahel, kus 
regenereerumine toimub 1. katsetüübi tingimustega samaväärsetes tingimustes (vahemik D määruse 
(EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liite joonisel A6.App 1/1 või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 13. lisa joonisel A13/1 (vastavalt vajadusele)): ............................................................... ........  
3.2.12.2.10.2.1.  Märkida kohaldatav 1. tüüpi katsetsükli menetlus: XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majandusko ­
misjoni eeskiri nr 83: ........................................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.10.3.  Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele jäävate tsüklite arvu määramiseks kasutatava meetodi 
kirjeldus: .................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.10.4.  Parameetrid, millega määratakse kindlaks laadimise tase enne regeneratsiooni toimumist (nt tempe ­
ratuur, rõhk jne): ............................................................................................................ ............................................  
3.2.12.2.10.5.  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud katsemenetluses 
süsteemi koormamiseks kasutatud meetodi kirjeldus: ............................................................................ ..........  
3.2.12.2.11.  Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuundurisüsteemid (esitada allpool nimetatud teave kõigi 
eraldi seadmete kohta): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ................................................................................. .......................  
3.2.12.2.11.2.  Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ................................................................................ ...................  
3.2.12.2.11.3.  Rahvusvaheline standard: ..................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.11.4.  Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hoolduse ajal (kui see on asjakohane):  
3.2.12.2.11.5.  Reaktiivi näidik: (kirjeldus ja asukoht)  
3.2.12.2.11.6.  Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1.  Maht: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.11.6.2.  Soojendusega: jah/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Kirjeldus või joonis  
3.2.12.2.11.7.  Reaktiivi juhtseade: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.11.7.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.12.2.11.8.  Reaktiivi pihusti (mark, tüüp ja asukoht): ................................................................................... ........................  
3.2.13.  Heitgaasi suitsusus  
3.2.13.1.  Neeldumisteguri tähistuse asukoht (ainult diiselmootoritel): ................................................................. .........  
3.2.14.  Andmed kütuse säästmiseks ettenähtud seadmete kohta (kui ei ole esitatud muude osade kirjeldustes):.  
3.2.15.  Veeldatud naftagaasi toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.15.1.  Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1): ..........ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/45
 
3.2.15.2.  Mootori elektrooniline juhtimisseade veeldatud naftagaasi kütusesüsteemi jaoks  
3.2.15.2.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.15.2.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.15.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused: ................................................................................. ..................  
3.2.15.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.15.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vedelgaasile või vastupidi: ...............................  
3.2.15.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...........................  
3.2.15.3.3.  Tähistuse joonis: ............................................................................................................ .............................................  
3.2.16.  Maagaasi toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.16.1.  Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009: .................................................................... .. 
3.2.16.2.  Mootori elektrooniline juhtseadis maagaasi kütusesüsteemis:  
3.2.16.2.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.16.2.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.16.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused: ................................................................................. ..................  
3.2.16.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.16.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt maagaasile või tagasi: .......................................  
3.2.16.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...........................  
3.2.16.3.3.  Tähistuse joonis: ............................................................................................................ .............................................  
3.2.18.  Vesinikkütuse toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.18.1.  Määruse (EÜ) nr 79/2009 kohane EÜ tüübikinnituse number: ....................................................................  
3.2.18.2.  Mootori elektrooniline juhtseadis vesinikkütusesüsteemi jaoks  
3.2.18.2.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.18.2.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.18.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused: ................................................................................. ..................  
3.2.18.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.18.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesinikule või tagasi: ........................................  
3.2.18.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...........................  
3.2.18.3.3.  Tähistuse joonis: ............................................................................................................ .............................................  
3.2.19.4.  Lisadokumentatsioon  
3.2.19.4.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesiniku ja maagaasi segule või tagasi: .......ET L 175/46 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.19.4.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...........................  
3.2.19.4.3.  Tähistuse joonis: ............................................................................................................ .............................................  
3.2.20.  Andmed soojuse salvestamise kohta  
3.2.20.1.  Aktiivne soojuse salvestamise seade: jah/ei (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpia: .................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Isolatsioonimaterjalid  
3.2.20.2.1.  Isolatsioonimaterjal: ........................................................................................................ ...........................................  
3.2.20.2.2.  Isolatsiooni ruumala: ........................................................................................................ .........................................  
3.2.20.2.3.  Isolatsiooni mass: ........................................................................................................... ............................................  
3.2.20.2.4.  Isolatsiooni asukoht: ........................................................................................................ ..........................................  
3.3.  Elektrimasin  
3.3.1.  Tüüp (mähis, ergutusvool): ................................................................................................... ..................................  
3.3.1.2.  Talitluspinge: ............................................................................................................... ............................................ V  
3.4.  Veojõuallikate kombinatsioonid  
3.4.1.  Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
3.4.2.  Hübriidelektrisõiduki kategooria: välise laadimisega / välise laadimiseta: (  1 ) 
3.4.3.  Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (  1 ) 
3.4.3.1.  Valitavad režiimid  
3.4.3.1.1.  Ainult elektriline: jah/ei (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Ainult kütuserežiim: jah/ei (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hübriidrežiimid: jah/ei (  1 ) 
(kui jah, siis lühikirjeldus): ................................................................................................ ......................................  
3.4.4.  Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, kondensaator, hooratas/generaator)  
3.4.4.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.4.4.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.4.4.3.  Identifitseerimisnumber: ..................................................................................................... ......................................  
3.4.4.4.  Elektrokeemilise paari tüüp: ................................................................................................. ...................................  
3.4.4.5.  Energia: ... (laetava energiasalvestussüsteemi korral: kondensaatori pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni 
jooksul: J, ................................................................................................................... ................................................. )  
3.4.4.6.  Laadija: pardalaadur/väline/puudub (  1 ) 
3.4.5.  Elektrimasin (kirjeldada iga elektrimasinat eraldi)ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/47
 
3.4.5.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.4.5.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.4.5.3.  Esmane kasutus: veomootor/generaator (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Veomootorina kasutamise puhul: üks mootor / mitu mootorit (nende arv) (  1 ): ......................................  
3.4.5.4.  Suurim võimsus: .............................................................................................................. ................................... kW  
3.4.5.5.  Tööpõhimõte  
3.4.5.5.5.1  alalisvool / vahelduvvool / faaside arv: ..................................................................................... ...........................  
3.4.5.5.2.  Võõrergutus/jadaergutus/kompaundergutus (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sünkroonne/asünkroonne (  1 ) 
3.4.6.  Juhtimisseadis  
3.4.6.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.4.6.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.4.6.3.  Identifitseerimisnumber: ..................................................................................................... ......................................  
3.4.7.  Võimsuse regulaator  
3.4.7.1.  Mark: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.4.7.2.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
3.4.7.3.  Identifitseerimisnumber: ..................................................................................................... ......................................  
3.4.9.  Tootja soovitus ettevalmistamiseks: .......................................................................................... .............................  
3.5.  Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite/kütusekulu/elektrienergiakulu/elektrilise sõiduulatuse 
määramiseks ning ökoinnovatsioonilahenduste üksikasjad (kui see on asjakohane) (  o ) 
3.5.7.  Tootja deklareeritud väärtused  
3.5.7.1.  Katsesõiduki parameetrid  
3.5.7.1.1  Suurima heitega sõiduk (VH)  
3.5.7.1.1.1.  Tsükli energianõudlus (J): ................................................................................................... .....................................  
3.5.7.1.1.2.  Sõidutakistuse koefitsient  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
3.5.7.1.2.1.  Tsükli energianõudlus (J):  
3.5.7.1.2.2.  Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................ET L 175/48 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3.  Keskmise heitega sõiduk (kui see on asjakohane)  
3.5.7.1.3.1.  Tsükli energianõudlus (J):  
3.5.7.1.3.2.  Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2.  Kombineeritud CO  2 -heite mass  
3.5.7.2.1.  CO  2 -heite mass sisepõlemismootori puhul  
3.5.7.2.1.1.  Suurima heitega sõiduk (VH): ................................................................................................. ............... ...... g/km  
3.5.7.2.1.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): ...................................................................... g/km  
3.5.7.2.2.  Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mass välise laadimisega ja välise laadimiseta hübrii ­
delektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.2.1.  Suurima heitega sõiduk (VH): ................................................................................................. ............... ...... g/km  
3.5.7.2.2.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): ...................................................................... g/km  
3.5.7.2.2.3.  Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): ...................................................................... g /km  
3.5.7.2.3.  Akutoiterežiimis tekkinud CO  2 -heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.3.1.  Suurima heitega sõiduk (VH): ................................................................................................. ............... ...... g/km  
3.5.7.2.3.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): ...................................................................... g/km  
3.5.7.2.3.3.  Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): ...................................................................... g /km  
3.5.7.3.  Elektrisõidukite elektriline sõiduulatus  
3.5.7.3.1.  Täiselektrisõidukite sõiduulatus (PER)  
3.5.7.3.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH): ............................................................................................... ....................... km  
3.5.7.3.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): ..................................................................... . km  
3.5.7.3.2.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (AER)  
3.5.7.3.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH): ............................................................................................... ....................... km  
3.5.7.3.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): ..................................................................... . km  
3.5.7.3.2.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): ......................................................................  km  
3.5.7.4.  Aku laetust säilitavast režiimist tulenev kütusekulu (FC  CS ) kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
3.5.7.4.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH): ............................................................................................... ......... kg/100 kmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/49
 
3.5.7.4.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): ......................................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): ......................................................... kg/100 km  
3.5.7.5.  Elektrienergiakulu elektrisõidukite puhul  
3.5.7.5.1.  Kombineeritud elektrienergiakulu (EC  WLTC  ) täiselektrisõidukite puhul  
3.5.7.5.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH): ............................................................................................... ............... Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): .............................................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.  Üksnes akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu EC  AC,CD  (kombineeritud)  
3.5.7.5.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH): ............................................................................................... ............... Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): .............................................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): .............................................................. Wh/km  
3.5.8.  Sõiduk, milles on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 
määratletud tähenduses M1-kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 
määratletud tähenduses N1-kategooria sõidukite puhul: jah/ei (  1 ) 
3.5.8.1.  Kontrollsõiduki tüüp/variant/versioon rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklis 5 osutatud M1- 
kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 427/2014 artiklis 5 osutatud N1-kategooria sõidukite 
puhul (kui see on asjakohane): ................................................................................................ ..............................  
3.5.8.2.  Koostoime erinevate ökoinnovatsioonilahenduste vahel: jah/ei (  1 ) 
3.5.8.3.  Ökoinnovatsioonilahenduste kasutamisega seotud heitkoguste andmed (tabelit korratakse iga katse ­
tatud etalonkütuse kohta) (  w1 ) 
Ökoinnovat ­
sioonilahen ­
dust heaks 
kiitev 
otsus (  w2 ) Ökoinno ­
vatsiooni ­
lahenduse 
kood (  w3 ) 1. Kont ­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoinno ­
vatiivse 
sõiduki CO  2 - 
heide (g/km)  3. Kontroll ­
sõiduki CO  2 - 
heide (  w4 ) 1. 
tüüpi 
katsetsüklis  4. Ökoinno ­
vatiivse 
sõiduki 1. 
tüüpi katse ­
tsükli CO  2 - 
heide  5. Kasutus ­
tegur (UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähene ­
mine 
((1–2) — 
(3–4)) * 5  
xxxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine kokku (g/km) (  w5 ) 
(w) Ökoinnovatsioonilahendused. 
(w1) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks üht lisarida. 
(w2) Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number. 
(w3) Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse. 
(w4) Kui kokkuleppel tüübikinnitusasutusega kasutatakse 1. tüüpi katsetsükli asemel modelleerimist, tuleb siia 
kanda modelleerimisel saadud väärtus. 
(w5) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuv CO  2 -heite vähenemine kokku.  
3.6.  Tootja poolt lubatud temperatuurid  
3.6.1.  JahutussüsteemET L 175/50 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.6.1.1.  Vedelikjahutus 
Suurim väljundpunktis: ........................................................................................................ ................................. K  
3.6.1.2.  Õhkjahutus  
3.6.1.2.1.  Võrdluspunkt: ................................................................................................................ .............................................  
3.6.1.2.2.  Suurim temperatuur võrdluspunktis: ................... ........................................................................ ..................... K  
3.6.2.  Suurim temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis: ..................................................................... .... K  
3.6.3.  Heitgaasi maksimumtemperatuur mõõdetuna väljalasketoru(de) punktis, mis asub/asuvad väljalaske ­
torustiku välisääriku(te) või turboülelaaduri juures: ......................................................................... ............. K  
3.6.4.  Kütuse temperatuur 
Miinimum: ................... ............................................ K – maksimum: ....................................... ....................... K 
diiselmootorite puhul pritsepumba sisselaskeava juures, gaasimootorite puhul rõhuregulaatori viimasel 
astmel  
3.6.5.  Määrdeõli temperatuur 
Miinimum: ................... ............................................ K – maksimum: ....................................... ....................... K  
3.8.  Määrimissüsteem  
3.8.1.  Süsteemi kirjeldus  
3.8.1.1.  Määrdemahuti asend: .......................................................................................................... ......................................  
3.8.1.2.  Toitesüsteem (pump / sissepritse sissevõtukohas / kütusega segamine jne) (  1 ) 
3.8.2.  Määrdepump  
3.8.2.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.8.2.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.8.3.  Segamine kütusega  
3.8.3.1.  Seguvahekord: ................................................................................................................ .............................................  
3.8.4.  Õlijahuti: jah/ei (  1 ) 
3.8.4.1.  Joonis(ed): .................................................................................................................. ........................................... või  
3.8.4.1.1.  Mark (margid): ............................................................................................................... ............................................  
3.8.4.1.2.  Tüüp (tüübid): ............................................................ ................................................... ..............................................  
4. JÕUÜLEKANNE(  p ) 
4.3.  Mootori hooratta inertsimoment: .............................................................................................. ............................  
4.3.1.  Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud: ........................................................................... ...........  
4.4.  Sidur(id)  
4.4.1.  Tüüp: ........................................................................................................................ .....................................................  
4.4.2.  Suurim pöördemomendi muutus: ................................................................................................. .........................  
4.5.  Käigukast  
4.5.1.  Tüüp (käsitsilülitusega / automaatne / variaatorkäigukast) (  1 )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/51
 
4.5.1.1.  Põhirežiim: jah/ei (  1 ) 
4.5.1.2.  Parim režiim (kui põhirežiim puudub): ........................................................................................ .......................  
4.5.1.3.  Halvim režiim (kui põhirežiim puudub): ....................................................................................... ......................  
4.5.1.4.  Pöördemomendi nimiväärtus: ................................................................................................... ..............................  
4.5.1.5.  Sidurite arv: ................................................................................................................ .................................................  
4.6.  Jõuülekandearvud  
Käik  Käigukasti jõuülekan ­
dearvud (mootori ja 
käigukasti väljundvõlli 
pöörete arvu suhe)  Peaülekanne/-kanded (käi ­
gukasti väljundvõlli ja 
veetava ratta pöörete 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäigu ­
kasti puhul  
Tagasikäik  
4.7.  Sõiduki suurim valmistajakiirus (km/h) (  q ): .........................................................................................................  
6. VEDRUSTUS  
6.6.  Rehvid ja veljed  
6.6.1.  Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1.  Teljed  
6.6.1.1.1.  Telg 1: ...................................................................................................................... ....................................................  
6.6.1.1.1.1.  Rehvimõõdu tähistus  
6.6.1.1.2.  Telg 2: ...................................................................................................................... ....................................................  
6.6.1.1.2.1.  Rehvimõõdu tähistus  
jne 
6.6.2.  Veereraadiuste ülemine ja alumine piir  
6.6.2.1.  Telg 1: ...................................................................................................................... ....................................................  
6.6.2.2.  Telg 2: ...................................................................................................................... ....................................................  
6.6.3.  Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvirõhud): ............................................................. K Pa 
9. KERE  
9.1.  Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas määratletud koodidele: ..................................  
9.10.3.  Istmed  
9.10.3.1.  Istekohtade arv (s): ................... ...................................................................................... ............................................ET L 175/52 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
16. SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSTEABE KÄTTESAADAVUS  
16.1.  Peamise veebisaidi aadress, kus on esitatud sõidukite remondi- ja hooldusteave: ................... .................  
16.1.1.  Kuupäev, millest alates see on kättesaadav (mitte hiljem kui 6 kuud pärast tüübikinnitust): ..............  
16.2.  Veebilehe kasutamise tingimused: ............................................................................................. .............................  
16.3.  Veebilehelt kättesaadava sõidukite remondi- ja hooldusteabe vorming: ......................................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/53
 
Teatise liide  
TEAVE KATSETINGIMUSTE KOHTA  
1. Kasutatud määrdeõlid  
1.1. Mootori määrdeõli  
1.1.1. Mark: …  
1.1.2. Tüüp: …  
1.2. Käigukasti määrdeaine  
1.2.1. Mark: …  
1.2.2. Tüüp: …  
(õli ja kütuse segu korral märkida õli protsent segus)  
2. Teave sõidutakistuse kohta  
2.1. Käigukasti tüüp (käsitsilülitusega/automaatne/variaatorkäigukast)  
VL (kui see on olemas)  VH  
2.2. Sõiduki keretüüp (variant/versioon)  2.2. Sõiduki keretüüp (variant/versioon)  
2.3. Sõidutakistuse mõõtmise meetod (mõõtmine 
või arvutamine sõidutakistuse tüüpkonna 
järgi)  2.3. Sõidutakistuse mõõtmise meetod (mõõtmine 
või arvutamine sõidutakistuse tüüpkonna 
järgi)  
2.4. Katse tulemusel saadud teave sõidutakistuse 
kohta  2.4. Katse tulemusel saadud teave sõidutakistuse 
kohta  
2.4.1. Rehvide mark ja tüüp:  2.4.1. Rehvide mark ja tüüp:  
2.4.2. Rehvi mõõtmed (ees/taga):  2.4.2. Rehvi mõõtmed (ees/taga):  
2.4.4. Rehvirõhk (ees/taga) (kPa):  2.4.4. Rehvirõhk (ees/taga) (kPa):  
2.4.5. Rehvide veeretakistus (ees/taga) (kg/t):  2.4.5. Rehvide veeretakistus (ees/taga) (kg/t):  
2.4.6. Sõiduki katsemass (kg):  2.4.6. Sõiduki katsemass (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A võrreldes VHga (m  2 ) 
2.4.8. Sõidutakistuse koefitsient f  0 , f 1 , f 2 2.4.8. Sõidutakistuse koefitsient f  0 , f 1 , f 2ET L 175/54 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4. liide  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS  
(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Ametiasutuse tempel  
Teatis, mis käsitleb süsteemi või sõiduki tüübi:  
— EÜ tüübikinnitust (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse laiendust (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumist (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse tühistamist (  1 ), 
— seoses süsteemiga (  1 ) vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 715/2007 (  2 ) ja (EL) 2017/1151 (  3 ) 
EÜ tüübikinnitusnumber: …  
Laiendamise põhjus: …  
I JAGU  
0.1. Mark (tootja ärinimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.2.1. Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral): …  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (  4 ) 
0.3.1. Märgistuse asukoht: …  
0.4. Sõiduki kategooria (  5 ) 
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid: …  
0.9. Tootja esindaja: ….  
II JAGU –  korratakse iga interpolatsioonitüüpkonna puhul, nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.6  
0. Interpolatsioonitüüpkonna tunnus vastavalt XXI lisa punktile 5.0.  
1. Lisateave (kui see on asjakohane): (vt addendum)  
2. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: …  
3. Aruande kuupäev 1. tüüpi katse puhul …  
4. 1. tüüpi katse katsearuande number: …  
5. Märkused (kui neid on): (vt  addendum )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/55
 
6. Koht: …  
7. Kuupäev: …  
8. Allkiri: …  
Lisad:  Infopakett (  6 ).ET L 175/56 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … addendum,  
mis käsitleb sõiduki EÜ tüübikinnitust seoses heidete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
kättesaadavusega vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007  
Tüübikinnitustunnistuse koostamisel tuleks hoiduda viitamisest katsearuandes sisalduvale teabele või teabedokumendile.  
0. INTERPOLATSIOONITÜÜPKONNA TUNNUS VASTAVALT XXI LISA PUNKTILE 5.0.  
1. LISATEAVE  
1.1. Sõidukorras sõiduki mass: ...  
1.2. Täismass: ...  
1.3. Tuletatud mass: ...  
1.4. Istmete arv: ...  
1.6. Kere tüüp:  
1.6.1. M  1 -, M  2 -kategooria: sedaan, luukpära, universaal, kupee, kabriolett, mitmeotstarbeline sõiduk (  1 ) 
1.6.2. N  1 -, N  2 -kategooria: veoauto, kaubik (  1 ) 
1.7. Veorattad: esirattad, tagarattad, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Täiselektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
1.9. Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
1.9.1. Hübriidelektrisõiduki kategooria: välise laadimisega / välise laadimiseta / kütuseelemendiga (  1 ) 
1.9.2. Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (  1 ) 
1.10. Mootori tehasetähis:  
1.10.1. Mootori töömaht:  
1.10.2. Mootori toitesüsteem: otsesissepritse/kaudsissepritse (  1 ) 
1.10.3. Tootja soovitatav kütus:  
1.10.4.1. Suurim võimsus: kW pöörlemissagedusel min  –1 
1.10.4.2. Maksimaalne pöördemoment: Nm pöörlemissagedusel min  –1 
1.10.5. Ülelaadur: jah/ei (  1 ) 
1.10.6. Süütesüsteem: survesüüde/sädesüüde (  1 ) 
1.11. Jõuseade (täiselektri- või hübriidelektrisõiduki puhul) (  1 ) 
1.11.1. Suurim kasulik võimsus: … kW pöörlemiskiirusel: … kuni … min  –1 
1.11.2. Suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul: … kW  
1.11.3. Suurim kasulik pöördemoment: Nm pöörlemissagedusel min  –1ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/57
 
1.12. Veoaku (täiselektri- või hübriidelektrisõiduki puhul)  
1.12.1. Nimipinge: V  
1.12.2. Mahtuvus (2 h jooksul): Ah  
1.13. Jõuülekanne: …, …  
1.13.1. Käigukasti liik: käsitsilülitusega/automaatne/variaatorkäigukast (  1 ) 
1.13.2. Ülekandearve kokku:  
1.13.3. Üldülekandearv (sh koormatud rehvide veereümbermõõt): (sõiduki kiirus (km/h)) / (mootori pöörlemissa ­
gedus (1 000 (min  –1 )) 
Esimene käik: ...  Kuues käik: ...  
Teine käik: ...  Seitsmes käik: ...  
Kolmas käik: ...  Kaheksas käik: ...  
Neljas käik: ...  Kiirkäik: ...  
Viies käik: ...  
1.13.4. Peaülekanne:  
1.14. Rehvid: …, …, …  
Tüüp: Radiaal/diagonaal/... (  7 ) 
mõõtmed: ...  
Koormatud rehvide veereümbermõõt:  
1. tüüpi katses kasutatud rehvide veeretee pikkus  
2. KATSETULEMUSED  
2.1. Summutitoru heidete katsetulemused  
Heidete klassifikatsioon: Euro 6  
Võimaluse korral 1. tüüpi katse tulemused  
Sõidukiüksuse tüübikinnitusnumber, kui tegemist ei ole algsõidukiga: (  1 ): …  
1. katse  
1. tüüpi katse tulemus  CO 
(mg/km)  Süsivesi ­
nike heite 
üldkogus 
(THC) 
(mg/km)  Mitteme ­
taansed 
süsivesi ­
nikud 
(NMHC) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
mass 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
arv 
(#.10  11 / 
km) 
Mõõdetud (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Mõõdetud keskmine pärast 
Ki arvutamist (M.Ki või 
M+Ki) (  9 ) ( 12 )ET L 175/58 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1. tüüpi katse tulemus  CO 
(mg/km)  Süsivesi ­
nike heite 
üldkogus 
(THC) 
(mg/km)  Mitteme ­
taansed 
süsivesi ­
nikud 
(NMHC) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
mass 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
arv 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Lõplik keskmine pärast Ki 
ja DF arvutamist (  13 ) 
Piirnorm  
2. katsemenetlus  (kui see on asjakohane)  
Korrata 1. katse tabelit teise katse tulemustega.  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Korrata 1. katse tabelit kolmanda katse tulemustega.  
Korrata 1. katset, 2. katset (kui see on asjakohane) ja 3. katset (kui see on asjakohane) väikseima heitega 
sõiduki (VL) puhul (kui see on asjakohane) ja keskmise heitega sõiduki puhul (VM) (kui see on asjakohane).  
Regenereerimissüsteemi andmed  
D — kahe regeneratiivse faasiga tsüklite vaheliste töötsüklite arv: ...  
d — regenereerimiseks vajalik töötsüklite arv: ...  
Rakendatav 1. tüübi tsükkel: (XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 83) (  14 ): …  
ATC katse  
CO  2 -heide (g/km)  Kombineeritud  
ATC katse (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tüüp (23 °C) M  CO2,23 °  
Tüüpkonna parandustegur (FCF)  
Mootori jahutusvedeliku temperatuuri ja seisuala keskmise temperatuuri vahe viimase 3 tunni jooksul Δ 
t_ATCT (°C): ...  
Minimaalne seisuaeg t  soak _ATCT (s): …  
Temperatuurianduri asukoht: ...  
2. tüüp: (sh sõidukõlblikkuse katsetamiseks vajalikud andmed)  
Katse  CO väärtus 
mahuprotsent  λ-väärtus (  7 ) Mootori pöörlemis ­
sagedus 
(min  –1 ) Mootoriõli temperatuur 
(°C) 
Tühikäigukatse väikesel 
pöörlemiskiirusel  Ei kohaldata  
Tühikäigukatse suurel 
pöörlemiskiiruselET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/59
 
3. tüüp: ...  
4. tüüp: … g/katse kohta  
5. tüüp: — Kulumiskindluse katse: katse kogu sõidukiga / vanandamine katsestendil / ei ole tehtud (  1 ) 
— halvendustegur DF: arvutatud/määratud (  1 ) 
— täpsustada näitajad: ...  
— kohaldatav 1. tüübi tsükkel (XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 
83) (  14 ): …  
6. tüüp  CO (g/km)  THC (g/km)  
Mõõdetud näitaja  
2.1.1. Kahekütuseliste sõidukite puhul korratakse 1. tüübi tabelit mõlema kütuse puhul. Segakütuseliste sõidukite 
puhul, kui I tüüpi katse tuleb teha mõlema kütusega vastavalt I lisa joonisele I.2.4, ning selliste sõidukite 
puhul, mis töötavad vedelgaasiga või maagaasiga/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse 
tabelit katses kasutatud eri etalongaaside puhul ning lisatabelis esitatakse ebasoodsaimad saadud tulemused. 
Vajaduse korral näidatakse vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 12. lisa punktile 3.1.4, 
kas tulemused on saadud mõõtmise või arvutamise teel.  
2.1.2. Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis: ...  
2.1.3. Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade loetelu ja funktsioon: ...  
2.1.4. Järgmiste seadmete ja toimingute kirjalik kirjeldus (üldised tööpõhimõtted): ...  
2.1.4.1. Töötakti vahelejättude tuvastamine (  15 ): …  
2.1.4.2. Katalüsaatori seire (  15 ): …  
2.1.4.3. Hapnikuanduri seire (  15 ): …  
2.1.4.4. Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad (  15 ): …  
2.1.4.5. Katalüsaatori seire (  16 ): …  
2.1.4.6. Kübemefiltri seire (  16 ): …  
2.1.4.7. Elektroonilise toitesüsteemi täituri seire (  16 ): …  
2.1.4.8. Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad: ...  
2.1.5. Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod): ...  
2.1.6. Kõigi kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute (koos selgitustega) loetelu: ...  
2.2. Reserveeritud  
2.3. Katalüüsmuundurid jah/ei (  1 ) 
2.3.1. Kõigi käesoleva määruse asjakohaste nõuete kohaselt katsetatud originaalkatalüüsmuundurid jah/ei (  1 ) 
2.4. Heitgaasi suitsususe katsetulemused (  1 ) 
2.4.1. Püsikiirusel: Vt tehnilise teenistuse katseprotokoll nr: ...ET L 175/60 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.4.2. Vaba kiirenduse katsed  
2.4.2.1. Neeldumisteguri mõõdetud väärtus: … m  –1 
2.4.2.2. Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus: … m  –1 
2.4.2.3. Neeldumisteguri tähistuse asukoht sõidukil: ...  
2.5. CO  2 -heite ja kütusekulu katsete tulemused  
2.5.1. Sisepõlemismootoriga sõidukid ja väliste seadmetega mittelaetavad hübriidelektrisõidukid  
2.5.1.1 Suurima heitega sõiduk (VH)  
2.5.1.1.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.1.1.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3. CO  2 -heite mass (märkida näitajad erinevates katseetappides iga katsetatud etalonkütuse kohta: kombineeritud 
kütusekulu puhul mõõdetud näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Kütusekulu (märkida näitajad erinevates katseetappides iga katsetatud etalonkütuse kohta): kombineeritud 
kütusekulu puhul mõõdetud näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
Kütusekulu (l/100 km) või m  3 /100 km 
või kg/100 km (  1 ) Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2 Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
2.5.1.2.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.1.2.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/61
 
2.5.1.2.2 CO  2 -heite mass (märkida näitajad erinevates katseetappides iga katsetatud etalonkütuse kohta: kombineeritud 
kütusekulu puhul mõõdetud näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Kütusekulu (märkida näitajad erinevates katseetappides iga katsetatud etalonkütuse kohta: kombineeritud 
kütusekulu puhul mõõdetud näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
Kütusekulu (l/100 km) või m  3 /100 km 
või kg/100 km (  1 ) Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3. Ainult sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite puhul, mis on varustatud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 
6 sätestatud perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega, kohandatakse katsetulemused XXI lisa 6. all-lisa 1. 
liites nimetatud teguriga Ki.  
2.5.1.3.1. Regenereerimissüsteemi andmed seoses CO  2 heitkoguste ja kütusekuluga  
D — kahe regeneratiivse faasiga tsüklite vaheliste töötsüklite arv: ...  
d — regenereerimiseks vajalik töötsüklite arv: ...  
kohaldatav 1. tüübi tsükkel (XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 83) (  14 ): …  
Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Ki (liidetav/korrutatav) (  1 ) 
CO  2 näitajad ja kütusekulu (  10 ) 
2.5.2. Täiselektrisõidukid (  1 ) 
2.5.2.1. Elektrienergiakulu (deklareeritud väärtus)  
2.5.2.1.1. Elektrienergiakulu:  
Elektrienergiakulu (Wh/km)  Katse  Linnasõit  Kombineeritud  
Arvutatud elektrienergiakulu  1 
2 
3 
Deklareeritud väärtus  —ET L 175/62 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.5.2.1.2. Lubatud hälbe piire ületav summaarne aeg tsükli toimumise puhul: ...sek  
2.5.2.2. Täiselektrisõiduki sõiduulatus  
PER (km)  Katse  Linnasõit  Kombineeritud  
Täiselektrisõiduki mõõdetud sõiduulatus  1 
2 
3 
Deklareeritud väärtus  —  
2.5.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk (OVC):  
2.5.3.1. CO  2 -heite mass aku laetust säilitava režiimi puhul  
Suurima heitega sõiduk (VH)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. CO  2 -heite mass akutoiterežiimi puhul  
Suurima heitega sõiduk (VH)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Kombineeritud  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/63
 
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Kombineeritud  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Kombineeritud  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. CO  2 mass (kaalutud, kombineeritud) (  17 ): 
Suurima heitega sõiduk (VH): M  CO2,weighted  … g/km  
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): M  CO2,weighted  … g/km  
Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Kütusekulu aku laetust säilitava režiimi puhul  
Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,H /  FC c,H 
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,L / FC c,L 
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Kütusekulu akutoiterežiimi puhul  
Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Kütusekulu (l/100 km)  Katse  Kombineeritud  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HET L 175/64 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Katse  Kombineeritud  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Katse  Kombineeritud  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (  17 ): 
Suurima näitajaga sõiduk (VH): FC  weighted  … l/100 km  
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): FC  weighted  … l/100 km  
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Vahemikud:  
2.5.3.7.1. Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (AER)  
AER (km)  Katse  Linnasõit  Kombineeritud  
AER näitajad  1  
2 
3 
AER lõppnäitajad  
2.5.3.7.2. Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
EAER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
EAER näitajad  
2.5.3.7.3. Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis R  CDA  
R CDA (km)  Kombineeritud  
R CDA näitajad  
2.5.3.7.4. Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites R  CDC  
R CDC (km)  Katse  Kombineeritud  
R CDC näitajad  1 
2 
3 
R CDC lõppnäitajadET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/65
 
2.5.3.8. Elektrienergiakulu  
2.5.3.8.1. Elektrienergiakulu (EC)  
EC (Wh/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Kombineeri ­
tud 
Elektrienergiakulu näitajad  
2.5.3.8.2. Üksnes akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu EC  AC,CD  (kombineeritud)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Katse  Kombineeritud  
EC AC,CD  näitajad  1 
2 
3 
EC AC,CD  lõppnäitajad  
2.5.3.8.3. Kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu EC  AC, weighted  (kombineeritud)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Katse  Kombineeritud  
EC AC,weighted  näitajad  1 
2 
3 
EC AC,weighted  lõppnäitajad  
2.6. Ökoinnovatsioonilahenduste katsetulemused  ( 18 ) ( 19 ) 
Otsus, millega 
kiidetakse 
ökoinnovatsioo ­
nilahendus 
heaks (  20 ) Ökoinno ­
vatsiooni ­
lahenduse 
kood (  21 ) 1. tüüp / 
I tsük ­
kel (  22 ) 1. Kont ­
rollsõi ­
duki 
CO  2 - 
heide 
(g/km)  2. Ökoin ­
novatiivse 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kontroll ­
sõiduki 
CO  2 -heide 
1. tüüpi 
katsetsük ­
lis (  23 ) 4. Ökoinno ­
vatiivse 
sõiduki 1. 
tüüpi katse ­
tsükli CO  2 - 
heide  5. Kasutus ­
tegur (UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimustes  CO  2 -heite 
vähenemine 
((1–2) – 
(3–4)) * 5  
xxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine NEDC-tsüklis(g/km) kokku (  24 ) 
CO  2 -heite vähenemine WLTP-tsüklis(g/km) kokku (  25 ) 
2.6.1.  Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood  ( 26 ): …  
3. SÕIDUKI REMONDITEAVE  
3.1. Peamise veebilehe aadress, kus sõidukite remondi- ja hooldusteave on kättesaadav: ...  
3.1.1. Kuupäev, millest alates see on kättesaadav (kuni 6 kuud pärast tüübikinnituse kuupäeva): ...ET L 175/66 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2. Punktis 3.1 nimetatud veebilehele juurdepääsu tingimused (st juurdepääsu kestus, juurdepääsutasu tunni, 
päeva, kuu ja aasta arvestuses ning tehingupõhiselt): ...  
3.3. Punktis 3.1 nimetatud veebilehelt kättesaadava remondi- ja hooldusteabe vorming: ...  
3.4. Tootja on esitanud tõendi sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta: ...  
4. VÕIMSUSE MÕÕTMINE  
Sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus, elektriliste jõuülekandeseadmete kasulik võimsus ja 30 minuti 
suurim võimsus  
4.1. Sisepõlemismootori kasulik võimsus  
4.1.1. Mootori pöörlemissagedus (min  –1 ) …  
4.1.2. Mõõdetud kütusevool (g/h) …  
4.1.3. Mõõdetud pöördemoment (Nm) …  
4.1.4. Mõõdetud võimsus (kW) …  
4.1.5. Õhurõhk (kPa) …  
4.1.6. Veeauru rõhk (kPa) …  
4.1.7. Mootorisse siseneva õhu temperatuur (K) …  
4.1.8. Võimsuse paranduskoefitsient, kui seda kohaldatakse …  
4.1.9. Korrigeeritud võimsus (kW) …  
4.1.10. Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) …  
4.1.11. Kasulik võimsus (kW) …  
4.1.12. Kasulik pöördemoment (Nm) …  
4.1.13. Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) …  
4.2. Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):  
4.2.1. Tootja esitatud näitajad  
4.2.2. Suurim kasulik võimsus: ... kW pöörlemissagedusel min  –1 
4.2.3. Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm pöörlemissagedusel min  –1 
4.2.4. Suurim kasulik pöördemoment mootori nullkiirusel: ...Nm  
4.2.5. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW  
4.2.6. Elektrilise jõuülekandeseadme põhiomadused  
4.2.7. Katse alalispinge: …… V  
4.2.8. Tööpõhimõte: ...ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/67
 
4.2.9. Jahutussüsteem:  
4.2.10. Mootor: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
4.2.11. Variaator: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
5. MÄRKUSED: ...  
Selgitavad märkused  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata (kui rohkem kui üks valik on asjakohane, ei ole vaja midagi maha tõmmata)  
( 2 ) ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.  
( 3 ) ELT L 175, 7.7.2017, lk 1.  
( 4 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku  tüübi 
kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (nt ABC??123??).  
( 5 ) Vastavalt II lisa A jao määratlusele  
( 6 ) Nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 39  
( 7 ) Rehvi tüüp vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 117  
( 8 ) Kui see on asjakohane.  
( 9 ) Ümardada teise kohani pärast koma  
( 10 ) Ümardada neljanda kohani pärast koma  
( 11 ) Ei kohaldata.  
( 12 ) Keskmise väärtuse arvutamiseks liidetakse THC ja NOx arvutatud keskmised väärtused (M.Ki).  
( 13 ) Ümardada ühe kohani pärast koma.  
( 14 ) Märkige rakendatav menetlus.  
( 15 ) Sädesüütemootoriga sõidukite puhul.  
( 16 ) Survesüütemootoriga sõidukite puhul  
( 17 ) Mõõdetuna kombineeritud tsükli puhul  
( 18 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.  
( 19 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks üht lisarida.  
( 20 ) Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number.  
( 21 ) Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse.  
( 22 ) Rakendatav 1. tüübi tsükkel: XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 83:  
( 23 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, tuleb siia kanda modelleerimisel saadud väärtus.  
( 24 ) Heite vähenemine kõigi konkreetsete ökoinnovatsioonilahenduste peale kokku 1. tüüpi katse puhul vastavalt ÜRO Euroopa Majan ­
duskomisjoni eeskirjale nr 83.  
( 25 ) Heite vähenemine kõigi konkreetsete ökoinnovatsioonilahenduste peale kokku 1. tüüpi katse puhul vastavalt käesoleva määruse X XI 
lisa 4. all-lisale  
( 26 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eraldatud elementidest: 
— tüübikinnitusasutuse kood vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on esitatud komisjoni heakskiitmisotsuste 
kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuses kinnitatud sõidukile on paigaldatud kolm ökoinnovatsioonilahendust, mis on krono ­
loogiliselt kiidetud heaks kui 10, 15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)ET L 175/68 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Tüübikinnitustunnistuse addendum'i liide  
Üleminekuperiood (korrelatsioon)  
(Üleminekusäte):  
1. Co2mpas-simulaatori CO  2 -heite tulemused  
1.1 Co2mpas-simulaatori versioon  
1.2. Suurima heitega sõiduk (VH)  
1.2.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
1.3.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 -heite katse tulemused (kui see on asjakohane)  
2.1. Suurima heitega sõiduk (VH)  
2.1.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
2.2.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Hälve (kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 punktile 3.2.8)  
Hälbetegurid  Suurima heitega sõiduk (VH)  Väikseima heitega sõiduk (VL) 
(kui see on asjakohane)  
DeET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/69
 
5. liide  
Sõidukite pardadiagnostikaandmed  
1. Käesoleva liitega ette nähtud teabe esitab sõiduki tootja selleks, et oleks võimalik toota pardadiagnostikaseadmega 
ühildatavaid varu- ja talitlusosi, diagnostikavahendeid ning katseseadmeid.  
2. Taotluse korral tehakse kõikidele osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete tootjatele, kes on sellest huvitatud, 
võrdse kohtlemise põhimõtet järgides kättesaadavaks järgmised andmed:  
2.1. sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmistustsüklite liik ja arv;  
2.2. sõiduki pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavale osale algse tüübikinnituse andmisel kasutatud pardadiagnostika 
näidistsüklite liigi kirjeldus;  
2.3. ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja 
rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga parda ­
diagnostikaseadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate sekundaarparameetrite nimekiri ja kõigi kasu ­
tatud pardadiagnostika väljundkoodide ja -vormingute nimekiri (koos selgitustega) seoses heidet mõjutavate ja 
mittemõjutavate jõuülekande eraldi osadega, juhul kui nende osade seiret kasutatakse rikkeindikaatori aktiveerimise 
kindlaksmääramisel. Esitatakse ammendav selgitus eelkõige režiimidega $05 (katse ID $21 kuni FF) ja $06 seotud 
andmete kohta. Kui teatava sõidukitüübi puhul kasutatakse ISO standardi 15765–4 „Maanteesõidukid — Kontrolleri- 
ala võrgu (CAN) diagnostika — 4. osa: Nõuded väljalaskesüsteemiga seotud seadmetele“ vastavat sidelüli, esitatakse 
iga ID-tugiteenusega pardadiagnostikamonitori korral ammendav selgitus režiimiga $06 (katse ID $00 kuni FF) 
seotud andmete kohta.  
Nimetatud andmed võib esitada järgmise tabeli kujul:  
Osa  Veakood  Seirestratee ­
gia Vea avastamise 
kriteeriumid  Rikkeanduri 
aktiveerumis ­
kriteeriumid  Teisesed para ­
meetrid  Ettevalmistus  Näidiskatse  
Katalüsaa ­
tor P0420  I ja II 
hapnikuan ­
duri 
signaalid  I ja II anduri 
signaalide 
erinevus  Kolmas 
tsükkel  Mootori 
pöörlemissa ­
gedus, 
mootori 
koormus, 
A/F-režiim, 
katalüsaatori 
temperatuur  Näiteks kaks 1. 
tüübi tsüklit 
(nagu on 
kirjeldatud 
määruse (EÜ) 
nr 692/2008 
III lisas või 
määruse (EL) 
2017/1151 
XXI lisas)  Näiteks 1. tüüpi 
katse (nagu on 
kirjeldatud 
määruse (EÜ) 
nr 692/2008 III 
lisas või määruse 
(EL) 2017/1151 
XXI lisas)  
3. DIAGNOSTIKASEADMETE TOOTMISEKS VAJALIK TEAVE  
Et soodustada üldiste diagnostikavahendite pakkumist mitme automargi remontijatele, teevad sõidukitootjad remon ­
diteabe veebilehtede kaudu kättesaadavaks punktides 3.1–3.3 nimetatud andmed. Need andmed peavad sisaldama 
kõiki diagnostikavahendite funktsioone ning viiteid remonditeabele ja rikete kõrvaldamise juhistele. Kõnealusele 
teabele juurdepääsu eest võib võtta mõistlikku tasu.  
3.1. Sideprotokollide andmed  
Esitada tuleb järgmised andmed, mida peab saama otsida sõidukimarkide, mudelite ja variantide järgi või muude 
asjakohaste tunnuste järgi, näiteks VIN-kood või sõiduki ja süsteemide identifitseerimistunnused:  
a) infosüsteemi lisaprotokollid, mida lisaks XI lisa punktis 4 sätestatud standarditele on vaja täielikuks diagnostikaks, 
sealhulgas teave tark- ja riistvaraliste lisaprotokollide, parameetrite identifitseerimise, ülekandefunktsioonide, 
funktsioonide säilimise nõuete ja veatingimuste kohta;ET L 175/70 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
b) üksikasjalikud andmed kõikide veakoodide saamiseks ja tõlgendamiseks vastavalt XI lisa punktis 4 sätestatud 
standarditele:  
c) kõikide kättesaadavate muutuvate andmeparameetrite loetelu, sealhulgas skaleerimis- ja juurdepääsuandmed;  
d) kõikide võimalike toimivuskatsete loetelu, sealhulgas seadme aktiveerimine ja juhtimine, ning katsete tegemise 
juhised;  
e) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas leida kõik komponendi- ja seisundiandmed, ajatemplid, korduvuse ootel 
veakoodid ja stoppkaadrid;  
f) adaptiivsete õppimisparameetrite, variandikoodide, varuosiste seadistuse ja kliendi sisestatud andmete lähtesta ­
mine;  
g) elektrooniliste juhtseadiste identifitseerimis- ja variandikoodid;  
h) hoolduse märguannete lähtestamise juhised;  
i) diagnostikaliidese ja selle osade asukoht;  
j) mootori identifitseerimiskood.  
3.2. Pardadiagnostikaseirega osade kontroll ja diagnostika  
Tuleb esitada järgmine teave:  
a) pardadiagnostikaseadme toimivuse kontrollkatsete kirjeldus komponendi või andurite tasandil;  
b) katse käik, sealhulgas katseparameetrid ja andmed osiste kohta;  
c) ühenduse täpsed andmed, sealhulgas minimaalse ja maksimaalse sisend- ja väljundvõimsuse ning sõidu- ja 
koormusandmed;  
d) eeldatavad väärtused konkreetsetes sõiduoludes, sealhulgas tühikäigul;  
e) komponendi elektrilised näitajad staatilises ja dünaamilises olekus;  
f) kõikide eespool nimetatud stsenaariumide väärtused rikke korral;  
g) diagnostikatoimingute järjestus rikke korral, seahulgas veapuud ja suunav diagnoosi elimineerimine.  
3.3. Remonditööde teostamiseks vajalik teave  
Tuleb esitada järgmine teave:  
a) elektrooniliste juhtseadiste ja komponentide lähtestamine (varuosade paigaldamise korral);  
b) vajaduse korral uute elektrooniliste juhtplokkide või asendusseadiste lähtestamine (ümber)programmeerimise 
sammjuhendite abil.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/71
 
6. liide  
EÜ tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteem  
1. Artikli 6 lõike 1 kohaselt antava EÜ tüübikinnitusnumbri 3. osa sisaldab EÜ tüübikinnituse suhtes kohaldatava 
rakendusakti või viimase muutmisakti numbrit. „Sellele numbrile järgneb üks või mitu tähte, mis tähistavad kategoo ­
riat vastavalt tabelile 1.“  
Täht  Heitestandard  Pardadiagnos ­
tikaseadme 
standard  Sõiduki kate ­
gooria ja klass  Mootor  Rakendamise 
kuupäev: uued 
tüübid  Rakendamise 
kuupäev: uued 
sõidukid  Registreerimise 
lõppkuupäev  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 I klass  otto-, diiselmoo ­
tor 31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 II klass  otto-, diiselmoo ­
tor 31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 III klass, 
N2 otto-, diiselmoo ­
tor 31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, diiselmoo ­
tor 1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, diiselmoo ­
tor 1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c  Euro 6–2  N1 III klass, 
N2 otto-, diiselmoo ­
tor 1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, diiselmoo ­
tor 1.9.2017  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, diiselmoo ­
tor 1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  N1 III klass, 
N2 otto-, diiselmoo ­
tor 1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6c  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, diiselmoo ­
tor 1.1.2020  1.1.2021ET L 175/72 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Täht  Heitestandard  Pardadiagnos ­
tikaseadme 
standard  Sõiduki kate ­
gooria ja klass  Mootor  Rakendamise 
kuupäev: uued 
tüübid  Rakendamise 
kuupäev: uued 
sõidukid  Registreerimise 
lõppkuupäev  
AK Euro 6c  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, diiselmoo ­
tor 1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6c  Euro 6–2  N1 III klass, 
N2 otto-, diiselmoo ­
tor 1.1.2021  1.1.2022  
AX ei kohal ­
data  ei kohal ­
data  kõik sõidukid  aku, täiselektri ­
mootor  1.9.2009  1.1.2011  
AY ei kohal ­
data  ei kohal ­
data  kõik sõidukid  aku, täiselektri ­
mootor  1.9.2009  1.1.2011  
AZ ei kohal ­
data  ei kohal ­
data  kõik sõidukid, 
mis kasutavad 
sertifikaati 
kooskõlas I 
lisa punktiga 
2.1.1  otto-, diiselmoo ­
tor 1.9.2009  1.1.2011  
Selgitus:  
OBD-standard „Euro 6–1“ = täielikud „Euro 6“ OBD-nõuded, kuid ajutiste pardadiagnostikaseadme (OBD) läviväärtustega, nagu on 
määratletud XI lisa punktis 2.3.4, ja kasutusel olevate sõidukite osaliselt leevendatud talituskoefitsientidega (IUPR);  
OBD-standard „Euro 6-2“ = täielikud „Euro 6“ OBD-nõuded, kuid lõplike pardadiagnostikaseadme (OBD) läviväärtustega, nagu on 
määratletud XI lisa punktis 2.3.3; 
Heitestandard „Euro 6c“ = RDE-katsed ainult järelevalve eesmärgil (NTE-piirnorme kohaldamata), muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ 
heitenõuded; 
Heitestandard „Euro 6d-TEMP“ = RDE-katsed ajutiste vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ heitenõ uded; 
Heitestandard „Euro 6d“ = RDE-katsed lõplike vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ heitenõuded;  
2. TÜÜBIKINNITUSNUMBRITE NÄIDISED  
2.1. Allpool on toodud näide Euro 6 väikese sõiduauto tüübikinnitusest vastavalt heitestandardile „Euro 6d“ ja parda ­
diagnostikastandardile „Euro 6-2“, mida vastavalt tabelile 1 tähistavad tähed AJ, väljastatud Luksemburgis (kood e13). 
Tüübikinnitus anti vastavalt alusmäärusele (EÜ) 715/2007 ja selle rakendusmäärusele (EL) xxx/2016, mida ei ole 
muudetud. Tegemist on 17. seesuguse tüübikinnitusega ilma laienduseta, seega on sertifitseerimisnumbri neljas ja 
viies komponent vastavalt 0017 ja 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2. Teine näide illustreerib Euro 6 N1-kategooria II klassi kerge tarbesõiduki tüübikinnitust vastavalt „Euro 6d-TEMP“ 
heitestandardile ja „Euro 6-2“ pardadiagnostikastandardile, mida vastavalt tabelile 1 tähistavad tähed AH, väljastatud 
Rumeenias (kood e19). Tüübikinnitus anti vastavalt alusmäärusele (EÜ) 715/2007 ja selle rakendusaktidele, mida on 
viimati muudetud määrusega xyz/2018. Tegemist on 1. seesuguse tüübikinnitusega ilma laienduseta, seega on 
sertifitseerimisnumbri neljas ja viies komponent vastavalt 0001 ja 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/73
 
7. liide
ET L 175/74 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8a. liide  
Katsearuanne  
Katsearuanne on käesoleva määruse kohaselt katsete teostamise eest vastutava tehnilise teenistuse väljastatud aruanne.  
Iga interpolatsioonitüüpkonna puhul koostatakse eraldi katsearuanne, nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.6.  
Kui see on asjakohane, on 1. tüüpi katse ja ümbritseva õhu parandusteguri katse (ATC-katse) puhul nõutav vähemalt 
järgmine teave:  
ARUANDE number 
TAOTLEJA  
Tootja  
TEEMA  Sõiduki sõidutakistuse määramine  
Katsetamise objekt  
Mark  :  
Tüüp  :  
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab eespool nimetatud nõuetele.  
KOHT,  PP/KK/AAAA  
Märkused:  
— Viited määruse 692/2008 asjaomastele punktidele on esitatud hallil taustal.  
— (ATCT) — ainult ümbritseva õhu parandusteguri katse (ATCT) aruande puhul  
— (mitte ATCT) — ei ole ATCT katsearuande jaoks oluline  
— ATCT-le ei viidata — see on vajalik nii mõlema 1. tüüpi katse aruande kui ka ATCT katseprotokolli jaoks  
Üldised märkused  
Kui on olemas mitmeid võimalusi (viiteid), tuleb katsetatavat kirjeldada katsearuandes  
Kui neid ei esine, võib olla piisav ka üksainus viide teatisele katsearuande alguses.  
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendavat teavet  
a) sädesüütega mootorite kohta  
b) diiselmootorite kohta.  
1. KATSETATUD SÕIDUKI(TE) KIRJELDUS: SUURE, VÄIKESE JA KESKMISE HEITEGA SÕIDUKID (KUI SEE ON 
ASJAKOHANE)  
1.1.  ÜLDANDMED  
Sõiduki arvandmed  :  Prototüübi number ja VIN-koodET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/75
 
Kategooria  
I lisa 3. ja 4. liite punkt 0.4  : 
Istekohtade arv (koos juhiga):  
I lisa 3. liite punkt 9.10.3 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.4  : 
Kere  
I lisa 3. liite punkt 9.1 ja 4. liite adden ­ 
dum'i punkt 1.6  : 
Veorattad  
I lisa 3. liite punkt 1.3.3 ja 4. liite adden ­ 
dum'i punkt 1.7  : 
1.1.1.  JÕUSEADME ARHITEKTUUR  
Jõuseadme tüüp  :  sisepõlemismootor, hübriidmootor, elektrimootor või kütuse ­
element  
1.1.2.  SISEPÕLEMISMOOTOR (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisepõlemismootori puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  
I lisa 3. liite punkt 3.1.1 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10  : 
Tööpõhimõte  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.1  : kahetaktiline/neljataktiline  
Silindrite arv ja paigutus  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.2  : 
Mootori töömaht (cm  3 ) 
I lisa 3. liide punkt 3.2.1.3 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10.1  : 
Mootori pöörete arv tühikäigul (min  –1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.6  : + 
– 
Mootori suurendatud pöörete arv tühi ­
käigul (min  –1 ) (a)  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.6.1  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  
Mootori nimivõimsus  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.8 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10.4  : kW  pöörlemis ­
kiirusel  p/min  
Suurim kasulik pöördemoment:  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.10 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.11.3  : Nm  pöörlemis ­
kiirusel  p/minET L 175/76 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Mootori määrdeõli  :  Tootja spetsifikatsioon (kui teatises on mitmeid viiteid)  
Jahutussüsteem  
I lisa 3. liite punkt 3.2.7  : Tüüp: õhk/vesi/õli  
Isolatsioon  :  materjal, hulk, asukoht, suurus ja kaal  
1.1.3.  KATSEKÜTUS 1. tüüpi katse puhul  (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe katsekütuse puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  
I lisa 3. liite punkt 3.2.2.1 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10.3  : bensiin E10 — Diislikütus B7 — veeldatud naftagaas, 
maagaas jne  
Tihedus 15 °C juures  
IX lisa  : 
Väävlisisaldus  
XXI lisa 3. all-lisa  : Üksnes diislikütuse B7 ja bensiini E10 puhul  
IX lisa  :  
Partii number  :  
Willansi tegurid (sisepõlemismootori 
puhul) CO  2 -heite puhul (gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  TOITESÜSTEEM (kui see  on asjakohane)  
Rohkem kui ühe toitesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Otsesissepritse  :  jah/ei või kirjeldus  
Sõiduki kütuseliik  
I lisa 3. liite punkt 3.2.2.4  : Ühekütuseline/kahekütuseline/segakütus  
Juhtimisseadis  
Osa number  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.1  : sama, mis teatises  
Tarkvara katsetatud  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.1.1  : näiteks diagnostikaseadme kaudu  
Õhu vooluhulga mõõtur  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.3  : 
Drosselklapi korpus  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.5  : 
Rõhuandur  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.3.4.11  :ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/77
 
Sissepritsepump  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.3  : 
Pihusti(d)  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.6  : 
1.1.5.  SISSELASKESÜSTEEM  (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisselaskesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Ülelaadur  
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.1  : jah/ei 
mark & liik (  1 ) 
Vahejahuti  
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.2  : jah/ei 
tüüp (õhk/õhk — õhk/vesi) (  1 ) 
Õhufilter (element) (  1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.4.2  : mark & liik  
Sisselaskesummuti (  1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.4.3  : mark & liik  
1.1.6.  HEITGAASISÜSTEEM JA KÜTUSEAURUDE ERALDUMISE PIIRAMISE  SÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Kui neid on rohkem kui üks, korrake seda punkti 
Esimene katalüüsmuundur  
I lisa 3. liite punktid 3.2.12.2.1.12 ja  
3.2.12.2.1.13  : mark & viide (  1 ) 
põhimõte: kolmiskatalüsaator/oksüdeerija / NOx püüdur / 
selektiivne katalüütiline redutseerimine  
Teine katalüüsmuundur  :  mark & viide (  1 ) 
põhimõte: kolmiskatalüsaator/oksüdeerija / NOx püüdur / 
selektiivne katalüütiline redutseerimine  
kübemefilter  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.6  : jah/ei/ei kohaldata 
mark & viide (  1 ) 
Hapnikuanduri(te) kood ja asukoht  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.2  : enne katalüsaatorit / pärast katalüsaatorit  
õhu sissepuhe  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.3  : jah/ei/ei kohaldata  
heitgaasitagastus (EGR)  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.4  : jah/ei/ei kohaldata 
jahutatud/jahutamata  
Kütuseaurude eraldumise piiramise 
süsteem  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.5  : jah/ei/ei kohaldata  
NOx anduri(te) kood ja asukoht  :  Enne / pärast  
Üldkirjeldus (  1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.9.2  :ET L 175/78 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.1.7.  SOOJUSE SALVESTAMISE SEADE  (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe soojuse salvestamise seadme puhul korrake seda punkti 
Soojuse salvestamise seade  :  jah/ei  
Soojusmahtuvus (salvestatud entalpia J)  :  
Soojuse vabanemise aeg (s)  :  
1.1.8.  JÕUÜLEKANNE (kui  see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe jõuülekandeseadise puhul korrake seda punkti 
Käigukast  
I lisa 3. liide punkt 4.5.1 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.13.1  : käsitsilülitusega/automaatne/variaatorkäigukast  
Käiguvahetuse menetlus  
Põhirežiim  :  jah/ei 
tavaline/sõidurežiim/keskkonnasäästlik/....  
Parim režiim CO  2 -heite ja kütusekulu 
seisukohalt (kui see on asjakohane)  : 
Halvim režiim CO  2 -heite ja kütuse ­
kulu seisukohalt (kui see on asjako ­
hane)  : 
Juhtimisseadis  :  
Käigukasti määrdeaine  :  Tootja spetsifikatsioon (kui teatises on mitmeid viiteid)  
Rehvid  
I lisa 3. liite punkt 6.6 ja 4. liite addendum'i punkt 1.14  
Mark  :  
Tüüp  :  
Rehvi mõõtmed (ees/taga)  
I lisa 3. liite punkt 6.6.1  : 
Ümbermõõt (m)  :  
Rehvirõhk (kPa)  
I lisa 3. liite punkt 6.6.3  : 
Koguülekandearvud (R.T.), esmased suhted (R.P.) ja sõiduki kiirus (km/h) / mootori pöörlemissagedus (1 000 
(min  –1 )) (V  1 000  ) iga käigu puhul (R.B.).  
I lisa 3. liide punkt 4.6 ja 4. liite addendum'i punkt 1.13.3  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2. 1/1ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
... 
1.1.9.  ELEKTRIMASIN (kui see  on asjakohane)  
Rohkem kui ühe elektrimasina puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Tippvõimsus  :  
1.1.10.  VEOAKU (kui see on  asjakohane)  
Rohkem kui ühe veoaku puhul korrake seda punkti. 
Mark  :  
Tüüp  :  
Mahtuvus  :  
Nimipinge  :  
1.1.12.  KÜTUSEELEMENT  (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe kütuseelemendi puhul korrake seda punkti. 
Mark  :  
Tüüp  :  
Maksimaalne võimsus  :  
Nimipinge  :  
1.1.13.  JÕUELEKTROONIKASEADMED  (kui see on asjakohane)  
Jõuelektroonikaseadmeid võib olla rohkem kui üks (veojõuallikas, madalpingesüsteem või laadija) 
Mark  :  
Tüüp  :  
Võimsus  :ET L 175/80 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.  SUURIMA HEITEGA SÕIDUKI KIRJELDUS (1. TÜÜP) VÕI SÕIDUKI KIRJELDUS (ATCT)  
1.2.1.  MASS  
VH katsemass (kg)  :  
1.2.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Tsükli energianõudlus (Ws)  
XXI lisa punkt 3.5.6  : 
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
1.2.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras 
sõidukite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse 
piiramise menetlust  
XXI lisa 1. all-lisa punkt 9  : jah/ei  
sõiduki suurim kiirus  
I lisa 3. liite punkt 4.7  : 
vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
vähendamistegur f  dsc : 
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.2.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel V ≥ 1 km/h, ümardatud nelja kohani 
pärast koma  
1.3.  VÄIKSEIMA HEITEGA SÕIDUKI KIRJELDUS (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
1.3.1.  MASS  
VL katsemass (kg)  :ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/81
 
1.3.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
1.3.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras 
sõidukite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse 
piiramise menetlust  
XXI lisa 1. all-lisa punkt 9  : jah/ei  
sõiduki suurim kiirus  
I lisa 3. liite punkt 4.7  : 
vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
vähendamistegur f  dsc : 
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.3.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel V ≥ 1 km/h, ümardatud nelja kohani 
pärast koma  
1.4.  KESKMISE HEITEGA SÕIDUKI KIRJELDUS (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
1.4.1.  MASS  
VL katsemass (kg)  :  
1.4.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :ET L 175/82 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.4.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras 
sõidukite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse 
piiramise menetlust  
XXI lisa 1. all-lisa punkt 9  : jah/ei  
sõiduki suurim kiirus  
I lisa 3. liite punkt 4.7  : 
vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
vähendamistegur f  dsc : 
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.4.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel V ≥ 1 km/h, ümardatud nelja kohani 
pärast koma  
2. KATSETULEMUSED  
2.1.  1. TÜÜPI KATSE  või ATC-KATSE 
Veojõustendi seadistamise meetod  :  Fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma soojendus ­
tsükliga  
Veojõustendi töörežiim  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.4.2.2  jah/ei  
Vabajooksurežiim  
XXI lisa 4. all-lisa punkt 4.2.1.8.5  : jah/ei  
Täiendav ettevalmistus  :  jah/ei 
kirjeldus  
Halvendustegurid  :  kindlaks määratud / katsetatud  
2.1.1.  Suurima heitega sõiduk (kasutatakse ka ATCT puhul)  
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm)  : 
Ventilaatori keskpunkti asukoht sõiduki 
laiuse suhtes (kui on muudetud tootja 
taotlusel)  : sõiduki keskpunkt/...  
Kaugus sõiduki esiosast (cm)  :ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/83
 
2.1.1.1.  Saasteainete heide (kui see on asjakohane)  
2.1.1.1.1.  Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite saasteainete heited aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim 
režiim, kui see on asjakohane)  
1. katse  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi ­
nike 
kogu ­
heide 
(THC) (a) 
(mg/km)  Mitteme ­
taansed 
süsivesi ­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km)  
Mõõdetud näitajad  
Regeneratsioonitegurid 
(Ki)(2) 
liitmisel saadud  
Regeneratsioonitegurid 
(Ki)(2) 
korrutamisel saadud  
Halvendustegurid (DF), liit ­
misel saadud  
Halvendustegurid (DF), 
korrutamisel saadud  
Lõppnäitajad  
Piirnormid  
(2) Vt Ki-tüüpkonna aruannet/aruandeid  : 
Ki määramiseks teostatud 1. tüüpi katse  : XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskiri nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Märkida, kumb on asjakohane  
2. katse kui see on asjakohane: CO  2 kontrollimine (d  CO2 1 ) / saasteainete kontrollimine (90 % piirnormist) / 
mõlema kontrollimine  
Sama punkt  
3. katse kui see on asjakohane: CO  2 kontrollimine (d  CO2 2 ) 
Sama punkt  
2.1.1.1.2.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite saasteainete heide akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse 
puhul  
1. katse  
Saasteainete heite piirnorme tuleb järgida ja sama punkti tuleb korrata iga läbisõidetava katsetsükli puhul.  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi ­
nike 
kogu ­
heide 
(THC) 
(a) 
(mg/km)  Mitte ­
metaan ­
sed süsi ­
vesi ­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km)  
Mõõdetud näitajad ühe 
tsükli kohta  
Piirnormid ühe tsükli 
kohtaET L 175/84 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. katse (kui see on asjakohane): CO  2 kontrollimine (d  CO2 1 ) / saasteainete kontrollimine (90 % piirnormist) / 
mõlema kontrollimine  
Sama punkt  
3. katse (kui see on asjakohane): CO  2 kontrollimine (d  CO2 2 ) 
Sama punkt  
2.1.1.1.3.  KASUTUSTEGURIGA KAALUTUD SAASTEAINETE HEIDE VÄLISE LAADIMISEGA HÜBRIIDELEKTRISÕIDU ­
KITE PUHUL  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi ­
nike 
kogu ­
heide 
(THC) 
(a) 
(mg/km)  Mitte ­
metaan ­
sed süsi ­
vesi ­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km)  
Arvutatud väärtused  
2.1.1.2.  CO  2 -heide  (kui on asjakohane)  
2.1.1.2.1.  Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite CO  2 -heited aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse (mitte ATCT) puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim 
režiim, kui see on asjakohane)  
1. katse  
CO  2 -heide  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Mõõdetud näitaja M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Laetava energiasalvestussüsteemi laengute 
tasakaalu (RCB) parandustegur: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regeneratsioonitegurid (Ki) 
liitmisel saadud  
Regeneratsioonitegurid (Ki) 
korrutamisel saadud  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT parandus (tüüpkonna parandustegur 
FCF) (  1 ) 
Ajutised näitajad M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Deklareeritud väärtus  —  —  —  —  
d CO2 1 * deklareeritud väärtus  —  —  —  —  
( 1 ) (FCF): tüüpkonna parandustegur representatiivsete piirkondlike temperatuuritingimuste jaoks (ATCT) 
Vt tüüpkonna parandustegurite aruannet/aruandeid: 
( 2 ) sisepõlemismootoritega sõidukite puhul parandus vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 2. liite 6. all-lisale, hübrii ­
delektrisõidukite puhul K  CO2 
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt d  CO2 2 kohta  
3. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punktET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/85
 
Kokkuvõte  
CO  2 -heide (g/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Keskmistatud M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Vastavusse viidud M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Lõppväärtused M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite ATCT CO  2 -heited aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse (ATCT) puhul  
14 °C juures teostatav katse (ATCT)  
CO  2 -heide (g/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Mõõdetud näitaja M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB parandustegur (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Kokkuvõte (ATCT)  
CO  2 -heide (g/km)  Kombineeritud  
ATCT katse (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tüüp (23 °C) M  CO2,23  ° 
Tüüpkonna parandustegur (FCF)  
2.1.1.2.3.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 -heite mass akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse 
puhul  
1. katse:  
CO  2 -heite mass (g/km)  Kombineeritud  
Arvutatud väärtus M  CO2,CD  
Deklareeritud väärtus  
d CO2 1 
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt d  CO2 2 kohta  
3. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
CO  2 -heite mass (g/km)  Kombineeritud  
Keskmistatud M  CO2,CD  
Lõppnäitaja M  CO2,CDET L 175/86 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.1.1.2.4.  KASUTUSTEGURIGA KAALUTUD CO  2 -heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heite mass (g/km)  Kombineeritud  
Arvutatud väärtus M  CO2,weighted  
2.1.1.3  KÜTUSEKULU (KUI SEE ON ASJAKOHANE, MITTE ATCT)  
2.1.1.3.1.  Ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite kütu ­
sekulu aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim 
režiim, kui see on asjakohane)  
Kulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Lõppnäitajad FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Arvutatud vastavusse viidud CO  2 näitajate põhjal  
2.1.1.3.2.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite kütusekulu akutoiterežiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Katse 1:  
Kütusekulu (l/100 km)  Kombineeritud  
Kütusekulu arvutatud väärtus FC  CD 
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
3. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
Kütusekulu (FC) (l/100 km)  Kombineeritud  
Keskmistatud FC  CD 
Lõppnäitaja FC  CD 
2.1.1.3.3.  KASUTUSTEGURIGA kaalutud kütusekulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kütusekulu (l/100 km)  Kombineeritud  
Kütusekulu arvutatud väärtus FC  weighted  
2.1.1.3.4.  Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis teostatud 
1. tüüpi katse puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim 
režiim, kui see on asjakohane)  
Kulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Mõõdetud näitajadET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/87
 
Kulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
RCB parandustegur  
Lõppnäitajad FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  SÕIDUULATUSED  
2.1.1.4.1.  Sõiduulatused välise laadimisega hübriidelektrisõiduki puhul (kui see on asjakohane)  
2.1.1.4.1.1.  Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (AER)  
1. katse  
AER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
AER mõõdetud/arvutatud väärtused  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
AER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
Keskmine AER (kui see on asjakohane)  
AER lõppväärtused  
2.1.1.4.1.2.  Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
EAER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
EAER lõppväärtused  
2.1.1.4.1.3.  Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis  
R CDA (km)  Kombineeritud  
R CDA lõppväärtused  
2.1.1.4.1.4.  Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites  
1. katse  
R CDC (km)  Kombineeritud  
R CDC lõppväärtused  
Üleminekufaasi viitenumber  
suhteline elektrienergia muut (REEC) kinnitustsüklis 
(%)ET L 175/88 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
2.1.1.4.2.  Sõiduulatused täiselektrisõidukite puhul - täiselektrisõiduki sõiduulatus (PER) (kui see on asjakohane)  
1. katse  
PER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
PER arvutatud väärtused  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
PER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
Keskmistatud PER  
PER lõppväärtused  
2.1.1.5.  ELEKTRIENERGIAKULU (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
2.1.1.5.1.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu (kui see on asjakohane)  
2.1.1.5.1.1.  Elektrienergiakulu (EC)  
EC (Wh/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Kombineeri ­
tud 
Elektrienergiakulu (EC) 
lõppväärtused  
2.1.1.5.1.2.  Akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu  
1. katse  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombineeritud  
EC AC,CD  arvutatud väärtus  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punktET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/89
 
Kokkuvõte (kui see on asjakohane)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombineeritud  
Keskmistatud EC  AC,CD  
Lõppväärtus  
2.1.1.5.1.3.  Kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu  
1. katse  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombineeritud  
Arvutatud väärtus EC  AC,weighted  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
Kokkuvõte (kui see on asjakohane)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombineeritud  
Keskmistatud EC  AC,weighted  
Lõppväärtus  
2.1.1.5.2.  Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu (kui see on asjakohane)  
1. katse  
EC (Wh/km)  Linnasõit  Kombineeritud  
Elektrienergiakulu (EC) arvutatud väärtus  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
EC (Wh/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Kombineeri ­
tud 
Keskmistatud elektriener ­
giakulu  
Elektrienergiakulu (EC) 
lõppväärtused  
2.1.2.  VÄIKSEIMA NÄITAJAGA SÕIDUK (VL) (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Korrata punkti 2.1.1.ET L 175/90 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.1.3.  KESKMISE NÄITAJAGA SÕIDUK (VM) (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Korrata punkti 2.1.1.  
2.1.4.  NORMEERITUD HEITEÜHENDITE LÕPPNÄITAJAD (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi ­
nike 
kogu ­
heide 
(THC) (a) 
(mg/km)  Mitteme ­
taansed 
süsivesi ­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km)  
Kõrgeimad näitajad (  1 ) 
( 1 ) Kõigi saasteainete osas kõigi VH, VL (kui see on asjakohane) ja VIM (kui see on asjakohane) katsetulemuste puhul  
2.2.  2 a TÜÜPI  KATSE (mitte ATCT)  
Sõidukõlblikkuse katsetamiseks vajalikud heiteandmed  
Katse  CO (% vol)  λ-väärtus  Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) Õli temperatuur (°C)  
Tühikäigul  —  
Tühikäigu kõrgendatud 
pööretel  
2.3.  3 a TÜÜPI  KATSE (mitte ATCT)  
Karterigaaside heide atmosfääri: puudub  
2.4.  4 a TÜÜPI  KATSE (mitte ATCT) 
Vt aruanne/aruanded  :  
2.5.  5. TÜÜPI  KATSE (mitte ATCT) 
Vt kulumiskindlustüüpkonna aruanne/ 
aruanded  : 
1. tüüpi tsükkel heitekatsete kriteeriu ­
mide järgi  : XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskiri nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Märkida, kumb on asjakohane  
2.6.  RDE KATSE (mitte  ATCT) 
RDE tüüpkonna number  :  MSxxxx  
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  :  
2.7.  6 a TÜÜPI  KATSE (mitte ATCT) 
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Veojõustendi seadistusmeetod  :  Vabajooks (sõidutakistuse viide)  
Inertsmass (kg)  :ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/91
 
Kui erineb 1. tüüpi sõidukist  :  
Rehvid  :  
Mark  :  
Tüüp  :  
Rehvi mõõtmed (ees/taga)  :  
Ümbermõõt (m)  :  
Rehvirõhk (kPa)  :  
Saasteained  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Katse  1 
2 
3 
Keskmine  
Piir 
2.8.  PARDADIAGNOSTIKASEADE (mitte  ATCT) 
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  :  
2.9.  HEITGAASI SUITSUSUSE  b KATSE (mitte ATCT)  
2.9.1.  PÜSIKIIRUSE KATSE  
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  :  
2.9.2.  VABA KIIRENDUSE KATSE  
Mõõdetud neeldumistegur (m  –1 ) :  
Korrigeeritud neeldumistegur (m  –1 ) :  
2.10.  MOOTORI VÕIMSUS  (mitte ATCT) 
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  :  
2.11.  SUURIMA HEITEGA SÕIDUKI (VH) TEMPERATUURIANDMED  
Mootori jahutusvedeliku temperatuur seisuaja lõpus (°C)  
6a all-lisa, punkt 3.9.2  : 
Seisuala keskmine temperatuur viimase 3 tunni jooksul (°C)  
6a all-lisa, punkt 3.9.2  :ET L 175/92 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Mootori jahutusvedeliku temperatuuri ja seisuala keskmise tempera ­
tuuri vahe viimase 3 tunni jooksul Δ T_ATCT  (°C) 
6a all-lisa, punkt 3.9.3  : 
Minimaalne seisuaeg t  soak_ATCT  (s) 
6a all-lisa, punkt 3.9.1  : 
Temperatuurianduri asukoht:  
6a all-lisa, punkt 3.9.5  : 
Katsearuande lisa (ei kohaldata ATC-katse ja täiselektrisõidukite puhul),  
1 – elektrooniliselt, kõik rakendusmääruste (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 1. lisa punktis 2.4 loetletud korrelat ­
sioonivahendi sisendandmed.  
Viide sisendkaustale: ...  
2 – Co2mpas'i väljundandmed:  
3 – NEDC katsetulemused (kui see on asjakohane):ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/93
 
8b. liide  
Sõidutakistuse katsearuanne  
Sõidutakistuse määramise katseks on nõutav järgmine miinimumteave (kui see on asjakohane).  
ARUANDE number 
TAOTLEJA  
Tootja  
TEEMA  Sõiduki sõidutakistuse määramine  
Katsetamise objekt  
Mark  :  
Tüüp  :  
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab eespool nimetatud nõuetele.  
KOHT,  PP/KK/AAAA  
1. ASJAOMANE SÕIDUK/SÕIDUKID  
Asjaomane mark (margid)  :  
Asjaomane tüüp (tüübid)  :  
Kaubanduslik kirjeldus  :  
Maksimumkiirus (km/h)  :  
Veotelg/veoteljed  :  
2. KATSETATUD SÕIDUKI(TE) KIRJELDUS:  
2.1.  ÜLDANDMED  
Kui interpoleerimist ei toimu, tuleb kirjeldada (energianõudluse seisukohalt) halvimate tulemustega sõidukit  
2.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus 3. klassi täieliku 
WLTC-tsükli kestel, sõltumata sõiduki 
klassist  : 
Kõrvalekalle tootmisseeriast  :  
Kilometraaž  :ET L 175/94 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus 3. klassi täieliku 
WLTC-tsükli kestel, sõltumata sõiduki 
klassist  : (4–35 % H  R alusel)  
Kõrvalekalle tooteseeriast  :  
Kilometraaž  :  
2.1.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on asjakohane)  
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus täieliku WLTC 
kestel  : 
Kõrvalekalle tooteseeriast  :  
Kilometraaž  :  
2.2.  MASSID  
2.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Katsemass (kg)  :  
Keskmine mass m  av (kg) :  (keskmine enne ja pärast katset)  
Pöörlemismass m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) või mõõdetud  
Raskuse jaotus  
Ees :  
Taga  :  
2.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.2.1 VL andmetega  
2.2.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on asjakohane)  
Katsemass (kg)  :  
Keskmine mass m  av (kg) :  (keskmine enne ja pärast katset)  
Suurim tehniliselt lubatud täismass 
(≥ 3 000 kg)  :ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/95
 
Lisavarustuse massi hinnanguline arit ­
meetiline keskmine  : 
Raskuse jaotus  
Ees :  
Taga  :  
2.3.  REHVID  
2.3.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Suuruse tähistus  :  ees/taga, kui erineb  
Mark  :  ees/taga, kui erineb  
Tüüp  :  ees/taga, kui erineb  
Veeretakistusjõud (kgf/1 000 kg)  
Ees :  
Taga  :  
Rõhk ees (kPa)  :  
Rõhk taga (kPa)  :  
2.3.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.3.1 VL andmetega  
2.3.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on asjakohane)  
Vajadusel korrata punkti 2.3.1. representatiivsõiduki andmetega  
2.4.  KERE  
2.4.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Tüüp  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Versioon  :  
Aerodünaamilised seadmed  
Liikuvad aerudünaamilised kereosad  :  jah/ei ja märkige, kui see on asjakohane  
Paigaldatud aerodünaamiliste lisade 
loetelu  : 
2.4.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.4.1 VL andmetega 
Delta (C  d *A f ) LH võrrelduna suurima 
heitega sõidukiga (VH)  :ET L 175/96 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.4.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on asjakohane)  
Kere kuju kirjeldus  :  Neljakandiline kast (kui ei ole võimalik kindlaks määrata kogu 
sõiduki representatiivset kerekuju)  
Vajadusel korrata punkti 2.4.1 representatiivsõiduki andmetega 
Lauppind A  fr : 
2.5.  JÕUSEADE  
2.5.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Mootorikood  :  
Ülekande tüüp  :  käsitsilülitusega, automaatne, variaatorkäigukast  
Ülekande mudel 
(valmistajatehase tähised)  : (pöördemomendi nimiväärtus ja sidurite arv →lisada teatisse)  
Hõlmatud ülekandemudelid 
(valmistajatehase tähised)  : 
Mootori pöörlemiskiirus jagatuna sõiduki 
kiirusega  : Käik  Ülekandearv  N/V suhe  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektrimasina(d) lülitatud positsiooni N  :  ei kohaldata (elektrimasin või vabajooksurežiim puudub)  
Elektrimasinate tüüp ja arv  :  konstruktsioonitüüp: sünkroonne/asünkroonne …  
Jahutussüsteemi liik  :  õhk, vedelik,…  
2.5.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.5.1 VL andmetega  
2.6.  KATSETULEMUSED  
2.6.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Katsetamise kuupäev  :  kk/pp/aaaaET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/97
 
TEESÕIT  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4)  
Katsemeetod  :  vabajooks  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.3) 
või pöördemomendi mõõturi meetod  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.4)  
Rajatis (nimi/asukoht/raja kood)  :  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
Rataste suunang  :  Suunangu ja ratta külgkalde väärtused  
Maksimaalne võrdluskiirus (km/h)  
XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.2.4.1.2  : 
Anemomeetria  :  statsionaarne 
või pardal: anemomeetria mõju (*) ja kas see on parandatud.  
Jaotis(t)e arv  :  
Tuul  :  keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhtes  
Õhurõhk  :  
Temperatuur (keskmine väärtus)  :  
Tuulekorrektsioon  :  jah/ei  
Rehvirõhu kohandamine  :  jah/ei  
Esialgsed tulemused  :  pöördemomendimeetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
vabajooksumeetod: 
f0 
f1 
f2 
Lõpptulemused  pöördemomendimeetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
ning 
f0= 
f1= 
f2= 
vabajooksumeetod: 
f0= 
f1= 
f2=ET L 175/98 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
või 
TUULETUNNELIMEETOD  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 6)  
Rajatis (nimi/asukoht/dünamomeetri 
kood)  : 
Rajatise heakskiitmine  :  aruande viitenumber ja kuupäev  
Dünamomeeter  
Dünamomeetri tüüp  :  lintdünamomeeter või veojõustend  
Meetod  :  püsikiiruse või aeglustusmeetod  
Soojendus  :  soojendus stendil või sõidukiga sõites  
Rulli ümarusraadiuse korrektsioon  
(XXI lisa 4. all-lisa, punkt 6.6.3)  : (veojõustendi puhul, kui see on asjakohane)  
Veojõustendi seadistamise meetod  :  Fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma soojendustsükliga  
Mõõdetud õhutakistustegur korrutatuna 
lauppinnaga  : Kiirus (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Tulemus  :  f0= 
f1= 
f2= 
või 
SÕIDUTAKISTUSMAATRIKS  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 5)  
Katsemeetod  :  vabajooks  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.3) 
või pöördemomendi mõõturi meetod  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.4)  
Rajatis (nimi/asukoht/raja viide)  :  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
Rataste suunang  :  Kokku-lahkujooksu ja ratta külgkalde väärtused  
Maksimaalne võrdluskiirus (km/h)  
XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.2.4.1.2  : 
Anemomeetria  :  statsionaarne 
või pardal: anemomeetria mõju (*) ja kas see on parandatud.  
Jaotis(t)e arv  :  
Tuul  :  keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhtes  
Õhurõhk  :  
Temperatuur (keskmine väärtus)  :  
Tuulekorrektsioon  :  jah/ei  
Rehvirõhu kohandamine  :  jah/eiET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/99
 
Esialgsed tulemused  :  pöördemomendimeetod: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
vabajooksumeetod: 
f0r 
f1r 
f2r 
Lõpptulemus  pöördemomendimeetod: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
ning 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
vabajooksumeetod: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.6.1 VL andmetegaET L 175/100 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8c liide  
katselehe näidis  
„Katseleht“ peab sisaldama katseandmeid, mis registreeritakse, kuid mis ei ole katseprotokolli kantud.  
Katselehte/-lehti säilitab tehniline teenistus või tootja vähemalt 10 aastat.  
Katselehtedel esitatav miinimumteave (kui see on asjakohane) on järgmine. 
Rataste suunangu reguleeritavad parameetrid  
XXI lisa, 4. all-lisa, punkt 4.2.1.8.3  : 
Tegurid c0, c1 ja c2  :  c0=  
c1= 
c2= 
Veojõustendil mõõdetavad vabajooksu ajad  
XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.4.4  : Sõiduki kiirus (km/h)  Vabajooksu aeg (s)  
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05  
Rehvide libisemise vältimiseks võib sõiduki peale või sisse 
paigutada lisaraskust.  
XXI lisa 4. all-lisa punkt 7.1.1.1.1  : kaal (kg) 
sõiduki peal/sees  
Vaba aeglustumise aeg pärast sõiduki XXI lisa 4. all-lisa punkti 
4.3.1.3 kohase sõiduki vabajooksukatse teostamist  
XXI lisa 4. all-lisa punkt 8.2.4.2  : 
Sõiduki kiirus (km/h)  Vabajooksu aeg (s)  
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/101
 
NO  x -muunduri tõhusus 
Esitatud kontsentratsioonid a); b), c), d) ja kontsentratsioon, 
kui NOx analüsaator on NO-režiimis, nii et kalibreerimisgaas 
ei läbi muundurit.  
XXI lisa 5. all-lisa punkt 5.5  : a)= 
b)= 
c)= 
d)= 
Kontsentratsioon NO-režiimis =  
Sõiduki läbitud tegelik vahemaa  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.6.4.6 ja 1.2.12.6  : 
Käsitsilülitusega käigukastiga sõiduki puhul sõiduk, mis ei saa 
tsüklirada läbida:  
Kõrvalekalded sõidutsüklist  :  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.6.5.1  
Sõidustiilietalonid:  
SAE J2951 (läbi vaadatud jaanuaris 2014) alusel arvutatakse 
järgmised näitajad:  
(a) ER : Energianäitaja  :  
(b) DR : Vahemaanäitaja  :  
(c) EER : Energiatõhususe määr  :  
(d) ASCR : Absoluutkiiruse muutumise määr  :  
(e) IWR : Inertsiaalse töö määr  :  
(f) RMSSE : Kiiruse ruutkeskmine viga  :  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.8.5. ja 7.  
Tahkete osakeste filtri kaalumine  
Filter enne katset  :  
Filter pärast katset  :  
Võrdlusfilter  :  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.10.1.2 ja 1.2.14.3.1  
Kõigi pärast mõõteseadme näidu stabiliseerumist mõõdetud 
ühendite sisaldus  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.14.2.8  : 
Regenereerimisteguri määramine  
D tsüklite arv kahe WLTC vahel, kui toimub regeneratsioon  : 
Tsüklite arv n, mille jooksul heidet mõõdetakse  :  
Iga ühendi i heite massi mõõtmine M ′ sij iga tsükli j jooksul  : 
XXI lisa 6. all-lisa 1. liide, punkt 2.1.3  
Regenereerimisteguri määramine  
Täieliku regeneratsiooni saavutamiseks mõõdetavate asjako ­
haste katsetsüklite arv d  : 
XXI lisa 6. all-lisa 1. liide, punkt 2.2.6ET L 175/102 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Regenereerimisteguri määramine  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
XXI lisa 6. all-lisa 1. liide punkt 3.1.1  
ATCT  
Katseruumi temperatuur ja õhuniiskus sõiduki jahutusventilaa ­
tori väljalaskeava juures miinimumsagedusel 1 Hz.  : Temperatuuri seadistuspunkt = T  reg 
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.2.1.1.  Tegelik temperatuurinäit 
± 3 °C katse alguses 
± 5 °C katse jooksul  
Seisuala temperatuur, mida mõõdetakse pidevalt sagedusel 
vähemalt 1 Hz.  : Temperatuuri seadistuspunkt = T  reg 
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.2.2.1.  Tegelik temperatuurinäit 
± 3 °C katse alguses 
± 5 °C katse jooksul  
Ettevalmistamiselt seisualale üleminekuks kuluv aeg  
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.6.2  : ≤ 10 minutit  
1. tüüpi katse lõppemise ja jahutusmenetluse vaheline aeg  :  ≤ 10 minutit  
Mõõdetud seisuaeg, mis dokumenteeritakse kõikidel asjako ­
hastel katselehtedel.  
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.9.2  : lõpptemperatuuri mõõtmise ja 23 °C juures tehtava 
1. tüüpi katse lõpu vaheline aegET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/103
 
II LISA  
KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE NÕUETELE VASTAVUS  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesoleva lisaga nähakse ette käesoleva määruse alusel tüübikinnituse saanud kasutusel olevate sõidukite summu ­
titoru heitgaaside nõuded ning OBD (sh IUPRM) talitlusnõuded.  
2. NÕUDED  
Kasutusel olevate sõidukite vastavusnõuded on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktis 
9 ja liidetes 3, 4 ja 5, välja arvatud järgmistes punktides kirjeldatud erandid.  
2.1. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktist 9.2.1 tuleb aru saada järgmiselt:  
Tüübikinnitusasutus kontrollib kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavust tootja asjakohast teavet aluseks võttes 
ja samade menetluste abil, mis on seoses toodangu nõuetele vastavusega direktiivi 2007/46/EMÜ artikli 12 lõigete 
1 ja 2 ning sama direktiivi X lisa punktide 1 ja 2 tähenduses. Kui tüübikinnitusasutusele esitatakse teavet 
tüübikinnitusasutuse või liikmesriigi järelevalveprogrammide kohta, lisatakse need tootja esitatud kasutusel olevate 
sõidukite järelevalvearuannetele.  
2.2. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punkti 9.3.5.2 muudetakse, lisades sellele uue lõigu:  
„… 
Väikeseeriatootmise sõidukid, mida toodetakse pardadiagnostikatüüpkonna kohta vähem kui 1 000 sõidukit, on 
vabastatud nii IUPR-nõuete täitmisest kui ka nõudest neid tüübikinnitusasutusele tõendada.“  
2.3. Viited „lepinguosalistele“ loetakse viideteks „liikmesriikidele“.  
2.4. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punkt 2.6. asendatakse järgmisega:  
Sõiduk peab kuuluma käesoleva määruse alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüüpi ning sellel peab olema direktiivi 
2007/46/EÜ kohane vastavussertifikaat. Sõiduk peab olema registreeritud ja olnud liidus kasutusel.  
2.5. Viidet „1958. aasta kokkuleppele“ ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 2.2. käsitatakse 
viitena direktiivile 2007/46/EÜ.  
2.6. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punkt 2.6. asendatakse järgmiselt:  
Sõiduki kütusepaagist võetud kütuseproovi plii- ja väävlisisaldus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiivis 2009/30/EÜ (  1 ) ettenähtud kehtivatele standarditele ning ei tohi esineda tõendeid ebaõige kütuse kasu ­
tamise kohta. Võib teha kontrollimisi summutitorus.  
2.7. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.1 sisalduvat viidet „4a. lisa kohastele heitekat ­
setele“ loetakse viiteks „käesoleva määruse XXI lisa kohastele heitekatsetele“.  
2.8. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.1. sisalduvat viidet „4a. lisa punktile 6.3“ loetakse 
viiteks „käesoleva määruse XXI lisa 6. all-lisa punktile 1.2.6“.ET L 175/104 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) ELT L 140, 5.6.2009, lk 88.
 2.9. Viidet „1958. aasta kokkuleppele“ ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.4 loetakse 
viiteks „direktiivi 2007/46/EÜ artikli 13 lõikele 1 või 2“.  
2.10. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4. liite punktis 3.2.1, punktis 4.2 ja joonealustes märkustes nr 1 ja 
2 esitatud viide punkti 5.3.1.4 tabelis 1 esitatud piirnormidele loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa 
tabelile 1.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/105
 
III LISA  
ReserveeritudET L 175/106 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
IIIA LISA  
TEGELIKUS LIIKLUSES TEKKIVATE HEITKOGUSTE KONTROLLIMINE  
1. SISSEJUHATUS, MÕISTED JA LÜHENDID  
1.1. Sissejuhatus  
Käesolevas lisas kirjeldatakse menetlust, kuidas kontrollida väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitko ­
guseid, mis tekivad tegelikus liikluses.  
1.2. Mõisted  
1.2.1. „ Täpsus “ – kõrvalekalle mõõdetud või arvutatud väärtuse ja jälgitava kontrollväärtuse vahel.  
1.2.2. „ Analüsaator “ – mõõteseadeldis, mis ei ole sõiduki osa, kuid mis on paigaldatud, et määrata kindlaks gaasiliste 
saasteainete või tahkete osakeste kontsentratsioon või kogus.  
1.2.3. Lineaarse regressiooni „ vabaliige “ (a 0 ) – 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
kus:  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on võrdlusparameetri keskväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
1.2.4. „ Kalibreerimine “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi, anduri või signaali reageeringu reguleerimine selliselt, et 
selle väljund oleks kooskõlas ühe või mitme võrdlussignaaliga.  
1.2.5. „ Determinatsioonikordaja “ (r 2 ) – 
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
kus:  
a 0 on regressioonisirge vabaliige  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x i on mõõdetud kontrollväärtus  
y i on kontrollitava parameetri mõõdetud väärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
n on väärtuste arvET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/107
 
1.2.6. „ Ristkorrelatsiooni kordaja “ (r) – 
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
kus:  
x i on mõõdetud kontrollväärtus  
y i on kontrollitava parameetri mõõdetud väärtus  
x on keskmine kontrollväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.7. „ Viitaeg “ — aeg, mis kulub gaasivoolu lülitusest ( t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 10 %-ni ( t 10 ) lõppnäidust.  
1.2.8. „ Mootori juhtploki (ECU) signaalid või andmed “ – teave sõiduki kohta ja signaal, mis on saadud sõiduki võrgus ­
tikust, kasutades 1. liite punktis 3.4.5 sätestatud protokolle.  
1.2.9. „ Mootori juhtplokk “ – elektroonikaplokk, mis juhib erinevaid tööseadmeid, et tagada jõuallika optimaalne 
toimimine.  
1.2.10. „ Heide “, samuti „ komponent “, „saasteaine komponent “ või „ saasteaine heide “ – heitgaasi reguleeritud gaasiline või 
tahketest osakestest koostisaine.  
1.2.11. „ Heitgaas “ – heitgaasi väljalaskeavast või -torust väljuv kütuse põlemise tagajärjel sõiduki sisepõlemismootoris 
tekkinud gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste täielik kogus.  
1.2.12. „ Heitgaasi kogus “ – sõiduki väljalasketorust väljuv tahkete osakeste heide, mida iseloomustatakse tahkete 
osakeste massi ja arvuna, ja gaasiliste komponentide heide.  
1.2.13. „ Täisskaala “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri täismõõtevahemik vastavalt seadme tootja spetsifi ­
katsioonile. Kui mõõtmiseks kasutatakse analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri alammõõtevahemikku, 
siis tähendab täisskaala maksimaalset näitu.  
1.2.14. „ Süsivesiniku kalibreerimistegur “ – konkreetse süsivesiniku liigi puhul FID näidu ja kaalutava süsivesiniku liigi 
kontsentratsiooni vahekord võrdlusgaasisilindris, väljendatuna ühikuga ppmC  1 . 
1.2.15. „ Põhjalik hooldus “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri selline reguleerimine, parandamine või asen ­
damine, mis võib mõjutada mõõtetäpsust  
1.2.16. „ Müra “ – nullnäidust kümne standardse kõrvalekalde ruutkeskmise kahekordne väärtus, mõõdetuna vähemalt 
1,0 Hz pideval salvestussagedusel 30 sekundi jooksul.  
1.2.17. „ Mittemetaansed süsivesinikud “ (NMHC) – süsivesinike koguheide (THC), välja arvatud metaan (CH  4 ).ET L 175/108 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.18. „ Tahkete osakeste arv “ (PN) – sõiduki väljalaskeavast väljuvate tahkete osakeste koguarv, nagu määratakse 
kindlaks käesolevas määruses sätestatud mõõtmismenetlusega, mida kasutatakse määruse 715/2007 I lisa 
tabelis 2 esitatud Euro 6 heite piirmäärale vastavuse hindamiseks.  
1.2.19. „ Kordustäpsus “ – 2,5kordne standardne kõrvalekalle 10 korduvast reageeringust jälgitavale standardväärtusele.  
1.2.20. „ Näit “ – numbriline väärtus, mis kuvatakse analüsaatoril, vooluhulgamõõturil, anduril või muul mõõteseadmel, 
mida kasutatakse sõiduki heite mõõtmiseks.  
1.2.21. „ Reageerimisaeg “ (t 90 ) – viitaja ja tõusuaja summa.  
1.2.22. „ Tõusuaeg “ – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 % -lt 90 %- ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). 
1.2.23. „ Ruutkeskmine “ (x rms ) – väärtuste ruutjuure aritmeetilise keskmise ruutjuur, mis on väljendatud järgmiselt:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
kus:  
x on mõõdetud või arvutatud väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.24. „ Andur “ – mõõteseadeldis, mis ei ole sõiduki osa, kuid mis on paigaldatud, et määrata kindlaks muud 
parameetrid kui gaasiliste saasteainete või tahkete osakeste kontsentratsioon või kogus ja heitgaasi massivool.  
1.2.25. „ Mõõteulatus “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri kalibreerimine, nii et see annab täpse reageeringu 
standardväärtusele, mis vastab võimalikult täpselt maksimaalsele väärtusele, mida tegeliku heitekatse ajal 
eeldatakse.  
1.2.26. „ Võrdlusnäit “ – keskmine reageering mõõteulatuse signaalile vähemalt 30sekundilise ajavahemiku jooksul.  
1.2.27. „ Mõõteulatuse triiv “ – erinevus mõõteulatuse signaalile antavate näitude keskmise ja tegeliku mõõteulatuse 
signaali vahel, mida mõõdetakse kindlal ajavahemikul pärast analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri täpset 
kalibreerimist.  
1.2.28. Regressioonisirge „ tõus“ (a 1 ) – 
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
kus:  
x on võrdlusparameetri keskväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
x i on võrdlusparameetri tegelik väärtus  
y i on kontrollitava parameetri tegelik väärtus  
n on väärtuste arvET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/109
 
1.2.29. „ Regressiooni standardhälve “ (SEE) – 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
kus:  
ý on kontrollitava parameetri hinnanguline väärtus  
y i on kontrollitava parameetri tegelik väärtus  
x max on võrdlusparameetri maksimaalne tegelik väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.30. „ Süsivesinike koguheide “ (THC) – kõigi lenduvate komponentide summa, mida mõõdetakse leekionisatsioonide ­
tektoriga (FID).  
1.2.31. „ Jälgitavus “ – võimalus siduda mõõtmist või näitu teadaoleva ja ühiselt kokkulepitud standardiga mõõtmiste 
katkematu ahela kaudu.  
1.2.32. „ Ülekandeaeg “ – aeg, mis kulub võrdluspunktis mõõdetava kontsentratsiooni või voolu ( t 0 ) muutumisest 
hetkeni, mil saavutatakse 50 % süsteemi lõppnäidust ( t 50 ). 
1.2.33. „ Analüsaatori tüüp “ – analüsaatorite rühm, mille on valmistanud sama tootja, ja mis mõõdavad ühe konkreetse 
gaasilise komponendi kontsentratsiooni või tahkete osakeste arvu ühesugusel põhimõttel.  
1.2.34. „ Heitgaasi massivoolumõõturi tüüp “ – sama tootja valmistatud selliste heitgaasi massivoolumõõturite rühm, millel 
on ühesugune toru sisediameeter ja mis mõõdavad heitgaasi massivooluhulka ühesugusel põhimõttel.  
1.2.35. „ Valideerimine “ – protsess, mille käigus hinnatakse mobiilse heitemõõtmissüsteemi korrektset paigaldust ja 
toimivust ning ühe või mitme mittejälgitava heitgaasi massivoolumõõturiga mõõdetud või andurite või 
mootori juhtploki (ECU) signaalide põhjal arvutatud heitgaasi massivooluhulga mõõtmise korrektsust.  
1.2.36. „ Kontrollimine “ – protsess, mille käigus hinnatakse, kas analüsaatori, vooluhulgamõõturi, anduri või signaali 
mõõdetud või arvutatud väljundid on kooskõlas võrdlussignaalide vahemikuga, mis vastab ühele või mitmele 
kindlaksmääratud piirnormile.  
1.2.37. „ Nullpunkti määramine “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri kalibreerimine, nii et see annab täpse 
vastuse nullsignaalile.  
1.2.38. „ Nullnäit “ – keskmine näit nullsignaali puhul vähemalt 30sekundi jooksul.  
1.2.39. „ Nullitriiv “ – erinevus nullsignaalile antavate reageeringute keskväärtuse ja tegeliku nullsignaali vahel, mida 
mõõdetakse kindlal ajavahemikul pärast analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri täpset nullkalibreerimist.  
1.3. Lühendid  
Lühenditega viidatakse lühendatud mõiste ainsuse ja mitmuse vormile.  
CH  4 — metaan  
CLD — kemoluminestsentsdetektor ( chemiluminescence detector )ET L 175/110 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
CO — süsinikmonoksiid  
CO  2 — süsinikdioksiid  
CVS — püsimahuproovivõttur ( constant volume sampler ) 
DCT — topeltsiduri jõuülekanne ( dual clutch transmission ) 
ECU — mootori juhtplokk ( engine control unit ) 
EFM — heitgaasi massivoolumõõtur ( exhaust mass flow meter ) 
FID — leekionisatsioonidetektor ( flame ionisation detector ) 
FS — täisvahemik ( full scale ) 
GPS — globaalne positsioneerimissüsteem  
H 2 O — vesi  
HC — süsivesinikud  
HCLD — kuumkemoluminestsentsdetektor ( heated chemiluminescence detecto r) 
HEV — hübriidelektrisõiduk ( hybrid electric vehicle ) 
ICE — sisepõlemismootor ( internal combustion engine ) 
ID — tunnusnumber või -kood  
LPG — veeldatud naftagaas ( liquid petroleum gas ) 
MAW — liikuva keskmistamise aken ( moving average window ) 
max — maksimaalne väärtus  
N 2 — lämmastik  
NDIR — mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator  
NDUV — mittehajusa ultraviolettkiirguse analüsaator  
NEDC — uus Euroopa sõidutsükkel ( new European driving cycle ) 
NG — maagaas ( natural gas ) 
NMC — mittemetaansete süsivesinike eraldaja ( non-methane cutter ) 
NMC-FID — mittemetaansete süsivesinike eraldaja kombinatsioonis leekionisatsioonidetekto ­
riga 
NMHC — mittemetaansed süsivesinikud ( non-methane hydrocarbons )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/111
 
NO — lämmastikmonoksiid  
nr — number  
NO  2 — lämmastikdioksiid  
NO  X — lämmastikoksiidid  
NTE — „mitte üle“ (NTE,  not-to-exceed ) 
O 2 — hapnik  
OBD — pardadiagnostika ( on-board diagnostics ) 
PEMS — mobiilne heitemõõtmissüsteem ( portable emissions measurement system ) 
PHEV — pistikühendusega hübriidsõiduk ( plug-in hybrid electric vehicle ) 
PN — tahkete osakeste arv ( particle number ) 
RDE — tegelikus liikluses tekkivad heitkogused ( real driving emissions ) 
RPA — suhteline positiivne kiirendus ( relative positive acceleration ) 
SCR — valikuline katalüütiline redutseerimine ( selective catalytic reduction ) 
SEE — regressiooni standardhälve ( standard error of estimate ) 
THC — süsivesinike koguheide ( total hydrocarbons ) 
UNECE — ÜRO Euroopa Majanduskomisjon  
VIN — valmistajatehase tähis  
WLTC — ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsükkel ( Worldwide harmonized 
light vehicles test cycle ) 
WWH-OBD — ülemaailmne ühtlustatud pardadiagnostika ( Worldwide harmonized on-board-diag ­
nostics ) 
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Heite mitteületatavad piirnormid  
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tavapärase kasutusaja jooksul on 
heide, mis on määratud kindlaks vastavalt käesolevale lisale ja mis tekib vastavalt käesolevale lisale tehtud RDE 
katse käigus, suurem kui järgmised mitteületatavad  (not-to-exceed  (NTE)) saasteainepõhised piirnormid:  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
kus EURO-6 on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud kohaldatav Euro 6 heite piirnorm.ET L 175/112 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.1.1. Lõplikud vastavustegurid  
Saasteaine vastavustegur  CF  saasteaine  määratakse järgmiselt:  
Saasteaine  Lämmastikoksii ­
dide mass (NO  x ) Tahkete osakeste 
arv (PN)  Süsinikmon- 
oksiidi (CO) 
mass (  1 ) Süsivesinike koguheite 
mass (THC)  Kõigi süsivesinike ja 
lämmastikoksiidide 
mass kokku (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  1 + marginaal , 
marginaal  = 
0,5 määratakse 
kindlaks  — —  —  
( 1 ) CO-heide mõõdetakse ja registreeritakse RDE-katsega.  
Marginaal  on parameeter, millega võetakse arvesse PEMS-seadmete kasutamisega kaasnevat täiendavat mõõtemääramatust, 
mida kontrollitakse kord aastas, ja mida PEMS-menetluse kvaliteedi paranedes või tehnika arenedes läbi vaadatakse.  
2.1.2. Ajutised vastavustegurid  
Erandina punktist 2.1.1 kohaldatakse 5 aasta ja 4 kuu jooksul pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 
lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi ning tootja taotluse korral järgmisi ajutisi vastavustegureid:  
Saaste-aine  Lämmastik-oksii ­
dide mass (NO  x ) Tahkete osakeste 
arv (PN)  Süsinikmonok ­
siidi (CO) 
mass (  1 ) Süsivesinike koguheide 
(THC)  Kõigi süsivesinike ja 
lämmastikoksiidide 
mass kokku (THC + 
NO  x ) 
CF saasteaine  2,1 määratakse 
kindlaks  — —  —  
( 1 ) CO-heide mõõdetakse ja registreeritakse RDE-katsega.  
Ajutiste vastavustegurite kohaldamine märgitakse sõiduki vastavussertifikaadile.  
2.1.3. Ülekandefunktsioonid  
Punktis 2.1 osutatud ülekandefunktsiooni  TF(p1,…, pn)  väärtus võetakse võrdseks 1-ga kõikide muutujate  
pi (i = 1,…,n)  korral.  
Kui ülekandefunktsiooni  TF(p  1 ,…, p  n ) muudetakse, tehakse seda viisil, mis ei kahjusta RDE katsemenetluse 
keskkonnamõju ega tõhusust. Kehtivad järgmised tingimused:  
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
kus:  
— dp tähistab seda, et integreerimine toimub muutuja  p i (i = 1,…,n)  järgi  
— Q(p  1 ,…, p  n ), on muutujale  p i (i= 1,…,n)  vastava sündmuse tegelikus liikluses toimumise tõenäosuse tihedus 
Tootja peab kinnitama vastavust punktile 2.1, täites 9. liites oleva sertifikaadi.  
2.2. Selles lisas tüübikinnituse puhul ja sõiduki kasutusea jooksul nõutavad RDE-katsed eeldavad punkti 2.1 nõude 
täitmist. Vastavuseeldust saab täiendavate RDE-katsetega uuesti hinnata.  
2.3. Liikmesriigid peavad tagama, et sõidukeid saab katsetada PEMSiga avalikel teedel vastavalt liikmesriigi õiguses 
sätestatud korrale, järgides kohalikke liikluseeskirju ja ohutusnõudeid.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/113
 
2.4. Tootjad peavad tagama, et sõidukite PEMS-katse saab teha sõltumatu isik üldkasutatavatel teedel. Selleks 
peavad nad näiteks tegema kättesaadavaks sobivad adapterid väljalasketorudele, võimaldama juurdepääsu 
ECU signaalidele ja sõlmima vajalikud halduskokkulepped. Kui käesoleva määrusega PEMS-katset ei nõuta, 
siis võib tootja nõuda mõistlikku tasu, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 7 lõikes 1.  
3. TEOSTATAV RDE-KATSE  
3.1. Artikli 3 lõike 10 teises lõigus viidatud PEMS-katsetele kehtivad järgmised nõuded.  
3.1.0. Punktis 2.1 esitatud nõuded peavad olema täidetud linnasõidu ja kogu PEMS-teekonna osas. Tootja valikul 
peavad olema täidetud kahest punktist vähemalt ühe tingimused:  
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  ja M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , võttes arvesse käesoleva lisa punkti 2.1, 5. liite punktide 6.1 ja 6.3 
määratlusi ning seadet  gaas = saasteaine . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  and M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , võttes arvesse käesoleva lisa punkti 2.1 ja 6. liite punkti 3.9 
määratlusi ning seadet  gaas = saasteaine . 
3.1.1. Tüübikinnituse andmiseks tehakse heitgaasi massivool kindlaks mõõteseadmega, mis toimib sõidukist eraldi, ja 
selleks ei kasutata sõiduki ECU andmeid. Kui tegemist ei ole tüübikinnitusega, võib 2. liite punkti 7.2 kohaselt 
kasutada heitgaasi massivoolu kindlaksmääramiseks alternatiivseid meetodeid.  
3.1.2. Kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul 1. ja 4. liite kohaselt teostatud PEMS-katse andmete kvaliteedi kontrolli ­
mise ja valideerimise tulemustega, siis võib tüübikinnitusasutus lugeda katse kehtetuks. Sellisel juhul regist ­
reerib tüübikinnitusasutus katse andmed ja katse kehtetuks tunnistamise põhjused.  
3.1.3. Aruandlus ja RDE-katse teabe levitamine  
3.1.3.1. Tootja poolt vastavalt 8. liitele koostatud tehniline aruanne tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks.  
3.1.3.2. Tootja peab tagama, et avalikkusele juurdepääsetaval veebilehel tehakse tasuta kättesaadavaks järgmine teave:  
3.1.3.2.1. sisestades sõiduki tüübikinnituse numbri ja teabe tüübi, variandi ja versiooni kohta vastavalt direktiivi (EÜ) 
2007/46 IX lisas sätestatud sõiduki EÜ vastavussertifikaadi jaotistele 0.10 ja 0.2, PEMS-katse selle tüüpkonna 
kordumatu tunnusnumber, millesse asjaomase sõiduki heite tüüp kuulub vastavalt 7. liite punktile 5.2;  
3.1.3.2.2. sisestades PEMS-katse tüüpkonna kordumatu tunnusnumbri:  
— täielik teave, mida nõutakse 7. liite punktis 5.1;  
— 7. liite punktides 5.3 ja 5.4 kirjeldatud loetelud;  
— PEMS-katsete tulemused vastavalt 5. liite punktile 6.3 ja 6. liite punktile 3.9 kõigi sõiduki heite tüüpide 
kohta loetelus, mida on kirjeldatud 7. liite punktis 5.4.  
3.1.3.3. Taotluse saamise korral peab tootja kõikidele huvitatud isikutele tasuta ja 30 päeva jooksul kättesaadavaks 
tegema punktis 3.1.3.1 viidatud tehnilise aruande.  
3.1.3.4. Taotluse saamise korral peab tüübikinnitusasutus 30 päeva jooksul selle saamisest tegema kättesaadavaks teabe, 
mis on loetletud punktides 3.1.3.1 ja 3.1.3.2. Tüübikinnitusasutus võib nõuda mõistlikku ja proportsionaalset 
tasu, mis ei heiduta õigustatud huviga päringu tegijat vastavat teavet taotlemast ega ületa asutuse sisekulusid, 
mis kaasnevad taotletud teabe kättesaadavaks tegemisega.ET L 175/114 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4. ÜLDNÕUDED  
4.1. RDE tulemuslikkust tõestatakse sõidukite katsetamisega maanteel, kasutades tavapärast sõiduviisi tavapärastes 
tingimustes ja tavapärase kasuliku koormusega. RDE-katse peab olema tüüpiline sõidukitele, mida kasutatakse 
reaalsetel sõidumarsruutidel nende tavapärase koormaga.  
4.2. Tootja peab tüübikinnitusasutusele tõendama, et väljavalitud sõiduk, sõiduviisid, tingimused ja kasulikud 
koormused on sõidukitüüpkonnale tüüpilised. Punktides 5.1 ja 5.2 sätestatud kasulikku koormust ja kõrgust 
merepinnast käsitlevaid nõudeid kasutatakse eelnevalt, et teha kindlaks, kas tingimused on RDE-katseks 
aktsepteeritavad.  
4.3. Tüübikinnitusasutus teeb ettepaneku katsesõidu tegemiseks linna-, asulavälisel teel ja kiirteel, mis vastavad 
punkti 6 nõuetele. Teekonna valikul lähtutakse linna-, asulavälise tee ja kiirteekasutuse määratlemise topograa ­
filisest kaardist.  
4.4. Kui ECU andmete kogumine mõjutab sõiduki heidet või talitust, siis loetakse kogu PEMS-katse tüüpkond, 
millesse sõiduk vastavalt 7. liite määratlusele kuulub, mittevastavaks. Selline funktsionaalsus loetakse katkes ­
tusseadmeks vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõike 10 määratlusele.  
5. PIIRTINGIMUSED  
5.1. Sõiduki kasulik koormus ja katsemass  
5.1.1. Sõiduki põhiline kasulik koormus sisaldab juhti, katse tunnistajat (vajadusel) ja katseseadmeid, sh aparatuuri ja 
toiteallikaid.  
5.1.2. Katsetamisel võib lisada kunstliku kasuliku koormuse, tingimusel et põhilise ja kunstliku kasuliku koormuse 
kogumass ei ületa 90 % „reisijate massi“ ja „nimikoormuse“ summat, mis on määratletud komisjoni määruse 
(EL) nr 1230/2012 (*) artikli 2 punktides 19 ja 21.  
___________  
(*) Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012, 12. detsember 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete 
tüübikinnitusnõuetega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ 
(ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).  
5.2. Keskkonnatingimused  
5.2.1. Katse teostatakse keskkonnatingimustel, mis on sätestatud käesolevas punktis. Keskkonnatingimused muutuvad 
„laiendatud“ tingimusteks, kui vähemalt üht temperatuuri- ja kõrgustingimustest laiendatakse.  
5.2.2. Mõõdukad kõrgustingimused: kõrgus, mis on 700 meetrit merepinnast või alla selle.  
5.2.3. Laiendatud kõrgustingimused: kõrgus, mis on üle 700 meetri merepinnast ja alla 1300 meetri merepinnast või 
sellega võrdne.  
5.2.4. Mõõdukad temperatuuritingimused: kõrgem kui 273 K (0 °C) või sellega võrdne ja madalam kui 303 K (30 °C) 
või sellega võrdne.  
5.2.5. Laiendatud temperatuuritingimused: kõrgem kui 266 K (-7 °C) või sellega võrdne ja madalam kui 273 K (0 °C) 
või kõrgem kui 303 K (30 °C) ja madalam kui 308 K (35 °C) või sellega võrdne.  
5.2.6. Erandina punktide 5.2.4 ja 5.2.5 sätetest on mõõdukate tingimuste madalam temperatuur kõrgem kui 276 K 
(3 °C) või sellega võrdne ja laiendatud tingimuste madalam temperatuur on kõrgem kui 271 K (-2 °C) või 
sellega võrdne siduvate NTE-heitepiiride kohaldamise algusest, nagu on määratletud punktis 2.1 ja kuni viis 
aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 esitatud kuupäevi.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/115
 
5.3. Ei kohaldata.  
5.4. Dünaamilised tingimused  
Dünaamilised tingimused hõlmavad tee tõusu, vastutuule ja sõidudünaamika (kiirendused, aeglustused) ja 
lisasüsteemide mõju katsesõiduki energia tarbimisele ja heitele. Dünaamiliste tingimuste normaalsust kontrolli ­
takse pärast katse sooritamist, kasutades registreeritud PEMS-andmeid. Selline kontrollimine toimub kahes 
etapis:  
5.4.1. sõidudünaamika üldist liigsust või puudujääki teekonna jooksul kontrollitakse käesoleva lisa 7a liites kirjel ­
datud meetodi kohaselt;  
5.4.2. kui teekonna tulemusi peetakse punkti 5.4.1 kohaste kontrollimiste tulemusena kehtivaks, kohaldatakse käes ­
oleva lisa 5. ja 6. liites sätestatud katsetingimuste normaalsuse kontrollimise meetodeid. Iga meetod sisaldab 
viidet katsetingimustele, võrdlusandmete vahemikku ja minimaalse kaetuse nõudeid, et saavutada kehtiv katse.  
5.5. Sõiduki seisund ja kasutamine  
5.5.1. Lisasüsteemid  
Kliimasüsteemi või muid lisasüsteeme kasutatakse viisil, mis vastab nende võimalikule kasutusele tarbija poolt 
tegelikus liikluses.  
5.5.2. Sõidukid, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega  
5.5.2.1. „Perioodiliselt regenereerivaid süsteeme“ mõistetakse vastavalt artikli 2 lõike 6 määratlusele.  
5.5.2.2. Kui perioodiline regeneratsioon toimub katse jooksul, siis võidakse katse tunnistada kehtetuks ja seda tootja 
taotlusel üks kord korrata.  
5.5.2.3. Tootja võib tagada regeneratsiooni lõpuleviimise ja valmistada sõiduki enne teist katset asjakohaselt ette.  
5.5.2.4. Kui regeneratsioon toimub RDE-katse kordamise ajal, siis lisatakse kordustesti ajal tekkinud saasteained heit ­
koguste hinnangusse.  
6. NÕUDED TEEKONNALE  
6.1. Vastavalt punktides 6.3–6.5 kirjeldatud hetkkiirusele liigitatud linna-, asulavälise- ja kiirteesõidu osakaalu 
väljendatakse protsendina teekonna kogupikkusest.  
6.2. Teekonna järjestus koosneb linnasõidust, millele järgneb asulaväline ja kiirteesõit vastavalt punktis 6.6 täpsus ­
tatud osakaaludele. Linna-, asulaväline ja kiirteesõit toimub ilma katkestuseta. Asulavälist sõitu võib katkestada 
lühikese linnasõiduperioodiga linnast läbi sõites. Kiirteesõidu võib katkestada lühikesteks perioodideks linna- 
või asulavälisel sõidul, nt teemaksujaamade läbimisel või kohtades, kus tehakse teetöid. Kui teistsugune katse ­
järjekord on praktilistel kaalutlustel põhjendatud, siis võib linna-, asulavälise ja kiirteesõidu järjekorda muuta 
pärast tüübikinnitusasutusega kooskõlastamist.  
6.3. Linnasõitu iseloomustab sõiduki kiirus kuni 60 km/h.  
6.4. Asulavälist sõitu iseloomustab sõiduki kiirus, mis on suurem kui 60 km/h ja väiksem kui 90 km/h või sellega 
võrdne.  
6.5. Kiirteesõitu iseloomustab sõiduki kiirus üle 90 km/h.  
6.6. Teekond koosneb umbes 34 % ulatuses linna-, 33 % asulavälisest ja 33 % kiirteesõidust kiirustel, mida on 
kirjeldatud punktides 6.3–6.5. „Umbes“ on vahemik ±10 protsendipunkti nimetatud protsentidest. Linnasõit ei 
tohi siiski kunagi moodustada vähem kui 29 % kogu teekonnast.ET L 175/116 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
6.7. Sõiduki kiirus ei tohi tavaliselt ületada 145 km/h. Seda maksimaalset kiirust võib ületada lubatud hälbega 
15 km/h mitte rohkem kui 3 % ulatuses kiirteesõidu ajast. PEMS-katse ajal kehtivad kohalikud kiiruspiirangud 
olenemata muudest õiguslikest tagajärgedest. Kohalike kiiruspiirangute rikkumine ei tühista iseenesest PEMS- 
katse tulemusi.  
6.8. Teekonna linnasõidu osa keskmine kiirus (kaasa arvatud peatused) peaks olema 15–40 km/h. Peatused, mida 
määratletakse sõiduki kiirusena alla 1 km/h, peavad moodustama 6–30 % linnasõidu ajast. Linnasõit peab 
sisaldama mitut peatust, mis vältavad 10 sekundit või üle selle. Kui peatus kestab kauem kui 180 sekundit, 
jäetakse sellisele põhjendamatult pikale peatusele järgneva 180 sekundi heide hindamisest välja.  
6.9. Kiirteesõidu kiirusvahemik on nõuetekohaselt 90 ja vähemalt 110 km/h vahel. Sõiduki kiirus peab olema 
suurem kui 100 km/h vähemalt 5 minuti jooksul.  
6.10. Teekonna kestus peab jääma 90 ja 120 minuti vahele.  
6.11. Algus- ja lõpupunkti kõrgus merepinnast ei tohi erineda rohkem kui 100 m võrra. Lisaks sellele peab 
proportsionaalne kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus olema väiksem kui 1 200 m/100 km ning see 
määratakse vastavalt 7b liitele.  
6.12. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu minimaalne pikkus on 16 km.  
7. SÕIDUGA SEOTUD NÕUDED  
7.1. Teekond valitakse selliselt, et katset ei katkestata ja andmeid registreeritakse pidevalt, et saavutada punktis 6.10 
määratletud minimaalne katse kestus.  
7.2. PEMSile antakse elektrit välisest toiteallikast ja mitte allikast, mis saab oma energia kas vahetult või kaudselt 
katsesõiduki mootorist.  
7.3. PEMS paigaldatakse selliselt, et sõiduki heidet või talitust või mõlemat minimaalselt mõjutada. Paigaldatud 
seadmete massi ja katsesõiduki võimalikke aerodünaamilisi modifikatsioone tuleb miinimumini vähendada. 
Sõiduki kasulik koormus peab vastama punktile 5.1.  
7.4. RDE-katsed viiakse läbi Euroopa Liidu tööpäevadel, nagu on määratletud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) 
nr 1182/71 (*).  
___________  
(*) Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, 3. juuni 1971, millega määratakse kindlaks ajavahemike, 
kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).  
7.5. RDE-katsed toimuvad kattega teedel ja tänavatel (nt maastikusõit ei ole lubatud).  
7.6. Pikaajalist tühikäigul töötamist tuleb vältida pärast sisepõlemismootori esimest käivitamist heitekatse alguses. 
Kui mootor katse ajal seiskub, võib selle uuesti käivitada, kuid proovivõtmist ei tohi katkestada.  
8. MÄÄRDEAINE, KÜTUS JA REAKTIIV  
8.1. RDE-katses kasutatav kütus, määrdeaine ja reaktiiv (kui seda kasutatakse) peavad vastama tootja esitatud 
tehnilisele kirjeldusele, mis on ette nähtud kliendile sõiduki kasutamiseks.  
8.2. Võetakse näidised kütusest, määrdeainest ja reaktiivist (vajaduse korral) ja neid säilitatakse vähemalt 1 aasta.  
9. HEITKOGUSED JA TEEKONNA HINDAMINE  
9.1. Katse viiakse läbi vastavalt käesoleva lisa 1. liitele.  
9.2. Teekond peab vastama punktides 4–8 sätestatud nõuetele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/117
 
9.3. Ei ole lubatud kombineerida eri teekondade andmeid ega teekonna andmeid muuta või kustutada, v.a punktis 
6.8 kirjeldatud pika peatuse korral.  
9.4. Kui teekond on vastavalt punktile 9.2 valideeritud, arvutatakse heitkogused, kasutades käesoleva lisa 5. ja 6. 
liites sätestatud meetodeid.  
9.5. Kui konkreetses ajavahemikus on keskkonnatingimusi laiendatud vastavalt punktile 5.2, siis jagatakse selle 
konkreetse ajavahemiku heide, mis on arvutatud vastavalt 4. liitele, väärtusega 1,6 enne kui hinnatakse selle 
vastavust käesoleva lisa nõuetele. Seda sätet ei kohaldata CO2-heitele.  
9.6. Külmkäivitus on määratletud vastavalt käesoleva lisa 4. liite punktile 4. Kuni külmkäivituse heite konkreetsete 
nõuete kohaldamiseni viimased registreeritakse, kuid jäetakse heitkoguste hinnangust välja.ET L 175/118 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1. liide  
Menetlus sõidukite heitkoguste katsetamiseks mobiilse heitemõõtmissüsteemi (PEMS) abil  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse katsemenetlust, et määrata kindlaks kergsõidukite ja tarbesõidukite heitgaaside 
kogused, kasutades mobiilset heitemõõtmissüsteemi.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
≤ — väiksem või võrdne  
# — number  
#/m  3 — arv kuupmeetri kohta  
% — protsent  
°C — kraadi Celsiuse järgi  
g — gramm  
g/s — grammi sekundi kohta  
h — tund  
Hz — herts  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
kg/s — kilogrammi sekundi kohta  
km — kilomeeter  
km/h — kilomeetrit tunnis  
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskalit minutis  
l — liiter  
l/min — liitrit minutis  
m — meeter  
m 3 — kuupmeeter  
mg — milligramm  
min — minut  
p e — vakumeeritud rõhk [kPa]  
q vs — süsteemi mahuline vooluhulk [l/min]  
ppm — miljondikkuET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/119
 
ppmC  1 — miljondikku süsiniku ekvivalendi kohta  
p/min — pööret minutis  
s — sekund  
V s — süsteemi maht [l]  
3. ÜLDNÕUDED  
3.1.  PEMS  
Katse viiakse läbi PEMSiga, mis koosneb punktides 3.1.1–3.1.5 kirjeldatud osadest. Vajaduse korral võib luua 
ühenduse sõiduki ECUga, et määrata kindlaks asjakohased mootori ja sõiduki parameetrid, mis on sätestatud 
punktis 3.2.  
3.1.1. Analüsaatorid saasteainete kontsentratsiooni määramiseks heitgaasis.  
3.1.2. Üks või mitu seadet või andurit, et mõõta või määrata heitgaasi massivool.  
3.1.3. Globaalne positsioneerimissüsteem, et määrata kindlaks sõiduki asukoht, kõrgus merepinnast ja kiirus.  
3.1.4. Vajaduse korral andurid ja muud seadmed, mis ei ole sõiduki osad, nt ümbritseva õhu temperatuuri, suhtelise 
niiskuse, õhurõhu ja sõiduki kiiruse mõõtmiseks.  
3.1.5. Sõidukist sõltumatu energiaallikas, et anda PEMSile toidet.  
3.2. Katseparameetrid  
Käesoleva liite tabelis 1 täpsustatud katseparameetreid mõõdetakse ja neid registreeritakse konstantsel sagedusel 
1,0 Hz või üle selle ja neist teavitatakse vastavalt 8. liite nõuetele. Kui on saadud ECU parameetrid, siis tehakse 
need kättesaadavaks oluliselt kõrgemal sagedusel kui PEMSi registreeritud parameetrid. PEMSi analüsaatorid, 
vooluhulgamõõturid ja andurid peavad vastama käesoleva lisa 2. ja 3. liites sätestatud nõuetele.  
Tabel 1  
Katseparameetrid  
Parameeter  Soovitatud ühik  Allikas (  8 ) 
THC-kontsentratsioon (  1 ), (  4 ) ppm  Analüsaator  
CH  4 -kontsentratsioon (  1 ), (  4 ) ppm  Analüsaator  
NMHC-kontsentratsioon (  1 ), (  4 ) ppm  Analüsaator (  6 ) 
CO-kontsentratsioon (  1 ), (  4 ) ppm  Analüsaator  
CO  2 -kontsentratsioon (  1 ) ppm  Analüsaator  
NO  X -kontsentratsioon (  1 ), (  4 ) ppm  Analüsaator (  7 ) 
PN-kontsentratsioon (  4 ) #/m  3 Analüsaator  
Heitgaasi massivooluhulk  kg/s  EFM, 2. liite punktis 7 kirjeldatud mis tahes 
meetod  
Ümbritseva õhu niiskus  %  Andur  
Ümbritseva õhu temperatuur  K  Andur  
Ümbritseva õhu rõhk  kPa  Andur  
Sõiduki kiirus  km/h  Andur, GPS või ECU (  3 )ET L 175/120 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Parameeter  Soovitatud ühik  Allikas (  8 ) 
Sõiduki laiuskraad  kraad  GPS  
Sõiduki pikkuskraad  kraad  GPS  
Sõiduki asukoha kõrgus merepinnast (  5 ), (  9 ) M  GPS või andur  
Heitgaasi temperatuur (  5 ) K  Andur  
Mootori jahutusvedeliku temperatuur (  5 ) K  Andur või ECU  
Mootori pöörlemiskiirus (  5 ) p/min  Andur või ECU  
Mootori pöördemoment (  5 ) Nm  Andur või ECU  
Pöördemoment veoteljel (  5 ) Nm  Rummu pöördemomendi mõõtur  
Pedaali asend (  5 ) %  Andur või ECU  
Mootori kütusevool (  2 ) g/s  Andur või ECU  
Mootorisse sisenev õhuvool (  2 ) g/s  Andur või ECU  
Rikke olek (  5 ) —  ECU  
Siseneva õhuvoolu temperatuur  K  Andur või ECU  
Regeneratsiooni olek (  5 ) —  ECU  
Mootoriõli temperatuur (  5 ) K  Andur või ECU  
Valitud käik (  5 ) #  ECU  
Soovitud käik (nt käiguvahetuse näidik) (  5 ) #  ECU  
Muud sõiduki andmed (  5 ) täpsustamata  ECU  
( 1 ) Mõõdetakse niiske heitgaasi põhjal või korrigeeritakse vastavalt 4. liite punktile 8.1. 
( 2 ) Määratakse ainult siis, kui heitgaasi massivooluhulga arvutamiseks kasutatakse kaudset meetodit, mida on kirjeldatud 4. liite  
punktides 10.2 ja 10.3. 
( 3 ) Meetod valitakse vastavalt punktile 4.7. 
( 4 ) Parameeter on kohustuslik ainult juhul, kui mõõtmist nõutakse IIIA lisa punktis 2.1. 
( 5 ) Määratakse ainult juhul, kui see on vajalik sõiduki oleku ja kasutustingimuste kontrollimiseks. 
( 6 ) Võib arvutada THC ja CH  4 kontsentratsioonide põhjal vastavalt 4. liite punktile 9.2. 
( 7 ) Võib arvutada mõõdetud NO ja NO  2 kontsentratsioonide põhjal. 
( 8 ) Võib kasutada mitut parameetrite allikat. 
( 9 ) Eelistatud allikas on ümbritseva rõhu andur.  
3.3. Sõiduki ettevalmistamine  
Sõiduki ettevalmistamine hõlmab katsesõiduki nõuetekohase tehnilise toimimise üldist kontrolli.  
3.4. PEMSi paigaldamine  
3.4.1.  Üldteave  
PEMSi paigaldamisel järgitakse PEMSi tootja juhiseid ning kohalikke tervise- ja ohutusnõudeid. PEMS tuleks 
paigaldada selliselt, et minimeerida katse ajal elektromagnetilised segavad toimed ning löögid, vibreerimine, 
tolm ja temperatuuri muutumine. PEMS paigaldatakse ja seda kasutatakse lekkekindlalt ja minimaalse soojuskaoga. 
PEMSi paigaldamine ja kasutamine ei tohi muuta heitgaasi olemust ega ülemääraselt pikendada väljalasketoru. 
Tahkete osakeste tekkimise vältimiseks peavad ühendused olema termiliselt stabiilsed katses eeldatavatel heitgaasi 
temperatuuridel. Sõiduki väljalaskeava ja ühendustoru ühendamiseks ei soovitata kasutada materjali, millest võib 
irduda lenduvaid osi. Kui elastomeerühendusi kasutatakse, siis peab nende kokkupuude heitgaasiga olema mini ­
maalne, et vältida artefakte mootori suurel koormusel.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/121
 
3.4.2.  Lubatud vasturõhk  
PEMSi paigaldamine ja kasutamine ei tohi põhjendamatult suurendada staatilist rõhku väljalaskesüsteemis. Kui 
tehniliselt võimalik, siis peab pikendus, mis hõlbustab proovivõtmist või ühendamist heitgaasi massivoolumõõ ­
turiga, olema sama suur või suurem kui väljalasketoru ristlõige.  
3.4.3.  Heitgaasi massivoolumõõtur  
Kui heitgaasi massivoolumõõturit kasutatakse, siis kinnitatakse see sõiduki väljalasketoru(de)le vastavalt EFMi tootja 
soovitustele. EFMi mõõtevahemik peab vastama katses eeldatava heitgaasi massivooluhulga vahemikule. EFMi ja 
väljalasketoru adapterite või ühenduste paigaldamine ei tohi negatiivselt mõjutada mootori tööd või heitgaasi 
järeltöötlussüsteemi. Kummalegi vooluanduri elemendile paigaldatakse külgedele vähemalt neljakordse läbimõõ ­
duga toru või 150 mm sirget toru, olenevalt sellest, kumb on suurem. Hargneva väljalaskekollektoriga mitmesi ­
lindrilise mootori katsetamisel soovitatakse kombineerida ülesvoolu jäävad väljalasketorustikud heitgaasi massivoo ­
lumõõturis ja suurendada torustiku ristlõiget, et minimeerida heitgaasi vasturõhk. Kui see ei ole teostatav, siis 
tuleks kaaluda heitgaasivoolu mõõtmist mitme heitgaasi massivoolumõõturiga. Heitgaasi torude konfiguratsioo ­
nide, mõõtmete ja heitgaasi massivooluhulkade paljusus võib teha vajalikuks kompromissi EFMi(de) valimisel ja 
paigaldamisel, juhindudes heast inseneritavast. Kui mõõtetäpsus nõuab, siis on lubatud paigaldada EFM, mille 
läbimõõt on väiksem kui mitme väljundi kogu ristlõikeala, tingimusel et see ei mõjuta negatiivselt tööd ega 
heitgaasi järeltöötlust, mis on sätestatud punktis 3.4.2.  
3.4.4.  Globaalsed positsioneerimissüsteemid (GPS).  
GPS-antenn paigaldatakse selliselt, et tagada satelliidisignaali hea vastuvõtt – näiteks kõrgeimasse võimalikku 
kohta. Paigaldatud GPS-antenn peab sõiduki kasutamist võimalikult vähe häirima.  
3.4.5.  Mootori juhtplokiga ühendamine  
Soovi korral võib registreerida tabelis 1 loetletud asjakohased sõiduki ja mootori parameetrid, kasutades andme ­
logijat, mis on ühendatud ECU või sõiduki võrgustikuga vastavalt standarditele, nagu ISO 15031-5 või SAE J1979, 
OBD-II, EOBD või WWHOBD. Vajaduse korral avaldavad tootjad sildid, et võimaldada vajalike parameetrite 
identifitseerimist.  
3.4.6.  Andurid ja lisaseadmed  
Paigaldatakse sõiduki kiiruse andurid, temperatuuri andurid, jahuti termoühendused või muud mõõteseadmed, mis 
ei ole sõiduki osad, et mõõta uuritavat parameetrit representatiivsel, usaldusväärsel ja täpsel viisil, ilma et sõiduki 
kasutamist ja muude analüsaatorite, vooluhulgamõõturite, andurite ja signaalide toimimist põhjendamatult häiri ­
taks. Andurid ja lisaseadmed peavad saama energiat sõidukist sõltumata. Sõiduki kabiinist väljapoole jäävate PEMS- 
komponentide kinnituste ja osade turvavalgustus võib saada toidet sõiduki akult.  
3.5. Heiteproovide võtmine  
Heiteproovide võtmine peab olema representatiivne ja seda tuleb teha kohtades, kus heitgaasid on hästi segatud ja 
kus proovivõtupunkti ümbritseva õhu allavool on minimaalne. Vajaduse korral võetakse heiteproovid massivoo ­
lumõõturist allavoolu, järgides vahemaad vähemalt 150 mm vooluanduri elemendist. Proovivõtturid paigaldatakse 
vähemalt 200 mm või väljalasketoru kolmekordse siseläbimõõdu kaugusele, oleneb sellest, kumb on suurem, ja 
ülesvoolu kohast, kus heitgaasid väljuvad PEMSi proovivõtuseadmest keskkonda. Kui PEMS saadab voolu tagasi 
väljalaskesüsteemi, siis peab see toimuma proovivõtturist allavoolu viisil, mis ei mõjuta mootori töötamise ajal 
heitgaasi koostist proovivõtupunkti(de)s. Kui prooviliini pikkust muudetakse, siis süsteemi ülekandeaegu kontrolli ­
takse ja vajadusel korrigeeritakse.  
Kui mootoril on heitgaasi järeltöötlussüsteem, siis võetakse heitgaasi proov järeltöötlussüsteemist allavoolu. Mitme ­
silindrilise mootori ja hargneva väljalasketorustikuga sõiduki katsetamisel peab proovivõttur asuma piisavalt kaugel 
allavoolu, et tagada, et proov oleks representatiivne kõigi silindrite keskmiste heitgaasikoguste suhtes. Kui tegemist 
on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise 
mootorikonfiguratsiooni korral, tuleb proovivõtturist ülespoole jäävad väljalasketorustikud ühendada. Kui see ei 
ole tehniliselt teostatav, siis tuleb kaaluda mitmepunktilist proovivõtmist kohas, kus heitgaasid on hästi segunenudET L 175/122 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
ja kus ei ole ümbritsevat õhku. Sellisel juhul peab proovivõtturite arv ja asukoht vastama võimalikult lähedalt 
heitgaasi massivoolumõõturite asukohale. Kui heitgaasivoolud ei ole võrdsed, siis kaalutakse proportsionaalset 
proovivõttu või mitme analüsaatori kasutamist proovide võtmisel.  
Tahkete osakeste mõõtmisel võetakse heitgaaside proov heitgaasivoolu keskelt. Kui heitgaaside proovide võtmiseks 
kasutatakse mitut proovivõtturit, siis peab proovivõttur asuma muude proovivõtturite suhtes ülesvoolu.  
Süsivesinike mõõtmisel kuumutatakse proovivõtuliin temperatuurini 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Muude gaasiliste 
komponentide mõõtmiseks kas koos jahutiga või ilma selleta hoitakse proovivõtuliin minimaalselt temperatuuril 
333 K (60 °C), et vältida kondenseerumist ja tagada eri gaaside sobiv sisseimbumise efektiivsus. Madala rõhuga 
proovivõtusüsteemides võib temperatuuri alandada vastavalt rõhu vähenemisele, tingimusel et proovivõtusüsteem 
tagab 95 % sisseimbumise efektiivsuse kõigi reguleeritud gaasiliste saasteainete puhul. Kui võetakse tahkete 
osakeste proovid, siis kuumutatakse proovivõtuliin alates lahjendamata heitgaasi proovivõtupunktist minimaalse 
temperatuurini 373 K (100 °C). Tahkete osakeste proovivõtuliini proovi viibeaeg kuni esimese lahjenduseni või 
tahkete osakeste loendurini peab olema väiksem kui 3 s.  
4. KATSE-EELSED MENETLUSED  
4.1. PEMSi lekke kontroll  
Kui PEMS on paigaldatud, kontrollitakse iga sõidukile paigaldatud PEMSi puhul vähemalt üks kord lekkeid, nagu 
on ette näinud PEMSi tootja või järgmiselt. Proovivõttur ühendatakse heitgaasisüsteemist lahti ning ots suletakse 
korgiga. Analüsaatori pump lülitatakse sisse. Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi peab lekke puudumisel kõikide 
vooluhulgamõõturite näit olema umbes null. Vastasel korral tuleb kontrollida proovivõtuliine ja viga kõrvaldada.  
Lekkekiirus hõrendusega poolel ei tohi ületada 0,5 protsenti kontrollitava süsteemi osa läbivast vooluhulgast. 
Läbiva vooluhulga hindamiseks võib kasutada analüsaatori voolusid ja möödavoolusid.  
Alternatiivselt võib süsteemis vähendada rõhku kuni 20 kPa (süsteemi peab jääma 80 kPa). Pärast esialgset 
stabiliseerumisperioodi ei või rõhu suurenemine  Δp (kPa/min) süsteemis ületada järgmist väärtust: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist proovivõtuliini alguses ümberlülitamise teel 
nullgaasilt võrdlusgaasile, säilitades samad rõhutingimused, mis on süsteemi normaalsel ekspluateerimisel. Kui 
õigesti kalibreeritud analüsaatori näit on pärast piisava aja möödumist ≤ 99 protsenti sisestatud kontsentratsioo ­
nist, siis tuleb lekkeprobleem kõrvaldada.  
4.2. PEMSi käivitamine ja stabiliseerimine  
PEMS lülitatakse sisse, lastakse soojeneda ja stabiliseeruda vastavalt PEMSi tootja tehnilisele kirjeldusele, kuni nt 
rõhud, temperatuurid ja voolud on saavutanud oma reguleeritud ekspluatatsioonipunktid.  
4.3. Proovivõtusüsteemi ettevalmistamine  
Proovivõtusüsteem, mis koosneb proovivõtturist, proovivõtuliinidest ja analüsaatoritest, valmistatakse katsetami ­
seks ette vastavalt PEMSi tootja juhistele. Tuleb tagada, et proovivõtusüsteem on puhas ja selles ei ole kondensee ­
runud niiskust.  
4.4. Heitgaasi massivoolumõõturi (EFM) ettevalmistamine  
Kui EFMi kasutatakse heitgaasi massivoolu mõõtmiseks, siis tuleb see puhastada ja kasutamiseks ette valmistada 
vastavalt selle tootja tehnilisele kirjeldusele. Selle protseduuriga eemaldatakse (vajaduse korral) kondensatsioon ja 
setted liinidest ja seotud mõõtmise sisendavadest.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/123
 
4.5. Analüsaatorite kontrollimine ja kalibreerimine gaasiheite mõõtmiseks  
Analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku kalibreerimine teostatakse kalibreerimisgaasidega, mis vastavad 2. 
liite punkti 5 nõuetele. Valitakse kalibreerimisgaasid, mis vastavad RDE-katses eeldatud saasteainete kontsentrat ­
sioonide vahemikule. Analüsaatori triivi minimeerimiseks tuleks analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku 
kalibreerimine teha ümbritseval temperatuuril, mis vastab võimalikult täpselt katseseadmete temperatuurile katse ­
sõidu ajal.  
4.6. Analüsaatori kontrollimine tahkete osakeste heitkoguste mõõtmiseks  
Analüsaatori nulltase registreeritakse, võttes proovi HEPA filtriga filtreeritud ümbritsevast õhust. Signaal salvesta ­
takse konstantsel sagedusel vähemalt 1,0 Hz 2 minuti jooksul ja see keskmistatakse; lubatav kontsentratsiooni tase 
määratakse siis, kui on võimalik kasutada sobivaid mõõteseadmeid.  
4.7. Sõiduki kiiruse määramine  
Sõiduki kiirus määratakse vähemalt ühe järgmise meetodiga.  
(a) GPS; kui sõiduki kiirus määratakse GPSiga, siis võrreldakse teekonna kogupikkust 4. liite punkti 7 kohase 
meetodiga saadud mõõtetulemustega.  
(b) Andur (nt optiline või mikrolaine andur); kui sõiduki kiirus on määratud anduriga, siis peab kiiruse mõõtmine 
vastama 2. liite punkti 8 nõuetele, või alternatiivselt määratakse teekonna kogupikkus anduriga ja võrreldakse 
kontrollkaugusega, mis on saadud digitaalsest teedevõrgust või topograafiliselt kaardilt. Anduri määratav 
teekonna kogupikkus ei tohi kontrollkaugusest kõrvale kalduda rohkem kui 4 %.  
(c) ECU; kui sõiduki kiirus määratakse kindlaks ECUga, siis valideeritakse teekonna kogupikkus vastavalt 3. liite 
punktile 3 ja ECU kiirussignaali korrigeeritakse vajaduse korral, et täita 3. liite punkti 3.3 nõuded. Alterna ­
tiivselt võrreldakse ECUga määratud teekonna kogupikkust kontrollkaugusega, mis saadakse digitaalsest 
teedevõrgust või topograafiliselt kaardilt. ECUga määratav teekonna kogupikkus ei tohi kontrollkaugusest 
kõrvale kalduda rohkem kui 4 %.  
4.8. PEMSi seadete kontrollimine  
Tuleb kontrollida ühendusi kõikide anduritega ja vajaduse korral ECUga. Mootori parameetrite lugemisel tagatakse, 
et ECU teatab väärtusi õigesti (nt mootori nullkiirus [p/min], kui sisepõlemismootor on välja lülitatud ja süüde on 
sees). PEMS peab toimima ilma hoiatussignaalide ja veateadeteta.  
5. HEITEKATSE  
5.1. Katse algus  
Proovivõtu ning parameetrite mõõtmise ja registreerimisega alustatakse enne mootori käivitamist. Aegade vasta ­
vusse viimise hõlbustamiseks soovitatakse registreerida ajalisse vastavusse viidavad parameetrid kas ühe andme ­
salvestusseadmega või kasutada sünkroniseeritud ajatemplit. Enne ja vahetult pärast mootori käivitamist veendu ­
takse, et kõik vajalikud parameetrid on registreeritud andmelogijas.  
5.2. Katse  
Proovivõttu ning parameetrite mõõtmist ja registreerimist jätkatakse kogu maanteekatse ajal. Mootori võib peatada 
ja käivitada, kuid heiteproovide võtmine ja parameetrite registreerimine peab jätkuma. Iga hoiatussignaal, mis 
viitab PEMSi talitlushäirele, dokumenteeritakse ja seda kontrollitakse. Parameetrite registreerimine peab andma 
andmete täielikkuse üle 99 %. Mõõtmise ja andmete registreerimise võib katkestada vähem kui 1 % ulatuses kogu 
teekonna kestuse ajast, kuid mitte kauemaks kui katkematuks 30sekundiliseks perioodiks signaali tahtmatu kao 
korral või PEMS-seadme hooldamiseks. Katkestused võib PEMS registreerida otse. Registreeritud parameetrisse ei 
ole lubatud sisestada katkestusi andmete eeltöötlemise, vahetamise või järeltöötlemise teel. Automaatse nullimise 
korral tehakse see vastavalt jälgitavale nullstandardile, mis sarnaneb sellega, mida kasutati analüsaatori nullpunkti 
seadistamiseks. Vajaduse korral on äärmiselt soovitatav alustada PEMSi hooldust sõiduki nullkiirusel.ET L 175/124 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5.3. Katse lõpetamine  
Katse lõpetatakse, kui sõiduk on teekonna läbinud ja põlemismootor on välja lülitatud. Pärast katsesõidu lõppu 
tuleb vältida mootori pikaajalist tühikäigul töötamist. Andmete registreerimine jätkub, kuni proovivõtusüsteemide 
reageerimisaeg möödub.  
6. KATSEJÄRGNE MENETLUS  
6.1. Analüsaatorite kontrollimine gaasilise heite mõõtmiseks  
Gaasiliste komponentide analüsaatorite nullväärtust ja võrdlusnäitu kontrollitakse kalibreerimisgaasidega, mis on 
identsed nendega, mida rakendatakse vastavalt punktile 4.5, et hinnata analüsaatori nulli- ja mõõteulatuse triivi 
võrreldes katse-eelse kalibreerimisega. Enne mõõteulatuse triivi kontrollimist võib analüsaatori nullida, kui nulltriiv 
leiti olevat lubatud vahemikus. Katsejärgne triivi kontroll viiakse lõpule nii kiiresti kui võimalik pärast katset ja 
enne, kui PEMS, üksikud analüsaatorid või andurid on välja lülitatud või puhkerežiimis. Katse-eelse ja -järgse 
tulemuse erinevus peab vastama tabeli 2 nõuetele.  
Tabel 2  
Lubatud analüsaatori triiv PEMS-katses  
Saasteaine  Nullitriiv  Mõõteulatuse triiv (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 2 000 ppm katse kohta, olene ­
valt sellest, kumb on suurem  
CO ≤ 75 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 75 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
NO  2 ≤ 5 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 5 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
NO/NO  X ≤ 5 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 5 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppmC  1 katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
THC  ≤ 10 ppmC  1 katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppmC  1 katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
( 1 ) Enne mõõteulatuse triivi kontrollimist võib analüsaatori nullida, kui määratud nulltriiv on lubatud vahemikus.  
Kui katse-eelsete ja -järgsete tulemuste nulli- ja mõõteulatuse triiv on lubatust suuremad, siis loetakse katsetule ­
mused kehtetuks ja katse tehakse uuesti.  
6.2. Analüsaatori kontrollimine tahkete osakeste heitkoguste mõõtmiseks  
Analüsaatori nulltase registreeritakse, võttes proovi HEPA filtriga filtreeritud ümbritsevast õhust. Signaal salvesta ­
takse 2 minuti jooksul ja see keskmistatakse; lubatav kontsentratsiooni tase määratakse siis, kui on võimalik 
kasutada sobivaid mõõteseadmeid. Kui katse-eelsete ja -järgsete tulemuste erinevus on lubatust suurem, siis 
loetakse katsetulemused kehtetuks ja katse tehakse uuesti.  
6.3. Teel tekkiva heite mõõtmiste kontrollimine  
Analüsaatorite kalibreeritud vahemik peab sisaldama vähemalt 90 % kontsentratsiooniväärtusi, mis on saadud 
99 % ulatuses heitekatse valiidsete osade mõõtmistest. 1 % hindamiseks kasutatud mõõtmiste koguarvust võib 
olla kuni kahe teguri võrra suurem analüsaatori kalibreeritud vahemikust. Kui need nõuded ei ole täidetud, 
loetakse katse kehtetuks.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/125
 
2. liide  
PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikatsioon ja kalibreerimine  
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites sätestatakse PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikatsioon ja kalibreerimine.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
> — suurem kui  
≥ — suurem kui või võrdne  
% — protsent  
≤ — väiksem kui või võrdne  
A — lahjendamata CO  2 kontsentratsioon [%]  
a 0 — regressioonisirge vabaliige  
a 1 — regressioonisirge tõus  
B — lahjendatud CO  2 kontsentratsioon [%]  
C — lahjendatud NO kontsentratsioon [ppm]  
c — analüsaatori vastus hapniku segava toime katses  
c FS,b — HC-kontsentratsiooni täisskaala etapis (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — HC-kontsentratsiooni täisvahemik etapis (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 voolamisel läbi NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 möödavoolu puhul NMCst [ppmC  1 ] 
c m,b — mõõdetud HC-kontsentratsioon etapis (b) ([ppmC  1 ] 
c m,d — mõõdetud HC-kontsentratsioon etapis (d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — HC-võrdluskontsentratsioon etapis (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — HC-võrdluskontsentratsioon etapis (d) [ppmC  1 ] 
°C — kraadi Celsiuse järgi  
D — lahjendamata NO kontsentratsioon [ppm]  
D e — eeldatud lahjendatud NO kontsentratsioon [ppm]  
E — absoluutne töörõhk [kPa]  
E CO2 — protsentuaalne CO  2 summutus  
E E — etaani efektiivsus  
E H2O — protsentuaalne vee summutus  
E M — metaani efektiivsusET L 175/126 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
E O2 — hapniku segav toime  
F — veetemperatuur [K]  
G — küllastunud auru rõhk [kPa]  
g — gramm  
gH  2 O/kg — grammi vett kilogrammi kohta  
h — tund  
H — veeauru kontsentratsioon [%]  
H m — maksimaalne veeauru kontsentratsioon [%]  
Hz — herts  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
km/h — kilomeetrit tunnis  
kPa — kilopaskal  
max — maksimaalne väärtus  
NO  X,kuiv  — stabiliseeritud NO  X salvestuste niiskusega korrigeeritud  
keskmine 
kontsentratsioon NO  X,m — stabiliseeritud NO  X salvestuste keskmine kontsentratsioon  
NO  X,ref — stabiliseeritud NO  X salvestuste keskmine võrdluskontsentratsioon  
ppm — miljondikku  
ppmC  1 — miljondikku süsiniku ekvivalendi kohta  
r 2 — determinatsioonikordaja  
s — sekund  
t 0 — gaasivoolu ümberlülitamise ajapunkt [s]  
t 10 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 10 %-ni lõppnäidust  
t 50 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 50 %-ni lõppnäidust  
t 90 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 90 %-ni lõppnäidust  
kindlaks määrata — määratakse kindlaks  
x — sõltumatu muutuja või kontrollväärtus  
χ min — minimaalne väärtus  
y — sõltuv muutuja või mõõdetud väärtusET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/127
 
3. LINEAARSUSE KONTROLL  
3.1. Üldteave  
Analüsaatorite, vooluhulgamõõturite, andurite ja signaalide lineaarsus peab olema jälgitav vastavalt rahvusvahelis ­
tele või kohalikele standarditele. Andurid või signaalid, mis ei ole otse jälgitavad, nt lihtsustatud vooluhulgamõõ ­
turid, kalibreeritakse alternatiivina šassii dünamomeetri laboriseadmetega, mis on kalibreeritud vastavalt rahvus ­
vahelistele või kohalikele standarditele.  
3.2. Lineaarsusnõuded  
Kõik analüsaatorid, vooluhulgamõõturid ja signaalid peavad vastavama tabelis 1 esitatud lineaarsusnõuetele. Kui 
õhuvool, kütusevool, õhu ja kütuse suhe või heitgaasi massivooluhulk arvutatakse ECU põhjal, siis peab arvutatud 
heitgaasi massivooluhulk vastama tabelis 1 sätestatud lineaarsusnõuetele.  
Tabel 1  
Mõõtmisparameetrite ja -süsteemide lineaarsusnõuded  
Mõõtmisparameeter/-seade  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Tõus 
a 1 Standard-viga 
SEE Determi-natsiooni- 
kordaja r  2 
Kütuse vooluhulk (  1 ) ≤ 1 % max  0,98 - 1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Õhu vooluhulk (  1 ) ≤ 1 % max  0,98 - 1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Heitgaasi massivooluhulk  ≤ 2 % max  0,97 - 1,03  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Gaasianalüsaatorid  ≤ 0,5 % max  0,99 - 1,01  ≤ 1 % max  ≥ 0,998  
Pöördemoment (  2 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
PN-analüsaatorid (  3 ) kindlaks määrata  kindlaks 
määrata  kindlaks 
määrata  kindlaks määrata  
( 1 ) valikuline heitgaasi massivoolu määramiseks 
( 2 ) valikuline parameeter 
( 3 ) otsus tehakse, kui seadmed muutuvad kättesaadavaks  
3.3. Lineaarsuse kontrollimise sagedus  
Lineaarsusnõudeid vastavalt punktile 3.2 kontrollitakse:  
a) iga analüsaatori puhul vähemalt iga kolme kuu tagant või iga kord, kui süsteemi parandatakse või muudetakse 
selliselt, et see võib mõjutada kalibreerimist;  
b) muude asjakohase seadmete, näiteks heitgaasi massivoolumõõturite ja jälgitavalt kalibreeritud andurite puhul 
alati, kui on täheldatud kahjustusi, vastavalt siseauditi korrale seadme tootja poolt või ISO 9000 alusel, kuid 
mitte kauem kui üks aasta enne tegelikku katset.  
Lineaarsusnõuete täitmist vastavalt punktile 3.2 andurite või ECU signaalide kohta, mis ei ole vahetult jälgitavad, 
kontrollitakse šassii dünamomeetril iga PEMSi seade puhul üks kord jälgitavalt kalibreeritud mõõteseadmega.  
3.4. Lineaarsuskontrolli kord  
3.4.1.  Üldnõuded  
Asjakohased analüsaatorid, seadmed ja andurid viiakse tavapärasesse töökorda vastavalt tootja soovitustele. Analü ­
saatoreid, seadmeid ja andureid ekspluateeritakse ettenähtud temperatuuridel, rõhkudel ja vooludel.  
3.4.2.  Üldmenetlus  
Iga normaalse ekspluatatsioonivahemiku lineaarsust kontrollitakse järgmiste etappidega.ET L 175/128 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
(a) Analüsaatori vooluhulgamõõturi või anduri nullpunkt seadistatakse nullsignaali sisestamisega. Gaasianalüsaa ­
torite puhul kasutatakse puhastatud sünteetilist õhku või lämmastikku, mis juhitakse analüsaatori sisendavasse 
gaasiraja kaudu, mis on võimalikult sirge ja lühike.  
(b) Analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri mõõteulatus reguleeritakse mõõteulatuse signaaliga. Gaasianalü ­
saatorite puhul juhitakse sobiv võrdlusgaas analüsaatori sisendavasse gaasiraja kaudu, mis on võimalikult sirge 
ja lühike.  
(c) Korratakse punktis a kirjeldatud nullimist.  
(d) Lineaarsuse kontrollimiseks kasutatakse vähemalt kümmet enam-vähem võrdse ulatusega kehtivat kontroll ­
väärtust (kaasa arvatud null). Komponentide kontsentratsioonide kontrollväärtused, heitgaasi massivooluhulk ja 
muud asjakohased parameetrid valitakse selliselt, et need vastavad väärtuste vahemikule, mida heitekatses 
eeldatakse. Heitgaasi massivoolu mõõtmiseks võib lineaarsuskontrollist välja jätta võrdluspunktid, mis on 
maksimaalsest kalibreerimisväärtusest 5 % madalamal.  
(e) Gaasianalüsaatorite puhul juhitakse teadaolevad gaasikontsentratsioonid vastavalt punktile 5 analüsaatori porti. 
Signaali stabiliseerumiseks jäetakse piisavalt aega.  
(f) Hinnatavad väärtused ja vajadusel kontrollväärtused registreeritakse 1,0 Hz püsisagedusel vähemalt 30sekun ­
dilise perioodi jooksul.  
(g) 30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetiliste keskväärtuste põhjal arvutatakse vähimruutude meetodil 
lineaarse regressiooni parameetrid, kasutades kõige sobivamat lähendavat võrrandit järgmisel kujul:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kus:  
y on mõõtesüsteemi tegelik väärtus  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on kontrollväärtus  
a 0 on regressioonisirge vabaliige  
Regressiooni standardhälve (SEE) üleminekul  y-väärtuselt  x-väärtusele ja determinatsioonikordaja (r  2 ) arvuta ­
takse iga mõõtmisparameetri ja süsteemi jaoks.  
(h) Lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama tabelis 1 esitatud nõuetele.  
3.4.3.  Nõuded lineaarsuse kontrollimise kohta šassii dünamomeetril  
Mittejälgitavaid vooluhulgamõõtureid, andureid või ECU signaale, mida ei saa vastavalt jälgitavatele standarditele 
kalibreerida, kalibreeritakse šassii dünamomeetril. Protseduur peab vastama UNECE eeskirja nr 83 4a lisa nõuetele 
niivõrd, kui need on kohaldatavad. Vajaduse korral tuleb kalibreeritav seade või andur paigaldada katsesõidukile 
ning seda kasutada vastavalt 1. liite nõuetele. Kalibreerimiskord järgib võimalusel alati punkti 3.4.2 nõudeid; 
valitakse vähemalt 10 asjakohast kontrollväärtust tagamaks, et vähemalt 90 % RDE-katses eeldatavast maksimaal ­
sest väärtusest on kaetud.  
Kui kalibreeritakse mittevahetult jälgitavat vooluhulgamõõturit, andurit või ECU signaali, et määrata heitgaasi 
vooluhulk, siis kinnitatakse sõiduki väljalasketoru külge jälgitav kalibreeritud heitgaasi massivoolu võrdlusmõõtur 
või CVS. Tuleb tagada, et sõiduki heitgaasi mõõdetakse täpselt heitgaasi massivoolumõõturi abil 1. liite punkti 
3.4.3 kohaselt. Sõidukit käitatakse nii, et gaasipedaal on püsivas asendis ning käiguvalik ja šassii dünamomeetri 
koormus on konstantne.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/129
 
4. GAASILISTE KOMPONENTIDE MÕÕTMISE ANALÜSAATORID  
4.1. Analüsaatorite lubatavad tüübid  
4.1.1.  Standardanalüsaatorid  
Gaasilisi komponente mõõdetakse analüsaatoritega, mis on täpsustatud 07-seeria muudatustega muudetud UNECE 
eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite punktides 1.3.1–1.3.5. Kui NDUV-analüsaator mõõdab nii NO kui ka NO  2 , siis ei ole 
NO  2 /NO-muundurit vaja.  
4.1.2.  Alternatiivsed analüsaatorid  
Analüsaatorid, mis ei vasta punkti 4.1.1 projekteerimiskirjeldusele, on lubatud tingimusel, et need vastavad punkti 
4.2 nõuetele. Tootja peab tagama, et alternatiivne analüsaator saavutab võrreldes standardanalüsaatoriga sama ­
väärse või parema mõõtmise tulemuslikkuse saasteaine kontsentratsioonide vahemikus ja kooseksisteerivate 
gaaside osas, mida võib eeldada sõidukitel, mida käitatakse lubatud kütustega RDE-katsetel kehtivatel mõõdukatel 
ja laiendatud tingimustel vastavalt käesoleva lisa punktidele 5, 6 ja 7. Nõudmise korral esitab analüsaatori tootja 
kirjalikult lisateabe, mis näitab, et alternatiivse analüsaatori mõõtmistulemused on järjekindlalt ja usaldusväärselt 
kooskõlas standardanalüsaatori mõõtmistulemustega. Lisateave peab sisaldama:  
a) alternatiivse analüsaatori teoreetilise baasi ja tehniliste komponentide kirjeldust;  
b) tõendust samaväärsuse kohta vastava standardanalüsaatoriga, mida on kirjeldatud punktis 4.1.1, saasteainete 
eeldatud kontsentratsioonide vahemikus ja tüübikinnituse katse ümbritseva keskkonna tingimustel vastavalt 07- 
seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a lisale, ning valideerimiskatset 
vastavalt 3. liite punktile 3 sõidukite puhul, millel on sädesüüte või survesüütega mootor; analüsaatori tootja 
peab tõendama samaväärsuse olulisust 3. liite punktis 3.3 esitatud lubatud hälvete piirides;  
c) tõendust samaväärsuse kohta vastava standardanalüsaatoriga, mida on täpsustatud punktis 4.1.1, seoses atmo ­
sfäärirõhu mõjuga analüsaatori mõõtetulemustele; tõendav katse peab määrama kindlaks reageeringu võrdlus ­
gaasile, mille kontsentratsioon jääb analüsaatori mõõtevahemikku, et kontrollida atmosfäärirõhu mõju 
mõõdukatel ja laiendatud kõrgustingimustel, mis on määratletud käesoleva lisa punktis 5.2. Sellise katse 
võib läbi viia keskkonnakõrguse katsekambris;  
d) samaväärsuse tõendust vastava standardanalüsaatoriga, mis on sätestatud punktis 4.1.1, vähemalt kolmes käes ­
oleva lisa nõuetele vastavas maanteekatses;  
e) tõendust selle kohta, et vibratsiooni, kiirenduste ja ümbritseva õhu temperatuuri mõju analüsaatori näidule ei 
ületa analüsaatori müranõudeid, mis on sätestatud punktis 4.2.4.  
Tüübikinnitusasutused võivad nõuda lisateavet, et saada kinnitust samaväärsuse kohta või keelduda tüübikinnituse 
andmisest, kui mõõtmistest nähtub, et alternatiivne analüsaator ei ole standardanalüsaatoriga samaväärne.  
4.2. Analüsaatori spetsifikatsioon  
4.2.1.  Üldteave  
Lisaks iga analüsaatori kohta punktis 3 määratletud lineaarsusnõuetele peab analüsaatori tootja tõendama, et 
analüsaatorite tüübid vastavad punktides 4.2.2–4.2.8 sätestatud spetsifikatsioonidele. Analüsaatorite mõõtevahemik 
ja reageerimisaeg peavad olema sellised, et oleks võimalik piisava täpsusega mõõta heitgaasi komponentide 
kontsentratsiooni vastavalt kehtivale heitestandardile muutuvatel ja stabiilsetel tingimustel. Võimalikult palju 
tuleb piirata analüsaatorite tundlikkust löökidele, vibratsioonile, vananemisele, temperatuuri ja õhurõhu muutustele 
ning elektromagnetilistele häiretele ja muudele sõiduki ja analüsaatori kasutamisega seotud mõjudele.  
4.2.2.  Mõõtetäpsus  
Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle kontrollväärtusest ja see ei tohi ületada 2 % 
näidust või 0,3 % täisskaalast, olenevalt sellest, kumb on suurem.ET L 175/130 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.2.3.  Kordustäpsus  
Kordustäpsus, mis on määratluse kohaselt 10 korduva reageeringu 2,5kordne standardhälve teatava kalibreerimis- 
või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kontsentratsioonist iga 
kasutatava mõõtepiirkonna kohta, mis on vähemalt 155 ppm (või ppmC  1 ), või 2 % iga mõõtevahemiku kohta, 
mis on alla 155 ppm (või ppmC  1 ). 
4.2.4.  Müra  
Müra, mis on määratluse kohaselt nullnäidust kümne standardse kõrvalekalde ruutkeskmise kahekordne väärtus 
mõõdetuna pideval vähemalt 1,0 Hz salvestussagedusel 30 sekundi jooksul, ei tohi olla rohkem kui 2 % täis ­
vahemikust. Kõik 10 mõõteperioodi peavad vahelduma 30sekundilise intervalliga, mille jooksul analüsaatorisse 
viiakse sobiv võrdlusgaas. Enne iga proovivõtuperioodi ja enne iga mõõteintervalli jäetakse piisavalt aega analüsaa ­
tori ja proovivõtuliinide puhastamiseks.  
4.2.5.  Nullitriiv  
Nullitriiv, mis on määratletud kui keskmine näit nullgaasi puhul vähemalt 30sekundilise ajavahemiku jooksul, 
peab vastama tabelis 2 esitatud spetsifikatsioonidele.  
4.2.6.  Mõõteulatuse triiv  
Mõõteulatuse triiv, mis on määratletud kui keskmine näit võrdlusgaasi puhul vähemalt 30sekundilise ajavahemiku 
jooksul, peab vastama tabelis 2 esitatud spetsifikatsioonidele.  
Tabel 2  
Analüsaatorite lubatav null- ja mõõteulatuse triiv gaasikomponentide mõõtmiseks laboritingimustel  
Saasteaine  Nullitriiv  Mõõteulatuse triiv  
CO  2 ≤ 1,000 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või ≤ 1,000 ppm, 4 h jooksul, olene ­
valt sellest, kumb on suurem  
CO ≤ 50 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või ≤ 50 ppm, 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
NO  2 ≤ 5 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või ≤ 5 ppm, 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
NO/NO  X ≤ 5 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või 5 ppm 4 h jooksul, olenevalt sellest, 
kumb on suurem  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppmC  1 , 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppmC  1 , 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
4.2.7.  Tõusuaeg  
Tõusuaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %-lt 90 %ni lõppnäidust 
(t 90 – t 10 ; vt punkt 4.4). Tõusuaeg ei tohi ületada 3 sekundit.  
4.2.8.  Gaaside kuivatamine  
Heitgaase võib mõõta nii niiskena kui ka kuivana. Kasutatava gaasikuivatusseadme mõju mõõdetavate gaaside 
koostisele peab olema võimalikult väike. Keemiliste kuivatusainete kasutamine ei ole lubatud.  
4.3. Lisanõuded  
4.3.1.  Üldteave  
Punktide 4.3.2–4.3.5 sätetes määratletakse lisanõuded konkreetsete analüsaatorite tüüpide tulemuslikkusele ning 
neid kohaldatakse ainult juhul, kui kõnealust analüsaatorit kasutatakse heitkoguste mõõtmiseks RDE-katsetes.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/131
 
4.3.2.  NO  X -muundurite tõhususe kontrollimine  
NO  X -muunduri kasutamisel, nt selleks, et muundada NO  2 NO-ks kemoluminestsentsanalüsaatoris analüüsimiseks, 
kontrollitakse selle tõhusust vastavalt 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite 
punktile 2.4. NO  X -muunduri tõhusust kontrollitakse hiljemalt üks kuu enne heitekatset.  
4.3.3.  Leekionisatsioonidetektori (FID) reguleerimine  
a) Detektori reageeringu optimeerimine  
Süsivesinike mõõtmisel tuleb FID-d reguleerida ajavahemike tagant, mille on täpsustanud analüsaatori tootja, 
vastavalt 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite punktile 2.3.1. Reageeringu 
optimeerimiseks kõige tavalisemas töövahemikus kasutatakse propaani sisaldavat õhku või propaani sisaldavat 
lämmastikku.  
b) Süsivesinike kalibreerimistegurid  
Süsivesinike mõõtmisel kontrollitakse FID süsivesinike kalibreerimistegurit vastavalt 07-seeria muudatustega 
muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite punktile 2.3.3, kasutades võrdlusgaasina vastavalt propaani 
sisaldavat õhku või propaani sisaldavat lämmastikku või nullgaasina puhastatud sünteetilist õhku või lämmas ­
tikku.  
c) Hapniku segava toime kontrollimine  
Hapniku segavat toimet kontrollitakse FID kasutusele võtmisel ning pärast põhjaliku hoolduse tegemist. Vali ­
takse selline mõõtevahemik, kus hapniku segava toime kontrollimiseks kasutatavate gaaside kontsentratsioon 
on üle 50 %. Ahju temperatuur peab katse ajal olema nõuetekohane. Hapniku segava toime kontrolliks 
kasutatava gaasi spetsifikatsioonid on esitatud punktis 5.3.  
Kohaldatakse järgmist korda:  
i) analüsaator nullitakse;  
ii) analüsaatori mõõteulatus määratakse ottomootorite puhul kindlaks 0 % hapniku sisaldusega gaasisegu abil 
ja survesüütega mootorite puhul 21 % hapniku sisaldusega gaasisegu abil;  
iii) nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on täisvahemikuga võrreldes muutunud rohkem kui 0,5 %, siis 
korratakse etappe i ja ii;  
iv) analüsaatorisse juhitakse hapniku segava toime kontrollimiseks ette nähtud 5 % ja 10 % kontsentratsioo ­
niga gaasid;  
v) nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui ± 1 % skaala lõppväärtusest, korratakse 
katset;  
vi) hapniku segav toime  E O2 arvutatakse mõlema etapis loh nimetatud segu puhul järgmiselt:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
Kui analüsaatori reageering on:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
kus:  
c ref,b on HC võrdluskontsentratsioon etapis ii, [ppmC  1 ]ET L 175/132 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
c ref,d on HC võrdluskontsentratsioon etapis iv, [ppmC  1 ] 
c FS,b on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis ii, [ppmC  1 ] 
c FS,d on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis iv, [ppmC  1 ] 
c m,b on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis ii, [ppmC  1 ] 
c m,d on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis iv, [ppmC  1 ] 
vii) hapniku segava toime protsent  E O2 peab kõigis hapniku segava toime kontrollgaasides olema enne katset 
väiksem kui ± 1,5 %;  
viii) kui hapniku segav toime  E O2 on suurem kui ± 1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, 
kütusevoolu ja proovivoolu astmeliselt tootja poolt antud spetsifikatsioonides esitatud väärtustest 
suuremaks ja väiksemaks;  
ix) hapniku segava toime kontrolli korratakse iga uue seadistuse puhul.  
4.3.4.  Mittemetaansete süsivesinike eraldaja (NMC) muundamisefektiivsus  
Süsivesinike analüüsimisel võib kasutada NMC-d mittemetaansete süsivesinike eraldamiseks proovigaasist kõigi 
süsivesinike, välja arvatud metaani oksüdeerimise teel. Ideaaljuhul on muundumine metaani puhul 0 protsenti 
ning teiste süsivesinike puhul, mida esindab etaan 100 protsenti. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kaks 
kõnealust efektiivsust ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt 4. liite punkt 9.2). 
Metaani muundumisefektiivsust ei ole vaja määrata, kui NMC-FID on kalibreeritud vastavalt 4. liite punkti 9.2 
meetodile b, juhtides metaani/õhu kalibreerimisgaasi läbi NMC.  
a) Metaani muundumisefektiivsus  
Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma selleta; mõlemad kontsentratsioonid 
registreeritakse. Metaani efektiivsus määratakse järgmiselt:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kus:  
c HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 voolamisel läbi NMC, [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 möödavoolu puhul NMCst, [ppmC  1 ] 
b) Etaani muundumisefektiivsus  
Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma selleta; mõlemad kontsentratsioonid 
registreeritakse. Etaani efektiivsus määratakse järgmiselt:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kus:  
c HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 voolamisel läbi NMC, [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  on HC-kontsentratsioon C  2 H 6 möödavoolu puhul NMCst, [ppmC  1 ]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/133
 
4.3.5.  Segavad toimed  
a) Üldteave  
Kui lisaks uuritavale gaasile on veel muid gaase, võivad need näitu moonutada. Analüsaatori tootja peab enne 
analüsaatori turule laskmist kontrollima analüsaatorite segavaid toimeid ja õiget toimimist vähemalt üks kord 
iga punktides b kuni f loetletud analüsaatori või seadme puhul.  
b) Segava toime kontrollimine CO-analüsaatori puhul  
CO-analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO  2 . Seetõttu puhutakse toatemperatuuril veest läbi CO  2 võrdlus ­
gaas, mille sisaldus vastab 80–100 % katsel kasutatud CO-analüsaatori suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusele, 
ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori reageering ei tohi ületada 2 % tavalise maanteekatse ajal eeldatavast 
CO keskmisest kontsentratsioonist või ± 50 ppm olenevalt sellest, kumb on suurem. H  2 O ja CO  2 segavat 
toimet võib määrata ka eraldi katsetega. Kui segava toime määramiseks kasutatud H  2 O ja CO  2 sisaldused 
ületavad katse ajal eeldatavaid suurimaid väärtusi, siis vähendatakse kõiki saadud segavat toimet iseloomusta ­
vate parameetrite väärtusi sel teel, et määratud segav toime korrutatakse katse ajal eeldatava maksimaalse 
kontsentratsiooni ja määramise ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Samuti võib määrata segavad toimed 
eraldi H  2 O selliste kontsentratsioonidega, mis on väiksemad katse ajal eeldatavatest suurimatest väärtustest ja 
siis tuleb H  2 O puhul määratud segavat toimet suurendada sel teel, et määratud segav toime korrutatakse H  2 O 
katse ajal eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja selle määramise ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. 
Mõlema kohandatud segava toime väärtuse summa peab jääma käesolevas punktis kindlaks määratud lubatud 
hälbe piiresse.  
c) NO  X -analüsaatori summutava mõju kontrollimine  
CLD- ja HCLD-analüsaatorite puhul pööratakse tähelepanu kahele gaasile: CO  2 ja veeaur. Kõnealuste gaaside 
summutav mõju on võrdeline nende kontsentratsiooniga. Katseliselt määratakse kindlaks summutustase katses 
esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioonide puhul. Kui CLD- ja HCLD-analüsaatoris kasutatakse 
summutuse kompenseerimiseks algoritmi, mis eeldab H  2 O või CO  2 mõõteseadmete kasutamist, siis hinnatakse 
summutustaset sisselülitatud mõõteseadmete ja algoritmi kasutamisel.  
i) CO  2 summutava mõju kontrollimine  
NDIR analüsaatorist juhitakse läbi võrdlusgaas, mille CO  2 sisaldus vastab 80–100 % maksimaalsest 
mõõtevahemikust, ja registreeritakse CO  2 sisaldusele vastav väärtus A. Seda gaasi lahjendatakse ligikaudu 
50 % ulatuses NO võrdlusgaasiga ja juhitakse seejärel läbi NDIR- ja CLD- või HCLD-analüsaatorite, 
seejuures registreeritakse CO  2 ja NO sisaldusele vastavad väärtused B ja C. Seejärel CO  2 vool katkestatakse 
ning läbi CLD või HCLD juhitakse ainult NO-d sisaldav võrdlusgaas ja registreeritakse NO sisaldusele vastav 
väärtus D. Summutusprotsent arvutatakse järgmiselt:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
kus:  
A on NDIR-analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO  2 kontsentratsioon [%]  
B on NDIR-analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO  2 kontsentratsioon [%]  
C on CLD- või HCLD-analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon [ppm]  
D on CLD- või HCLD-analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon [ppm]  
CO  2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste määramiseks võib tüübikinnitusasutuse heakskiidul 
kasutada alternatiivseid meetodeid, nagu dünaamiline segamine.  
ii) Vee summutava mõju kontrollimine  
Seda kontrolli rakendatakse ainult niiske gaasi kontsentratsiooni mõõtmisel. Vee summutava mõju arvu ­
tamisel tuleb arvesse võtta, et NO võrdlusgaas lahjendatakse veeauruga ning et segus oleva veeauru 
kontsentratsiooni tuleb reguleerida, et see vastaks katse ajal eeldatavale kontsentratsioonile. Läbi CLD võiET L 175/134 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
HCLD juhitakse võrdlusgaas, milles NO sisaldus vastab 80–100 % tavalise mõõtepiirkonna lõppväärtusest, 
ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus  D. Seejärel juhitakse NO-d sisaldav võrdlusgaas toatempe ­
ratuuril läbi vee ja läbi CLD või HCLD ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus  C. Määratakse 
analüsaatori absoluutne töörõhk ja vee temperatuur ning registreeritakse vastavad väärtused E ja F. Määra ­
takse küllastunud veeauru rõhk temperatuuril, mis vastab barbotööris oleva vee temperatuurile  F, ja 
registreeritakse rõhu väärtus  G. Veeauru kontsentratsioon  H [%] gaasisegus arvutatakse järgmiselt:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
Eeldatav lahjendatud NO võrdlusgaasi kontsentratsioon veeaurus registreeritakse väärtusena  D  e ja arvuta ­
takse järgmiselt:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Diiselmootorite heitgaaside korral arvutatakse katse ajal heitgaasides eeldatav veeauru kontsentratsioon [%] 
maksimaalsest CO  2 kontsentratsioonist A heitgaasis ja registreeritakse väärtusena  H  m eeldusel, et kütuses 
sisalduvate H ja C aatomite suhe on 1,8/1 järgmiselt:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Vee summutav mõju protsentides arvutatakse järgmiselt:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
kus:  
D e on eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, [ppm]  
C on mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, [ppm]  
H m on suurim veeauru kontsentratsioon [%]  
H on tegelik veeauru kontsentratsioon [%]  
iii) Suurim lubatav summutus  
CO  2 ja vee kombineeritud summutus ei tohi ületada 2 % skaala lõppväärtusest.  
d) Analüsaatori summutuse kontrollimine NDUV-analüsaatori korral  
Süsivesinikud ja H  2 O võivad avaldada positiivset segavat toimet NDUV-analüsaatorile ning põhjustada 
analoogse reageeringu kui NO  X . NDUV-analüsaatori tootja peab järgima järgmist korda, et kontrollida, kas 
summutuse mõju on piiratud:  
i) Analüsaator ja jahuti reguleeritakse vastavalt tootja kasutusjuhendile; analüsaatori ja jahuti optimeerimiseks 
tuleks neid kohandada.  
ii) Analüsaatori nullpunkt ja mõõtevahemik kalibreeritakse heitekatses eeldatavatel kontsentratsiooniväärtus ­
tel. 
iii) Valitakse NO  2 kalibreerimisgaas, mis on võimalikult lähedane heitekatses eeldatavale suurimale NO  2 - 
kontsentratsioonile.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/135
 
iv) Gaasi proovivõtusüsteemi sond on NO  2 kalibreerimisgaasi joas, kuni analüsaatori NO  X näit on stabilisee ­
runud.  
v) Stabiliseerunud NO  X keskmine kontsentratsioon 30 sekundi jooksul arvutatakse ja registreeritakse väär ­
tusena NO  X,ref . 
vi) NO  2 kalibreerimisgaasi vool peatatakse ja proovivõtusüsteem küllastatakse sel teel, et sellise kastepunkti 
generaatori, mille kastepunkt on seatud temperatuurile 50 °C väljalaskeavast lähtub ülevool. Kastepunkti 
generaatori väljalaskeavast võetakse kogu proovivõtusüsteemi ja jahuti ulatuses proovid vähemalt 10 
minuti jooksul, kuni jahuti hakkab eeldatavalt eemaldama vett ühtlase kiirusega.  
vii) Etapi iv lõpetamisel täidetakse proovivõtusüsteem taas NO  2 kalibreerimisgaasiga, mida kasutatakse väär ­
tuse NO  X,ref määramiseks, kuni kogu NO  X näit on stabiliseerunud.  
viii) Stabiliseerunud NO  X registreeringute keskmine kontsentratsioon 30 sekundi jooksul arvutatakse ja regist ­
reeritakse väärtusena NO  X,m . 
ix) NO  X,m korrigeeritakse väärtuseks NO  X,dry  s, lähtudes vee aurustumisjäägist, mis on läbinud jahuti selle 
väljundi temperatuuril ja rõhul.  
Arvutatud NO  X,dry  peab moodustama 95 % väärtusest NO  X,ref . 
e) Proovi kuivati  
Proovi kuivatis eemaldatakse vesi, mis võib avaldada NO  X määramisele segavat toimet. Kuiva gaasi CLD- 
analüsaatorite puhul tõendatakse, et veeauru suurima eeldatava kontsentratsiooni  H  m korral hoiab proovi 
kuivati niiskusesisalduse CLDs väärtusel ≤ 5 g vett 1 kg kuiva õhu kohta (või umbes 0,8 % H  2 O), mis vastab 
100 % suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 3,9 °C ja rõhul 101,3 kPa või umbes 25 % suhtelisele õhuniis ­
kusele temperatuuril 25 °C ja rõhul 101,3 kPa. Selle tõendamiseks võib mõõta temperatuuri termokuivati 
väljavooluava juures või mõõta niiskust mõnes vahetult CLDst ülesvoolu jäävas punktis. Samuti võib mõõta 
CLDst väljuva heitgaasi niiskust, kui CLDsse siseneb ainult proovi kuivatist lähtuv vool.  
f) NO  2 sisseimbumine proovi kuivatis  
Vale tehnilise lahenduse tõttu proovi kuivatisse jääv vesi võib proovist eemaldada osa NO  2 . Kui proovi kuivatit 
kasutatakse koos NDUV-analüsaatoriga, milles puudub ülesvoolu paiknev NO  2 /NO-konverter, siis võib vesi 
eemaldada osa proovis sisalduvat NO  2 enne NO  X mõõtmist. Proovi kuivati peab võimaldama määrata vähemalt 
95 % sellises gaasis sisalduvast NO  2 , mida on küllastatud veeauruga ja mis sisaldab maksimaalset NO  2 - 
kontsentratsiooni, mida heitkoguste katse ajal eeldatakse.  
4.4. Analüütilise süsteemi reageerimisaja kontrollimine  
Süsteemi seaded reageerimisaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui heitekatse ajal (st rõhk, vooluhulgad, 
analüsaatorite filtri seaded ja kõik muud reageerimisaega mõjutavad tegurid). Reageerimisaja määramiseks lülita ­
takse gaas ümber vahetult proovivõtturi sisselaskeava juures. Gaasilülitus tehakse vähem kui 0,1 sekundiga. Katses 
kasutatavad gaasid peaksid muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % analüsaatori skaala täisvahemikust.  
Iga gaasikomponendi kontsentratsioonijälg registreeritakse. Viitaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub gaasi 
ümberlülitushetkest ( t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 10 %-ni lõppnäidust ( t 10 ). Tõusuaeg on määratluse kohaselt 
aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %-lt 90 %-ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). Süsteemi reageerimisaeg ( t 90 ) 
koosneb mõõtedetektori viitajast ja detektori tõusuajast.  
Analüsaatori ja heitgaasi vooluhulgale vastavate signaalide aja vastavusse viimiseks määratletakse ülekandeaeg 
ajavahemikuna, mis kulub ümberlülitushetkest ( t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 50 % -ni lõppnäidust ( t 50 ). 
Süsteemi reageerimisaeg peab olema ≤ 12 s ja tõusuaeg ≤ 3 s kõigi komponentide puhul kõikides kasutatud 
mõõtevahemikes. Kui NMHC mõõtmiseks kasutatakse mittemetaansete süsivesinike eraldajat (NMC), võib süsteemi 
reageerimisaeg olla pikem kui 12 sekundit.ET L 175/136 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5. GAASID  
5.1. Üldteave  
Kalibreerimis- ja võrdlusgaaside säilitusajast tuleb kinni pidada. Puhtad ja segatud kalibreerimis- ja võrdlusgaasid 
peavad vastama 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite punktide 3.1 ja 3.2 
spetsifikatsioonidele. Lisaks on lubatud kasutada NO  2 kalibreerimisgaasi. NO  2 kalibreerimisgaasi kontsentratsioon 
peab jääma 2 % piiresse deklareeritud kontsentratsiooniväärtusest. NO  2 kalibreerimisgaasi NO-sisaldus ei tohi 
ületada 5 % NO  2 -sisaldusest.  
5.2. Gaasijaoturid  
Kalibreerimis- ja võrdlusgaaside saamiseks võib kasutada gaasijaotureid, st täppissegisteid, mille abil lahjendatakse 
gaasi puhastatud N  2 või sünteetilise õhuga. Gaasijaoturi mõõtetäpsus peab olema selline, et segatud kalibree ­
rimisgaaside kontsentratsiooni mõõtetäpsus oleks ± 2 %. Iga gaasijaoturi abil tehtavat kalibreerimist kontrollitakse 
15–50 % täisskaala ulatusest. Kui esimene kontroll ebaõnnestus, võib teostada täiendava kontrolli teise kalibree ­
rimisgaasiga.  
Soovi korral võib gaasijaoturit kontrollida ka lineaarsel põhimõttel töötava mõõteseadmega, näiteks kasutades NO- 
gaasi koos CLDga. Mõõteseadme mõõteulatust kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mis juhitakse vahetult 
mõõteseadmesse. Gaasijaoturit kontrollitakse tavaliselt kasutatavatel seadistustel ning nimiväärtust võrreldakse 
mõõteseadmega mõõdetud kontsentratsiooniga. Erinevus peab igas punktis jääma ± 1 % piiresse nimiväärtusest.  
5.3. Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks  
Kontrollgaasiks hapniku segava toime määramiseks on propaani, hapniku ja lämmastiku segu, kusjuures selle 
propaanisisaldus peab olema 350 ± 75 ppmC  1 . Sisaldus määratakse gravimeetrilise meetodiga, dünaamilise sega ­
mise või kõikide süsivesinike ja lisandite kromatograafilise analüüsi teel. Hapniku segavate toimete kontrollimisel 
kasutatavate gaaside hapniku kontsentratsioonid peavad vastama tabelis 3 esitatud nõuetele; ülejäänud hapniku 
kontrollimisel kasutatavad gaasid peavad sisaldama puhastatud lämmastikku.  
Tabel 3  
Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks  
Mootori tüüp  
Survesüüde  Ottomootor  
O 2 -kontsentratsioon  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. ANALÜSAATORID TAHKETE OSAKESTE ARVU MÕÕTMISEKS HEITKOGUSES  
Käesolevas osas määratakse kindlaks tahkete osakeste arvu mõõtmiseks kasutatavatele analüsaatoritele tulevikus 
esitatavad nõuded, mida hakatakse kohaldama siis, kui nende osakeste mõõtmine muutub kohustuslikuks.  
7. HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA MÕÕTMISE SEADMED  
7.1. Üldteave  
Heitgaasi massivooluhulga mõõtmiseks kasutatavate seadmete, andurite või signaalide mõõtevahemik ja reagee ­
rimisaeg peab vastama siirdekatsel ja statsionaarsel katsel heitgaasikontsentratsioonide mõõtmisel nõutud 
mõõtetäpsuse nõuetele. Seadmete, andurite ja signaalide tundlikkus löökidele, vibratsioonile, vananemisele, tempe ­
ratuuri ja õhurõhu muutustele ning elektromagnetilistele segavatele toimetele ja muudele sõiduki ja analüsaatori 
kasutamisega seotud mõjudele peab olema tasemel, mis vähendab lisavigade esinemist miinimumini.  
7.2. Seadmete spetsifikatsioonid  
Heitgaasi massivooluhulk määratakse otsese mõõtmise meetodiga, mida kasutatakse ühes järgmistest seadmetest:  
(a) Pitot' toruga vooluhulgamõõtur;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/137
 
(b) rõhkude vahel põhinevad seadmed, nt vooluotsakud (vt lähemalt ISO 5167);  
(c) ultraheli-vooluhulgamõõtur;  
(d) keeris-vooluhulgamõõtur.  
Iga heitgaasi massivoolumõõtur peab vastama punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuetele. Lisaks peab seadme tootja 
tõendama iga heitgaasi massivoolumõõturi tüübi vastavust punktide 7.2.3-7.2.9 spetsifikatsioonidele.  
Heitgaasi massivooluhulka on lubatud arvutada õhu- ja kütusevoolu mõõtmiste põhjal, mis on saadud jälgitavalt 
kalibreeritud anduritelt, kui need vastavad punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuetele, punktis 8 sätestatud mõõtetäp ­
suse nõuetele ja kui saadud heitgaasi massivooluhulk on valideeritud vastavalt 3. liite punktile 4.  
Lisaks on lubatud muud meetodid, millega määratakse heitgaasi massivooluhulk mittevahetult jälgitavate seadmete 
ja signaalide abil, näiteks lihtsustatud massivoolumõõturid või ECU signaalid on lubatud, kui saadud massivoo ­
luhulk vastab punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuetele ja on valideeritud vastavalt 3. liite punktile 4.  
7.2.1.  Kalibreerimise ja kontrollimise standardid  
Heitgaasi massivoolumõõturite mõõtetäpsust kontrollitakse õhu või heitgaasi abil, nt vastavalt kohaldatavale 
standardile, näiteks kalibreeritud heitgaasi massivoolumõõturi või täisvoolu lahjendustunneli abil.  
7.2.2.  Kontrollimise sagedus  
Heitgaasi massivoolumõõturite vastavust punktidele 7.2.3 ja 7.2.9 kontrollitakse maksimaalselt üks aasta enne 
tegelikku katset.  
7.2.3.  Mõõtetäpsus  
Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt EFMi näidu kõrvalekalle vooluhulga kontrollväärtusest ja see ei tohi ületada 
± 2 % näidust või 0,5 % skaala täisvahemikust või ± 1,0 % maksimaalsest vooluhulgast, mille järgi EFM on 
kalibreeritud, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.  
7.2.4.  Kordustäpsus  
Kordustäpsus, mis on määratluse kohaselt teatava nimivoolu 10 korduva reageeringu 2,5kordne standardhälve 
umbes kalibreerimisvahemiku keskel, ei tohi olla üle ± 1 % maksimaalsest voolust, mille järgi EFM on kalibreeritud.  
7.2.5.  Müra  
Müra, mis on määratluse kohaselt nullnäidust kümne standardse kõrvalekalde ruutkeskmise kahekordne väärtus 
mõõdetuna vähemalt 1,0 Hz pideval salvestussagedusel 30 sekundi jooksul, ei tohi olla rohkem kui 2 % maksi ­
maalsest kalibreeritud vooluhulga väärtusest. Kõik 10 mõõteperioodi peavad vahelduma 30sekundilise intervalliga, 
mille jooksul EFMi viiakse maksimaalne kalibreeritud vooluhulk.  
7.2.6.  Nullitriiv  
Nullitriiv on keskmine näit null-vooluhulga puhul vähemalt 30sekundilise ajavahemiku jooksul. Nullitriivi saab 
kontrollida teatatud primaarsete signaalide, nt rõhu alusel. Primaarsete signaalide triiv 4 tunni jooksul peab olema 
väiksem kui ± 2 % primaarse signaali maksimaalsest väärtusest, mis on registreeritud voolu korral, millega EFM on 
kalibreeritud.  
7.2.7.  Mõõteulatuse triiv  
Mõõteulatuse triiv on keskmine näit võrdlusvooluhulgale vähemalt 30sekundilise ajavahemiku jooksul. Mõõteula ­
tuse triivi saab kontrollida teatatud primaarsete signaalide, nt rõhu alusel. Primaarsete signaalide triiv 4 tunni 
jooksul peab olema väiksem kui ± 2 % primaarse signaali maksimaalsest väärtusest, mis on registreeritud voolu 
korral, millega EFM on kalibreeritud.ET L 175/138 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
7.2.8.  Tõusuaeg  
Heitgaasivoo seadmete ja meetodite tõusuaeg peaks olema võimalikult lähedane punktis 4.2.7 sätestatud gaasiana ­
lüsaatorite tõusuajale, kuid ei tohi olla pikem kui 1 sekund.  
7.2.9.  Reageerimisaja kontrollimine  
Heitgaasi massivoolumõõturite reageerimisaeg määratakse parameetrite abil, mis on sarnased neile, mida kasuta ­
takse heitekatses (nt rõhk, vooluhulgad, filtri seaded ja muud reageerimisaja mõjutajad). Reageerimisaja määrami ­
seks lülitatakse gaas ümber vahetult heitgaasi massivoolumõõturi sisselaskeava juures. Gaasivoolu ümberlülitus 
tuleb teha võimalikult kiiresti, kuid soovitatavalt vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatav gaasi vooluhulk peaks 
muutma vooluhulka vähemalt 60 % heitgaasi massivoolumõõturi täisskaala ulatuses. Gaasi vooluhulk registree ­
ritakse. Viitaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub gaasi ümberlülitushetkest ( t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 
10 %-ni lõppnäidust. Tõusuaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %-lt 90 %- 
ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). Reageerimisaeg ( t 90 ) on viitaja ja tõusuaja summa. Heitgaasi massivoolumõõturi reagee ­
rimisaeg ( t 90 ) peab olema ≤ 3 sekundit koos tõusuajaga ( t 90 – t 10 ) ≤ 1 sekund vastavalt punktile 7.2.8.  
8. ANDURID JA LISASEADMED  
Andur ja lisaseadmed, mida kasutatakse, et määrata näiteks temperatuuri, atmosfäärirõhku, ümbritseva õhu 
niiskust, sõiduki kiirust, kütuse vooluhulka või sissevõetava õhu vooluhulka, ei tohi muuta ega ülemääraselt 
mõjutada sõiduki mootori ja heitgaasi järeltöötlussüsteemi talitlust. Andurite ja lisaseadmete mõõtetäpsus peab 
vastama tabeli 4 nõuetele. Tabeli 4 nõuetele vastavust tuleb tõendada seadme tootja täpsustatud ajavahemike 
tagant vastavalt siseauditi korrale või standardile ISO 9000.  
Tabel 4  
Mõõtmisparameetrite täpsusnõuded  
Mõõtmisparameeter  Mõõtetäpsus  
Kütuse vooluhulk (  1 ) ± 1 % näidust (  3 ) 
Õhu vooluhulk (  1 ) ± 2 % näidust  
Sõiduki kiirus (  2 ) ± 1,0 km/h absoluutne  
Temperatuurid ≤ 600 K  ± 2 K absoluutne  
Temperatuurid > 600 K  ± 0,4 % näidust kelvinites  
Ümbritseva õhu rõhk  ± 0,2 kPa absoluutne  
Suhteline niiskus  ± 5 % absoluutne  
Absoluutne niiskus  ± 10 % näidust või 1 gH  2 O/kg kuiva õhku, olenevalt sellest, kumb on 
suurem  
( 1 ) Valikuline heitgaasi massivoolu määramisel 
( 2 ) See nõue kehtib ainult kiirusandurile. Kui sõiduki kiirust kasutatakse selliste parameetrite, nagu kiirendus või kiiruse ja 
positiivse kiirenduse produkt (RPA), kindlaksmääramiseks, peab kiirussignaali täpsus kiirusel üle 3 km/h ja sagedusel 1Hz 
olema 0,1 %. Täpsusnõuet saab täita, kasutades ratta pöörlemiskiiruse andurit. 
( 3 ) Mõõtetäpsus peab olema 0,02 % näidust, kui seda kasutatakse õhu- ja heitgaasi massivooluhulga arvutamiseks kütuse voolust 
vastavalt 4. liite punktile 10.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/139
 
3. liide  
PEMSi ja mittejälgitava heitgaasi massivooluhulga valideerimine  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse nõudeid, mille alusel valideeritakse siirdekatsel PEMSi funktsionaalsus ja mittejälgita ­
vatelt heitgaasi massivoolumõõturitelt saadud või ECU signaalide põhjal arvutatud heitgaasi massivooluhulga 
õigsus.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
% — protsent  
#/km — arv kilomeetri kohta  
a 0 — regressioonisirge vabaliige  
a 1 — regressioonisirge tõus  
g/km — grammi kilomeetri kohta  
Hz — herts  
km — kilomeeter  
m — meeter  
mg/km — milligrammi kilomeetri kohta  
r 2 — determinatsioonikordaja  
x — võrdlussignaali tegelik väärtus  
y — valideeritava signaali tegelik väärtus  
3. PEMSI VALIDEERIMISE KORD  
3.1. PEMSi valideerimise sagedus  
Paigaldatud PEMSi soovitatakse valideerida üks kord iga PEMSi-sõiduki kombinatsiooni kohta kas enne katset või 
pärast katse tegemist.  
3.2. PEMSi valideerimise kord  
3.2.1.  PEMSi paigaldamine  
PEMS paigaldatakse ja valmistatakse ette vastavalt 1. liite nõuetele. Valideerimise ja RDE-katse vahelisel ajaperioodil 
ei tohi PEMSi paigaldust muuta.  
3.2.2.  Katsetingimused  
Valideerimiskatse viiakse võimaluse korral läbi šassii dünamomeetril vastavalt tüübikinnituse tingimustele, järgides 
07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa nõudeid või kasutades muud asjakohast mõõt ­
mismeetodit. Valideerimiskatse soovitatakse läbi viia vastavalt ülemaailmsele ühtlustatud kergsõidukite katsetamise 
tsüklile (WLTC), mis on sätestatud UNECE üldise tehnilise eeskirja nr 15 lisas 1. Ümbritseva õhu temperatuur peab 
olema kõnealuse lisa punktis 5.2 sätestatud vahemikus.  
Soovitav on suunata valideerimiskatse ajal PEMSi abil võetud heitgaasivool tagasi CVSisse. Kui seda ei ole võimalik 
teha, siis tuleb CVSi tulemusi võetud heitgaasi massi osas korrigeerida. Kui heitgaasi massivooluhulk valideeritakse 
heitgaasi massivoolumõõturi abil, siis on soovitav ristkontrollida mõõdetud massivooluhulga näitajaid andurilt või 
ECU-lt saadud andmetega.ET L 175/140 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.3.  Andmete analüüs  
Laboriseadmetega mõõdetud kaugusspetsiifiline koguheide [g/km] arvutatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 83 07- 
seeria muudatuste 4a lisale. PEMSiga mõõdetud heitkogused arvutatakse vastavalt 4. liite punktile 9, summeeritakse 
saasteainete heite kogumassi (g) saamiseks ning jagatakse seejärel katse teekonnaga (km), mis saadakse šassii 
dünamomeetrilt. PEMSi ja referentslaborisüsteemi abil määratud saasteainete kaugusspetsiifilist koguheidet [g/km] 
hinnatakse vastavalt punktis 3.3 sätestatud nõuetele. NO  X -heitkoguste mõõtmise valideerimiseks kasutatakse niis ­
kuse korrigeerimist vastavalt UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a lisa punktile 6.6.5.  
3.3. PEMSi valideerimise lubatud hälbed  
PEMSi valideerimistulemused peavad vastama tabelis 1 esitatud nõuetele. Kui ei suudeta jääda lubatud hälbe 
piiresse, rakendatakse korrigeerivaid meetmeid ja korratakse PEMSi valideerimist.  
Tabel 1  
Lubatud hälbed  
Parameeter (ühik)  Lubatud hälve  
Teekond (km) (  1 ) ±250 m labori kontrollväärtusest  
THC (  2 ) [mg/km]  ±15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
NMHC (  2 ) [mg/km]  ±20 mg/km või 20 % labori kontrollväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
PN (  2 ) (#/km)  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ±150 mg/km või 15 % labori kontrollväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
CO  2 [g/km]  ±10 g/km või 10 % labori kontrollväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
( 1 ) Kohaldatakse ainult juhul, kui sõiduki kiirus määratakse ECU abil. Lubatud hälbe piiresse jäämiseks on lubatud korrigeerida 
ECU sõiduki kiiruse mõõtmisi valideerimiskatse tulemustega. 
( 2 ) Parameeter on kohustuslik ainult juhul, kui mõõtmist nõutakse käesoleva lisa punktis 2.1. 
( 3 ) määratakse veel kindlaks  
4. VALIDEERIMISE KORD MITTEJÄLGITAVATE SEADMETE JA ANDURITE ABIL MÄÄRATUD HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA 
PUHUL  
4.1. Valideerimise sagedus  
Lisaks 2. liite punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuete täitmisele statsionaarsel katsel valideeritakse mittejälgitava 
heitgaasi massivoolumõõturi lineaarsus või mittejälgitavatelt anduritelt või ECU signaalidelt arvutatud heitgaasi 
massivooluhulk siirdekatsel iga katsesõiduki kohta vastavalt kalibreeritud heitgaasi massivoolumõõturile või CVSile. 
Valideerimiskatse korda saab järgida ilma PEMSi paigaldamata, järgides üldjoontes nõudeid, mis on määratletud 
UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a lisas, ja 1. liites määratletud heitgaasi massivoolumõõturite kohta 
käivaid nõudeid.  
4.2. Valideerimismenetlus  
Valideerimine tehakse võimaluse korral šassii dünamomeetril vastavalt tüübikinnituse tingimustele (kui neid on vaja 
kohaldada), järgides UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a lisa nõudeid. Katsetsükkel on ülemaailmne 
ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsükkel (WLTC), mis on sätestatud UNECE üldise tehnilise eeskirja nr 15 1. 
lisas. Võrdlusena kasutatakse jälgitavalt kalibreeritud vooluhulgamõõturit. Ümbritseva õhu temperatuur võib olla 
ükskõik milline temperatuur kõnealuse lisa punktis 5.2 sätestatud vahemikus. Heitgaasi massivoolumõõturi paigal ­
damine ja katse läbiviimine peab vastama käesoleva lisa 1. liite punkti 3.4.3 nõuetele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/141
 
Lineaarsuse valideerimiseks tehakse järgmine arvutuskäik.  
(a) Valideeritava signaali ja võrdlussignaali aega korrigeeritakse vajaduse korral vastavalt 4. liite punktile 3.  
(b) Punktid, mis on alla 10 % maksimaalsest vooluhulga väärtusest, jäetakse edasisest analüüsist välja.  
(c) Konstantsel vähemalt 1,0 Hz sagedusel korreleeritakse valideeritavat signaali ja võrdlussignaali, kasutades kõige 
sobivamat lähendavat võrrandit järgmisel kujul:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kus:  
y on valideeritava signaali tegelik väärtus  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on võrdlussignaali tegelik väärtus  
a 0 on regressioonisirge vabaliige  
Regressiooni standardhälve (SEE) üleminekul  y-väärtuselt  x-väärtusele ja determinatsioonikordaja (r  2 ) arvuta ­
takse iga mõõtmisparameetri ja -süsteemi jaoks.  
(d) Lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama tabelis 2 esitatud nõuetele.  
4.3. Nõuded  
Tabelis 2 esitatud lineaarsusnõudeid tuleb täita. Kui ei suudeta jääda lubatud hälbe piiresse, tuleb rakendada 
korrigeerivaid meetmeid ja korrata valideerimist.  
Tabel 2  
Arvutatud ja mõõdetud heitgaasi massivoolu lineaarsusnõuded  
Mõõtmisparameeter/-süsteem  a  0 Tõus a  1 Standardviga 
SEE Determinatsioonikor ­
daja 
r 2 
Heitgaasi massivooluhulk  0,0 ±3,0 kg/h  1,00 ±0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90ET L 175/142 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4. liide  
Heitkoguste määramine  
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites kirjeldatakse korda, kuidas määrata hetkemassi ja tahkete osakeste arvu (g/s; #/s), mida kasutatakse 
hiljem RDE katsesõidu hindamiseks ja lõpliku heitetulemuse arvutamiseks, vastavalt 5. ja 6. liites kirjeldatule.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
% — protsent  
< — väiksem kui  
#/s — arv sekundi kohta  
α — vesiniku molaarsuhe (H/C)  
β — süsiniku molaarsuhe (C/C)  
γ — väävli molaarsuhe (S/C)  
δ — lämmastiku molaarsuhe (N/C)  
Δt t,i — analüsaatori ülekandeaeg t (s)  
Δt t,m — heitgaasi massivoolumõõturi ülekandeaeg t (s)  
ε — hapniku molaarsuhe (O/C)  
ρ e — heitgaasi tihedus  
ρ gaas — heitgaasi gaasilise komponendi tihedus  
λ — õhu ülejäägi suhtarv  
λ i — õhu hetkeülejäägi suhtarv  
A/F  st — stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe [kg/kg]  
°C — kraadi Celsiuse järgi  
c CH4 — metaani kontsentratsioon  
c CO — kuiva CO kontsentratsioon [%]  
c CO2 — kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c kuiv — saasteaine kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm või mahuprotsent  
c gaas,i  — heitgaasi gaasikomponendi hetkekontsentratsioon [ppm]  
c HCw — niiske HC kontsentratsioon [ppm]  
c HC(w/NMC)  — on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 voolamisel läbi läbi NMC (ppmC  1 ) 
c HC(w/oNMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 möödavoolu puhul NMCst (ppmC  1 ) 
c i,c — komponendi  i ajaga korrigeeritud kontsentratsioon [ppm]  
c i,r — komponendi  i [ppm] kontsentratsioon heitgaasis  
c NMHC  — mittemetaansete süsivesinike kontsentratsioon  
c wet — saasteaine kontsentratsioon niiskes heitgaasis, ppm või mahuprotsentET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/143
 
E E — etaani efektiivsus  
E M — metaani efektiivsus  
g — gramm  
g/s — grammi sekundi kohta  
H a — siseneva õhuvoolu niiskus (g vett kg kuiva õhu kohta)  
i — mõõtmise number  
kg — kilogramm  
kg/h — kilogrammi tunni kohta  
kg/s — kilogrammi sekundi kohta  
k w — kuivalt niiskele ülemineku tegur  
m — meeter  
m gaas,i  — heitgaasi gaasikomponendi mass [g/s]  
q maw,i — siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q m,c — ajaga korrigeeritud heitgaasi massivooluhulk [kg/s]  
q mew,i — heitgaasi massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q mf,i — kütuse massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q m,r — lahjendamata heitgaasi massivooluhulk [kg/s]  
r — ristkorrelatsiooni kordaja  
r 2 — determinatsioonikordaja  
r h — süsivesiniku kalibreerimistegur  
p/min — pööret minutis  
s — sekund  
u gaas — heitgaasi gaasikomponendi  u-väärtus  
3. PARAMEETRITE AJALINE KORRIGEERIMINE  
Kaugusspetsiifiliste heitkoguste õigeks arvutamiseks viiakse registreeritud komponentide kontsentratsioonide, heit ­
gaasi massivooluhulga, sõiduki kiiruse ja muude sõiduki andmete kõverad ajalisse vastavusse. Ajalise korrigeerimise 
hõlbustamiseks tuleb ajalisse vastavusse viidavad andmed registreerida kas ühes andmesalvestusseadmes või kasu ­
tada sünkroniseeritud ajatemplit vastavalt 1. liite punktile 5.1. Parameetrite ajaline korrigeerimine ja vastavusse 
viimine peab toimuma punktides 3.1–3.3 kirjeldatud järjestuses.  
3.1. Komponentide kontsentratsioonide ajaline korrigeerimine  
Kõigi komponentide kontsentratsioonide registreeritud kõverad viiakse ajaliselt vastavusse, kasutades pöördnihuta ­
mist vastavalt analüsaatorite ülekandeaegadele. Analüsaatorite ülekandeaeg määratakse vastavalt 2. liite punktile 
4.4. 
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
kus:  
c i,c on komponendi i ajaliselt korrigeeritud kontsentratsioon kui aja  t funktsioon  
c i,r on komponendi i lahjendamata kontsentratsioon kui aja  t funktsioon  
Δt t,i on analüsaatori mõõtekomponendi i ülekandeaeg tET L 175/144 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2. Heitgaasi massivooluhulga ajaline korrigeerimine  
Heitgaasi vooluhulgamõõturiga mõõdetud heitgaasi massivooluhulk viiakse ajaliselt vastavusse, kasutades pöördni ­
hutamist vastavalt heitgaasi massivoolumõõturi ülekandeajale. Massivoolumõõturi ülekandeaeg määratakse vastavalt 
2. liite punktile 4.4.9:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
kus:  
q m,c on ajaliselt korrigeeritud heitgaasi massivooluhulk kui aja  t funktsioon  
q m,r on lahjendamata heitgaasi massivooluhulk kui aja t funktsioon  
Δt t,m on heitgaasi massivoolumõõturi ülekandeaeg t  
Kui heitgaasi massivooluhulk määratakse ECU andmete või anduri abil, siis arvestatakse täiendavat ülekandeaega, 
mis saadakse arvutatud heitgaasi massivooluhulga ja vastavalt 3. liite punktile 4 mõõdetud heitgaasi massivoo ­
luhulga vahelise ristkorrelatsiooniga.  
3.3. Sõiduki andmete ajaline korrigeerimine  
Muud anduri või ECU abil saadud andmed viiakse ristkorrelatsiooni abil sobivate heiteandmetega (nt komponen ­
tide kontsentratsioonid) ajalisse vastavusse.  
3.3.1.  Sõiduki kiirus erinevatest allikatest  
Sõiduki kiiruse viimiseks ajalisse vastavusse heitgaasi massivooluhulgaga tuleb kõigepealt leida üks kehtiv kiiruse 
kõver. Kui sõiduki kiirus saadakse mitmest allikast (nt GPS, andur või ECU), siis viiakse kiiruse väärtused ristkor ­
relatsiooni teel ajalisse vastavusse.  
3.3.2.  Sõiduki kiirus ja heitgaasi massivooluhulk  
Sõiduki kiirus viiakse ajalisse vastavusse heitgaasi massivooluhulgaga, kasutades ristkorrelatsiooni heitgaasi massi ­
vooluhulga ning sõiduki kiiruse ja positiivse kiirenduse produkti vahel.  
3.3.3.  Täiendavad signaalid  
Kui signaali väärtused muutuvad aeglaselt ja väikeses väärtusvahemikus, nt ümbritseva õhu temperatuur, siis ei pea 
neid ajaliselt korrigeerima.  
4. KÜLMKÄIVITUS  
Külmkäivitus kestab esimesed 5 minutit pärast sisepõlemismootori algset käivitust. Kui jahutusvedeliku tempera ­
tuuri on võimalik usaldusväärselt määrata, siis lõpeb külmkäivitus, kui jahutusvedelik saavutab esimest korda 
temperatuuri 343 K (70 °C), kuid mitte hiljem kui 5 minutit pärast mootori algset käivitamist. Külmkäivitusheide 
registreeritakse.  
5. HEITKOGUSTE MÕÕTMINE SEISKUNUD MOOTORI PUHUL  
Registreeritakse kõik hetkeheite või heitgaasivoolu mõõtmised, mis on saadud ajal, mil sisepõlemismootor ei tööta. 
Hiljem nullitakse registreeritud väärtused andmete järeltöötluse eraldi etapina. Sisepõlemismootor loetakse väljalü ­
litatuks, kui kehtivad kaks kriteeriumi järgmistest: mootori registreeritud kiirus on < 50 p/min; heitgaasi massivoo ­
luhulk on mõõdetud tasemel < 3 kg/h; mõõdetud heitgaasi massivooluhulk langeb tasemeni < 15 % statsionaarsest 
heitgaasi massivooluhulgast mootori tühikäigul.  
6. SÕIDUKI KÕRGUST MEREPINNAST KÄSITLEVATE ANDMETE ÜHILDUVUSE KONTROLLIMINE  
Kui on põhjendatud kahtlusi, et teekond läbiti suuremal kõrgusel merepinnast kui lubatud käesoleva lisa punktis 
5.2 ja kui kõrgust merepinnast mõõdeti üksnes GPSi abil, siis kontrollitakse GPSi kõrgusandmete ühilduvust ja 
vajaduse korral neid korrigeeritakse. Andmete ühilduvust kontrollitakse GPSi abil saadud laiuskraadi-, pikkuskraadi- 
ja kõrgusandmeid võrreldes, kusjuures kõrgust merepinnast näidatakse digitaalsel maapinna kõrgusmudelil või 
sobiva mõõtkavaga topograafilisel kaardil. Mõõtmised, mille kõrvalekalle topograafilisel kaardil kirjeldatud kõrgu ­
sest on rohkem kui 40 m, korrigeeritakse käsitsi ja markeeritakse.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/145
 
7. GPSI SÕIDUKI KIIRUSE ÜHILDUVUSE KONTROLLIMINE  
GPSi abil määratud sõiduki kiiruse ühilduvuse kontrollimiseks arvutatakse teekonna kogupikkus ja võrreldakse seda 
kas andurilt, valideeritud ECU-lt või alternatiivina digitaalsest teedevõrgust või topograafiliselt kaardilt saadud 
võrdlusmõõtmistega. GPSi andmetes tuleb enne ühilduvuse kontrollimist parandada ilmsed vead, nt kasutades 
pimenavigatsiooni. Ilma parandusteta originaalfail hoitakse alles ja kõik andmetes tehtud parandused märgistatakse. 
Parandatud andmed ei tohi ületada katkematut ajaperioodi 120 s või kokku 300 s. Parandatud GPS-andmete 
põhjal arvutatud teekonna kogupikkus ei tohi kontrollväärtusest erineda rohkem kui 4 %. Kui GPS-andmed ei vasta 
nendele nõuetele ja ühtegi teist usaldusväärset kiiruse mõõtmise allikat ei ole võimalik kasutada, siis loetakse katse 
kehtetuks.  
8. HEITKOGUSTE KORRIGEERIMINE  
8.1. Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid  
Kui heide on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõdetud kontsentratsioon vastavaks niiske heitgaasi 
mõõtmistulemusele järgmise valemi abil:  
kus:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet on saasteaine kontsentratsioon niiskes heitgaasis (ppm või mahuprotsent)  
c dry on saasteaine kontsentratsioon kuivas heitgaasis (ppm või mahuprotsent)  
k w on kuivalt niiskele ülemineku tegur  
K w arvutamiseks kasutatakse järgmist võrrandit:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
kus:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
kus:  
H a on siseneva õhu niiskus, (g vett kg kuiva õhu kohta)  
c CO2 on kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c CO on kuiva CO kontsentratsioon [%]  
α on vesiniku molaarsuhe  
8.2. NOx korrigeerimine ümbritseva niiskuse ja temperatuuri suhtes  
NO  x -heitkoguseid ei pea korrigeerima ümbritseva õhu temperatuuri ja niiskuse suhtes.  
9. HEITGAASI HETKEKOMPONENTIDE MÄÄRAMINE  
9.1. Sissejuhatus  
Lahjendamata heitgaasis sisalduvaid heitekomponente mõõdetakse 2. liites kirjeldatud mõõte- ja proovivõtuanalü ­
saatoritega. Asjakohaste komponentide lahjendamata kontsentratsioonid mõõdetakse vastavalt 1. liitele. Andmeid 
korrigeeritakse ajaliselt ja viiakse vastavusse punktiga 3.  
9.2. NMHC- ja CH  4 -kontsentratsioonide arvutamine  
Kui metaanisisaldust mõõdetakse NMC-FID abil, siis sõltub NMHC arvutamine kalibreerimisgaasist/-meetodist, mida 
kasutatakse nullpunkti/mõõtevahemiku kalibreerimiseks. Kui FID-d kasutatakse THC mõõtmiseks ilma NMCta, siis 
kalibreeritakse see tavapärasel viisil propaani ja õhuga või propaani ja N  2 -ga. Pärast NMC-d paikneva FID kalibree ­
rimiseks on lubatud kasutada järgmisi meetodeid:ET L 175/146 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
a) propaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas juhitakse NMCst mööda;  
b) metaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas läbib NMC.  
Soovitatakse tungivalt kalibreerida metaani FID, nii et metaan ja õhk läbivad NMC.  
CH  4 - ja NMCH-kontsentratsioon arvutatakse meetodi a puhul järgmiselt:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
CH  4 - ja NMCH-kontsentratsioon arvutatakse meetodi b puhul järgmiselt:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
kus:  
c HC(w/oNMC)  on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 möödavoolu puhul NMCst (ppmC  1 ) 
c HC(w/NMC)  on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 voolamisel läbi NMC (ppmC  1 ) 
r h on süsivesiniku kalibreerimistegur, mis on määratud vastavalt 2. liite punkti 4.3.3 alapunktile b  
E M on metaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite punkti 4.3.4 alapunktile a  
E E on etaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite punkti 4.3.4 alapunktile b  
Kui metaani FID kalibreeritakse läbi eraldaja (meetod b), siis on metaani muundamise efektiivsus, mis on määratud 
vastavalt 2. liite punkti 4.3.4 alapunktile a, null. NMHC massi arvutamisel kasutatav tihedus peab olema võrdne 
kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K ja 101,325 kPa juures ning see sõltub kütusest.  
10. HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA MÄÄRAMINE  
10.1.  Sissejuhatus  
Massiheite hetkeväärtuse arvutamiseks vastavalt punktidele 11 ja 12 on vaja määrata heitgaasi massivooluhulk. 
Heitgaasi massivooluhulk määratakse ühe 2. liite punktis 7.2 sätestatud otsese mõõtmise meetodiga. Alternatiivselt 
on lubatud arvutada heitgaasi massivooluhulk vastavalt punktides 10.2–10.4 kirjeldatule.  
10.2.  Õhu massivooluhulgal ja kütuse massivooluhulgal põhinev arvutusmeetod  
Heitgaasi massivoolu hetkkiiruse saab arvutada õhu massivooluhulgast ja kütuse massivooluhulgast järgmiselt:  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
kus:  
q mew,i on heitgaasi massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q maw,i on siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q mf,i on kütuse massivoolu hetkkiirus [kg/s]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/147
 
Kui õhu massivooluhulk ja kütuse massivooluhulk või heitgaasi massivooluhulk määratakse ECU salvestuse abil, 
siis peab arvutatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus vastama lineaarsusnõuetele, mis on heitgaasi massivooluhulga 
jaoks sätestatud 2. liite punktis 3, ja valideerimisnõuetele, mis on sätestatud 3. liite punktis 4.3.  
10.3.  Õhu massivoolu ning õhu ja kütuse suhtel põhinev arvutusmeetod  
Heitgaasi massivoolu hetkkiiruse saab arvutada õhu massivooluhulgast ning õhu ja kütuse suhtest järgmiselt:  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
kus:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
kus:  
q maw,i on siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
A/F  st on stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe [kg/kg]  
λ i on õhu hetkeülejäägi suhtarv  
c CO2 on kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c CO on kuiva CO kontsentratsioon [ppm]  
c HCw on niiske HC kontsentratsioon [ppm]  
α on vesiniku molaarsuhe (H/C)  
β on süsiniku molaarsuhe (C/C)  
γ on väävli molaarsuhe (S/C)  
δ on lämmastiku molaarsuhe (N/C)  
ε on hapniku molaarsuhe (O/C)  
Koefitsientidega viidatakse kütusele C  β H α O ε N δ S γ , kui  β = 1 süsinikupõhiste kütuste puhul. HC-heite kontsent ­
ratsioon on tavaliselt väike ja seda ei pea  λ i arvutamisel arvestama.  
Kui õhu massivooluhulk ning õhu ja kütuse suhe määratakse ECU salvestuse abil, siis peab arvutatud heitgaasi 
massivoolu hetkkiirus vastama lineaarsusnõuetele, mis on heitgaasi massivooluhulga jaoks sätestatud 2. liite punk ­
tis, 3 ja valideerimisnõuetele, mis on sätestatud 3. liite punktis 4.3.  
10.4.  Kütuse massivoolu ning õhu ja kütuse suhtel põhinevarvutusmeetod  
Heitgaasi hetkelise massivooluhulga saab arvutada kütusevoolust ning õhu ja kütuse suhtest (arvutatakse, kasutades 
A/F  st ja λ i vastavalt punktile 10.3) järgmiselt:  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Arvutatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus peab vastama lineaarsusnõuetele, mis on heitgaasi massivooluhulga jaoks 
sätestatud 2. liite punktis 3, ja valideerimisnõuetele, mis on sätestatud 3. liite punktis 4.3.ET L 175/148 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
11. GAASILISTE KOMPONENTIDE MASSIHEITE HETKEVÄÄRTUSE ARVUTAMINE  
Saasteainete massiheite [g/s] hetkeväärtust mõõdetakse, korrutades kaalumisel oleva saasteaine hetkekontsentrat ­
siooni [g/s] heitgaasi massivoolu hetkkiirusega [kg/s], mõlemat korrigeeritakse ülekandeajaga ja viiakse sellega 
vastavusse, ning tabelis 1 esitatud vastava  u-väärtusega. Kui mõõtmised toimuvad kuiva aine alusel, siis enne 
mis tahes järgmise arvutuse tegemist kasutatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste parandamiseks punktile 8.1 
vastavat kuivalt gaasile niiskele gaasile ülemineku tegurit. Vajaduse korral lisatakse kõikides järgmistes andmete 
hindamistes negatiivsed heite hetkeväärtused. Analüsaatori, vooluhulgamõõturi, anduri või ECU teatatud heite 
hetkeväärtuse [g/s] arvutamisel kasutatakse parameetrite väärtusi. Kasutatakse järgmist valemit:  
kus:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gaas,i  on heitgaasi gaasikomponendi mass [g/s]  
u gaas on heitgaasi gaasikomponendi tiheduse ja heitgaasi üldtiheduse suhe vastavalt tabelile 1  
c gaas,i  on heitgaasi gaasikomponendi mõõdetud kontsentratsioon heitgaasis [ppm]  
q mew,i on heitgaasi massivoolu mõõdetud kiirus [kg/s]  
gaas  on vastav komponent  
i mõõtmise number  
Tabel 1  
Lahjendamata heitgaasi  u-väärtused, mis kirjeldavad heitgaasi komponendi või saasteaine  i tiheduse (kg/m  3 ) 
ja heitgaasi tiheduse (kg/m  3 ) suhet  ( 6 ) 
Kütus  ρ e [kg/m  3 ] Komponent või saasteaine i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gaas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gaas ( 2 ), (  6 ) 
Diisel (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanool (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propaan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butaan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bensiin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanool (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) sõltuvalt kütusest 
( 2 ) tingimustes, kus  λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u-väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC leitakse CH  2,93 põhjal (THC leidmiseks kasutatakse CH  4 jaoks antud koefitsienti  u gaas ) 
( 5 ) u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C  3 = 70–90 %; C  4 = 10–30 % 
( 6 ) u gaas on ühikuta parameeter;  u gaas väärtused hõlmavad ühikute teisendamist, et tagada, et konkreetse füüsikalise ühiku abil, nt 
g/s, saadakse heite hetkeväärtusedET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/149
 
12. TAHKETE OSAKESTE HETKEARVU ARVUTAMINE  
Käesolevas osas määratakse kindlaks tahkete osakeste hetkearvu arvutamiseks esitatavad nõuded, mida hakatakse 
kohaldama siis, kui nende mõõtmine muutub kohustuslikuks.  
13. ARUANDLUS JA ANDMEVAHETUS  
Mõõtesüsteemide ja andmete hindamise tarkvara vahel vahetatakse andmeid standardse aruandlusfailiga, mis on 
sätestatud 8. liite punktis 2. Andmete eeltöötlus (nt ajaline korrigeerimine vastavalt punktile 3 või GPSi sõiduki 
kiiruse signaali parandamine vastavalt punktile 7) toimub mõõteseadmete kontrolltarkvara abil ja see lõpetatakse 
enne aruandlusfaili koostamist. Kui andmeid korrigeeritakse või töödeldakse enne aruandlusfaili sisestamist, siis 
tuleb hoida alles algsed töötlemata andmed kvaliteedi tagamiseks ja kontrollimiseks. Vahepealsete väärtuste ümar ­
damine ei ole lubatud.ET L 175/150 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5. liide  
Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva 
keskmistamise meetod)  
1. SISSEJUHATUS  
Libiseva keskmistamise meetod aitab mõista tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid (real-driving emissions, RDE) 
katses, mis teostatakse etteantud skaalal. Katse on jagatud alljaotisteks (akendeks) ja katsejärgse statistilise töötluse 
eesmärk on teha kindlaks, millised aknad sobivad RDE näitajate hindamiseks.  
Akende nn normaalsust hinnatakse, võrreldes nende CO  2 kaugusspetsiifilist heidet (  1 ) võrdluskõveraga. Katse on 
täielik, kui see sisaldab piisavalt normaalseid aknaid, mis hõlmavad erinevaid kiirusalasid (linnas, asulavälisel teel, 
kiirteel).  
1. etapp Andmete segmentimine ja külmkäivituse heitkoguste väljaarvamine (4. liite punkt 4);  
2. etapp Heitkoguste arvutamine alamfunktsioonide ehk akende abil (punkt 3.1);  
3. etapp Normaalsete akende tuvastamine (punkt 4);  
4. etapp Teekonna täielikkuse ja normaalsuse kontrollimine (punkt 5);  
5. etapp Heitkoguste arvutamine normaalsete akende abil (punkt 6).  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
Indeksiga (i) viidatakse ajasammule  
Indeksiga (j) viidatakse aknale  
Indeksiga (k) viidatakse kategooriale (t = kokku, u = linnasõit, r = sõit asulavälisel teel, m = kiirteesõit) või CO  2 - 
tunnuskõverale (cc)  
Indeksiga „gas“ viidatakse reguleeritud heitgaaside komponentidele (nt NO  x , CO, PN)  
Δ – erinevus  
≥ – suurem või võrdne  
# – number  
% – protsent  
≤ – väiksem või võrdne  
a 1 , b 1 – CO  2 -tunnuskõvera näitajad  
a 2 , b 2 – CO  2 -tunnuskõvera näitajad  
d j – aknaga  j hõlmatud vahemaa  j (km)  
f k – linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu osade kaalutegurid  
h – akende kaugus CO  2 -tunnuskõverast (%)ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/151  
( 1 ) Hübriidide puhul teisendatakse kogu energiatarbimine CO  2 -ks. Teisendamise reegleid tutvustatakse teises etapis.
 h j – akna j kaugus CO  2 -tunnuskõverast (%)  
h k – linna-, asulavälise tee ja kiirteeosade ning kogu teekonna raskusastme indeks  
k 11 , k 12 – kaalutegurid  
k 21 , k 21 – kaalutegurid  
M CO2,ref  – CO  2 võrdlusmass (g)  
M gas – heitgaasi gaasikomponendi mass või osakeste arv (g) või (#)  
M gas,j – heitgaasi gaasikomponendi mass või osakeste arv aknas j (g) või (#)  
M gas,d – heitgaasi gaasikomponendi kaugusspetsiifiline heitkogus (g/km) või (#/km)  
M gas,d,j  – heitgaasi gaasikomponendi kaugusspetsiifiline heitkogus aknas j (g/km) või (#/km)  
N k – linna-, asulavälise ja kiirteeosade akende arv  
P 1 , P 2 , P 3 – võrdluspunktid  
t – aeg (s)  
t 1,j – keskmistamise akna j esimene sekund (s)  
t 2,j – keskmistamise akna j viimane sekund (s)  
t i – aeg kokku ajasammul i [s]  
t i,j – aeg kokku ajasammul  i, arvestades akent  j (s) 
tol 1 – sõiduki CO  2 -tunnuskõvera primaarne lubatud hälve (%)  
tol 2 – sõiduki CO  2 -tunnuskõvera sekundaarne lubatud hälve (%)  
t t – katse kestus (s)  
v – sõiduki kiirus (km/h)  
v – akende keskmine kiirus (km/h)  
v i – sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
v j – sõiduki keskmine kiirus aknas j (km/h)  
v P1 ¼ 19 km=h – WLTP-tsükli väikese kiiruse faasi keskmine kiirusET L 175/152 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – WLTP-tsükli suure kiiruse faasi keskmine kiirus  
v P3 ¼ 92,3  km=h – WLTP-tsükli eriti suure kiiruse faasi keskmine kiirus  
w – akende kaalutegur  
w j – -akna j kaalutegur  
3. LIBISEVA KESKMISTAMISE AKNAD  
3.1. Keskmistamise akende mõiste  
Vastavalt 4. liitele arvutatud heitkoguste hetkeväärtused integreeritakse libiseva keskmistamise akna meetodi abil, 
lähtudes CO  2 võrdlusmassist. Arvutuspõhimõte on järgmine. Heitemasse ei arvutata kogu andmehulga kohta, vaid 
kogu andmehulga alamhulkade kohta; alamhulkade pikkus määratakse selliselt, et need vastavad CO  2 massile, mida 
sõiduk tekitab laboratoorse võrdlustsükli jooksul. Libisev keskmine arvutatakse vastavalt aja juurdekasvule Δt, mis 
vastab andmevõtu sagedusele. Heitkoguste andmete keskmistamiseks kasutatavaid alamhulki nimetatakse „keskmis ­
tamise akendeks“. Selles punktis kirjeldatud arvutuskäiku võib rakendada alates viimasest punktist (tagasisuund) või 
alates esimesest punktist (edasisuund).  
CO  2 massi, heitkoguste ja keskmistamise akende kauguse arvutamisel ei arvestata järgmiseid andmeid:  
— instrumentide perioodiline kontrollimine ja/või nullitriivi kontrollimine;  
— vastavalt 4. liite punktile 4.4 määratletud külmkäivitamise heitkogused;  
— sõiduki teekonnakiirus < 1 km/h;  
— katse osa, mille ajal sisepõlemismootor on välja lülitatud.  
Heitkoguste mass (või osakeste arv)  M  gas,j määratakse kindlaks, integreerides heite hetkeväärtused g/s (või #/s PN 
puhul), mis arvutatakse vastavalt 4. liitele.  
Joonis 1  
Sõiduki kiiruse ja aja suhe – sõiduki keskmistatud heitkoguste ja aja suhe, alates esimesest keskmistamise 
aknast
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/153
 
Joonis 2  
CO  2 massi määramine keskmistamise akende põhjal
  
Keskmistamise akna j kestus  ðt 2;j Ä t 1;j Þ määratakse järgmiselt.  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
kus:  
M CO  2 ðt i;j Þ on CO  2 mass mõõdetuna katse alguse ja aja  (t 2,j ) vahel, (g);  
M CO  2;ref on pool CO  2 massist (g), mille sõiduk tekitab ülemaailmses ühtlustatud kergsõidukite katsetamise 
tsüklis (WLTC), mida on kirjeldatud UNECE eeskirjas nr 15 – kergsõidukite ülemaailmne ühtlustatud 
katsemenetlus (ECE/TRANS/180/Add.15; I katsetüüp, sh külmkäivitus);  
t 2,j valitakse järgmiselt.  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
kus Δt on andmevõtu periood.  
CO  2 massid arvutatakse akendes, integreerides heite hetkeväärtused, mis on arvutatud vastavalt selle lisa 4. liitele.  
3.2. Akna heitkoguste ja keskmiste arvutamine  
Iga vastavalt punktile 3.1 määratud akna kohta tehakse järgmised arvutused:  
— kaugusspetsiifiline heide  M  gas,d,j  kõigi selles lisas täpsustatud saasteainete kohta;  
— kaugusspetsiifiline CO  2 heide  M  CO2,d,j  ; 
— sõiduki keskmine kiirus  v jET L 175/154 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4. AKENDE HINDAMINE  
4.1. Sissejuhatus  
Katsesõiduki võrdlevad dünaamilised tingimused saadakse tüübi kinnitamise ajal mõõdetud sõiduki CO  2 heitko ­
guste ja keskmise kiiruse suhtest ja sellele viidatakse kui sõiduki CO  2 iseloomulikule kõverale.  
Kaugusspetsiifiliste CO  2 heitkoguste saamiseks katsetatakse sõidukit veojõustendil vastavalt maanteekoormuse 
seadetele, mis on sätestatud UNECE tehnilise eeskirja nr 15 – Ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite katsemenetlus 
(ECE/TRANS/180/Add.15) 4. lisas. Sõidutakistuses ei võeta arvesse sõidukile RDE-katse ajal lisatud massi, nagu 
kaassõitja ja PEMSi varustus.  
4.2. CO  2 tunnuskõvera võrdluspunktid  
Kõvera määramiseks vajalikud võrdluspunktid  P 1, P 2 ja P 3 arvutatakse järgmiselt.  
4.2.1.  Punkt P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (WLTP-tsükli väikese kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 1 = sõiduki CO  2 heitkogused WLTP-tsükli väikese kiiruse faasis × 1,2 (g/km)  
4.2.2.  Punkt P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (WLTP-tsükli suure kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 2 = sõiduki CO  2 heitkogused WLTP-tsükli suure kiiruse faasis × 1,1 (g/km)  
4.2.4.  Punkt P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (WLTP-tsükli eriti suure kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 3 = sõiduki CO  2 heitkogused WLTP-tsükli eriti suure kiiruse faasis × 1,05 (g/km)  
4.3. CO  2 tunnuskõvera määratlus  
Punktis 4.2 määratletud võrdluspunktide abil arvutatakse CO  2 -heite tunnuskõver keskmise kiiruse funktsioonina, 
kasutades kaht lineaarset jaotist ( P 1 , P 2 ja (P 2 , P 3 ). Jaotis ( P 2 , P 3 ) on piiratud kiirusega 145 km/h sõiduki kiirusteljel. 
Tunnuskõver määratakse järgmiste valemitega.  
Jaotis ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
with:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
and:  b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Jaotis ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
with:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
and:  b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/155
 
Joonis 3  
Sõiduki CO  2 -tunnuskõver
  
4.4. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu aknad  
4.4.1. Linnasõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised teekonnakiirused  v j , mis on väiksemad kui 45 km/h.  
4.4.2. Asulavälise sõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised teekonnakiirused  v j , mis on suuremad kui 45 km/h või 
sellega võrdsed ja väiksemad kui 80 km/h.  
4.4.3. Kiirteesõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised teekonnakiirused  v j , mis on suuremad kui 80 km/h või 
sellega võrdsed ja väiksemad kui 145 km/h.  
Joonis 4  
Sõiduki CO  2 -tunnuskõver: linna-, asulavälise ja kiirteesõidu määratlused
  
5. TEEKONNA TÄIELIKKUSE JA NORMAALSUSE KONTROLLIMINE  
5.1. Sõiduki CO  2 -tunnuskõvera lubatud hälve  
Sõiduki CO  2 -tunnuskõvera primaarne ja sekundaarne lubatud hälve on vastavalt  tol  1 = 25 %ja  tol  2 = 50 %.ET L 175/156 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5.2. Katse täielikkuse kontrollimine  
Katse on täielik, kui see sisaldab vähemalt 15 % linna-, asulavälise ja kiirteesõidu aknaid akende koguarvust.  
5.3. Katse normaalsuse kontrollimine  
Katse on normaalne, kui vähemalt 50 % linna-, asulavälise ja kiirteesõidu akendest jäävad tunnuskõvera primaarse 
lubatud hälbe piiridesse.  
Kui ettenähtud miinimumnõue 50 % ei ole täidetud, siis võib ülemist positiivset lubatud hälvet  tol  1 suurendada 1 
protsendipunkti kaupa, kuni saavutatakse 50 % akna normaalsest sihtmärgist. Seda meetodit kasutades ei tohi  tol  1 
ületada kunagi 30 %.  
6. HEITKOGUSTE ARVUTAMINE  
6.1. Kaalutud kaugusspetsiifiliste heitkoguste arvutamine  
Heitkogused arvutatakse kaalutud keskmisena akende kaugusspetsiifilistest heitkogustest iga linna-, asulavälise ja 
kiirteesõidu kategooria ning kogu teekonna kohta eraldi.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Iga akna kaalutegur  w j määratakse järgmiselt:  
kui M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
siis w j ¼ 1 
kui 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
siis w j ¼ k 11 h j þ k 12 
kusjuures  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
ja k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
kui 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
siis w j ¼ k 21 h j þ k 22 
kusjuures  k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ja k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
kui 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
või 
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
siis w j ¼ 0ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/157
 
kus:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
Joonis 5  
Keskmistamise akna kaalumisfunktsioon
  
6.2. Raskusastme indeksi arvutamine  
Raskusastme indeksid arvutatakse linna-, asulavälise ja kiirteesõidu kategooriate  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
ja kogu teekonna kohta eraldi:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
kus ƒ  u , ƒ r ƒ m on vastavalt 0,34, 0,33 ja 0,33.  
6.3. Kogu teekonna heitkoguste arvutamine  
Vastavalt punktile 6.1 arvutatud kaalutud kaugusspetsiifiliste heitkoguste abil arvutatakse kaugusspetsiifilised heit ­
kogused (mg/km) kogu teekonna iga gaasilise saasteaine kohta järgmiselt:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
ja osakeste arvu kohta:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
kus ƒ  u , ƒ r ƒ m on vastavalt 0,34, 0,33 ja 0,33.ET L 175/158 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
7. ARVULISED NÄITED  
7.1. Keskmistamise akna arvutused  
Tabel 1  
Arvutuskäigu põhiseaded  
M CO2,ref  (g) 610  
Keskmistamise akna arvutamise suund  Edasisuund  
Omandamise sagedus (Hz)  1  
Joonisel 6 on näidatud, kuidas keskmistamise aknad määratakse vastavalt PEMSi abil maanteesõidukatse käigus 
registreeritud andmetele. Selguse huvides on näidatud ainult teekonna esimesed 1 200 sekundit.  
Sekundid 0–43 ning 81–86 on välja jäetud, kuna sõiduki kiirus on null.  
Esimene keskmistamise aken algab sekundil  t 1,1 = 0 s ja lõpeb sekundil  t 2,1 = 524 s (tabel 3).  
Joonis 6  
CO  2 heite hetkeväärtused, mis on registreeritud PEMSi maanteesõidukatse käigus ajafunktsioonina. Rist ­
külikukujulised raamid näitavad j-nda akna kestust. Andmesari „Kehtiv=100 / Kehtetu=0“ näitab sekund ­
haaval analüüsist välja jäetavaid andmeid.
  
7.2. Akende hindamine  
Tabel 2  
CO  2 -tunnuskõvera arvutusseaded  
CO  2 WLTC väikese kiiruse faas × 1,2 (P  1 ) (g/km)  154  
CO  2 WLTC suure kiiruse faas × 1,1 (P  2 ) (g/km)  96  
CO  2 WLTC eriti suure kiiruse faas × 1,05 (P  3 ) (g/km)  120  
Võrdluspunkt  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/159
 
CO  2 -tunnuskõver määratletakse järgmiselt.  
Jaotis ( P 1 , P 2 ) 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kusjuures 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56:6 Ä 19:0Þ ¼ Ä 58 
37:6 ¼ Ä1:543  
b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Jaotis ( P 2 , P 3 ) 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kusjuures 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92:3 Ä 56:6Þ ¼ 24 
35:7 ¼ 0:672  
kusjuures  b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Kaalutegurid arvutatakse ja aknad liigitatakse linna-, asulavälise ja kiirteesõidu akendeks näiteks järgmiselt.  
Aken #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Akna keskmine kiirus on väiksem kui 45 km/h, seega on tegemist linnasõidu aknaga.  
Tunnuskõver:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Järgmise kontrollimine:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Tulemus:  w 45 ¼ 1 
Aken #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Akna keskmine kiirus on suurem kui 45 km/h, kuid väiksem kui 80 km/h, seega on tegemist asulavälise sõidu 
aknaga.ET L 175/160 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Tunnuskõver:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Järgmise kontrollimine:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Tulemus:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tabel 3  
Arvandmed heitkoguste kohta  
Aken 
(#) t 1,j 
(s) t 2;j Ä Δt 
(s) t 2,j 
(s) M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
(g) M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
(g) 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/161
 
Aken 
(#) t 1,j 
(s) t 2;j Ä Δt 
(s) t 2,j 
(s) M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
(g) M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
(g) 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu aknad – teekonna täielikkus  
Selles arvulises näites koosneb teekond 7 036 keskmistamise aknast. Tabelis 5 on loetletud linna-, asulavälise ja 
kiirteesõidu aknad vastavalt nende keskmisele sõidukiirusele, jagatuna piirkondadeks vastavalt nende kaugusele 
CO  2 -tunnuskõverast. Teekond on täielik, kui see sisaldab akende koguarvust vähemalt 15 % linna-, asulavälise ja 
kiirteesõidu aknaid. Teekond on normaalne, kui vähemalt 50 % linna-, asulavälise ja kiirteesõidu akendest jääb 
tunnuskõvera primaarse lubatud hälbe piiridesse.  
Tabel 4.  
Teekonna täielikkuse ja normaalsuse kontrollimine  
Sõidutingimused  Arv  Akende osatähtsus  
Kõik aknad  
Linnaõit  1 909  1 909/ 7 036*100 = 27,1 > 15  
Asulaväline sõit  2 011  2 011/ 7 036*100 = 28,6 > 15  
Kiirteesõit  3 116  3 116/ 7 036*100 = 44,3 > 15  
Kokku  1 909 + 2 011 + 3 116= 7 036  
Normaalsed aknad  
Linnaõit  1 514  1 514/ 1 909*100 = 79,3 > 50  
Asulaväline sõit  1 395  1 395/ 2 011*100 = 69,4 > 50  
Kiirteesõit  2 708  2 708/ 3 116*100 = 86,9 > 50  
Kokku  1 514 + 1 395 + 2 708= 5 617ET L 175/162 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
6. liide  
Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja RDE lõplike heitetulemuse arvutamine meetodiga 2 
(võimsusklassidesse jaotamine)  
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites kirjeldatakse andmete hindamist vastavalt võimsuse liigitamise meetodile, mida selles liites nimetatakse 
„hindamine standarditud võimsuse sageduse (standardised power distribution, SPF) jaotuse normaliseerimise teel“.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
a ref .......................Võrdluskiirendus P  drive kohta (0,45 m/s  2 ) 
D WLTC  ................Veline'i vabaliige WLTC-st  
f 0 , f 1 , f 2 .............Sõidutakistusmomendi tegurid [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i ...........................Hetkemõõtmise ajasamm, minimaalne sagedus 1 Hz  
j ...........................Rattavõimsuse klass, j = 1–9  
k ..........................Kolmesekundiliste libisevate keskväärtuste ajasamm  
k WLTC  .................Veline'i tõus WLTC-st  
m gas, i  .................Heitgaasi gaasikomponendi hetkemass ajasammul i [g/s]; PN kohta [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... Kolmesekundiline heitgaasi gaasikomponendi libisev keskmine vooluhulk ajasammul k, mõõdetud 
sagedusega 1 Hz [g/s]; PN korral [#/s]  
m gas;j ..................Heitgaasi gaasikomponendi keskmine heite väärtus rattavõimsuse klassis j [g/s]; PN korral [#/s]  
m gas;U .................Heitgaasi gaasikomponendi kaalutud heite väärtus kõigi selliste mõõtmiste korral ajahetkedel i 
(sekundites), mille puhul v  i < 60 km/h [g/s]; PN korral [#/s]  
M w gas,d  ..............Heitgaasi gaasikomponendi kaalutud kaugusspetsiifilised heitkogused kogu teekonna kohta [g/km]; 
PN korral [#/km]  
M w PN,d  ..............Heitgaasi tahkete osakeste (PN) kaalutud kaugusspetsiifilised heitkogused kogu teekonna kohta 
[#/km]  
M w,gas,d,U  ........... Heitgaasi gaasikomponendi kaalutud kaugusspetsiifilised heitkogused kõigi selliste mõõtmiste korral 
ajahetkedel i (sekundites), mille puhul v  i < 60 km/h [g/s];  
M w,PN,d,U  ............ Heitgaasi tahkete osakeste (PN) kaalutud kaugusspetsiifilised heitkogused kõigi selliste mõõtmiste 
korral ajahetkedel i (sekundites), mille puhul v  i < 60 km/h [g/s];  
p ..........................WLTC faas (low, medium, high and extra-high), p = 1–4  
P drag ....................Mootori takistusjõu võimsus Veline’i järgi, kui kütuse sissepritse on null [kW]  
P rated ...................Tootja deklareeritud mootori maksimaalne nimivõimsus [kW]  
P required,i  .............Sõidutakistuse ja sõiduki inertsi ületamise võimsus ajasammul i [kW]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/163
 
P r,,i .......................Sama, mis eespool määratletud P  required,i  , mida kasutatakse pikemates valemites  
P wotð n normÞ ....... Võimsuskõver täiskoormusel [kW]  
P c,j .......................Rattavõimsuse klassi piirnormid klassi j [kW] (P  c,j,lower bound  väljendab alampiiri, P  c,j, upper bound  
ülempiiri) korral  
P c,norm, j  .............Rattavõimsuse klassi piirnormid klassi j korral normaliseeritud võimsuse tasemena, [-]  
P r, i ......................Sõidukite rattarummude võimsustarve, et ületada sõidutakistused ajasammul i [kW]  
P w , 3s,k .................Kolmesekundiline sõidukite rattarummude libisev keskmine võimsustarve, et ületada sõidutakis ­
tused ajasammul k, mõõdetud sagedusega 1 Hz [kW]  
P drive ...................Rattarummude võimsustarve võrdluskiirusel ja kiirendamisel [kW]  
P norm  ..................Rattarummu normaliseeritud võimsustarve [-]  
t i ..........................Koguaeg ajasammul i [s]  
t c,j ........................Rattavõimsuse klassi j ajalõik [%]  
ts .........................WLTC faasi p algusaeg [s]  
te .........................WLTC faasi p lõpuaeg [s]  
TM ......................Sõiduki katsemass [kg]; täpsustada jaotise kohta: tegelik katsekaal PEMS-katses, NEDC inertsklassi 
kaal või WLTP massid (TM  L , TM  H või WLTP TM  ind ) 
SPF ......................Standarditud võimsuse sageduse jaotus  
v i .........................Sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
v j .........................Sõiduki keskmine kiirus rattavõimsuse klassis j [km/h]  
v ref .......................Võrdluskiirus P  drive jaoks [70 km/h]  
v 3s,k .....................Kolmesekundiline sõiduki kiiruse libisev keskmine ajasammul k [km/h]  
v U .......................Sõiduki kaalutud kiirus rattavõimsuse klassis j [km/h]  
3. MÕÕDETUD HEITKOGUSTE HINDAMINE STANDARDITUD RATTAVÕIMSUSE SAGEDUSE JAOTUSE ABIL  
Võimsuse liigitamise meetodis kasutatakse saasteainete heite hetkekoguseid, m  gas, i (g/s), mis arvutatakse vastavalt 4. 
liitele.  
Väärtus m  gas, i  liigitatakse kooskõlas rataste vastava võimsusega ja liigitatud keskmiseid heitkoguseid iga võimsus ­
klassi kohta kaalutakse, et saada heitkoguste tasemed normaalse võimsuse jaotusega tehtud katses, mis tehakse 
vastavalt järgmistele punktidele.ET L 175/164 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.1. Tegeliku rattavõimsuse allikad  
Tegelik rattavõimsus P  r,i on kogu võimsus, mis on vajalik õhu- ja veeretakistuse, tee kalde, sõiduki pikiinertsi ja 
rataste pöördinertsi ületamiseks.  
Mõõtmisel ja registreerimisel kasutab ratta võimsussignaal pöördemomendi signaali, mis vastab 2. liite punktis 3.2 
sätestatud lineaarsusnõuetele. Mõõtmise võrdluspunktiks on veorataste rummud.  
Alternatiivina võib tegeliku rattavõimsuse kindlaks määrata CO  2 heite hetkeväärtuste põhjal kooskõlas käesoleva 
liite punktis 4 sätestatud korraga.  
3.2. Hetke katseandmete libisevate keskmiste arvutamine  
Kolmesekundilised libisevad keskmised arvutatakse kõigi asjakohaste hetke katseandmete põhjal, et vähendada heite 
massivooluhulga ja rattavõimsuse vahelise võimaliku ebatäieliku aegjoonduse mõju. Libisevad keskmised väärtused 
arvutatakse vastavalt 1 Hz sagedusele:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
kus:  
k ............ libisevate keskmiste väärtuste ajasamm  
i .............ajaetapp hetke katseandmete põhjal  
3.3. Libisevate keskmiste liigitamine linna-, asulavälise ja kiirteesõidu alusel  
Standardsed võimsuse sagedused on määratletud linnasõidu ja kogu teekonna kohta (vt punkt 3.4) ning linnasõidu 
ja koguteekonna osas hinnatakse heitkoguseid eraldi. Teekonna linnasõidu osa hilisemaks hindamiseks jaotatakse 
punkti 3.2 kohaselt arvutatud kolmesekundilised libisevad keskmised linnasõidu tingimuste alla vastavalt kiiruse ­
signaali kolmesekundilisele keskmisele (v  3s,k ), võttes aluseks tabelis 1-1 esitatud kiirusvahemikud. Koguteekonna 
hindamiseks vajalik mõõtmine peab hõlmama kõiki kiirusvahemikke, sh linnasõit.  
Tabel 1-1  
Kiirusvahemikud katseandmete jaotamiseks linna-, asulavälise ja kiirteesõidu tingimuste alla vastavalt 
võimsuse liigitamise meetodile  
Linnasõit  Asulaväline tee (  1 ) Kiirtee (  1 ) 
v i [km/h]  0 kuni ≤ 60 > 60 kuni ≦ 90 > 90  
( 1 ) Ei kasutata tegelikus õiguslikus hindamises  
3.4. Rattavõimsuse klasside kindaks määramine heitkoguste liigitamise eesmärgil  
3.4.1. Võimsusklassid ja vastavad võimsusklasside ajalõigud tavapärastel sõidutingimustel määratletakse normaliseeritud 
võimsuse väärtuste kohta, mis on iseloomulikud kergveokitele (tabel 1).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/165
 
Tabel 1  
Normaliseeritud standardsed võimsuse sagedused linnasõidu puhul ja kaalutud keskmine kogu teekonna 
kohta, mis koosneb kolmandiku ulatuses linnasõidust, kolmandiku ulatuses asulavälisest sõidust ja kolman ­
diku ulatuses kiirteesõidust  
Võimsus- 
klassi nr  P c,norm,j  [-] Linnasõit  Kogu teekond  
Alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j 
1 -0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 -0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
Tabeli 1 veerud P  c,norm  denormaliseeritakse, korrutades need väärtusega P  drive , kus P  drive on katsetatud sõiduki 
tegelik rattavõimsus tüübikinnituse protsessis, kui veojõustendi seaded on v  ref ja a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  sõit 
P drive ¼ v ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
kus:  
— j on võimsusklassi indeks vastavalt tabelile 1  
— Sõidutakistusmomendi tegurid  f 0 , f 1 , f 2 tuleks arvutada lineaarse regressiooni analüüsi alusel järgmiselt:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kus ( P Corrected  /v) on sõidutakistusjõu võimsus sõiduki kiirusel  v UNECE eeskirja nr 83 (07-seeria muudatus) 4a 
lisa 7. liite punktis 5.1.1.2.8 määratletud NEDC katsetsükli puhul.  
— TM  NEDC  on sõiduki inertsklass tüübikinnituskatses [kg]  
3.4.2.  Rattavõimsuse klasside korrigeerimine  
Arvesse võetav maksimaalne rattavõimsuse klass on tabelis 1 esitatud kõrgeim klass, mis hõlmab (P  rated × 0,9). 
Kõigi välistatud klasside ajalõigud lisatakse kõrgeimale järelejäänud klassile.  
Iga P  c,norm,j  põhjal arvutatakse sellele vastav P  c,j , et määrata katsetatud sõiduki võimsusklassi ülemine ja alumine piir 
kilovattides (vt joonis 1).ET L 175/166 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis 1  
Skemaatiline ülevaade selle kohta, kuidas teisendada normaliseeritud ja standarditud võimsuse sagedus 
konkreetse sõiduki võimsuse sageduseks
  
Allpool on esitatud näide sellise denormaliseerimise kohta  
Sisendandmed on näiteks:  
Näitaja  Väärtus  
f 0 [N] 79,19  
f 1 (N/[km/h])  0,73  
f 2 (N/[km/h]  2 ) 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (näide 1)  
P rated [kW]  75 (näide 2)  
Vastavad tulemused (vt tabelid 2 ja 3):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
Tabel 2  
Denormaliseeritud standardsed võimsuse sageduse väärtused tabelist 1 (näite 1 kohta)  
Võimsus- 
klassi nr  P c,j [kW]  Linnasõit  Kogu teekond  
Alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j [%] 
1 Kõik < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/167
 
Võimsus- 
klassi nr  P c,j [kW]  Linnasõit  Kogu teekond  
Alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  Kõik > 100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Kõige suurem arvesse minev rattavõimsuse klass on see, mis hõlmab 0,9 × Prated. Siin 0,9 × 120 = 108  
Tabel 3  
Denormaliseeritud standardsed võimsuse sageduse väärtused tabelist 1 (näite 2 kohta.)  
Võimsus- 
klassi nr  P c,j [kW]  Linnasõit  Kogu teekond  
Alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j [%] 
1 Kõik < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  Kõik > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  Kõik > 100,375  —  —  
( 1 ) Kõige suurem arvesse minev rattavõimsuse klass on see, mis hõlmab 0,9 × Prated. Siin 0,9 × 75 = 67,5  
3.5. Libisevate keskmiste liigitamine  
4. liite punkti 4.4 kohaselt määratletud külmkäivitamise heitkogused jäetakse järgmisest hindamisest välja.  
Kõik vastavalt punktile 3.2 arvutatud libisevad keskmised liigitatakse denormaliseeritud rattavõimsuse klassideks, 
millesse tegelik kolmesekundiline libisev keskmine rattavõimsus P  w , 3s,k sobitub. Denormaliseeritud rattavõimsuse 
klassi piirnormid arvutatakse vastavalt punktile 3.3.  
Liigitatakse kõik kogu teekonna 3sekundilised kehtivad libisevad keskväärtused, sh kõik linnasõidu osad. Lisaks 
liigitatakse kõik tabelis 1-1 määratletud kiiruse piirmääradel põhinevad libisevad keskmised üheks linnasõidu 
võimsusklassi kogumiks sõltumata sellest, millal libisev keskmine teekonna jooksul ilmnes.ET L 175/168 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Seejärel arvutatakse kõigi 3sekundiliste libisevate keskmiste väärtuste keskmine rattavõimsuse klassis iga rattavõim ­
suse klassi näitaja kohta. Valemid on esitatud allpool ja neid kasutatakse üks kord linnasõidu andmekogumi kohta 
ja üks kord koguteekonna andmekogumi kohta.  
Libisevate keskmiste väärtuste liigitamine võimsusklassidesse j (j = 1–9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
siis: heitkoguste ja kiiruse klassi indeks = j  
Iga võimsusklassi kohta arvutatakse 3sekundiliste libisevate keskmiste arv:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
siis: arv  j = n + 1 (arvu  j kasutatakse, et loendada kolmesekundiliste libisevate keskmiste väärtuste arvu, et hiljem 
kontrollida minimaalse katvuse nõuetele vastavust)  
3.6. Võimsusklassi katvuse ja võimsuse jaotumise normaalsuse kontrollimine  
Kehtivate katsetulemuste saamiseks peavad ratta võimsusklassi ajalõigud jääma tabelis 4 esitatud vahemikesse.  
Tabel 4  
Kehtiva katse minimaalsed ja maksimaalsed osatähtsused iga võimsusklassi kohta  
Võimsus- 
klassi nr  P c,norm,j  [-] Kogu teekond  Linnasõidu osa  
alates >  kuni ≤ alumine piir  ülemine piir  alumine piir  ülemine piir  
1+2 summa (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  arv > 5  5 %  
6 2,8  3,7  arv > 5  2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Väljendavad sõidutingimuste ja väikese võimsuse tingimuste koguväärtust  
. Lisaks tabelis 4 esitatud nõuetele on vaja kogu teekonna kohta igas rattavõimsuse klassis kuni võimsusklassini, 
millele vastab 90 % nimivõimsusest, teha vähemalt 5 mõõtmist, et tagada minimaalse katvuse nõue.  
Igas rattavõimsuse klassis on linnasõidu osa kohta kõigis klassides kuni 5. klassini vaja teha vähemalt 5 mõõtmist, 
et tagada minimaalne katvuse nõue. Kui kõrgemas kui 5. rattavõimuse klassis on teekonna linnasõidus see arv alla 
5, siis on klassi keskmine heitkoguse väärtus null.  
3.7. Igas rattavõimsuse klassis mõõdetud väärtuste keskmistamine  
libisevad keskmised igas rattavõimsuseklassis keskmistatakse järgmiselt:  
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
kus:  
j ..............rattavõimsuse klass 1–9 vastavalt tabelile 1  
m gas;j ..... heitgaasi gaasikomponendi keskmine tase rattavõimsuse klassis (eraldi väärtus kogu teekonna andmete 
kohta ja teekonna linnasõidu osade kohta [g/s]  
v j ............keskmine kiirus rattavõimsuse klassis (eraldi väärtus kogu teekonna andmete kohta ja teekonna linnasõidu 
osade kohta [km/h]  
k .............libisevate keskmiste väärtuste ajasamm  
3.8. Iga rattavõimsuse klassi keskmiste väärtuste kaalumine  
Iga rattavõimsuse klassi keskmised väärtused korrutatakse ajalõiguga t  C,j klassi kohta vastavalt tabelile 1 ja 
liidetakse kokku, et saada iga näitaja kaalutud keskmine väärtus. See väärtus väljendab standarditud võimsuse 
sagedustega teekonna kaalutud tulemust. Kaalutud keskmised arvutatakse katseandmete linnasõidu osa kohta, 
kasutades linnasõidu võimsuse jaotuse ajalõike, ning samuti kogu teekonna kohta, kasutades kogu teekonna 
ajalõike.  
Valemid on esitatud allpool ja neid kasutatakse üks kord linnasõidu andmekogumi kohta ja üks kord kogutee ­
konna andmekogumi kohta.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. Kaalutud kaugusspetsiifilise heitkoguse arvutamine  
Heitkoguste ajapõhised kaalutud keskmised teisendatakse kauguspõhisteks heitkogusteks, kui linnasõidu andme ­
kogum ja koguteekonna andmekogum on järgmine:  
Kogu teekonna kohta:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Teekonna linnasõidu osa kohta:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Tahkete osakeste arvu määramisel kasutatakse sama meetodit kui gaasiliste saasteainete puhul, kuid ühikut [#/s] 
kasutatakse  m  PN jaoks ja ühikut [#/km] kasutatakse M  w,PN  jaoks:  
Kogu teekonna kohta:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vET L 175/170 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Teekonna linnasõidu osa kohta:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. RATTAVÕIMSUSE HINDAMINE CO  2 MASSIVOOLUHULGA HETKEVÄÄRTUSTE PÕHJAL  
Võimsust rataste juures (P  w,i ) on 1 Hz alusel võimalik arvutada mõõdetud CO  2 vooluhulgast. Selleks kasutatakse 
sõidukispetsiifilist CO  2 joont ( vehicle specific CO  2 line ehk veline).  
Veline arvutatakse sõiduki tüübikinnituse katse põhjal WLTC-s vastavalt UNECE ülemaailmses tehnilises eeskirjas 
nr 15 – kergsõidukite ülemaailmne ühtlustatud katsemenetlus (ECE/TRANS/180/Add.15) – kirjeldatud menetlusele.  
WLTC faasi keskmine rattavõimsus arvutatakse sagedusega 1 Hz sõidukiiruse ja veojõustendi seadete põhjal. Kõik 
rattavõimsuse väärtused, mis on takistusjõu võimsusest väiksemad, võetakse võrdseks takistusjõu võimsusega.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
kus: f  0 , f 1 , f 2 .... sõidutakistuse tegurid, mida kasutatakse WLTP katses  
TM ............ sõiduki katsemass WLTP katses [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
WLTC faasi keskmine võimsus arvutatakse 1 Hz rattavõimsusest järgmiselt:  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
kus p WLTC faas (väike, keskmine, suur ja eriti suur)  
ts WLTC faasi p algusaeg [s]  
te WLTC faasi p lõpuaeg [s]  
Seejärel tehakse lineaarne regressioonianalüüs, kandes WLTC väärtuste seast leitud CO  2 massivooluhulga väärtuse 
y-teljele ja keskmise rattavõimsuse P  w,p faasi kohta x-teljele, nagu näha joonisel 2.  
Saadud Veline'i valem näitab CO  2 massivooluhulka rattavõimsuse funktsioonina:  
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 ½g=hâ 
kus:  
k WLTC  .............................. Veline’i tõus WLTC-st, [g/kWh]  
D WLTC  .............................. Veline'i vabaliige WLTC-st, [g/h]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/171
 
Joonis 2  
Skemaatiline ülevaade selle kohta, kuidas saada konkreetse sõiduki Veline'i CO2 katse tulemuste põhjal 
WLTC neljas faasis
  
Tegelik rattavõimsus arvutatakse mõõdetud CO  2 massivooluhulgast järgmiselt:  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
kus CO  2 [g/h]  
P W,j [kW]  
Selle valemi abil saab leida P  Wi , millega liigitatakse mõõdetud heitkogused vastavalt punktile 3, arvestades arvu ­
tamisel järgmiseid lisatingimusi  
(I) kui v  i < 0,5 ja kui a  i < 0 siis P  w,i = 0 v [m/s]  
(II) kui CO2  i < 0,5 X D  WLTC  siis P  w,i = P  drag 
Kui ajasammul kehtib nii I kui ka II tingimus, kohaldatakse II tingimust.ET L 175/172 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
7. liide  
Sõidukite valimine PEMS-katseks esimese tüübikinnituse protsessis  
1. SISSEJUHATUS  
PEMS-katset ei ole vaja nende eripära tõttu teha igale sõidukitüübile  „seoses heite ning sõiduki remondi- ja hooldus ­
teabega“ , nagu on määratletud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1, ning seda nimetatakse edaspidi sõiduki heite 
tüübiks. Sõiduki tootja võib ühendada mitu heite tüüpi, et vastavalt punkti 3 nõuetele moodustada  „PEMS-katse 
tüüpkond“ , mis valideeritakse vastavalt punkti 4 nõuetele.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
N — sõiduki heitetüüpide arv  
NT — sõiduki heitetüüpide minimaalne arv  
PMR  H — kõigi sõidukite suurim võimsuse ja massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas  
PMR  L — kõigi sõidukite väikseim võimsuse ja massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas  
V_eng_max — kõigi sõidukite maksimaalne mootori töömaht PEMS-katse tüüpkonnas  
3. PEMS-KATSETÜÜPKONNA MOODUSTAMINE  
PEMS-katse tüüpkond hõlmab sarnaste heitekarakteristikutega sõidukeid. Sõidukite tootja võib oma valikul PEMS- 
katse tüüpkonda lisada ainult selliseid sõiduki heitetüüpe, mille näitajad on identsed punktis 3.1 ja 3.2 toodutega.  
3.1. Administratiivsed kriteeriumid  
3.1.1. Tüübikinnitusasutus, kes väljastab sõidukile tüübikinnituse seoses heitega vastavalt määrusele (EÜ) 715/2007 
(edaspidi „tüübikinnitusasutus“)  
3.1.2. Konkreetne sõidukitootja  
3.2. Tehnilised kriteeriumid  
3.2.1. Jõuseadme liik (nt sisepõlemismootor, hübriidelektrisõiduk, pistikühendusega hübriidsõiduk)  
3.2.2. Kütus(t)e tüüp (tüübid) (nt bensiin, diislikütus, veeldatud naftagaas, maagaas, …). Kahe- või segakütuselisi sõidu ­
keid võib grupeerida teiste sõidukitega, mille üks kütus on nendega ühine.  
3.2.3. Põlemisprotsess (nt kahetaktiline, neljataktiline)  
3.2.4. Silindrite arv  
3.2.5. Silindriploki konfiguratsioon (nt reas-, V-, täht-, lamamootor)  
3.2.6. Mootori maht  
Sõiduki tootja täpsustab väärtuse V_eng_max (= kõigi sõidukite maksimaalne mootori töömaht PEMS-katse 
tüüpkonnas). PEMS-katse tüüpkonnas ei tohi sõiduki mootori maht erineda väärtusest V_eng_max rohkem kui 
– 22 %, kui V_eng_max ≥ 1 500 cm  3 , ja rohkem kui – 32 %, kui V_eng_max < 1 500 cm  3 . 
3.2.7. Mootori kütusetoite viis (nt kaud- või otsesissepritse või nende kahe kombinatsioon);  
3.2.8. Jahutussüsteemi tüüp (nt õhk-, vesi- või õlijahutus)  
3.2.9. Õhu sissevõtu viis, näiteks ülelaadimiseta, ülelaadimisega mootor, ülelaaduri tüüp (nt väliselt käitatav, üks või 
mitu turbot, muutuva geomeetriaga vms)ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/173
 
3.2.10. Heitgaasi järeltöötluskomponentide tüübid ja järjestus (nt kolmeastmeline katalüsaator, oksüdatsioonikatalüsaator, 
lahja NOx püüdur, SCR, lahja NOx katalüsaator, kübemefilter).  
3.2.11. Heitgaasitagastus (on või ei ole, sisemine/välimine, jahutatud/jahutamata, kõrge/madal rõhk)  
3.3. PEMS-katse tüüpkonna laiendamine  
Olemasolevat PEMS-katse tüüpkonda võib laiendada, lisades sellele uusi sõidukite heitetüüpe. Laiendatud PEMS- 
katse tüüpkond ja selle valideerimine peab samuti vastama punktide 3 ja 4 nõuetele. Selleks võib olla vaja 
eelkõige täiendavate sõidukite katsetamist, et valideerida laiendatud PEMS-katse tüüpkond vastavalt punktile 4.  
3.4. Alternatiivne PEMS-katse tüüpkond  
Sõiduki tootja võib alternatiivina punktide 3.1 ja 3.2 sätetele määratleda PEMS-katse tüüpkonna, mis on identne 
ühe sõiduki heitetüübiga. Selles osas ei kohaldata punkti 4.1.2 nõuet PEMS-katse tüüpkonna valideerimise kohta.  
4. PEMS-KATSE TÜÜPKONNA VALIDEERIMINE  
4.1. PEMS-katse tüüpkonna valideerimise üldnõuded  
4.1.1. Sõiduki tootja esitab tüübikinnitusasutusele PEMS-katse tüüpkonda esindava sõiduki. Tehniline talitus teeb 
sõidukil PEMS-katse, et tõendada tüüpkonda esindava sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele.  
4.1.2. Tüübikinnitusasutus valib kooskõlas käesoleva liite punkti 4.2 nõuetega täiendavad sõidukid tehnilise talituse 
poolt tehtava PEMS-katse jaoks, et tõendada valitud sõidukite vastavust käesoleva lisa nõuetele. Täiendava sõiduki 
valiku tehnilised kriteeriumid vastavalt käeoleva liite punktile 4.2 registreeritakse koos katsetulemustega.  
4.1.3. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib PEMS-katse teha muu asutus kui tehniline talitus, tingimusel et vähemalt 
käesoleva liite punktides 4.2.2 ja 4.2.6 nõutavad katsed ja vähemalt 50 % PEMS-katsetest, mis on käesoleva liite 
alusel vajalikud PEMS-katse tüüpkonna valideerimiseks, toimuksid tehnilise talituse juhtimisel. Sellisel juhul 
vastutab tehniline talitus kõigi PEMS-katsete nõuetekohase tegemise eest kooskõlas käesoleva lisa nõuetega.  
4.1.4. Konkreetse sõiduki PEMS-katse tulemusi võib kasutada erinevate PEMS-katse tüüpkondade valideerimiseks koos ­
kõlas käesoleva liite nõuetega järgmistel tingimustel:  
— valideeritavasse PEMS-katse tüüpkonda kuuluvad sõidukid on vastavalt määruse (EÜ) 715/2007 nõuetele 
saanud tüübikinnituse ühe ametiasutuse poolt ning viimane on nõus sellega, et konkreetse sõiduki PEMS- 
katse tulemusi kasutatakse erinevate PEMS-katse tüüpkondade valideerimiseks;  
— valideeritav PEMS-katse tüüpkond sisaldab konkreetse sõiduki heite tüüpi.  
Vastavasse tüüpkonda kuuluva sõiduki tootja vastutab valideerimisel kohaldatavate kohustuste täitmise eest 
sõltumata sellest, kas tootja osales konkreetse sõiduki heite tüübi PEMS-katse tegemisel.  
4.2. Sõidukite valimine PEMS-katseks PEMS-katse tüüpkonna valideerimise protsessis  
PEMS-katse tüüpkonnast sõidukite valimisel tagatakse, et PEMS-katse hõlmab järgmisi heite seisukohast olulisi 
tehnilisi näitajaid. Katsetamiseks valitud sõiduk võib olla esinduslik erinevate tehniliste näitajate osas. PEMS- katse 
tüüpkonna valideerimiseks valitakse sõidukid PEMS-katse jaoks välja järgmiselt:  
4.2.1. Igast kütusekombinatsioonist (nt bensiin-veeldatud naftagaas, bensiin-maagaas, ainult bensiin), millel PEMS-katse 
tüüpkonda kuuluvat sõidukit saab käitada, valitakse PEMS-katse jaoks välja vähemalt üks sõiduk, mida saab käitada 
selle kütusekombinatsiooniga.ET L 175/174 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.2.2. Tootja täpsustab väärtused PMR  H (= kõigi sõidukite suurim võimsuse ja massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas) ja 
PMR  L (= kõigi sõidukite väikseim võimsuse ja massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas). Võimsuse ja massi suhe 
tähendab siinkohal sisepõlemismootori käesoleva määruse I lisa 3. liite punktis 3.2.1.8 määratletud maksimaalse 
kasuliku võimsuse ja määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõikes 3 määratletud tuletatud massi suhet.. Katsetamiseks 
valitakse PEMS-katse tüüpkonnast vähemalt üks konkreetset PMR  H esindav sõiduki konfiguratsioon ja üks konk ­
reetset PMR  L esindav sõiduki konfiguratsioon. Sõiduk loetakse PMR  H või PMR  L väärtust esindavaks, kui selle 
võimsuse ja massi suhe ei erine kõnealusest väärtusest rohkem kui 5 %.  
4.2.3. Katsetamiseks valitakse PEMS-katse tüüpkonnast vähemalt üks sõiduk iga sellesse paigaldatud jõuülekande tüübi (nt 
manuaalne, automaatne, topeltsiduriga) kohta.  
4.2.4. Katsetamiseks valitakse vähemalt üks neljarattaveoga (4×4) sõiduk, kui PEMS-katse tüüpkonnas on sellised sõidukid 
esindatud.  
4.2.5. PEMS-tüüpkonna sõidukil esineva iga mootorimahu puhul katsetatakse vähemalt üht näidissõidukit.  
4.2.6. Katsetamiseks valitakse vähemalt üks sõiduk iga paigaldatud heitgaasi järeltöötluskomponendi kohta.  
4.2.7. Olenemata punktide 4.2.1 kuni 4.2.6 sätetest valitakse katsetamiseks vähemalt järgmine arv PEMS-katse tüüpkonna 
sõidukite heitetüüpe:  
Sõidukite heitetüüpide arv N PEMS-katse tüüpkonnas  PEMS-katsesse valitud sõidukite heitetüüpide minimaalne arv 
NT 
1 1  
2 kuni 4  2  
5 kuni 7  3  
8 kuni 10  4  
11 kuni 49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
rohkem kui 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT ümardatakse järgmise suurima täisarvuni  
5. ARUANDLUS  
5.1. Sõiduki tootja koostab PEMS-katse tüüpkonna täieliku kirjelduse, mis peab eelkõige sisaldama punktis 3.2 sätes ­
tatud tehnilisi kriteeriume, ja esitab selle tüübikinnitusasutusele.  
5.2. Tootja annab PEMS-katse tüüpkonnale kordumatu tunnusnumbri vormingus  MS-OEM-X-Y  ja edastab selle 
tüübikinnitusasutusele.  MS  on siinkohal EÜ tüübikinnituse väljastanud liikmesriigi tunnusnumber (  1 ), OEM on 
tootja kolmetäheline lühend,  X on algse PEMS-katse tüüpkonna järjenumber ja  Y näitab laienduste arvu (alustades 
nullist laiendamata PEMS-katse tüüpkonna puhul).  
5.3. Tüübikinnitusasutus ja sõiduki tootja peavad PEMS-katse tüüpkonna sõidukite heitetüüpide kohta registrit, lähtudes 
seoses heitkogustega antud tüübikinnituse numbritest. Iga heitetüübi kohta esitatakse ka kõik sõiduki tüübikinni ­
tuse numbrite, tüüpide, variantide ja versioonide vastavad kombinatsioonid, mis on esitatud sõiduki EÜ vastavus ­
sertifikaadi punktides 0.10 ja 0.2.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/175  
( 1 ) 1 – Saksamaa; 2 – Prantsusmaa; 3 – Itaalia; 4 – Madalmaad; 5 – Rootsi; 6 – Belgia; 7 – Ungari; 8 – Tšehhi Vabariik 9 – Hispaa nia; 11 
– Ühendkuningriik 12 – Austria; 13 – Luksemburg; 17 – Soome; 18 – Taani; 19 – Rumeenia; 20 – Poola; 21 – Portugal; 23 – 
Kreeka; 24 – Iirimaa. 25 – Horvaatia; 26 – Sloveenia; 27 – Slovakkia; 29 – Eesti; 32 – Läti; 34 – Bulgaaria; 36 – Leedu; 49 – K üpros; 
50 – Malta.
 5.4. Tüübikinnitusasutus ja sõiduki tootja peavad registrit nende sõidukite heitetüüpide kohta, mis on valitud PEMS- 
katseks PEMS-katse tüüpkonna valideerimiseks kooskõlas punktiga 4. Ühtlasi hoitakse seal vajalikku teavet selle 
kohta, kuidas punktis 4.2 sätestatud valikukriteeriumid on täidetud. Registris näidatakse ka, kas konkreetses PEMS- 
katses on kohaldatud punkti 4.1.3 sätteid.ET L 175/176 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
7a liide  
Üldise teekonnadünaamika kontrollimine  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse arvutusi üldise teekonnadünaamika kontrollimiseks, dünaamika üldise ülejäägi või 
dünaamika puudumise määramiseks linna-, asulavälisel ja kiirteesõidul.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
RPA suhteline positiivne kiirendus  
Δ — erinevus  
> — suurem kui  
≥ — suurem või võrdne  
% — protsent  
< — väiksem kui  
≤ — väiksem või võrdne  
a — kiirendus [m/s  2 ] 
a i — kiirendus ajasammul i [m/s  2 ] 
a pos — positiivne kiirendus üle 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — positiivne kiirendus üle 0,1 m/s  2 ajasammul i, arvestades linna-, asulaväliseid ja kiirteeosi 
[m/s  2 ] 
a res — kiirenduse mõõtmissamm [m/s  2 ] 
d i — ajasammul i läbitud vahemaa [m]  
d i,k — ajasammul i läbitud vahemaa linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel [m]  
indeks (i) — diskreetne ajasamm  
indeks (j) — positiivse kiirenduse andmekogumi diskreetne ajasamm  
indeks (k) — osutab kategooriale (t = kokku, u = linnasõit, r = asulaväline sõit, m = kiirteesõit)  
M k — mõõtmiste arv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel positiivse kiirendusega üle 0,1 m/s  2 
N k — mõõtmiste koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel ning kogu teekonnal  
RPA  k — linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline positiivne kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
t k — linna-, asulaväliste ja kiirteeosade ning kogu teekonna kestus [s]  
T4253H — koondandmete siluja  
ν — sõiduki kiirus [km/h]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/177
 
ν i — sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
ν i,k — sõiduki tegelik kiirus ajasammul i, arvestades linna-, asulaväliseid ja kiirteeosi [km/h]  
ðν · aÞ i — sõiduki tegelik kiirus kiirenduse kohta ajasammul i [m  2 /s 3 või W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — sõiduki tegelik kiirus positiivse kiirenduse kohta üle 0,1 m/s  2 ajasammul j, arvestades linna-, 
asulaväliseid ja kiirteeosi [m  2 /s 3 või W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — sõiduki kiiruse ja positiivse kiirenduse korrutise 95. protsentiil linna-, asulavälistel ja kiirteeo ­
sadel üle 0,1 m/s  2 [m 2 /s 3 või W/kg]  
ν k — sõiduki keskmine kiirus linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel [km/h]  
3. TEEKONNA NÄITAJAD  
3.1. Arvutused  
3.1.1.  Andmete eeltöötlus  
Dünaamilised näitajad, nagu kiirendus,  ν · a pos või RPA määratakse kiirusel üle 3 km/h ja diskreetimissagedusega 
1 Hz kiirusesignaali abil, mille täpsus on 0,1 %. Nimetatud täpsusnõue täidetakse üldjuhul ratta (pöörlemis)kiiruse 
andurilt saadud signaalide abil.  
Kiirusekõverat kontrollitakse vigaste või ebatõenäoliste lõikude avastamiseks. Sõiduki kiiruskõvera selliseid lõike 
iseloomustavad astmed, hüpped, järskude muutustega kiiruskõverad või andmete puudumine. Lühikesed vigased 
lõigud korrigeeritakse, näiteks andmete interpoleerimise või sekundaarse kiirusesignaaliga võrdlemise teel. Alterna ­
tiivina võiks vigaseid lõike sisaldavad lühikesed teekonnad järgnevast andmete analüüsist välja jätta. Teisel etapil 
arvutatakse kiirenduse väärtused ja järjestatakse kasvavalt, et määrata kiirenduse resolutsioon  
a res ¼ ðkiirenduse minimaalne väärtus > 0Þ. 
Kui a res Ï 0,01 m =s 2 , siis on sõiduki kiiruse mõõtmine piisavalt täpne.  
Kui 0,01 m =s 2< a res , siis silutakse andmeid T4253H Hanni filtriga.  
T4253 Hanni filter sooritab järgmised arvutused: Siluja alustab esiteks jooksva mediaaniga neljast, mis keskenda ­
takse, arvutades mediaani kahest. Seejärel silub filter need väärtused taas, kasutades jooksvat mediaani viiest, 
jooksvat mediaani kolmest ja siludes Hanni meetodil (kasutades kaalutud keskmisi). Jäägid arvutatakse lahutades 
silutud read algsetest ridadest. Seejärel korratakse kogu kirjeldatud protsessi arvutatud jääkide peal. Lõpuks arvu ­
tatakse kiiruse lõplikud silutud väärtused, liites protsessi esimeses faasis saadud silutud väärtused arvutatud 
jääkidele.  
Õige kiirusekõver on punktis 8.1.2 kirjeldatud edasiste arvutuste ja lahterdamise alus.  
3.1.2.  Vahemaa, kiirenduse ja korrutise arvutamine  ν · a 
Järgmine arvutus sooritatakse üle kogu ajapõhise kiirusekõvera (sagedusega 1 Hz) alates sekundist 1 kuni sekun ­
dini t t (viimase sekundini).  
Vahemaa muut andmekogumi kohta arvutatakse järgmiselt:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 to N  t 
kus:  
d i on ajasammul i läbitud vahemaa [m]ET L 175/178 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
ν i on sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
N t on mõõtmiste koguarv  
Kiirendus arvutatakse järgmiselt:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
kus:  
a i on kiirendus ajasammul i [m/s  2 ]. Kui  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Sõiduki kiiruse ja kiirenduse korrutis arvutatakse järgmiselt:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
kus: 
ðν · aÞ i on sõiduki tegeliku kiiruse ja kiirenduse korrutis ajasammul i [m  2 /s 3 või W/kg].  
3.1.3.  Tulemuste lahterdamine  
Pärast  a i ja ðν · aÞ i väljaarvutamist, järjestatakse väärtused v i , d i , a i ja ðν · aÞ i sõiduki kiiruse kasvamise järjekorras.  
Kõik andmekogumid, mille  v i Ï 60km =h kuuluvad „linnasõidu“ kiiruselahtrisse, kõik andmekogumid, mille  
60km =h< v i Ï 90km =h kuuluvad „asulavälise sõidu“ kiiruselahtrisse ning kõik andmekogumid, mille  
v i> 90km =h kuuluvad „kiirteesõidu“ kiiruselahtrisse.  
Nende andmekogumite arv, mille kiirendusväärtused on  a i> 0,1 m =s 2 peab olema igas lahtris vähemalt 150.  
Sõiduki keskmine kiirus  v k iga kiiruslahtri kohta arvutatakse järgmiselt:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kus:  
N k on mõõtmiste koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel.  
3.1.4.  v · a posÄ ½95â arvutamine kiiruslahtri kohta  
v · a pos väärtuste 95. protsentiil arvutatakse järgmiselt:  
ðv · aÞ i;k väärtused järjestatakse igas kiiruslahtris kasvavas järjekorras kõigi andmekogumite puhul, mille  
a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 ja määratakse kindlaks nende mõõtmiste koguarv  M  k . 
Seejärel omistatakse neile  ðv · a pos Þ i;k väärtustele, mille  a i;k ã 0,1 m =s 2 , protsentiiliväärtused järgmiselt:  
väikseim  v · a pos väärtus saab protsentiili 1/ M k , sellest järgmine 2/ M k , kolmas 3/ M k ning suurim väärtus saab 
protsentiili  M  k=M k ¼ 100% :ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â on väärtus ðv · a pos Þ j;k , mille  j=M k ¼ 95% . Kui tingimust  j=M k ¼ 95% : ei saa täita, arvutatakse  
ðv · a pos Þ k Ä ½95â järjestikuliste mõõtmiste j ja j+1, mille  j=M k< 95%  ja ðj þ 1Þ=M k> 95% , lineaarse interpolee ­
rimise teel.  
Suhteline positiivne kiirendus kiiruselahtri kohta arvutatakse järgmiselt:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kus:  
RPA  k on linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline positiivne kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
Δ t on 1-sekundiline ajavahe  
M k on positiivse kiirendusega linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel tehtud mõõtmise arv  
N k on linna-, asulaväliste ja kiirteeosade mõõtmiste koguarv  
4. TEEKONNA KEHTIVUSE KONTROLLIMINE  
4.1.1.  v Ü a posÄ ½95â kontrollimine kiiruslahtri kohta (v on väljendatud [km/h])  
Kui v k Ï 74,6 km =h 
ning 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
on täidetud, on teekond kehtetu.  
Kui v k> 74,6 km =h ja ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ tingimus on täidetud, on teekond kehtetu.  
4.1.2.  RPA kontrollimine kiiruslahtri kohta  
Kui v k Ï 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ tingimus on täidetud, on teekond kehtetu.  
Kui v k> 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,025Þ tingimus on täidetud, on teekond kehtetu.ET L 175/180 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
7b liide  
PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse määramiseks  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse määramise menetlust.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
d(0)  — vahemaa teekonna alguses [m]  
d — kumulatiivne läbitud vahemaa asjaomases diskreetses teekonnapunktis [m]  
d 0 — vahetult enne asjaomases teekonnapunktis  d [m] tehtud mõõtmiseni läbitud kumulatiivne 
vahemaa  
d 1 — vahetult pärast asjaomases teekonnapunktis  d [m] tehtud mõõtmiseni läbitud kumulatiivne 
vahemaa  
d a — teekonna võrdluspunkt asukohas  d(0)  [m]  
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase diskreetse teekonnapunktini [m]  
d i — hetkevahemaa [m]  
d tot — kogu katsevahemaa [m]  
h(0)  — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli teekonna 
alguses (m merepinnast)  
h(t) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli punktis 
t (m merepinnast)  
h(d) — sõiduki asukoha kõrgus teekonna punktis  d (m merepinnast)  
h(t-1)  — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli punktis 
t-1 (m merepinnast)  
h corr (0) — asukoha korrigeeritud kõrgus vahetult enne vastavat teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
h corr (1) — asukoha korrigeeritud kõrgus vahetult pärast vastavat teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
h corr (t) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t (m merepinnast)  
h corr (t-1)  — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t-1 (m merepinnast)  
h GPS, i — sõiduki asukoha GPSiga mõõdetud hetkekõrgus (m merepinnast)  
h GPS (t) — andmepunktis t GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha kõrgus (m merepinnast)  
h int (d) — interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h int,sm,1  (d) — silutud ja interpoleeritud asukoha kõrgus pärast esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h map (t) — sõiduki asukoha kõrgus topograafilise kaardi alusel andmepunktis t (m merepinnast)ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/181
 
Hz — herts  
km/h — kilomeetrit tunnis  
m — meeter  
road  grade,1  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d pärast silumise esimest faasi (m/m)  
road  grade,2  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d pärast silumise teist faasi (m/m)  
sin — trigonomeetriline siinusfunktsioon  
t — katse algusest kulunud aeg [s]  
t 0 — kulunud aeg mõõtmisel vahetult enne asjaomast teekonnapunkti  d [s] 
v i — sõiduki hetkekiirus [km/h]  
v(t) — sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h]  
3. ÜLDNÕUDED  
RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus määratakse kolme näitaja alusel: GPSiga mõõdetud sõiduki 
asukoha hetkekõrgus  h GPS,i  (m merepinnast), sõiduki hetkekiirus  v i [km/h], mis on registreeritud sagedusega 1 Hz, 
ja vastav katse algusest kulunud aeg  t [s].  
4. KUMULATIIVSE POSITIIVSE KÕRGUSEMUUTUSE ARVUTAMINE  
4.1. Üldteave  
RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse kolmeastmelise protseduurina, mis koosneb i) 
seirest andmete kvaliteedi sõeluuringust ja põhikontrollist, ii) sõiduki asukoha hetkeandmete korrigeerimisest ja iii) 
kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamisest.  
4.2. Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll  
Kontrollitakse sõiduki hetkekiiruse andmete täielikkust. Korrigeerimine andmete puudumise korral on lubatud, kui 
4. liite punktis 7 täpsustatud nõuetesse jääb lünki; vastasel korral on katsetulemused kehtetud. Kontrollitakse 
sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete täielikkust. Andmelüngad täidetakse andmete interpoleerimise teel. Inter ­
poleeritud andmete õigsust kontrollitakse topograafilise kaardi abil. Interpoleeritud andmeid on soovitav paran ­
dada, kui kehtivad järgmised tingimused:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Kõrgusandmeid korrigeeritakse järgmiselt: t:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
kus:  
h(t) —  sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli andmepunktis 
t (m merepinnast)  
h GPS (t) —  andmepunktis t GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha kõrgus (m merepinnast)  
h map (t) —  sõiduki asukoha kõrgus topograafilise kaardi alusel andmepunktis t (m merepinnast)ET L 175/182 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.3. Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Kõrgus  h(0)  teekonna alguses  d(0)  saadakse GPSi abil ja selle õigsust kontrollitakse topograafilise kaardi andmete 
alusel. Hälve ei tohi olla suurem kui 40 m. Iga hetkekõrguse väärtust  h(t)  korrigeeritakse, kui kehtib järgmine 
tingimus: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Kõrgusandmeid korrigeeritakse järgmiselt:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
kus:  
h(t) —  sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli andmepunktis t (m 
merepinnast)  
h(t-1) —  sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli andmepunktis 
t-1 (m merepinnast)  
v(t) —  sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h]  
h corr (t) —  sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t (m merepinnast)  
h corr (t-1) —  sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t-1 (m merepinnast)  
Pärast korrigeerimisi saadakse kehtiv kõrgusandmete kogum. Seda andmekogumit kasutatakse kumulatiivse posi ­
tiivse kõrgusemuutuse arvutamiseks, nagu on kirjeldatud punktis 13.4.  
4.4. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse lõplik arvutus  
4.4.1.  Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine  
Teekonna jooksul läbitud koguvahemaa  d tot [m] määratakse hetkevahemaade  d i summana. Hetkevahemaa  d i 
määratakse järgmiselt:  
d i ¼ v i 
3,6 
kus:  
d i — hetkevahemaa [m]  
v i — sõiduki hetkekiirus [km/h]  
Kumulatiivne kõrgusemuutus arvutatakse konstantse 1 m ruumiresolutsiooniga andmetest, alates esimesest mõõt ­
misest teekonna alguses  d(0) . Diskreetseid andmepunkte resolutsioonil 1 m nimetatakse teekonna punktideks, mida 
iseloomustab konkreetne vahemaa väärtus d (näiteks 0, 1, 2, 3 m, …) ja vastav asukoha kõrgus  h(d)  (m mere ­
pinnast).  
Iga diskreetse teekonna punkti  d kõrgus arvutatakse hetkekõrguse  h corr (t) interpoleerimise teel:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/183
 
kus:  
h int (d) —  interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h corr (0) —  korrigeeritud asukoha kõrgus vahetult enne vastavat teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
hcorr(1) —  korrigeeritud asukoha kõrgus vahetult pärast vastavat teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
d —  läbitud kumulatiivne vahemaa kuni asjaomase diskreetse teekonnapunktini  d [m]  
d 0 — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni mõõtmiseni vahetult enne asjaomast teekonnapunkti  d [m]  
d 1 — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni mõõtmiseni vahetult pärast asjaomast teekonnapunkti  d [m]  
4.4.2.  Andmete täiendav silumine  
Iga diskreetse teekonnapunkti kohta hangitud kõrgusandmed silutakse, kohaldades kaheastmelist menetlust;  d a ja d e 
tähistavad vastavalt esimest ja viimast andmepunkti (joonis 1). Esimest silumisfaasi kohaldatakse järgmiselt:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
kus:  
road  grade,1  (d) —  tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonnapunktis pärast silumise esimest faasi (m/m)  
h int (d) —  interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h int,sm,1  (d) —  silutud interpoleeritud asukoha kõrgus pärast esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
d —  läbitud kumulatiivne vahemaa asjaomases diskreetses teekonnapunktis [m]  
d a — teekonna võrdluspunkt null meetri kaugusel [m]  
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase diskreetse teekonnapunktini [m]  
Teist silumisfaasi kohaldatakse järgmiselt:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mET L 175/184 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
kus:  
road  grade,2  (d) —  tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonnapunktis pärast silumise teist faasi (m/m)  
h int,sm,1  (d) —  silutud interpoleeritud asukoha kõrgus pärast esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
d —  läbitud kumulatiivne vahemaa asjaomases diskreetses teekonnapunktis [m]  
d a — teekonna võrdluspunkt null meetri kaugusel [m]  
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase diskreetse teekonnapunktini [m]  
Joonis 1  
Interpoleeritud kõrgusssignaalide silumise näide
  
4.4.3.  Lõpptulemuse arvutamine  
Teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse kõikide positiivsete interpoleeritud ja silutud 
tõusude, s.o  road  grade,2  (d) integreerimise teel. Tulemus tuleks normaliseerida kogu katsevahemaa  d tot ulatuses ja 
väljendada kui kumulatiivset kõrgusemuutust meetrites saja läbitud vahemaa kilomeetri kohta.  
5. ARVULINE NÄIDE  
Tabelites 1 ja 2 on näidatud, kuidas arvutada positiivne kõrgusemuutus mobiilsete heitemõõtmissüsteemidega 
tehtud maanteekatse käigus registreeritud andmete alusel. Lühiduse mõttes esitame siin väljavõtte 800 m ja 160 
s jaoks.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/185
 
5.1. Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll  
Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll koosneb kahest etapist. Esiteks kontrollitakse sõiduki kiirusandmete 
täielikkust. Esitatud andmekogumis (vt tabel 1) ei ole seoses sõiduki kiirusega andmelünki tuvastatud. Teiseks 
kontrollitakse kõrgusandmete täielikkust; meie andmekogumis puuduvad kõrgusandmed 2. ja 3. sekundi kohta. 
Lüngad täidetakse GPS-signaali interpoleerimise teel. Peale selle kontrollitakse GPS-kõrgust topograafiliselt kaardilt; 
seejuures kontrollitakse kõrgust ka teekonna alguses  h(0) . Sekundite 112–114 kõrgusandmeid korrigeeritakse 
topograafilise kaardi alusel, et oleks täidetud järgmine tingimus:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
Andmete kontrollimise tulemusena saadakse viiendas veerus esitatud andmed  h(t) . 
5.2. Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Järgmiseks korrigeeritakse sekundite 1–4, 111–112 ja 159–160 kõrgusandmed  h(t) , võttes aluseks vastavalt 
sekundite 0, 110 ja 158 kõrgusväärtused, sest neil ajaetappidel on kõrgusandmete puhul täidetud järgmine 
tingimus: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Andmete korrigeerimise tulemusena saadakse kuuendas veerus esitatud andmed  h corr (t). Kõrgusandmete kontrolli ­
mise ja korrigeerimise tulemus on esitatud joonisel 2.  
5.3. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamine  
5.3.1.  Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine  
Hetkevahemaa  d i arvutatakse jagades sõiduki mõõdetud kiiruse km/h 3,6-ga (tabel 1, veerg 7). Kõrgusandmete 
ümberarvutamine ühtlase 1 m ruumilise resolutsiooni saamiseks annab diskreetsed teekonnapunktid d (tabel 2, 
veerg 1) ja nende vastavad kõrgusväärtused  h int (d) (tabel 2, veerg 7). Iga diskreetse teekonnapunkti d kõrgus 
merepinnast arvutatakse mõõdetud hetkekõrguse  h corr interpoleerimise teel:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Andmete täiendav silumine  
Esimene ja viimane diskreetne teekonna punkttabelis 2 on vastavalt  d a = 0 m ja  d e = 799 m. Kõrgusandmed iga 
diskreetse teekonnapunkti kohta silutakse, kohaldades kaheastmelist menetlust. Esimene silumisfaas koosneb järg ­
misest:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
mis näitab silumist tingimusel d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288ET L 175/186 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
mis näitab silumist tingimusel 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
mis näitab silumist tingimusel d ≥ (599m)  
Silutud ja interpoleeritud asukoha kõrgus arvutatakse järgmiselt:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Teine silumisfaas:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
mis näitab silumist tingimusel d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
mis näitab silumist tingimusel 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
mis näitab silumist tingimusel d ≥ (599m)  
5.3.3.  Lõpptulemuse arvutamine  
Teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse integreerides kõigi positiivsete interpoleeritud ja 
silutud tõusude, s.o väärtused tabeli 2 veerus  road  grade,2  (d) integreerimise teel. Terve andmekogumi puhul oli 
kogu läbitud vahemaa  d tot ¼ 139,7 km  ning kõik positiivsed interpoleeritud ja silutud tõusud 516 m. Seega 
oli kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus 516*100/139,7 = 370 m/100 km.  
Tabel 1  
Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Aeg 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. vahemaa 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/187
 
Aeg 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. vahemaa 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— tähistab andmelünki  
Tabel 2  
Tõusu arvutamine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …ET L 175/188 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Joonis 2  
Andmete kontrollimise ja korrigeerimise mõju – GPSiga mõõdetud kõrgusprofiil  h GPS (t), topograafiliselt 
kaardilt saadud kõrgusprofiil  h  map (t), andmete kvaliteedi sõeluuringu ja põhikontrolli järel saadud 
kõrgusprofiil  h(t)  ning pärast tabelis 1 esitatud andmete korrigeerimise järel saadud kõrgusprofiil  hcorr(t)
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/189
 
Joonis 3  
Korrigeeritud kõrgusprofiili  h corr (t) ning silutud ja interpoleeritud kõrguse  h int,sm,1  võrdlus
  
Tabel 2  
Positiivse kõrgusemuutuse arvutamine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152ET L 175/190 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8. liide  
Andmevahetus ja aruandlusnõuded  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse mõõtesüsteemide ja andmete hindamise tarkvara vahelise andmevahetuse ning pärast 
andmete hindamise lõpetamist vahe- ja lõpptulemustest teatamise ja nende edastamise nõudeid.  
Andmevahetus ning kohustuslikest ja valikulistest näitajatest teatamine toimub vastavalt liite 1 punktile 3.2. 
Lõpptulemuste jälgitavuse tagamiseks esitatakse punktis 3 sätestatud andmevahetus- ja aruandlusfailides sisalduvad 
andmed.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
a 1 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
b 1 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
a 2 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
b 2 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
k 11 — kaalutegur  
k 12 — kaalutegur  
k 21 — kaalutegur  
k 22 — kaalutegur  
tol 1 — primaarne lubatud hälve  
tol 2 — sekundaarne lubatud hälve  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — sõiduki kiiruse ja üle 0,1 m/s  2 suuruse positiivse kiirenduse korrutise 95. protsentiil linna-, 
asulavälisel ja kiirteesõidul [m  2 /s 3 või W/kg]  
RPA  K — linna-, asulavälise ja kiirteesõidu suhteline positiivne kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
3. ANDMEVAHETUS JA ANDMEESITUSVORM  
3.1. Üldteave  
Heiteväärtustest ja muudest asjakohastest näitajatest teatatakse ja neid vahetatakse csv-vormingus andmefailis. 
Näitajate väärtused eraldatakse komaga, ASCII-kood #h2C. Numbriliste väärtuste kümnendkoha eraldaja on punkt, 
ASCII-kood #h2E. Rida lõpetatakse reavahetusega, ASCII-kood #h0D. Tuhandike eraldajaid ei kasutata.  
3.2. Andmevahetus  
Mõõtesüsteemide ja andmete hindamise tarkvara vahel vahetatakse andmeid standardse aruandlusfailiga, mis 
sisaldab kohustuslike ja valikuliste näitajate minimaalset kogumit. Andmevahetusfail on üles ehitatud järgmiselt: 
esimesed 195 rida on ette nähtud päisele, milles antakse konkreetset teavet näiteks katse tingimuste, PEMSi 
identiteedi ja kalibreerimise kohta (tabel 1). Ridadel 198–200 on näitajate tähistused ja ühikud. Rida 201 ja 
kõik järgnevad andmeread moodustavad andmevahetusfaili põhiosa ning neil teatatakse näitajate väärtused (tabel 
2). Andmevahetusfaili põhiosa sisaldab vähemalt sama palju andmeridasid kui katse kestus sekundites, mis on 
korrutatud salvestussagedusega hertsides.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/191
 
3.3. Vahe- ja lõpptulemused  
Vahetulemuste koondnäitajad registreeritakse ja esitatakse vastavalt tabelile 3. Tabeli 3 teave hangitakse enne 
liidetes 5 ja 6 sätestatud andmete hindamise meetodite rakendamist.  
Sõiduki tootja registreerib kahe andmete hindamise meetodi tulemused eraldi failides. 5. liites kirjeldatud meetodi 
abil saadud andmete hindamise tulemustest teatatakse vastavalt tabelitele 4, 5 ja 6. 6. liites kirjeldatud meetodi abil 
saadud andmete hindamise tulemustest teatatakse vastavalt tabelitele 7, 8 ja 9. Aruandlusfaili päis on kolmeosaline. 
Esimesed 95 rida on ette nähtud konkreetsele teabele andmete hindamise meetodi seadete kohta. Ridadel 101–195 
esitatakse andmete hindamise meetodi tulemused. Read 201–490 on ette nähtud heitkoguste lõpptulemustest 
teatamiseks. Rida 501 ja kõik järgnevad andmeread moodustavad aruandlusfaili põhiosa ning sisaldavad andmete 
hindamise üksikasjalikke tulemusi.  
4. TEHNILISE ARUANDLUSE TABELID  
4.1. Andmevahetus  
Tabel 1  
Andmevahetusfaili päis  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
1 KATSE TUNNUS  (kood)  
2 Katse kuupäev  (päev.kuu.aasta)  
3 Katse üle järelevalvet teostav organisatsioon  (organisatsiooni nimi)  
4 Katsetamiskoht  (linn, riik)  
5 Katse üle järelevalvet teostav isik  (järelevalve põhiteostaja nimi)  
6 Sõiduki juht  (juhi nimi)  
7 Sõidukitüüp  (sõiduki nimi)  
8 Sõiduki tootja  (nimi)  
9 Sõiduki mudeli väljalaskeaasta  (aasta)  
10 Sõiduki tunnus  (VIN-kood)  
11 Odomeetri näit katse alguses  [km]  
12 Odomeetri näit katse lõpus  [km]  
13 Sõidukikategooria  (kategooria)  
14 Tüübikinnituses lubatud heite piirnorm  (Euro X)  
15 Mootori tüüp  (nt ottomootor, survesüütega mootor)  
16 Mootori nimiväärtus  [kW]  
17 Suurim pöördemoment  [Nm]  
18 Mootori töömaht  [cm  3 ] 
19 Jõuülekanne  (nt manuaalne, automaatne)  
20 Edasikäikude arv  [#]ET L 175/192 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
21 Kütus  (nt bensiin, diisel)  
22 Määrdeaine  (toote etikett)  
23 Rehvi suurus  (laius / kõrgus / velje läbimõõt)  
24 Esi- ja tagatelje rehvirõhk  (baari; baari)  
25W  Sõidutakistuse suurused WLTP katsest,  (F  0 , F 1 , F 2 ) 
25N  Sõidutakistuse suurused NEDC katsest  (F  0 , F 1 , F 2 ), 
26 Katsetsükkel tüübikinnitusmenetluses  (NEDC, WLTC)  
27 Tüübikinnituses lubatud CO  2 -heide  [g/km]  
28 CO  2 -heide WLTC režiimis „Low“  [g/km]  
29 CO  2 -heide WLTC režiimis „Mid“  [g/km]  
30 CO  2 -heide WLTC režiimis „High“  [g/km]  
31 CO  2 -heide WLTC režiimis „Extra High“  [g/km]  
32 Sõiduki katsemass (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 PEMSi tootja  (nimi)  
34 PEMSi tüüp  (PEMSi nimetus)  
35 PEMSi seerianumber  (arv)  
36 PEMSi toiteallikas  (nt aku tüüp)  
37 Gaasianalüsaatori tootja  (nimi)  
38 Gaasianalüsaatori tüüp  (tüüp)  
39 Gaasianalüsaatori seerianumber  (arv)  
40–50 (  3 ) …  …  
51 Heitgaasi vooluhulgamõõturi (EFM) tootja (  4 ) (nimi)  
52 EFMi anduri tüüp (  4 ) (funktsionaalne põhimõte)  
53 EFMi seerianumber (  4 ) (arv)  
54 Heitgaasi massivooluhulga andmete allikas  (EFM/ECU/andur)  
55 Õhurõhu andur  (tüüp, tootja)  
56 Katse kuupäev  (päev.kuu.aasta)  
57 Katse-eelse menetluse algus  [h:min]  
58 Teekonna algus  [h:min]  
59 Katsejärgse menetluse algus  [h:min]  
60 Katse-eelse menetluse lõpp  [h:min]  
61 Teekonna lõpp  [h:min]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/193
 
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
62 Katsejärgse menetluse lõpp  [h:min]  
63–70 (  5 ) …  …  
71 Aja korrigeerimine: THC nihe  [s]  
72 Aja korrigeerimine: CH  4 nihe  [s]  
73 Aja korrigeerimine: NMHC nihe  [s]  
74 Aja korrigeerimine: O  2 nihe  [s]  
75 Aja korrigeerimine: PN nihe  [s]  
76 Aja korrigeerimine: CO nihe  [s]  
77 Aja korrigeerimine: CO  2 nihe  [s]  
78 Aja korrigeerimine: NO nihe  [s]  
79 Aja korrigeerimine: NO  2 nihe  [s]  
80 Aja korrigeerimine: Heitgaasi massivooluhulga 
nihe  [s] 
81 Mõõteulatuse kontrollväärtus THC  [ppm]  
82 Mõõteulatuse kontrollväärtus CH  4 [ppm]  
83 Mõõteulatuse kontrollväärtus NMHC  [ppm]  
84 Mõõteulatuse kontrollväärtus O  2 [%] 
85 Mõõteulatuse kontrollväärtus PN  [#]  
86 Mõõteulatuse kontrollväärtus CO  [ppm]  
87 Mõõteulatuse kontrollväärtus CO  2 [%] 
88 Mõõteulatuse kontrollväärtus NO  [ppm]  
89 Mõõteulatuse kontrollväärtus NO  2 [ppm]  
90–95 (  5 ) …  …  
96 Katse-eelne nullnäit THC  [ppm]  
97 Katse-eelne nullnäit CH  4 [ppm]  
98 Katse-eelne nullnäit NMHC  [ppm]  
99 Katse-eelne nullnäit O  2 [%] 
100  Katse-eelne nullnäit PN  [#]  
101  Katse-eelne nullnäit CO  [ppm]  
102  Katse-eelne nullnäit CO  2 [%] 
103  Katse-eelne nullnäit NO  [ppm]  
104  Katse-eelne nullnäit NO  2 [ppm]  
105  Katse-eelne võrdlusnäit THC  [ppm]  
106  Katse-eelne võrdlusnäit CH  4 [ppm]ET L 175/194 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
107  Katse-eelne võrdlusnäit NMHC  [ppm]  
108  Katse-eelne võrdlusnäit O  2 [%] 
109  Katse-eelne võrdlusnäit PN  [#]  
110  Katse-eelne võrdlusnäit CO  [ppm]  
111  Katse-eelne võrdlusnäit CO  2 [%] 
112  Katse-eelne võrdlusnäit NO  [ppm]  
113  Katse-eelne võrdlusnäit NO  2 [ppm]  
114  Katsejärgne nullnäit THC  [ppm]  
115  Katsejärgne nullnäit CH  4 [ppm]  
116  Katsejärgne nullnäit NMHC  [ppm]  
117  Katsejärgne nullnäit O  2 [%] 
118  Katsejärgne nullnäit PN  [#]  
119  Katsejärgne nullnäit CO  [ppm]  
120  Katsejärgne nullnäit CO  2 [%] 
121  Katsejärgne nullnäit NO  [ppm]  
122  Katsejärgne nullnäit NO  2 [ppm]  
123  Katsejärgne võrdlusnäit THC  [ppm]  
124  Katsejärgne võrdlusnäit CH  4 [ppm]  
125  Katsejärgne võrdlusnäit NMHC  [ppm]  
126  Katsejärgne võrdlusnäit O  2 [%] 
127  Katsejärgne võrdlusnäit PN  [#]  
128  Katsejärgne võrdlusnäit CO  [ppm]  
129  Katsejärgne võrdlusnäit CO  2 [%] 
130  Katsejärgne võrdlusnäit NO  [ppm]  
131  Katsejärgne võrdlusnäit NO  2 [ppm]  
132  PEMSi valideerimine – tulemused THC  [mg/km;%] (  6 ) 
133  PEMSi valideerimine – tulemused CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134  PEMSi valideerimine – tulemused NMHC  [mg/km;%] (  6 ) 
135  PEMSi valideerimine – tulemused PN  [#/km;%] (  6 ) 
136  PEMSi valideerimine – tulemused CO  [mg/km;%] (  6 )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/195
 
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
137  PEMSi valideerimine – tulemused CO  2 [g/km;%] (  6 ) 
138  PEMSi valideerimine – tulemused NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Maanteel katsetatud sõiduki mass, sealhulgas juhi ja kõigi PEMSi komponentide mass 
( 2 ) Protsent näitab kõrvalekallet sõiduki täismassist. 
( 3 ) Koht täiendava teabe andmiseks analüsaatori tootja ja seerianumbri kohta, kui kasutatakse mitut analüsaatorit. Reserveeritud 
ridade arv on kõigest soovituslik; täidetud aruandlusfailis ei tohi tühje ridasid olla. 
( 4 ) Kohustuslik, kui heitgaasi massivooluhulk määratakse EFM-iga. 
( 5 ) Vajaduse korral võib siia lisada täiendavat teavet. 
( 6 ) PEMSi valideerimine on vabatahtlik; PEMSi abil mõõdetud kaugusspetsiifiline heide; protsent näitab kõrvalekallet laboratoo ­
riumi võrdlusnäitajast. 
( 7 ) Katse iseloomustamiseks ja märgistamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid kuni reani 195.  
Tabel 2  
Andmevahetusfaili põhiosa; selle tabeli read ja veerud kantakse üle andmevahetusfaili põhiosasse  
Rida  198  199 (  1 ) 200  201  
Aeg  Teekond  [s]  (  2 ) 
Sõiduki kiirus (  3 ) Andur  [km/h]  (  2 ) 
Sõiduki kiirus (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Sõiduki kiirus (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Laiuskraad  GPS  [deg:min:s]  (  2 ) 
Pikkuskraad  GPS  [deg:min:s]  (  2 ) 
Asukoha kõrgus (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Asukoha kõrgus (  3 ) Andur  [m]  (  2 ) 
Ümbritseva õhu rõhk  Andur  [kPa]  (  2 ) 
Ümbritseva õhu temperatuur  Andur  [K]  (  2 ) 
Ümbritseva õhu niiskus  Andur  [g/kg; %)  (  2 ) 
THC-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NMHC-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
CO-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NO  X kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NO-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
O 2 -kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
PN-kontsentratsioon  Analüsaator  [#/m  3 ] (  2 ) 
Heitgaasi massivooluhulk  EFM  [kg/s]  (  2 )ET L 175/196 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  198  199 (  1 ) 200  201  
Heitgaasi temperatuur EFM-is  EFM  [K]  (  2 ) 
Heitgaasi massivooluhulk  Andur  [kg/s]  (  2 ) 
Heitgaasi massivooluhulk  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
NMHC-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
CO-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
NO  X mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
NO-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
O 2 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
PN Analüsaator  [#/s]  (  2 ) 
Gaasimõõtmine aktiivne  PEMS  (sisse lülitatud (1); välja 
lülitatud (0); viga (> 1))  ( 2 ) 
Mootori pöörlemissagedus  ECU  [rpm]  (  2 ) 
Mootori pöördemoment  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Pöördemoment veoteljel  Andur  [Nm]  (  2 ) 
Ratta pöörlemiskiirus  Andur  [rad/s]  (  2 ) 
Kütusekulu  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Mootori kütusevool  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Mootorisse sisenev õhuvool  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Jahutusvedeliku temperatuur  ECU  [K]  (  2 ) 
Õli temperatuur  ECU  [K]  (  2 ) 
Regeneratsiooni olek  ECU  —  (  2 ) 
Pedaali asend  ECU  [%]  (  2 ) 
Sõiduki olek  ECU  (viga (1); normaalne (0))  (  2 ) 
Pöördemomendi protsent  ECU  [%]  (  2 ) 
Pöördemomendi hõõrdumis ­
protsent  ECU  [%]  (  2 ) 
Laetuse tase  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Selle veeru võib täitmata jätta, kui näitaja allikas sisaldub veerus 198 esitatud märgises. 
( 2 ) Alates reast 201 kuni lõpuni lisatakse tegelikud väärtused. 
( 3 ) Määrata kindlaks vähemalt ühe meetodiga. 
( 4 ) Sõiduki ja katsetingimuste iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/197
 
4.2. Vahe- ja lõpptulemused  
4.2.1.  Vahetulemused  
Tabel 3  
Aruandlusfail #1 – Vahetulemuste koondnäitajad  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
1 Teekonna pikkus kokku  [km]  
2 Teekonna kestus kokku  [h:min:s]  
3 Seisuaeg kokku  [min:s]  
4 Teekonna keskmine kiirus  [km/h]  
5 Teekonna maksimaalne kiirus  [km/h]  
6 Asukoha kõrgus teekonna alguspunktis  (m merepinnast)  
7 Asukoha kõrgus teekonna lõpp-punktis  (m merepinnast)  
8 Kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus 
teekonna jooksul  [m/100 km]  
6 Keskmine THC-kontsentratsioon  [ppm]  
7 Keskmine CH  4 -kontsentratsioon  [ppm]  
8 Keskmine NMHC-kontsentratsioon  [ppm]  
9 Keskmine CO-kontsentratsioon  [ppm]  
10 Keskmine CO  2 -kontsentratsioon  [ppm]  
11 Keskmine NO  X -kontsentratsioon  [ppm]  
12 Keskmine PN-kontsentratsioon  [#/m  3 ] 
13 Keskmine heitgaasi massivooluhulk  [kg/s]  
14 Keskmine heitgaasi temperatuur  [K]  
15 Maksimaalne heitgaasi temperatuur  [K]  
16 Kumuleerunud THC-mass  [g]  
17 Kumuleerunud CH  4 mass  [g]  
18 Kumuleerunud NMHC mass  [g]  
19 Kumuleerunud CO mass  [g]  
20 Kumuleerunud CO  2 mass  [g]  
21 Kumuleerunud NO  X mass  [g]  
22 Kumuleerunud PN  [#]  
23 Teekonna THC-heide kokku  [mg/km]  
24 Teekonna CH  4 -heide kokku  [mg/km]  
25 Teekonna NMHC-heide kokku  [mg/km]  
26 Teekonna CO-heide kokku  [mg/km]ET L 175/198 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
27 Teekonna CO  2 -heide kokku  [g/km]  
28 Teekonna NO  X -heide kokku  [mg/km]  
29 Teekonna PN-heide kokku  [#/km]  
30 Linnasõidu osa pikkus  [km]  
31 Linnasõidu osa kestus  [h:min:s]  
32 Linnasõidu osa seisuaeg  [min:s]  
33 Linnasõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  
34 Linnasõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = linnasõit  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = linnasõit  [m/s  2 ] 
40 Kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus linna ­
sõidul  [m/100 km]  
41 Keskmine THC-kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
42 Keskmine CH  4 -kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
43 Keskmine NMHC-kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
44 Keskmine CO-kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
45 Keskmine CO  2 -kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
46 Keskmine NO  X -kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
47 Keskmine PN-kontsentratsioon linnasõidul  [#/m  3 ] 
48 Keskmine heitgaasi massivooluhulk linnasõidul  [kg/s]  
49 Keskmine heitgaasi temperatuur linnasõidul  [K]  
50 Maksimaalne heitgaasi temperatuur linnasõidul  [K]  
51 Kumuleerunud THC mass linnasõidul  [g]  
52 Kumuleerunud CH  4 mass linnasõidul  [g]  
53 Kumuleerunud NMHC-mass linnasõidul  [g]  
54 Kumuleerunud CO-mass linnasõidul  [g]  
55 Kumuleerunud CO  2 mass linnasõidul  [g]  
56 Kumuleerunud NO  X mass linnasõidul  [g]  
57 Kumuleerunud PN linnasõidul  [#]  
58 THC-heide linnasõidul  [mg/km]  
59 CH  4 -heide linnasõidul  [mg/km]  
60 NMHC-heide linnasõidul  [mg/km]  
61 CO-heide linnasõidul  [mg/km]  
62 CO  2 -heide linnasõidul  [g/km]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/199
 
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
63 NO  X -heide linnasõidul  [mg/km]  
64 PN-heide linnasõidul  [#/km]  
65 Asulavälise sõidu osa pikkus  [km]  
66 Asulavälise sõidu osa kestus  [h:min:s]  
67 Asulavälise sõidu osa seisuaeg  [min:s]  
68 Asulavälise sõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  
69 Asulavälise sõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = asulaväline sõit  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = asulaväline sõit  [m/s  2 ] 
72 Keskmine THC-kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
73 Keskmine CH  4 -kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
74 Keskmine NMHC-kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
75 Keskmine CO-kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
76 Keskmine CO  2 -kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
77 Keskmine NO  X -kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
78 Keskmine PN-kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [#/m  3 ] 
79 Keskmine heitgaasi massivoolu kiirus asulavä ­
lisel sõidul  [kg/s]  
80 Keskmine heitgaasi temperatuur asulavälisel 
sõidul  [K] 
81 Maksimaalne heitgaasi temperatuur asulavälisel 
sõidul  [K] 
82 Kumuleerunud THC-mass asulavälisel sõidul  [g]  
83 Kumuleerunud CH  4 mass asulavälisel sõidul  [g]  
84 Kumuleerunud NMHC-mass asulavälisel sõidul  [g]  
85 Kumuleerunud CO-mass asulavälisel sõidul  [g]  
86 Kumuleerunud CO  2 mass asulavälisel sõidul  [g]  
87 Kumuleerunud NO  X mass asulavälisel sõidul  [g]  
88 Kumuleerunud PN asulavälisel sõidul  [#]  
89 THC-heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
90 CH  4 -heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
91 NMHC-heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
92 CO-heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
93 CO  2 -heide asulavälisel sõidul  [g/km]  
94 NO  X -heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
95 PN-heide asulavälisel sõidul  [#/km]ET L 175/200 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
96 Kiirteesõidu osa pikkus  [km]  
97 Kiirteesõidu osa kestus  [h:min:s]  
98 Kiirteesõidu osa seisuaeg  [min:s]  
99 Kiirteesõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  
100  Kiirteesõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = kiirteesõit  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k = kiirteesõit  [m/s  2 ] 
103  Keskmine THC-kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
104  Keskmine CH  4 -kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
105  Keskmine NMHC-kontsentratsioon kiirteesõi ­
dul [ppm]  
106  Keskmine CO-kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
107  Keskmine CO  2 -kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
108  Keskmine NO  X -kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
109  Keskmine PN-kontsentratsioon kiirteesõidul  [#/m  3 ] 
110  Keskmine heitgaasi massivooluhulk kiirteesõi ­
dul [kg/s]  
111  Keskmine heitgaasi temperatuur kiirteesõidul  [K]  
112  Maksimaalne heitgaasi temperatuur kiirteesõi ­
dul [K] 
113  Kumuleerunud THC-mass kiirteesõidul  [g]  
114  Kumuleerunud CH  4 mass kiirteesõidul  [g]  
115  Kumuleerunud NMHC-mass kiirteesõidul  [g]  
116  Kumuleerunud CO-mass kiirteesõidul  [g]  
117  Kumuleerunud CO  2 mass kiirteesõidul  [g]  
118  Kumuleerunud NO  X mass kiirteesõidul  [g]  
119  Kumuleerunud PN kiirteesõidul  [#]  
120  THC-heide kiirteesõidul  [mg/km]  
121  CH  4 -heide kiirteesõidul  [mg/km]  
122  NMHC-heide kiirteesõidul  [mg/km]  
123  CO-heide kiirteesõidul  [mg/km]  
124  CO  2 -heide kiirteesõidul  [g/km]  
125  NO  X -heide kiirteesõidul  [mg/km]  
126  PN-heide kiirteesõidul  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Teekonna lisaelementide iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaidET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/201
 
4.2.2.  Andmete hindamise tulemused  
Tabel 4  
Aruandlusfaili #2 päis – Andmete hindamise meetodi arvutusseaded vastavalt liitele 5  
Rida  Näitaja  Ühik  
1 CO  2 võrdlusmass  [g]  
2 CO  2 tunnuskõvera näitaja  a 1 
3 CO  2 tunnuskõvera näitaja  b 1 
4 CO  2 tunnuskõvera näitaja  a 2 
5 CO  2 tunnuskõvera näitaja  b 2 
6 Kaalutegur  k 11 
7 Kaalutegur  k 21 
8 Kaalutegur  k 22 = k 12 
9 Primaarne lubatud hälve  tol  1 [%] 
10 Sekundaarne lubatud hälve  tol  2 [%] 
11 Arvutustarkvara ja versioon  (nt EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Täiendavate arvutusseadete iseloomustamiseks võib lisada näitajaid kuni reani 95  
Tabel 5a  
Aruandlusfaili #2 päis – Andmete hindamise meetodi tulemused vastavalt liitele 5  
Rida  Näitaja  Ühik  
101  Akende arv  
102  Linnasõidu akende arv  
103  Asulavälise sõidu akende arv  
104  Kiirteesõidu akende arv  
105  Linnasõidu akende osakaal  [%]  
106  Asulavälise sõidu akende osakaal  [%]  
107  Kiirteesõidu akende osakaal  [%]  
108  Linnasõidu akende osakaal akende koguarvus on üle 15 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
109  Asulavälise sõidu akende osakaal akende koguarvus on üle 
15 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
110  Kiirteesõidu akende osakaal akende koguarvus on üle 
15 %  (1 = Jah, 0 = Ei)ET L 175/202 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  Näitaja  Ühik  
111  Akende arv ±  tol  1 
112  Linnasõidu akende arv ±  tol  1 
113  Asulavälise sõidu akende arv ±  tol  1 
114  Kiirteesõidu akende arv ±  tol  1 
115  Akende arv ±  tol  2 
116  Linnasõidu akende arv ±  tol  2 
117  Asulavälise sõidu akende arv ±  tol  2 
118  Kiirteesõidu akende arv ±  tol  2 
119  Linnasõidu akende osakaal ±  tol  1 [%] 
120  Asulavälise sõidu akende osakaal ±  tol  1 [%] 
121  Kiirteesõidu akende osakaal ±  tol  1 [%] 
122  Linnasõidu akende osakaal ±  tol  1 on suurem kui 50 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
123  Asulavälise sõidu akende osakaal ±  tol  1 on suurem kui 
50 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
124  Kiirteesõidu akende osakaal ±  tol  1 on suurem kui 50 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
125  Kõigi akende keskmine raskusastme indeks  [%]  
126  Linnasõidu akende keskmine raskusastme indeks  [%]  
127  Asulavälise sõidu akende keskmine raskusastme indeks  [%]  
128  Kiirteesõidu akende keskmine raskusastme indeks  [%]  
129  Linnasõidu akende kaalutud THC-heide  [mg/km]  
130  Asulavälise sõidu akende kaalutud THC-heide  [mg/km]  
131  Kiirteesõidu akende kaalutud THC-heide  [mg/km]  
132  Linnasõidu akende kaalutud CH  4 -heide  [mg/km]  
133  Asulavälise sõidu akende kaalutud CH  4 -heide  [mg/km]  
134  Kiirteesõidu akende kaalutud CH  4 -heide  [mg/km]  
135  Linnasõidu akende kaalutud NMHC-heide  [mg/km]  
136  Asulavälise sõidu akende kaalutud NMHC-heide  [mg/km]  
137  Kiirteesõidu akende kaalutud NMHC-heide  [mg/km]  
138  Linnasõidu akende kaalutud CO-heide  [mg/km]  
139  Asulavälise sõidu akende kaalutud CO-heide  [mg/km]  
140  Kiirteesõidu akende kaalutud CO-heide  [mg/km]  
141  Linnasõidu akende kaalutud NO  X -heide  [mg/km]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/203
 
Rida  Näitaja  Ühik  
142  Asulavälise sõidu akende kaalutud NO  X -heide  [mg/km]  
143  Kiirteesõidu akende kaalutud NO  X -heide  [mg/km]  
144  Linnasõidu akende kaalutud NO-heide  [mg/km]  
145  Asulavälise sõidu akende kaalutud NO-heide  [mg/km]  
146  Kiirteesõidu akende kaalutud NO-heide  [mg/km]  
147  Linnasõidu akende kaalutud NO  2 -heide  [mg/km]  
148  Asulavälise sõidu akende kaalutud NO  2 -heide  [mg/km]  
149  Kiirteesõidu akende kaalutud NO  2 -heide  [mg/km]  
150  Linnasõidu akende kaalutud PN-heide  [#/km]  
151  Asulavälise sõidu akende kaalutud PN-heide  [#/km]  
152  Kiirteesõidu akende kaalutud PN-heide  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada näitajaid kuni reani 195  
Tabel 5b  
Aruandlusfaili #2 päis – Heite lõpptulemused vastavalt liitele 5  
Rida  Näitaja  Ühik  
201  Kogu teekond – THC-heide  [mg/km]  
202  Kogu teekond – CH  4 -heide  [mg/km]  
203  Kogu teekond – NMHC-heide  [mg/km]  
204  Kogu teekond – CO-heide  [mg/km]  
205  Kogu teekond – NO  x -heide  [mg/km]  
206  Kogu teekond – PN-heide  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid  
Tabel 6  
Aruandlusfaili #2 põhiosa – Andmete hindamise meetodi üksikasjalikud tulemused vastavalt liitele 5; selle 
tabeli read ja veerud kantakse üle aruandlusfaili põhiosasse  
Rida  498  499  500  501  
Akna algusaeg  [s]  (  1 ) 
Akna lõpuaeg  [s]  (  1 ) 
Akna kestus  [s]  (  1 )ET L 175/204 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  498  499  500  501  
Akna pikkus  Allikas (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
andur)  [km]  (  1 ) 
Akna THC-heide  [g]  (  1 ) 
Akna CH  4 -heide  [g]  (  1 ) 
Akna NMHC-heide  [g]  (  1 ) 
Akna CO-heide  [g]  (  1 ) 
Akna CO  2 -heide  [g]  (  1 ) 
Akna NO  x -heide  [g]  (  1 ) 
Akna NO-heide  [g]  (  1 ) 
Akna NO  2 -heide  [g]  (  1 ) 
Akna O  2 -heide  [g]  (  1 ) 
Akna PN-heide  [#]  (  1 ) 
Akna THC-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna CH  4 -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna NMHC-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna CO-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna CO  2 -heide  [g/km]  (  1 ) 
Akna NO  x -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna NO-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna NO  2 -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna O  2 -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna PN-heide  [#/km]  (  1 ) 
Akna kaugus CO  2 -tunnuskõ ­
verani  h j [%] (  1 ) 
Akna kaalutegur  w j [—]  (  1 ) 
Akna keskmine sõiduki kiirus  Allikas (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
andur)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Alates reast 501 kuni lõpuni lisatakse tegelikud väärtused 
( 2 ) Akna karakteristikute iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid  
Tabel 7  
Aruandlusfaili #3 päis – Andmete hindamise meetodi arvutusseaded vastavalt liitele 6  
Rida  Näitaja  Ühik  
1 Rataste pöördemomendi allikas  Andur/ECU/Veline  
2 Veline'i tõus  [g/kWh]  
3 Veline'i vabaliige  [g/h]ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/205
 
Rida  Näitaja  Ühik  
4 Libisev keskmine kestus  [s]  
5 Eesmärkmudeli denormaliseerimise võrdluskiirus  [km/h]  
6 Võrdluskiirendus  [m/s  2 ] 
7 Rattarummi võimsustarve võrdluskiirusel ja kiirendamisel  [kW]  
8 Võimsusklasside arv, sh 90 % P  rated - 
9 Eesmärkmudelite paigutus  (veninud/kokku tõmbunud)  
10 Arvutustarkvara ja versioon  (nt CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Arvutusseadete iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid kuni reani 95  
Tabel 8 a  
Aruandlusfaili #3 päis – Andmete hindamise meetodi tulemused vastavalt liitele 6  
Rida  Näitaja  Ühik  
101  Võimsusklassi katvus (> 5 mõõtmist)  (1 = Jah, 0 = Ei)  
102  Võimsusklassi normaalsus  (1 = Jah, 0 = Ei)  
103  Kogu teekond – kaalutud keskmine THC-heide  [g/s]  
104  Kogu teekond – kaalutud keskmine CH  4 -heide  [g/s]  
105  Kogu teekond – kaalutud keskmine NMHC-heide  [g/s]  
106  Kogu teekond – kaalutud keskmine CO-heide  [g/s]  
107  Kogu teekond – kaalutud keskmine CO  2 -heide  [g/s]  
108  Kogu teekond – kaalutud keskmine NO  X -heide  [g/s]  
109  Kogu teekond – kaalutud keskmine NO-heide  [g/s]  
110  Kogu teekond – kaalutud keskmine NO  2 -heide  [g/s]  
111  Kogu teekond – kaalutud keskmine O  2 -heide  [g/s]  
112  Kogu teekond – kaalutud keskmine PN- heide  [#/s]  
113  Kogu teekond – kaalutud keskmine sõiduki kiirus  [km/h]  
114  Linnasõit – kaalutud keskmine THC-heide  [g/s]  
115  Linnasõit – kaalutud keskmine CH  4 -heide  [g/s]  
116  Linnasõit – kaalutud keskmine NMHC-heide  [g/s]  
117  Linnasõit – kaalutud keskmine CO-heide  [g/s]  
118  Linnasõit – kaalutud keskmine CO  2 -heide  [g/s]  
119  Linnasõit – kaalutud keskmine NO  X -heide  [g/s]  
120  Linnasõit – kaalutud keskmine NO-heide  [g/s]ET L 175/206 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  Näitaja  Ühik  
121  Linnasõit – kaalutud keskmine NO  2 -heide  [g/s]  
122  Linnasõit – kaalutud keskmine O  2 -heide  [g/s]  
123  Linnasõit – kaalutud keskmine PN-heide  [#/s]  
124  Linnasõit – kaalutud keskmine sõiduki kiirus  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid kuni reani 195  
Tabel 8b  
Aruandlusfaili #3 päis – Heite lõpptulemused vastavalt liitele 6  
Rida  Näitaja  Ühik  
201  Kogu teekond – THC-heide  [mg/km]  
202  Kogu teekond – CH  4 -heide  [mg/km]  
203  Kogu teekond – NMHC-heide  [mg/km]  
204  Kogu teekond – CO-heide  [mg/km]  
205  Kogu teekond – NO  x -heide  [mg/km]  
206  Kogu teekond – PN-heide  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid  
Tabel 9  
Aruandlusfaili #3 põhiosa – Andmete hindamise meetodi üksikasjalikud tulemused vastavalt liitele 6; selle 
tabeli read ja veerud kantakse üle aruandlusfaili põhiosasse  
Rida  498  499  500  501  
Kogu teekond – võimsusklassi number (  1 ) —  
Kogu teekond – võimsusklassi alam ­
piir (  1 ) [kW]  
Kogu teekond – võimsusklassi ülem ­
piir (  1 ) [kW]  
Kogu teekond – kasutatud eesmärkmudel 
(jaotumine) (  1 ) [%] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi esinemi ­
ne (  1 ) — (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi katvus > 5 
mõõtmist (  1 ) — (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi normaal ­
sus (  1 ) — (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
THC-heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
CH  4 -heide (  1 ) [g/s]  (  2 )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/207
 
Rida  498  499  500  501  
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NMHC-heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
CO-heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
CO  2 -heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NO  X -heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NO-heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NO  2 -heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
O 2 -heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
PN-heide (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
sõiduki kiirus (  1 ) Allikas (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = andur)  [km/h]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi number (  1 ) —  
Linnasõit – võimsusklassi alampiir (  1 ) [kW]  
Linnasõit – võimsusklassi ülempiir (  1 ) [kW]  
Linnasõit – kasutatud eesmärkmudel 
(jaotumine) (  1 ) [%] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi esinemine (  1 ) —  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi katvus > 5 
mõõtmist (  3 ) — (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi normaalsus (  1 ) —  (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine THC- 
heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine CH  4 - 
heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine 
NMHC-heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine CO- 
heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine CO  2 - 
heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine 
NO  X -heide (  1 ) [g/s]  (  2 )ET L 175/208 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Rida  498  499  500  501  
Linnasõit – võimsusklassi keskmine NO- 
heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine NO  2 - 
heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine O  2 - 
heide (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine PN- 
heide (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine 
sõiduki kiirus (  1 ) Allikas (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = andur)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Tulemused teatatakse iga võimsusklassi kohta alates võimsusklassist #1 kuni võimsusklassini, millele vastab 90 % nimivõim ­
susest P  rated . 
( 2 ) Alates reast 501 kuni lõpuni lisatakse tegelikud väärtused. 
( 3 ) Tulemused teatatakse iga võimsusklassi kohta alates võimsusklassist #1 kuni võimsusklassini #5. 
( 4 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid  
4.3. Sõiduki ja mootori kirjeldus  
Tootja esitab sõiduki ja selle mootori kirjelduse vastavalt I lisa liitele 4.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/209
 
9. liide  
Tootja vastavussertifikaat
ET L 175/210 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
IV LISA  
TÜÜBIKINNITUSEL SÕIDUKI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMISEKS VAJALIKUD HEITKOGUSTE ANDMEDET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/211
 
1. liide  
SÜSINIKMONOOKSIIDI HEITKOGUSTE MÕÕTMINE MOOTORI TÜHIKÄIGUL  
(2. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmiseks mootori tühikäigul (tavapärase 
ja kõrgendatud pöörete arvu juures) 2. katsetüübi puhul.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktides 5.3.2 ja 5.3.7.1–5.3.7.6 sätestatud üldnõudeid punktis 2.2 sätestatud 
eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.7.5 sisalduv viide tabelile loetakse viiteks käesoleva määruse I lisa 4. liite  adden ­
dum' i punkti 2.1 tabelile 2. tüüpi katse kohta.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 5. lisas sätestatud tehnilisi nõudeid punktides 3.2 ja 3.3. kirjeldatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2.1 osutatud etalonkütusteks loetakse käesoleva määruse IX lisas sätestatud 
vastava tehnilise kirjeldusega etalonkütuseid.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 5. lisa punkti 2.2.1 viidet 1. katsetüübile loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisas 
sätestatud 1. katsetüübile.ET L 175/212 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. liide  
HEITGAASI SUITSUSUSE MÕÕTMINE  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse heitgaasi suitsususe mõõtmise nõudeid.  
2. KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS  
2.1. Igale katsetatud sõidukitüübi alla kuuluvale sõidukile paigaldatakse korrigeeritud neeldumisteguri tähis. Tähiseks on 
ristküliku sees asuv arv, mis väljendab tüübikinnituse andmise ajal vaba kiirendamise katsega kindlaks tehtud 
korrigeeritud neeldumistegurit m  –1 . Katsemeetodit on kirjeldatud punktis 4.  
2.2. Tähis peab olema selgesti loetav ja kustumatu. See paigaldatakse selgelt nähtavasse ja juurdepääsetavasse kohta, mis 
määratakse kindlaks I lisa 4. liites esitatud tüübikinnitustunnistuse  addendum’ is. 
2.3. Tähise näidis on esitatud joonisel IV.2.1.  
Joonis IV.2.1
  
Eespool esitatud tähis näitab, et korrigeeritud neeldumistegur on 1,30 m  –1 . 
3. TEHNILINE KIRJELDUS JA KATSED  
3.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 24 (  1 ) III osa punktis 24 sätestatud tehnilisi kirjeldusi ja katseid punktis 3.2 
sätestatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 24 punktis 24.1 sisalduv viide 2. lisale loetakse viiteks käesoleva määruse I lisa 4. liitele.  
4. TEHNILISED NÕUDED  
4.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 24 lisades 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 sätestatud tehnilisi nõudeid punktides 4.2, 4.3 ja 4.4 
sätestatud eranditega.  
4.2. Püsikiiruskatse täiskoormusel  
4.2.1. UNECE eeskirja nr 244. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. lisale loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. 
liitele.  
4.2.2. UNECE eeskirja nr 244. lisa punktis 3.2 nimetatud etalonkütuseks loetakse käesoleva määruse IX lisas esitatud 
etalonkütus vastavalt konkreetse sõiduki puhul tüübikinnituse andmisel kasutatavatele heitkoguste piirnormile.  
4.3. Vabakiirenduse katse  
4.3.1. UNECE eeskirja nr 245. lisa punktis 2.2 sisalduvad viited 2. lisa tabelile 2 loetakse viideteks käesoleva määruse I 
lisa 4. liite punktis 2.4.2.1 esitatud tabelile.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/213  
( 1 ) ELT L 326, 24.11.2006
 4.3.2. UNECE eeskirja nr 245. lisa punktis 2.3 sisalduvad viited 1. lisa punktile 7.3 loetakse viideteks käesoleva määruse I 
lisa 3. liitele.  
4.4.  Diiselmootorite võimsuse mõõtmise ECE-meetod  
4.4.1. UNECE eeskirja nr 2410. lisa punktis 7 sisalduvad viited „käesoleva lisa liitele“ ja UNECE eeskirja nr 2410. lisa 
punktides 7 ja 8 sisalduvad viited „1. lisale“ loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.ET L 175/214 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
V LISA  
KARTERIGAASIDE HEITKOGUSTE KONTROLLIMINE  
(3. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse karterigaaside heitkoguste kontrollimise menetlust 3. tüüpi katse puhul, nagu kirjeldatud 
UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.3.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 836. lisa punktides 1 ja 2 sätestatud üldnõudeid 3. tüüpi katse tegemise kohta 
punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 836. lisa punktis 2.1 sisalduv viide 1. katsetüübile loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisas 
sätestatud 1. katsetüübile.  
2.3. Sõidutakistuse indeksina kasutatakse VL ( vehicle low , madalaim heitenäitaja) indeksit. Kui VL puudub, võetakse 
sõidutakistuse indeksiks VH (v ehicle high , kõrgeim heitenäitaja).  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Tehnilisteks nõueteks on UNECE eeskirja nr 836. lisa punktides 3–6 sätestatud nõuded punktis 3.2 sätestatud 
erandiga.  
3.2. UNECE eeskirja nr 836. lisa punktis 3.2 sisalduv viide 1. katsetüübile loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisas 
sätestatud 1. katsetüübile.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/215
 
VI LISA  
KÜTUSEAURUDE MÄÄRAMINE  
(4. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse katsemenetlust 4. tüüpi katse puhul, mille abil määratakse süsivesinike heidet, 
mis eraldub ottomootoriga sõidukite kütusesüsteemist aurumise teel.  
2. TEHNILISED NÕUDED  
2.1. Sissejuhatus  
Katse käik hõlmab kütuseaurude katset ja kahte täiendavat katset, millest üks on ette nähtud söefiltri vanan ­
damise jaoks (seda on kirjeldatud punktis 5.1) ning teine kütusemahuti läbilaskvuse jaoks (seda on kirjeldatud 
punktis 5.2).  
Kütuseaurude katse (joonis VI.1) on ette nähtud ööpäevase temperatuuri kõikumise, kuumseiskamise järgse 
seisuaja ning linnasõidu tagajärjel eralduvate süsivesinikuaurude määramiseks.  
2.2. Kütuseaurude katse hõlmab järgmist:  
a) katsesõit, sh linnasisene (esimene osa) ja linnaväline sõidutsükkel (teine osa), millele järgnevad kaks 
linnasisest (esimene osa) sõidutsüklit;  
b) kuumseiskamiskao määramine;  
c) ööpäevase kao määramine.  
Katse koondtulemuse saamiseks liidetakse kuumseiskamise järgse seisuaja ja ööpäevase kao etapis tekkinud 
süsivesinike heite massid ja läbilaskvustegur.  
3. SÕIDUK JA KÜTUS  
3.1. Sõiduk  
3.1.1. Sõiduk peab olema tehniliselt korras, sisse sõidetud ning selle läbisõidetud kilomeetrite arv enne katset peab 
olema vähemalt 3 000. Kütuseaurude heite määramisel registreeritakse tüübikinnitusmenetluses kasutatava 
sõiduki läbisõit ja vanus. Kütuseaurude piiramise süsteem peab sõiduki sissesõitmise aja jooksul olema 
olnud nõuetekohaselt ühendatud ja toiminud ning söefiltrit (söefiltreid) peab olema tavapäraselt kasutatud, 
ilma tavapäratu tühjendamise või täitmiseta. Ühendatakse punkti 5.1 kohaselt vanandatud söefilter (söefiltrid), 
nagu on kirjeldatud joonisel VI.1.  
3.2. Kütus  
3.2.1. Kasutatakse käesoleva määruse IX lisas märgitud 1. katsetüübi etalonkütust E10. Käesolevas määruses 
tähendab etalonkütus E10 1. katsetüübi etalonkütust, v.a punkti 5.1 kohase filtri vanandamise puhul.  
4. KÜTUSEAURUDE KATSE SEADMED  
4.1. Veojõustend  
Veojõustend peab vastama UNECE eeskirja nr 834a lisa 1. liite nõuetele.  
4.2. Kütuseaurude mõõtmise ruum  
Kütuseaurude mõõtmise ruum peab vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.2 nõuetele.ET L 175/216 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis VI.1  
Kütuseaurude määramine  
3 000 km pikkune sissesõiduperiood (ilma liigse tühjendamise/laadimiseta)  
Vanandatud filtri(te) kasutamine  
Sõiduki aurupesu (vajaduse korral)  
Muude taustheiteallikate kui kütuseaurude mõju vähendamine või kõrvaldamine (kui on kokku lepitud)
  
Märkused  
1. Kütuseaurude piiramisega seotud sõidukitüüpkonnad, nagu on esitatud I lisa punktis 3.2  
2. Heidet võib mõõta 1. katsetüübi katsesõidu käigus, kuid saadud tulemusi ei kasutata õiguslikel eesmärkidel. 
Seadusjärgne heitekatse tehakse eraldi.  
4.3. Analüüsisüsteemid  
Analüüsisüsteemid peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.3 nõuetele.  
4.4. Temperatuuri registreerimine  
Temperatuuri registreerimine peab vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.5 nõuetele.  
4.5. Rõhu registreerimine  
Rõhu registreerimine peab vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.6 nõuetele.  
4.6. Ventilaatorid  
Ventilaatorid peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.7 nõuetele.  
4.7. Gaasid  
Gaasid peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.8 nõuetele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/217
 
4.8. Lisaseadmed  
Lisaseadmed peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.9 nõuetele.  
5. KATSEMENETLUS  
5.1. Filtri(te) vanandamine katsestendil  
Enne kuumseiskamise järgse seisuaja ja ööpäevase kao etappide alustamist tuleb filtrit (filtreid) vanandada 
vastavalt joonisel VI.2 kirjeldatud korrale.  
Joonis VI.2  
Filtri katsestendil vanandamise menetlus
ET L 175/218 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5.1.1. Temperatuurikatse  
Filter/filtrid läbivad vastavas temperatuurikambris katsetsüklid temperatuuril – 15 °C kuni 60 °C; – 15 °C ja 
60 °C juures on 30 minuti pikkune stabiliseerimise periood. Iga tsükkel kestab 210 minutit, vt joonis 3. 
Temperatuurimuut peab olema võimalikult lähedal 1 °C/min. Sundõhuvool ei tohi filtrit/filtreid läbida.  
Katsetsüklit korratakse järjest 50 korda. Kokku kestab see 175 tundi.  
Joonis VI.3  
Temperatuuri reguleerimise tsükkel
  
5.1.2. Filtri vibreerimiskatse  
Pärast temperatuuriga vanandamist raputatakse filtrit/filtreid vertikaaltelje suunas kiirendusega Grms (  1 ) 
> 1,5 m/s  2 ja sagedusel 30 ± 10 Hz; filter/filtrid paigaldatakse nii, nagu on nende asend sõidukil. Katse kestab 
12 tundi.  
5.1.3. Filtri kütuse vanandamise katse  
5.1.3.1. Kütuse vanandamine 300 tsükli vältel.  
5.1.3.1.1. Pärast temperatuurikatset ja vibratsioonikatset vanandatakse filtrit/filtreid punkti 5.1.3.1.1.1 kohase 1. katse ­
tüübi jaoks kasutatava müügiloleva kütuse E10 ning lämmastiku või õhu seguga, mille kütuseauru maht on 
50 ± 15 protsenti. Kütuseauruga täitmise kiirus peab olema 60 ± 20 g/h.  
Filter/filtrid täidetakse vastava murdepunktini. Siinkohal loetakse murdepunktiks punkt, milles eralduvate 
süsivesinike summaarne kogus on võrdne 2 grammiga. Alternatiivina loetakse täitmine lõpetatuks, kui vastav 
kontsentratsioon tõmbeava juures on 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Selles katses kasutatav müügilolev kütus E10 peab vastama samadele nõuetele nagu etalonkütus E10 järgmiste 
näitajate osas:  
tihedus 15 °C juures  
— aururõhk (DVPE)  
— destillatsioon (üksnes aurud)ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/219  
( 1 ) Grms: Vibratsiooni signaali ruutkeskmise (rms) arvutamiseks võetakse ruut signaali väärtusest igas punktis, leitakse ruutude kesk ­
mine väärtus ja võetakse keskmisest ruutjuur. Nii saadud väärtus on suuruse Grms ruutkeskmine väärtus.
 — süsivesinike analüüs (üksnes olefiinid, aromaatsed süsivesinikud, benseen)  
— hapnikusisaldus  
— etanoolisisaldus  
5.1.3.1.2. Filtreid tühjendatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 5.1.3.8. ettenähtud korrale.  
Filtrid tühjendatakse 5 minuti kuni 1 tunni jooksul pärast täitmist.  
5.1.3.1.3. Punktides 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kirjeldatud toiminguid korratakse 50 korda, seejärel mõõdetakse butaani 
töömahtu (BWC), mis näitab aktiivsöefiltri võimet absorbeerida ja desorbeerida butaani kuivast õhust teata ­
vatel tingimustel, 5 butaanitsüklis, nagu on kirjeldatud punktis 5.1.3.1.4. Kütuseauruga vanandatakse 300 
tsükli jooksul. Pärast 300 tsüklit mõõdetakse butaani töömahtu 5 butaanitsüklis, nagu on osutatud punktis 
5.1.3.1.4.  
5.1.3.1.4. Pärast 50 ja 300 kütusega vanandamise tsüklit mõõdetakse butaani töömahtu. Selle mõõtmise jaoks täide ­
takse filter vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 5.1.6.3 kuni murdepunktini. Butaani töömaht 
registreeritakse.  
Seejärel tühjendatakse filtreid vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktis 5.1.3.8. ettenähtud korrale.  
Filtrid tühjendatakse 5 minuti kuni 1 tunni jooksul pärast täitmist.  
Butaaniga täitmist korratakse 5 korda. Butaani töömaht registreeritakse iga kord pärast butaaniga täitmist. 
BWC  50 arvutatakse 5 butaaniga täitmise korra keskmisena ja registreeritakse.  
Kokku vanandatakse filtrit/filtreid 300 kütusetsükliga + 10 butaanitsükliga ja loetakse siis stabiliseerituks.  
5.1.3.2. Kui filtri(d) annavad tarnijad, teavitab tootja sellest eelnevalt tüübikinnitusasutust, et viimane saaks jälgida iga 
vanandamisetappi tarnija ruumides.  
5.1.3.3. Tootja esitab tüübikinnitusasutustele katsearuande, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:  
— aktiivsöe liik;  
— täitmise kiirus;  
— kütuse tehniline kirjeldus;  
— BWC mõõtmistulemused.  
5.2. Kütusemahuti läbilaskvusteguri määramine (joonis VI.4)ET L 175/220 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis VI.4  
läbilaskvusteguri kindlakstegemine
  
Valitakse tüüpkonda esindav kütusemahuti ja paigaldatakse stendile; siis jäetakse mahuti etalonkütusega E10 
seisma 20 nädalaks temperatuuril 40 °C ± 2 °C. Kütusemahuti asend stendil peab sarnanema selle asendiga 
sõidukil.  
5.2.1. Paak täidetakse värske etalonkütusega E10 temperatuuril 18 °C ± 8 °C. Paak täidetakse 40 ± 2 % ulatuses 
kütusepaagi nominaalmahust. Siis pannakse stend koos kütusemahutiga kolmeks nädalaks eraldi turvalisse 
ruumi kontrollitud temperatuuril 40 °C ± 2 °C.  
5.2.2. Kolmanda nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetakse 40 ± 2 % ulatuses kütusepaagi nominaalmahust 
värske etalonkütusega E10 temperatuuril 18 °C ± 8 °C.  
6 kuni 36 tunni jooksul (viimased 6 tundi temperatuuril 20 °C ± 2 °C) pannakse stend koos kütusemahutiga 
VT-SHED kambrisse ja tehakse 24 tundi kestev ööpäevane katse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktis 
5.7. ettenähtud korrale. Kütusemahuti tühjendatakse VT-SHED kambrist väljaspool, et paagi tühjendamisel 
tekkivat heidet ei arvestataks kütuse läbilaskvusena. Mõõdetakse süsivesinike heide ja väärtus registreeritakse 
näitajana HC  3W . 
5.2.3. Siis pannakse stend koos kütusemahutiga 17 nädalaks eraldi turvalisse ruumi kontrollitud temperatuuril 
40 °C ± 2 °C.  
5.2.4. 17. nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetakse 40 ± 2 % ulatuses kütusepaagi nominaalmahust värske 
etalonkütusega temperatuuril 18 °C ± 8 °C.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/221
 
6 kuni 36 tunni jooksul (viimased 6 tundi temperatuuril 20 °C ± 2 °C) pannakse stend koos kütusemahutiga 
VT-SHED kambrisse ja tehakse 24 tundi kestev ööpäevane katse vastavalt punktis 5.7 ettenähtud korrale. 
UNECE eeskirja nr 837. lisa. Kütusemahuti tühjendatakse VT-SHED kambrist väljaspool, et paagi tühjenda ­
misel tekkivat heidet ei arvestataks kütuse läbilaskvusena. Mõõdetakse süsivesinike heide ja väärtus registree ­
ritakse näitajana HC  20W . 
5.2.5. Läbilaskvustegur on HC  20W ja HC  3W vahe (g ööpäevas) kolme tüvenumbriga.  
5.2.6. Kui läbilaskvusteguri määravad tarnijad, teavitab tootja sellest eelnevalt tüübikinnitusasutust, et viimane saaks 
jälgida kontrolli tarnija ruumides.  
5.2.7. Tootja esitab tüübikinnitusasutustele katsearuande, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:  
a) katsetatud kütusemahuti täielik kirjeldus, sh teave katsetatud paagi tüübi kohta, kas see koosneb ühest või 
mitmest kihist ning milliseid materjale paagi ja kütusemahuti muude osade valmistamiseks on kasutatud;  
b) keskmised nädalased temperatuurid, mille juures vanandamine toimus;  
c) 3. nädalal mõõdetud HC (HC  3W ); 
d) 20. nädalal mõõdetud HC (HC  20W ); 
e) saadud läbilaskvustegur (PF).  
5.2.8. Erandina punktidest 5.2.1–5.2.7 võivad mitmekihilisi paake kasutavad tootjad kasutada eespool osutatud 
täieliku mõõtmismenetluse asemel järgmist etteantud läbilaskvustegurit (APF):  
mitmekihilise paagi APF = 120 mg / 24h  
5.2.8.1. Kui tootja otsustab kasutada etteantud läbilaskvustegureid, esitab tootja tüübikinnitusasutusele avalduse, kus 
on selgelt märgitud paagi tüüp, ning avalduse kasutatud materjalide tüübi kohta.  
5.3. Kuumseiskamis- ja ööpäevase kao mõõtmisjärjekord  
Sõiduk valmistatakse ette vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktidele 5.1.1. ja 5.1.2. Tootja taotlusel ja 
tüübikinnitusasutuse heakskiidul võidakse enne katset kõrvaldada muud taustheiteallikad peale kütuse või neid 
võidakse vähendada (nt rehvi või sõiduki kuumtöötlus või klaasipesuvedeliku eemaldamine).  
5.3.1. Seisuaeg  
Sõiduk pargitakse vähemalt 12 tunniks ja mitte rohkem kui 36 tunniks seisualale. Selle perioodi lõpuks 
peavad mootoriõli ja jahuti temperatuurid olema saavutanud ala temperatuuri või 3 °C sellest.  
5.3.2. Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine  
Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine toimub vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktis 5.1.7. ettenähtud 
korrale.  
5.3.3. Eelkonditsioneerimissõit  
Ühe tunni jooksul pärast kütusepaagi tühjendamist ja täitmist pannakse sõiduk veojõustendile ja läbitakse 1. 
katsetüübi sõidutsüklite esimene osa üks kord ja teine osa kaks korda vastavalt UNECE eeskirja nr 834a lisale.  
Selle toimingu ajal ei võeta heiteproove.ET L 175/222 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5.3.4. Seisuaeg  
Viie minuti jooksul pärast eelkonditsioneerimissõitu pargitakse sõiduk vähemalt 12 tunniks ja mitte rohkem 
kui 36 tunniks seisualale. Selle perioodi lõpuks peavad mootoriõli ja jahuti temperatuurid olema saavutanud 
ala temperatuuri või 3 °C sellest.  
5.3.5. Filtri murdepunkt  
Punktis 5.1 kirjeldatud järjekorras vanandatud filter/filtrid täidetakse murdepunktini vastavalt UNECE eeskirja 
nr 837. lisa punktis 5.1.4 ettenähtud korrale.  
5.3.6. Katse dünamomeetril  
5.3.6.1. Ühe tunni jooksul pärast filtri täitmist pannakse sõiduk veojõustendile ja läbitakse 1. katsetüübi sõidutsüklite 
esimene osa üks kord ja teine osa üks kord vastavalt UNECE eeskirja nr 834a lisale. Seejärel lülitatakse 
mootor välja. Selle toimingu ajal võib heiteproove võtta, kuid selle tulemusi ei tohi kasutada heitega seotud 
tüübikinnituseks.  
5.3.6.2. Kahe minuti jooksul pärast punktis 5.3.6.1 määratletud 1. katsetüübi katsesõidu lõpuleviimist tehakse sõidu ­
kiga täiendav eelkonditsioneerimissõit, mis koosneb kahest 1. tüübi katsetsüklist (kuumkäivitusega). Seejärel 
lülitatakse mootor uuesti välja. Selle toimingu ajal ei ole tarvis võtta heiteproove.  
5.3.7. Kuumseiskamine  
Pärast katset dünamomeetril tehakse kuumseiskamisel eralduvate kütuseaurude katse vastavalt UNECE eeskirja 
nr 837. lisa punktile 5.5. Kuumseiskamiskaod arvutatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 6 ja 
see registreeritakse näitajana M  HS . 
5.3.8. Seisuaeg  
Pärast kuumseiskamisel eralduvate kütuseaurude katset järgneb seisuaeg vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa 
punktile 5.6.  
5.3.9. Ööpäevane katse  
5.3.9.1. Pärast seisuaega mõõdetakse ööpäevane kadu vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 5.7. Heitkogused 
arvutatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 6. Saadud väärtus registreeritakse näitajana M  D1 . 
5.3.9.2. Pärast esimest 24 tunni pikkust katset mõõdetakse ööpäevane kadu vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa 
punktile 5.7. Heitkogused arvutatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 6. Saadud väärtus 
registreeritakse näitajana M  D2 . 
5.3.10. Arvutamine  
Summa M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF peab olema väiksem kui määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 3 esitatud 
piirnorm.  
5.3.11. Tootja esitab tüübikinnitusasutustele katsearuande, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:  
a) seisuaegade kirjeldus, sh aeg ja keskmised temperatuurid;  
b) kasutatud vanandatud filtri kirjeldus ja viide täpsele vanandamisaruandele;  
c) keskmine temperatuur kuumseiskamiskatsel;  
d) kuumseiskamiskatsel saadud mõõtmistulemused (HSL);  
e) esimese ööpäevase katse käigus saadud mõõtmistulemus DL  1st day  ; 
f) teise ööpäevase katse käigus saadud mõõtmistulemus DL  2nd day  ; 
g) kütuseaurude katse lõpptulemus, arvutatud „M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF“.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/223
 
VII LISA  
SAASTEKONTROLLISEADMETE KULUMISKINDLUSE KONTROLL  
(5. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse saastekontrolliseadmete kulumiskindluse kontrollimise katseid.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6 sätestatud üldnõudeid 5. tüüpi katse tegemise kohta punktides 
2.2 ja 2.3 sätestatud eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punkti 5.3.6.2 tabelit ja punkti 5.3.6.4 teksti tuleb mõista järgmiselt:  
Mootori kategooria  Kindlaksmääratud halvendustegurid  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Ottomootor  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Diiselmootor  Kuna diiselmootoriga sõidukitele ei ole halvendustegureid kehtestatud, kasutavad 
tootjad halvendustegurite määramiseks terviksõiduki töökindluskatse või katses ­
tendil vanandamisega tehtava töökindluskatse menetlust.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6.5 sisalduvat viidet punktide 5.3.1 ja 8.2 nõuetele loetakse viiteks käesoleva 
määruse I lisa punkti 4.2 ja XXI lisa nõuetele sõiduki kasuliku tööea kestel.  
2.4. Enne määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 sätestatud heite piirnormide kasutamist vastavuse hindamiseks UNECE 
eeskirja nr 83 punktis 5.3.6.5 osutatud nõuetele arvutatakse halvendustegurid ja kohaldatakse neid vastavalt XXI lisa 7. 
all-lisa tabelile A7/1 ja 8. all-lisa tabelile A8/5.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktides 1–7 ning 1., 2. ja 3. liites sätestatud tehnilisi nõudeid ja 
kirjeldusi punktides 3.2 kuni 3.10 sätestatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 1.5 sisalduv viide 2. lisale loetakse viiteks käesoleva määruse I lisa 4. liitele.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 1.6 sisalduv viide tabelis 1 sätestatud heitkoguste piirnormidele loetakse viiteks 
määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 sätestatud heitkoguste piirnormidele.  
3.4. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 2.3.1.7 sisalduvad viited 1. katsetüübile loetakse viideteks käesoleva määruse XXI 
lisas kirjeldatud 1. katsetüübile.  
3.5. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 2.3.2.6 sisalduvad viited 1. katsetüübile loetakse viideteks käesoleva määruse XXI 
lisas kirjeldatud 1. katsetüübile.  
3.6. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. katsetüübile loetakse viideteks käesoleva määruse XXI 
lisas kirjeldatud 1. katsetüübile.ET L 175/224 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.7. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punkti 7 esimeses lõigus sisalduv viide punktile 5.3.1.4 loetakse viiteks määruse (EÜ) 
nr 715/2007 I lisa tabelile 2.  
3.8. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 6.3.1.2 sisalduv viide meetoditele 4a lisa 7. liites loetakse viiteks käesoleva 
määruse XXI lisa 4. all-lisale.  
3.9. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 6.3.1.4 sisalduv viide 4a lisale loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisa 4. 
all-lisale.  
3.10. Sõidutakistuse indeksina kasutatakse VL indeksit. Kui VL puudub, võetakse sõidutakistuse indeksiks VH.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/225
 
VIII LISA  
KESKMISTE HEITKOGUSTE KONTROLLIMINE MADALATEL ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIDEL  
(6. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse 6. tüüpi katse seadmeid ja menetlust, millega kontrollitakse keskmisi heitkoguseid 
madalatel temperatuuridel.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.5 sätestatud üldnõudeid 6. tüüpi katse kohta punktis 2.2 sätestatud 
erandiga.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.5.2 osutatud piirnormideks loetakse määruse (EÜ) nr 715/2007 1. lisa tabelis 4 
esitatud piirnormid.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 8. lisa punktides 2–6 sätestatud tehnilisi nõudeid punktis 3.2 sätestatud erandiga.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 8. lisa punktis 3.4.1 sisalduv viide 10. lisa punktile 2 loetakse viiteks käesoleva määruse IX lisa 
B jaole.  
3.3. Sõidutakistuse indeksina kasutatakse VL indeksit. Kui VL puudub, võetakse sõidutakistuse indeksiks VH.ET L 175/226 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
IX LISA  
ETALONKÜTUSTE TEHNILINE KIRJELDUS  
A. ETALONKÜTUSED  
1. Ottomootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed  
Tüüp: Bensiin (E10):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Aururõhk (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Veesisaldus  mahu-protsent  0,05  EN 12937  
Välimus temperatuuril -7 °C:  selge ja läbipaistev  
Destilleerimine:  
— aurustunud temperatuuril 70 °C  mahu-protsent  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 100 °C  mahu-protsent  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 150 °C  mahu-protsent  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Jääk  mahu-protsent  —  2,0  EN ISO 3405  
Süsivesinike analüüs:  
— olefiinid  mahu-protsent  6,0  13,0  EN 22854  
— aromaatsed süsivesinikud  mahu-protsent  25,0  32,0  EN 22854  
— benseen  mahu-protsent  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— küllastunud süsivesinikud  mahu-protsent  teatada  EN 22854  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
Induktsiooniaeg (  4 ) minutit  480  —  EN ISO 7536  
Hapnikusisaldus (  5 ) massi-protsent  3,3  3,7  EN 22854  
Lahustiga uhutud vaik 
(olemasolev vaik)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Väävlisisaldus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/227
 
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Pliisisaldus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforisisaldus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanool (  8 ) mahu-protsent  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetoot ja 
eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on esitatud 
maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohaldatakse 
standardi ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2. 
( 3 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2. 
( 4 ) Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud be nsiini, 
kuid ei tohi sisaldada puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahustavaid õlisid. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376. 
( 6 ) Katseprotokollis märgitakse ära 1. katsetüübis kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. 
( 8 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376.  
( 2 ) Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.  
Tüüp: etanool (E85)  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 teatada  ISO 3675  
Aururõhk  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Väävlisisaldus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oksüdatsiooni stabiilsus  minutit  360  EN ISO 7536  
Olemasolev vaik (lahustiga uhutud)  mg / 100 ml  —  5  EN ISO 6246  
Välimus – määratakse ümbritseva õhu 
temperatuuril või temperatuuril 15 °C, 
olenevalt sellest, kumb on kõrgem.  selge ja läbipaistev, nähtavate 
hõljuvate ja sadestunud saasteai ­
neteta  Visuaalne kontroll  
Etanool ja kõrgemad alkoholid (  5 ) mahu-protsent  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Kõrgemad alkoholid (C  3 –C 8 ) mahu-protsent  —  2  
Metanool  mahu-protsent  0,5  
Bensiin (  6 ) mahu-protsent  Tasakaal  EN 228ET L 175/228 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Veesisaldus  mahu-protsent  0,3  ASTM E 1064  
Anorgaaniliste kloriidide sisaldus  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Vaskplaadi korrosioonikatse (3 h 50 °C 
juures)  liigitus  1. klass  EN ISO 2160  
Happesus (väljendatud äädikhappena 
CH  3 COOH)  massi-protsent  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud standardit ISO  
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetoot ja 
eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on esitatud 
maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohaldatakse ISO 
4259 tingimusi. 
( 2 ) Vaidluste korral kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi ja katsemeetodi täpsusel põhinevat tulemuste tõlgendamist, mida on 
kirjeldatud standardis EN ISO 4259. 
( 3 ) Kui tekib siseriiklik vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetakse sarnaselt EN 228 siseriikliku lisa viitele EN ISO 20846 või EN  ISO 
20884 standardile. 
( 4 ) Katseprotokollis märgitakse ära 1. katsetüübis kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 tehnilisele kirjeldusele vastav 
etanool. 
( 6 ) Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee ja alkoholide sisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.  
Tüüp: LPG  
Parameeter  Ühik  Kütus A  Kütus B  Katsemeetod  
Koostis:  ISO 7941  
C 3 -sisaldus  mahu-protsent  30 ±2  85 ±2  
C 4 -sisaldus  mahu-protsent  tasakaal  tasakaal  
< C  3 , > C  4 mahu-protsent  kuni 2  kuni 2  
Olefiinid  mahu-protsent  kuni 12  kuni 15  
Aurutusjääk  mg/kg  kuni 50  kuni 50  prEN 15470  
Vesi 0 °C juures  vaba  vaba  prEN 15469  
Väävli kogusisaldus  mg/kg  kuni 10  kuni 10  ASTM 6667  
Vesiniksulfiid  puudub  puudub  ISO 8819  
Korrosiivsus vaskplaadikatsel  Liigitus  1. klass  1. klass  ISO 6251 (  1 ) 
Lõhn  iseloomulik  iseloomulik  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv  vähemalt 89  vähemalt 89  EN 589 B lisa  
( 1 ) Kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid vaskplaadi korrosiooni vähendavaid kemikaale, võib see meetod korrodeeriva te 
ainete olemasolu kindlakstegemisel osutuda ebatäpseks. Seepärast on keelatud lisada selliseid aineid ainuüksi selleks, et mõjut ada 
katsetulemusi.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/229
 
Tüüp: maagaas/biometaan  
Omadused  Ühikud  Alusväärtus  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Etalonkütus G20  
Koostis:  
Metaan  mooli- 
protsent  100  99  100  ISO 6974  
Tasakaal (  1 ) mooli- 
protsent  — —  1  ISO 6974  
N 2 mooli- 
protsent  ISO 6974  
Väävlisisaldus  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Etalonkütus G25  
Koostis:  
Metaan  mooli- 
protsent  86 84  88  ISO 6974  
Tasakaal (  4 ) mooli- 
protsent  — —  1  ISO 6974  
N 2 mooli- 
protsent  14 12  16  ISO 6974  
Väävlisisaldus  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertsed gaasid (mitte N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 3 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertsed gaasid (mitte N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 6 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa.  
Tüüp: Vesinik sisepõlemismootorite jaoks  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesiniku puhtus  mooli-protsent  98  100  ISO 14687-1  
Süsivesinike üldsisaldus  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Vesi (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Hapnik  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argoon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Lämmastik  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Väävel  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Jäävad osakesed (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ei kondenseerita. 
( 2 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vesinik ei tohi sisaldada tolmu, liiva, mustust, vaike, õli ega muid aineid koguses, mis võib kahjustada tangitava sõiduki (m ootori) 
toitesüsteemi seadmeid.ET L 175/230 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. Diiselmootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed  
Tüüp: Diislikütus (B7):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Tsetaaniindeks  46,0  EN ISO 4264  
Tsetaaniarv (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilleerimine:  
— 50 protsendipunkti  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 protsendipunkti  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Leekpunkt  °C  55  —  EN ISO 2719  
Hägustumispunkt  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskoossus 40 °C juures  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud  massi-protsent  2,0  4,0  EN 12916  
Väävlisisaldus  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)  massi-protsent  —  0,20  EN ISO 10370  
Tuhasisaldus  massi-protsent  —  0,010  EN ISO 6245  
Kogusaaste  mg/kg  —  24  EN 12662  
Veesisaldus  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Happearv  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Määrimisvõime (kulumisjälje läbimõõt 
HFRR-katsel temperatuuril 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oksüdatsiooni stabiilsus temperatuuril 
110 °C (  3 ) h 20,0  EN 15751  
Rasvhapete metüülestrid (FAME) (  4 ) mahu-protsent  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetoot ja 
eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on esitatud 
maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohaldatakse ISO 
4259 tingimusi. 
( 2 ) Tsetaaniarvu vahemik ei vasta 4R miinimumvahemiku nõuetele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja 
vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse 
kindlaksmääramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi. 
( 3 ) Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja üle  tuleks 
tarnijaga nõu pidada. 
( 4 ) Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 tehnilisele kirjeldusele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/231
 
3. Kütuseelemendiga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised andmed  
Tüüp: Vesinik kütuseelemendiga sõidukite jaoks  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesinikkütus (  1 ) mooli-protsent  99,99  100  ISO 14687-2  
Gaaside üldsisaldus (  2 ) μmol/mol  0  100  
Süsivesinike üldsisaldus  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Vesi  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Hapnik  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Heelium (He), lämmastik (N  2 ), argoon 
(Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Väävliühendite üldsisaldus  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehüüd (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Sipelghape (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Ammoniaak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Halogeenitud ühendite üldsisaldus  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Tahkete osakeste suurus  μm 0  10  ISO 14687-2  
Osakeste kontsentratsioon  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Vesinikkütuse indeks määratakse kindlaks, lahutades 100 mooliprotsendist tabelis (gaaside üldsisaldus) loetletud gaasiliste k oostis ­
osade (v.a vesinik) üldsisalduse, väljendatuna mooliprotsentides. See on kõikide tabelis esitatud gaasiliste koostisosade (v.a vesinik) 
lubatud piirnormide summast väiksem. 
( 2 ) Gaaside üldsisalduse väärtus on tabelis loetletud koostisosade (v.a vesinik) väärtuste summa, välja arvatud tahked osakesed.  
B. ETALONKÜTUSED HEITKOGUSTE KONTROLLIMISEKS MADALAL ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIL — 6. KATSETÜÜP  
Tüüp: Bensiin (E10):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Aururõhk (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Veesisaldus  kuni 0,05 mahuprotsenti 
Välimus temperatuuril -7 °C: selge 
ja läbipaistev  EN 12937  
Destilleerimine:  
— aurustunud temperatuuril 70 °C  mahu-protsent  34,0  46,0  EN ISO 3405ET L 175/232 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
— aurustunud temperatuuril 100 °C  mahu-protsent  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 150 °C  mahu-protsent  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Jääk  mahu-protsent  —  2,0  EN ISO 3405  
Süsivesinike analüüs:  
— olefiinid  mahu-protsent  6,0  13,0  EN 22854  
— aromaatsed süsivesinikud  mahu-protsent  25,0  32,0  EN 22854  
— benseen  mahu-protsent  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— küllastunud süsivesinikud  mahu-protsent  teatada  EN 22854  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
Induktsiooniaeg (  4 ) minutit  480  —  EN ISO 7536  
Hapnikusisaldus (  5 ) massi-protsent  3,3  3,7  EN 22854  
Lahustiga uhutud vaik 
(olemasolev vaik)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Väävlisisaldus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Pliisisaldus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforisisaldus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanool (  8 ) mahu-protsent  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetoot ja 
eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on esitatud 
maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohaldatakse ISO 
4259 tingimusi. 
( 2 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2 
( 3 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2 
( 4 ) Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud be nsiini, 
kuid ei tohi sisaldada puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahustavaid õlisid. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376. 
( 6 ) Katseprotokollis märgitakse ära 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. 
( 8 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/233
 
( 2 ) Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.  
Tüüp: etanool (E75)  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katse-meetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 teatada  EN ISO 12185  
Aururõhk  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Väävlisisaldus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oksüdatsiooni stabiilsus  minutit  360  —  EN ISO 7536  
Olemasolev vaik (lahustiga uhutud)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Välimus määratakse ümbritseva õhu 
temperatuuril või temperatuuril 15 °C, 
olenevalt sellest, kumb on kõrgem  Selge ja läbipaistev, nähtavate 
hõljuvate ja sadestunud saasteai ­
neteta  Visuaalne kontroll  
Etanool ja kõrgemad alkoholid (  5 ) mahu-protsent  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Kõrgemad alkoholid (C  3 – C  8 ) mahu-protsent  —  2  
Metanool  —  0,5  
Bensiin (  6 ) mahu-protsent  tasakaal  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Veesisaldus  mahu-protsent  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Anorgaaniliste kloriidide sisaldus  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Vaskplaadi korrosioonikatse (3 h 50 °C 
juures)  Liigitus  1. klass  EN ISO 2160  
Happesus (väljendatud äädikhappena 
CH  3 COOH)  massi-protsent  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40ET L 175/234 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katse-meetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud standardi ISO 42 59 
„Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi. Miinimumväärtuse kindlaksmääramisel 
on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust. Maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne 
erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata kõnealusest meetodist, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja  
eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus maksimaalsete ja 
minimaalsete piirnormide esitamiseks. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohaldatakse ISO 
4259 tingimusi. 
( 2 ) Vaidluste korral kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi ja katsemeetodi täpsusel põhinevat tulemuste tõlgendamist, mida on 
kirjeldatud standardis EN ISO 4259. 
( 3 ) Kui tekib siseriiklik vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetakse sarnaselt EN 228 siseriikliku lisa viitele EN ISO 20846 või EN  ISO 
20884 standardile. 
( 4 ) Katseprotokollis märgitakse ära 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 tehnilisele kirjeldusele vastav 
etanool. 
( 6 ) Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee ja alkoholide sisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/235
 
X LISA  
ReserveeritudET L 175/236 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
XI LISA  
MOOTORSÕIDUKITE PARDADIAGNOSTIKASEADE (OBD-seade)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas sätestatakse pardadiagnostikaseadme funktsioonid mootorsõidukite heitkoguste piiramiseks.  
2. MÕISTED, NÕUDED JA KATSED  
2.1. Pardadiagnostikaseadmete suhtes kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktides 2 ja 3 sätestatud 
määratlusi, nõudeid ja katseid. Erandid neist nõuetest on esitatud järgmistes punktides.  
2.1.1. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkti 2 sissejuhatav tekst asendatakse järgmisega:  
„Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:“  
2.1.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkt 2.10 asendatakse järgmise tekstiga:  
„ „Sõidutsükkel “ – tsükkel, mis koosneb mootori käivitamisest, sõidufaasist võimaliku rikke avastamiseks ning 
mootori seiskamisest“.  
2.1.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisale lisatakse punkt 3.2.3:  
„3.2.3. Halvenemise või rikke võib kindlaks teha ka väljaspool sõidutsüklit (nt pärast mootori seiskamist).“  
2.1.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.1 sisalduv viide THC ja NO  x piirnormidele loetakse viiteks NMHC 
ja NO  x piirnormidele.  
2.1.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktides 3.3.3.1 ja 3.3.4.4 sisalduv viide piirnormidele loetakse viiteks OBD- 
piirnormidele.  
2.1.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.5 sisalduv viide heitkoguste piirnormidele loetakse viiteks OBD- 
piirnormidele.  
2.1.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktid 3.3.4.9 ja 3.3.4.10 kustutatakse.  
2.1.8. UNECE eeskirja nr 83 11. lisale lisatakse punktid 3.3.5.1 ja 3.3.5.2:  
„3.3.5.1. Tuleb jälgida järgmisi seadmeid, et kindlaks teha nende talitluse täielik lakkamine või nende eemal ­
damine (kui eemaldamine põhjustab käesoleva määruse punktis 5.3.1.4 sätestatud heite piirnormide 
ületamise):  
a) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud heitekontrolliseadmesse sisse 
ehitatud kübemefilter;  
b) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud heitekontrolliseadmesse sisse 
ehitatud NO  x järeltöötlussüsteem;  
c) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud heitekontrolliseadmesse sisse 
ehitatud diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator.  
3.3.5.2. Samuti tuleb jälgida, et käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 nimetatud seadmetel ei esineks tõrkeid, mille 
tulemusena ületataks OBD-piirnorme.“ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/237
 
2.1.9. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkt 3.8.1 asendatakse järgmisega:  
„Pardadiagnostikaseade võib kustutada veakoodi, läbitud vahemaa ning hetkeseisu andmed, kui sama riket ei 
registreerita vähemalt 40 mootori soojendustsükli jooksul või 40 sõidutsükli jooksul, mil sõiduk töötab 11. lisa 
1. liite punkti 7.5.1 alapunktides a–c kehtestatud kriteeriumide kohaselt.“  
2.1.10. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.9.3.1 sisalduv viide standardile ISO DIS 15031 5 asendatakse järg ­
misega:  
„… käesoleva määruse 11. lisa 1. liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardis.“  
2.1.11. UNECE eeskirja nr 83 11. lisale lisatakse punkt 3.10:  
„3.10. Lisasätted mootori seiskamise strateegiatega sõidukitele  
3.10.1. Sõidutsükkel  
3.10.1.1. Mootori juhtsüsteemi poolt pärast mootori seiskumist tehtavat autonoomset taaskäivitumist võib 
lugeda uueks sõidutsükliks või käimasoleva sõidutsükli jätkuks.“  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.1 sisalduv viide V tüübi kestvusdistantsile ja punktis 3.3.1 sisalduv viide 
V. tüübi töökindluskatsele loetakse viideteks käesoleva määruse VII lisa nõuetele.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.2 sätestatud OBD-piirnormid loetakse viiteks punktides 2.3.1 ja 2.3.2 
sätestatud nõuetele:  
2.3.1. OBD-piirnormid sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa 2. tabelis 
esitatud Euro VI heitkoguste piirnormidele alates 3 aastat pärast kõnealuse määruse artikli 10 lõigetes 4 ja 5 
sätestatud kuupäevi, on esitatud järgmises tabelis:  
Euro VI lõplikud OBD-piirnormid  
Tule-tatud 
mass 
(TM) (kg)  Süsinikmono- 
oksiidi mass  Mittemetaan-sete 
süsivesinike mass  Lämmastik-oksii ­
dide mass  Tahkete osakeste 
mass (  1 ) Tahkete osakeste 
arv (  1 ) ( 2 ) 
Kate- 
gooria  Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Kõik  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I TM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
TM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
TM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Kõik  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Selgitus : PI = ottomootor, CI = diiselmootor. 
( 1 ) Ottomootorite tahkete osakeste massi ja arvu piirnormi kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes. 
( 2 ) Tahkete osakeste arvu piirnormid võib määrata hiljem.ET L 175/238 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.3.2. Kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi, mis kehtivad 
vastavalt uute sõidukitüüpide tüübikinnituste ja uute sõidukite suhtes, kohaldatakse tootja valiku korral määruse 
(EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud Euro VI heitkoguste piirnormidega seoses tüübikinnituse saanud 
sõidukite suhtes järgmiseid OBD-seadme piirnorme.  
Euro VI ajutised OBD-piirnormid  
Tule-tatud 
mass 
(TM) (kg)  Süsinikmono-oksiidi 
mass  Mittemetaan-sete 
süsivesinike mass  Lämmastik-oksiidide 
mass  Tahkete osakeste 
mass (  1 ) 
Kate- 
gooria  Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Kõik  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I TM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
TM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
TM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Kõik  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Selgitus : PI = ottomootor, CI = diiselmootor 
( 1 ) Ottomootorite tahkete osakeste massi piirnorme kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes.  
2.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.1 sisalduv viide piirnormidele loetakse viiteks käesoleva lisa punktis 
2.3 sätestatud läviväärtustele.  
2.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.2 sisalduvat viidet I. tüübi katsetsüklile loetakse viideteks 1. tüübi 
tsüklile, mida kasutati vähemalt kahes järjestikuses tsüklis pärast UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 
6.3.1.2 sätestatud töötakti vahelejätu veakoodi kasutuselevõtmist.  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.7 sisalduv viide punktis 3.3.2 sätestatud tahkete osakeste piirnor ­
mile loetakse viiteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud tahkete osakeste piirnormile.  
2.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 2.1.3 sisalduv viide I. tüübi katsetsüklile loetakse viiteks määruse 
(EÜ) nr 692/2008 või käesoleva määruse XXI lisa kohasele 1. katsetüübile, sõltuvalt tootja valikust iga tõend ­
atava rikke puhul.  
3. RAKENDUSSÄTTED OBD-SEADMETE PUUDUSTE KORRAL  
3.1. Artikli 6 lõikes 2 esitatud rakendussäteteks pardadiagnostikasüsteemide puuduste korral on UNECE eeskirja 
nr 83 11. lisa punktis 4 esitatud sätted koos järgmiste eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 4.2.2 sisalduv viide OBD piirnormidele loetakse viiteks käesoleva lisa 
punktis 2.3 sätestatud OBD-piirnormidele.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkti 4.6 tuleb lugeda järgmiselt:  
„Tüübikinnitusasutus teatab puudustega seadme tüübikinnitustaotluse rahuldamise otsusest artikli 6 lõike 2 
kohaselt.“ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/239
 
4. JUURDEPÄÄS PARDADIAGNOSTIKAANDMETELE  
4.1. Pardadiagnostikaandmetele juurdepääsu nõuded on sätestatud UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 5. Erandid 
neist nõuetest on esitatud järgmistes punktides.  
4.2. Viiteid UNECE eeskirja nr 83 2. lisa 1. liitele loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 5. liitele.  
4.3. Viiteid UNECE eeskirja nr 83 1. lisa punktile 3.2.12.2.7.6 loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liite 
punktile 3.2.12.2.7.6.  
4.4. Viited „kokkuleppeosalistele“ loetakse viideteks „liikmesriikidele“.  
4.5. Viited eeskirja nr 83 alusel antud tüübikinnitustele loetakse viideteks käesoleva määruse ning määruse (EÜ) 
nr 715/2007 kohaselt antud tüübikinnitustele.  
4.6. UNECE tüübikinnitus loetakse EÜ tüübikinnituseks.ET L 175/240 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1. liide  
OBD-SEADMETE FUNKTSIOONID  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse käesoleva lisa punkti 2 kohase katse menetlust.  
2. TEHNILISED NÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sätestatud tehnilisi nõudeid ja tehnilist kirjeldust järgmistes 
punktides kirjeldatud erandite ja lisatingimustega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sisalduvaid viiteid UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.2 sätestatud 
OBD-piirnormidele loetakse viideteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud OBD-seadme piirnormidele.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 3.2 sätestatud etalonkütusteks loetakse käesoleva määruse IX lisas 
sätestatud vastava tehnilise kirjeldusega etalonkütused.  
2.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 6.5.1.4 sisalduv viide 11. lisale loetakse viiteks käesoleva määruse 
XI lisale.  
2.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 1 teise lõigu viimase lausena lisatakse järgmine tekst.  
„Elektriliste rikete (lühis või avatud vooluring) korral võib heide ületada punktis 3.3.2 sätestatud piirnorme enam 
kui 20 % võrra.“  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.5.3 asendatakse järgmisega:  
„6.5.3. Heitekontrolli diagnostikasüsteem peab vastama asjakohastele ISO standarditele ja/või SAE tehnilisele 
kirjeldusele ning sellele peab olema standarditud ja piiranguteta juurdepääs. Tootja võib oma äranä ­
gemise järgi kasutada hilisemaid versioone.  
6.5.3.1. Parda- ja välisarvuti sidelink peab vastama järgmisele standardile:  
a) ISO 15765-4:2011 „Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: 
Requirements for emissions-related systems“, 1. veebruar 2011;  
6.5.3.2. Standardid, mida kasutatakse asjakohase pardadiagnostikaga seotud teabe edastamisel:  
a) ISO 15031-5 „Road vehicles - communication between vehicles and external test equipment for 
emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services“, 1. aprill 2011, või SAE 
J1979, 23. veebruar 2012;  
b) ISO 15031-4 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment“, 1. juuni 2005, või SAE J1978, 
30. aprill 2002;  
c) ISO 15031-3 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specifica ­
tion and use“, 1. juuli 2004, või SAE J 1962, 26. juuli 2012;  
d) ISO 15031-6 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions“, 13. august 2010, või 
SAE J2012, 7. märts 2013;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/241
 
e) ISO 27145 „Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics 
(WWH-OBD)“, 15. august 2012, kusjuures andmesideks võib kasutada üksnes punkti 6.5.3.1 
alapunktis a nimetatud standardit;  
f) ISO 14229:2013 „Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS)“, kusjuures andmesideks võib 
kasutada üksnes punkti 6.5.3.1 alapunktis a nimetatud standardit.  
Standardeid e ja f ei tohi kasutada standardi a asemel enne 1. jaanuari 2019.  
6.5.3.3. OBD-seadmega suhtlemiseks vajalikud katseseadmed ja diagnostikavahendid peavad vastama vähemalt 
käesoleva liite punktis 6.5.3.2 alapunktis b nimetatud standardi funktsionaalsusnõuetele.  
6.5.3.4. Põhilised punkti 6.5.1 kohased diagnostikaandmed ning kahesuunalise kontrolli andmed esitatakse 
vormingus ja ühikutena, mida on kirjeldatud käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a nimetatud 
standardis, ning need peavad olema kättesaadavad käesoleva liite punktis 6.5.3.2 alapunktis b nime ­
tatud standardi nõuetele vastava diagnostikavahendi abil.  
Sõiduki tootja esitab riiklikule standardiametile heitkogustega seotud üksikasjalikud diagnostika- 
andmed nagu PIDd, pardadiagnostikaseire IDd ja katse IDd, mis ei ole käesoleva määruse punktis 
6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardis kindlaks määratud, kuid on käesoleva määrusega seotud.  
6.5.3.5. Vea registreerimise puhul teeb sõiduki tootja kindlaks vea, kasutades sobivat ISO/SAE kohast veakoodi, 
mida on täpsustatud ühes käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis d loetletud standarditest ja mis on 
seotud „heidet käsitlevate diagnostikasüsteemi veakoodidega“. Kui selline kindlakstegemine ei ole 
võimalik, võib tootja kasutada sama standardi alusel kontrollitud diagnostika veakoode. Veakoodid 
peavad olema täielikult kättesaadavad käesoleva liite punkti 6.5.3.2 sätetele vastava standardse diag ­
nostikaseadme abil.  
Sõiduki tootja esitab riiklikule standardiametile heitkogustega seotud üksikasjalikud diagnostika- 
andmed nagu PIDd, pardadiagnostikaseire IDd ja katse IDd, mis ei ole käesoleva liite punkti 6.5.3.2 
alapunktis a nimetatud standardites kindlaks määratud, kuid on käesoleva määrusega seotud.  
6.5.3.6. Sõiduki ja diagnostikatestri sideliides peab olema standarditud ja vastama kõigile käesoleva liite punkti 
6.5.3.2 alapunktis c nimetatud standardi nõuetele. Paigalduskoht peab kokkuleppel haldusasutusega 
olema hooldustöötajatele kergesti ligipääsetav, kuid kaitstud kvalifitseerimata kasutajate eest.  
6.5.3.7. Tootja peab kättesaadavaks tegema mootorsõidukite remondiks või hoolduseks vajaliku tehnikaalase 
teabe (vajaduse korral tasulise), kui kõnealune teave ei ole intellektuaalomandi õigusega kaitstud ega 
sisalda asjakohases vormis kindlaksmääratud salajast oskusteavet; sel juhul ei hoita vajalikku tehnilist 
teavet tarbetult salajas.  
Kõnealust teavet on õigus saada igal isikul, kes tegeleb kaubandusliku tehnohoolduse või remondiga, 
tehnoabiga teedel, sõidukite kontrollimise või katsetamisega või varuosade või sõiduki modernisee ­
rimiseks vajalike osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete tootmise või müügiga.“  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liitele lisatakse punkt 6.1.1:  
„6.1.1. 1. katsetüübi katset ei ole tarvis teha elektriliste rikete (lühis või avatud vooluring) näitamiseks. Tootja 
võib näidata tõrgete laadi sõidutingimustes, kus vastavat osa kasutatakse ja seirenõuded on täidetud. 
Need tingimused peavad olema dokumenteeritud tüübikinnitusdokumentides.“  
2.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 6.2.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:  
„Tootja taotluse korral võib kasutada alternatiivseid ja/või täiendavaid eelkonditsioneerimisviise.“  
2.8. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liitele lisatakse punkt 6.2.3:  
„6.2.3. Täiendavate eelkonditsioneerimistsüklite või alternatiivsete eelkonditsioneerimisviiside kasutamine peab 
olema dokumenteeritud tüübikinnitusdokumentides.“ET L 175/242 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.9. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.3.1.5 asendatakse järgmisega:  
„Kütuseaurude eemaldamist juhtiva elektroonilise seadme elektriühenduse katkestamine (kui sõiduk on selle 
seadmega varustatud ja kui see on valitud kütuseliigi puhul aktiveeritud).“  
2.10. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.4.1.1 asendatakse järgmisega:  
„Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu ükskõik millise punktides 6.4.1.2–6.4.1.5 nime ­
tatud tingimuse korral. Rikkeindikaatori võib aktiveerida ka eelkonditsioneerimise ajal. Tehniline teenistus võib 
kõnealused tingimused asendada muude tingimustega punkti 6.4.1.6 kohaselt.“  
2.11. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.4.2.1 asendatakse järgmisega:  
„Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu punktides 6.4.2.2–6.4.2.5 nimetatud tingimuse 
korral. Rikkeindikaatori võib aktiveerida ka eelkonditsioneerimise ajal. Tehniline teenistus võib kõnealused 
tingimused asendada muude tingimustega punkti 6.4.2.5 kohaselt.“  
3. TALITLUS  
3.1. Üldnõuded  
Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sätestatud tehnilisi nõudeid ja tehnilist kirjeldust järgmistes 
punktides kirjeldatud erandite ja lisatingimustega.  
3.1.1. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.5 nõudeid tuleb mõista järgmiselt:  
Uute tüübikinnituste ja uute sõidukite puhul peab käesoleva lisa punktis 2.9 nõutavatel seirefunktsioonide korral 
olema talituskoefitsient (IUPR) 0,1 või suurem kolme aasta jooksul vastavalt pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 
artikli 10 lõikes 4 ja artikli 10 lõikes 5 sätestatud kuupäevi.  
3.1.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.7 nõudeid tuleb mõista järgmiselt:  
Tootja peab tüübikinnitusasutusele ja taotluse korral ka komisjonile tõendama, et need statistilised tingimused 
on kõikide seirefunktsioonide puhul, mille andmeid pardadiagnostikasüsteem peab edastama vastavalt eeskirja 
nr 83 11. lisa 1. liite punktile 7.6, täidetud hiljemalt 18 kuud pärast seda, kui turule lastakse esimene konkreetse 
OBD-seadme tüüpkonna IUPR-iga sõidukitüüp, ning seejärel iga 18 kuu järel. Selleks kasutatakse OBD-seadme 
tüüpkondade puhul, mida on liidus registreeritud rohkem kui 1000 korral ning mille suhtes kehtib proovivõ ­
tuperioodil proovide võtmise nõue, II lisas kirjeldatud menetlust, ilma et see piiraks eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite 
punkti 7.1.9 sätete kohaldamist.  
Lisaks II lisas sätestatud nõuetele ja olenemata II lisa punktis 2 kirjeldatud kontrolli tulemustest kontrollib 
tüübikinnitust väljastav asutus kasutusel olevate sõidukite puhul sobival arvul pisteliselt valitud juhtudel talitus ­
koefitsientide (IUPR) vastavust vastavalt II lisa 1. liitele. „Sobiv arv pisteliselt valitud juhud“ tähendab, et see 
meede peab avaldama hoiatavat mõju, et käesoleva lisa punkti 3 nõudeid ei jäetaks täitmata või et kontrolli 
käigus ei esitataks muudetud, ebatüüpilisi või valeandmeid. Kui ükski eritingimus ei kehti ja kui tüübikinnitus ­
asutus saab seda tõestada, loetakse, et selle nõude täitmiseks piisab 5 % tüübikinnituse saanud OBD-seadme 
tüüpkondade pistelisest vastavuskontrollist. Selleks võib tüübikinnitusasutus jõuda tootjaga kokkuleppele, kuidas 
vähendada konkreetse pardadiagnostikaseadme tüüpkonna kahekordset katsetamist, tingimusel, et selline 
korraldus ei vähenda hoiatavat mõju, mida tüübikinnitusasutuse poolt teostatav kasutusel olevate sõidukite 
vastavuskontroll peaks avaldama käesoleva lisa punkti 3 nõuete täitmata jätmise puhul. Kasutusel olevate 
sõidukite vastavuskontrolliks võib kasutada liikmesriikide poolt järelevalveprogrammide vältel kogutud andmeid. 
Taotluse korral edastavad tüübikinnitusasutused komisjonile ja teistele tüübikinnitusasutustele andmed tehtud 
kontrollide ja kasutusel olevate sõidukite pisteliste vastavuskontrollide kohta, sh metoodika, mille kohaselt on 
valitud kasutusel olevate sõidukite pistelise vastavuskontrolli juhud.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/243
 
3.1.3. Eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.6 nõuete täitmata jätmine, mis on tehtud kindlaks käesoleva liite 
punktis 3.1.2 või eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 7.1.9 kirjeldatud katsete abil, loetakse rikkumiseks, mille 
suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklis 13 sätestatud karistused. See viide ei piira selliste karistuste 
kohaldamist muude määruse (EÜ) nr 715/2007 või käesoleva määruse sätete rikkumiste suhtes, mille puhul ei 
ole sõnaselgelt osutatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklile 13.  
3.1.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 7.6.1 asendatakse järgmisega:  
„7.6.1. OBD-süsteem peab käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardi kohaselt esitama 
süütetsükliloenduri ja üldnimetaja ning järgmiste seirefunktsioonide eraldi nimetajate ja lugejate andmed, 
juhul kui nende olemasolu on käesoleva lisaga ette nähtud:  
a) katalüsaatorid (iga elemendi andmed esitatakse eraldi);  
b) hapniku/heitgaasiandurid, kaasa arvatud lisahapnikuandurid  
(iga anduri andmed esitatakse eraldi);  
c) kütuseaurude süsteem;  
d) heitgaasitagastussüsteem;  
e) muutuvate kütusejaotusfaaside (VVT) süsteem;  
f) lisaõhusüsteem;  
g) kübemefilter;  
h) NO  x järeltöötlussüsteem (nt NO  x püüdur, NO  x reaktiivi-/katalüsaatorisüsteem);  
i) ülelaadimisrõhu juhtsüsteem.“  
UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 7.6.2 asendatakse järgmisega:  
„7.6.2. Konkreetsete osade või süsteemide puhul, millel on mitu seirefunktsiooni, mille andmed tuleb käesoleva 
punkti kohaselt esitada (nt 1. ploki hapnikuanduritel võib olla anduri reageeringu või muude omaduste 
seireks mitu seirefunktsiooni), registreerib OBD-süsteem eraldi iga konkreetse seirefunktsiooni lugejad ja 
nimetajad ning edastab üksnes sellele seirefunktsioonile vastava lugeja ja nimetaja, mille arvude suhe on 
väikseim. Kui kahel või enamal konkreetsel seirefunktsioonil on sama suhe, edastatakse konkreetse osa 
kohta selle konkreetse seirefunktsiooni vastav lugeja ja nimetaja, mille nimetaja on suurim.“  
UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liitele lisatakse punkt 7.6.2.1:  
„7.6.2.1. Esitada ei ole vaja komponentide või süsteemide nende konkreetsete seirefunktsioonide lugejaid ja 
nimetajaid, mida kasutatakse lühise või avaahelaga seotud rikete pidevaks seireks.  
„Pidev“ tähendab selles kontekstis, et seire on alati aktiveeritud ja seireks kasutatava signaali mõõtmise 
sagedus on vähemalt kaks mõõtmist sekundis ning selle seirefunktsiooni kontrollitava rikke olemasolu 
või puudumine avastatakse 15 sekundi jooksul.  
Kui arvuti sisendkomponendi mõõtmissagedus on juhtimise huvides väiksem, võib komponendi 
signaali hinnata iga proovivõtu ajal.  
Väljundkomponenti või -süsteemi ei ole vaja aktiveerida ainult väljundkomponendi või -süsteemi seire 
otstarbel.“ET L 175/244 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. liide  
SÕIDUKITÜÜPKONNA PÕHIOMADUSED  
Sõidukitüüpkonna põhiomadusteks on UNECE eeskirja nr 83 XI lisa 2. liites sätestatud omadused.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/245
 
XII LISA  
CO  2 HEITE, KÜTUSEKULU, ELEKTRIENERGIAKULU JA ELEKTRILISE SÕIDUULATUSE MÄÄRAMINE  
1. ÖKOINNOVATSIOONILAHENDUSTEGA SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUS  
1.1. Vastavalt määruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõikele 1 M1-kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 427/2014 
artikli 11 lõikele 1 N1-kategooria sõidukite puhul taotleb tootja, kes soovib sõiduki puhul kasutatud ühe või mitme 
ökoinnovatsioonilahenduse abil saavutada keskmise CO  2 heite vähenemist, tüübikinnitusasutuselt ökoinnovatsioo ­
nilahendusega sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse.  
1.2. Sõidukile tüübikinnituse andmisel tehakse ökoinnovatsioonilahendusest tingitud CO  2 heite vähenemine kindlaks, 
kasutades selleks menetlust ja katsemetoodikat, mis on sätestatud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonila ­
hendus heaks kiidetakse, vastavalt määruse (EL) nr 725/2011 artiklile 10 M1-kategooria sõidukite puhul ja vastavalt 
määruse (EL) nr 427/2014 artiklile 10 N1-kategooria sõidukite puhul.  
1.3. Ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 heite vähenemise kindlaks tegemiseks vajalike katsete tegemine ei piira 
nõuet tõendada vajaduse korral ökoinnovatsioonilahenduste vastavust direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehnilistele 
nõuetele.  
1.4. Kui uuenduslik tehnika ei vasta määruse (EL) nr 725/2011 artiklis 9 sätestatud piirnormile1 g CO  2 /km, siis antakse 
tüübikinnitustunnistus välja ilma viiteta ökoinnovatsioonilahenduse koodile või uuendusliku tehnika abil saavutatud 
CO  2 heite vähenemisele.  
2. MITMEASTMELISE TÜÜBIKINNITUSE SAAMISEKS ESITATUD N1-KATEGOORIA SÕIDUKITE CO  2 -HEITE JA KÜTUSEKULU 
MÄÄRAMINE  
2.1. Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 lõikes 7 defineeritud mitmeastmelise tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki CO  2 
heite ja kütusekulu kindlakstegemiseks rakendatakse XXI lisa menetlusi. Mitmeastmelise tüübikinnituse erisätted on 
esitatud käesoleva lisa punktides 2.2–2.7.  
2.2. Sõidutakistus määratakse sõidutakistuse tabeli tüüpkonna järgi, kasutades mitmeastmelise tüübikinnitusega näidissõi ­
duki parameetreid, mis on esitatud XXI lisa 4. all-lisa punktis 4.2.1.4.  
2.3. Sõidutakistuse ja sõidukile mõjuva takistusjõu arvutused põhinevad sõidutakistuse tabeli tüüpkonna näidissõidukil 
vastavalt XXI lisa 4. all-lisa punktile 5.1.  
2.4. Baassõiduki tootja kontrollib mitmeastmelise näidissõiduki CO  2 heidet ja kütusekulu ning teeb kättesaadavaks 
arvutusmeetodi, et määrata komplekteeritud sõidukite parameetrite alusel kindlaks sõidukite kütusekulu ja CO  2 
heite väärtused vastavalt XXI lisa 7. all-lisale.  
2.5. Lõplikud kütusekulu ja CO  2 heite väärtused arvutab lõppastme tootja, võttes aluseks komplekteeritud sõiduki 
parameetrid vastavalt XXI lisa 7. all-lisa punktile 3.2.4.  
2.6. Komplekteeritud sõiduki tootja lisab vastavussertifikaadile teabe komplekteeritud sõidukite kohta ja baassõidukite 
kohta vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ IX lisale.  
2.7. Kui sõiduk esitatakse üksiksõiduki tüübikinnituse saamiseks, peab üksiksõiduki tüübikinnitustunnistus sisaldama 
järgmist teavet:  
a) CO  2 heide, mis on mõõdetud punktides 2.1–2.6 sätestatud metoodika kohaselt;  
b) sõidukorras komplekteeritud sõiduki mass;  
c) tunnuskood, mis vastab baassõiduki tüübile, variandile ja versioonile;  
d) baassõiduki tüübikinnitusnumber, sh laienduse number;ET L 175/246 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
e) baassõiduki tootja nimi ja aadress;  
f) sõidukorras baassõiduki mass.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/247
 
XIII LISA  
VARU-SAASTEKONTROLLISEADME KUI ERALDI SEADMESTIKU EÜ TÜÜBIKINNITUS  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolev lisa sisaldab täiendavaid nõudeid saastekontrolliseadmete kui eraldi seadmestike tüübi kinnitamiseks.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Märgistus  
Originaal-varusaastekontrolliseadmetel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:  
a) sõiduki tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber, nagu on märgitud 
punkti 2.3 kohases teabes.  
2.2. Dokumendid  
Originaal-varusaastekontrolliseadmega peab olema kaasas järgmine teave:  
a) sõiduki tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-varusaastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber, nagu on märgitud 
punkti 2.3 kohases teabes;  
c) sõidukid, mille originaal-varu-saastekontrolliseadmed kuuluvad I lisa 4. liite  addendum' i punktile 2.3 vasta ­
vasse tüüpi, kaasa arvatud vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varusaastekontrolliseade sobib 
paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile;  
d) vajaduse korral paigaldusjuhend.  
See teave peab olema kättesaadav sõiduki tootja poolt müügikohtades jaotatavates tootekataloogides.  
2.3. Sõiduki tootja esitab tehnilisele teenistusele ja/või tüübikinnitusasutusele elektroonilises vormis teabe, mida on 
vaja asjakohase osanumbri ja tüübikinnitusdokumendi sidumiseks.  
Kõnealune teave peab sisaldama järgmist:  
a) sõiduki mark (margid) ja tüüp (tüübid),  
b) originaal-varusaastekontrolliseadme mark (margid) ja tüüp (tüübid),  
c) originaal-varusaastekontrolliseadme osanumber (osanumbrid),  
d) asjakohase sõidukitüübi tüübikinnitusnumber.  
3. ERALDI SEADMESTIKU EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK  
3.1. Igale varu-saastekontrolliseadmele, mis vastab käesoleva direktiivi alusel eraldi seadmestikuna tüübikinnituse 
saanud tüübile, kantakse EÜ tüübikinnitusmärk.ET L 175/248 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2. Märk koosneb ristkülikuga ümbritsetud väiketähest „e“, millele järgneb EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi 
tunnusnumber vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas sätestatud numeratsioonisüsteemile.  
EÜ tüübikinnitusmärk sisaldab ristküliku lähedal ka direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa 4. osas esitatud tüübikin ­
nitusnumbrile vastavat baastüübikinnitusnumbrit, mille ees on kaks numbrit tähistamaks eraldi tehnilisele 
seadmestikule EÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga määrusesse (EÜ) nr 715/2007 või käesolevas 
määruses tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva määruse järjekorra ­
number on 00.  
3.3. EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse varu-saastekontrolliseadmele nii, et see on selgesti loetav ja kustumatu. 
Võimaluse korral peab see olema nähtav ka pärast varu-saastekontrolliseadme paigaldamist sõidukile.  
3.4. Käesoleva lisa 3. liites on esitatud EÜ tüübikinnitusmärgi näidis.  
4. TEHNILISED NÕUDED  
4.1. Varu-saastekontrolliseadme tüübikinnitusnõueteks on UNECE eeskirja nr 103 punktis 5 sätestatud nõuded 
punktides 4.1.1–4.1.5 kirjeldatud eranditega.  
4.1.1. UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet „katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse andmisel 
kasutatud I/1. katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.1.2. UNECE eeskirja nr 103 punktis 5 kasutatud mõistete „katalüüsmuundur“ ja „muundur“ asemel loetakse „saas ­
tekontrolliseade“.  
4.1.3. Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnitusega sõidukitele paigaldamiseks ette nähtud varu-saastekontrol ­
liseadmete puhul asendatakse UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.2.3 osutatud reguleeritud saasteained määruse 
(EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 sätestatud reguleeritud saasteainetega.  
4.1.4. Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnitusega sõidukitele paigaldamiseks ette nähtud varu-saastekontrol ­
liseadmete standardite puhul asendatakse UNECE eeskirja nr 103 punktis 5 sätestatud vastupidavusnõuded ja 
nendega seotud halvendustegurid käesoleva määruse VII lisas sätestatutega.  
4.1.5. UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.5.3 sisalduv viide tüübikinnitusteatise 1. liitele loetakse viiteks EÜ tüübikin ­
nitustunnistuse  addendum' ile, mis sisaldab sõiduki pardadiagnostikaandmeid (I lisa 5. liide).  
4.2. Ottomootoriga sõidukite puhul, millel originaalvarustusse kuuluval uuel originaalkatalüüsmuunduril UNECE 
eeskirja nr 103 punkti 5.2.1 kohase tõendamiskatse käigus mõõdetud NMHC heide ületab sõiduki tüübi 
kinnitamise käigus mõõdetud väärtusi, lisatakse see vahe OBD-piirnormidele. OBD-piirnormid on esitatud 
käesoleva määruse XI lisa punktis 2.3.  
4.3. Muudetud OBD-piirnorme kohaldatakse pardadiagnostikaseadme ühilduvuskatsetes, mis on sätestatud UNECE 
eeskirja nr 103 punktides 5.5–5.5.5. Eelkõige juhul, kui kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite 
punkti 1 kohast lubatud ületamise määra.  
4.4. Nõuded perioodiliselt regenereeruvatele varusüsteemidele  
4.4.1.  Heitenõuded  
4.4.1.1. Artikli 11 lõikes 3 nimetatud sõidukile (sõidukitele), mis on varustatud selle tüübi perioodiliselt regenereeruva 
varusüsteemiga, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 kirjeldatud 
katsed, et võrrelda selle süsteemi toimivust sama sõidukiga, millel on perioodiliselt regenereeruv originaalsüs ­
teem.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/249
 
4.4.1.2. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja 
nr 103 punkti 5 viidet „katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud I/1. 
katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.2.  Võrdlusaluse kindlaksmääramine  
4.4.2.1. Sõidukile paigaldatakse uus perioodiliselt regenereeruv originaalsüsteem. Süsteemi toimivus seoses heitkogus ­
tega tehakse kindlaks UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 sätestatud katsemenetlusega.  
4.4.2.1.1. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja 
nr 103 punkti 5 viidet „katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud I/1. 
katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.2.2. Varuosale tüübikinnitust taotleva isiku taotluse korral võib tüübikinnitusasutus teha iga katsetatava sõiduki 
puhul kättesaadavaks käesoleva määruse I lisa 3. liites esitatud teabedokumendi punktides 3.2.12.2.1.11.1 ja 
3.2.12.2.6.4.1 sätestatud andmed, järgides seejuures võrdse kohtlemise põhimõtet.  
4.4.3.  Heitgaasikatse perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga  
4.4.3.1. Katsesõiduki(te)l asendatakse perioodiliselt regenereeruv originaalsüsteem perioodiliselt regenereeruva varusüs ­
teemiga. Süsteemi toimivus seoses heitkogustega tehakse kindlaks UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 
sätestatud katsemenetlusega.  
4.4.3.1.1. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja 
nr 103 punkti 5 viidet „katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud I/1. 
katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.3.2. Perioodiliselt regenereeruva varusüsteemi D-teguri kindlakstegemiseks võib kasutada üht UNECE eeskirja nr 83 
13. lisa punktis 3 osutatud mootori katsestendimeetoditest.  
4.4.4.  Muud nõuded  
Perioodiliselt regenereeruvate varusüsteemide suhtes kohaldatakse UNECE eeskirja nr 103 punktide 5.2.3, 5.3, 
5.4 ja 5.5 nõudeid. Neis punktides loetakse sõna „katalüüsmuundur“ asemel „perioodiliselt regenereeruv 
süsteem“. Perioodiliselt regenereeruvatele süsteemidele kohaldatakse ka erandeid, mis on nende punktide 
osas sätestatud käesoleva lisa punktis 4.1.  
5. DOKUMENDID  
5.1. Igale varu-saastekontrolliseadmele märgitakse selgelt ja kustumatult tootja ärinimi või kaubamärk ja järgmised 
andmed:  
a) sõidukid (ja nende tootmisaastad), mille varu-saastekontrolliseadmele on tüübikinnitus antud, sealhulgas 
vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostika ­
süsteemiga varustatud sõidukile;  
b) vajaduse korral paigaldusjuhend.  
See teave peab olema kättesaadav varu-saastekontrolliseadmete tootja poolt müügikohtades jaotatavates 
tootekataloogides.  
6. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS  
6.1. Meetmed toodangu nõuetele vastavuse tagamiseks võetakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 12 sätestatud korras.ET L 175/250 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
6.2. Erisätted  
6.2.1. Direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 2.2 nimetatud kontrollid peavad hõlmama vastavust käesoleva määruse 
artikli 2 punktis 8 määratletud omadustele.  
6.2.2. Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel võib teha käesoleva lisa punktis 4.4.1 ja UNECE eeskirja 
nr 103 punktis 5.2 (heitega seotud nõuded) kirjeldatud katseid. Sellisel juhul võib tüübikinnituse omanik 
taotleda teist võimalust, mille kohaselt kasutatakse võrdlusalusena originaal-saastekontrolliseadme asemel 
seda varu-saastekontrolliseadet, mida kasutati tüübikinnituskatsetes (või mõnda muud näidist, mille vastavus 
tüübikinnituse saanud tüübile on tõestatud). Kontrollitava prooviga mõõdetud heitkoguste keskmised väärtused 
ei tohi ületada võrdlusnäidisega mõõdetud keskmisi väärtusi rohkem kui 15 %.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/251
 
1. liide  
NÄIDIS  
Teabedokument nr …  
varu-saastekontrolliseadmete EÜ tüübikinnituse kohta  
Vajaduse korral esitatakse järgmine teave koos sisukorraga ja kolmes eksemplaris. Kõik vajalikus mõõtkavas ja piisavalt 
üksikasjalikud joonised esitatakse A4-formaadis või A4 formaati voldituna. Lisatavad fotod peavad olema piisavalt üksik ­
asjalikud.  
Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtseadiseid, esitatakse andmed nende talitluse kohta.  
0. ÜLDANDMED  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.2.1. Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral): …  
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
Volitatud esindaja olemasolu korral tema nimi ja aadress: …  
0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: …  
0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): …  
1. SEADME KIRJELDUS  
1.1. Varu-saastekontrolliseadme mark ja tüüp: …  
1.2. Varu-saastekontrolliseadme joonised, millel on eelkõige näidatud kõik käesoleva määruse artikli 2 punktis 8 
nimetatud omadused: …  
1.3. Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millele varu-saastekontrolliseade on ette nähtud: …  
1.3.1. Mootori ja sõiduki tüüpi iseloomustav number ja/või tähis (mootorite ja sõidukite tüüpe iseloomustavad numbrid 
ja/või tähised): …  
1.3.2. Kas on ette nähtud, et varu-saastekontrolliseade on ühilduv pardadiagnostikaseadme nõuetega (jah/ei) (  1 ) 
1.4. Kirjeldus ja joonised, mis näitavad varu-saastekontrolliseadme asendit väljalaskekollektor(ite) suhtes: …ET L 175/252 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 2. liide  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS  
(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Asutuse tempel  
Teatis, milles käsitletakse:  
— EÜ tüübikinnituse andmist, (  1 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse laiendamist, (  2 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse andmata jätmist, (  3 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse tühistamist, (  4 ) …,  
seoses osa / eraldi seadmestiku tüübiga (  5 ) 
seoses määrusega (EÜ) nr 715/2007, mida rakendatakse määrusega (EL) 2017/1151.  
Määrust (EÜ) nr 715/2007 või määrust (EL) 2017/1151 on viimati muudetud määrusega …  
EÜ tüübikinnitusnumber: …  
Laiendamise põhjus: …  
I JAGU  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud osale / eraldi seadmestikule: (  6 ) …  
0.3.1. Märgistuse asukoht: …  
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: …  
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/253  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( 2 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( 3 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( 4 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( 5 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( 6 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitustunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi 
seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides tähisega „?“ (nt ABC??123??).
 II JAGU  
1. Lisateave  
1.1. Varu-saastekontrolliseadme mark ja tüüp: …  
1.2. Sõidukitüüp (-tüübid), millele varu-saastekontrolliseade tüüp varuosana sobib: …  
1.3. Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millel varu-saastekontrolliseadet on katsetatud: …  
1.3.1. Kas on kontrollitud, et varu-saastekontrolliseade ühildub pardadiagnostikaseadme nõuetega (jah/ei): (  1 ) …  
2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: …  
3. Katsearuande kuupäev: …  
4. Katsearuande number: …  
5. Märkused: …  
6. Koht: …  
7. Kuupäev: …  
8. Allkiri: …  
Lisad  Teabepakett.ET L 175/254 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 3. liide  
EÜ tüübikinnitusmärgi näidis  
(vt käesoleva lisa punkt 3.2)
  
Varu-saastekontrolliseadme osale kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et tüüp on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (e2) 
käesoleva määruse kohaselt. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (00) näitavad, et osa on saanud tüübikinnituse 
käesoleva määruse kohaselt. Neli järgmist numbrit (1234) moodustavad tüübikinnitusasutuse poolt varu-saastekontrolli ­
seadmele antud baaskinnitusnumbri.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/255
 
XIV LISA  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas on sätestatud sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaa ­
davusega seotud tehnilised nõuded.  
2. NÕUDED  
2.1. Sõidukite pardadiagnostikaandmed ning veebisaitidel kättesaadav remondi- ja hooldusteave peavad vastama tehnili ­
sele kirjeldusele, mis on esitatud OASISe dokumendis SC2-D5 „Automaatremonditeabe formaat“, versioon 1.0, 
28. mai 2003, (  1 ) ning OASISe dokumendi SC1-D2 „Automaatremondi nõuete spetsifikatsioon“ versioon 6.1, 
10. jaanuar 2003, (  2 ) punktides 3.2, 3.5 (v.a 3.5.2), 3.6, 3.7 ja 3.8 ning kasutama üksnes vabu teksti- ja graa ­
fikavorminguid või vorminguid, mida saab vaadata ja välja trükkida vabalt kättesaadavate standardtarkvara pistik ­
programmide abil, mida on lihtne installida ja mis ühilduvad üldlevinud operatsioonisüsteemidega. Võimaluse korral 
peavad märksõnad ja metaandmed vastama standardile ISO 15031-2. Nimetatud andmed peavad olema alati kätte ­
saadavad ning neile juurdepääs võib olla takistatud vaid veebisaidi tehnilise hoolduse korral. Isikud, kellel on vaja 
teha andmetest koopiaid või need uuesti välja anda, peaksid läbi rääkima otse asjaomase tootjaga. Õppematerjalide 
jaoks vajalikud andmed peavad olema samuti kättesaadavad, kuid neid võib esitada muude kanalite kaudu kui 
veebisaidid.  
Teave kõigi sõidukiosade kohta, millega sõiduki tootja on varustanud sõiduki, mis kannab valmistajatehase tähist 
(VIN) ja on identifitseeritav muude tunnuste alusel, nagu teljevahe, mootori väljundvõimsus, viimistlus või lisava ­
rustus, ning mida võib asendada varuosadega, mida sõiduki tootja pakub oma volitatud remonditöökodadele või 
edasimüüjatele või kolmandatele isikutele viitega originaalvarustuse osanumbrile, tehakse kättesaadavaks andmebaa ­
sis, millele on ka sõltumatutel ettevõtjatel kerge ligi pääseda.  
See andmebaas peab sisaldama valmistajatehase tähist, originaalvarustuse osanumbreid, originaalvarustuse osade 
nimetusi, kehtivusandmeid (kehtivuse algus- ja lõppkuupäev), paigaldusnäitajaid ja vajaduse korral konstruktsioo ­
niomadusi.  
Andmebaasis sisalduvat teavet ajakohastatakse korrapäraselt. Ajakohastused peavad hõlmama eelkõige teave kõigi 
muudatuste kohta, mis on üksiksõidukile tehtud pärast tootmist, kui see teave on volitatud edasimüüjatele kättesaa ­
dav.  
2.2. Juurdepääs sõiduki turvaandmetele, mida kasutavad volitatud edasimüüjad ja remonditöökojad, tehakse sõltumatutele 
ettevõtjatele kättesaadavaks järgmiste nõuete kohaselt turvatehnikaga kaitstuna:  
i) andmete vahetamisel tagatakse konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kaitse kopeerimise eest;  
ii) kasutatakse standardit https//ssl-tls (RFC4346);  
iii) sõltumatute ettevõtjate ja tootjate vastastikuseks autentimiseks kasutatakse standardi ISO 20828 kohaseid turva ­
sertifikaate;  
iv) sõltumatu ettevõtja privaatvõtit kaitstakse turvalise riistvara abil.  
Artikli 13 lõikes 9 sätestatud sõidukite andmetele juurdepääsu foorumis määratakse kindlaks tehnika arengule 
vastavad parameetrid, mille kohaselt neid nõudeid täidetakse.  
Selleks peab sõltumatu ettevõtja saama heakskiidu või volituse dokumentide alusel, mis tõendavad, et nad tegelevad 
õiguspärase majandustegevusega ega ole vastavasisulistes kuritegudes süüdi mõistetud.  
2.3. Juhtseadised programmeeritakse ümber ISO 22900 või SAE J2534 kohaselt, sõltumata tüübikinnituse andmise 
kuupäevast. Selleks et tagada standardile ISO 22900 või SAE J2534 vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andme ­
sideliidese ühilduvus, võimaldab tootja kas sõltumatult välja töötatud andmesideliideste valideerimist või annab teavet 
ja laenab spetsiaalset riistvara, mida andmesideliidese tootja vajab, et toode ise valideerida. Sellise valideerimise või 
teabe ja riistvara tasude suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 7 lõike 1 tingimused.ET L 175/256 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Kättesaadav aadressil: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) Kättesaadav aadressil: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf0000 5.pdf
 2.4. Kõik heitega seotud veakoodid peavad olema kooskõlas XI lisa 1. liitega.  
2.5. Sõiduki turvasüsteemidega mitteseotud pardadiagnostikaandmetele ning remondi- ja hooldusteabele juurdepääsuks 
võib sõltumatult ettevõtjalt nõuda tootja veebisaidi kasutajaks registreerimisel üksnes selliseid andmeid, mis on 
vajalikud andmete eest tasumise viisi kinnitamiseks. Selleks et saada andmeid sõiduki turvasüsteemidele juurdepääsu 
kohta, esitab sõltumatu ettevõtja ISO 20828 kohase sertifikaadi, mille alusel saab tuvastada tema enda ja organi ­
satsiooni, millesse ta kuulub, ning tootja vastab omapoolse ISO 20828 kohase sertifikaadiga, millega kinnitatakse 
sõltumatule ettevõtjale, et ta loob ühenduse soovitud tootja õiguspärase veebisaidiga. Mõlemad pooled peavad nende 
toimingute kohta päevikut, milles on märgitud sõidukid ning neis käesoleva sätte kohaselt tehtud muudatused.  
2.6. Kui tootja veebisaidilt kättesaadavad sõidukite pardadiagnostikaandmed ning sõidukite remondi- ja hooldusteave ei 
sisalda konkreetset teavet, mis on vajalik alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide projekteerimiseks 
ja tootmiseks, peab alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide tootjal, keda need andmed huvitavad, 
olema võimalik saada I lisa 3. liite punktides 0, 2 ja 3 sätestatud andmed taotluse korral otse tootjalt. Selleks 
vajalikud kontaktandmed märgitakse selgelt tootja veebisaidil ning teave esitatakse 30 päeva jooksul. Kõnealuste 
andmete esitamise kohustus kehtib üksnes UNECE eeskirja nr 115 (  1 ) kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimal ­
davate lisasüsteemide suhtes ning UNECE eeskirja nr 115 kohaste süsteemide koosseisu kuuluvate alternatiivkütuste 
kasutamist võimaldavate osade suhtes ning andmed esitatakse üksnes taotluse korral, mis sisaldab andmetaotluse 
objektiks oleva sõidukimudeli täpset tehnilist kirjeldust ning kinnitust, et andmeid vajatakse UNECE eeskirja nr 115 
kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide või osade väljatöötamiseks.  
2.7. Tootja märgib remondiandmete veebisaidil ära iga mudeli tüübikinnitusnumbri.  
2.8. Tootjad kehtestavad mõistliku ja proportsionaalse juurdepääsutasu oma remondi- ja hooldusteabe veebisaidile tunni, 
päeva, kuu ja aasta arvestuses ning iga tehingu pealt.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/257  
( 1 ) ELT L 323, 7.11.2014, lk 91.
 1. liide
ET L 175/258 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/259
 
XV LISA  
ReserveeritudET L 175/260 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
XVI LISA  
NÕUDED SÕIDUKITELE, MILLE HEITGAASIDE JÄRELTÖÖTLUSSÜSTEEMIS KASUTATAKSE REAKTIIVE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas nähakse ette nõuded sõidukitele, mille järeltöötlussüsteemides kasutatakse heitkoguste vähendamiseks 
reaktiive.  
Nõueteks on UNECE eeskirja nr 83 6. liites sätestatud nõuded koos järgmise erandiga.  
UNECE eeskirja nr 83 6. liite punktis 4.1 sisalduvad viited 1. lisale loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/261
 
XVII LISA  
MÄÄRUSE (EÜ) nr 692/2008 MUUDATUSED  
1. Käesolevaga muudetakse määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa 3. liidet järgmiselt.  
a) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt:  
„3. VEOJÕUALLIKAS  (k) 
3.1. Veojõuallika(te) tootja: ............................................................ ..................................... ........................................................  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud identifitseerimisandmed): …“  
b) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n): ............... kW pöörlemiskiirusel ............... min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
c) Punkt 3.2.2.2 nummerdatakse ümber punktiks 3.2.2.1.1 ja sõnastatakse järgmiselt:  
„3.2.2.1.1. Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba ..................................................................... ............................ “  
d) Punkti 3.2.4.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse, pumppihusti, jaotuspump vm): .................................................. .......... “  
e) Punkti 3.2.4.2.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.3. Sissepritsepump/etteandepump“  
f) Punkti 3.2.4.2.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.4. Mootori pöörlemissageduse piiramine“  
g) Punkti 3.2.4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3. Süsteemi kirjeldus“  
h) Punkte 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3.6. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .......................................................... ..................  
3.2.4.2.9.3.7. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ........................................................... ...............  
3.2.4.2.9.3.8. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ................................................................... .....................“  
i) Punkti 3.2.4.3.4.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.3. Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .................................................................... ...................... “  
j) Punkte 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.9. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ............................................................ .................ET L 175/262 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.4.3.4.10. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ............................................................ ...............  
3.2.4.3.4.11. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .................................................................... .....................“  
k) Punkti 3.2.4.3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.5. Pihustid“  
l) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
m) Punktid 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 jäetakse välja.  
n) Punktid 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 asendatakse järgmistega:  
„3.2.12.2.2. Andurid  
3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark: ......................................................................................................... ..............................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Asukoht: ...................................................................................................... ..........................................................  
3.2.12.2.2.1.3. Mõõteulatus: .................................................................................................. .......................................................  
3.2.12.2.2.1.4. Tüüp või tööpõhimõte: ......................................................................................... .............................................  
3.2.12.2.2.1.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber: ....................................................................... ................................. “  
o) Punkte 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.4.1. Omadused (mark, tüüp, vool, kõrg-, madal- või kombineeritud surve jne): …  
3.2.12.2.4.2. Vesijahutussüsteem (täpsustada iga EGR-süsteemi, nt kõrg-, madal- või kombineeritud surve puhul): 
jah/ei (  1 )“ 
p) Punkte 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanoolimootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Seadmete üksikasjalik kirjeldus: ................................................................................ ...........................................  
3.2.12.2.5.2. Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis: .......................................................................... ....................................  
3.2.12.2.5.3. Söekanistri joonis: ............................................................................................. ......................................................  
3.2.12.2.5.4. Aktiivsöe kuivmass: ............................................................................................. ............................................... gET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/263
 
3.2.12.2.5.5. Kütusepaagi skemaatiline joonis koos märgetega mahu ja materjali kohta (ainult bensiini- ja etanoo ­
limootorid): ................... ............................................................................................... ..............................................  
3.2.12.2.5.6. Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumuskaitsekilbi kirjeldus ja skeem: ................................ “ 
q) Punktid 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 jäetakse välja.  
r) Punktid 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 nummerdatakse ümber järgmiselt:  
„3.2.12.2.6.4. Kübemefiltri mark: ............................................................................................. .....................................................  
3.2.12.2.6.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber: ......................................................................... ................................... “  
s) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem: ..................................................................................................... ....................................................... “  
t) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nimetatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: .................................................... .........  
3.2.12.2.10.2. I tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori katsestendi tsüklite arv kahe I tüübi katsega 
samaväärsetes tingimustes toimuvate regeneratsioonifaasidega tsükli vahel (vahemik D määruse 
(EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liite joonisel A6.App1/1 või UNECE eeskirja nr 83 13. 
lisa joonisel A13/1): ......................................................................................................... .............................  
3.2.12.2.10.2.1. Kohaldatav 1. tüübi tsükkel (märkida kohaldatav menetlus: UNECE eeskirja nr 83 XXI lisa 4. 
all-lisa): …  
3.2.12.2.10.3. Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele jäävate tsüklite arvu kindlaksmääramiseks kasu ­
tatava meetodi kirjeldus: ..................................................................................................... .........................  
3.2.12.2.10.4. Näitajad, millega määratakse kindlaks laadimise tase enne regeneratsiooni toimumist (nt 
temperatuur, rõhk jne): ....................................................................................................... .........................  
3.2.12.2.10.5. UNECE eeskirja 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud katsemenetluses süsteemi koormamiseks 
kasutatud meetodi kirjeldus: ............................................................ ...................................... ......................  
3.2.12.2.11. Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuundurisüsteemid (esitada alljärgnev teave iga eraldi 
üksuse kohta) jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …  
3.2.12.2.11.2. Reaktiivi harilik töötemperatuuri vahemik: …  
3.2.12.2.11.3. Rahvusvaheline standard: …  
3.2.12.2.11.4. Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (vajaduse korral):  
3.2.12.2.11.5. Reaktiivinäidik (kirjeldus ja asukoht)  
3.2.12.2.11.6. ReaktiivipaakET L 175/264 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.12.2.11.6.1. Maht: …  
3.2.12.2.11.6.2. Küttesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Kirjeldus või joonis  
3.2.12.2.11.7. Reaktiivi juhtseadis: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tüüp: …  
3.2.12.2.11.8. Reaktiivipihusti (mark, tüüp ja asukoht): …“  
u) Punkti 3.2.15.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.15.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“  
v) Punkti 3.2.16.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.16.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“  
w) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.3. Elektriseade“  
x) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
y) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
z) Punkti 3.4.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4. Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, kondensaator, hooratas/generaator)“  
aa) Punkti 3.4.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4.5. Energia: ... (laetava energiasalvestussüsteemi korral: pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, konden ­
saatori korral: J, ............................................................................................................ ................................................. )“  
bb) Punkti 3.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.5. Elektriseade (kirjeldada iga elektriseadet eraldi)“  
cc) Punkti 3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite / kütusekulu / elektrienergia kulu / elektrilise sõiduulatuse ning 
ökoinnovatsiooni üksikasjade kindlaks määramiseks (vastavalt vajadusele) (  o )“ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/265
 
dd) Punkti 4.4 muudetakse järgmiselt:  
„4.4. Sidur(id)“  
ee) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4.6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti väljundvõlli ja 
veoratta pöörete arvu 
suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäigukasti 
puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäigukasti 
puhul“  
ff) Punkte 6.6–6.6.3 muudetakse järgmiselt:  
„6.6. Rehvid ja veljed  
6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1. Teljed  
6.6.1.1.1. Telg 1: ............................................................................................................ ..............................................................  
6.6.1.1.1.1. Rehvimõõdu tähistus  
6.6.1.1.2. Telg 2: ............................................................................................................ ..............................................................  
6.6.1.1.2.1. Rehvimõõdu tähistus  
jne 
6.6.2. Veereraadiuste ülem- ja alampiirid  
6.6.2.1. Telg 1: .............................................................................................................. ............................................................  
6.6.2.2. Telg 2: .............................................................................................................. ............................................................  
jne 
6.6.3. Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvirõhud): ......................................................... .. kPa“  
gg) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9.1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa C osas esitatud koodidele: ............................................. ............“ET L 175/266 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. Määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa 6. liite tabelis 1 muudetakse ridu ZD–ZL, ZX ja ZY järgmiselt: 
„ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2019  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diisel ­
mootor  31.8.2019  
ZX ei kohaldata  ei kohal ­
data  Kõik sõidukid  Aku, täis ­
elektri ­
mootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZY ei kohaldata  ei kohal ­
data  Kõik sõidukid  Aku, täis ­
elektri ­
mootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZZ ei kohaldata  ei kohal ­
data  Kõik sõidukid, 
mis kasutavad 
sertifikaati koos ­
kõlas I lisa 
punktiga 2.1.1  Otto-, 
diisel ­
mootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019“ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/267
 
XVIII LISA  
DIREKTIIVI 2007/46/EÜ I, II, III, VIII JA IX LISA KÄSITLEVAD ERISÄTTED  
Direktiivi 2007/46/EÜ I lisa muudatused  
1) Direktiivi 2007/46/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.  
a) Punkti 2.6.1 muudetakse järgmiselt:  
„2.6.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, jäiga haakeseadmega haagise või kesktelg ­
haagise korral haakepunktile mõjuv koormus:  
a) iga variandi suurim ja vähim väärtus: ...................................................................................... .........................  
b) iga versiooni mass (esitada tabel): ........................................................................................ .............................“  
b) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt:  
„3. VEOJÕUALLIKAS  (k) 
3.1. Veojõuallika(te) tootja: ................................................................................................. .................................................  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud identifitseerimisandmed): ................ “  
c) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n): .......... kW pöörlemissagedusel .......... min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
d) Lisatakse punkt 3.2.2.1.1:  
„3.2.2.1.1. Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba kütus): ................... .......................................... .................“  
e) Punkti 3.2.4.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse, pumppihusti, jaotuspump vm): .................................................. .... “ 
f) Punkti 3.2.4.2.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.3. Sissepritsepump/etteandepump“  
g) Punkti 3.2.4.2.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.4. Mootori pöörlemissageduse piiramine“  
h) Punkti 3.2.4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3. Süsteemi kirjeldus“  
i) Lisatakse punkt 3.2.4.2.9.3.1.1:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. Mootori juhtploki tarkvaraversioon: ......................................................................... ............................ “ET L 175/268 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
j) Punkte 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3.6. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .......................................................... ...........  
3.2.4.2.9.3.7. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ........................................................... ........  
3.2.4.2.9.3.8. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ................................................................... .............. “  
k) Lisatakse punkt 3.2.4.3.4.1.1:  
„3.2.4.3.4.1.1. Mootori juhtploki tarkvaraversioon: ........................................................................... .............................. “  
l) Punkti 3.2.4.3.4.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.3. Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .................................................................... ................ “  
m) Punkte 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.9. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ............................................................ ..........  
3.2.4.3.4.10. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: ............................................................ .........  
3.2.4.3.4.11. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte: .................................................................... .............. “  
n) Punkti 3.2.4.3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.5. Pihustid“  
o) Lisatakse punktid 3.2.4.4.2 ja 3.2.4.4.3:  
„3.2.4.4.2. Mark (margid): ............................................................ ........................................ .....................................................  
3.2.4.4.3. Tüüp (tüübid): ..................................................................................................... ...................................................“  
p) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
q) Punktid 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 asendatakse järgmisega:  
„3.2.12.2.1.11. Normaalne töötemperatuurivahemik: ............................................................................. ................... °C“  
r) Punktid 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 asendatakse järgmistega:  
„3.2.12.2.2. Andurid  
3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark: ......................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Asukoht: ...................................................................................................... ....................................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3. Mõõteulatus: .................................................................................................. .................................................  
3.2.12.2.2.1.4. Tüüp või tööpõhimõte: ......................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.2.1.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber: ....................................................................... ............................  
3.2.12.2.2.2. NO  x andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Mark: ......................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.2.2.2. Tüüp: ......................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.2.2.3. Asukoht: ...................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.3. Kübemeandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Mark: ......................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.2.3.2. Tüüp: ......................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.2.3.3. Asukoht: ...................................................................................................... ...................................................“  
s) Punkte 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.4.1. Omadused (mark, tüüp, vool, kõrg-, madal- või kombineeritud surve jne): ...................................  
3.2.12.2.4.2. Vesijahutussüsteem (täpsustada iga EGR-süsteemi, nt kõrg-, madal- või kombineeritud surve 
puhul): jah/ei (  1 )“ 
t) Punkte 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanoolimootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Seadmete üksikasjalik kirjeldus: ................................................................................ ....................................  
3.2.12.2.5.2. Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis: .......................................................................... ............................  
3.2.12.2.5.3. Aktiivsöefiltri joonis: ......................................................................................... ..............................................  
3.2.12.2.5.4. Aktiivsöe kuivmass: ............................................................................................. ........................................ g  
3.2.12.2.5.5. Kütusepaagi skemaatiline joonis koos märgetega mahu ja materjali kohta (ainult bensiini- ja 
etanoolimootorid): ............................................................................................................ ................................  
3.2.12.2.5.6. Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumakaitsekilbi kirjeldus ja skeem: ............................“  
u) Punktid 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 jäetakse välja.  
v) Punktid 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 nummerdatakse ümber järgmiselt:  
„3.2.12.2.6.4. Kübemefiltri mark: ............................................................................................. ................... ............................ET L 175/270 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.12.2.6.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber: ......................................................................... ............................ “  
w) Punkte 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.7. Pardadiagnostikaseade: jah/ei (  1 ): ...............................................................................................................  
3.2.12.2.7.0.1. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade arv mootoritüüpkonnas  
3.2.12.2.7.0.2. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade loetelu (kui on kohaldatav)  
3.2.12.2.7.0.3. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkonna number, millesse algmootor / mootoritüüpkonna 
liige kuulub: ................................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.7.0.4. (Ainult Euro VI) Tootja viited määruse (EL) nr 582/2011 artikli 5 lõike 4 punktis c ja artikli 9 
lõikes 4 nõutud ja nimetatud määruse X lisas kehtestatud pardadiagnostikadokumentatsioo ­
nile, mis on vajalik pardadiagnostikaseadmele tüübikinnituse andmiseks  
3.2.12.2.7.0.5. (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumentidele, mis käsitlevad pardadiagnostika ­
seadmega varustatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile  
3.2.12.2.7.0.6. (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumendipaketile, mis käsitleb tüübikinnituse 
saanud mootori pardadiagnostikaseadme paigaldamist sõidukile“  
x) Punktis 3.2.12.2.7.6.4.1 asendatakse pealkiri „Kergsõidukid“ pealkirjaga „Kergeveokid“.  
y) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem: ..................................................................................................... .................................................“  
z) Lisatakse punktid 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5:  
„3.2.12.2.8.2.3. Meeldetuletussüsteemi tüüp: mootor ei käivitu pärast loenduse lõppu / mootor ei käivitu 
pärast tankimist 
/ kütuseblokaad / talitluse piiramine  
3.2.12.2.8.2.4. Meeldetuletussüsteemi kirjeldus  
3.2.12.2.8.2.5. Täis kütusepaagiga läbitava keskmise vahemaa ekvivalent: ......................................................  km“  
aa) Lisatakse punkt 3.2.12.2.8.4:  
„3.2.12.2.8.4. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade loetelu (kui on kohaldatav): …“  
bb) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nimetatud teave kõigi eraldi üksuste 
kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: …  
3.2.12.2.10.2. 1. tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori katsestendi tsüklite arv kahe sellise tsükli 
vahel, kus regenereerumine toimub 1. katsetüübi tingimustega samaväärsetes tingimustes 
(vahemik D määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liite joonisel A6.App1/1 või 
UNECE eeskirja nr 83 13. lisa joonisel A13/1): …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1. Kohaldatav 1. tüübi tsükkel (märkida kohaldatav menetlus: UNECE eeskirja nr 83 XXI lisa 
4. all-lisa): ................................................................................................................. .................................  
3.2.12.2.10.3. Kahe regenereerumisfaasi esinemistsükli vahele jäävate tsüklite arvu kindlaksmääramiseks 
kasutatava meetodi kirjeldus: ................................................................................................. ..............  
3.2.12.2.10.4. Suurused, millega määratakse kindlaks laadimise tase enne regenereerumist (nt tempera ­
tuur, rõhk jne): .............................................................................................................. ..........................  
3.2.12.2.10.5. UNECE eeskirja 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud katsemenetluses süsteemi koormamiseks 
kasutatud meetodi kirjeldus: .................................................................................................. ...............  
3.2.12.2.11. Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuundurisüsteemid (esitada alljärgnev teave iga 
eraldi üksuse kohta) jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …  
3.2.12.2.11.2. Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: …  
3.2.12.2.11.3. Rahvusvaheline standard: …  
3.2.12.2.11.4. Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (kui on kohaldatav):  
3.2.12.2.11.5. Reaktiivinäidik (kirjeldus ja asukoht): …  
3.2.12.2.11.6. Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1. Maht: …  
3.2.12.2.11.6.2. Küttesüsteem: jah/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1. Kirjeldus või joonis: …  
3.2.12.2.11.7. Reaktiivi juhtseadis: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tüüp: …  
3.2.12.2.11.8. Reaktiivipihusti (mark, tüüp ja asukoht): …“  
cc) Punkti 3.2.15.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.15.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1): .......... “  
dd) Punkti 3.2.16.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.16.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1): .......... “  
ee) Lisatakse punktid 3.2.20–3.2.20.2.4:  
„3.2.20. Soojussalvesti teaveET L 175/272 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.20.1. Soojussalvesti on aktiveeritud: jah/ei  
3.2.20.1.1. Entalpia … (J)  
3.2.20.2. Isolatsioonimaterjalid  
3.2.20.2.1. Isolatsioonimaterjal: …  
3.2.20.2.2. Isolatsioonimaterjali ruumala: …  
3.2.20.2.3. Isolatsioonimaterjali kaal: …  
3.2.20.2.4. Isolatsioonimaterjali asukoht: …“  
ff) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3,3. Elektriseade“  
gg) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
hh) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3,4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
ii) Punkti 3.4.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4. Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, kondensaator, hooratas/generaator)“  
jj) Punkti 3.4.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4.5. Energia: .......... (laetava energiasalvestussüsteemi korral: pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, 
kondensaatori korral: J, ............................ )“  
kk) Punkti 3.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.5. Elektriseade (kirjeldada iga elektriseadet eraldi)“  
ll) Punkti 3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3,5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite / kütusekulu / elektrikulu / elektrilise sõiduulatuse määramiseks 
ning ökoinnovatsioonilahenduste üksikasjad (kui on asjakohane) (°)“  
mm) Lisatakse punktid 3.5.7–3.5.8.3:  
„3.5.7. Tootja deklareeritud väärtused  
3.5.7.1. Katsesõiduki näitajad  
3.5.7.1.1 Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk:  
3.5.7.1.1.1. Tsükli energiavajadus: … JET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/273
 
3.5.7.1.1.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (VL) (kui on kohaldatav)  
3.5.7.1.2.1. Tsükli energiavajadus: … J  
3.5.7.1.2.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane)  
3.5.7.1.3.1. Tsükli energiavajadus: … J  
3.5.7.1.3.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombineeritud CO  2 heite mass  
3.5.7.2.1. CO  2 heite mass sisepõlemismootoriga sõiduki puhul  
3.5.7.2.1.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk (VH): ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ g/km  
3.5.7.2.2. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 heite mass sõidukivälise laadimisega ja sõidukivä ­
lise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.2.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk: ................................. g/km  
3.5.7.2.2.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane): ................................ g/km  
3.5.7.2.3. Üksnes akutoiterežiimis tekkinud CO  2 heite mass sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidu ­
kite puhul  
3.5.7.2.3.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk: ................................. g/km  
3.5.7.2.3.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ g/kmET L 175/274 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.5.7.2.3.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane): ................................ g/km  
3.5.7.3. Elektrisõiduki sõiduulatus  
3.5.7.3.1. Täiselektrisõiduki sõiduulatus  
3.5.7.3.1.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk: ................................ km  
3.5.7.3.1.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ km  
3.5.7.3.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõiduki sõiduulatus üksnes elektrirežiimis  
3.5.7.3.2.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk: ................................ km  
3.5.7.3.2.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ km  
3.5.7.3.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane): ................................ km  
3.5.7.4. Kütuseelemendiga hübriidsõiduki kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis  
3.5.7.4.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk: ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrienergiakulu elektriajamiga sõidukite puhul  
3.5.7.5.1. Kombineeritud elektrienergiakulu (ECWLTC) täiselektrisõidukite puhul  
3.5.7.5.1.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2. Kasulikkusteguriga kaalutud üksnes akutoiterežiimis tekkinud elektrienergiakulu (ECAC,CD) 
(kombineeritud)  
3.5.7.5.2.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane): ................................ Wh/km  
3.5.8. Sõiduk, milles on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 
määratletud tähenduses M  1 -kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 
määratletud tähenduses N  1 -kategooria sõidukite puhul: jah/ei (  1 ) 
3.5.8.1. Kontrollsõiduki tüüp/variant/versioon määruse (EL) nr 725/2011 artiklis 5 osutatud M  1 -kate ­
gooria sõidukite puhul või määruse (EL) nr 427/2014 artiklis 5 osutatud N  1 -kategooria sõidu ­
kite puhul (kui see on asjakohane): ................................  
3.5.8.2. Koostoime erinevate ökoinnovatsioonilahenduste vahel: jah/ei (  1 )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/275
 
3.5.8.3. Ökoinnovatsioonilahenduste kasutamisega seotud heitkoguste andmed (tabelit korratakse iga 
katsetatud etalonkütuse kohta) (w1)  
Ökoinno ­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  w2 ) Ökoinno ­
vatsiooni ­
lahenduse 
kood (  w3 ) 1. Kont ­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin ­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kontroll ­
sõiduki 1. 
tüübi katse ­
tsükli CO  2 - 
heide (  w4 ) 4. Ökoin ­
novaatilise 
sõiduki 1. 
katsetüübi 
katsetsükli 
CO  2 -heide  5. Kasutus ­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähene ­
mine 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine kokku (g/km) (  w5 )“ 
nn) Punkti 4.4 muudetakse järgmiselt:  
„4.4. Sidur(id): …“  
oo) Lisatakse punktid 4.5.1.1–4.5.1.5:  
„4.5.1.1. Põhirežiim: jah/ei (  1 ) 
4.5.1.2. Soodsaim režiim (kui põhirežiim puudub): …  
4.5.1.3. Ebasoodsaim režiim (kui põhirežiim puudub): …  
4.5.1.4. Pöördemoment: ..........  
4.5.1.5. Sidurite arv: ......... “  
pp) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4,6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti veetava võlli ja 
vedava võlli hammaste 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul 
Tagasikäik“ET L 175/276 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
qq) Punkte 6.6–6.6.5 muudetakse järgmiselt:  
„6,6. Rehvid ja veljed  
6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1. Teljed  
6.6.1.1.1. Telg 1: ............................  
6.6.1.1.1.1. Rehvimõõdu tähistus: ...........  
6.6.1.1.1.2. Koormusindeks: ...........  
6.6.1.1.1.3. Kiiruskategooria (  r ): 
6.6.1.1.1.4. Velje suurus: ...........  
6.6.1.1.1.5. Velje nihe: ............  
6.6.1.1.2. Telg 2: ............................  
6.6.1.1.2.1. Rehvimõõdu tähistus: ...........  
6.6.1.1.2.2. Koormusindeks: ...........  
6.6.1.1.2.3. Kiiruskategooria: ............  
6.6.1.1.2.4. Velje suurus: ...........  
6.6.1.1.2.5. Velje nihe: ............  
jne 
6.6.1.2. Tagavararatas, olemasolu korral: ............  
6.6.2. Veereraadiuste ülem- ja alampiirid  
6.6.2.1. Telg 1: ........................................... mm  
6.6.2.2. Telg 2: ........................................... mm  
6.6.2.3. Telg 3: ...........................................mm  
6.6.2.4. Telg 4: ...........................................mm  
jne 
6.6.3. Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvirõhud): ..................................................... kPa  
6.6.4. Keti/rehvi/velje kombinatsioon esi- ja/või tagateljele, mida tootja kõnealusele sõidukitüübile 
soovitab: ..................................................................................................................... ...........................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/277
 
6.6.5. Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuüksuse (kui see on olemas) lühikirjeldus: …“  
rr) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9,1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas kindlaks määratud koodidele: ...........................“  
ss) Punkti 9.9.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„9.9.2.1. Seadme tüüp ja kirjeldus: …“  
Direktiivi 2007/46/EÜ II lisa muutmine  
(2) II lisa muudetakse järgmiselt:  
a) II lisa B osa punktide 1.3.1 ja 3.3.1, milles määratakse kindlaks M  1 - ja N  1 -kategooria sõidukiversioonide kritee ­
riumid, lõppu tuleks lisada järgmine tekst:  
„Alternatiivina kriteeriumidele h, i ja j tehakse ühte versiooni kuuluvatele sõidukitele samad katsed, et arvutada nende CO  2 
heide, elektrienergiakulu ja kütusekulu vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa sätetele. “ 
b) II lisa B osa punkti 3.3.1 lõppu lisatakse järgmine tekst:  
„k) määruse (EL) nr 510/2011 (*) artikli 12 kohane uuenduslike tehnoloogiate kogum.“  
___________  
(*) ELT L 145 31.5.2011, lk 1.  
Direktiivi 2007/46/EÜ III lisa muutmine  
3) Direktiivi 2007/46/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.  
a) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt:  
„3. VEOJÕUALLIKAS  (k) 
3.1. Veojõuallika(te) tootja: ................................................................................................. ....................................................  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud identifitseerimisandmed): .................... “  
b) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n): ........... kW pöörlemissagedusel ........... min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
c) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
d) Punkt 3.2.12.2.1.11 jäetakse välja.  
e) Punktid 3.2.12.2.1.11.6 ja 3.2.12.2.1.11.7 jäetakse välja.ET L 175/278 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
f) Punkt 3.2.12.2.2 asendatakse järgmise punktiga:  
„3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 )“ 
g) Punkti 3.2.12.2.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanoolimootorid): jah/ei (  1 )“ 
h) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem“  
i) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nimetatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: .................................................... ........... “  
j) Lisatakse punkt 3.2.12.2.11.1:  
„3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: .................................................................. ........................... “  
k) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3,3. Elektriseade“  
l) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
m) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3,4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
n) Punktid 3.5.4–3.5.5.6 jäetakse välja.  
o) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4,6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti veetava võlli ja 
vedava võlli hammaste 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul 
Tagasikäik“ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/279
 
p) Punkti 6.6.1 muudetakse järgmiselt:  
„6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)“  
q) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9,1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas kindlaks määratud koodidele: .............................. “  
Direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa muutmine  
4) Direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa muudetakse järgmiselt.  
„VIII LISA  
KATSETULEMUSED  
(Täidab tüübikinnitusasutus ja lisab sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistusele)  
Andmetest peab alati selgelt nähtuma, millise variandi või versiooni kohta need kehtivad. Ühe versiooni kohta võib 
olla ainult üks tulemus. Mitme tulemuse kombinatsioon ühe versiooni kohta on siiski lubatud, kui see viitab kõige 
ebasoodsamale tulemusele. Viimasel juhul lisatakse märkus, et tärniga (*) märgistatu kohta on esitatud ainult kõige 
ebasoodsam tulemus.  
1. Mürataseme katsete tulemused  
Alusõigusakti ja viimase tüübikinnituse suhtes kohaldatava muutmisakti number. Kui õigusakti rakendatakse 
kahes või enamas astmes, märgitakse ka rakendusaste: .......................................................................... ....................... 
Variant/versioon:  …  …  …  
Sõidumüra (dB(A)/E):  …  …  …  
Seisumüra (dB(A)/E):  …  …  …  
pöörlemissagedusel (min  –1 ): …  …  …  
2. Heitekatsete tulemused  
2.1. Selliste mootorsõidukite heitgaasid, mida on katsetatud kergeveokite katsemenetluse alusel  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas 
astmes, märgitakse ka rakendusaste: ........................................................................................... .........................................  
Kütus(ed) (  1 ) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas; kahekütuseline: bensiin/maagaas, veeldatud 
naftagaas, maagaas/biometaan; segakütuseline: bensiin/etanool …)  
2.1.1. 1. tüüpi katse (  2 ), (  3 ) (sõiduki heide katsetsüklis pärast külmkäivitust)  
NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused  
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …ET L 175/280 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Märkida kasutatava kütuse võimalikud piirangud (nt maagaasi korral gaasiklass L (madal) või H (kõrge)).  
( 2 ) Kahekütuseliste sõidukite korral korratakse tabelit mõlema kütuse kohta.  
( 3 ) Segakütuseliste sõidukite puhul, kui katsetada tuleb mõlemaid kütuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1151/2017 I lisa joonisele I .2.4, 
ning sõidukite puhul, mis töötavad veeldatud naftagaasiga või maagaasi/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korrata kse 
tabelit katses kasutatud eri etalonkütuste kohta ning lisatabelis esitatakse saadud ebasoodsaimad tulemused. Vajaduse korral nä idatakse 
vastavalt UNECE eeskirja nr 83 12. lisa punktile 3.1.4, kas tulemused on mõõdetud või arvutatud.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Tahkete osakeste mass (PM) (mg/km)  …  …  …  
Tahkete osakeste arv (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Ümbritseva temperatuuri paranduskatse (ATCT)  
Ümbritseva temperatuuri 
paranduskatse tüüpkond  Interpolatsioonitüüpkond  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkond  
… …  …  
… …  …  
Tüüpkonna parandustegurid  
Ümbritseva temperatuuri paranduskatse tüüpkond  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. 2. tüüpi katse (  1 ), (  2 ) (tüübikinnitusel sõiduki kasutuskõlblikkuse hindamiseks vajalikud heitkoguste andmed)  
2. katsetüüp, tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus (min  –1 ) …  …  …  
Mootoriõli temperatuur (°C)  …  …  …  
2. katsetüüp, tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Lambda väärtus  …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus (min  –1 ) …  …  …  
Mootoriõli temperatuur (°C)  …  …  …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/281  
( 1 ) Kahekütuseliste sõidukite korral korratakse tabelit mõlema kütuse kohta.  
( 2 ) Segakütuseliste sõidukite puhul, kui katsetada tuleb mõlemaid kütuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1151/2017 I lisa joonisele I .2.4, 
ning sõidukite puhul, mis töötavad veeldatud naftagaasiga või maagaasi/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korrata kse 
tabelit katses kasutatud eri etalonkütuste kohta ning lisatabelis esitatakse saadud ebasoodsaimad tulemused. Vajaduse korral nä idatakse 
vastavalt UNECE eeskirja nr 83 12. lisa punktile 3.1.4, kas tulemused on mõõdetud või arvutatud.
 2.1.3. 3. katsetüüp (karterigaaside heitkogused): …  
2.1.4. 4. katsetüüp (kütuseaurud): … g katse kohta  
2.1.5. 5. katsetüüp (saastekontrolliseadmete vastupidavus):  
— läbitud vanandamisdistants (km) (nt 160 000 km): …  
— Halvendustegur (DF): arvutatud/kindlaksmääratud (  1 ) 
— Väärtused: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Tahkete osakeste mass (PM)  …  …  …  
Tahkete osakeste arv (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6. katsetüüp (keskmine heide madalatel ümbritsevatel temperatuuridel): 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: jah/ei (  2 ) 
2.2.  Nende mootorite heitgaasid, mida on katsetatud raskeveokite katsemenetluse alusel.  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas 
astmes, märgitakse ka rakendusaste: …  
Kütus(ed) (  3 ) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas, etanool vm)  
2.2.1. Euroopa püsitsükliga katse (ESC) tulemused (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …ET L 175/282 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( 2 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( 3 ) Märkida kasutatava kütuse võimalikud piirangud (nt maagaasi korral gaasiklass L (madal) või H (kõrge)).  
( 4 ) Kui see on asjakohane.  
( 5 ) Euro VI puhul käsitatakse ESCd WHSCna ja ETCd WHTCna.  
( 6 ) Euro VI puhul, kui surumaagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavaid mootoreid katsetatakse eri etalonkütustega, luuakse uus t abel iga 
katsetatud etalonkütuse kohta.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Tahkete osakeste mass (mg/kWh)  …  …  …  
Tahkete osakeste arv (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. Euroopa koormuskatse (ELR) tulemus (  1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Suitsusus: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. Euroopa muutuvtsükliga katse (ETC) tulemused (  2 ), (  3 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Tahkete osakeste mass (mg/kWh)  …  …  …  
Tahkete osakeste arv (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Tühikäigukatse (  4 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Lambda väärtus (  1 ) …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus (min  –1 ) …  …  …  
Mootoriõli temperatuur (K)  …  …  …  
2.3. Diislisuits  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas 
astmes, märgitakse ka rakendusaste: ........................................................................................... ........................................ .  
2.3.1. Vabakiirenduskatse tulemused 
Variant/versioon:  …  …  …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/283  
( 1 ) Kui see on asjakohane.  
( 2 ) Euro VI puhul käsitatakse ESCd WHSCna ja ETCd WHTCna.  
( 3 ) Euro VI puhul, kui surumaagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavaid mootoreid katsetatakse eri etalonkütustega, luuakse uus t abel iga 
katsetatud etalonkütuse kohta.  
( 4 ) Kui see on asjakohane.
 Korrigeeritud neeldumistegur (m  – 1 ) …  …  …  
Mootori normaalne pöörlemissagedus tühikäigul  …  …  …  
Mootori suurim pöörlemissagedus  …  …  …  
Õli temperatuur (min/max)  …  …  …  
3. CO  2 -heite, kütuse- ja elektrienergiakulu ning elektrilise sõiduulatuse katsete tulemused  
Alusõigusakti ja viimase tüübikinnituse suhtes kohaldatava muutmisakti number: ................................................  
3.1.  Sisepõlemismootorid, sealhulgas sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO  2 heite mass (linnasõit, g/km)  …  …  …  
CO  2 heite mass (asulaväline sõit, g/km)  …  …  …  
CO  2 heite mass (kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu (linnasõit, l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Kütusekulu (asulaväline sõit, l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Kütusekulu (kombineeritud, l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite korral 
ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
( 2 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite korral 
ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
( 3 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite korral 
ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral.  
Interpolatsioonitüüpkonna tunnus (  1 ) Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpolatsioonitüüpkonna tunnuse formaat on esitatud komisjoni 1. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1151 
(millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikin ­
nitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning 
komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus 
(EÜ) nr 692/2008) (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1) XXI lisa punktis 5.0.  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus (  1 ) Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnuse formaat on esitatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 5.0.ET L 175/284 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Kui see on asjakohane.  
( 2 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.
 Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass väikese kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass keskmise kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass suure kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass eriti suure kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass (kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu väikese kiiruse faasis (l/100 km; m  3 /100 km; 
kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu keskmise kiiruse faasis (l/100 km; m  3 /100 
km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu suure kiiruse faasis (l/100 km; m  3 /100 km; 
kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu eriti suure kiiruse faasis (l/100 km; m  3 /100 
km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu (kombineeritud) (l/100 km; m  3 /100 km; 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
Veeretakistus  …  …  …  
Delta Cd*A (kui on kohaldatav, siis VL kohta võrdluses 
VHga)  … …  …  
Katsemass  …  …  …  
Korrata iga interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul.  
3.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC)  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO  2 -heite mass (tingimus A, kombineeritud) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass (tingimus B, kombineeritud) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu (tingimus A, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Kütusekulu (tingimus B, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/285  
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektrienergiakulu (tingimus A, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Elektrienergiakulu (tingimus B, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Elektrienergiakulu (kaalutud, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (km)  …  …  …  
Interpolatsioonitüüpkonna number  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis väikese 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis keskmise 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis suure kiiruse 
faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis eriti suure 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis (kombinee ­
ritud, g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis (kombinee ­
ritud, g/km)  
CO  2 -heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis väikese kiiruse 
faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis keskmise kiiruse 
faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis suure kiiruse 
faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis eriti suure 
kiiruse faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis (kombineeritud, 
l/100 km)  … …ET L 175/286 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
Kütusekulu akutoiterežiimis (kombineeritud, l/100 km)  …  …  
Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (l/100 km)  …  …  
Elektrienergiakulu EC  AC,weighted  … …  
EAER (kombineeritud)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Delta Cd*A (VL või VM kohta võrdluses VHga)  …  …  
Katsemass  …  …  
Näidissõiduki lauppind (m  2 ) 
Korrata iga interpolatsioonitüüpkonna puhul.  
3.3. Täiselektrisõidukid  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Elektrienergiakulu (Wh/km)  …  …  …  
Sõidukaugus (km)  …  …  …  
Interpolatsioonitüüpkonna number  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/287  
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna 
tunnus  Maatriksi tüüpkonna 
tunnus  
VH VL  Näidissõiduk  
Elektrienergiakulu (kombineeritud, Wh/km)  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (kombineeritud, km)  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (linnasõit, km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Delta Cd*A (VL kohta võrdluses VHga)  …  …  
Katsemass  …  …  
Näidissõiduki lauppind (m  2 ) 
3.4.  Vesinikkütuseelemendiga sõidukid  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Kütusekulu (kg/100 km)  …  …  …  
Variant/versioon:  Variant/versioon:  
Kütusekulu (kombineeritud, kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Katsemass  …  
3.5. Korrelatsioonimeetodil saadud väljundaruanne (-aruanded) vastavalt rakendusmäärusele 2017/1152  
Korrata iga interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul:  
interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkond [joonealune märkus: „Tüübikinnitusnumber + interpo ­
latsiooni tüüpkonna järjekorranumber“]: …  
VH aruanne: …  
VL aruanne (kui on kohaldatav): …  
Näidissõiduk: …ET L 175/288 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017  
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 4. Katsetulemused sõidukite korral, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Vastavalt eeskirjale nr 83 (kui on kohaldatav)  
Variant/versioon …  
Ökoinno ­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno ­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont ­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin ­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kontroll ­
sõiduki 1. 
tüüpi katse ­
tsükli CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno ­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüübi katse ­
tsükli CO  2 - 
heide (= I lisa 
punkt 3.5.1.3)  5. Kasutus ­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingi ­
mustes  CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kogu CO  2 -heite vähenemine NEDC katses (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Ökoinnovatsioonilahendusele tüübikinnitust andva komisjoni otsuse number. 
( 2 ) ( h5 ) Kindlaks määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendusele antakse tüübikinnitus. 
( 3 ) ( h6 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, kantakse siia modelleerimisel saadud väärtus. 
( 4 ) ( h7 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 -heite vähenemiste summa 1. tüüpi katsetsüklis UNECE eeskirja 
nr 83 kohaselt.  
Vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisale (kui on kohaldatav)  
Variant/versioon …  
Ökoinno ­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno ­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont ­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin ­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kontroll ­
sõiduki 1. 
tüüpi katse ­
tsükli CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno ­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüüpi katse ­
tsükli CO  2 - 
heide  5. Kasutus ­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingi ­
mustes  CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kogu CO  2 -heite vähenemine WLTP katses (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Ökoinnovatsioonilahendusele tüübikinnitust andva komisjoni otsuse number. 
( 2 ) ( h5 ) Kindlaks määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendusele antakse tüübikinnitus. 
( 3 ) ( h6 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, kantakse siia modelleerimisel saadud väärtus. 
( 4 ) ( h7 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 -heite vähenemiste summa 1. tüüpi katsetsüklis vastavalt määruse 
(EL) 2017/1151 XXI lisa 4. all-lisa sätetele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Tabelit korratakse iga variandi/versiooni kohta.  
( 2 ) ( h2 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.  
( 3 ) ( h3 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks üht lisarida.
 4.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood  ( 1 ): ............................................................................................................................ ..... 
Selgitavad märkused  
( h ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eraldatud elementidest:  
— Tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on esitatud komisjoni 
tüübikinnituse andmise otsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud sõiduki puhul on kasutatud kolme ökoinno ­
vatsioonilahendust, mis on kronoloogiliselt saanud tüübikinnituse numbrite all 10, 15 ja 16, peaks 
üldkood olema: „e1 10 15 16“.)“  
Direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa muudatused  
(5) Direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa asendatakse järgmisega:  
„IX LISA  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
0. EESMÄRGID  
Vastavussertifikaadi väljaandmisega kinnitab sõidukitootja ostjale, et omandatud sõiduk vastab selle tootmise 
ajal Euroopa Liidus kehtinud õigusaktidele.  
Peale selle saavad liikmesriikide pädevad asutused vastavussertifikaadi abil registreerida sõiduki, ilma et nad 
peaksid nõudma registreerimise taotlejalt muid tehnilisi dokumente.  
Seetõttu peab vastavussertifikaat sisaldama järgmist:  
a) valmistajatehase tähis;  
b) sõiduki täpsed tehnilised omadused (s.t ei ole lubatud märkida väärtuse vahemikku).  
1. ÜLDKIRJELDUS  
1.1. Vastavussertifikaat koosneb kahest osast.  
a) Lk 1, mis sisaldab tootja kinnitust nõuetele vastavuse kohta. Kõikide sõidukikategooriate puhul kasutatakse 
sama vormi.  
b) Lk 2, mis sisaldab sõiduki põhiomaduste tehnilist kirjeldust. Lk 2 vorm on iga sõidukikategooria puhul 
erinev.  
1.2. Vastavussertifikaadi suurim formaat on A4 (210 x 297 mm) või see on A4 formaati volditud.  
1.3. Ilma et see piiraks punkti O alapunkti b sätete kohaldamist, esitatakse teises osas samad väärtused ja mõõtühi ­
kud, mis on esitatud asjakohaste õigusaktide tüübikinnitusdokumentides. Toodangu nõuetele vastavuse kont ­
rollimisel tuleb neid väärtusi asjaomastes õigusaktides sätestatud meetodite abil kontrollida. Arvesse võetakse 
kõnealustes õigusaktides lubatud hälbeid.ET L 175/290 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. ERISÄTTED  
2.1. Vastavussertifikaadi näidis A (komplektne sõiduk) hõlmab sõidukeid, mida võib kasutada teedel, ilma et neile 
tüübikinnituse andmiseks oleks vaja läbida lisaastmeid.  
2.2. Vastavussertifikaadi näidis B (komplekteeritud sõidukid) hõlmab sõidukeid, mis on tüübikinnituse saamiseks 
läbinud lisaastmeid.  
See on mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse tavapärane tulemus (nt teise astme tootja on ehitanud bussi, 
kasutades šassiid, mille on ehitanud sõidukitootja).  
Mitmeastmelise protsessiga lisandunud omadusi kirjeldatakse lühidalt.  
2.3. Vastavussertifikaadi näidis C (mittekomplektsed sõidukid) hõlmab sõidukeid, mis peavad tüübikinnituse 
saamiseks läbima lisaastme (nt veoki šassii).  
N-kategooriasse kuuluvate kabiiniga šassiiga sõidukite vastavussertifikaadi puhul kasutatakse näidist C, välja 
arvatud traktorite ja poolhaagiste puhul.  
I OSA  
KOMPLEKTSED JA KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID  
NÄIDIS A1 – LK 1  
KOMPLEKTSED SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (… tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse 
number ), mis on välja antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem-/vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja 
läbisõidumõõdikul kasutatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohaldatav) (  d ).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/291
 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS A2 – LK 1  
KOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD VÄIKESEERIA TÜÜBIKINNITUS  
[Aasta]  [Järjekorranumber]  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse 
number ), mis on välja antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem-/vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja 
läbisõidumõõdikul kasutatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohaldatav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS B – LK 1  
KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …ET L 175/292 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.2.2. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / eelmiste komplekteerimisastmete sõiduki 
tüübikinnitusandmed (loetleda andmed iga astme kohta):  
— Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
Tüübikinnitusnumber, laienduse number …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.5.1. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) sõiduki 
tootja ärinimi ja aadress…  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
a) on komplekteeritud ja seda on muudetud (  1 ) järgmiselt: … ning  
b) vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (… tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse 
laienduse number ), mis on välja antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning  
c) sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem-/vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõ ­
dikul ja läbisõidumõõdikul kasutatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohaldatav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
Lisad: igas varasemas astmes esitatud vastavussertifikaat.  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M1  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/293
 
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haakepunktis: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3ET L 175/294 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohaldatav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
40. Sõiduki värvus (  j ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …  
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
— Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
— Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseksET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/295
 
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüübi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO x: …. Tahked osakesed: …..  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. katsetüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): …  
Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui see on asjakohane)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui on kohaldatav)  „1“ või „0“ET L 175/296 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (kui see on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katse ­
tatud etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui see on kohaldatav)  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid, (EL) 2017/1151 alusel (kui see 
on kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid 
Elektrienergia kulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linnasõidul 
(EAER city)  … km  
Muu  
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/297
 
52. Märkused (  n ): …  
Rehvi/velje täiendavad kombinatsioonid: tehnilised suurused (puudub viide veeretakistusele)  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kgET L 175/298 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/299
 
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm jne  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohaldatav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
39. Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (  1 ) 
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …ET L 175/300 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …  
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
43. Seisukohtade arv: …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. katsetüüp või ESC-katse (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO x: …. Tahked osakesed: …..  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): …  
Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/301
 
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohaldatav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitkoguste NEDC katsel määruse (EÜ) 
nr 692/2008 kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui on kohalda ­
tav) „1“ või „0“  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga 
katsetatud etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
4. kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui on kohaldatav)  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 )ET L 175/302 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 
alusel (kui on kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linnasõidul 
(EAER city)  … km  
Muu  
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M3  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/303
 
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kgET L 175/304 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/305
 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
39. Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (  1 ) 
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: …  
42.2. Sõitjate istekohtade arv: …(alumine korrus); …(ülemine korrus) (sh juhiiste)  
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
43. Seisukohtade arv: …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ):ET L 175/306 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu  
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N1  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/307
 
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
14. Sõidukorras baassõiduki mass: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )ET L 175/308 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohaldatav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
40. Sõiduki värvus (  j ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/309
 
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohaldatav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 )ET L 175/310 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
2. täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga 
katsetatud etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 
alusel (kui on kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus linnasõi ­
dul … kmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/311
 
5.2. sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu  
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / 
klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
Rehvide loetelu: tehnilised suurused (puudub viide veeretakistusele)  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mmET L 175/312 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/313
 
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohaldatav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 )ET L 175/314 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/315
 
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohaldatav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga 
katsetatud etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 )ET L 175/316 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 
alusel (kui on kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linnasõidul 
(EAER city)  … km  
Muu  
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / 
klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N3  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/317
 
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kgET L 175/318 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/319
 
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 )ET L 175/320 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu  
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / 
klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O1 JA O2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kgET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/321
 
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
19. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …ET L 175/322 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu  
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / 
klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O3 JA O4  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: ................................................................................................... ......................................................... kgET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/323
 
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 )ET L 175/324 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Muu  
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): 
…/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
II OSA  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID  
NÄIDIS C1 – LK 1  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.2.2. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / sõiduki eelmiste komplekteerimisastmete 
tüübikinnitusandmed  
(loetleda andmed iga astme kohta):  
Tüüp: ......................................................................................................................... ...................................................................  
Variant (  a ): ............................................................................................................................ ............................. ............................  
Versioon (  a ): ............................................................................................................................ .....................................................  
Tüübikinnitusnumber, laienduse number ......................................................................................... ..................................  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.5.1. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / sõiduki eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) 
tootja ärinimi ja aadress ..................................................................................................... ....................................................ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/325
 
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse 
number ), mis on välja antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõidukit ei ole lubatud püsivalt registreerida ilma täiendavate tüübikinnitusteta. 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS C2 – LK 1  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD VÄIKESEERIA TÜÜBIKINNITUS  
[Aasta]  [Järjekorranumber]  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse 
number ), mis on välja antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõidukit ei ole lubatud püsivalt registreerida ilma täiendavate tüübikinnitusteta. 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …ET L 175/326 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M1  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kgET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haakepunktis: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmET L 175/328 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
Kere  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ):ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/329
 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel  
CO  2 -heide  Kütusekulu  
Linnasõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud:  … g/km  … l/100 km  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu (kaalutud, kombi ­
neeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Muu  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mmET L 175/330 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kgET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mmET L 175/332 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/333
 
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M3  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kgET L 175/334 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kgET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/335
 
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baariET L 175/336 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu  
52. Märkused (  n ): …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/337
 
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N1  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massidET L 175/338 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/hET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/339
 
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 )ET L 175/340 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv):  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel  
CO  2 -heide  Kütusekulu  
Linnasõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud:  … g/km  … l/100 km  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu (kaalutud, kombi ­
neeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katse ­
tatud etalonkütusega): …  
Muu  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/341
 
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kgET L 175/342 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/343
 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:ET L 175/344 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N3  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mmET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/345
 
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kgET L 175/346 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – biometaan / veeldatud maagaas / etanool / 
biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s )ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/347
 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …ET L 175/348 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked 
osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) (kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O1 JA O2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kgET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
19.1. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …ET L 175/350 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O3 JA O4  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: …mm  
6.1. Suurim lubatud laius: …mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: …mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: …mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: …mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kgET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …ET L 175/352 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haakeseadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu  
52. Märkused (  n ): …  
Selgitavad märkused IX lisa kohta  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( a ) Märkida tunnuskood —  
( b ) Märkida, kas sõiduk sobib kasutamiseks parem- või vasakpoolses liikluses või nii parem- kui ka vasakpoolses liikluses.  
( c ) Märkida, kas paigaldatud kiirusmõõdikul ja/või läbisõidumõõdikul on meetermõõdustiku ühikud või nii meeter- kui ka inglise 
mõõdustiku ühikud.  
( d ) See ei piira liikmesriikide õigust nõuda tehnilisi muudatusi, et sõidukit oleks võimalik registreerida muus kui ettenähtud li ikmesriigis, 
kui liiklussüsteem on vastupidine.  
( e ) Kanded 4 ja 4.1 täidetakse määruse (EL) nr 1230/2012 mõistete 25 (teljevahe) ja 26 (telgedevaheline kaugus) kohaselt.  
— —  
( g ) Hübriidelektrisõidukite puhul märgitakse mõlemad väljundvõimsused.  
( h ) Asjakohast lisavarustust saab lisada punkti „Märkused“ all.  
( i ) Kasutatakse II lisa C osas kirjeldatud koode.  
( j ) Märkida ainult põhivärv(id) järgmiselt: valge, kollane, oranž, punane, lilla, sinine, roheline, hall, pruun või must.  
( k ) Välja arvatud istmed, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis, ning ratastoolikohtade arv. 
M 3 -kategooriasse kuuluvate busside korral arvatakse sõitjate arvu hulka meeskonnaliikmed.  
( l ) Lisada Euro standardi number ning tüübikinnituses kasutatud sätete tunnus.  
( m ) Korratakse erinevate kasutatavate kütustega. Sõidukeid, milles võib kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, aga mil le 
bensiinisüsteem on paigaldatud kasutamiseks ainult avarii korral või käivitamisel ja mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15  
liitrit bensiini, loetakse ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.  
( m1 ) Euro VI kombikütuseliste mootorite ja sõidukite puhul korrata vastavalt vajadusele.  
( m2 ) Esitatakse vaid heitkogused, mida on hinnatud kohaldatava(te) õigusakti(de) kohaselt.  
( n ) Kui sõiduk on varustatud sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga vastavalt otsusele 2005/50/EÜ (ELT L 21, 25.1.2005, lk 15), peab  
tootja siinkohal märkima: „Sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga varustatud sõiduk“.  
( o ) Tootja võib täita need punktid kas rahvusvahelise või riigisisese liikluse või mõlema kohta. 
Riigisisese liikluse korral märgitakse selle riigi kood, kus sõiduk kavatsetakse registreerida. Kood märgitakse kooskõlas stand ardiga 
ISO 3166-1:2006. 
Rahvusvahelise liikluse korral osutatakse direktiivi numbrile (nt „96/53/EÜ“ nõukogu direktiivi 96/53/EÜ korral).  
( p ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
( p1 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eraldatud elementidest: 
— Tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on esitatud komisjoni tüübikinnituse andmise 
otsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud sõiduki puhul on kasutatud kolme ökoinnovatsioonilahendust, mis 
on kronoloogiliselt saanud tüübikinnituse numbrite all 10, 15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuvate CO  2 -heite vähenemiste summa.  
( q ) Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse kuuluvad N  1 -kategooria komplekteeritud sõidukid.  
( r ) Kohaldatakse ainult juhul, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt.  
( s ) Rohkem kui ühe elektrimootori puhul märkida kõigi mootorite koondmõju.“ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/353
 
XIX LISA  
MÄÄRUSE (EL) nr 1230/2012 MUUDATUSED  
Määrust (EL) nr 1230/2012 muudetakse järgmiselt:  
1. Artikli 2 lõige 5 asendatakse järgmisega:  
„ „lisavarustuse mass“ – lisavarustuse kombinatsioonide suurim mass, mida võib sõidukile paigaldada lisaks standard ­
varustusele vastavalt tootja spetsifikatsioonidele;“ET L 175/354 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
XX LISA  
ELEKTRILISTE JÕUÜLEKANDESEADMETE KASULIKU VÕIMSUSE JA 30 MINUTI SUURIMA VÕIMSUSE MÕÕTMINE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas kehtestatakse nõuded mootori kasuliku võimsuse, kasuliku võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 
30 minuti suurima võimsuse mõõtmiseks.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Katsete läbiviimise ja tulemuste tõlgendamise suhtes kohaldatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (  1 ) 
punktis 5 sätestatud üldnõudeid käesolevas lisas sätestatud eranditega.  
2.2. Katsekütus  
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 punkte 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 ja 5.2.3.4. tuleb mõista järg ­
miselt:  
kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht käesoleva määruse IX lisas määratletud 
vastavat etalonkütust.  
2.3. Võimsuse parandustegurid  
Erandina ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 5 lisa punktist 5.1 seatakse turboülelaaduriga mootorite 
puhul, millele on tootja soovil paigaldatud süsteem, mis võimaldab kompenseerida välisõhu temperatuuri ja kõrgust 
maapinnast, α a või α d parandustegurite väärtuseks 1.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/355  
( 1 ) ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.
 XXI LISA  
HEITKOGUSTE I KATSETÜÜBI KATSE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas kirjeldatakse kergsõidukite gaasiliste ühendite heitkoguse ja tahkete osakeste massi, tahkete 
osakeste arvu, CO  2 heitkoguse, kütusekulu, elektrienergiakulu ning elektrilise sõiduulatuse määramise korda.  
2. RESERVEERITUD  
3. MÕISTED  
3.1. Katseseadmed  
3.1.1. „Täpsus“ – erinevus mõõdetud väärtuse ja kontrollväärtuse vahel, vastab riiklikule standardile ning kirjeldab 
tulemuse õigsust. Vt joonis 1.  
3.1.2. „Kalibreerimine“ – mõõtesüsteemi reageeringu reguleerimine selliselt, et selle väljund on kooskõlas võrdlussig ­
naalide vahemikuga.  
3.1.3. „Kalibreerimisgaas“ – gaasisegu, mida kasutatakse gaasianalüsaatorite kalibreerimiseks.  
3.1.4. „Kahekordse lahjenduse meetod“ – protsess, mille käigus enne tahkete osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks 
osa lahjendatud heitgaasivoost eraldatakse ja segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga.  
3.1.5. „Heitgaaside täisvoolulahjendussüsteem“ – sõiduki kogu heitgaasi pidev lahjendamine ümbritseva keskkonna 
õhuga kontrollitud viisil püsimahuproovivõtturi (CVS) abil.  
3.1.6. „Lineariseerimine“ – mitme kontsentratsiooni või materjali kasutamine, et luua matemaatiline sõltuvus 
kontsentratsiooni ja süsteemi reageeringu vahel.  
3.1.7. „Põhjalik hooldus“ – komponendi või mooduli selline reguleerimine, parandamine või asendamine, mis võib 
mõjutada mõõtetäpsust.  
3.1.8. „Mittemetaansed süsivesinikud“ (NMHC) – süsivesinike koguheide (THC), välja arvatud metaan (CH  4 ). 
3.1.9. „Kordustäpsus“ – suurus, mille ulatuses muutmata tingimustes toimuvatel korduvatel mõõtmistel saadakse 
ühesugune tulemus (joonis 1); käesolevas lisas viitab see mõiste alati ühele standardhälbele.  
3.1.10. „Kontrollväärtus“ – riiklikule standardile vastav väärtus. Vt joonis 1.  
3.1.11. „Seadepunkt“ – sihtväärtus, mida kontrollisüsteemiga püütakse saavutada.  
3.1.12. „Mõõteulatus“ – mõõteriista seadistamine nii, et see reageerib nõuetekohaselt kalibreerimisstandardile, mis jääb 
vahemikku 75 % ja 100 % mõõteriista mõõteulatuse või eeldatud mõõteulatuse maksimumväärtusest.  
3.1.13. „Süsivesinike koguheide“ (THC) – kõik lenduvad ühendid, mida mõõdetakse leek-ionisatsioondetektoriga (FID).  
3.1.14. „Kontrollimine“ – selle hindamine, kas mõõtesüsteemi näidud on kooskõlas kasutatavate võrdlussignaalide 
vahemikuga, mis vastab ühele või mitmele kindlaksmääratud piirnormile.  
3.1.15. „Nullgaas“ – analüüti mittesisaldav gaas, mida kasutatakse analüsaatori nullnäidu seadistamiseks.ET L 175/356 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis 1  
Täpsuse, kordustäpsuse ja kontrollväärtuse määratlemine
  
3.2. Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus  
3.2.1. „Õhutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele õhu kaudu mõjuv vastujõud.  
3.2.2. „Aerodünaamiline kriitiline punkt“ – sõiduki pinnal olev punkt, kus tuule kiirus on null.  
3.2.3. „Anemomeetri takistus“ – sõiduki mõju anemomeetri mõõtetulemusele, mille puhul suhteline õhukiirus erineb 
sõiduki kiirusest maapinna suhtes liikuva õhu suhtes.  
3.2.4. „Kitsendatud analüüs“ – sõiduki lauppinna väärtused ja õhutakistustegur määratakse kindlaks eraldi ning neid 
väärtusi kasutatakse liikumisvõrrandis.  
3.2.5. „Töökorras sõiduki mass“ – tootja tehnilistele kirjeldustele vastava standardvarustusega sõiduki mass, sealhulgas 
juhi, kütuse ja vedelike mass, kusjuures kütusemahuti(d) peab/peavad olema täidetud vähemalt 90 % ulatuses 
selle/nende mahutavusest, ning olemasolu korral ka kere, kabiini, haakeseadise, varuratta (varurataste) ja 
tööriistade mass.  
3.2.6. „Juhi mass“ – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis.  
3.2.7. „Sõiduki suurim lubatud koormus“ – suurim lubatud kandevõime, millest lahutatakse maha töökorras sõiduki 
mass, 25 kg ja punktis 3.2.8 määratletud lisavarustuse mass.  
3.2.8. „Lisavarustuse mass“ – lisavarustuse kombinatsioonide suurim mass, mida võib sõidukile paigaldada lisaks 
standardvarustusele vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.  
3.2.9. „Lisavarustus“ – kõik standardvarustusse mittekuuluvad funktsioonid, mis on sõidukile paigaldatud tootja 
vastutusel ja mida klient saab tellida.  
3.2.10. „Väliskeskkonna võrdlustingimused (seoses sõidutakistuse mõõtmistega)“ – väliskeskkonna tingimused, mille 
järgi neid mõõtmistulemusi korrigeeritakse:  
a) õhurõhk: p  0 = 100 kPa;  
b) õhutemperatuur T  0 = 20 °C;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/357
 
c) kuiva õhu tihedus: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) tuule kiirus: 0 m/s.  
3.2.11. „Võrdluskiirus“ – sõiduki kiirus, mille juures määratakse sõidutakistus või kontrollitakse veojõustendi koormust.  
3.2.12. „Sõidutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele mõjuv vastujõud mõõdetuna vabajooksumeetodi või meetodite abil, 
mis on samaväärsed seoses jõuülekandeseadme hõõrdekadude arvessevõtmisega.  
3.2.13. „Veeretakistus“ – sõiduki liikumist takistavad jõud, mida tekitavad rehvid.  
3.2.14. „Sõidutakistus“ – sõiduki edasiliikumist takistav pöördemoment, mida mõõdetakse sõiduki veorataste juurde 
paigaldatud pöördemomendi mõõturite abil.  
3.2.15. „Modelleeritud sõidutakistus“ – sõidukile veojõustendil avalduv sõidutakistus, mille eesmärk on taastekitada 
maanteel mõõdetud sõidutakistus ning mis koosneb veojõustendi avaldatavast jõust ja sõidukile veojõustendil 
sõites mõjuvatest vastujõududest ning mida lähendatakse teise astme polünoomi kolme teguriga.  
3.2.16. „Modelleeritud sõidutakistusmoment“ – sõidukile veojõustendil avalduv sõidutakistusmoment, mille eesmärk on 
taastekitada maanteel mõõdetud sõidutakistusmoment ning mis koosneb veojõustendi rakendatavast pöörde ­
momendist ja sõidukile veojõustendil sõites mõjuvast pöördemomendist ning mida lähendatakse teise astme 
polünoomi kolme teguriga.  
3.2.17. „Statsionaarne anemomeetria“ – tuule kiiruse ja suuna mõõtmine anemomeetri abil katseteel sellises kohas ja 
teepinnast sellisel kõrgusel, kus esinevad kõige tüüpilisemad tuuletingimused.  
3.2.18. „Standardvarustus“ – sõiduki põhikonfiguratsioon, milles on olemas kõik funktsioonid, mis on nõutavad 
direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XI lisas nimetatud õigusaktide kohaselt, sealhulgas kõik lisanduvad funktsioonid, 
millega ei kaasne lisaspetsifikatsioone konfiguratsiooni ega varustuse osas.  
3.2.19. „Siht-sõidutakistus“ – korratav sõidutakistus.  
3.2.20. „Siht-sõidutakistusmoment“ – veojõustendil korratav sõidutakistusmoment.  
3.2.21. Reserveeritud  
3.2.22. „Tuuleparandus“ – sõidutakistusele avalduva tuule mõju korrigeerimine statsionaarse või pardaanemomeetri 
sisendandmete põhjal.  
3.2.23. „Suurim lubatud täismass“ – suurim lubatud sõiduki mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööoma ­
dustel.  
3.2.24. „Sõiduki tegelik mass“ – töökorras sõiduki mass koos sõidukile paigaldatud lisavarustuse massiga;  
3.2.25. „Sõiduki katsemass“ – sõiduki tegeliku massi, 25 kg ja sõiduki koormust esindava massi summa.  
3.2.26. „Sõiduki koormust esindav mass“ – x protsenti sõiduki suurimast koormusest, kus x on 15 % M-kategooria 
sõidukite ja 28 % N-kategooria sõidukite puhul.ET L 175/358 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.27. „Autorongi suurim lubatud täismass“ (MC) – suurim lubatud liidendsõiduki mass koos ühe või mitme 
haagisega, mis põhineb selle konstruktsioonil ja tööomadustel, või suurim lubatud vedukist ja poolhaagisest 
koosneva liidendsõiduki mass.  
3.3. Täiselektri-, hübriidelektri- ja kütuseelemendiga sõidukid  
3.3.1. „Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis“ (AER) – välise laadimisega hübriidelektrisõidukiga läbitud kogu vahemaa 
akutoiterežiimis katse algusest ajahetkeni katse käigus, mil sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima.  
3.3.2. „Täiselektrisõiduki sõiduulatus“ (PER) – täiselektrisõidukiga läbitud kogu vahemaa akutoiterežiimis katse 
algusest kuni seiskumiskriteeriumi saavutamiseni.  
3.3.3. „Tegelik sõiduulatus üksnes akutoiterežiimis“ (R  CDA ) – mitmes WLTCs läbitud vahemaa akutoiterežiimis, kuni 
laetav energiasalvestussüsteem (REESS) on tühjenenud.  
3.3.4. „Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites“ (R  CDC ) – akutoiterežiimis katse algusest kuni viimase tsükli lõpuni 
läbitud vahemaa enne seiskumiskriteeriumile vastavat tsüklit või vastavaid tsükleid, kaasa arvatud ülemineku ­
tsükkel, kus sõidukit võib kasutada nii akutoiterežiimis kui ka aku laetust säilitavas režiimis.  
3.3.5. „Akutoiterežiim“ – kasutustingimus, milles laetavas energiasalvestussüsteemis salvestatud energia võib küll 
kõikuda, kuid tavaliselt väheneb sõidukiga sõitmisel, kuni minnakse üle aku laetust säilitavale režiimile.  
3.3.6. „Aku laetust säilitav režiim“ – kasutustingimus, milles laetavas energiasalvestussüsteemis salvestatud energia 
võib küll kõikuda, kuid tavaliselt hoitakse seda sõidukiga sõitmisel neutraalsel laetuse jäägi tasemel.  
3.3.7. „Kasulikkustegurid“ – suhtarvud, mis põhinevad sõidustatistikal sõltuvalt akutoiterežiimis saavutatud sõiduula ­
tusest ning mida kasutatakse välise laadimisega hübriidelektrisõidukite akutoiterežiimis ja aku laetust säilitavas 
režiimis eraldunud heitgaasiühendite, CO  2 heite ja kütusekulu kaalumiseks.  
3.3.8. „Elektrimasin“ (EM) – energiamuundur, mis muundab elektrienergia mehaaniliseks energiaks ja vastupidi.  
3.3.9. „Energiamuundur“ – seade, milles väljundenergia liik erineb sisendenergia liigist.  
3.3.9.1. „Veojõuallikas“ – jõuseadme energiamuundur, mis ei ole lisaseade ja mille väljundenergiat kasutatakse otse või 
kaudselt sõiduki liikumapanemiseks.  
3.3.9.2. „Veojõuallika liik“ – i) sisepõlemismootor, ii) elektrimasin või iii) kütuseelement.  
3.3.10. „Energiasalvestussüsteem“ – süsteem, mis salvestab energiat ja vabastab selle samas vormis, nagu oli sisen ­
denergia.  
3.3.10.1. „Veojõuallika energiasalvestussüsteem“ – jõuseadme energiasalvestussüsteem, mis ei ole lisaseade ja mille 
väljundenergiat kasutatakse otse või kaudselt sõiduki liikumapanemiseks.  
3.3.10.2. „Veojõuallika energiasalvestussüsteemi liik“ – i) kütusemahuti, ii) laetav elektrienergia salvestussüsteem või iii) 
laetav mehaaniline energiasalvestussüsteem.  
3.3.10.3 „Energialiik“ – i) elektrienergia, ii) mehaaniline energia või iii) keemiline energia (sh kütused).  
3.3.10.4. „Kütusemahuti“ – veojõuallika energiasalvestussüsteem, mis salvestab keemilist energiat vedela või gaasilise 
kütusena.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/359
 
3.3.11. „Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent“ (EAER) – see osa kogu tegelikust sõiduulatusest akutoiterežiimis 
(R CDA ), mis on akutoiterežiimis sõiduulatuse katses saavutatud üksnes REESSis olevat elektrit kasutades.  
3.3.12. „Hübriidelektrisõiduk“ (HEV) – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas on elektrimasin.  
3.3.13. „Hübriidsõiduk“ (HV) – vähemalt kahte erinevat veojõuallika liiki ja vähemalt kahte erinevat veojõuallika 
energiasalvestussüsteemi sisaldava jõuseadmega varustatud sõiduk.  
3.3.14. „Kasuliku energia muutus“ – REESSi energia muutuse suhe, mis on jagatud katsesõiduki tsüklienergiavajadusega.  
3.3.15. „Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk“ (NOVC-HEV) – hübriidelektrisõiduk, mida ei saa laadida välisest alli ­
kast.  
3.3.16. „Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk“ (OVC-HEV) – hübriidelektrisõiduk, mida saab laadida välisest allikast.  
3.3.17. „Täiselektrisõiduk“ (PEV) – sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, mille veojõuallikateks on ainult elektrima ­
sinad ning mille veojõuallika energiasalvestussüsteem sisaldab üksnes laetavaid elektrienergia salvestussüsteeme.  
3.3.18. „Kütuseelement“ – energiamuundur, mis muudab keemilise energia (sisend) elektrienergiaks (väljund) ja vastu ­
pidi.  
3.3.19. „Kütuseelemendiga sõiduk“ (FCV) – ainult kütuseelementi (kütuseelemente) ja elektrimasinat (elektrimasinaid) 
käitamise energiamuunduri(te)na sisaldav sõiduk.  
3.3.20. „Kütuseelemendiga hübriidsõiduk“ (FCHV) – kütuseelemendiga sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, mille 
veojõuallika energiasalvestussüsteem sisaldab vähemalt üht kütusemahutit ja vähemalt üht laetavat elektri ­
energia salvestussüsteemi.  
3.4. Jõuseade  
3.4.1. „Jõuseade“ – sõiduki liikumapanemiseks ratastele mehaanilist energiat pakkuva(te) veojõuallika energiasalves ­
tussüsteemi(de), veojõuallika(te) ja jõuülekandeseadme(te) täielik kombinatsioon sõidukis ning lisaseadmed.  
3.4.2. „Abiseadmed“ – energiat tarbivad, muundavad, salvestavad või pakkuvad mittelisaseadmed või -süsteemid, mis 
on sõidukisse paigaldatud muul otstarbel kui sõiduki liikumapanemiseks ning mida seetõttu ei peeta jõuseadme 
osaks.  
3.4.3. „Välisseadmed“ – energiat tarbivad, muundavad, salvestavad või pakkuvad seadmed, kus energiat ei kasutata 
eeskätt sõiduki liikumapanemiseks, või muud osad, süsteemid ja juhtseadmed, mis on jõuseadme kasutamise 
seisukohast vajalikud.  
3.4.4. „Jõuülekandeseade“ – jõuseadme ühendatud elemendid mehaanilise energia ülekandmiseks veojõuallika(te) ja 
rataste vahel.  
3.4.5. „Käsikäigukast“ – käigukast, kus käike saab vahetada üksnes juht.  
3.5. Üldine  
3.5.1. „Kriitilised heitkogused“ – need heitgaasikomponendid, mille kohta on käesolevas määruses kehtestatud piir ­
normid.ET L 175/360 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.5.2. Reserveeritud  
3.5.3. Reserveeritud  
3.5.4. Reserveeritud  
3.5.5. Reserveeritud  
3.5.6. „Tsüklienergiavajadus“ – arvutatud positiivne energia, mida sõiduk vajab ettenähtud tsüklis sõitmiseks.  
3.5.7. Reserveeritud  
3.5.8. „Juhi valitav režiim“ – juhi valitav tingimus, mis võib mõjutada heitkoguseid või kütuse- ja/või energiakulu.  
3.5.9. „Põhirežiim“ – käesoleva lisa tähenduses üks režiim, mis valitakse alati sõiduki käivitamisel, olenemata sõiduki 
süüte väljakeeramisel valitud töörežiimist.  
3.5.10. „Võrdlustingimused (seoses heite massi arvutamisega)“ – tingimused, millel gaasitihedused põhinevad, eeskätt 
101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C).  
3.5.11. „Heitgaasid“ – gaasiliste, tahkete ja vedelate ühendite heide.  
3.6.  PM/PN  
Terminit „tahke osakeste arv“ kasutatakse tavaliselt aine puhul, mida mõõdetakse õhus (suspendeeritud aine), ja 
terminit „tahkete osakeste mass“ sadestunud aine puhul.  
3.6.1. „Tahkete osakeste arv“ (PN) – sõiduki heitgaasist eraldunud tahkete osakeste koguhulk, mida on kvantifitsee ­
ritud vastavalt käesolevas lisas sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeetoditele.  
3.6.2. „Tahked osakeste mass“ (PM) – igasuguste sõiduki heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste mass, mida on 
kvantifitseeritud vastavalt käesolevas lisas sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeetoditele.  
3.7.  WLTC  
3.7.1. „Mootori nimivõimsus“ – mootori suurim võimsus (kW) vastavalt käesoleva määruse XX lisa nõuetele.  
3.7.2. „Suurim kiirus“ – tootja deklareeritud sõiduki tippkiirus.  
3.8. Menetlus  
3.8.1. „Perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – heitgaasikontrolliseade (nt katalüüsmuundur, kübemefilter), mis peab 
sõiduki tavapärase käitamise korral perioodiliselt enne 4 000 km läbimist regenereeruma.  
3.9. Ümbritseva õhu temperatuuri korrigeerimiskatse (all-lisa 6a)  
3.9.1 „Aktiivne soojussalvesti“ – tehnoloogia, mis salvestab soojuse ükskõik millises sõiduki seadmes ja vabastab 
soojuse jõuseadme komponenti kindlaksmääratud aja jooksul mootori käivitamisel. Seda iseloomustavad 
süsteemi salvestatud entalpia ja jõuseadme komponentidesse soojuse vabastamise aeg.  
3.9.2. „Isolatsioonimaterjalid“ – mootoriruumis olev soojusisolatsiooni mõjuga materjal, mis on kinnitatud mootori 
ja/või kere külge ning mida iseloomustab maksimaalne soojusjuhtivus 0,1 W/(mK).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/361
 
4. LÜHENDID  
4.1. Üldised lühendid  
AC vahelduvvool ( alternating current ) 
CFV kriitilise voolurežiimiga Venturi toru ( critical flow venturi ) 
CFO kriitilise voolu ava ( critical flow orifice ) 
CLD kemoluminestsentsdetektor  
CLA kemoluminestsentsanalüsaator  
CVS püsimahuproovivõttur ( constant volume sampler ) 
DC alalisvool ( direct current ) 
ET aurustumistoru ( evaporation tube ) 
Extra High  2 WLTC eriti suure kiiruse faas 2. klassi sõidukite puhul  
Extra High  3 WLTC eriti suure kiiruse faas 3. klassi sõidukite puhul  
FCHV kütuseelemendiga hübriidsõiduk ( fuel cell hybrid vehicle ) 
FID leekionisatsioonidetektor ( flame ionisation detector ) 
FSD skaala lõppväärtus ( full scale deflection ) 
GC gaasikromatograaf ( gas chromatograph ) 
HEPA kõrgefektiivne tahkete osakeste õhufilter ( high efficiency particulate air filter ) 
HFID kuumleek-ionisatsioonidetektor ( heated flame ionisation detector ) 
High  2 WLTC suure kiiruse faas 2. klassi sõidukite puhul  
High  3-1 WLTC suure kiiruse faas 3. klassi sõidukite puhul kiirusega v  max < 120 km/h  
High  3-2 WLTC suure kiiruse faas 3. klassi sõidukite puhul kiirusega v  max ≥ 120 km/h  
ICE sisepõlemismootor ( internal combustion engine ) 
LoD avastamispiir ( limit of detection ) 
LoQ määramispiir ( limit of quantification ) 
Low  1 WLTC väikese kiiruse faas 1. klassi sõidukite puhul  
Low  2 WLTC väikese kiiruse faas 2. klassi sõidukite puhul  
Low  3 WLTC väikese kiiruse faas 3. klassi sõidukite puhulET L 175/362 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Medium  1 WLTC keskmise kiiruse faas 1. klassi sõidukite puhul  
Medium  2 WLTC keskmise kiiruse faas 2. klassi sõidukite puhul  
Medium  3-1 WLTC keskmise kiiruse faas 3. klassi sõidukite puhul kiirusega v  max < 120 km/h  
Medium  3-2 WLTC keskmise kiiruse faas 3. klassi sõidukite puhul kiirusega v  max ≥ 120 km/h  
LC vedelikkromatograafia ( liquid chromatography ) 
LPG veeldatud naftagaas ( liquefied petroleum gas ) 
NDIR mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator ( non-dispersive infrared analyser ) 
NDUV mittehajusa ultraviolettkiirguse analüsaator ( non-dispersive ultraviolet ) 
NG/biomethane maagaas/biometaan  
NMC metaanieraldajata analüsaator  
NOVC-FCHV välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõiduk ( not off-vehicle charging fuel cell hybrid 
vehicle ) 
NOVC välise laadimisvõimaluseta ( not off-vehicle charging ) 
NOVC-HEV välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk ( not off-vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
OVC-HEV välise laadimisega hübriidelektrisõiduk ( off-vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
P a taustafiltrisse kogutud tahkete osakeste mass  
P e proovifiltrisse kogutud tahkete osakeste mass  
PAO polüalfaolefiin  
PCF tahkete osakeste eelseparaator ( particle pre-classifier ) 
PCRF tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur ( particle concentration reduction factor ) 
PDP mahtpump ( positive displacement pump ) 
PER täiselektrisõiduki sõiduulatus (p ure electric range ) 
Per cent FS protsent skaala lõppväärtusest  
PM tahkete osakeste mass  (particulate matter emissions ) 
PN tahkete osakeste arv ( particle number emissions ) 
PNC tahkete osakeste loendur ( particle number counter ) 
PND  1 esimene tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendamise seade (f irst particle number dilution 
device ) 
PND  2 teine tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendamise seadeET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/363
 
PTS tahkete osakeste ülekandesüsteem ( particle transfer system ) 
PTT tahkete osakeste ülekandetoru ( particle transfer tube ) 
QCL-IR infrapuna-kvantkaskaadlaser ( infrared quantum cascade laser ) 
R CDA tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis  
RCB REESSi laetuse jääk ( REESS charge balance ) 
REESS laetav energiasalvestussüsteem ( rechargeable electric energy storage system ) 
SSV eelhelikiirusega Venturi toru ( subsonic venturi ) 
USFM ultraheli-vooluhulgamõõtur ( ultrasonic flow meter ) 
VPR lenduvate tahkete osakeste püüdur ( volatile particle remover ) 
WLTC ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsükkel ( worldwide light-duty test cycle ) 
4.2. Keemilised sümbolid ja lühendid  
C 1 süsivesinike C1-ekvivalent  
CH  4 metaan  
C 2 H 6 etaan  
C 2 H 5 OH etanool  
C 3 H 8 propaan  
CO süsinikmonoksiid  
CO  2 süsinikdioksiid  
DOP dioktüülftalaat  
H 2 O vesi  
NH  3 ammoniaak  
NMHC mittemetaansed süsivesinikud  
NO  x lämmastikoksiidid  
NO lämmastikoksiid  
NO  2 lämmastikdioksiid  
N 2 O dilämmastikoksiid  
THC süsivesinike koguheideET L 175/364 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
5. ÜLDNÕUDED  
5.0 Igale punktides 5.6–5.9 määratletud sõiduki tüüpkonnale antakse kordumatu tunnus, mis on järgmisel kujul:  
FT-TA-WMI-aaaa-nnnn  
Kus:  
— FT on tüüpkonna liigi tunnus:  
— IP = interpolatsioonitüüpkond, nagu on määratletud punktis 5.6.  
— RL = sõidutakistuse tüüpkond, nagu on määratletud punktis 5.7.  
— RM = sõidutakistusmaatriksi tüüpkond, nagu on määratletud punktis 5.8.  
— PR = perioodiliselt regenereeruvate süsteemide (K  i ) tüüpkond, nagu on määratletud punktis 5.9.  
— TA on tüüpkonna kinnituse eest vastutava asutuse tunnusnumber, nagu on määratletud direktiivi (EÜ) 
2007/46 VII lisa 1. punkti 1. osas.  
— WMI (rahvusvaheline valmistaja kood) on standardis ISO 3780:2009 määratletud kood, mis kordumatul 
viisil identifitseerib valmistaja. Ühe valmistaja puhul võidakse kasutada mitut WMI koodi.  
— aaaa on aasta, mil tüüpkonna katse tehti.  
— nnnn on neljanumbriline järjekorranumber.  
5.1. Sõiduk ja selle osad, mis võivad mõjutada gaasiliste ühendite heitkoguseid ning tahkete osakeste massi ja arvu, 
on konstrueeritud, ehitatud ja monteeritud selliselt, et sõidukil on võimalik tavapärasel kasutamisel ja tavapä ­
rastes kasutustingimustes, nagu niiskus, vihm, lumi, kuumus, külm, liiv, pori, vibratsioon, kulumine jne, vastata 
selle lisa sätetele oma kasuliku tööea jooksul.  
5.1.1. See hõlmab kõikide heitekontrollisüsteemis kasutatud voolikute, liitmike ja ühenduste ohutust.  
5.2. Katsesõiduk esindab oma heitgaasidega seotud osade ja funktsionaalsuse poolest kavandatud tootmisseeriat, 
mida tüübikinnitus hõlmab. Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku selles, milline sõiduki katsemudel 
on representatiivne.  
5.3. Sõiduki katsetamistingimus  
5.3.1. Heitekatsetes kasutatavate määrdeainete ja jahutusvedeliku liigid ning kogused peavad olema sellised, nagu 
valmistaja on sõiduki tavapärase kasutamise jaoks kindlaks määranud.  
5.3.2. Heitekatsetes kasutatav kütuse liik peab vastama IX lisa nõuetele.  
5.3.3. Kõik heitekontrollisüsteemid peavad olema töökorras.  
5.3.4. Katkestusseadmete kasutamine on keelatud vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõikele 2.  
5.3.5. Mootor peab olema konstrueeritud nii, et karterist ei eralduks heitgaase.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/365
 
5.3.6. Heitekatsetes kasutatavad rehvid peavad vastama käesoleva lisa 6. all-lisa punkti 1.2.4.5 nõuetele.  
5.4. Bensiinipaakide täiteavad  
5.4.1. Kui punktist 5.4.2 ei tulene teisiti, peab bensiini- või etanoolipaagi täiteava olema konstrueeritud nii, et paaki ei 
ole võimalik täita tankuri püstolist, mille välisdiameeter on 23,6 mm või üle selle.  
5.4.2. Punkti 5.4.1 ei kohaldata sõiduki suhtes, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused:  
a) sõiduk on konstrueeritud ja ehitatud nii, et pliibensiin ei kahjusta ühtki heitkoguste piiramiseks ettenähtud 
seadet; ja  
b) sõiduk on silmatorkavalt, loetavalt ja kustutamatult märgistatud ISO 2575:2010 „Road vehicles – Symbols 
for controls, indicators and tell-tales“ kohase pliivaba bensiini tähisega kohas, kus see on kütusepaaki 
täitvale isikule kohe nähtav. Lisamärgistus on lubatud.  
5.5. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted  
5.5.1. Igal heitekontrolliarvutiga sõidukil peab saama vältida andmete muutmist, välja arvatud tootja lubatud juhul. 
Tootja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, hoolduseks, 
kontrollimiseks, moderniseerimiseks või parandamiseks. Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja 
tööparameetrid peavad olema võltsimiskindlad ning vastama 15. märtsi 2001. aasta standardile ISO 15031–7 
(15. märts 2001). Kõik eemaldatavad kalibreerimismälu kiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, 
kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad erivahendeid või 
-protseduure kasutamata.  
5.5.2. Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata muudetavad 
(näiteks joodetud või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikorpused).  
5.5.3. Tootjad võivad taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit ühest kõnealusest nõudest nende sõidukite puhul, mis 
tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteeriumid, mida tüübikinnitusasutus erandi tegemise kaalumisel arvesse võtab, 
võivad hõlmata järgmist: töökiipide kättesaadavus, sõiduki head tehnilised näitajad ja sõiduki kavandatud 
müügimaht.  
5.5.4. Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme, peavad tõkestama loata ümberprogram ­
meerimist. Tootjad peavad kasutama tugevdatud kopeerimisvastase kaitse strateegiaid ja kirjutuskaitsefunkt ­
sioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu tootja välisarvutile, millele peab olema juurdepääs ka sõltuma ­
tutel ettevõtjatel, kes kasutavad XIV lisa punktiga 5.5.1 ja jaotisega 2.2 ette nähtud kaitset. Kopeerimiskaitse 
meetodid peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud.  
5.6. Interpolatsioonitüüpkond  
5.6.1.  Sisepõlemismootoriga sõidukite interpolatsioonitüüpkond  
Samasse interpolatsioonitüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mis on järgmiste sõiduki/jõuseadme/käi ­
gukasti karakteristikute poolest sarnased:  
a) sisepõlemismootori liik: kütuse liik, põlemise liik, mootori töömaht, karakteristikud täiskoormusel, mootori ­
tehnoloogia ja laadimissüsteem ning ka muud mootori alamsüsteemid või karakteristikud, millel on märki ­
misväärne mõju CO  2 heite massile WLTP tingimustes;  
b) kõikide CO  2 heite massi mõjutavate jõuseadmesiseste komponentide kasutusstrateegia;  
c) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast) ja käigukasti mudel (nt pöördemoment, käikude arv, 
sidurite arv jne);ET L 175/366 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
d) n/v suhtarvud (mootori pöörlemiskiirus jagatud sõiduki kiirusega). See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide 
asjaomaste ülekandearvude puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud käigukasti liigi ülekandearvude 
suhtes 8 % piiresse;  
e) veotelgede arv;  
f) ATCT tüüpkond.  
Sõidukid võivad kuuluda samasse interpolatsioonitüüpkonda üksnes siis, kui nad kuuluvad samasse sõiduki ­
klassi, nagu on kirjeldatud 1. all-lisa punktis 2.  
5.6.2.  Interpolatsioonitüüpkond välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) ja välise laadimisega hübriidelektrisõidu ­
kite (OVC-HEV) puhul  
Lisaks punkti 5.6.1 nõuetele võivad samasse interpolatsioonitüüpkonda kuuluda üksnes need välise laadimisega 
ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste karakteristikute poolest:  
a) elektrimasinate liik ja arv (konstruktsioonitüüp (asünkroonne/sünkroonne jne)), jahutusaine tüüp (õhk, vesi) 
ning muud karakteristikud, mis avaldavad märkimisväärset mõju CO  2 heite massile ja elektrienergiakulule 
WLTP tingimustes;  
b) veojõu rakendamiseks vajaliku laetava energiasalvestussüsteemi liik (mudel, töömaht, nimipinge, nimivõim ­
sus, jahutusaine tüüp (õhk, vesi));  
c) elektrimasina ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi, veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi ja madalpin ­
geallika ning laadimispistiku ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi vahelise energiamuunduri liik ning 
muud karakteristikud, mis avaldavad märkimisväärset mõju CO  2 heite massile ja elektrienergiakulule WLTP 
tingimustes;  
d) akutoiterežiimis tsüklite arvu vahe katse algusest kuni üleminekutsüklini (kaasa arvatud) ei tohi olla rohkem 
kui üks.  
5.6.3.  Elektrisõidukite interpolatsioonitüüpkond  
Samasse interpolatsioonitüüpkonda võivad kuuluda üksnes elektrisõidukid, mis on järgmiste elektrilise jõusead ­
me/käigukasti karakteristikute poolest sarnased:  
a) elektrimasinate arv ja liik (konstruktsioonitüüp (asünkroonne/sünkroonne jne)), jahutusaine tüüp (õhk, vesi) 
ning muud karakteristikud, mis avaldavad märgatavat mõju elektrienergiakulule ja sõiduulatusele WLTP 
tingimustes;  
b) veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi liik (mudel, töömaht, nimipinge, nimivõimsus, jahutusaine tüüp (õhk, 
vesi));  
c) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast) ja käigukasti mudel (nt pöördemoment, käikude arv, 
sidurite arv jne);  
d) veotelgede arv;  
e) elektrimasina ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi, veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi ja madalpin ­
geallika ning laadimispistiku ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi vahelise energiamuunduri liik ning 
muud karakteristikud, mis avaldavad märgatavat mõju elektrienergiakulule ja sõiduulatusele WLTP tingi ­
mustes;  
f) kõikide elektrienergiakulu mõjutavate jõuseadmesiseste komponentide kasutusstrateegia;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/367
 
g) n/v suhtarvud (mootori pöörlemiskiirus jagatud sõiduki kiirusega). See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide 
asjaomaste ülekandearvude puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud käigukasti liigi ja mudeli 
ülekandearvude suhtes 8 % piiresse.  
5.7. Sõidutakistuse tüüpkond  
Samasse sõidutakistuse tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste karakte ­
ristikute poolest:  
a) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukast) ja käigukasti mudel (nt 
pöördemoment, käikude arv, sidurite arv jne); Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib tüüpkonda 
lisada väiksemate võimsuskadudega käigukasti;  
b) n/v suhtarvud (mootori pöörlemiskiirus jagatud sõiduki kiirusega). See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide 
asjaomaste ülekandearvude puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud käigukasti liigi ülekandearvude 
suhtes 25 % piiresse;  
c) veotelgede arv;  
d) kui vähemalt üks elektrimasin on sidestatud käigukasti neutraalasendis ja sõiduk ei ole varustatud vaba ­
jooksurežiimiga (4. all-lisa punkt 4.2.1.8.5), mistõttu elektrimasin ei mõjuta sõidutakistust, kohaldatakse 
punktide 5.6.2. ja 5.6.3. alapunkti a.  
Kui peale sõiduki massi, veeretakistuse ja aerodünaamika esineb erinevusi, millel on märgatav mõju sõiduta ­
kistusele, siis seda sõidukit ei peeta tüüpkonda kuuluvaks, v.a juhul, kui tüübikinnitusasutus on selle heaks 
kiitnud.  
5.8. Sõidutakistusmaatriksi tüüpkond  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda võib kohaldada sõidukite suhtes, mille suurim lubatud koormus on 
≥ 3 000 kg.  
Samasse sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste 
karakteristikute poolest:  
a) käigukasti tüüp (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast);  
b) veotelgede arv.  
5.9. Perioodiliselt regenereeruvate süsteemide (K  i ) tüüpkond  
Samasse perioodiliselt regenereeruvate süsteemide tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mis ei erine 
üksteisest järgmiste karakteristikute poolest:  
5.9.1. sisepõlemismootori liik: kütuse liik, põlemise liik;  
5.9.2. perioodiliselt regenereeruv süsteem (s.t katalüsaator, kübemefilter):  
a) konstruktsioon (s.t korpuse tüüp, väärismetalli tüüp, substraadi tüüp, elemendi tihedus);  
b) tüüp ja tööpõhimõte;  
c) maht ± 10 %;ET L 175/368 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
d) asukoht (temperatuur ± 100 °C teisel suurimal võrdluskiirusel);  
e) iga tüüpkonda kuuluva sõiduki katsemass peab olema väiksem kui K  i näidiskatses kasutatud sõiduki katse ­
mass või sellega võrdne, millele on liidetud 250 kg.  
6. TOIMIVUSNÕUDED  
6.1. Piirnormid  
Heitkoguste piirnormid on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas esitatud piirnormid.  
6.2. Katsed  
Katsed tehakse järgmiste tingimuste kohaselt:  
a) WLTCd, nagu on kirjeldatud 1. all-lisas;  
b) käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksmääramine, nagu on kirjeldatud 2. all-lisas;  
c) sobiv kütus, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse IX lisas;  
d) sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus, nagu on kirjeldatud 4. all-lisas;  
e) katseseadmed, nagu on kirjeldatud 5. all-lisas;  
f) katsemenetlus, nagu on kirjeldatud 6. ja 8. all-lisas;  
g) arvutusmeetodid, nagu on kirjeldatud 7. ja 8. all-lisas.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/369
 
1. all-lisa  
Ülemaailmsed ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsüklid (WLTC)  
1. Üldnõuded  
1.1. Sõidetav tsükkel sõltub katsesõiduki nimivõimsuse ja töökorras sõiduki massi suhtest (W/kg) ning selle suur ­
imast kiirusest (v  max ). 
Käesolevas all-lisas kirjeldatud nõuetest tulenevale tsüklile viidatakse lisa muudes osades kui „kasutatavale 
tsüklile“.  
2. Sõiduki klassifikatsioonid  
2.1. 1. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi suhe P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. 2. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi suhe > 22, aga ≤ 34 W/kg.  
2.3. 3. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi suhe > 34 W/kg.  
2.3.1. Kõiki 8. all-lisa kohaselt katsetatud sõidukeid peetakse 3. klassi sõidukiteks.  
3. Katsetsüklid  
3.1. 1. klassi sõidukid  
3.1.1. 1. klassi sõidukite puhul koosneb täielik tsükkel väikese kiiruse (Low  1 ), keskmise kiiruse (Medium  1 ) ja täien ­
davast väikese kiiruse faasist (Low  1 ). 
3.1.2. Väikese kiiruse faasi Low  1 on kirjeldatud joonisel A1/1 ja tabelis A1/1.  
3.1.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  1 on kirjeldatud joonisel A1/2 ja tabelis A1/2.  
3.2. 2. klassi sõidukid  
3.2.1. 2. klassi sõidukite puhul koosneb täielik tsükkel väikese kiiruse (Low  2 ), keskmise kiiruse (Medium  2 ), suure 
kiiruse (High  2 ) ja eriti suure kiiruse faasist (Extra High  2 ). 
3.2.2. Väikese kiiruse faasi Low  2 on kirjeldatud joonisel A1/3 ja tabelis A1/3.  
3.2.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  2 on kirjeldatud joonisel A1/4 ja tabelis A1/4.  
3.2.4. Suure kiiruse faasi High  2 on kirjeldatud joonisel A1/5 ja tabelis A1/5.  
3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  2 on kirjeldatud joonisel A1/6 ja tabelis A1/6.  
3.3. 3. klassi sõidukid  
3. klassi sõidukid on jaotatud kahte alamklassi vastavalt nende suurimale kiirusele, v  max . 
3.3.1. 3a klassi sõidukid, mille kiirus on v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Täielik tsükkel koosneb väikese kiiruse (Low  3 ), keskmise kiiruse (Medium  3-1 ), suure kiiruse (High  3-1 ) ja eriti 
suure kiiruse faasist (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Väikese kiiruse faasi Low  3 on kirjeldatud joonisel A1/7 ja tabelis A1/7.  
3.3.1.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  3-1 on kirjeldatud joonisel A1/8 ja tabelis A1/8.  
3.3.1.4. Suure kiiruse faasi High  3-1 on kirjeldatud joonisel A1/10 ja tabelis A1/10.ET L 175/370 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.3.1.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  3 on kirjeldatud joonisel A1/12 ja tabelis A1/12.  
3.3.2.  3.b klassi sõidukid, mille kiirus on v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1.  Täielik tsükkel koosneb väikese kiiruse (Low  3 ), keskmise kiiruse (Medium  3-2 ), suure kiiruse (High  3-2 ) ja eriti suure 
kiiruse faasist (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Väikese kiiruse faasi Low  3 on kirjeldatud joonisel A1/7 ja tabelis A1/7.  
3.3.2.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  3-2 on kirjeldatud joonisel A1/9 ja tabelis A1/9.  
3.3.2.4. Suure kiiruse faasi High  3-2 on kirjeldatud joonisel A1/11 ja tabelis A1/11.  
3.3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  3 on kirjeldatud joonisel A1/12 ja tabelis A1/12.  
3.4. Kõikide faaside kestus  
3.4.1. Kõik väikese kiiruse faasid kestavad 589 sekundit.  
3.4.2. Kõik keskmise kiiruse faasid kestavad 433 sekundit.  
3.4.3. Kõik suure kiiruse faasid kestavad 455 sekundit.  
3.4.4. Kõik eriti suure kiiruse faasid kestavad 323 sekundit.  
3.5. WLTC linnatsüklid  
3.a klassi ja 3.b klassi sõidukite puhul katsetatakse välise laadimisega hübriidelektrisõidukeid (OVC-HEV) ning 
elektrisõidukeid (PEV) WLTC ja WLTC linnatsüklites (vt 8. all-lisa).  
WLTC linnasõidu tsükkel koosneb üksnes väikese ja keskmise kiiruse faasidest.  
4. WLTC 1. klassi sõiduki  
Joonis A1/1  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Low  1
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/371
 
Joonis A1/2  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Medium  1
 
Tabel A1/1  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Low  1 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3ET L 175/372 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/373
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0ET L 175/374 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/375
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabel A1/2  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Medium  1 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6ET L 175/376 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/377
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5ET L 175/378 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/379
 
5. WLTC 2. klassi sõidukite puhul  
Joonis A1/3  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Low  2
 
Joonis A1/4  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Medium  2
ET L 175/380 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A1/5  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas High  2
 
Joonis A1/6  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Extra High  2
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/381
 
Tabel A1/3  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Low  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1ET L 175/382 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/383
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0ET L 175/384 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/385
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabel A1/4  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Medium  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8ET L 175/386 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/387
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9ET L 175/388 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabel A1/5  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas High  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/389
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2ET L 175/390 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/391
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0ET L 175/392 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Tabel A1/6  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Extra High  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/393
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2ET L 175/394 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC 3. klassi sõidukite puhul  
Joonis A1/7  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Low  3
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/395
 
Joonis A1/8  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-1
 
Joonis A1/9  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-2
ET L 175/396 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A1/10  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-1
 
Joonis A1/11  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-2
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/397
 
Joonis A1/12  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Extra High  3
 
Tabel A1/7  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Low  3 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1ET L 175/398 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/399
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4ET L 175/400 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/401
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabel A1/8  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-1 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3ET L 175/402 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/403
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0ET L 175/404 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/405
 
Tabel A1/9  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0ET L 175/406 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/407
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0ET L 175/408 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabel A1/10  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-1 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/409
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4ET L 175/410 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/411
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabel A1/11  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3ET L 175/412 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/413
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1ET L 175/414 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/415
 
Tabel A1/12  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Extra High  3 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5ET L 175/416 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/417
 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Tsükli identifitseerimine  
Et kindlaks teha, kas valiti õige tsükliversioon või kas katsestendi töösüsteemis kasutati õiget tsüklit, on tabelis 
A1/13 esitatud sõiduki kiiruste väärtuste kontrollsummad tsükli faaside ja kogu tsükli kohta.  
Tabel A1/13  
1 Hz kontrollsummad  
Sõidukiklass  Tsükli faas  1 Hz sihtkiiruste kontrollsumma  
1. klass  Väike  11 988,4  
Keskmine  17 162,8  
Kokku  29 151,2  
2. klass  Väike  11 162,2  
Keskmine  17 054,3  
Suur  24 450,6  
Eriti suur  28 869,8  
Kokku  81 536,9  
Klass 3-1  Väike  11 140,3  
Keskmine  16 995,7  
Suur  25 646,0  
Eriti suur  29 714,9  
Kokku  83 496,9ET L 175/418 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Sõidukiklass  Tsükli faas  1 Hz sihtkiiruste kontrollsumma  
Klass 3-2  Väike  11 140,3  
Keskmine  17 121,2  
Suur  25 782,2  
Eriti suur  29 714,9  
Kokku  83 758,6  
8. Tsükli muutmine  
Käesoleva all-lisa punkti 8 ei kohaldata välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV), välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite (NOVC-FCHV) 
suhtes.  
8.1. Üldised märkused  
Läbitav tsükkel sõltub katsesõiduki nimivõimsuse ja töökorras sõiduki massi suhtest (W/kg) ning selle suur ­
imast kiirusest v  max (km/h).  
Sõidukite puhul, mille võimsuse ja massi suhted on väga lähedal 1. ja 2. klassi ning 2. ja 3. klassi sõidukite 
piiripealsetele väärtustele, või 1. klassi väga väikese võimsusega sõidukite puhul võivad esineda juhitavusprob ­
leemid.  
Kuna need probleemid on seotud eeskätt tsükli faasidega, milles on kombineeritud sõiduki suurt kiirust ja suuri 
kiirendusi, mitte tsükli suurima kiirusega, rakendatakse juhitavuse parandamiseks kiiruse vähendamise meetodit.  
8.2. Selles punktis kirjeldatakse, kuidas muuta tsükli profiili kiiruse vähendamise meetodi abil.  
8.2.1. Kiiruse vähendamise meetod 1. klassi sõidukite puhul  
Joonisel A1/14 on esitatud WLTC vähendatud keskmise kiiruse faasi näide 1. klassi sõidukite puhul.  
Joonis A1/14  
1. klassi WLTC vähendatud keskmise kiiruse faas
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/419
 
1. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 651 ja 906 sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja 
jooksul arvutatakse algtsükli kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kus:  
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 651–906 sekundi vahel.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 651 ja 848 sekundi vahele jäävas ajavahemikus. Seejärel arvutatakse vähen ­
datud kiiruse kõver järgmise valemi abil: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
kus i = 651 to 847.  
i = 651, puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 907. sekundil tuleb arvutada parandustegur aeglustamise jaoks järgmise 
valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
kus 36,7 km/h on sõiduki algne kiirus 907. sekundil.  
Seejärel arvutatakse sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 849–906 sekundit järgmise valemi abil: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
kus i = 849 to 906.  
8.2.2. Kiiruse vähendamise meetod 2. klassi sõidukite puhul  
Kuna juhitavusprobleemid on seotud üksnes 2. ja 3. klassi sõidukite tsüklite eriti suure kiiruse faasidega, on 
vähendamine seotud nende eriti suure kiiruse faase käsitlevate punktidega, mille puhul juhitavusprobleemid 
esinevad (vt joonis A1/15).ET L 175/420 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A1/15  
2. klassi WLTC vähendatud eriti suure kiiruse faas
  
2. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 1520 ja 1742 sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja 
jooksul arvutatakse algtsükli kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kus:  
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 1520–1742 sekundit.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 1520 ja 1725 sekundi vahele jäävas ajavahemikus. 1725. sekund on ajahetk, 
mil saavutatakse eriti suure kiiruse faasi suurim kiirus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiirusega kõver järgmise 
valemi abil: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
kus i = 1520 to 1724.  
i = 1520, puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 1743. sekundil tuleb arvutada parandustegur aeglustamise jaoks järgmise 
valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h on sõiduki algne kiirus 1743. sekundil.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/421
 
Sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 1726–1742 sekundit arvutatakse järgmise valemi abil: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
kus i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Kiiruse kohandamise meetod 3. klassi sõidukite puhul  
Joonisel A1/16 on toodud näitena 3. klassi WLTC vähendatud eriti suure kiiruse faas.  
Joonis A1/16  
3. klassi WLTC vähendatud eriti suure kiiruse faas
  
3. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 1533 ja 1762 sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja 
jooksul arvutatakse algtsükli kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kus:  
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 1533–1762 sekundit.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 1533 ja 1724 sekundi vahele jäävas ajavahemikus. 1724. sekund on ajahetk, 
mil saavutatakse eriti suure kiiruse faasi suurim kiirus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiirusega kõver järgmise 
valemi abil: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6ET L 175/422 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus i = 1533 to 1723.  
i = 1533 puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 1763. sekundil tuleb arvutada parandustegur aeglustamise jaoks järgmise 
valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h on sõiduki algne kiirus 1763. sekundil.  
Seejärel arvutatakse sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 1725–1762 sekundit järgmise valemi abil: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
kus i = 1725 to 1762.  
8.3. Vähendamisteguri määramine  
Vähendamistegur f  dsc , on kiiruse vähendamise tsükli faasi suurima nõutava võimsuse ja sõiduki nimivõimsuse 
r max suhte funktsioon P  rated . 
Suurim nõutav võimsus P  req,max,i  (kW) on seotud konkreetse ajaga i ja sõiduki vastava kiirusega v  i tsüklikõveral 
ning arvutatakse järgmise valemi abil: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
kus:  
f 0 , f 1 , f 2 on kasutatavad sõidutakistuse tegurid vastavalt N, N/(km/h) ja N/(km/h)  2 ; 
TM on kasutatav katsemass (kg);  
v i on kiirus ajahetkel i (km/h).  
Tsükli aeg i, mil on vaja suurimat võimsust või suurimale võimsusele lähedast võimsust, on: 764 sekundit 1. 
klassi, 1574 sekundit 2. klassi ja 1566 sekundit 3. klassi sõidukite puhul.  
Vastavad sõiduki kiiruse väärtused v  i , ja kiirendusväärtused a  i , on järgmised:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1. klassi puhul,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2. klassi puhul,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3. klassi puhul.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/423
 
r max arvutatakse järgmise valemi abil: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Vähendamistegur f  dsc , arvutatakse järgmise valemi abil:  
kui r max< r 0 , siis  f dsc ¼ 0 
ja vähendamist ei kasutata.  
Kui r max ã r 0 , siis  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Arvutusparameeter/-tegurid r  0 , a 1 ja b  1 , on järgmised:  
1. klass r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2. klass r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3. klass r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Saadud f  dsc on ümardatud kolme kümnendkohani ja kasutatakse üksnes juhul, kui see ületab 0,010.  
Kõikides asjakohastes katsearuannetes peavad olema järgmised andmed:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) läbitud vahemaa (m).  
Vahemaa arvutatakse v  i (km/h) summa jagamisel 3,6-ga kogu tsüklikõveral.  
8.4. Lisanõuded  
Sõiduki katsemassi ja sõidutakistuse teguritega seotud erinevate konfiguratsioonide korral tehakse vähendamist 
individuaalselt.  
Kui pärast vähendamise tegemist on sõiduki suurim kiirus väiksem kui tsükli suurim kiirus, kohaldatakse 
kasutatava tsükliga käesoleva all-lisa punktis 9 kirjeldatud meetodit.  
Kui sõiduk ei suuda järgida kasutatava tsükli kiiruskõverat kõrvalekalde piirides selle suurimast kiirusest 
väiksemate kiiruste korral, tuleb neil perioodidel sõites vajutada gaasipedaal täielikult põhja. Sellistel kasutus ­
perioodidel on kiiruskõvera rikkumised lubatud.  
9. Tsükli muutmised sõidukite puhul, mille suurim kiirus on käesoleva all-lisa eelnevates punktides sätestatud 
tsükli suurimast kiirusest väiksem  
9.1. Üldised märkused  
Seda punkti kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on tehniliselt võimelised järgima käesoleva all-lisa punktis 1 
sätestatud tsükli kiiruskõverat (baastsükkel või vähendatud baastsükkel) kiirustel, mis on väiksemad kui nende 
suurim kiirus, kuid mille suurim kiirus on väiksem kui tsükli suurim kiirus. Sellise sõiduki suurimale kiirusele 
viidatakse kui piiratud kiirusele v  cap . Baastsükli suurimale kiirusele viidatakse tähisega v  max,cycle  . 
Sellistel juhtudel muudetakse baastsüklit nii, nagu on kirjeldatud punktis 9.2, et saavutada piiratud kiirusega 
tsükli puhul samasugune vahemaa nagu baastsükli puhul.ET L 175/424 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
9.2. Arvutamisetapid  
9.2.1. Vahemaa erinevuse määramine tsükli faasi kohta  
Piiratud kiirusega vahetsükkel tuletatakse kõigi sõiduki kiiruse mõõtmiste v  i , kus v  i > v  cap , asendamisel v  cap -ga. 
9.2.1.1 Kui v  cap < v  max,medium  , arvutatakse baastsükli d  base,medium  ja piiratud kiiruse vahetsükli d  cap,medium  keskmise 
kiiruse faaside vahemaad järgmise valemi abil:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; mille puhul i ¼ 591–1 022Þ 
kus:  
v max,medium  on sõiduki suurim kiirus keskmise kiiruse faasis, nagu esitatud tabelis A1/2 1. klassi sõidukite, 
tabelis A1/4 2. klassi sõidukite, tabelis A1/8 3.a klassi sõidukite ja tabelis A1/9 3.b klassi 
sõidukite puhul.  
9.2.1.2. Kui v  cap < v  max,high  , arvutatakse baastsükli d  base,high  ja piiratud kiiruse vahetsükli d  cap,high  suure kiiruse faaside 
vahemaad mõlema tsükli puhul järgmise valemi abil:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; mille puhul i ¼ 1 024–1 477Þ 
v max,high  on sõiduki suurim kiirus suure kiiruse faasis, nagu esitatud tabelis A1/5 2. klassi sõidukite, tabelis 
A1/10 3.a klassi sõidukite ja tabelis A1/11 3.b klassi sõidukite puhul.  
9.2.1.3 Baastsükli ja d  base,exhigh  ja piiratud kiiruse vahetsükli d  cap,exhigh  eriti suure kiiruse faasi vahemaad arvutatakse, 
järgmise valemi abil:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; mille puhul i ¼ 1 479–1 800Þ 
9.2.2. Piiratud kiiruse vahetsüklile lisatavate ajaperioodide määramine vahemaa erinevuste kompenseerimiseks  
Baastsükli ja piiratud kiiruse vahetsükli vahemaade erinevuse kompenseerimiseks tuleb lisada piiratud kiiruse 
vahetsüklisse ajaperioode, kus v  i = v  cap , nagu on kirjeldatud alljärgnevates punktides.  
9.2.2.1. Lisaaeg keskmise kiiruse faasi jaoks  
Kui v  cap < v  max , medium  , arvutatakse piiratud kiiruse vahetsükli keskmise kiiruse faasile lisatav lisaaeg järgmise 
valemi abil: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli keskmise kiiruse faasile lisatavate aja mõõtmiste arv n  add,medium  , kus v  i = v  cap , võrdub 
Δt medium  -ga, mida on ümardatud lähima täisarvuni (nt 1,4 ümardatakse 1ks, 1,5 ümardatakse 2ks).  
9.2.2.2. Lisaaeg suure kiiruse faasi jaoks  
Kui v  cap < v  max , high , arvutatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasidele lisatav lisaaeg järgmise valemi 
abil: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/425
 
Piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasile lisatavate aja mõõtmiste arv n  add,high  , kus v  i = v  cap , võrdub 
Δt high -ga, mis ümardatakse lähima täisarvuni.  
9.2.2.3 Piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatav lisaaeg arvutatakse järgmise valemi abil: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatavate aja mõõtmiste arv n  add,exhigh  kus v  i = v  cap , võrdub 
Δt exhigh  -ga, mis ümardatakse lähima täisarvuni.  
9.2.3. Piiratud kiiruse lõpptsükli koostamine  
9.2.3.1 1. klassi sõidukid  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase mõõt ­
miseni keskmise kiiruse faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  medium  . 
Seejärel lisatakse n  add,medium  mõõtmised, mille puhul v  i = v  cap , nii et viimase mõõtmise ajahetk on (t  medium  + 
n add,medium  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1 022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 2. ja 3. klassi sõidukid  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase mõõt ­
miseni keskmise kiiruse faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  medium  . 
Seejärel lisatakse n  add,medium  mõõtmised, mille puhul v  i = v  cap , nii et viimase mõõtmise ajahetk on (t  medium  + 
n add,medium  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1 022 + n  add,medium  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasi esimene osa kuni viimase mõõtmiseni 
suure kiiruse faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsüklis on tähistatud kui t  high , nii 
et selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse lõpptsüklis on (t  high + n  add,medium  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,high  , mille puhul v  i = v  cap , nii et viimase mõõtmise ajahetk on (t  high + 
n add,medium  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli sama ­
suguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk on (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi esimene osa kuni viimase 
mõõtmiseni eriti suure kiiruse faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsüklis on 
tähistatud kui t  exhigh  , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse lõpptsüklis on (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  ).ET L 175/426 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii et viimase mõõtmise ajaks saab (t  exhigh  + 
n add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a n  add,medium  , n  add,high  ja n  add,exhigh  ümar ­
damisest tingitud erinevused.  
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase mõõt ­
miseni suure kiiruse faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  high . 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,high  , mille puhul v  i = v  cap , nii et viimase mõõtmise ajahetk on (t  high + 
n add,high  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli sama ­
suguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk on (1477 + n  add,high  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi esimene osa kuni viimase 
mõõtmiseni eriti suure kiiruse faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsüklis on 
tähistatud kui t  exhigh  , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse lõpptsüklis on (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii et viimase mõõtmise ajahetk on (t  exhigh  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a n  add,high  ja n  add,exhigh  ümardamisest 
tingitud erinevused.  
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase mõõt ­
miseni eriti suure kiiruse faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  exhigh  . 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii et viimase mõõtmise ajahetk on (t  exhigh  + 
n add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,exhigh  ). 
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a n  add,exhigh  ümardamisest tingitud erine ­
vused.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/427
 
2. all-lisa  
Käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksmääramine käsikäigukastiga sõidukite puhul  
1. Üldine lähenemisviis  
1.1. Käesolevas all-lisas kirjeldatud käiguvahetusmenetlusi kohaldatakse käsikäigukastiga sõidukite suhtes.  
1.2. Ettenähtud käigud ja käiguvahetuspunktid põhinevad sõidutakistuse ja kiirenduse ületamiseks vajaliku võimsuse ning 
mootori poolt konkreetses tsükli faasis kõikide käikudega pakutava võimsuse vahelisel tasakaalul.  
1.3. Kasutatavate käikude määramise arvutus peab põhinema mootori pöörlemissagedusel ja täiskoormuse võimsuskõ ­
veratel vastavalt mootori pöörlemissagedusele.  
1.4. Kahekäigulise (madal ja kõrge) jõuülekandega varustatud sõidukite puhul tuleb käigukasutuse määramisel arvesse 
võtta üksnes tavapäraseks maanteekasutuseks mõeldud käiku.  
1.5. Ettekirjutusi siduri kasutamiseks ei kohaldata, kui sidur töötab automaatselt, ilma et juht peaks seda ühendama või 
lahutama.  
1.6. Käesolevat all-lisa ei kohaldata 8. all-lisa kohaselt katsetatud sõidukite suhtes.  
2. Nõutavad andmed ja eelarvutused  
Tsükli läbimisel veojõustendil on kasutatavate käikude määramiseks vaja järgmiseid andmeid ja teha järgmiseid 
arvutusi:  
a) P  rated , tootja deklareeritud mootori suurim nimivõimsus (kW);  
b) n  rated , mootori nimipöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab oma suurima võimsuse. Kui suurim võimsus 
saavutatakse teatavas mootori pöörlemissageduse vahemikus, on n  rated selle vahemiku miinimumväärtus (min  –1 ); 
c) n  idle , pöörlemissagedus tühikäigul (min  –1 ); 
n idle mõõdetakse vähemalt ühe minuti jooksul proovivõtusagedusel vähemalt 1 Hz sooja töötava mootoriga, 
käigukang seatud vabakäigu asendisse ja sidur ühendatud. Temperatuuri, lisa- ja abiseadmete jne tingimused 
on samad, nagu on kirjeldatud 6. all-lisas 1. tüübi katse puhul.  
Käesolevas all-lisas kasutatav väärtus peab olema mõõteperioodi aritmeetiline keskmine, mida on ümardatud või 
vähendatud lähima väärtuseni 10 min  –1 . 
d) ng, edasikäikude arv;  
Edasikäigud tavapäraseks maanteekasutuseks mõeldud käiguvahemikus nummerdatakse mootori pöörlemissage ­
duse (min  –1 ) ja sõiduki kiiruse (km/h) vahelise suhtarvu alanevas järjekorras. 1. käik on suurima ülekandearvuga 
käik, käik ng on väikseima ülekandearvuga käik. ng määrab kindlaks edasikäikude arvu.  
e) ndv  i , suhe, mis on saadud mootori pöörlemissageduse n jagamisel sõiduki kiirusega v igal käigul i käikude 
vahemikus i–ng  max , min  –1 /(km/h);  
f) f  0 , f 1 , f 2 , katsetamiseks valitud sõidutakistuse tegurid vastavalt N, N/(km/h) ja N/(km/h)  2 ;ET L 175/428 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
g) n  max 
n max_95,  minimaalne mootori pöörlemissagedus, kus 95 % nimivõimsusest on saavutatud (min  –1 ). 
Kui n  max_95  on vähem kui 65 % väärtusest n  rated , tuleb n  max_95  seadistada 65 %-le väärtusest n  rated . 
Kui 65 % väärtusest  ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, tuleb n  max_95  seadistada:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
kus:  
ng vmax  on määratletud käesoleva all-lisa punkti 2 alapunktis i;  
v max,cycle  on suurim kiirus sõiduki kiiruskõveral 1. all-lisa kohaselt (km/h);  
n max on väärtuste n  max_95  ja n  max (ng  vmax  ) maksimum (min  –1 ). 
h) P  wot (n), täiskoormuse võimsuskõver mootori pöörlemissagedusel vahemikus n  idle –n rated või n  max , või 
ndv(ng  vmax  ) × v  max , olenevalt sellest, kumb on kõrgem.  
ndv(ng  vmax  ) on suhe, mis on saadud mootori pöörlemissageduse n jagamisel sõiduki kiirusega v käigul ng  vmax  
(min  –1 /km/h);  
Võimsuskõver koosneb piisavast arvust andmekogumitest (n, P  wot ), mistõttu järjestikuste andmekogumite vahelisi 
vahepunkte saab arvutada lineaarse interpolatsiooni teel. XX lisa kohaselt ei tohi lineaarse interpolatsiooni 
kõrvalekalle täiskoormuse võimsuskõverast olla suurem kui 2 %. Esimene andmekogum on väärtuse n  idle või 
väiksem juures. Andmekogumid ei pea paiknema võrdsete vahedega. Täiskoormuse võimsus mootori pöörlemis ­
sageduse juures, mida XX lisa ei hõlma (nt n  idle ), määratakse XX lisas kirjeldatud meetodil.  
i) ng  vmax  
ng vmax  , käik, millega saavutatakse sõiduki suurim kiirus ja mis määratakse kindlaks järgmiselt:  
Kui v  max (ng) ≥ v max (ng-1), siis  
ng vmax  = ng  
muul juhul ng  vmax  = ng-1,  
kus:  
v max (ng) on sõiduki kiirus, mille juures nõutud sõidutakistuse võimsus võrdub saadaoleva võimsusega (P  wot ) 
käigul ng (vt joonis A2/1a).  
v max (ng-1) on sõiduki kiirus, mille juures nõutud sõidutakistuse võimsus võrdub saadaoleva võimsusega (P  wot ) 
järgmisel madalamal käigul (vt joonis A2/1b).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/429
 
Nõutav sõidutakistuse võimsus (kW) arvutatakse järgmise valemi abil:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
kus:  
v max on sõiduki kiirus (km/h).  
Saadaolev võimsus sõiduki kiirusel v  max käiguga ng või käiguga ng-1 võidakse kindlaks määrata täiskoormuse 
võimsuskõveralt (P  wot (n)) järgmise valemi abil:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
ja vähendades täiskoormuse võimsuskõvera võimsusväärtusi 10 % võrra.  
Joonis A2/1a  
Näide, mille puhul ng  max on kõrgeim käik
ET L 175/430 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A2/1b  
Näide, mille puhul ng  max on 2. kõrgeim käik
  
j) Aeglase käigu väljajätmine  
1. käik võidakse tootja taotlusel välja jätta, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:  
1) sõidukil ei ole kahekäigulist jõuülekannet;  
2) sõiduki tüüpkond on saanud kinnituse haagise vedamiseks;  
3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5) sõiduk, mille mass on määratud alloleva valemi kohaselt, peab olema suuteline paigalt võtma nelja sekundi 
jooksul, vähemalt 12 % kallakul viiel korral viie minuti jooksul.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 M-kategooria sõidukite puhul).  
kus:  
ndv(ng  vmax  ) on suhe, mis on saadud mootori pöörlemissageduse n jagamisel sõiduki kiirusega v käigul ng  vmax  
(min  -1 /km/h);  
m r on sõidukorras sõiduki mass (kg);  
MC on autorongi täismass (sõiduki täismass + haagise suurim mass) (kg).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/431
 
Sel juhul ei kasutata 1. käiku tsükli läbimisel veojõustendil ja käigud tuleb uuesti nummerdada, alustades 1. 
käiguna 2. käigust.  
k) n  min_drive  määratlus  
n min_drive  on minimaalne mootori pöörlemissagedus sõiduki liikumisel (min  –1 ); 
n gear = 1 puhul n  min_drive  = n  idle , 
n gear = 2 puhul  
a) üleminekuks 1. käigult 2. käigule:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) aeglustamiseks seiskumiseni:  
n min_drive  = n  idle . 
c) kõikide muude sõidutingimuste puhul:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
n gear > 2 puhul määratakse n  min_drive  : 
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
n min_drive  lõplikku tulemust ümardatakse lähima täisarvuni. Näide: 1 199,5 ümardatakse 1 200ks, 1 199,4 ümar ­
datakse 1 199ks.  
Tooja taotlusel võib kasutada kõrgemaid väärtusi.  
l) TM, sõiduki katsemass (kg).  
3. Nõutava võimsuse, mootori pöörlemissageduse, saadaoleva võimsuse ja võimaliku kasutatava käigu arvutused  
3.1. Nõutava võimsuse arvutamine  
Tsüklikõvera igal sekundil j arvutatakse sõidutakistuse ületamiseks ja kiirendamiseks nõutav võimsus järgmise valemi 
abil: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
kus:  
P required,j  on nõutav võimsus sekundil j (kW);  
a j on sõiduki kiirendus sekundil j (m/s  2 ),a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr on tegur, mis võtab arvesse jõuülekandeseadme inertstakistusi ja on seatud väärtusele 1,03.  
3.2. Mootori pöörlemissageduste kindlaksmääramine  
Iga v  j < 1 km/h puhul eeldatakse, et sõiduk seisab paigal ja mootori pöörlemissageduseks on seatud n  idle . Käigukang 
peab olema vabakäigu asendis ning sidur ühendatud, v.a üks sekund enne paigaltseisust kiirenduse alustamist, kui 
tuleb valida esimene käik ning sidur lahutada.ET L 175/432 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Iga tsüklikõvera v  j ≥ 1 km/h ja iga käigu i puhul (i = 1–ng  max ) tuleb mootori pöörlemissagedus (n  i,j ) arvutada 
järgmise valemi abil: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Võimalike käikude vali  min e mootori pöörlemissageduste puhul  
Järgmised käigud võib valida kiiruskõvera läbimiseks kiirusega v  j : 
a) kõik käigud i < ng  vmax  , kus n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
b) kõik käigud i ≥ ng  vmax  , kus n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ), 
c) 1. käik, kui n  1,j < n  min_drive  . 
Kui a  j ≤ 0 ja n  i,j ≤ n idle , tuleb n  i,j seadistada väärtusele n  idle ning sidur tuleb lahutada.  
Kui a  j > 0 ja n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), tuleb n  i,j seadistada väärtusele (1,15 × n  idle ) ning sidur tuleb lahutada.  
3.4. Saadaoleva võimsuse arvutamine  
Saadaolev võimsus igal võimalikul käigul i ja iga tsüklikõvera sõiduki kiiruse väärtusel (v  i ) arvutatakse järgmise 
valemi abil: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
kus:  
P rated on nimivõimsus (kW);  
P wot on täiskoormuse võimsuskõveral täiskoormuse n  i,j juures saadaolev võimsus;  
SM on ohutusvaru, kujutades endast statsionaarse täiskoormuse võimsuse ja üleminekutingimustes saadaoleva 
võimsuse vahelist erinevust. SM seatakse väärtusele 10 %;  
ASM on täiendav eksponentsiaalne võimsuse ohutusvaru, mida võib kohaldada tootja taotlusel. ASM kehtib 
täielikult vahemikus n  idle ja n  start ning läheneb nullile astmeliselt väärtuse n  end juures, nagu kirjeldavad 
järgmised nõuded:  
kui n  i,j ≤ n start , siis ASM = ASM  0 ; 
kui n  i,j > n  start , siis: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n  start ja n  end määrab tootja, kuid need peavad vastama järgmistele tingimustele:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Kui a  j > 0 ja i = 1 või i = 2 ning P  available_i,i  < P  required,j  , tuleb väärtust n  i,j suurendada 1 min  –1 kaupa, kuni P  available_i,i  
< P  required,j  , ning sidur peab olema lahutatud.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/433
 
3.5. Võimalike kasutatavate käikude kindlaksmääramine  
Võimalikud kasutatavad käigud määratakse kindlaks järgmiste tingimustega:  
a) punkti 3.3 tingimused on täidetud ja  
b) P  available_i,i  < P  required,j  
tsüklikõvera igal sekundil j kasutatav esialgne käik on kõrgeim lõplik võimalik käik (i  max ). Paigalseisust liikuma 
hakkamisel kasutatakse ainult esimest käiku.  
Madalaim lõplik võimalik käik on i  min . 
4. Lisanõuded käigukasutuse korrigeerimiseks ja/või muutmiseks  
Esialgset käiguvalikut tuleb kontrollida ja muuta, et vältida liiga sagedast käiguvahetust ning tagada juhitavus ja 
praktilisus.  
Kiirendusfaas on rohkem kui 3 sekundit kestev ajavahemik, kus sõiduki kiirus on ≥ 1 km/h ja seda monotoonselt 
suurendatakse. Aeglustusfaas on rohkem kui 3 sekundit kestev ajavahemik, kus sõiduki kiirus on ≥ 1 km/h ja seda 
monotoonselt vähendatakse.  
Korrigeerimised ja/või muutmised toimivad vastavalt järgmistele nõuetele.  
a) Kui kiirendusfaasis läheb suuremal kiirusel vaja väiksemat käiku, korrigeeritakse varasemad kõrgemad käigud 
madalamale käigule vastavaks.  
Näide : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Esialgne arvutatud käigukasutus on 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. Sel juhul 
korrigeeritakse käigukasutust järgmiselt: 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Kiirendustel kasutatavaid käike kasutatakse vähemalt 2 sekundi jooksul (nt käikude järjestus 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 
asendatakse järjestusega 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Kiirendusfaasides ei tohi käike vahele jätta.  
c) Aeglustusfaasis kasutatakse käike n  gear > 2 seni, kuni mootori pöörlemissagedus ei lange allapoole väärtust 
n min_drive  . 
Kui käikude järjestuse kestus on vaid 1 sekund, asendatakse see käiguga 0 ja lahutatakse sidur.  
Kui käikude järjestuse kestus on 2 sekundit, asendatakse see 1. sekundiks käiguga 0 ja 2. sekundiks käiguga, mis 
järgneb pärast 2 sekundilist ajavahemikku. Sidur tuleb lahutada 1. sekundiks.  
Näide : Käikude järjestus 5, 4, 4, 2 asendatakse järjestusega 5, 0, 2, 2.  
d) 2. käiku kasutatakse aeglustusfaasis tsükli lühikese teekonna jooksul seni, kuni mootori pöörlemissagedus ei lange 
allapoole (0,9 × n  idle ). 
Kui mootori pöörlemissagedus langeb allapoole n  idle , tuleb sidur lahutada.  
e) Kui aeglustusfaas on lühikese teekonna viimane osa enne seiskumisfaasi ja 2. käiku kasutatakse üksnes kuni 2 
sekundiks, võib siduri kas lahutada või seada käigukangi vabakäigu asendisse ja jätta siduri ühendatuks.  
Allavahetus esimesele käigule ei ole n  end e aeglustusfaaside jooksul lubatud.ET L 175/434 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
f) Kui käiku i kasutatakse 1–5sekundilises ajalises järjestuses ning sellele järjestusele eelnev käik on madalam ja 
sellele järjestusele järgnev käik on sama või madalam kui sellele järjestusele eelnev käik, korrigeeritakse järjestuse 
käiku järjestusele eelnevale käigule vastavaks.  
Näited : 
i) käigujärjestus i – 1, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i – 1;  
ii) käigujärjestus i – 1, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii) käigujärjestus i – 1, i, i,i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv) käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v) käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Kõikidel juhtudel i–v peab olema täidetud tingimus i – 1 ≥ i min ; 
5. Punkti 4 alapunkte a–f (k.a) kohaldatakse üksteise järel, uurides igal juhul täielikku tsüklikõverat. Kuna käesoleva all- 
lisa punkti 4 alapunktide a–f muutmise tõttu võidakse luua uued käigukasutuse järjestused, tuleb kontrollida neid 
uusi käikude järjestusi kolm korda ja vajaduse korral muuta.  
Et oleks võimalik hinnata arvutuse õigsust, tuleb arvutada keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, mida on ümardatud 
nelja kümn  end kohani, ja lisada see kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/435
 
3. all-lisa  
ReserveeritudET L 175/436 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4. all-lisa  
Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus  
1. Kohaldamisala  
Käesolevas all-lisas kirjeldatakse katsesõiduki sõidutakistuse kindlaksmääramist ja selle sõidutakistuse ülekand ­
mist veojõustendile.  
2. Mõisted ja definitsioonid  
2.1. Reserveeritud  
2.2. Võrdluskiiruspunktid algavad kiirusel 20 km/h 10 km/h astmeliselt ja suurim võrdluskiirus vastab järgmistele 
sätetele:  
a) suurim võrdluskiiruspunkt on 130 km/h või rakendatava katsetsükli suurimast kiirusest vahetult ülespoole 
jääv võrdluskiiruspunkt, kui see väärtus on alla 130 km/h. Kui rakendatav katsetsükkel sisaldab alla nelja 
tsüklifaasi (väike, keskmine, suur ja eriti suur) ning tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib 
suurimat võrdluskiirust suurendada võrdluskiiruspunktini kohe pärast järgmise kõrgema faasi suurimat 
kiirust, kuid mitte üle 130 km/h; sel juhul määratakse sõidutakistus ja veojõustendi seadistus samade 
võrdluskiiruspunktide abil;  
b) kui tsükli puhul rakendatav võrdluskiiruspunkt, millele liidetakse 14 km/h, on suurem või võrdne kui 
sõiduki suurim kiirus v  max , tuleb see võrdluskiiruspunkt vabajooksukatsest ja veojõustendi seadistusest 
välja jätta. Järgmisest madalamast võrdluskiiruspunktist saab sõiduki puhul kõrgeim võrdluskiiruspunkt.  
2.3. Kui ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse tsüklienergianõudlus 7. all-lisa punkti 5 kohaselt rakendatava sõidu ­
tsükli sihtkiiruse kõveral.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 on sõidutakistuse võrrandi F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 sõidutakistustegurid, mis on määratud vastavalt 
käesolevale all-lisale.  
f 0 on püsiv sõidutakistustegur (N);  
f 1 on esmase järjestuse sõidutakistustegur (N/(km/h));  
f 2 on teise järjestuse sõidutakistustegur (N/(km/h)  2 ). 
Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb sõidutakistustegurid arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil võrd ­
luskiiruspunktide vahemikus.  
2.5. Pöörlev mass  
2.5.1. m  r kindlaksmääramine  
m r on kõikide rataste ja koos ratastega teel pöörlevate sõiduki komponentide ekvivalentne täismass (kg), kui 
käigukast on seatud vabakäigu asendisse. m  r mõõdetakse ja arvutatakse tüübikinnitusasutuse heakskiidetud 
sobiva meetodi abil. Teise võimalusena võib m  r hinnanguliselt olla 3 % töökorras sõiduki massi ja 25 kg 
summast.  
2.5.2. Pöörleva massi rakendamine sõidutakistuse suhtes  
Vabajooksuajad kantakse üle jõududele ja vastupidi, võttes arvesse rakendatavat katsemassi, millele liidetakse 
m r . Seda kohaldatakse nii teel kui ka veojõustendil tehtud mõõtmiste suhtes.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/437
 
2.5.3. Pöörleva massi rakendamine inertsi seadistuse puhul  
Kui sõidukit katsetatakse nelikveostendil ning mõlemad teljed pöörlevad ja mõjutavad stendi mõõtmistule ­
musi, tuleb veojõustendi ekvivalentseks inertsmassiks määrata rakendatav katsemass.  
Vastasel juhul tuleb veojõustendi ekvivalentse inertsi massiks seadistada katsemass, millele liidetakse kas 
rataste ekvivalentne täismass, mis ei mõjuta mõõtmistulemusi, või 50 % väärtusest m  r . 
3. Üldnõuded  
Tootja vastutab sõidutakistustegurite täpsuse eest ja tagab selle iga sõidutakistuse tüüpkonda kuuluva seeria ­
tootmises oleva sõiduki puhul. Kõrvalekaldeid sõidutakistuse määramis-, modelleerimis- ja arvutamismee ­
todite piires ei tohi kasutada seeriatootmises olevate sõidukite sõidutakistuse alahindamiseks. Tüübikinnitus ­
asutuse taotlusel tuleb tõendada üksiku sõiduki sõidutakistustegurite täpsust.  
3.1. Üldine mõõtetäpsus  
Nõutav üldine mõõtetäpsus peab olema järgmine:  
a) sõiduki kiirus: ± 0,2 km/h, mõõtesagedusega vähemalt 10 Hz;  
b) aja täpsus, kordustäpsus ja eraldusvõime: min ± 10 ms;  
c) rataste pöördemoment: ± 6 Nm või ± 0,5 % suurimast mõõdetud kogupöördemomendist, olenevalt sellest, 
kumb on suurem, kogu sõiduki puhul, mõõtesagedusega vähemalt 10 Hz;  
d) tuule kiirus: ± 0,3 m/s, mõõtesagedusega vähemalt 1 Hz;  
e) tuule suund: ± 3°, mõõtesagedusega vähemalt 1 Hz;  
f) Õhutemperatuur ± 1 °C, mõõtesagedusega vähemalt 0,1 Hz;  
g) õhurõhk: ± 0,3 kPa, mõõtesagedusega vähemalt 0,1 Hz;  
h) sõiduki mass mõõdetuna samal kaalul enne ja pärast katset: ± 10 kg (± 20 kg sõidukite puhul, mille mass 
on > 4 000 kg);  
i) rehvirõhk: ± 5 kPa;  
j) ratta pöörlemissagedus: ± 0,05 s  -1 või 1 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.  
3.2. Tuuletunneli kriteeriumid  
3.2.1. Tuule kiirus  
Tuule kiirus jääb mõõtmise ajal ± 2 km/h piiresse katsesektsiooni keskel. Võimalik tuule kiirus on vähemalt 
140 km/h.  
3.2.2. Õhutemperatuur  
Õhutemperatuur jääb mõõtmise ajal ± 3 °C piiresse katsesektsiooni keskel. Õhutemperatuuri jaotus düüsi 
väljalaske juures jääb ± 3 °C piiresse.ET L 175/438 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.3. Turbulents  
Võrdsete vahedega 3 × 3 ruudustiku puhul kogu düüsi väljalaskeavas ei tohi turbulentsi intensiivsus (Tu) 
ületada 1 %. Vt joonis A4/1.  
Joonis A4/1  
Turbulentsi intensiivsus
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
kus:  
Tu on turbulentsi intensiivsus;  
u′ on turbulentse kiiruse kõikumine (m/s);  
U ∞ on vaba voolu kiirus (m/s).  
3.2.4. Tahke keha tõkestava mõju suhe  
Sõiduki tõkestava mõju suhe ε sb , mida väljendatakse alljärgneva võrrandi abil arvutatud sõiduki lauppinna ja 
düüsi väljalaskeava pindala jagatisena, ei tohi olla suurem kui 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
kus:  
ε sb on sõiduki tõkestava mõju suhe;  
A f on sõiduki lauppind (m  2 ); 
A nozzle  on düüsi väljalaskeava pindala (m  2 ). 
3.2.5. Pöörlevad rattad  
Rataste aerodünaamilise mõju nõuetekohaseks kindlaksmääramiseks pöörlevad katsesõiduki rattad sellise 
kiirusega, et saadud sõiduki kiirus jääb tuule kiiruse kõrvalekalde ± 3 km/h piiresse.  
3.2.6. Konveierlint  
Katsesõiduki kere all vedelikuvoolu matkimiseks on tuuletunnelis konveierlint, mis ulatub sõiduki eest taha. 
Konveierlindi lineaarne kiirus jääb tuule kiiruse ± 3 km/h piiresse.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/439
 
3.2.7. Vedeliku voolunurk  
Üheksas düüside alale võrdselt jaotatud punktis ei tohi mõlema nurga (Y-, Z-tasapind) α ja β ruutkeskmise 
hälve düüsi väljalaskeavas olla suurem kui 1°.  
3.2.8. Õhurõhk  
Üheksas düüside väljalaskeavade alal võrdselt jaotatud punktis peab kogurõhu standardhälve düüsi väljalas ­
keavas olema 0,02 või väiksem. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
kus:  
σ on rõhusuhte standardhälve  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t on kogurõhu muutus mõõtepunktide vahel (N/m  2 ); 
q on dünaamiline rõhk (N/m  2 ). 
Rõhukoefitsiendi cp absoluutne erinevus tasakaalukeskmest 3 meetrit eespool ja 3 meetrit tagapool tühjas 
katsesektsioonis ning düüsi väljalaskeava keskme kõrgusel ei tohi hälbida rohkem kui ± 0,02.  
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
kus:  
cp on rõhukoefitsient.  
3.2.9. Piirkihi paksus  
x = 0 (tasakaalukese) juures peab tuule kiirus olema vähemalt 99 % sissevoolukiirusest 30 mm kõrgusel 
tuuletunneli põrandast. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
kus:  
δ 99 on teega risti olev vahemaa, mille puhul 99 % vabavoolu kiirusest on saavutatud (piirkihi paksus).  
3.2.10. Piirdesüsteemi tõkestava mõju suhe  
Piirdesüsteemi ei tohi paigaldada sõiduki ette. Piirdesüsteemist tingitud sõiduki lauppinna suhtelise tõkestava 
mõju suhe ( ε restr ) ei tohi ületada 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
kus:  
ε restr on piirdesüsteemi suhtelise tõkestava mõju suhe;  
A restr on düüsi esiküljele projekteeritud piirdesüsteemi lauppind (m  2 ); 
A f on sõiduki lauppind (m  2 ).ET L 175/440 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.11. Kaalu mõõtetäpsus x-suunas  
X-suunas mõjuva jõu ebatäpsus ei tohi olla suurem kui ± 5 N. Mõõdetud jõu resolutsioon peab jääma ± 3 N 
piiresse.  
3.2.12. Mõõtetulemuste korduvus  
Mõõdetud jõu korduvus peab jääma ± 3 N piiresse.  
4. Sõidutakistuse mõõtmine maanteel  
4.1. Maanteekatse nõuded  
4.1.1. Maanteekatse väliskeskkonnatingimused  
4.1.1.1. Lubatud tuuletingimused  
Suurimaid lubatud tuuletingimusi sõidutakistuse määramiseks on kirjeldatud punktides 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2  
Kasutatava anemomeetri liigi rakendatavuse määramiseks tuleb kindlaks määrata tuule kiiruse aritmeetiline 
keskmine tuule kiiruse pideva mõõtmise teel tunnustatud meteoroloogilise mõõteriista abil katsetee kõrval, 
kus esinevad kõige tüüpilisemad tuuletingimused, ning teepinnast kõrgemal.  
Kui ei ole võimalik teha katseid vastassuundades samas katseraja osas (nt ovaalsel katserajal, kus on kohus ­
tuslik sõidusuund), tuleb mõõta tuule kiirus ja suund igas katseraja osas. Sel juhul määrab kõrgem mõõdetud 
väärtus kasutatava anemomeetri liigi ja madalam väärtus tuuleparandusest loobumise võimaldamise kritee ­
riumi.  
4.1.1.1.1. Lubatud tuuletingimused statsionaarse anemomeetri kasutamisel  
Statsionaarset anemomeetrit kasutatakse üksnes siis, kui tuule keskmine kiirus on viie sekundi jooksul alla 
5 m/s ja suurim tuule kiirus on vähem kui kahe sekundi jooksul alla 8 m/s. Lisaks peab teega ristuva tuule 
vektorkomponendi kiirus olema alla 2 m/s. Tuuleparandus tuleb arvutada käesoleva all-lisa punkti 4.5.3 
kohaselt. Tuuleparandusest võidakse loobuda, kui tuule kiiruse väikseim aritmeetiline keskmine on kuni 
2 m/s.  
4.1.1.1.2. Tuuletingimused pardaanemomeetri abil  
Katse tegemiseks pardaanemomeetriga tuleb seadet kasutada nii, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 
4.3.2. Tuule kiiruse üldine aritmeetiline keskmine katseteel tehtava katse käigus on alla 7 m/s ja suurim kiirus 
alla 10 m/s. Lisaks peab teega ristuva tuule vektorkomponendi kiirus olema alla 4 m/s.  
4.1.1.2. Õhutemperatuur  
Õhutemperatuur peaks jääma vahemikku 5 °C – 35 °C (k.a).  
Kui vabajooksukatse käigus mõõdetud kõrgeima ja madalaima temperatuuri vahe on suurem kui 5 °C, tuleb 
iga katse puhul eraldi rakendada temperatuuriparandust koos selle katse ümbritseva õhu temperatuuri arit ­
meetilise keskmisega.  
Sel juhul tuleb iga üksiku katse puhul määrata sõidutakistustegurite f  0 , f 1 ja f  2 väärtused ning neid korrigee ­
rida. f  0 , f 1 ja f  2 väärtuste viimane kogum on eraldi korrigeeritud tegurite f  0 , f 1 ja f  2 aritmeetiline keskmine.  
Tootja võib alternatiivina valida vabajooksukatsete tegemise temperatuurivahemikus 1–5 °C.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/441
 
4.1.2. Katsetee  
Teepind peab olema lame, tasane, puhas, kuiv ja ilma takistusteta või tuuletõketeta, mis võivad takistada 
sõidutakistuse mõõtmist, ning selle tekstuur ja koostis peavad esindama praeguseid linna- ja kiirtee teekatteid. 
Katsetee pikikalle ei tohi ületada ± 1 %. Üksteisest kolme meetri kaugusel asetsevate punktide vaheline kalle ei 
tohi erineda rohkem kui ± 0,5 % selle pikikaldest. Kui ei ole võimalik teha katseid vastassuundades samas 
katseraja osas (nt ovaalsel katserajal, kus on kohustuslik sõidusuund), peab kõrvuti asetsevate katseraja 
lõikude pikikallete summa jääma 0 ja 0,1 % tõusu vahele. Katsetee suurim kumerus peab olema 1,5 %.  
4.2. Ettevalmistamine  
4.2.1. Katsesõiduk  
Iga katsesõiduki kõik komponendid peavad olema kooskõlas tootmisseeriaga või kui sõiduk erineb seeria ­
tootmises olevast sõidukist, lisatakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse täielik kirjeldus.  
4.2.1.1. Ilma interpolatsioonimeetodit kasutamiseta  
Katsesõiduk (sõiduk H) koos sõidutakistuse asjaomaste karakteristikutega (s.t mass, aerodünaamiline takistus 
ja rehvide veeretakistus), mis tekitavad suurima tsüklienergianõudluse, tuleb valida interpolatsiooni tüüpkon ­
nast (vt käesoleva lisa punkt 5.6).  
Kui erinevate velgede aerodünaamiline mõju ühe interpolatsiooni tüüpkonna piires pole teada, peab valik 
tuginema suurimale eeldatavale aerodünaamilisele takistusele. Juhisena võib suurimat aerodünaamilist takis ­
tust eeldada ratta puhul, millel on a) suurim laius, b) suurim läbimõõt ja c) kõige avatum disain (selles 
tähtsuse järjekorras).  
Ratta valimine ei piira suurimat tsüklienergianõuet.  
4.2.1.2. Interpolatsiooni meetodi kasutamine  
Tootja soovil võidakse rakendada interpolatsioonimeetodit interpolatsiooni tüüpkonna üksikute sõidukite 
suhtes (vt 6. all-lisa punkt 1.2.3.1 ja 7. all-lisa punkt 3.2.3.2).  
Sel juhul valitakse interpolatsiooni tüüpkonnast välja kaks katsesõidukit, mis vastavad interpolatsioonimee ­
todi nõuetele (6. all-lisa punktid 1.2.3.1 ja 1.2.3.2).  
Katsesõiduk H on sõiduk, mis tekitab sellest valikust suurema – ja eelistatavalt suurima – tsüklienegianõud ­
luse, ning katsesõiduk L tekitab väiksema – ja eelistatavalt väikseima – tsüklienergianõudluse.  
Kogu lisavarustus ja/või kõik kerekujud, mida on otsustatud interpolatsioonimeetodil mitte arvesse võtta, 
tuleb paigaldada mõlemale katsesõidukile H ja L nii, et see lisavarustus tekitaks sõidutakistuse asjaomastest 
karakteristikutest (s.t mass, aerodünaamiline takistus ja rehvide veeretakistus) tingitud suurima tsüklienergia ­
nõudluse kombinatsiooni.  
4.2.1.3. Sõidutakistuse tüüpkonna rakendamine  
4.2.1.3.1. Tootja soovil ja käesoleva lisa punkti 5.7 kriteeriumide täitmisel tuleb arvutada sõidutakistuse väärtused 
interpolatsiooni tüüpkonna sõidukite H ja L puhul.  
4.2.1.3.2. Käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.3 eesmärgil tuleb sõidutakistuse tüüpkonda kuuluv sõiduk H nimetada sõidu ­
kiks H  R . Kõik käesoleva all-lisa punktis 4.2.1 tehtud viited sõidukile H asendatakse sõidukiga H  R ja kõik 
käesoleva all-lisa punktis 4.2.1 tehtud viited interpolatsiooni tüüpkonnale asendatakse sõidutakistuse tüüp ­
konnaga.ET L 175/442 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.2.1.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.3 eesmärgil tuleb sõidutakistuse tüüpkonda kuuluv sõiduk L nimetada sõidu ­
kiks L  R . Kõik käesoleva all-lisa punktis 4.2.1 tehtud viited sõidukile L asendatakse sõidukiga L  R ja kõik 
käesoleva all-lisa punktis 4.2.1 tehtud viited interpolatsiooni tüüpkonnale asendatakse sõidutakistuse tüüp ­
konnaga.  
4.2.1.3.4. Erandina 6. all-lisa punktides 1.2.3.1 ja 1.2.3.2 interpolatsiooni tüüpkonna sõidukeid hõlmavatest nõuetest 
peab sõidutakistuse tüüpkonna sõidukite H  R ja L  R tsüklienergianõudluse erinevus olema vähemalt 4 % ja 
mitte suurem kui 35 % H  R põhjal täieliku WLTC 3. klassi tsükli jooksul.  
Kui sõidutakistuse tüüpkonda kuulub rohkem kui üks jõuülekanne, tuleb sõidutakistuse määramiseks kasu ­
tada suurima võimsuskaoga jõuülekannet.  
4.2.1.3.5. Sõidutakistused H  R ja/või L  R tuleb määrata vastavalt käesolevale all-lisale.  
Sõidutakistuse tüüpkonda kuuluvate interpolatsiooni tüüpkonna sõidukite H (ja L) sõidutakistus tuleb arvu ­
tada vastavalt 7. all-lisa punktidele 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 (k.a) järgmisel viisil:  
a) kasutades võrrandi sisenditena H ja L asemel sõidutakistuse tüüpkonna sõidukeid H  R ja L  R ; 
b) kasutades „üksiku sõiduki“ sisendandmetena interpolatsiooni tüüpkonna sõiduki H (või L) sõidutakistuse 
parameetreid (s.t katsemass, Δ(C D × A  f ) võrreldes sõidukiga L  R ja rehvide veeretakistus);  
c) korrates seda arvutust iga sõidutakistuse tüüpkonda kuuluva interpolatsiooni tüüpkonna sõiduki H ja L 
puhul.  
Sõidutakistuse interpoleerimist tuleb rakendada üksnes nende sõidutakistuse seisukohast oluliste karakteris ­
tikute suhtes, mille puhul tehti kindlaks, et need on katsesõidukil L  R ja H  R erinevad. Muu(de) sõidutakistuse 
karakteristiku(te) puhul tuleb kohaldada sõiduki H  R väärtust.  
4.2.1.4. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna rakendamine  
Sõiduk, mis vastab käesoleva lisa punkti 5.8 kriteeriumidele, s.t:  
a) esindab sõidutakistuse maatriksi tüüpkonnaga hõlmatavat kavandatud komplekteeritud sõidukite seeriat 
hinnanguliselt halvima C  D väärtuse ja kerekuju poolest ning  
b) esindab sõidutakistuse maatriksi tüüpkonnaga hõlmatavat kavandatud sõidukiseeriat lisavarustuse massi 
hinnangulise keskmise poolest, seda kasutatakse sõidutakistuse määramiseks.  
Kui ei suudeta komplekteeritud sõiduki puhul määrata iseloomulikku kerekuju, tuleb katsesõiduk varustada 
ruudukujulise ümarate nurkadega kastiga, mille suurim raadius on 25 mm ja laius võrdub sõidutakistuse 
maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite suurima laiusega, ning katsesõiduki, sh kasti kogukõrgus on 
3,0 m ± 0,1 m.  
Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku selles, milline sõiduki katsemudel on tüüpiline näide.  
Mõlema sõiduki H  M ja L  M parameetrid – katsemass, rehvide veeretakistus ja lauppind – tuleb määrata selliselt, 
et sõiduk H  M tekitab sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna suurima tsüklienergianõudluse ja sõiduk L  M väik ­
seima tsüklienergianõudluse. Tootja ja tüübikinnitusasutus peavad kokku leppima sõiduki H  M ja L  M para ­
meetrites.  
Kõikide sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna üksikute sõidukite, sh H  M ja L  M sõidutakistus tuleb arvutada 
käesoleva all-lisa punkti 5.1 kohaselt.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/443
 
4.2.1.5. Liikuvad aerodünaamilised kereosad  
Katsesõidukite liikuvaid aerodünaamilisi kereosi tuleb kasutada sõidutakistuse määramisel, nagu on ette 
nähtud WLTP 1. tüübi katsetingimustes (katsetemperatuur, sõiduki kiirus ja kiirendusvahemik, mootori 
koormus jne).  
Liikuvaks aerodünaamiliseks kereosaks peetakse iga sõidukisüsteemi, mis muudab dünaamiliselt sõiduki 
aerodünaamilist takistust (nt sõiduki kõrguse kontroll). Tuleb lisada asjakohased nõuded, kui tulevased 
sõidukid on varustatud lisavarustusse kuuluvate liikuvate aerodünaamiliste osadega, mille mõju aerodünaa ­
milisele takistusele põhjendab täiendavate nõuete vajadust.  
4.2.1.6. Kaalumine  
Enne ja pärast sõidutakistuse määramist tuleb kaaluda valitud sõidukit koos juhi ja varustusega, et määrata 
kindlaks aritmeetiline keskmine mass, m  av . Sõiduki mass peab olema suurem kui sõiduki H või sõiduki L 
katsemass või sellega võrdne sõidutakistuse määramise alguses.  
4.2.1.7. Katsesõiduki konfiguratsioon  
Katsesõiduki konfiguratsioon kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse ja seda kasutatakse 
edasistes vabajooksukatsetes.  
4.2.1.8. Katsesõiduki konditsioneerimine  
4.2.1.8.1. Sissesõitmine  
Katsesõiduk peab edasise katse eesmärgil sobivalt sissesõitmiseks läbima vähemalt 10 000, kuid mitte üle 
80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. Tootja soovil võib kasutada vähemalt 3 000 km läbisõiduga sõidukit.  
4.2.1.8.2. Tootja spetsifikatsioonid  
Mittetüüpilise parasiitse takistuse vältimiseks peab sõiduk vastama tootja kavandatud seeriatootmissõiduki 
spetsifikatsioonidele seoses käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.3 kirjeldatud rehvirõhkude, käesoleva all-lisa 
punktis 4.2.1.8.3 kirjeldatud rataste kokku- või lahkujooksu, kliirensi, sõiduki kõrguse, jõuülekandeseadme, 
rattalaagrite määrdeainete ja pidurite seadistusega.  
4.2.1.8.3. Rataste kokku- või lahkujooks  
Rataste kokku- ja lahkujooks ning külgkalle peavad olema seatud tootja määratud vahemikus suurimale 
hälbele sõiduki pikiteljest. Kui tootja näeb ette sõiduki rataste kokku- ja lahkujooksu ning külgkalde väärtu ­
sed, tuleb neid väärtusi kasutada. Tootja soovil võib kasutada väärtusi, mille puhul hälve sõiduki pikiteljest on 
suurem kui ettenähtud väärtused. Ettenähtud väärtused on etaloniks kõigi sõiduki eluea jooksul tehtavate 
hooldustööde puhul.  
Muud reguleeritavad rataste kokku- ja lahkujooksu parameetrid (nt järeljooks) tuleb seada tootja soovitatud 
väärtustele. Soovitatavate väärtuste puudumisel tuleb need seadistada tootja määratud vahemiku aritmee ­
tilisele keskmisele.  
Sellised reguleeritavad parameetrid ja seatud väärtused kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
4.2.1.8.4. Suletud paneelid  
Sõidutakistuse määramise ajal peavad mootoriruumi kaas, pakiruumiluuk, käsitsi juhitavad liikuvad paneelid 
ja kõik aknad olema suletud.ET L 175/444 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.2.1.8.5. Vabajooksurežiim  
Kui dünamomeetri seadistuste määramisel ei ole võimalik täita käesoleva all-lisa punktides 8.1.3–8.2.3 
kirjeldatud kriteeriume mittekorratavate jõudude tõttu, tuleb sõiduk varustada sõiduki vabajooksurežiimiga. 
Vabajooksurežiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus ja vabajooksurežiimi kasutamine kantakse kõiki ­
desse asjaomastesse katsearuannetesse.  
4.2.1.8.5.1. Kui sõiduk on varustatud vabajooksurežiimiga, tuleb seda rakendada nii sõidutakistuse määramise ajal kui ka 
veojõustendil.  
4.2.2. Rehvid  
4.2.2.1. Rehvide valik  
Rehvide valik peab tuginema käesoleva all-lisa punktile 4.2.1 ning nende veeretakistused tuleb mõõta ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 117 lisa 6 seeria 02 muudatuste kohaselt.  
Veeretakistuse koefitsiendid tuleb viia kooskõlla ja liigitada määruse (EÜ) nr 1222/2009 veeretakistuse klas ­
side kohaselt.  
Katsesõidukitele paigaldatud rehvide tegelikke veeretakistuse väärtusi kasutatakse 7. all-lisa punktis 3.2.3.2 
toodud interpolatsioonimeetodi interpolatsioonijoone gradiendi määramiseks. Üksikute interpolatsiooni tüüp ­
konda kuuluvate sõidukite puhul peab interpolatsioonimeetod põhinema üksikule sõidukile paigaldatud 
rehvide RRC-klassi väärtusel, nagu on toodud tabelis A4/1.  
Tabel A4/1  
Veeretakistuse koefitsientide (RRC) energiasäästlikkuse klassid rehvikategooriate C1, C2 ja C3 puhul 
(kg/t)  
Energiasäästlik ­
kuse klass  C1 klassi väärtus  C2 klassi väärtus  C3 klassi väärtus  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Tühi  Tühi  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Tühi  
4.2.2.2. Rehvide seisund  
Katses kasutatavad rehvid:  
a) ei tohi olla vanemad kui kaks aastat alates tootmiskuupäevast;  
b) ei tohi olla spetsiaalselt konditsioneeritud ega töödeldud (nt kuumutatud või tehislikult vanandatud), v.a 
rehvimustri algse kuju sisselihvimine;  
c) peavad olema sisse sõidetud vähemalt 200 km enne sõidutakistuse määramist;  
d) peavad enne katset olema rehvimustri püsiva sügavusega 100–80 % rehvimustri esialgsest sügavusest kogu 
rehvimustri laiuses.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/445
 
4.2.2.2.1. Pärast rehvimustri sügavuse mõõtmist peab läbitav vahemaa piirduma 500 km-ga. Kui läbitakse üle 500 km, 
tuleb mustri sügavust uuesti mõõta.  
4.2.2.3. Rehvirõhk  
Esi- ja tagarehvid tuleb täis pumbata rehvirõhuvahemiku alumise piirväärtuseni valitud rehvi vastava telje 
puhul vabajooksukatse massi juures, nagu on kindlaks määranud sõiduki tootja.  
4.2.2.3.1. Rehvirõhu reguleerimine  
Kui ümbritseva õhu ja seisutemperatuuride erinevus on suurem kui 5 °C, tuleb rehvirõhku reguleerida 
järgmiselt:  
a) rehve tuleb seisutemperatuuril hoida üle ühe tunni sihtrõhust 10 % suurema rõhu juures;  
b) enne katsetamist tuleb rehvirõhku vähendada käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.3 toodud rehvirõhuni, korri ­
geerida vastavalt seisukeskkonna temperatuuri ja ümbritseva katsetemperatuuri erinevust kiirusega 0,8 kPa 
temperatuuril 1 °C järgmise võrrandi abil:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
kus:  
ΔP t on käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.3 määratletud rehvirõhule lisatud rehvirõhu seadistus (kPa);  
0,8 on rõhu parandustegur (kPa/°C);  
T soak on rehvi seisutemperatuur ( °C);  
T amb on katse ümbritseva õhu temperatuur ( °C);  
c) rõhuseadistuse ja sõiduki soojenemise vahel tuleb rehve kaitsta väliste soojusallikate, sealhulgas päikese ­
kiirguse eest.  
4.2.3. Seadmed  
Seadmed tuleb paigaldada nii, et nende mõju sõiduki aerodünaamilistele omadustele oleks minimaalne.  
Kui paigaldatud seadme mõju väärtusele (C  D × A  f ) on eeldatavasti suurem kui 0,015 m  2 , tuleb käesoleva all- 
lisa punkti 3.2 kriteeriumile vastavas tuuletunnelis teha mõõtmisi seadmega ja seadmeta sõidukiga. Saadud 
erinevus tuleb lahutada väärtusest f  2 . Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib määratud väärtust 
kasutada sarnaste sõidukite puhul, kus varustuse mõju on eeldatavasti sama.  
4.2.4. Sõiduki soojendamine  
4.2.4.1. Maanteel  
Soojendamine toimub üksnes sõidukiga sõitmisel.  
4.2.4.1.1. Enne soojendamist tuleb sõidukit aeglustada siduri lahutamise või automaatkäigukasti neutraalasendisse 
seadmisega, pidurdades mõõdukalt 80-lt 20 km/h-ni 5–10 sekundi jooksul. Pärast sellist pidurdamist enam 
ei aktiveerita ega reguleerita käsitsi pidurisüsteemi.  
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib pidurid aktiveerida ka pärast soojendamist samasuguse aeglus ­
tusega, nagu on kirjeldatud käesolevas punktis, ja ainult siis, kui see on vajalik.ET L 175/446 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.2.4.1.2. Soojendamine ja stabiliseerimine  
Kõikide sõidukitega tuleb sõita kiirusega, mis on 90 % rakendatava WLTC suurimast kiirusest. Sõidukiga 
võidakse sõita kiirusega, mis on 90 % järgmise kõrgema faasi suurimast kiirusest (vt tabel A4/2), kui see faas 
lisatakse rakendatavale WLTC soojendusmenetlusele, n agu on määratletud käesoleva all-lisa punktis 7.3.4. 
Sõidukit tuleb soojendada vähemalt 20 minutit, kuni on saavutatud stabiilsed tingimused.  
Tabel A4/2  
Soojendamine ja stabiliseerimine faasiti  
Sõidukiklass  Rakendatav WLTC  90 % suurimast 
kiirusest  Järgmine kõrgem faas  
1. klass  Low  1 + Medium  1 58 km/h  puudub  
2. klass  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra High  2 111 km/h  puudub  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h  Extra High (111 km/h)  
3. klass  Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra High  3 118 km/h  puudub  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h  Extra High (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabiilse oleku kriteerium  
Vt käesoleva all-lisa punkt 4.3.1.4.2.  
4.3. Sõidutakistuse mõõtmine ja arvutamine vabajooksumeetodi abil  
Sõidutakistus tuleb määrata kas statsionaarse anemomeetri (käesoleva all-lisa punkt 4.3.1) või pardaanemo ­
meetri (käesoleva all-lisa punkt 4.3.2) meetodi abil.  
4.3.1. Vabajooksumeetod statsionaarse anemomeetriga  
4.3.1.1. Võrdluskiiruste valik sõidutakistuse kõvera määramiseks  
Võrdluskiirused sõidutakistuse määramiseks tuleb valida käesoleva all-lisa punkti 2 kohaselt.  
4.3.1.2. Andmete kogumine  
Katse käigus tuleb kulunud aega ja sõiduki kiirust mõõta miinimumsageduse 5 Hz juures.  
4.3.1.3. Sõiduki vabajooks  
4.3.1.3.1. Pärast käesoleva all-lisa punktis 4.2.4 kirjeldatud sõiduki soojendusst ja vahetult enne iga katsemõõtmist tuleb 
sõidukit kiirendada 10–15 km/h üle suurima võrdluskiiruse ning sõita selle kiirusega kuni ühe minuti jooksul. 
Seejärel tuleb kohe alustada vabajooksukatset.  
4.3.1.3.2. Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja 
sõiduki pidureid ei tohi kasutada..  
4.3.1.3.3. Katset korratakse seni, kuni vabajooksu andmed vastavad statistilise täpsuse nõuetele, nagu on määratletud 
punktis 4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4. Kuigi on soovitatav, et iga vabajooksukatse tehakse ilma katkestusteta, võib teha mitmeosalisi katseid, kui ühe 
katse käigus ei suudetud koguda andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. Mitmeosaliste katsete puhul 
tuleb hoolitseda selle eest, et sõiduki tingimused jääksid igas katkestuspunktis võimalikult stabiilseks.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/447
 
4.3.1.4. Sõidutakistuse määramine vabajooksuaja mõõtmise teel  
4.3.1.4.1. Tuleb mõõta võrdluskiirusele v  j vastav vabajooksuaeg sõiduki kiirusest (v  j + 5 km/h) kuni (v  j – 5 km/h) 
kulunud ajana.  
4.3.1.4.2. Need mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud vähemalt kolm mõõtmispaari, mis vastavad 
statistilisele täpsusele p  j , nagu on määratletud järgmises võrrandis:  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
kus:  
P j on võrdluskiirusel v  j tehtud mõõtmiste statistiline täpsus;  
n on mõõtmistulemuste paaride arv;  
Δt j on vabajooksuaja aritmeetiline keskmine võrdluskiirusel v  j (s), mis on saadud järgmise võrrandi abil: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
kus:  
Δt ji on kiirusel v  j tehtud i. mõõtmispaari vabajooksuaegade harmooniline aritmeetiline keskmine (s), mis on 
saadud järgmise võrrandi abil: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
kus:  
Δt jai ning Δt jbi on vastavates suundades a ja b võrdluskiirusel v  j tehtud i. mõõtmise vabajooksuajad (s);  
σ j on standardhälve (s), mis on määratletud järgmise võrrandi abil: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h on tabelis A4/3 toodud koefitsient.  
Tabel A4/3  
Koefitsient h n-i funktsioonina  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77ET L 175/448 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.3.1.4.3. Kui ühes suunas sõites tehtud mõõtmise käigus esineb mõni sõidutakistuse katset mõjutav välistegur või juhi 
tegevus, tuleb see mõõtmine ja vastav mõõtmine vastassuunas sõites tagasi lükata.  
Tuleb hinnata suurimat paaride arvu, mis endiselt vastab punktis 4.3.1.4.2 määratletud statistilisele täpsusele, 
ja tagasilükatud mõõtmispaaride arv ei tohi olla suurem kui 1/3 mõõtmispaaride koguarvust.  
4.3.1.4.4. Sõidutakistuse aritmeetilise keskmise arvutamiseks tuleb kasutada järgmist võrrandit, kus kasutatakse alter ­
natiivsete vabajooksuaegade harmoonilisi aritmeetilisi keskmisi. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kus:  
Δt j on vahelduvate vabajooksuaegade kiirusel v  j tehtud mõõtmiste harmooniline aritmeetiline keskmine 
(s), mis on saadud järgmise võrrandi abil:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
kus:  
Δt ja ja Δt jb on vabajooksuaegade aritmeetiline keskmine suundades a ja b, vastavalt võrdluskiirusele v  j (s), mis 
on saadud järgmise kahe võrrandi abil:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
ja: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
kus:  
m av on katsesõiduki masside aritmeetiline keskmine sõidutakistuse määramise alguses ja lõpus (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa punkti 2.5.1 kohaselt;  
Sõidutakistuse valemis olevad tegurid f  0 , f 1 jaf 2 tuleb arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindav sõiduk, tuleb tegur f  1 nullida ning 
tegurid f  0 ja f  2 uuesti arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.3.2. Vabajooksumeetod pardaanemomeetriga  
Sõidukit tuleb soojendada ja stabiliseerida käesoleva all-lisa punkti 4.2.4 kohaselt.  
4.3.2.1. Lisaseadmed pardaanemomeetri puhul  
Pardaanemomeeter ja seadmed tuleb kalibreerida katsesõidukil, kus selline kalibeerimine katse jaoks soojen ­
damise käigus aset leiab, kasutamise teel.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/449
 
4.3.2.1.1. Suhtelist tuule kiirust tuleb mõõta miinimumsagedusega 1 Hz ja täpsusega 0,3 m/s. Sõiduki tõkestavat mõju 
tuleb arvestada anemomeetri kalibreerimisel.  
4.3.2.1.2. Tuule suund vastab sõiduki suunale. Suhteline tuule suund (lengerdus) tuleb mõõta resolutsiooniga 1 kraad ja 
täpsusega 3 kraadi; mõõteriista tundetuspiirkond ei tohi olla suurem kui 10 kraadi ning see suunatakse 
sõiduki tagaossa.  
4.3.2.1.3. Enne vabajooksuga sõitmist tuleb anemomeeter standardi ISO 10521-1:2006(E) A lisa kohaselt kalibreerida 
tuule suuna ja lengerdusnihke suhtes.  
4.3.2.1.4. Anemomeetri takistavat mõju tuleb selle mõju vähendamiseks korrigeerida kalibreerimismenetluse käigus, 
nagu on kirjeldatud standardi ISO 10521-1:2006(E) A lisas.  
4.3.2.2. Sõiduki kiirusvahemiku valimine sõidutakistuskõvera määramiseks  
Katsesõiduki kiirusvahemik tuleb valida käesoleva all-lisa punkti 2.2 kohaselt.  
4.3.2.3. Andmete kogumine  
Menetluse käigus tuleb mõõta kulunud aega, sõiduki kiirust ja õhuvoolu kiirust (tuule kiirus, suund) sõiduki 
suhtes sagedusega 5 Hz. Ümbritseva õhu temperatuuri tuleb sünkroonida ja katsetada miinimumsagedusega 
1 Hz.  
4.3.2.4. Sõiduki vabajooks  
Mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud vähemalt kümme järjestikust katset (viis kummaski 
suunas). Kui üksik katse ei vasta nõutavatele pardaanemomeetri katsetingimustele, tuleb see katse ja vastav 
katse vastassuunas sõites tagasi lükata. Kõik kehtivad paarid tuleb lisada lõplikusse analüüsi koos vähemalt 5 
vabajooksukatsete paariga. Vt käesoleva lisa punkt 4.3.2.6.10 statistiliste valideerimiskriteeriumite kohta.  
Anemomeeter tuleb paigaldada nii, et mõju sõiduki käitamiskarakteristikutele oleks minimaalne.  
Anemomeeter tuleb paigaldada ühel alltoodud viisidest:  
a) poomi abil umbes kahe meetri kaugusele sõiduki eesmisest aerodünaamilisest kriitilisest punktist;  
b) sõiduki katusele selle keskteljele. Võimaluse korral tuleb anemomeeter paigaldada 30 cm kaugusele 
esiklaasi ülaosast.  
c) Sõiduki kapotile selle keskteljele, paigutatud sõiduki esiosa ja esiklaasi alumise osa keskele.  
Kõigil juhtudel tuleb anemomeeter paigaldada teepinnaga paralleelselt. Kui kasutatakse asendeid b või c, tuleb 
vabajooksu tulemusi analüütiliselt korrigeerida anemomeetri põhjustatud täiendava aerodünaamilise takistuse 
suhtes. Korrigeerimiseks tehakse sõidukiga tuuletunnelis vabajooksukatse koos anemomeetriga, mis on paigal ­
datud samasse kohta nagu rajal, ja ilma selleta. Arvutatud erinevus peab olema astmeliselt kasvav aerodünaa ­
miline takistustegur C  D kombineerituna lauppinnaga ning seda tegurit tuleb kasutada vabajooksukatse tule ­
muste korrigeerimiseks.  
4.3.2.4.1. Pärast käesoleva all-lisa punktis 4.2.4 kirjeldatud sõiduki soojendamist ja vahetult enne iga katsemõõtmist 
tuleb sõidukiga kiirendada 10–15 km/h üle suurima võrdluskiiruse ning sõita selle kiirusega kuni ühe minuti 
jooksul. Seejärel tuleb kohe alustada vabajooksukatset.ET L 175/450 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.3.2.4.2. Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja 
sõiduki pidureid ei tohi kasutada.  
4.3.2.4.3. On soovitatav, et iga vabajooksukatse tehakse ilma katkestusteta. Siiski võib teha mitmeosalisi katseid, kui 
ühe katse käigus ei suudetud koguda andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. Mitmeosaliste katsete 
puhul tuleb hoolitseda selle eest, et sõiduki tingimused jääksid igas katkestuspunktis võimalikult stabiilseks.  
4.3.2.5. Liikumisvõrrandi kindlaksmääramine  
Pardaanemomeetri liikumisvõrrandites kasutatud sümbolid on toodud tabelis A4/4.  
Tabel A4/4  
Pardaanemomeetri liikumisvõrrandites kasutatud sümbolid  
Sümbol  Ühikud  Kirjeldus  
A f m 2 sõiduki esiosa  
a 0 … a  n kraadi  -1 aerodünaamilised takistustegurid lengerdusnurga funkt ­
sioonina  
A m N mehaaniline takistustegur  
B m N/(km/h)  mehaaniline takistustegur  
C m N/(km/h)  2 mehaaniline takistustegur  
C D (Y) aerodünaamiline takistustegur lengerdusnurga Y juures  
D N  takistus  
D aero N aerodünaamiline takistus  
D f N esitelje takistus (sh jõuülekanne)  
D grav N gravitatsiooniline takistus  
D mech  N mehaaniline takistus  
D r N tagatelje takistus (sh jõuülekanne)  
D tyre N rehvi veeretakistus  
(dh/ds)  —  raja kalde siinus sõidusuunas (+ näitab tõusu)  
(dv/dt)  m/s  2 kiirendus  
g m/s  2 gravitatsioonikonstant  
m av kg katsesõiduki aritmeetiline keskmine mass enne ja pärast 
sõidutakistuse määramist  
ρ kg/m  3 õhutihedus  
t s  aeg  
T K  temperatuur  
v km/h  sõiduki kiirus  
v r km/h  suhteline tuule kiirus  
Y kraadi  näiva tuule lengerdusnurk sõiduki liikumissuuna suhtesET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/451
 
4.3.2.5.1. Üldkuju  
Liikumisvõrrandi üldkuju on järgmine:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
kus:  
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Juhul, kui katseraja kalle selle ulatuses on väiksem kui 0,1 % või võrdne sellega, võidakse D  grav nullida.  
4.3.2.5.2. Mehaanilise takistuse modelleerimine  
Mehaaniline takistus, mis koosneb eraldi osadest, mis kujutavad endast hõõrdekadusid rehvidel D  tyre ning esi- 
ja tagasillal D  f ja D  r , sh ülekandesüsteemi kaod) tuleb modelleerida kolme liikmega polünoomina sõiduki 
kiiruse v funktsioonina nagu allolevas võrrandis: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
kus:  
A m , B m ja C  m on kindlaks määratud andmeanalüüsis vähimruutude meetodi abil. Need konstandid kujutavad 
endast jõuülekande ja rehvide kombineeritud takistust.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindav sõiduk, tuleb tegur B  m nullida 
ning tegurid A  m ja C  m uuesti arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.3.2.5.3. Aerodünaamilise takistuse modelleerimine  
Aerodünaamiline takistustegur C  D (Y) tuleb modelleerida neljaliikmelise polünoomina lengerdusnurga Y 
funktsioonina, nagu alltoodud võrrandis: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 – a  4 on konstantsed tegurid, mille väärtused määratakse kindlaks andmeanalüüsis.  
Aerodünaamiline takistus tuleb määrata takistusteguri kombineerimise teel sõiduki lauppinnna A  f ja suhtelise 
tuule kiirusega. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞET L 175/452 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.3.2.5.4. Lõplik liikumisvõrrand  
Asendamise kaudu on liikumisvõrrandi lõplik kuju järgmine: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6. Andmete vähendamine  
Tuleb koostada kolmeliikmeline võrrand sõidutakistusjõu kirjeldamiseks kiiruse (F = A + Bv + Cv  2 ) funkt ­
sioonina, mida korrigeeritakse tavapärase ümbritseva õhu temperatuuri ja rõhutingimuste suhtes ning 
tuulevaikuses. Sellise analüüsi meetodit on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktides 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 (k.a).  
4.3.2.6.1. Kalibreerimistegurite määramine  
Kui neid pole varem määratud, määratakse sõiduki tõkestavat mõju korrigeerivad kalibreerimistegurid suhte ­
lise tuule kiiruse ja lengerdusnurga suhtes. Katsemenetluse soojendusfaasis tuleb registreerida sõiduki kiiruse 
v, suhtelise tuule kiiruse v  r ja lengerduse Y mõõtmised. Tuleb teha paariskatsed katserajal vahelduvates 
suundades püsival kiirusel 80 km/h sõites ning määrata iga katse puhul v, v  r ja Y aritmeetilise keskmise 
väärtused. Kalibreerimistegurid, mis vähendavad vastu- ja külgtuulte vigade koguarvu kõikides katsepaarides, 
s.t (head  i – head  i+1 ) 2 jne summa, tuleb valida, kui head  i ja head  i+1 hõlmavad tuule kiirust ja suunda 
vastassuundades sõites tehtud paariskatsetel sõiduki soojendamisel/stabiliseerimisel enne katsetamist.  
4.3.2.6.2. Sekundipõhiste vaatluste hankimine  
Vabajooksukatsete käigus kogutud andmete põhjal tuleb määrata v,  Ê dh 
ds Ì
; Ê dv 
dt Ì 
, v r 2 ja Y väärtused käesoleva 
all-lisa punktides 4.3.2.1.3 ja 4.3.2.1.4 saadud kalibreerimistegurite rakendamise teel. Andmete filtreerimisega 
korrigeeritakse proove sagedusele 1 Hz.  
4.3.2.6.3. Esialgne analüüs  
Lineaarse vähimruutude regressioonmeetodi abil tuleb analüüsida kõiki andmepunkte korraga, et määrata 
A m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ja a  4 , arvestades M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r ja ρ. 
4.3.2.6.4. Andmete erindid  
Tuleb arvutada prognoositav jõud  m  e Ê dv 
dt Ì 
ning võrrelda seda vaadeldud andmepunktidega. Liigsete hälve ­
tega (nt üle kolme standardhälbe) andmepunktid tuleb märgistada.  
4.3.2.6.5. Andmete filtreerimine (valikuline)  
Võib kasutada sobivaid andmete filtreerimise meetodeid ja ülejäänud andmepunktid tuleb kõrvale jätta.  
4.3.2.6.6. Andmete kõrvaldamine  
Kogutud andmepunktid, mille puhul lengerdusnurgad on suuremad kui ± 20 kraadi sõiduki liikumissuunast, 
tuleb märgistada. Kogutud andmepunktid, mille puhul suhteline tuule kiirus on alla + 5 km/h (et vältida 
tingimusi, kus taganttuule kiirus on suurem kui sõiduki kiirus), tuleb samuti märgistada. Andmeanalüüsi tuleb 
piirata käesoleva all-lisa punkti 4.3.2.2 kohaselt valitud kiirusvahemikku jäävate sõiduki kiirustega.  
4.3.2.6.7. Lõplik andmeanalüüs  
Kõiki andmeid, mida ei ole märgistatud, tuleb analüüsida lineaarse vähimruutude regressioonmeetodi abil. 
Võttes arvesse M  e ja Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , ja ρ, tuleb määrata kindlaks A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ja a  4 . 
4.3.2.6.8. Kitsendatud analüüs (valikuline)  
Et teha paremini vahet sõiduki aerodünaamilisel ja mehaanilisel takistusel, võib rakendada kitsendatud 
analüüsi, millega võib parandada sõiduki lauppinda (A  f ) ja takistustegurit (C  D ), kui need on varem kindlaks 
määratud.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/453
 
4.3.2.6.9. Korrigeerimine võrdlustingimuste suhtes  
Liikumisvõrrandeid tuleb korrigeerida võrdlustingimuste suhtes, nagu on esitatud käesoleva all-lisa 
punktis 4.5.  
4.3.2.6.10. Pardaanemomeetri statistilised kriteeriumid  
Iga üksiku vabajooksukatsete paari väljajätmine muudab arvutatud sõidutakistust iga vabajooksu võrdluskii ­
ruse puhul v  j vähem kui koonduvusnõue, kõikidei jaj puhul: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
kus:  
ΔF i (v j ) on kõigi vabajooksukatsetega arvutatud sõidutakistuse ja väljajäetud i. vabajooksukatsete paariga 
arvutatud sõidutakistuse erinevus (N);  
F(v  j ) on arvutatud sõidutakistus, mis hõlmab kõiki vabajooksukatseid (N);  
v j on võrdluskiirus (km/h);  
n on vabajooksukatsete paaride arv, hõlmab kõiki kehtivaid paare.  
Juhul, kui koonduvusnõuet ei täideta, tuleb kuni koonduvusnõude täitmiseni eemaldada paarid analüüsist, 
alustades paarist, mis põhjustas arvutatud sõidutakistuse suurima muutuse, seni, kui lõpliku sõidutakistuse 
määramiseks kasutatakse 5 kehtivat paari.  
4.4. Sõidutakistusmomendi mõõtmine ja arvutamine pöördemomendi mõõturi meetodi abil  
Alternatiivina vabajooksumeetoditele võib kasutada ka pöördemomendi mõõturite meetodit, milles määra ­
takse sõidutakistusmoment vedavate rataste pöördemomendi mõõtmise teel võrdluskiiruspunktides vähemalt 
5 sekundi kestel.  
4.4.1. Pöördemomendi mõõturi paigaldamine  
Iga vedava ratta rummu ja velje vahele tuleb paigaldada rataste pöördemomendi mõõturid, millega 
mõõdetakse sõiduki püsikiirusel hoidmiseks vajalikku pöördemomenti.  
Nõutavale täpsusele ja kordustäpsusele vastamiseks tuleb pöördemomendi mõõturit korrapäraselt (vähemalt 
kord aastas) kalibreerida vastavalt riiklikele või rahvusvahelistele standarditele.  
4.4.2. Menetlus ja andmetest valimi võtmine  
4.4.2.1. Võrdluskiiruste valimine sõidutakistusmomendi kõvera määramiseks  
Võrdluskiiruspunktid sõidutakistusmomendi määramiseks tuleb valida käesoleva all-lisa punkti 2.2 kohaselt.  
Võrdluskiirusi tuleb mõõta alanevas järjestuses. Tootja soovil võib mõõtmiste vahel olla stabiliseerimispe ­
rioode, kuid stabiliseerimiskiirus ei tohi ületada järgmise võrdluskiiruse kiirust.  
4.4.2.2. Andmete kogumine  
Tegelikku kiirust v  ji , tegelikku pöördemomenti C  ji ja aega vähemalt viiesekundilise ajavahemiku jooksul 
sisaldavaid andmekogumeid tuleb mõõta iga v  j puhul proovivõtusagedusega vähemalt 10 Hz. Ühe ajavahe ­
miku jooksul võrdluskiiruse v  j kohta kogutud andmekogumitele tuleb viidata kui ühele mõõtmistulemusele.ET L 175/454 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.4.2.3. Sõiduki pöördemomendi mõõturiga mõõtmine  
Enne pöördemomendi mõõturi meetodiga katsemõõtmist tuleb sõidukit soojendada käesoleva all-lisa punkti 
4.2.4 kohaselt.  
Katsemõõtmise käigus tuleb vältida niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja sõiduki pidureid ei tohi kasutada.  
Katset korratakse seni, kuni sõidutakistusmomendi andmed vastavad mõõtetäpsuse nõuetele, nagu on määrat ­
letud käesoleva lisa punktis 4.4.3.2.  
Kuigi on soovitatav, et iga katse tehakse ilma katkestusteta, võib teha mitmeosalisi katseid, kui ühe katse 
käigus ei suudetud koguda andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. Mitmeosaliste katsete puhul tuleb 
hoolitseda selle eest, et sõiduki tingimused jääksid igas katkestuspunktis võimalikult stabiilseks.  
4.4.2.4. Kiiruse kõrvalekalle  
Ühes võrdluskiiruspunktis mõõtmise ajal peab kiiruse kõrvalekalle käesoleva all-lisa punkti 4.4.3 kohaselt 
arvutatud kiiruste aritmeetilisest keskmisest v  ji –v jm jääma tabelis A4/5 toodud väärtuste piiresse.  
Lisaks sellele ei tohi aritmeetiliselt keskmine kiirus v  jm igas võrdluskiiruspunktis kõrvale kalduda võrdluskii ­
rusest v  j rohkem kui ± 1 km/h või 2 % võrdluskiirusest v  j , olenevalt sellest, kumb on suurem.  
Tabel A4/5  
Kiiruse kõrvalekalle  
Aeg (s)  Kiiruse kõrvalekalle (km/h)  
5 - 10  ± 0,2  
10 - 15  ± 0,4  
15 - 20  ± 0,6  
20 - 25  ± 0,8  
25 - 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5. Õhutemperatuur  
Katsed tuleb teha samades temperatuuritingimustes, nagu on määratletud käesoleva all-lisa punktis 4.1.1.2.  
4.4.3. Aritmeetiliselt keskmise kiiruse ja aritmeetiliselt keskmise pöördemomendi arvutamine  
4.4.3.1. Arvutuskäik  
Iga mõõtmise aritmeetiliselt keskmine kiirus v  jm (km/h) ja aritmeetiliselt keskmine pöördemoment C  jm (Nm) 
tuleb arvutada käesoleva all-lisa punktis 4.4.2.2 kogutud andmekogumite põhjal järgmiste valemite abil: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/455
 
ja 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
kus:  
v ji on i. andmekogumi sõiduki tegelik kiirus võrdluskiiruspunktis j (km/h);  
k on andmekogumite arv ühel mõõtmisel;  
C ji on i. andmekogumi tegelik pöördemoment (Nm);  
C js on kiirusetriivi kompenseeriv liige (Nm), mis on saadud järgmise valemiga: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji ei tohi olla suurem kui 0,05 ja võidakse jätta arvesse võtmata, kui α j on suurem kui ± 0,005 m/s  2 ; 
m st on katsesõiduki mass mõõtmiste alguses ning seda tuleb mõõta vahetult enne soojendust ja mitte 
varem (kg);  
mr on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
r j on võrdluspunktis 80 km/h või kui see kiirus on väiksem kui 80 km/h, siis sõiduki kõrgeimas 
võrdluskiiruspunktis määratud rehvi dünaamiline läbimõõt, mis on arvutatud järgmise valemi koha ­
selt: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
kus:  
n on vedava ratta pöörlemissagedus (s  -1 ); 
α j on aritmeetiliselt keskmine kiirendus (m/s  2 ), mis on arvutatud järgmise valemi abil: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
kus:  
t i on i. andmekogumist valimi võtmise aeg (s).  
4.4.3.2. Mõõtetäpsus  
Mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud vähemalt kolm mõõtmispaari iga võrdluskiiruse v  i 
juures, mille puhul  C j vastab täpsusele ρ j järgmise valemi kohaselt: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03ET L 175/456 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus:  
n on mõõtmispaaride arv C  jm puhul;  
C j on sõidutakistusmoment kiirusel v  j (Nm), mis on saadud järgmise valemi abil:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
kus:  
C jmi on i. mõõtmispaari aritmeetiliselt keskmine pöördemoment kiirusel v  j (Nm) ja see on saadud järgmise 
valemi abil: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
kus:  
C jmai ja C  jmbi on i. mõõtmise aritmeetiliselt keskmised pöördemomendid kiirusel v  j , mis on määratud käes ­
oleva all-lisa punktis 4.4.3.1 kummagi suuna a ja b kohta (Nm);  
s on standardhälve (Nm), mis on arvutatud järgmise valemi abil: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h on koefitsient n funktsioonina, nagu on toodud käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.2 olevas tabelis 
A4/3.  
4.4.4. Sõidutakistusmomendi kõvera määramine  
Aritmeetiliselt keskmine sõiduki kiirus ja aritmeetiliselt keskmine pöördemoment igas võrdluskiiruspunktis 
tuleb arvutada järgmiste valemite abil: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Järgmist aritmeetiliselt keskmise sõidutakistusmomendi vähimruutude regressioonkõverat tuleb sobitada kõigi 
andmepaaridega (v  jm , C  jm ) kõigil käesoleva all-lisa punktis 4.4.2.1 kirjeldatud võrdluskiirustel, et määrata 
tegurid c  0 , c 1 ja c  2. 
Tegurid c  0 , c 1 ja c  2 ning veojõustendil mõõdetud vabajooksuajad (vt käesoleva all-lisa punkt 8.2.4) tuleb 
kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindav sõiduk, tuleb koefitsient c  1 
nullida ning tegurid c  0 ja c  2 uuesti arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.5. Korrigeerimine võrdlustingimuste ja mõõtevahendite suhtes  
4.5.1. Õhutakistuse parandustegur  
Õhutakistuse K  2 parandustegur tuleb kindlaks määrata järgmise valemi abil: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/457
 
kus:  
T on kõikide üksikute katsete õhutemperatuuride aritmeetiline keskmine (Kelvin (K));  
P on õhurõhkude aritmeetiline keskmine (kPa).  
4.5.2. Veeretakistusjõu parandustegur  
Veeretakistusjõu parandustegur K  0 (Kelvin  -1 (K -1 )) võidakse määrata empiiriliste andmete põhjal ja selle võib 
heaks kiita tüübikinnitusasutus konkreetse sõiduki ja rehvikatse puhul või võib eeldada, et see on järgmine: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Tuuleparandus  
4.5.3.1. Tuuleparandus statsionaarse anemomeetri abil  
4.5.3.1.1. Tuuleparandus absoluutse tuule kiiruse puhul katsetee kõrval tuleb teostada, lahutades käesoleva all-lisa 
punktis 4.3.1.4.4 toodud konstantsest liikmest f  0 või käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 toodud väärtusest c  0 
erinevuse, mida ei saa järjestikuste katsetega nullida.  
4.5.3.1.2. Tuuleparandustakistus w  1 vabajooksumeetodi puhul või w  2 pöördemomendi mõõturi meetodi puhul tuleb 
arvutada järgmiste valemite abil:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
või : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
kus:  
w 1 on tuuleparandustakistus vabajooksumeetodi puhul (N);  
f 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud aerodünaamilise liikme koefitsient;  
v w on vastassuundade tuule kiiruste madalam aritmeetiline keskmine katsetee kõrval katse käigus (m/s);  
w 2 on tuuleparandustakistus pöördemomendi mõõturi meetodi puhul (Nm);  
c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud pöördemomendi mõõturi meetodi aerodünaamilise 
liikme koefitsient.  
4.5.3.2. Tuuleparandus pardaanemomeetri abil  
Kui vabajooksumeetod põhineb pardaanemomeetril, tuleb punkti 4.5.3.1.2 valemites toodud w  1 ja w  2 
nullida, sest tuuleparandust on juba rakendatud käesoleva all-lisa punkti 4.3.2 kohaselt.ET L 175/458 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.5.4. Katsemassi parandustegur  
Katsesõiduki katsemassi parandustegur K  1 määratakse kindlaks järgmise valemi abil: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
kus:  
f 0 on konstantne liige (N);  
TM on katsesõiduki katsemass (kg);  
m av on käesoleva all-lisa punkti 4.3.1.4.4 kohaselt määratud katsesõiduki tegelik katsemass (kg).  
4.5.5. Sõidutakistuskõvera parandus  
4.5.5.1. Käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud kõverat tuleb korrigeerida võrdlustingimuste suhtes järgmiselt: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
kus:  
F* on parandatud sõidutakistus (N);  
f 0 on konstantne liige (N);  
f 1 on esimest järku liikme koefitsient (N ·(h/km));  
f 2 on teist järku liikme koefitsient (N ·(h/km)  2 ); 
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse parandustegur;  
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi parandus;  
K 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse parandustegur;  
T on aritmeetiliselt keskmine ümbritseva õhu temperatuur ( °C);  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
w 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.3 määratletud tuuletakistuse parandus (N).  
Arvutuse ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistustegurina A  t käesoleva 
all-lisa punktis 8.1 kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistustegurina B  t käesoleva all-lisa 
punktis 8.1 kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (K  2 × f  2 ) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistustegurina C  t käesoleva all-lisa punktis 8.1 kirjel ­
datud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/459
 
4.5.5.2. Käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud kõverat tuleb korrigeerida võrdlustingimuste ja järgmise menetluse 
kohaselt paigaldatud mõõteseadmete suhtes.  
4.5.5.2.1. Korrigeerimine võrdlustingimuste suhtes 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
kus:  
C* on parandatud sõidutakistusmoment (Nm);  
c 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud konstantne liige (Nm);  
c 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud esimest järku liikme koefitsient (Nm (h/km));  
c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud teist järku liikme koefitsient (Nm (h/km)  2 ); 
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse parandustegur;  
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi parandus;  
K 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse parandustegur;  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
T on aritmeetiliselt keskmine ümbritseva õhu temperatuur ( °C);  
w 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.3 määratletud tuuleparandustakistus.  
4.5.5.2.2. Korrigeerimine paigaldatud pöördemomendi mõõturite puhul  
Kui sõidutakistusmoment on määratud pöördemomendi mõõturi meetodi kohaselt, tuleb sõidutakistusmo ­
menti korrigeerida mõjude suhtes, mida sõidukist väljapoole paigaldatud pöördemomendi mõõteseade aero ­
dünaamilistele omadustele avaldab.  
Sõidutakistusmomendi tegurit c  2 tuleb korrigeerida järgmise valemi kohaselt: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
kus,  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ on korrutis, mis saadi aerodünaamilise takistusteguri korrutamisel käesoleva all-lisa punkti 3.2 
kriteeriumidele vastavas tuuletunnelis mõõdetud sõiduki lauppinnaga, kui pöördemomendi 
mõõturi mõõteseade on paigaldatud (m  2 ); 
C D × A  f on korrutis, mis saadi aerodünaamilise takistusteguri korrutamisel käesoleva all-lisa punkti 3.2 
kriteeriumidele vastavas tuuletunnelis mõõdetud sõiduki lauppinnaga, kui pöördemomendi 
mõõturi mõõteseadet ei ole paigaldatud (m  2 ).ET L 175/460 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.5.5.2.3. Siht-sõidutakistusmomendi tegurid  
Arvutuse ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistusmomendi tegurina a  t 
käesoleva all-lisa punktis 8.2 kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistusmomendi tegurina b  t käesoleva 
all-lisa punktis 8.2 kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (c  2corr  × r) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistusmomendi tegurina c  t käesoleva all-lisa punktis 
8.2 kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
5. Sõiduki parameetrite põhjal sõidutakistuse või sõidutakistusmomendi arvutamise meetod  
5.1. Sõidukite sõidutakistuse ja sõidutakistusmomendi arvutamine sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava 
sõiduki põhjal  
Kui esindava sõiduki sõidutakistus on määratud käesoleva all-lisa punktis 4.3 kirjeldatud meetodi kohaselt, 
tuleb üksiku sõiduki sõidutakistus arvutada käesoleva all-lisa punkti 5.1.1 kohaselt.  
Kui esindava sõiduki sõidutakistusmoment on määratud käesoleva all-lisa punktis 4.4 kirjeldatud meetodi 
kohaselt, tuleb üksiku sõiduki sõidutakistusmoment arvutada käesoleva all-lisa punkti 5.1.2 kohaselt.  
5.1.1. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite sõidutakistuse arvutamiseks tuleb kasutada käesoleva 
all-lisa punktis 4.2.1.4 kirjeldatud sõiduki parameetreid ja käesoleva all-lisa punktis 4.3 määratud esindava 
katsesõiduki sõidutakistustegureid.  
5.1.1.1. Üksiku sõiduki sõidutakistusjõud tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
kus:  
F c on arvutatud sõidutakistusjõud sõiduki kiiruse funktsioonina (N);  
f 0 on püsiv sõidutakistustegur (N), mis on määratletud järgmise valemi abil: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki püsiv sõidutakistustegur (N);  
f 1 on esimest järku sõidutakistustegur ja see tuleb nullida;  
f 2 on teist järku sõidutakistustegur (N ·(h/km)  2 ), mis on määratletud järgmise valemi abil:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki teist järku sõidutakistustegur (N ·(h/km)  2 ); 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki tegelik katsemass (kg);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/461
 
TM  r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki katsemass (kg);  
A f on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki lauppind (m  2 ); 
A fr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki lauppind (m  2 ); 
RR on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki rehvide veeretakistus (kg/t);  
RRr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki rehvide veeretakistus (kg/t);  
5.1.2. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite sõidutakistusmomendi arvutamiseks tuleb kasutada 
käesoleva all-lisa punktis 4.2.1.4 kirjeldatud sõiduki parameetreid ja käesoleva all-lisa punktis 4.4 määratud 
esindava katsesõiduki sõidutakistusmomendi tegureid.  
5.1.2.1. Sõidutakistusmoment üksiku sõiduki puhul tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
kus:  
C c on arvutatud sõidutakistusmoment sõiduki kiiruse funktsioonina (Nm);  
c 0 on püsiv sõidutakistusmomendi tegur (Nm), mis on määratletud järgmise valemi abil: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki püsiv sõidutakistusmomendi tegur (Nm);  
c 1 on esimest järku sõidutakistusmoment ja see tuleb nullida;  
c 2 on teist järku sõidutakistusmomendi tegur (Nm ·(h/km)  2 ), mis on määratletud järgmise valemi abil: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki teist järku sõidutakistusmomendi tegur 
(N ·(h/km)  2 ); 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki tegelik katsemass (kg);  
TMr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki katsemass (kg);  
A f on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki lauppind (m  2 ); 
A fr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki lauppind (m  2 ); 
RR on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki rehvide veeretakistus (kg/t);ET L 175/462 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
RRr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki rehvide veeretakistus (kg/t);  
r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline raadius (m);  
1,02 on jõuülekandeseadme kadusid kompenseeriv ligikaudne koefitsient.  
5.2. Vaikesõidutakistuse arvutamine sõiduki parameetrite põhjal  
5.2.1. Alternatiivina sõidutakistuse määramisele vabajooksu- või pöördemomendi mõõturi meetodi abil võidakse 
kasutada vaikesõidutakistuse arvutusmeetodit.  
Vaikesõidutakistuse arvutamiseks sõiduki parameetrite põhjal tuleb kasutada mitut parameetrit, nt sõiduki 
katsemass, laius ja kõrgus. Vaikesõidutakistuse F  c arvutatakse võrdluskiiruspunktide kohta.  
5.2.2. Vaikesõidutakistuse tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kus:  
F c on arvutatud vaikesõidutakistuse jõud sõiduki kiiruse funktsioonina (N);  
f 0 on püsiv sõidutakistustegur (N), mis on määratletud jägmise valemi abil: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 on esimest järku sõidutakistustegur ja see tuleb nullida;  
f 2 on teist järku sõidutakistustegur (N ·(h/km)  2 ), mis on määratletud järgmise valemi abil: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM katsemass (kg);  
width standardi ISO 612:1978 punktis 6.2 määratletud sõiduki laius (m);  
height standardi ISO 612:1978 punktis 6.3 määratletud sõiduki kõrgus (m).  
6. Tuuletunneli meetod  
Tuuletunneli meetod on sõidutakistuse mõõtmismeetod tuuletunneli ja veojõustendi või tuuletunneli ja 
lamerihm-dünamomeetri kombinatsiooni abil. Katsestendid võivad olla eraldi rajatised või üksteisega integree ­
ritud.  
6.1. Mõõtmismeetod  
6.1.1. Sõidutakistus määratakse kindlaks järgmisel viisil:  
a) liidetakse tuuletunnelis mõõdetud sõidutakistusjõud ja lamerihm-dünamomeetri abil mõõdetud sõiduta ­
kistusjõud või  
b) liidetakse tuuletunnelis mõõdetud sõidutakistusjõud ja veojõustendil mõõdetud sõidutakistusjõud.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/463
 
6.1.2. Aerodünaamilist takistust tuleb mõõta tuuletunnelis.  
6.1.3. Veeretakistust ja jõuülekandeseadme kadusid tuleb mõõta lamerihm- või veojõustendi abil, tehes samal ajal 
esi- ja tagasildade mõõtmisi.  
6.2. Rajatiste heakskiitmine tüübikinnitusasutuse poolt  
Tuuletunneli meetodi tulemusi tuleb võrrelda vabajooksumeetodi abil saadud tulemustega rajatiste nõuetele ­
vastavuse tõendamiseks ja need tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
6.2.1. Tüübikinnitusasutus valib välja kolm sõidukit. Sõidukid peavad hõlmama sõidukite valikut (nt suurus, kaal), 
millega kavatsetakse asjaomastes rajatistes mõõtmisi teha.  
6.2.2. Tuleb teha kaks eraldi vabajooksukatset kõigi kolme sõidukiga käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt ning 
saadud sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 tuleb määrata kõnealuse punkti kohaselt ning neid tuleb korrigeerida 
käesoleva all-lisa punkti 4.5.5 järgi. Katsesõiduki vabajooksukatse tulemus peab olema kahe eraldi vabajook ­
sukatse sõidutakistustegurite aritmeetiline keskmine. Kui rajatiste nõuetele vastavuse täitmiseks on vaja 
rohkem kui kaht vabajooksukatset, tuleb arvutada kõikide kehtivate katsete keskmine.  
6.2.3. Käesoleva all-lisa punktide 6.3–6.7 (k.a) kohase tuuletunneli meetodiga mõõtmine tuleb teha samasuguse 
kolme sõidukiga, nagu on välja valitud käesoleva all-lisa punktis 6.2.1, ja samadel tingimustel ning määrata 
saadud sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 . 
Kui tootja otsustab kasutada üht või mitut saadaolevat alternatiivset meetodit tuuletunneli meetodi raames (s.t 
punkt 6.5.2.1 eelkonditsioneerimise kohta, punktid 6.5.2.2 ja 6.5.2.3 katse käigu ning punkt 6.5.2.3.3 
dünamomeetri seadistuse kohta), tuleb kasutada neid menetlusi ka rajatiste heakskiitmiseks.  
6.2.4. Heakskiitmise kriteeriumid  
Kasutatud rajatis või rajatiste kombinatsioon kiidetakse heaks, kui mõlemad järgmisest kahest tingimusest on 
täidetud:  
(a) tsüklienergia ( ε k ) erinevus tuuletunneli meetodil ja vabajooksumeetodil peab jääma ± 0,05 piiresse kõigi 
kolme sõiduki k puhul järgmise valemi kohaselt:  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
kus:  
ε k on tsüklienergia erinevus täielikus 3. klassi WLTC tsüklis sõiduki k puhul tuuletunneli 
meetodi ja vabajooksumeetodi vahel (%);  
E k,WTM  on tsüklienergia täielikus 3. klassi WLTC tsüklis sõiduki k puhul, arvutatud tuuletunneli 
meetodil (WTM) saadud sõidutakistusega, mis on arvutatud 7. all-lisa punkti 5 kohaselt (J);  
E k,coastdown  on tsüklienergia täielikus 3. klassi WLTC tsüklis sõiduki k puhul, arvutatud vabajooksumee ­
todil saadud sõidutakistusega, mis on arvutatud 7. all-lisa punkti 5 kohaselt (J); jaET L 175/464 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
(b) kolme erinevuse aritmeetiline keskmine  x peab jääma 0,02 piiresse.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Rajatist võib kasutada sõidutakistuse määramiseks kuni kaks aastat pärast heakskiitmist.  
Iga veojõustendi või konveierlindi ja tuuletunneli kombinatsioon tuleb heaks kiita eraldi.  
6.3. Sõiduki ettevalmistamine ja temperatuur  
Sõiduk tuleb konditsioneerida ja ette valmistada käesoleva all-lisa punktide 4.2.1 ja 4.2.2 kohaselt ning see 
kehtib nii lamerihm- kui ka veojõustendi ning tuuletunneli mõõtmiste kohta.  
Kui rakendatakse punktis 6.5.2.1 kirjeldatud alternatiivset soojendust, tuleb siht-katsemassi seadistamine, 
sõiduki kaalumine ja mõõtmine viia läbi nii, et juht ei viibi sõidukis.  
Lamerihm- või veojõustendi katsekambrite temperatuuri seadepunkt peab olema 20 °C kõrvalekaldega ± 3 °C. 
Tootja soovil võib seadepunkt olla ka 23 °C kõrvalekaldega ± 3 °C.  
6.4. Tuuletunneli kasutamine  
6.4.1. Tuuletunneli kriteeriumid  
Tuuletunneli disain, katsemeetodid ja parandused peavad andma maanteeväärtust (C  D × A  f ) esindava väärtuse 
(C D × A  f ) ja korduvus on 0,015 m  2 . 
Kõikidel (C  D × A  f ) mõõtmistel tuleb vastata käesoleva all-lisa punktis 3.2 loetletud tuuletunneli kriteeriumi ­
dele järgmiste muudatuste abil:  
a) käesoleva all-lisa punktis 3.2.4 kirjeldatud tahke keha tõkestava mõju suhe peab olema väiksem kui 25 %;  
b) rehviga kokkupuutuv rihma pind peab olema rehvi kokkupuutepinnast vähemalt 20 % pikem ning 
vähemalt sama lai kui nimetatud kokkupuutepind;  
c) käesoleva all-lisa punktis 3.2.8 kirjeldatud düüsi väljalaskeava juures peab koguõhurõhu standardhälve 
olema väiksem kui 1 %;  
d) käesoleva all-lisa punktis 3.2.10 kirjeldatud piirdesüsteemi tõkestava mõju suhe peab olema väiksem kui 
3 %.  
6.4.2. Tuuletunnelis mõõtmine  
Sõiduk peab olema käesoleva all-lisa punktis 6.3 kirjeldatud seisundis.  
Sõiduk tuleb asetada paralleelselt tunneli pikikeskjoonega, suurim kõrvalekalle võib olla 10 mm.  
Sõiduk tuleb asetada lengerdusnurgaga 0° ja kõrvalekaldega ± 0,1°.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/465
 
Aerodünaamilist takistust tuleb mõõta vähemalt 60 sekundi jooksul ja miinimumsagedusega 5 Hz. Teise 
võimalusena võib takistust mõõta miinimumsagedusega 1 Hz ja vähemalt 300 järjestikuse prooviga. Tulemus 
peab olema takistuse aritmeetiline keskmine.  
Kui sõidukil on liikuvad aerodünaamilised kereosad, tuleb kohaldada käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.5. Kui 
liikuvad osad sõltuvad kiirusest, tuleb tuuletunnelis mõõta iga rakendatavat asendit ning esitada tüübikinni ­
tusasutusele tõendid võrdluskiiruse, liikuva osa asendi ja vastava (C  D × A  f ) vahelise suhte kohta.  
6.5. Tuuletunneli meetodis kasutatav lamerihm  
6.5.1. Lamerihma kriteeriumid  
6.5.1.1. Lamerihmaga katsestendi kirjeldus  
Rattad peavad pöörlema lamerihmadel, mis ei muuda rataste veereomadusi võrreldes omadustega maanteel. 
X-suunas mõõdetud jõud peavad hõlmama hõõrdejõude jõuülekandeseadmes.  
6.5.1.2. Sõidukipiirdesüsteem  
Dünamomeeter peab olema varustatud tsentreerimisseadmega, mis joondab sõiduki ümber z-telje pöörlemise 
kõrvalekalde ± 0,5 kraadi piires. Piirdesüsteem peab hoidma tsentreeritud veoratta asendit kõigi sõidutakistuse 
määramise vabajooksukatsete jooksul järgmiste piirväärtuste piires.  
6.5.1.2.1. Külgasend (y-telg)  
Sõiduk peab püsima joondatud y-teljega ja külgliikumine peab olema minimaalne.  
6.5.1.2.2. Eesmine ja tagumine asend (x-telg)  
Ilma et see piiraks käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.2.1 nõuet, peavad mõlemad rattateljed jääma ± 10 mm 
piiresse rihma külgmistest keskjoontest.  
6.5.1.2.3. Vertikaaljõud  
Piirdesüsteem peab olema konstrueeritud selliselt, et see ei avalda vertikaaljõudu veoratastele.  
6.5.1.3. Mõõdetud jõudude täpsus  
Tuleb mõõta üksnes reaktsioonijõudu rataste pööramiseks. Tulemusse ei kaasata väliseid jõude (nt jahutus ­
ventilaatori õhuvoolu jõud, sõiduki piirded, lamerihma aerodünaamilised reaktsioonijõud, dünamomeetri 
kaod jne).  
X-suunas mõjuvat jõudu tuleb mõõta täpsusega ± 5 N.  
6.5.1.4. Lamerihma kiiruse kontroll  
Rihma kiirust tuleb kontrollida täpsusega ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5. Lamerihma pind  
Lamerihma pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkehadeta, mis võivad põhjustada rehvi libisemist.  
6.5.1.6. Jahutamine  
Sõidukile juhitakse muutuva kiirusega õhuvoog. Õhu lineaarkiiruse seadepunkt puhuri väljalaskeava juures 
peab olema võrdne vastava dünamomeetri mõõtekiirustest 5 km/h suurema kiirusega. Õhu lineaarkiiruse 
kõrvalekalle puhuri väljalaskeava juures peab püsima vahemikus ± 5 km/h või ± 10 % vastavast mõõtekii ­
rusest, olenevalt sellest, kumb on suurem.ET L 175/466 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
6.5.2. Lamerihmaga mõõtmine  
Mõõtmise võib läbi viia käesoleva all-lisa punkti 6.5.2.2 või 6.5.2.3 kohaselt.  
6.5.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Sõidukit tuleb dünamomeetril konditsioneerida, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktides 
4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 (k.a).  
Dünamomeetri koormuse seadistus F  d, eelkonditsioneerimiseks peab olema: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
kus:  
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Dünamomeetri ekvivalentne inerts peab olema katsemass.  
Koormuse seadistuse puhul kasutatav aerodünaamiline takistus tuleb võtta käesoleva all-lisa punktist 6.7.2 ja 
selle võib seada otse sisendiks. Muudel juhtudel tuleb kasutada selle punkti väärtusi a  d , b d ja c  d . 
Tootja soovil võib käesoleva all-lisa punkti 4.2.4.1.2 alternatiivina soojendamise teha sõidukiga lamerihmal 
sõites.  
Sel juhul peab soojenduskiirus olema 110 % rakendatava WLTC suurimast kiirusest ja see peab kestma 
kauem kui 1 200 sekundit, kuni mõõdetud jõu muutus 200 sekundi kestel on väiksem kui 5 N.  
6.5.2.2. Mõõtmine püsikiirustel  
6.5.2.2.1. Katse tuleb teha suurimast võrdluskiiruspunktist väikseima võrdluskiiruspunktini.  
6.5.2.2.2. Vahetult pärast eelmises kiiruspunktis tehtud mõõtmist tuleb aeglustada praegusest rakendatavast võrdluskii ­
ruspunktist järgmise rakendatava võrdluskiiruspunktini ühtlase üleminekuga umbes 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Võrdluskiirus peab olema stabiilne vähemalt 4 sekundit ja maksimaalselt 10 sekundit. Mõõteseadmed peavad 
tagama, et mõõdetud jõu signaal on pärast nimetatud perioodi stabiilne.  
6.5.2.2.4. Jõudu iga võrdluskiiruse juures tuleb mõõta vähemalt 6 sekundit, samal ajal peab sõiduki kiirus püsima 
konstantne. Saadud jõud selle võrdluskiiruspunkti F  jDyno  puhul peab olema jõu aritmeetiline keskmine 
mõõtmise ajal.  
Käesoleva all-lisa punktides 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 (k.a) toodud samme tuleb korrata iga võrdluskiiruse puhul.  
6.5.2.3. Mõõtmine aeglustamise teel  
6.5.2.3.1. Eelkonditsioneerimine ja dünamomeetri seadistamine tuleb teha käesoleva all-lisa punkti 6.5.2.1 kohaselt. 
Enne iga vabajooksukatset tuleb sõidukiga sõita suurima võrdluskiirusega või kui kasutatakse alternatiivset 
soojendusmenetlust, siis 110 % suurimast võrdluskiirusest, vähemalt 1 minuti jooksul. Seejärel tuleb sõidu ­
kiga kiirendada suurimast võrdluskiirusest vähemalt 10 km/h üle ja alustada viivitamata vabajooksukatset.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/467
 
6.5.2.3.2. Mõõtmine tuleb teha käesoleva all-lisa punktide 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 (k.a) kohaselt. Vabajooksuga sõitmine 
vastassuundades pole vajalik ning käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.2 Δt ji arvutamiseks kasutatud valemit ei 
kohaldata. Mõõtmine tuleb peatada pärast kahte aeglustamist, kui mõlema vabajooksukatse jõud igas võrd ­
luskiiruspunktis jääb ± 10 N piiresse, muul juhul tuleb teha vähemalt kolm vabajooksukatset käesoleva all-lisa 
punktis 4.3.1.4.2 sätestatud kriteeriumide abil.  
6.5.2.3.3. Jõud f  jDyno  igal võrdluskiirusel v  j tuleb arvutada modelleeritud aerodünaamilise jõu eemaldamise teel: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
kus:  
f jDecel  on jõud, mis on määratud käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 toodud F  j arvutamise valemi kohaselt 
võrdluskiiruspunktis j (N);  
c d on dünamomeetri seadistuse koefitsient, nagu on määratletud käesoleva all-lisa punktis 6.5.2.1 
(N/(km/h)  2 . 
Teise võimalusena võib tootja soovil c  d nullida vabajooksu ajal ja f  jDyno  arvutamiseks.  
6.5.2.4. Mõõtmistingimused  
Sõiduk peab olema käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.3.2 kirjeldatud seisundis.  
Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja 
sõiduki pidureid ei tohi kasutada..  
6.5.3. Lamerihmaga meetodi mõõtmistulemus  
Lamerihmaga dünamomeetri tulemusele f  jDyno  viidatakse kui väärtusele f  j käesoleva all-lisa punktis 6.7 
tehtavates edasistes arvutustes.  
6.6. Tuuletunneli meetodi puhul kasutatav veojõustend  
6.6.1. Kriteeriumid  
Lisaks 5. all-lisa punktides 1 ja 2 toodud kirjeldustele kohaldatakse käesoleva all-lisa punktides 
6.6.1.1–6.6.1.6 (k.a) kirjeldatud kriteeriume.  
6.6.1.1. Veojõustendi kirjeldus  
Esi- ja tagasillad tuleb varustada ühe rulliga, mille läbimõõt on vähemalt 1,2 meetrit. X-suunas mõõdetud 
jõud hõlmavad hõõrdejõude jõuülekandeseadmes.  
6.6.1.2. Sõidukipiirdesüsteem  
Dünamomeeter peab olema varustatud sõidukit suunava tsentreerimisseadmega. Piirdesüsteem peab hoidma 
tsentreeritud veoratta asendit järgmiste soovitatavate piirväärtuste piires kõigi sõidutakistuse määramise 
vabajooksukatsete jooksul.  
6.6.1.2.1. Sõiduki asend  
Katsetatav sõiduk tuleb paigaldada veojõustendi rullile, nagu on määratletud käesoleva all-lisa punktis 7.3.3.  
6.6.1.2.2. Vertikaaljõud  
Piirdesüsteem peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.2.3 nõuetele.ET L 175/468 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
6.6.1.3. Mõõdetud jõudude täpsus  
Mõõdetud jõudude täpsus peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.3 kirjeldusele, v.a x-suunas avalduv 
jõud, mida tuleb mõõta 5. all-lisa punktis 2.4.1 kirjeldatud täpsusega.  
6.6.1.4. Dünamomeetri kiiruse kontroll  
Rulli kiirust tuleb kontrollida täpsusega ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5. Rulli pind  
Rulli pind peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.5 kirjeldusele.  
6.6.1.6. Jahutamine  
Jahutusventilaator peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.6 kirjeldusele.  
6.6.2. Dünamomeetril mõõtmine  
Mõõtmine tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 6.5.2.  
6.6.3. Veojõustendi rulli kõvera korrigeerimine  
Veojõustendil mõõdetud jõudusid tuleb korrigeerida teele (lamedale pinnale) avalduva võrdlusekvivalendi 
suhtes ja tulemusele viidatakse kui väärtusele f  j. 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
kus:  
c1 on f  jDyno  rehvi veeretakistuse suhe;  
c2 on veojõustendi spetsiaalne raadiuse parandustegur;  
f jDyno  on punktis 6.5.2.3.3 arvutatud jõud iga võrdluskiiruse j kohta (N);  
R Wheel  on pool rehvi nimiläbimõõdust (m);  
R Dyno  on veojõustendi rulli läbimõõt (m).  
Tootja ja tüübikinnitusasutus peavad kokku leppima kasutatavates tegurites c1 ja c2 tootja esitatud korre ­
latsioonikatse tõendite põhjal mitmete rehvi karakteristikute kohta, mida kavatsetakse veojõustendil katsetada.  
Teise võimalusena võib kasutada järgmist konservatiivset valemit: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Arvutused  
6.7.1. Lamerihma ja veojõustendi tulemuste korrigeerimine  
Käesoleva all-lisa punktides 6.5 ja 6.6 määratud mõõdetud jõudusid tuleb korrigeerida võrdlustingimuste 
suhtes järgmise valemi abil: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/469
 
kus:  
F Dj on lamerihmal või veojõustendil võrdluskiirusel j mõõdetud korrigeeritud takistus (N);  
f j on mõõdetud jõud võrdluskiirusel j (N);  
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse parandustegur (K  -1 ); 
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi parandus (N);  
T on aritmeetiliselt keskmine temperatuur katsekambris mõõtmise ajal (K).  
6.7.2. Aerodünaamilise jõu arvutamine  
Aerodünaamiline takistus tuleb arvutada alloleva valemi abil. Kui sõiduk on varustatud kiirusest sõltuvate 
liikuvate aerodünaamiliste kereosadga, tuleb kohaldada vastavaid (C  D × A  f ) väärtusi asjaomaste võrdluskii ­
ruspunktide puhul. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
kus:  
F Aj on tuuletunnelis võrdluskiirusel j mõõdetud aerodünaamiline takistus (N);  
(C D × A  f ) j on vajaduse korral kindlas võrdluspunktis j takistusteguri ja lauppinna korrutis (m  2 ); 
ρ 0 on käesoleva lisa punktis 3.2.10 määratletud kuiva õhu tihedus (kg/m  3 ); 
v j on võrdluskiirus j (km/h).  
6.7.3. Sõidutakistuse väärtuste arvutamine  
Sõidu kogutakistus käesoleva all-lisa punktide 6.7.1 ja 6.7.2 tulemuste summana tuleb arvutada järgmise 
valemi abil: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
kõikide rakendatavate võrdluskiiruspunktide j puhul (N);  
Kõikide arvutatud F  * 
j puhul tuleb arvutada tegurid f  0 , f 1 ja f  2 sõidutakistuse valemis vähimruutude regres ­
sioonanalüüsi abil ning kasutada sihtteguritena käesoleva all-lisa punktis 8.1.1.  
Juhul, kui tuuletunneli meetodi kohaselt katsetatud sõiduk(id) on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna esin ­
daja(d), tuleb tegur f  1 nullida ning tegurid f  0 ja f  2 uuesti arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
7. Sõidutakistuse ülekandmine veojõustendile  
7.1. Veojõustendi katse ettevalmistamine  
7.1.1. Laboratoorsed tingimused  
7.1.1.1. Rull(id)  
Veojõustendi rulli pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkehadeta, mis võivad põhjustada rehvi libisemist. 
Mitme rulliga veojõustendide puhul tuleb dünamomeetrit käitada samas ühendatud või ühendamata olekus 
nagu järgnevas 1. tüübi katses. Veojõustendi kiirust tuleb mõõta võimsuse neeldumisseadmega ühendatud 
rulli põhjal.ET L 175/470 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
7.1.1.1.1. Rehvide libisemine  
Rehvide libisemise vältimiseks võib sõiduki peale või sisse panna lisaraskuse. Tootja teeb veojõustendil 
lisaraskusega koormuse seadistamise. Lisaraskus peab olema olemas nii koormuse seadistamisel kui ka heite- 
ja kütusekulukatsetes. Igasuguse lisaraskuse kasutamine tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuanne ­
tesse.  
7.1.1.2. Ruumitemperatuur  
Labori õhutemperatuur tuleb seadistada seadepunktile 23 °C ja see ei tohi katse ajal kõrvale kalduda rohkem 
kui ± 5 °C, kui järgnevates katsetes pole teisiti nõutud.  
7.2. Veojõustendi ettevalmistamine  
7.2.1. Inertsmassi seadistamine  
Veojõustendi ekvivalentne inertsmass tuleb seadistada käesoleva all-lisa punkti 2.5.3 kohaselt. Kui veojõus ­
tend ei ole võimeline täpselt vastama inertsiseadistusele, tuleb rakendada järgmist kõrgemat inertsiseadistust 
kuni 10 kg lisamisega.  
7.2.2. Veojõustendi soojendamine  
Veojõustendi tuleb soojendada stendi tootja soovituste kohaselt või, kui see on asjakohane, nii, et stendi 
hõõrdejõudusid võib stabiliseerida.  
7.3. Sõiduki ettevalmistamine  
7.3.1. Rehvirõhu reguleerimine  
Rehvirõhuks 1. tüübi katse seisutemperatuuril tuleb seadistada mitte üle 50 % kõrgemaks valitud rehvi 
rehvirõhkude vahemiku alumisest piirväärtusest, nagu on määranud sõiduki tootja (vt käesoleva all-lisa 
punkt 4.2.2.3), ja see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
7.3.2. Kui dünamomeetri seadistuste määramisel ei ole võimalik täita käesoleva all-lisa punktis 8.1.3 kirjeldatud 
kriteeriume mittekorratavate jõudude tõttu, tuleb sõiduk varustada sõiduki vabajooksurežiimiga. Vabajook ­
surežiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus ja vabajooksurežiimi kasutamine kantakse kõikidesse asja ­
omastesse katsearuannetesse.  
7.3.2.1. Kui sõiduk on varustatud vabajooksurežiimiga, tuleb seda rakendada nii sõidutakistuse määramise ajal kui ka 
veojõustendil.  
7.3.3. Sõiduki paigutus dünamomeetril  
Katsetatav sõiduk tuleb paigutada veojõustendile otseasendis ja piirata ohutul viisil. Ühe rulliga veojõustendi 
kasutamisel peab rehvi kokkupuutepinna keskpunkt rullil olema rulli ülaosast ± 25 mm või ± 2 % rulli 
läbimõõdust, olenevalt sellest, kumb on väiksem.  
7.3.3.1. Kui kasutatakse pöördemomendi mõõturi meetodit, tuleb rehvirõhku seadistada nii, et dünaamiline raadius 
on 0,5 % käesoleva all-lisa punktis 4.4.3.1 toodud valemite abil arvutatud dünaamilisest raadiusest r  j 80 km/h 
võrdluskiiruspunktis. Dünaamiline raadius veojõustendil tuleb arvutada käesoleva all-lisa punktis 4.4.3.1 
kirjeldatud menetluse kohaselt.  
Kui see seadistus jääb väljapoole käesoleva all-lisa punktis 7.3.1 määratletud vahemikku, ei rakendata pöör ­
demomendi mõõturi meetodit.  
7.3.4. Sõiduki soojendamine  
7.3.4.1. Sõidukit tuleb soojendada rakendatava WLTCga. Juhul, kui sõidukit soojendati kiirusega, mis on 90 % 
järgmise kõrgema faasi suurimast kiirusest käesoleva all-lisa punktis 4.2.4.1.2 määratletud menetluse käigus, 
tuleb see kõrgem faas lisada rakendatavale WLTC-le.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/471
 
Tabel A4/6  
Sõiduki soojendamine  
Sõidukiklass  Rakendatav WLTC  Võtke kasutusele järgmine 
kõrgem faas  Soojendustsükkel  
1. klass  madal  1 + keskmine  1 puudub  madal  1 + keskmine  1 
2. klass  madal  2 + keskmine  2 + 
High  2 + väga kõrge  2 puudub  
madal  2 + keskmine  2 + High  2 
+ väga kõrge  2 madal  2 + keskmine  2 + 
High  2 Jah (väga kõrge  2 ) 
Ei madal  2 + keskmine  2 + kõrge  2 
3. klass  madal  3 + keskmine  3 + 
High  3 + väga kõrge  3 madal  3 + keskmine  3 + 
High  3 + väga kõrge  3 madal  3 + keskmine  3 + High  3 
+ väga kõrge  3 madal  3 + keskmine  3 + 
High  3 Jah (väga kõrge  3 ) 
Ei madal  3 + keskmine  3 + High  3 
7.3.4.2. Kui sõiduk on juba soojenenud, läbitakse käesoleva all-lisa punktis 7.3.4.1 kohaldatud WLTC faas suurima 
kiirusega.  
7.3.4.3. Alternatiivne soojendusmenetlus  
7.3.4.3.1. Sõiduki tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kasutada alternatiivset soojendusmenetlust. 
Heakskiidetud alternatiivset soojendusmenetlust võidakse kasutada samasse sõidutakistuse tüüpkonda 
kuuluvate sõidukite puhul ja see peab vastama käesoleva all-lisa punktides 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 kirjeldatud 
nõuetele.  
7.3.4.3.2. Valida tuleb vähemalt üks sõidutakistuse tüüpkonda esindav sõiduk.  
7.3.4.3.3. 7. all-lisa punkti 5 kohaselt alternatiivse soojendusmenetluse jaoks parandatud sõidutakistustegurite f  0a , f 1a ja 
f 2a abil arvutatud tsüklienergianõudlus peab olema võrdne või suurem kui iga rakendatava faasi jaoks siht- 
sõidutakistustegurite f  0 , f 1 , ja f  2 abil arvutatud tsüklienergianõudlus.  
Parandatud sõidutakistustegurid f  0a , f 1a ja f  2a arvutatakse järgmiste valemite järgi:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
kus:  
A d_alt , B  d_alt ja C  d_alt on veojõustendi seadistuse koefitsiendid pärast alternatiivset soojendusme ­
netlust;  
A d_WLTC  , B  d_WLTC  ja C  d_WLTC  on veojõustendi seadistuse koefitsiendid pärast käesoleva all-lisa punktis 
7.3.4.1 kirjeldatud WLTC soojendust ja kehtiv veojõustendi seadistus käes ­
oleva all-lisa punkti 8 kohaselt.  
7.3.4.3.4. Parandatud sõidutakistustegureid f  0a , f 1a ja f  2a tuleb kasutada üksnes käesoleva all-lisa punkti 7.3.4.3.3 
eesmärgil. Muudel eesmärkidel tuleb siht-sõidutakistusteguritena kasutada siht-sõidutakistustegureid f  0 , f 1 ja 
f 2 . 
7.3.4.3.5. Menetlust ja selle ekvivalentsust käsitlev teave tuleb esitada tüübikinnitusasutusele.ET L 175/472 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8. Veojõustendi koormuse seadistus  
8.1. Veojõustendi koormuse seadistus vabajooksu meetodi abil  
Seda meetodit rakendatakse siis, kui sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 on määratud.  
Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna puhul tuleb seda meetodit rakendada siis, kui esindava sõiduki sõiduta ­
kistus määratakse käesoleva all-lisa punktis 4.3 kirjeldatud vabajooksu meetodi abil. Siht-sõidutakistuse 
väärtused on käesoleva all-lisa punktis 5.1 kirjeldatud meetodi abil arvutatud väärtused.  
8.1.1. Koormuse algseadistus  
Koefitsiendi kontrolliga veojõustendil tuleb veojõustendi võimsuse neeldumisseadet reguleerida järgmise 
valemi juhuslike algkoefitsientidega A  d , B  d ja C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kus:  
F d on veojõustendi seatud koormus (N);  
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).  
Alljärgnevad on soovitatavad koefitsiendid koormuse algseadistuse puhul kasutamiseks:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
üheteljeliste veojõustendide puhul või  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
kaheteljeliste veojõustendide puhul, kus A  t , B  t ja C  t on siht-sõidutakistustegurid;  
b) empiirilised väärtused, nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi sõiduki seadistuse puhul.  
Hulknurkse kontrolliga veojõustendi puhul tuleb piisavad koormusväärtused iga võrdluskiiruse juures seadis ­
tada veojõustendi võimsuse neeldumisseadme järgi.  
8.1.2. Vabajooks  
Vabajooksukatse veojõustendil tuleb teha käesoleva all-lisa punktis 8.1.3.4.1 või 8.1.3.4.2 toodud menetluse 
abil ning see peab algama hiljemalt 120 sekundit pärast soojenduse lõppemist. Üksteisele järgnevaid vaba ­
jooksukatseid tuleb alustada viivitamata. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võidakse piken ­
dada soojenduse ning järk-järgult tehtavate vabajooksuukatsete vahelist aega, et tagada sõiduki õige seadistus 
vabajooksu jaoks. Tootja peab esitama tüübikinnitusasutusele tõendid lisaaja vajaduse kohta ja tõendid, et 
veojõustendi koormusseadistuse parameetreid (nt jahutusaine ja/või õli temperatuur, jõud dünamomeetril) ei 
mõjutata.  
8.1.3. Kontrollimine  
8.1.3.1. Siht-sõidutakistuse väärtus arvutatakse siht-sõidutakistusteguri, A  t , B  t ja C  t , abil iga võrdluskiiruse kohta (v  j ): 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/473
 
kus:  
A t , B  t ja C  t on vastavalt siht-sõidutakistuse parameetrid f  0 , f 1 ja f  2 ; 
F tj on siht-sõidutakistuse võrdluskiirusel v  j (N); 
v j on j. võrdluskiirus (km/h).  
8.1.3.2. Mõõdetud sõidutakistus arvutatakse järgmise valemi abil: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kus:  
F mj on mõõdetud sõidutakistus iga võrdluskiiruse v  j (N) puhul;  
TM on sõiduki katsemass (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
Δt j on kiirusele v  j vastav vabajooksu aeg (s).  
8.1.3.3. Modelleeritud sõidutakistus veojõustendil arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4 sätestatud meetodi 
kohaselt, v.a mõõtmine eri suundades, ning käesoleva all-lisa punkti 4.5 kohaselt rakendatavate paranduste 
abil, mille tulemuseks on modelleeritud sõidutakistuse kõver: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Modelleeritud sõidutakistus iga võrdluskiiruse v  j kohta määratakse järgmise valemi abil, kasutades arvutatud 
väärtusi A  s , B  s ja C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Veojõustendi koormuse seadistuse puhul võib kasutada kaht eri meetodit. Kui veojõustend kiirendab sõidukit, 
kasutatakse käesoleva all-lisa punktis 8.1.3.4.1 kirjeldatud meetodeid. Kui sõiduk kiirendab omal jõul, kasu ­
tatakse käesoleva all-lisa punktis 8.1.3.4.1 või 8.1.3.4.2 kirjeldatud meetodeid. Vähim kiirendus, mida korru ­
tatakse kiirusega, on 6 m  2 /s 3 . Sõidukitega, mis ei suuda saavutada 6 m  2 /s 3 , sõidetakse nii, et gaasipedaal on 
täielikult põhja vajutatud.  
8.1.3.4.1. Fikseeritud katse meetod  
8.1.3.4.1.1. Katsestendi tarkvara teeb kokku neli vabajooksukatset. Esimese vabajooksukatse põhjal arvutatakse koefit ­
siendid teise katse jaoks käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt. Pärast esimest vabajooksuga katset teeb 
tarkvara veel kolm vabajooksukatset fikseeritud veojõustendi seadistuse koefitsientidega, mis on määratud 
pärast esimest vabajooksukatset, või käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt reguleeritud veojõustendi seadis ­
tuse koefitsientidega.ET L 175/474 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8.1.3.4.1.2. Lõplikud dünamomeetri seadistuse koefitsiendid A, B ja C tuleb arvutada järgmiste valemite abil: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
kus:  
A t , B  t ja C  t on vastavalt siht-sõidutakistuse parameetrid f  0 , f 1 ja f  2 ; 
A sn , B  sn ja C  sn on n. katse modelleeritud sõidutakistustegurid;  
A dn , B  dn ja C  dn on n. katse dünamomeetri seadistuse koefitsiendid;  
n on vabajooksukatsete, sealhulgas esimese stabiliseerimiskatse indeks.  
8.1.3.4.2. Järkjärguline meetod  
Arvutatud jõud kindlaksmääratud kiirusvahemikes peavad olema kas kõrvalekalde ± 10 N piires pärast kahe 
järjestikuse vabajooksukatse jõudude vähimruutude regressiooni või tehakse täiendavad vabajooksukatsed 
pärast veojõustendi koormuse seadistuse reguleerimist käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt, kuni vastatakse 
kõrvalekaldele.  
8.1.4. Korrigeerimine  
Veojõustendi koormuse seadistust tuleb reguleerida järgmiste valemite kohaselt: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Seega: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
kus:  
F dj on veojõustendi algkoormus (N);  
F * 
dj on veojõustendi reguleeritud koormus (N);  
F j on reguleeritud sõidutakistus, mis on võrdne (F  sj - F  tj ) (N);  
F sj on modelleeritud sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (N); 
F tj on siht-sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (N); 
A * 
d , B  * 
d ja C  * 
d on uued veojõustendi seadistuse koefitsiendid.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/475
 
8.2. Veojõustendi koormuse seadistus pöördemomendi mõõturi meetodi abil  
Seda meetodit rakendatakse siis, kui sõidutakistusmoment määratakse käesoleva all-lisa punktis 4.4 kirjel ­
datud pöördemomendi mõõturi meetodi abil.  
Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna puhul tuleb seda meetodit rakendada siis, kui esindava sõiduki sõiduta ­
kistusmoment määratakse käesoleva all-lisa punktis 4.4 toodud pöördemomendi mõõturi meetodi abil. Siht- 
sõidutakistuse väärtused on käesoleva all-lisa punktis 5.1 toodud meetodi abil arvutatud väärtused.  
8.2.1. Koormuse algseadistus  
Koefitsiendi kontrolliga veojõustendi puhul tuleb veojõustendi võimsuse neeldumisseadme reguleerimisel 
kasutada järgmise valemi juhuslikke algkoefitsiente A  d , B  d ja C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kus:  
F d on veojõustendi seatud koormus (N);  
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).  
Koormuse algseadistuse puhul on soovitatavad järgmised koefitsiendid:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
üheteljeliste veojõustendide puhul või  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
kaheteljeliste veojõustendide puhul, kus:  
a t , b t ja c  t on siht-sõidutakistusmomendi tegurid ja  
r′ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline raadius (m); või  
b) empiirilised väärtused, nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi sõiduki seadistuse puhul.  
Hulknurkse kontrolliga veojõustendi puhul tuleb veojõustendi võimsuse neeldumisseadme suhtes seadistada 
piisavad koormusväärtused iga võrdluskiiruse juures.  
8.2.2. Rataste pöördemomendi mõõtmine  
Pöördemomendi mõõtmise katse veojõustendil tuleb teha käesoleva all-lisa punktis 4.4.2 määratletud menet ­
luse kohaselt. Pöördemomendi mõõtur(id) peab/peavad olema samasugune/samasugused nagu eelnevas maan ­
teekatses kasutatud mõõtur(id).  
8.2.3. Kontrollimine  
8.2.3.1. Siht-sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõver tuleb määrata käesoleva all-lisa punktis 4.5.5.2.1 toodud 
valemi abil ja selle võib kirjutada järgmiselt: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jET L 175/476 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8.2.3.2. Modelleeritud sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõver veojõustendil arvutatakse käesoleva all-lisa 
punktis 4.4.3 kirjeldatud meetodi ja määratud mõõtetäpsuse ning käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 kirjeldatud 
sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõvera määramise kohaselt koos käesoleva all-lisa punktis 4.5 
rakendatavate parandustega, kõik, v.a vastassuundades mõõtmine, mille tulemuseks on modelleeritud sõidu ­
takistusmomendi kõver: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Modelleeritud sõidutakistusmoment (pöördemoment) peab jääma siht-sõidutakistusmomendist kõrvalekalde 
± 10 N×r’ piiresse igas võrdluskiiruspunktis, kus r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaa ­
miline raadius meetrites.  
Kui kõrvalekalle igasuguse võrdluskiiruse juures ei vasta selles punktis kirjeldatud meetodi kriteeriumile, tuleb 
kasutada käesoleva all-lisa punktis 8.2.3.3 toodud menetlust veojõustendi koormuse seadistuse reguleerimi ­
seks.  
8.2.3.3. Korrigeerimine  
Veojõustendi koormuse seadistust tuleb reguleerida järgmise valemi abil: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
Seega: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
kus:  
F * 
dj on uus veojõustendi koormuse seadistus (N);(F  sj - F  tj ) (Nm);  
F ej on reguleeritud sõidutakistus, mis on võrdne väärtusega (F  sj -F tj ) (Nm);  
F sj on modelleeritud sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (Nm);  
F tj on siht-sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (Nm);  
A * 
d , B  * 
d ning C  * 
d on uued veojõustendi seadistuse koefitsiendid;  
r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline raadius (m);  
Käesoleva all-lisa punkte 8.2.2 ja 8.2.3 tuleb korrata.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/477
 
8.2.3.4. Veotelje (-telgede) mass, rehvi spetsifikatsioonid ja veojõustendi koormuse seadistus tuleb kanda kõikidesse 
asjaomastesse katsearuannetesse, kui käesoleva all-lisa punkti 8.2.3.2 nõue on täidetud.  
8.2.4. Sõidutakistusmomendi tegurite ülekandmine sõidutakistusteguriteks f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Kui sõiduk ei sõida vabajooksuga korduvalt ja käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.8.5 kohane vabajooksurežiim ei 
ole teostatav, tuleb arvutada tegurid f  0 , f 1 ja f  2 käesoleva all-lisa punktis 8.2.4.1.1 toodud valemite abil. Igal 
muul juhul tuleb teostada käesoleva all-lisa punktides 8.2.4.2–8.2.4.4 kirjeldatud menetlus.  
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
kus:  
c 0 , c 1 , c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud sõidutakistusmomendi tegurid (Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ); 
r on sõiduki dünaamiline rehviraadius, mille abil määratakse sõidutakistusmoment (m).  
1,02 on jõuülekandeseadme kadusid kompenseeriv ligikaudne koefitsient.  
8.2.4.1.2. Määratud f  0 , f 1 , f 2 väärtusi ei tohi kasutada veojõustendi seadistuse ega heite- või vahemiku katse puhul. Neid 
tuleb kasutada üksnes järgmistel juhtudel:  
a) vähenduse määramine, 1. all-lisa punkt 8;  
b) käiguvahetuspunktid, 2. all-lisa;  
c) CO  2 ja kütusekulu interpolatsioon, 7. all-lisa punkt 3.2.3;  
d) elektrisõidukite tulemuste arvutamine, 8. all-lisa punkt 4.  
8.2.4.2. Kui veojõustend on seadistatud kindlaksmääratud kõrvalekallete piires, tuleb veojõustendil läbi viia sõiduki 
vabajooksumenetlus, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.3. Vabajooksuajad tuleb kanda 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
8.2.4.3. Sõidutakistus F  j võrdluskiiruse v  j juures (N) tuleb määrata järgmise valemi abil:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jET L 175/478 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus:  
F j on sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (N); 
TM on sõiduki katsemass (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
Δv = 10 km/h  
Δt j on kiirusele v  j vastav vabajooksu aeg (s).  
8.2.4.4. Sõidutakistuse valemis olevad tegurid f  0 , f 1 ja f  2 tuleb arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil 
võrdluskiiruste vahemikus.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/479
 
5. all-lisa  
Katseseadmed ja kalibreerimised  
1. Katsestendi spetsifikatsioonid ja seadistused  
1.1. Jahutusventilaatori spetsifikatsioonid  
1.1.1. Sõidukile juhitakse muutuva kiirusega õhuvool. Õhuvoolu lineaarkiiruse seadepunkt puhuri väljalaskeava 
juures peab olema võrdne vastava rulli kiirusest 5 km/h suurema kiirusega. Õhuvoolu lineaarkiiruse 
kõrvalekalle puhuri väljalaskeava juures peab püsima ± 5 km/h või ± 10 % piires vastava rulli kiirusest, 
olenevalt sellest, kumb on suurem.  
1.1.2. Eelnimetatud õhuvoolu kiirus määratakse mitmes punktis mõõdetud väärtuste keskmisena ja 
mõõtepunktid määratakse järgmiselt:  
a) nelinurksete avadega ventilaatorite puhul asetsevad mõõtepunktid iga sellise ristküliku keskpunktis, 
mis saadakse, kui ventilaatori väljalaskeava kogupind jagatakse 9 pinnaks (s.o nii horisontaalselt kui 
ka vertikaalselt 3 võrdseks osaks). Keskmist pinda ei mõõdeta (vt joonis A5/1);  
Joonis A5/1  
Täisnurkse väljalaskeavaga ventilaator
  
b) ümmarguse väljalaskeavaga ventilaatorite puhul jagatakse väljalaskeava vertikaalselt, horisontaalselt ja 
45° all asetsevate joontega 8 võrdseks sektoriks. Mõõtepunktid asuvad iga sektori radiaalkeskjoonel 
(22,5°) ringi keskpunktist kahe kolmandiku raadiuse kaugusel (vt joonis A5/2).  
Joonis A5/2  
Ümmarguse väljalaskeavaga ventilaator
  
Nende mõõtmiste tegemisel ei tohi ventilaatori ees olla ühtki sõidukit ega muud takistust. Seade õhu 
lineaarkiiruse mõõtmiseks peab olema õhu väljalaskeavast 0–20 cm kaugusel.  
1.1.3. Väljavalitud ventilaatori väljalaskeava omadused peavad olema järgmised:  
a) pindala vähemalt 0,3 m  2 ; ja 
b) laius/läbimõõt vähemalt 0,8 m.ET L 175/480 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.1.4. Ventilaatori asend peab olema järgmine:  
a) alumise serva kõrgus maapinnast: umbes 20 cm;  
b) kaugus sõiduki esiosast: ligikaudu 30 cm.  
1.1.5. Jahutusventilaatori kõrgust ja asukohta sõiduki laiuse suhtes võib tootja taotlusel ning tüübikinnitus ­
asutuse nõusolekul muuta.  
1.1.6. Käesoleva all-lisa punktis 1.1.5 kirjeldatud juhtudel kantakse jahutusventilaatori asukoht (kõrgus ja 
kaugus) kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse ning seda kasutatakse edasistes katsetes.  
2. Veojõustend  
2.1. Üldnõuded  
2.1.1. Dünamomeeter peab suutmamodelleerida sõidutakistust ja koormuskõvera kuju saab muuta kolme 
sõidutakistusteguri muutmise kaudu.  
2.1.2. Veojõustendil võib olla üks või kaks rulli. Kahe rulliga veojõustendi kasutamise korral peavad rullid 
olema püsivalt ühendatud või käitatakse eesmise rulli abil otseselt või kaudselt inertsmasse ja võimsuse 
neeldumisseadet.  
2.2. Erinõuded  
Järgmised erinõuded on seotud veojõustendi tootja spetsifikatsioonidega.  
2.2.1. Rulli viskumistolerants peab olema vähem kui 0,25 mm kõikides mõõtekohtades.  
2.2.2. Rulli läbimõõt peab jääma kindlaksmääratud nimiväärtusest ± 1,0 mm piiresse kõikides mõõtekohtades.  
2.2.3. Dünamomeetril peab olema aja mõõtmissüsteem, mida kasutatakse kiirenduste määramisel ja sõiduki/ 
dünamomeetri vabajooksu aegade mõõtmisel. Selle aja mõõtmissüsteemi täpsus peab olema vähemalt 
± 0,001 %. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel.  
2.2.4. Dünanomeetril peab olema kiirusmõõtmissüsteem, mille täpsus on vähemalt ± 0,080 km/h. Seda tuleb 
kontrollida esialgsel paigaldamisel.  
2.2.5. Dünamomeetri reageerimisaeg (90 % reageerimine veojõu muutusele) peab olema alla 100 ms ja hetke ­
kiirendused vähemalt 3 m/s  2 . Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel ja pärast põhjalikku hooldust.  
2.2.6. Dünamomeetri alginertsi määrab dünamomeetri tootja ning see kinnitatakse ± 0,5 % piires iga mõõdetud 
alginertsi puhul ja ± 0,2 % piires püsiva kiirenduse, aeglustamise ja jõu juures tehtud katsete põhjal 
dünaamiliselt tuletatud aritmeetilise keskmise väärtuse suhtes.  
2.2.7. Rulli kiirust mõõdetakse sagedusega vähemalt 1 Hz.  
2.3. Täiendavad erinõuded nelikveorežiimis (4WD) katsetatavatele sõidukitele mõeldud veojõustendide puhul  
2.3.1. 4WD kontrollisüsteem tuleb konstrueerida selliselt, et WLTC tsüklit läbiva sõiduki katsetamisel on 
täidetud järgmised nõuded.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/481
 
2.3.1.1. Sõidutakistuse simulatsiooni tuleb rakendada selliselt, et kasutamine 4WD režiimis tekitab samasugused 
jõud, millega puututaks kokku sõitmisel siledal, kuival ja tasasel teekattel.  
2.3.1.2. Esialgsel paigaldamisel ja pärast põhjalikku hooldust peavad olema täidetud käesoleva all-lisa punkti 
2.3.1.2.1 ja punkti 2.3.1.2.2 või 2.3.1.2.3 nõuded. Esi- ja tagarullide kiiruse erinevust hinnatakse 
miinimumsagedusega 20 Hz kogutud rulli kiiruse andmete suhtes ühesekundilise liikuva keskmise filtri 
rakendamise teel.  
2.3.1.2.1. Esi- ja tagarulli läbitud vahemaa erinevus peab olema alla 0,2 % WLTC käigus läbitud vahemaast. 
Absoluutarv tuleb lisada WLTC käigus läbitud vahemaa koguerinevuse arvutusse.  
2.3.1.2.2. Esi- ja tagarulli läbitud vahemaa erinevus peab olema alla 0,1 m 200 ms jooksul.  
2.3.1.2.3. Kõikide rullide kiiruste erinevus peab jääma +/– 0,16 km/h piiresse.  
2.4. Veojõustendi kalibreerimine  
2.4.1. Jõu mõõtmissüsteem  
Jõuanduri täpsus ja lineaarsus peavad olema vähemalt ± 10 N kõikide mõõdetud sammude puhul. Seda 
tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel, pärast põhjalikku hooldust ja 370 päeva jooksul enne katseta ­
mist.  
2.4.2. Dünamomeetri parasiitse kao kalibreerimine  
Dünamomeetri parasiitseid kadusid tuleb mõõta ja ajakohastada, kui mõõdetud väärtus erineb praegusest 
kaokõverast rohkem kui 9,0 N võrra. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel, pärast põhjalikku 
hooldust ja 35 päeva jooksul enne katsetamist.  
2.4.3. Sõidutakistuse simulatsiooni kontrollimine ilma sõidukita  
Dünamomeetri toimivust tuleb kontrollida koormamata vabajooksukatse tegemise teel esialgsel paigal ­
damisel, pärast põhjalikku hooldust ja 7 päeva jooksul enne katsetamist. Vabajooksu jõuvea aritmeetiline 
keskmine peab igas võrdluskiiruspunktis olema alla 10 N või 2 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.  
3. Heitgaasilahjendussüsteem  
3.1. Süsteemi spetsifikatsioon  
3.1.1. Ülevaade  
3.1.1.1. Kasutatakse täisvoolu heitgaasilahjendussüsteemi. Sõiduki koguheidet tuleb pidevalt lahjendada välis ­
õhuga kontrollitud tingimustes püsimahuproovi võtmise seadme abil. Võidakse kasutada kriitilise 
voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või mitut kõrvuti paigutatud kriitilise voolurežiimiga Venturi toru, 
mahtpumpa (PDP), allahelikiirusega Venturi toru (SSV) või ultraheli-voolumõõturit (UFM). Heitgaaside ja 
lahjendusõhu segu kogumaht mõõdetakse ning analüüsimiseks kogutakse selle mahu suhtes püsivalt 
proportsionaalne proov. Heitgaasiühendite kogused määratakse proovis leiduva kontsentratsiooni põhjal, 
mida korrigeeritakse nende vastava lahjendusõhu sisalduse ja katseperioodi kogu vooluhulga suhtes.  
3.1.1.2. Heitgaasilahjendussüsteem koosneb ülekandetorust, segamisseadmest ja lahjendustunnelist, lahjendusõhu 
konditsioneerimisseadmest, imiseadmest ning voolumõõturist. Proovivõtturid tuleb paigaldada lahjendus ­
tunnelisse, nagu on sätestatud käesoleva all-lisa punktides 4.1, 4.2 ja 4.3.  
3.1.1.3. Käesoleva all-lisa punktis 3.1.1.2 nimetatud segamisseade on anum (näiteks selline, nagu on kujutatud 
joonisel A5/3), milles sõiduki heitgaasid ja lahjendusõhk segunevad, moodustades proovivõtukohas 
homogeense segu.ET L 175/482 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2. Üldnõuded  
3.2.1. Sõiduki heitgaase lahjendatakse piisava koguse välisõhuga, et vältida vee kondenseerumist proovivõtu- ja 
mõõtesüsteemis kõigi katse käigus esineda võivate tingimuste puhul.  
3.2.2. Õhu ja heitgaasi segu peab proovivõtturi asukohas olema homogeenne (vt käesoleva all-lisa punkt 3.3.3). 
Proovivõtturid peavad võtma lahjendatud heitgaasidest representatiivsed proovid.  
3.2.3. Süsteem peab võimaldama mõõta lahjendatud heitgaaside üldmahtu.  
3.2.4. Proovivõtusüsteem peab olema gaasitihe. Muutuval lahjendamisel põhineva proovivõtusüsteemi ehitus ja 
materjalid peavad olema sellised, et need ei mõjuta ühendi kontsentratsiooni lahjendatud heitgaasis. Kui 
süsteemi mõni komponent (soojusvaheti, tsüklonseparaator, imiseade vms) muudab heitgaasiühendite 
kontsentratsiooni ning süstemaatilist viga ei ole võimalik parandada, võetakse vastava ühendi proov 
asjaomasest komponendist ülesvoolu.  
3.2.5. Kõik lahjendussüsteemi osad, mis puutuvad kokku lahjendamata ja lahjendatud heitgaasiga, peavad olema 
konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine või muutumine on võimalikult vähene. Kõik osad 
peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need 
peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.  
3.2.6. Kui katsetatav sõiduk on varustatud mitmeharulise väljalasketoruga, ühendatakse ühendustorud omavahel 
võimalikult sõiduki lähedal, häirimata seejuures nende tööd.  
3.3. Erinõuded  
3.3.1. Ühendus sõiduki väljalaskesüsteemiga  
3.3.1.1. Ühendustoru alguseks on sõiduki summutitoru väljalaskeava. Ühendustoru lõpuks on proovivõtupunkt 
või esimene lahjenduspunkt.  
Mitme summutitoruga konfiguratsiooni puhul, kus kõik summutitorud on omavahel ühendatud, on 
ühendustoru alguseks viimane liitekoht, kust kõik summutitorud on omavahel ühendatud. Sel juhul 
võib või ei pruugi summutitoru väljalaskeava ja ühendustoru alguse vaheline toru olla isoleeritud või 
kuumutatud.  
3.3.1.2. Sõiduki ja lahjendussüsteemi vaheline ühendustoru peab olema konstrueeritud nii, et soojuskadu oleks 
minimaalne.  
3.3.1.3. Ühendustoru peab vastama järgmistele nõuetele:  
a) selle pikkus peab olema alla 3,6 m või soojusisolatsiooniga toru puhul alla 6,1 m. Toru sisediameeter 
ei tohi olla suurem kui 105 mm; isoleermaterjali paksus peab olema vähemalt 25 mm ja soojusjuh ­
tivus ei tohi olla suurem kui 0,1 W/m  –1 K –1 400 °C juures. Teise võimalusena võib toru kuumutada 
kastepunktist kõrgema temperatuurini. Võidakse eeldada, et see saavutatakse toru kuumutamisel 
temperatuurini 70 °C;  
b) see ei tohi muuta katsetatava sõiduki süsteemiga ühendamata väljalasketorudes mõõdetud staatilist 
rõhku kiirusel 50 km/h rohkem kui ± 0,75 kPa võrra või kogu katse vältel rohkem kui ± 1,25 kPa 
võrra. Rõhku mõõdetakse väljalasketorus või sama läbimõõduga pikendustorus toruotsale võimalikult 
lähedal. Proovivõtusüsteemi, mis on suuteline hoidma staatilist rõhku täpsusega ± 0,25 kPa, võidakse 
kasutada juhul, kui sõiduki tootja esitab tüübikinnitusasutusele kirjaliku taotluse, milles ta põhjendab 
väiksema lubatud hälbe kasutamise vajalikkust;  
c) ükski ühendustoru komponent ei tohi olla materjalist, mis võib mõjutada heitgaasi gaasiliste või 
tahkete ainete koostist. Et vältida osakeste tekkimist elastomeerühendustest, peavad kasutatavad elas ­
tomeerid olema termiliselt võimalikult püsivad ja heitgaasiga võimalikult vähe kokku puutuma. 
Sõiduki väljalaskeava ja ühendustoru ühendamiseks ei soovitata kasutada elastomeerühendusi.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/483
 
3.3.2. Lahjendusõhu konditsioneerimine  
3.3.2.1. Heitgaasi esmaseks lahjendamiseks püsimahuproovivõtutunnelis (CVS-tunnelis) kasutatav lahjendusõhk 
lastakse läbi filtreeriva materjali, mis suudab vähendada filtrit kõige kergemini läbiva suurusega osakeste 
hulka ≤ 99,95 %, või läbi filtri, mille klass on standardi EN 1822:2009 järgi vähemalt H13. See vastab 
HEPA-filtri (High Efficiency Particulate Air) spetsifikatsioonile. Soovi korral võib juhtida lahjendusõhu läbi 
puusöekihi, enne kui see HEPA-filtrisse juhitakse. Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasuta ­
takse) on soovitatav paigaldada lisaks jämeosakeste filter.  
3.3.2.2. Tootja taotluse korral võetakse heade inseneritavade kohaselt lahjendusõhu proov tunneli tahkete 
osakeste fooni määramiseks, mis seejärel lahutatakse lahjendatud heitgaasis mõõdetud väärtustest. Vt 
6. all-lisa punkt 1.2.1.3.  
3.3.3. Lahjendustunnel  
3.3.3.1. Nähakse ette võimalused sõiduki heitgaasi ja lahjendusõhu segamiseks. Kasutada võib segamisseadet.  
3.3.3.2. Segu homogeensus proovivõtturi asukoha mis tahes ristlõikel ei tohi erineda rohkem kui ± 2 % nende 
väärtuste keskmisest, mis on saadud vähemalt viiest punktist, mis asuvad gaasivoolu ristlõike diameetril 
üksteisest võrdsel kaugusel.  
3.3.3.3.. Tahkete osakeste massi ja tahkete osakeste arvu proovivõtuks kasutatakse lahjendustunnelit, mis:  
a) koosneb elektrit juhtivast materjalist sirgest torust, mis on maandatud;  
b) tekitab turbulentse voolu (Reynoldsi arv ≥ 4 000) ning on piisavalt pikk, et heitmed ja lahjendusõhk 
saaksid täielikult seguneda;  
c) on läbimõõduga vähemalt 200 mm;  
d) võib olla isoleeritud ja/või kuumutatud.  
3.3.4. Imiseade  
3.3.4.1. See seade võib töötada mitmel kindlaksmääratud kiirusel, et tagada piisav gaasivool vee kondenseerumise 
ärahoidmiseks. See tulemus saadakse, kui vool on kas:  
a) sõidutsükli kiirendusperioodidel tekkivast maksimaalsest heitgaasivoolust kaks korda suurem või  
b) piisav tagamaks, et CO  2 kontsentratsioon lahjendatud heitmete kogumiskotis on bensiini ja diislikü ­
tuse puhul alla 3 mahuprotsendi, vedelgaasi puhul alla 2,2 mahuprotsendi ning maagaasi/biometaani 
puhul alla 1,5 mahuprotsendi.  
3.3.4.2. Käesoleva all-lisa punkti 3.3.4.1 nõuetele vastavus ei pruugi olla vajalik, kui CVS-süsteem on loodud 
takistama kondenseerumist selliste meetoditega või meetodite kombinatsiooniga nagu:  
a) veesisalduse vähendamine lahjendusõhus (lahjendusõhu kuivatamine);  
b) CVSi lahjendusõhu ja kõikide komponentide kuumutamine kuni lahjendatud heitgaaside voolu 
mõõteseadmeni ja teise võimalusena kottidega proovivõtusüsteemini, mis sisaldab proovivõtukotte 
ning ka kottide kontsentratsioonide mõõtmiseks mõeldud süsteemi.  
Sellistel juhtudel on CVS-voolukiiruse valik katse jaoks põhjendatud, näidates, et vee kondenseerumist ei 
saa toimuda üheski kohas CVS-, kottidega proovivõtu- ja analüütilises süsteemis.ET L 175/484 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.3.5. Mahu mõõtmine esmase lahjendamise süsteemis  
3.3.5.1. Püsimahuproovi võtmise seadmega kogutud lahjendatud heitgaasi üldmahu mõõtmiseks kasutatava 
meetodi puhul peab mõõtmistäpsus kõikides töötingimustes olema ± 2 %. Kui seade ei suuda kompen ­
seerida heitgaaside ja lahjendusõhu segu temperatuuri muutusi mõõtepunktis, tuleb kasutada soojusva ­
hetit, et temperatuur püsiks ± 6 °C piires kindlaksmääratud töötemperatuurist PDP CVSi, ± 11 °C CFV 
CVSi, ± 6 °C UFM CVSi ja ± 11 °C SSV CVSi puhul.  
3.3.5.2. Vajaduse korral võib mahumõõteseadme kaitseks kasutada nt tsüklonit, jämefiltrit jms.  
3.3.5.3. Temperatuuriandur peab olema paigaldatud vahetult enne mahumõõteseadet. Temperatuurianduri täpsus 
ja kordustäpsus peab olema ± 1 °C ning selle reageerimisaeg 62 % juures antud temperatuurimuutusest 
peab olema 0,1 s (silikoonõlis mõõdetud väärtus).  
3.3.5.4. Rõhu erinevus atmosfäärirõhust registreeritakse mahumõõteseadmest ülesvoolu ja vajaduse korral alla ­
voolu.  
3.3.5.5. Rõhu mõõtmisel peab kordustäpsus ja täpsus olema kogu katse vältel ± 0,4 kPa. Vt tabel A5/5.  
3.3.6. Soovitatava süsteemi kirjeldus  
Joonisel A5/3 on skemaatiliselt kujutatud heitgaaside lahjendussüsteeme, mis vastavad käesoleva all-lisa 
nõuetele.  
Soovitatavad on järgmised komponendid:  
a) lahjendusõhufilter, mida võidakse vajaduse korral eelkuumutada. Filter koosneb järgmistest järjestikku 
paigutatud filtritest: aktiivsöefilter (sisselaskel; ei ole kohustuslik) ja HEPA-filter (väljalaskel). Enne 
HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada täiendav jämeosakeste 
filter. Söefiltri otstarve on vähendada ja stabiliseerida välisõhust pärit süsivesinike kontsentratsiooni 
lahjendusõhus;  
b) ühendustoru, mille kaudu viiakse sõiduki heitgaasid lahjendustunnelisse;  
c) valikuline soojusvaheti, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 3.3.5.1;  
d) segamisseade, kus heitgaas ja õhk segatakse homogeenselt ning mis võib asetseda sõiduki läheduses, 
nii et ühendustoru oleks võimalikult lühike;  
e) lahjendustunnel, kust võetakse tahkete osakeste proovid;  
f) mõõtesüsteemi kaitseks võib kasutada nt tsüklonit, jämeosakeste filtrit jms;  
g) imiseade, mille võimsus on piisav lahjendatud heitgaasi üldkoguse käitlemiseks.  
Nende jooniste täpne järgimine ei ole vajalik. Lisateabe hankimiseks ja eri osade talitluse juhtimiseks võib 
kasutada täiendavaid komponente, näiteks eri seadmeid, ventiile, solenoide ja lüliteid.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/485
 
Joonis A5/3  
Heitgaaside lahjendussüsteem
  
3.3.6.1. Mahtpump (PDP)  
3.3.6.1.1. Mahtpumbaga (PDP) täisvoolu heitmelahjendussüsteem vastab käesoleva all-lisa nõuetele, kasutades 
püsival temperatuuril ja rõhul pumpa läbiva gaasihulga mõõtmise meetodit. Üldmaht määratakse kalib ­
reeritud mahtpumba pöörete arvu lugemise teel. Proportsionaalse proovi saamiseks võetakse proov 
püsival voolukiirusel pumba, voolumõõturi ja voolu reguleerimise ventiili abil.  
3.3.6.2. Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV)  
3.3.6.2.1. CFV kasutamine täisvoolu heitmelahjendussüsteemis tugineb kriitilise voolu põhimõtetele voolumehaa ­
nikas. Heitgaasi ja lahjendusõhu muutuva segu voolukiirust hoitakse helikiirusel, mis on võrdeline gaasi 
temperatuuri ruutjuurega. Vooluhulka mõõdetakse, arvutatakse ja integreeritakse katse vältel pidevalt.  
3.3.6.2.2. Täiendava kriitilise voolu Venturi toru kasutamine tagab lahjendustunnelist võetavate gaasiproovide 
proportsionaalsuse. Kuna rõhk ja temperatuur on mõlema Venturi toru sisselaskeava juures samad, on 
proovivõtmiseks kõrvalejuhitud gaasivoolu maht proportsionaalne lahjendatud heitgaasisegu üldmahuga 
ning käesoleva all-lisa nõuded on seega täidetud.  
3.3.6.2.3. CFV mõõtetoru lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmiseks;  
3.3.6.3. allahelikiirusega Venturi toru (SSV)  
3.3.6.3.1. SSV kasutamine (joonis A5/4) täisvoolu heitmelahjendussüsteemis tugineb voolumehaanika põhimõte ­
tele. Lahjendusõhu ja heitgaasi muutuva segu voolukiirust hoitakse allahelikiirusel, mis arvutatakse alla ­
helikiirusega Venturi toru füüsiliste mõõtmete ning Venturi toru sisselaskeava juures mõõdetud abso ­
luutse temperatuuri (T) ja rõhu (P) ning Venturi toru ahendi juures mõõdetud rõhu põhjal. Vooluhulka 
mõõdetakse, arvutatakse ja integreeritakse katse vältel pidevalt.  
3.3.6.3.2. SSV mõõdab lahjendatud heitgaasi vooluhulka.ET L 175/486 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A5/4  
Allahelikiirusega Venturi toru (SSV) skeem
  
3.3.6.4. Ultraheli-voolumõõtur (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM mõõdab lahjendatud heitgaasi kiirust CVS torustikus ultrahelivoolu tuvastamise põhimõttel toru 
sisse paigaldatud ultrahelisaatjate/-vastuvõtjate paari või mitme paari abil, nagu on kujutatud joonisel 
A5/5. Voolava gaasi kiirus määratakse selle aja erinevuse põhjal, mis on vajalik ultrahelisignaali saatjast 
vastuvõtjasse üles- ja allavoolu liikumiseks. Gaasi kiirus muudetakse tavaliseks voolu mahtkiiruseks toru 
läbimõõdu kalibreerimisteguri abil koos lahjendatud heitgaasi temperatuuri ja absoluutrõhu reaalajas 
korrigeerimisega.  
3.3.6.4.2. Süsteemi komponentide hulka kuuluvad:  
a) kiiruskontrolliga imiseade, vooluventiil või muu CVS-vooluhulga seadistamise ja ka tavatingimustes 
püsiva mahulise vooluhulga säilitamise meetod;  
b) UFM;  
c) voolu korrigeerimiseks nõutavad temperatuuri ja rõhu (T ja P) mõõtmise seadmed;  
d) valikuline soojusvaheti UFMi suunatud lahjendatud heitgaasi temperatuuri kontrollimiseks. Kui soojus ­
vaheti on paigaldatud, peab see olema suuteline kontrollima lahjendatud heitgaaside temperatuuri 
vastavalt käesoleva all-lisa punktile 3.3.5.1. Kogu katse käigus peab imiseadmest vahetult ülesvoolu 
olevas punktis mõõdetud õhu ja heitgaaside segu temperatuur jääma katse töötemperatuuri aritmee ­
tilisest keskmisest ± 6 °C piiresse.  
Joonis A5/5  
Ultraheli-voolumõõturi (UFM) skeem
  
3.3.6.4.3. UFM-tüüpi CVS-süsteemi konstrueerimise ja kasutamise suhtes kohaldatakse järgmiseid tingimusi:  
a) lahjendatud heitgaaside kiiruse Reynoldsi arv peab olema suurem kui 4 000, et säilitada püsivat 
turbulentset voolu enne ultraheli-voolumõõturit;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/487
 
b) ultraheli-voolumõõtur tuleb paigaldada püsiva läbimõõduga torru, mille pikkus ülesvoolu on 
10kordne siseläbimõõt ja allavoolu 5kordne läbimõõt;  
c) lahjendatud heitgaaside temperatuuriandur (T) tuleb paigaldada vahetult enne ultraheli-voolumõõturit. 
Temperatuurianduri mõõtetäpsus ja kordustäpsus peab olema ± 1 °C ning selle reageerimisaeg 62 % 
juures antud temperatuurimuutusest peab olema 0,1 s (silikoonõlis mõõdetud väärtus);  
d) lahjendatud heitgaaside absoluutrõhku (P) tuleb mõõta vahetult enne ultraheli-voolumõõturit, et see 
oleks ± 0,3 kPa piires;  
e) kui soojusvahetit ei ole ultraheli-voolumõõturist ülesvoolu paigaldatud, tuleb lahjendatud heitgaaside 
vooluhulka, mida on tavatingimuste järgi korrigeeritud, hoida püsival tasemel katse käigus. See 
võidakse saavutada imiseadme ja vooluventiili kontrollimise või muu meetodi abil.  
3.4. Püsimahuproovisüsteemi (CVS-süsteemi) kalibreerimine  
3.4.1. Üldnõuded  
3.4.1.1. Püsimahuproovisüsteemi (CVS-süsteemi) kalibreeritakse täpse voolumõõturi ja piiramisseadme abil tabelis 
A5/4 toodud intervallidega. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetakse erinevatel rõhu väärtustel, samuti 
registreeritakse süsteemi kontrollparameetrid ja seostatakse need vooluga. Kasutatakse dünaamilist 
voolumõõturit (nt kalibreeritud Venturi toru, laminaarvoolu element (LFE), kalibreeritud turbiinmõõtur), 
mis võimaldab teha mõõtmisi püsimahuproovi võtmisel esinevate suurte voolukiiruste juures. Seadme 
sertifitseeritud täpsus peab olema vastavuses heakskiidetud siseriikliku või rahvusvahelise standardiga.  
3.4.1.2. Järgmistes punktides kirjeldatakse PDP-, CFV-, SSV- ja UFM-seadmete kalibreerimismeetodeid, mille puhul 
kasutatakse piisavalt täpset laminaarvoolumõõturit, ning ühtlasi kontrollitakse statistiliselt kalibreerimis ­
tulemuste kehtivust.  
3.4.2. Mahtpumba (PDP) kalibreerimine  
3.4.2.1. Järgnevas kalibreerimise kirjelduses käsitletakse kalibreerimiseks vajalikke seadmeid, katsekonfiguratsiooni 
ja mitmesuguseid CVS-pumba voolukiiruse määramiseks mõõdetavaid parameetreid. Kõik pumbaga 
seotud parameetrid mõõdetakse samal ajal pumbaga jadaühenduses oleva voolumõõturiga seotud para ­
meetritega. Arvutatud voolukiirus (m  3 /min pumba sisselaskeava juures mõõdetud absoluutsel rõhul ja 
temperatuuril) seatakse sõltuvusse korrelatsioonifunktsioonist, mis hõlmab pumba asjaomaseid parameet ­
reid. Seejärel koostatakse pumba vooluhulga ja korrelatsioonifunktsiooni vahelist seost väljendav lineaar ­
võrrand. Kui CVS-süsteem töötab mitmel kiirusel, tehakse kalibreerimine kõigi kasutatavate tööpiirkon ­
dade puhul.  
3.4.2.2. See kalibreerimine põhineb pumba ja voolumõõturite voolukiirust igas punktis ühendavate parameetrite 
absoluutväärtuse mõõtmisel. Kalibreerimiskõvera täpsuse ja terviklikkuse tagamiseks järgitakse järgmiseid 
tingimusi:  
3.4.2.2.1. Pumbarõhkusid ei mõõdeta mitte pumba sisse- ja väljalaskeavadega ühendatud torudes, vaid pumba 
enese rõhumõõtekohtade kaudu. Pumba ajami kaane ülemise ja alumise osa keskele tehtud rõhumõõ ­
tekohtades mõjub tegelik pumbasisene rõhk ning seega kajastavad need absoluutse rõhu erinevusi.  
3.4.2.2.2. Kalibreerimise ajal hoitakse temperatuuri konstantsena. Laminaarne voolumõõtur on sisselaskeava juures 
aset leidvate temperatuurikõikumiste suhtes tundlik ja see põhjustab mõõdetud väärtuse hajumist. 
Temperatuuri astmelised muutused ± 1 °C on vastuvõetavad, kuivõrd need toimuvad mitmeminutilise 
ajavahemiku jooksul.  
3.4.2.2.3. Voolumõõturi ja CVS-pumba vahelised ühendused ei tohi lekkida.  
3.4.2.3. Heitekatse ajal kasutatakse mõõdetud pumbaparameetreid voolukiiruse arvutamiseks kalibreerimisvõr ­
randi alusel.ET L 175/488 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.4.2.4. Käesoleva all-lisa joonisel A5/6 on esitatud kalibreerimiskonfiguratsiooni näide. Variatsioonid on lubatud 
juhul, kui tüübikinnitusasutus on need heaks kiitnud, sest need tagavad võrreldava täpsuse. Kui kasuta ­
takse joonisel A5/6 esitatud konfiguratsiooni, peab järgmiste näitajate täpsus jääma allpool sätestatud 
piiridesse:  
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa  
ümbritseva õhu temperatuur, T ± 0,2 K  
õhutemperatuur LFE juures (ETI) ± 0,15 K  
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa  
õhutemperatuur CVS-pumba sisselaskeava juures (PTI) ± 0,2 K  
õhutemperatuur CVS-pumba väljalaskeava juures (PTO) ± 0,2 K  
hõrendus CVS-pumba sisselaskeava juures (PPI) ± 0,22 kPa  
surve CVS-pumba väljalaskeava juures (PPO) ± 0,22 kPa  
pumba pöörete arv katseperioodi vältel (n) n ± 1 min  –1 
katse algusest möödunud aeg (vähemalt 250 s) (t) ± 0,1 s  
Joonis A5/6  
Mahtpumba kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.2.5. Kui süsteem on joonisel A5/6 näidatud viisil ühendatud, seatakse piiramisseade lõpuni avatud asendisse 
ning lastakse CVS-pumbal enne kalibreerimise alustamist 20 minutit töötada.  
3.4.2.5.1. Piiramisseadme ventiil seatakse uuesti voolu piiravasse asendisse, reguleerides seda järk-järgult pumba 
sisselaskeava juures tekkiva hõrenduse suurendamiseks (umbes 1 kPa kaupa) selliselt, et kalibreerimiseks 
saadakse kokku vähemalt kuus andmepunkti. Süsteemil lastakse kolme minuti vältel stabiliseeruda ja 
seejärel korratakse andmekogumist.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/489
 
3.4.2.5.2. Õhu voolukiirus Q  s igas katsepunktis arvutatakse tootja ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete 
põhjal ja väljendatakse standardkujul m  3 /min.  
3.4.2.5.3. Seejärel arvutatakse õhu voolukiirus ümber pumba voolukiiruseks V  0 kuupmeetrites pöörde kohta 
pumba sisselaskeava juures mõõdetud absoluutsel temperatuuril ja rõhul,  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
kus:  
V 0 on pumba voolukiirus väärtustel T  p ja P  p (m 3 /pööre);  
Q s on õhu voolukiirus väärtustel 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C), m  3 /min;  
T p on temperatuur pumba sisselaskeava juures (Kelvin (K));  
P p on absoluutne rõhk pumba sisselaskeava juures (kPa);  
n on pumba pöörlemiskiirus (min  –1 ). 
3.4.2.5.4. Pumba pöörlemiskiirusest tulenevate rõhukõikumiste ning pumba nihkemäära vastastikuse mõju 
kompenseerimiseks arvutatakse pumba pöörlemiskiiruse x  0 , pumba sisse- ja väljalaskeava juures 
mõõdetud rõhkude vahe ning pumba absoluutse väljalaskerõhu vaheline korrelatsioonifunktsioon n 
järgmiselt:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
kus:  
x 0 on korrelatsioonifunktsioon;  
ΔP p on pumba sisse- ja väljalaskeava juures mõõdetud rõhkude vahe (kPa);  
P e on absoluutne väljalaskerõhk (PPO + P  b ) (kPa).  
Vähimruutude meetodi lineaarse kohanduse rakendamisel saadakse järgmised kalibreerimisvõrrandid:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
kus B ja M on tõusud ning A ja D  0 joonte lõikepunktid.  
3.4.2.6. Kui CVS-süsteem töötab mitmel kiirusel, kalibreeritakse seade igal kasutataval kiirusel. Pumba erinevatele 
voolukiirustele vastavad kalibreerimiskõverad peavad olema ligikaudu paralleelsed ning lõikepunktide 
väärtused D  0 peavad pumba voolukiiruse vähenedes kasvama.  
3.4.2.7. Valemi abil arvutatud väärtused peavad vastama mõõdetud V  0 väärtustele täpsusega ± 0,5 %. Suuruse M 
väärtus on iga pumba puhul erinev. Kalibreerimine tehakse esialgsel paigaldamisel ja pärast põhjalikku 
hooldust.ET L 175/490 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.4.3. Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimine  
3.4.3.1. CFV kalibreerimisel võetakse aluseks kriitilise voolu Venturi toru võrrand:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
kus:  
Q s on voolukiirus (m  3 /min);  
K v on kalibreerimiskoefitsient;  
P on absoluutne rõhk (kPa);  
T on absoluutne temperatuur (Kelvin (K)).  
Gaasi voolukiirust väljendatakse sisselaskerõhu ja temperatuuri funktsioonina.  
Rõhu, temperatuuri ja õhu voolukiiruse mõõdetud väärtustele vastava kalibreerimiskoefitsiendi väärtus 
määratakse käesoleva all-lisa punktides 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 kirjeldatud kalibreerimisega.  
3.4.3.2. Kriitilise voolu Venturi toru vooluhulga kalibreerimiseks tuleb teha mõõtmised, kusjuures järgmiste 
näitajate kordustäpsus peab jääma allpool sätestatud piiridesse:  
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa,  
õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI) ± 0,15 K,  
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa,  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa,  
õhu voolukiirus (Q  s ) ± 0,5 protsenti,  
hõrendus CVS-sisselaskeava juures (PPI) ± 0,02 kPa,  
temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Seadmed tuleb paigaldada joonisel A5/7 toodud skeemi kohaselt ja veenduda, et lekked puuduvad. 
Lekked voolumõõturi ja kriitilise voolu Venturi toru vahel mõjutavad oluliselt kalibreerimistäpsust 
ning seepärast tuleks neid vältida.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/491
 
Joonis A5/7  
CFV kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.3.3.1. Voolu piiramisseade seatakse lõpuni avatud asendisse, imiseade lülitatakse sisse ja süsteemil lastakse 
stabiliseeruda. Kogutakse kokku kõikide seadmete näidud.  
3.4.3.3.2. Voolu piiramisseadme asendit varieeritakse ja Venturi toru kriitilise voolu piirkonna ulatuses registree ­
ritakse vähemalt kaheksa näitu.  
3.4.3.3.3. Kalibreerimise käigus registreeritud andmeid kasutatakse järgmistes arvutustes.  
3.4.3.3.3.1. Õhu voolukiirus (Q  s ) igas katsepunktis arvutatakse tootja ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete 
põhjal.  
Kalibreerimiskoefitsiendi väärtused arvutatakse iga katsepunkti jaoks järgmise võrrandi abil:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
kus:  
Q s on voolukiirus (m  3 /min) väärtusel 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa;  
T v on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, Kelvin (K);  
P v on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures (kPa).ET L 175/492 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.4.3.3.3.2. K  v esitatakse Venturi toru sisselaskerõhu P  v funktsioonina. Helikiirusele vastava voolukiiruse korral on K  v 
väärtus suhteliselt konstantne. Rõhu langedes (vaakumi suurenedes) voolutõkestus Venturi torus kaob 
ning K  v väheneb. Neid K  v väärtusi ei kasutata edasistes arvutustes.  
3.4.3.3.3.3. Vähemalt kaheksa punkti puhul, mis asuvad kriitilises piirkonnas, arvutatakse aritmeetiline keskmine K  v 
ja standardhälve.  
3.4.3.3.3.4. Kui standardhälve ületab 0,3 % aritmeetilisest keskmisest K  v , tuleb seda korrigeerida.  
3.4.4. Allahelikiiruse Venturi toru (SSV) kalibreerimine  
3.4.4.1. SSV kalibreerimine põhineb allahelikiiruse Venturi toru vooluhulga valemil. Gaasivool on sisselaskeava 
rõhu ja temperatuuri ning SSV sissevooluava ja ahendi vahelise rõhulanguse funktsioon.  
3.4.4.2. Andmete analüüs  
3.4.4.2.1. Õhuvoolu kiirust (Q  ssv ) iga piiriku asendi puhul (vähemalt 16 asendit) arvutatakse tootja ettenähtud 
meetodil voolumõõturi andmete põhjal standardühikutes (m  3 /s). Vooluhulgategur (C  d ) iga seadistuse 
kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmise valemi abil:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
kus:  
Q SSV on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, Kelvin (K);  
d V on SSV ahendi diameeter, m;  
r p on absoluutsete staatiliste rõhkude suhe SSV ahendi ja sissevooluava juures,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D on SSV ahendi diameetri d  V ja sisselasketoru sisediameetri D suhe;  
C d on SSV vooluhulgategur;  
p p on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa.  
Allahelikiirusega voo vooluhulgale vastava vahemiku kindlaksmääramiseks koostatakse graafik C  d ja 
Reynoldsi arvu Re vahelise sõltuvuse kohta SSV ahendis. Reynoldsi arv SSV ahendis arvutatakse järgmise 
valemiga:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
kus:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 on 25,55152 SI-süsteemis,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/493
 
Q ssv on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v on SSV ahendi diameeter, m;  
μ on gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms;  
b on 1,458 × 10  6 (empiiriline konstant), kg/ms K  0,5 ; 
S on 110,4 (empiiriline konstant), Kelvin (K).  
3.4.4.2.2. Kuna Q  SSV on Re valemis lähtesuuruseks, tuleb arvutusi alustada Venturi toru kalibreerimisel alglähen ­
ditest Q  SSV või C  d väärtuste kohta ja arvutusi korratakse, kuni saadakse Q  SSV jaoks koonduvad väärtused. 
Koonduvusel põhinev meetod peab andma täpsuseks vähemalt 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Vähemalt kuueteistkümne punkti puhul, mis asuvad allahelikiirusega voolu piirkonnas, peavad C  d kalib ­
reerimiskõvera sobitusvalemist arvutatud väärtused vastama ± 0,5 % täpsusega kõikides kalibreerimis ­
punktides mõõdetud C  d väärtustele.  
3.4.5. Ultraheli-vooluhulgamõõturi (UFM) kalibreerimine  
3.4.5.1. UFMi kalibreeritakse sobiva võrdlusvoolumõõturi suhtes.  
3.4.5.2. UFMi kalibreeritakse CVS konfiguratsioonis, mida kasutatakse katsekambris (lahjendatud heitgaasi torus ­
tik, imiseade), ja veendutakse lekete puudumises. Vt joonis A5/8.  
3.4.5.3. Soojendi paigaldatakse kalibreerimisvoolu konditsioneerimiseks juhul, kui UFM-süsteem ei sisalda soojus ­
vahetit.  
3.4.5.4. Iga kasutatava CVS-voolu seadistuse puhul tehakse kalibreerimine alates ruumitemperatuurist kuni 
sõiduki katsetamise käigus esineva suurima temperatuurini.  
3.4.5.5. UFMi elektrooniliste osade (temperatuuri- (T) ja rõhuandurid (P)) kalibreerimisel järgitakse tootja 
soovitatud menetlust.  
3.4.5.6. Ultraheli-voolumõõturi vooluhulga kalibreerimiseks tuleb teha mõõtmised, kusjuures järgmiste näitajate 
(juhul, kui kasutatakse laminaarvoolu elementi) kordustäpsus peab jääma allpool sätestatud piiridesse:  
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa,  
õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI) ± 0,15 K,  
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa,  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa,  
õhuvool, Q  s ± 0,5 protsenti,  
hõrendus UFMi sisselaskeava juures, P  act ± 0,02 kPa,  
temperatuur UFMi sisselaskeava juures, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Menetlus  
3.4.5.7.1. Seadmed tuleb paigaldada joonisel A5/8 toodud skeemi kohaselt ja veenduda, et lekked puuduvad. 
Lekked voolumõõturi ja UFMi vahel mõjutavad oluliselt kalibreerimistäpsust.ET L 175/494 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A5/8  
UFMi kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.5.7.2. Käivitatakse imiseade. Reguleeritakse selle kiirust ja/või vooluventiili asendit, et tagada valideerimiseks 
seadistatud vool ja süsteemi stabiliseerumine. Kogutakse kokku kõikide seadmete näidud.  
3.4.5.7.3. Ilma soojusvahetita UFM-süsteemide puhul kasutatakse soojendit kalibreerimisõhu temperatuuri tõstmi ­
seks, lastakse stabiliseeruda ja registreeritakse kõikide seadmete näidud. Temperatuuri tõstetakse mõistlike 
sammude haaval, kuni saavutatakse heitekatses oodatav suurim lahjendatud heitgaaside temperatuur.  
3.4.5.7.4. Seejärel lülitatakse soojendi välja ning imiseadme kiirust ja/või vooluventiili reguleeritakse järgmise 
sõiduki heitekatses kasutatava vooluseadistuse suhtes, mille järel korratakse kalibreerimisjärjestust.  
3.4.5.8. Kalibreerimise käigus registreeritud andmeid kasutatakse järgmistes arvutustes. Õhu voolukiirus (Q  s ) igas 
katsepunktis arvutatakse tootja ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
kus:  
Q s on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  on kalibreerimisvoolumõõturi õhu voolukiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 273,15 K 
(0 °C)), m  3 /s; 
K v on kalibreerimiskoefitsient.  
Ilma soojusvahetita UFM-süsteemide puhul esitatakse K  v T act funktsioonina.  
K v suurim muutus ei tohi olla suurem kui 0,3 % kõikide eri temperatuuril tehtud mõõtmiste K  v väärtuse 
aritmeetilisest keskmisest.  
3.5. Süsteemi kontrollimine  
3.5.1. Üldnõuded  
3.5.1.1. CVS-proovivõtu- ja analüüsisüsteemi kogutäpsuse määramiseks viiakse süsteemi teadaolev kogus heitgaa ­
siühendeid, kui seda kasutatakse samal ajal tavalistes katsetingimustes, ning seejärel analüüsitakse ja 
arvutatakse heitgaasiühendid 7. all-lisa valemite kohaselt. On teada, et käesoleva all-lisa punktis 3.5.1.1.1 
kirjeldatud CFO-meetod ja käesoleva all-lisa punktis 3.5.1.1.2 kirjeldatud gravimeetriline meetod tagavad 
piisava täpsuse.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/495
 
Suurim lubatud erinevus süsteemi siseneva ja mõõdetud gaasikoguse vahel võib olla 2 %.  
3.5.1.1.1. Voolu mõõtmine kriitilise voolu avaga (CFO meetod)  
CFO meetodiga mõõdetakse puhta gaasi (CO, CO  2 või C  3 H 8 ) püsivoolu, kasutades kriitilise voolu avaga 
seadet.  
3.5.1.1.1.1. Teadaolev kogus puhast süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi või propaani juhitakse kalibreeritud kriitilise 
voolu ava kaudu CVS-süsteemi. Piisavalt kõrge sisselaskerõhu korral ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav 
voolukiirus q ava väljalaskerõhust (kriitiline vool). CVS-süsteemil lastakse töötada tavapärasele heitekat ­
sele vastavates tingimustes ja järgnevaks analüüsiks võimaldatakse piisavalt aega.Kogumiskotti kogutud 
gaasi analüüsitakse tavapäraste seadmetega (selle all-lisa punkt 4.1) ning tulemusi võrreldakse teadaole ­
vate gaasiproovide kontsentratsioonidega. Kui hälve on suurem kui 2 %, tuleb leida ja likvideerida 
talitlushäire põhjus.  
3.5.1.1.2. Gravimeetriline meetod  
Puhta gaasi (CO, CO  2 või C  3 H 8 ) kogust mõõdetakse gravimeetrilise meetodiga.  
3.5.1.1.2.1. Puhta süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi või propaaniga täidetud väikese ballooni kaal määratakse 
± 0,01 g täpsusega. CVS-süsteemil lastakse töötada tavapärasel heitekatsele vastavates tingimustes, 
samal ajal kui süsteemi juhitakse puhast gaasi järgnevaks analüüsiks piisavat aega võimaldades. Kasutatud 
puhta gaasi kogus määratakse kindlaks massierinevuse mõõtmisega. Kotti kogutud gaasi analüüsitakse 
tavapäraste heitgaasi analüüsiks kasutatavate seadmetega, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 
4.1. Seejärel võrreldakse tulemusi eelnevalt arvutatud kontsentratsioonidega. Kui hälve on suurem kui 
2 %, tuleb leida ja likvideerida talitlushäire põhjus.  
4. Heitemõõteseadmed  
4.1. Gaasiliste heitmete mõõteseadmed  
4.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.1.1.1. Analüüsiks kogutakse lahjendatud heitgaaside ja lahjendusõhu püsivalt proportsionaalne proov.  
4.1.1.2. Gaasiliste heitmete kogused määratakse proportsionaalses proovis sisalduvate heitmete kontsentratsiooni 
ja katse vältel mõõdetud üldmahu põhjal. Heitmete kontsentratsiooni proovi korrigeeritakse, et võtta 
arvesse lahjendusõhu ühendite sisaldust.  
4.1.2. Nõuded proovivõtusüsteemile  
4.1.2.1. Lahjendatud heitgaasi proov võetakse imiseadmest ülesvoolu.  
4.1.2.1.1. V.a punkt 4.1.3.1. (süsivesinike proovivõtusüsteem), punkt 4.2. (PM mõõteseadmed) ja punkt 4.3. Käes ­
oleva all-lisa (PN mõõteseadmed) lahjendatud heitgaasi proov võidakse võtta konditsioneerimisseadmetest 
(kui need on olemas) allavoolu.  
4.1.2.2. Kottidega proovivõtusüsteemi vooluhulk määratakse selline, et tagada lahjendusõhu ja lahjendatud heit ­
gaasi piisavad kogused CVS-kottides, mis võimaldab mõõta kontsentratsioone ega ületa 0,3 % lahjen ­
datud heitgaaside vooluhulgast, kui lahjendatud heitgaasi koti täitmismahtu ei lisata integreeritud CVS- 
mahule.  
4.1.2.3. Lahjendusõhu proov võetakse lahjendusõhu sisselaskeava lähedalt (filtri olemasolu korral pärast filtrit).  
4.1.2.4. Lahjendusõhu proov ei tohi olla segamiskambrist pärinevate heitgaasidega saastunud.  
4.1.2.5. Lahjendusõhu voolukiirus proovivõtul peab olema võrreldav lahjendatud heitgaaside voolukiirusega proo ­
vivõtul.ET L 175/496 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.1.2.6. Proovivõtutoimingute käigus kasutatavad materjalid ei tohi muuta heitkoguste ühendite kontsentrat ­
siooni.  
4.1.2.7. Tahkete osakeste eemaldamiseks proovist võib kasutada filtreid.  
4.1.2.8. Heitgaaside juhtimiseks kasutatavad ventiilid peavad olema kiiresti reguleeritavad ja kiire toimega.  
4.1.2.9. Kolmikventiilide ja kogumiskottide vahel võib kasutada kogumiskotipoolsest otsast automaatselt sulgu ­
vaid gaasitihedaid kiirkinnitusega liitmikke. Proovide juhtimiseks analüsaatorisse võib kasutada ka muid 
süsteeme (näiteks kolmiksulgeventiile).  
4.1.2.10. Proovi säilitamine  
4.1.2.10.1. Gaasiproovid kogutakse kogumiskottidesse, mis on piisava mahutavusega, et mitte takistada proovigaasi 
voolu.  
4.1.2.10.2. Kottide materjal peab olema selline, et pärast 30 minuti möödumist ei mõjuta see mõõtmisi ega 
gaasiproovide keemilist koostist rohkem kui ± 2 % (näiteks lamineeritud polüetüleen-/polüamiidkile 
või fluoritud polümeersed süsivesinikud).  
4.1.3. Proovivõtusüsteemid  
4.1.3.1. Süsivesinike proovivõtusüsteem (kuumleek-ionisatsioondetektor (HFID))  
4.1.3.1.1. Süsivesinike proovivõtusüsteem koosneb kuumutatavast proovivõtturist, torust, filtrist ja pumbast. Proov 
võetakse soojusvahetist (kui see on olemas) ülesvoolu. Proovivõttur peab olema paigaldatud heitgaaside 
sisselaskeavast tahkete osakeste proovivõtturiga samale kaugusele nii, et kumbki ei mõjuta teise talitlust. 
Proovivõtturi siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm.  
4.1.3.1.2. Kuumutussüsteem peab hoidma kõiki kuumutatavaid osi temperatuuril 190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Mõõdetud süsivesinike aritmeetiline keskmine kontsentratsioon määratakse kindlaks faasi või katse 
kestusega jagatud sekundipõhiste andmete integreerimise teel.  
4.1.3.1.4. Kuumutatavale proovivõtutorule peab olema paigaldatud kuumutatav filter (F  H ), mis eemaldab 99 % 
tõhususega ≥ 0,3 μm tahked osakesed, et eraldada analüüsiks vajalikust pidevast gaasivoolust kõik tahked 
osakesed.  
4.1.3.1.5. Proovivõtusüsteemi reageerimisaeg (proovivõtturist analüsaatori sisselaskeavani) ei tohi ületada nelja 
sekundit.  
4.1.3.1.6. Representatiivse proovi saamiseks kasutatakse HFID-seadmeid koos konstantse voolu (soojusvaheti) 
süsteemiga, välja arvatud juhul, kui kasutatakse CVS-voolu varieerumise kompenseerimist.  
4.1.3.2. NO või NO  2 proovivõtusüsteem (kui see on asjakohane)  
4.1.3.2.1. Lahjendatud heitgaaside proovi pidev vool juhitakse analüsaatorisse.  
4.1.3.2.2. Mõõdetud NO või NO  2 aritmeetiline keskmine kontsentratsioon määratakse kindlaks faasi või katse 
kestusega jagatud sekundipõhiste andmete integreerimise teel.  
4.1.3.2.3. Representatiivse proovi saamiseks kasutatakse NO või NO  2 pidevat mõõtmist koos konstantse voolu 
(soojusvaheti) süsteemiga, välja arvatud juhul, kui kasutatakse CFV- või CFO-voolu varieerumise kompen ­
seerimist.  
4.1.4. Analüsaatorid  
4.1.4.1. Üldnõuded gaasianalüüsile  
4.1.4.1.1. Analüsaatorite mõõtepiirkond peab vastama heitgaasiproovis sisalduvate saasteainete kontsentratsioonide 
mõõtmiseks nõutavale täpsusele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/497
 
4.1.4.1.2. Kui pole määratletud teisiti, ei tohi mõõtmisvead ületada ± 2 % (analüsaatori sisemine viga), olenemata 
kontrollväärtusest kalibreerimisgaaside puhul.  
4.1.4.1.3. Ümbritseva õhu proov mõõdetakse sama mõõtepiirkonnaga samal analüsaatoril.  
4.1.4.1.4. Enne analüsaatorit ei tohi kasutada ühtki gaasi kuivatamise seadet, kui ei ole tõestatud, et see ei mõjuta 
saasteainete sisaldust gaasivoolus.  
4.1.4.2. Süsinikmonooksiidi (CO) ja süsinikdioksiidi (CO  2 ) analüüs  
4.1.4.2.1. Kasutada tuleb mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorit (NDIR).  
4.1.4.3. Süsivesinike (HC) analüüs kõikide kütuste puhul, v.a diislikütus  
4.1.4.3.1. Kasutada tuleb leek-ionisatsioondetektori (FID) tüüpi analüsaatorit, mis on kalibreeritud propaaniga, mida 
väljendatakse süsinikuaatomite ekvivalendina (C  1 ). 
4.1.4.4. Süsivesinike (HC) analüüs diislikütuse puhul ja valikuliselt muude kütuste puhul  
4.1.4.4.1. Kasutada tuleb kuumleek-ionisatsioondetektori tüüpi analüsaatorit detektori, klappide, torustikuga jms, 
mis on kuumutatud temperatuurini 190 °C ± 10 °C. Analüsaator kalibreeritakse gaasilise propaaniga, 
mille kogust väljendatakse süsinikuaatomite (C  1 ) ekvivalendina.  
4.1.4.5. Metaani (CH  4 ) analüüs  
4.1.4.5.1. Kasutada tuleb kas gaasikromatograafi koos leek-ionisatsioondetektori (FID) tüüpi analüsaatoriga või leek- 
ionisatsioondetektorit (FID) kombineerituna metaanieraldajata analüsaatoriga (NMC-FID), mis on kalibree ­
ritud gaasilise metaani või propaaniga, väljendatuna süsinikuaatomite ekvivalendina (C  1 ). 
4.1.4.6. Lämmastikoksiidide (NO  x ) analüüs  
4.1.4.6.1. Tuleb kasutada kas kemoluminestsentsanalüsaatori (CLA) või mittehajusa ultraviolettkiirguse analüsaatorit 
(NDUV).  
4.1.5. Soovitatava süsteemi kirjeldused  
4.1.5.1. Joonisel A5/9 on skemaatiliselt kujutatud gaasiliste heitmete proovivõtusüsteem.ET L 175/498 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A5/9  
Heitgaaside täisvoolu-lahjendussüsteemi skeem
  
4.1.5.2. Süsteemi osade näited on toodud allpool.  
4.1.5.2.1. Kaks proovivõtturit pidevaks proovide võtmiseks lahjendusõhust ning lahjendatud heitgaasi ja õhu 
segust.  
4.1.5.2.2. Filter tahkete osakeste eemaldamiseks analüüsiks kogutud gaasivooludest.  
4.1.5.2.3. Pumbad ja voolumõõturid katse käigus proovivõtturi kaudu võetavate lahjendatud heitgaasi ja lahjen ­
dusõhu proovide püsiva ja ühtlase voolu tagamiseks ning gaasiproovide voolukiirus peavad olema 
sellised, et iga katse lõppedes oleks saadud proovi kogus analüüsi tegemiseks piisav.  
4.1.5.2.4. Kiirventiilid gaasiproovide püsiva voolu juhtimiseks kogumiskottidesse või õhutusavasse.  
4.1.5.2.5. Gaasitihedad kiirlukustuvad liitmikud kiirventiilide ja kogumiskottide vahel. Liitmikud peavad kogumis ­
kotipoolsest otsast automaatselt sulguma. Alternatiivina võib proovide juhtimiseks analüsaatorisse kasu ­
tada ka muid seadmeid (näiteks kolmik-korkkraane).  
4.1.5.2.6. Kotid lahjendatud heitgaasi ja lahjendusõhu proovide kogumiseks katse jooksul.  
4.1.5.2.7. Kriitilise voolu Venturi toru lahjendatud heitgaasist proportsionaalsete proovide võtmiseks (ainult CFV- 
CVS puhul).  
4.1.5.3. Kuumleek-ionisatsioondetektori (HFID) abil süsivesinike proovide võtmiseks vajalikud lisaosad, nagu on 
näidatud joonisel A5/10.  
4.1.5.3.1. Kuumutatav proovivõttur lahjendustunnelis, mis asub samal vertikaaltasapinnal nagu tahkete osakeste 
proovivõtturid.  
4.1.5.3.2. Kuumutatav filter pärast proovivõtukohta ja enne kuumleek-ionisatsioondetektorit.  
4.1.5.3.3. Kuumutatavad valikuventiilid null-/kalibreerimisgaasivarude ja kuumleek-ionisatsioondetektori vahel.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/499
 
4.1.5.3.4. Süsivesinike kontsentratsiooni hetkväärtuste integreerimise ja registreerimise seadmed.  
4.1.5.3.5. Kuumutatavad proovivõtutorud ja kuumutatavad komponendid kuumutatavast proovivõtturist kuum ­
leek-ionisatsioondetektorisse.  
Joonis A5/10  
Komponendid süsivesinike proovivõtuks HFID-seadme abil
  
4.2. PM mõõteseadmed  
4.2.1. Spetsifikatsioon  
4.2.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.2.1.1.1. Tahkete osakeste proovivõtuseade koosneb lahjendustunnelis asuvast proovivõtturist (PSP), tahkete 
osakeste ülekandetorust (PTT), filtrihoidja(te)st (FH), pumbast (pumpadest), voolukiiruse regulaatoritest 
ja mõõteseadmetest. Vt joonised A5/11, A5/12 ja A5/13.  
4.2.1.1.2. Võidakse kasutada tahkete osakeste suuruse eelseparaatorit (PCF) (nt tsüklon- või inertsseparaator). Sellisel 
juhul on soovitatav paigaldada see filtrihoidjast ülesvoolu.ET L 175/500 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A5/11  
Alternatiivse tahkete osakeste proovivõtturi konfiguratsioon
  
4.2.1.2. Üldnõuded  
4.2.1.2.1. Proovivõttur tahkete osakeste proovi võtmiseks katsegaasivoost peab asuma lahjendustunnelis selliselt, et 
lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust saaks võtta gaasivoo representatiivse proovi, ning see 
peab paiknema soojusvahetist (kui see on olemas) ülesvoolu.  
4.2.1.2.2. Tahkete osakeste proovi voolukiirus peab olema proportsionaalne lahjendatud heitgaasi koguvoolukii ­
rusega lahjendustunnelis, lubatud hälbega ± 5 % tahkete osakeste proovi voolukiirusest. Tahkete osakeste 
proovivõtu proportsionaalsust kontrollitakse süsteemi kasutuselevõtmise käigus ja vastavalt tüübikinni ­
tusasutuse nõuetele.  
4.2.1.2.3. Lahjendatud heitgaasi proovi hoitakse temperatuuril üle 20 °C ja alla 52 °C kuni 20 cm üles- või alla ­
voolu tahkete osakeste filtri pinnast. Selle saavutamiseks on lubatud kuumutada või isoleerida tahkete 
osakeste proovivõtusüsteemi komponente.  
Juhul, kui 52 C piir ületatakse katse käigus, kui perioodilist regenereerimist ei toimu, suurendatakse CVS- 
vooluhulka või rakendatakse kahekordse lahjenduse meetodit (eeldusel, et CVS-vooluhulk on juba piisav 
ja seega ei põhjusta CVSis, proovivõtukottides ega analüütilises süsteemis kondenseerumist).  
4.2.1.2.4. Tahkete osakeste proov võetakse üheltainsalt filtrilt, mis on paigaldatud filtrihoidjale, mis asub lahjen ­
datud heitgaasi voos, millest proovi võetakse.  
4.2.1.2.5. Kõik lahjendamata ja lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendussüsteemi ja proovivõtusüsteemi 
osad, alates väljalasketorust kuni filtrihoidjani, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste 
sadestumine või muutumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit 
juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need peavad olema maandatud, et 
vältida elektrostaatilist toimet.  
4.2.1.2.6. Kui voolukiiruse muutusi ei ole võimalik kompenseerida, tuleb kasutada punktis 3.3.5.1 või 3.3.6.4.2 
nimetatud soojusvahetit ja temperatuuri reguleerimisseadet tagamaks, et voolukiirus süsteemis on kons ­
tantne ja proovivõtukiirus vastavalt proportsionaalne.  
4.2.1.2.7. PM mõõtmiseks nõutavaid temperatuure mõõdetakse täpsusega ± 1 °C ja reageerimisajaga (t  10 – t  90 ) 15 
sekundit või vähem.  
4.2.1.2.8. Lahjendustunnelist tulevat proovi voolu mõõdetakse täpsusega ± 2,5 % näidust või ± 1,5 % skaala lõpp ­
väärtusest, olenevalt sellest, kumb on vähim.  
Eespool esitatud CVS-tunnelist proovi voolu täpsust kohaldatakse ka siis, kui kasutatakse kahekordse 
lahjenduse meetodit. Sellest tulenevalt on sekundaarse lahjendusõhu voolu mõõtmine ja juhtimine ning 
lahjendatud heitgaasi voolukiirused läbi filtri täpsemad.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/501
 
4.2.1.2.9. Kõik PM mõõtmiseks vajalikud andmekanalid tuleb registreerida sagedusega 1 Hz või kiiremad. Tavaliselt 
sisaldavad need järgmist:  
a) lahjendatud heitgaasi temperatuur tahkete osakeste proovivõtufiltri juures;  
b) proovivõtu vooluhulk;  
c) sekundaarse lahjendusõhu vooluhulk (kui kasutatakse sekundaarset lahjendust);  
d) sekundaarse lahjendusõhu temperatuur (kui kasutatakse sekundaarset lahjendust).  
4.2.1.2.10. Kahekordse lahjenduse süsteemide korral ei mõõdeta 7. all-lisa punktis 3.3.2 määratletud lahjendustun ­
nelist V  ep ülekantud lahjendatud heitgaasi täpsust valemis otse, vaid määratakse kindlaks vooluerinevuse 
mõõtmise teel.  
Tahkete osakeste proovivõtufiltreid läbivate topeltlahjendatud heitgaaside mõõtmiseks ja kontrollimiseks 
ning sekundaarse lahjendusõhu mõõtmiseks/kontrollimiseks kasutatud voolumõõturite mõõtetäpsus on 
piisav, nii et eristav maht V  ep vastab mõõtetäpsusele ja ühekordse lahjenduse jaoks kindlaks määratud 
proportsionaalsete proovide võtu nõudmistele.  
Nõuet, et heitgaasi kondenseerumist ei tohi esineda CVS-lahjendustunnelis, lahjendatud heitgaasi 
vooluhulga mõõtmissüsteemis, CVS-kottides kogumise ega analüüsimise süsteemides, kohaldatakse ka 
juhul, kui kasutatakse kahekordse lahjendamise süsteeme.  
4.2.1.2.11. Iga tahkete osakeste proovivõtu- ja kahekordse lahjendamise süsteemis kasutatud voolumõõtur peab 
läbima lineaarsuse kontrolli, nagu nõuab seadme tootja.  
Joonis A5/12  
Tahkete osakeste proovivõtusüsteem
ET L 175/502 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A5/13  
Kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  
4.2.1.3. Erinõuded  
4.2.1.3.1. Proovivõttur  
4.2.1.3.1.1. Proovivõtturi jõudlus osakeste suuruse separaatorina peab vastama käesoleva all-lisa punktile 4.2.1.3.1.4. 
Soovitatavalt tuleks selle jõudluse saavutamiseks kasutada teravaservalist avatud otsaga sondi, mille ots 
on otse voolusuunas, ja lisaks eelseparaatorit (tsüklon või inertsseparaator vms). Alternatiivina võib 
kasutada sobivat proovivõtturit, näiteks joonisel A5/11 kujutatut, tingimusel, et selle eelsepareerimis ­
jõudlus vastab käesoleva all-lisa punktis 4.2.1.3.1.4 sätestatule.  
4.2.1.3.1.2. Proovivõttur peab olema paigaldatud heitgaasi sisselaskeavast vähemalt tunneli 10 läbimõõdu kaugusele 
allavoolu ja selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm.  
Kui sama proovivõtturiga võetakse samal ajal rohkem kui üks proov, tuleb selle proovivõtturiga võetav 
voog jagada võrdseteks alamvoogudeks, et vältida vääraid tulemusi.  
Kui kasutatakse mitut proovivõtturit, peavad need kõik olema terava serva ja avatud otsaga ning 
suunatud otse vastu voolu. Proovivõtturid peavad asuma lahjendustunneli piki-keskteljel üksteisest võrd ­
setel kaugustel ja nendevaheline kaugus peab olema vähemalt 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Proovivõtturi otsa ja filtrihoidja vaheline kaugus peab olema vähemalt viis proovivõtturi läbimõõtu, kuid 
mitte rohkem kui 2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4. Eelseparaator (tsüklon, inertsseparaator jne) peab asetsema filtrihoidjast ülesvoolu. Tahkete osakeste massi 
proovi võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, 
mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste massi proovi võtmiseks valitud voolu 
mahtkiiruse juures peab 1 μm suuruste tahkete osakeste massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse 
suunatakse, vähemalt 99 % eelseparaatorist väljuma.  
4.2.1.3.2. Tahkete osakeste ülekandetoru (PTT)  
4.2.1.3.2.1. Kõik PTT kumerused peavad olema sujuvad ja neil peavad olema võimalikult suured raadiused.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/503
 
4.2.1.3.3. Sekundaarne lahjendamine  
4.2.1.3.3.1. Tahkete osakeste mõõtmiseks CVSist eraldatud proovi võib valikuvõimalusena lahjendada teisel etapil 
vastavalt järgmistele nõudmistele:  
4.2.1.3.3.1.1. Sekundaarne lahjendusõhk filtreeritakse läbi materjali, mis suudab vähendada filtrit kõige kergemini 
läbiva suurusega osakeste hulka ≥ 99,95 %, või läbi HEPA-filtri, mille klass on standardi EN 1822:2009 
järgi vähemalt H13. Soovi korral võib juhtida lahjendusõhu läbi puusöekihi, enne kui see HEPA-filtrisse 
juhitakse. Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada lisaks 
jämeosakeste filter.  
4.2.1.3.3.1.2. Sekundaarne lahjendusõhk tuleks juhtida PTTsse lahjendustunnelis oleva lahjendatud heitgaasi väljalas ­
keavale võimalikult lähedalt.  
4.2.1.3.3.1.3. Viibeaeg sekundaarse lahjendatud õhu sisestamiskohast filtri pinnani peab olema vähemalt 0,25 sekundit, 
kuid mitte rohkem kui 5 sekundit.  
4.2.1.3.3.1.4. Kui kahekordse lahjendamise läbinud proov juhitakse tagasi CVSi, valitakse poovi tagasijuhtimise koht 
nii, et see ei häiriks muude proovide võtmist CVSist.  
4.2.1.3.4. Proovivõtupump ja voolumõõtur  
4.2.1.3.4.1. Proovigaasi voolumõõteseade koosneb pumpadest, gaasivoolu regulaatoritest ja voolumõõturist.  
4.2.1.3.4.2. Gaasivoolu temperatuur voolumõõturis ei tohi kõikuda rohkem kui ± 3 °C, välja arvatud:  
a) siis, kui proovivõtu voolumõõturi reaalajas jälgimine ja voolu reguleerimine toimuvad sagedusel 1 Hz 
või kiiremini;  
b) regeneratsioonikatse ajal sõidukite puhul, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruvate järeltööt ­
lusseadmetega.  
Kui vooluhulga muutus on filtri liigse koormatuse tõttu lubamatult suur, tunnistatakse katse kehtetuks. 
Kui katset korratakse, tuleb voolukiirust vähendada.  
4.2.1.3.5. Filter ja filtrihoidja  
4.2.1.3.5.1. Filtrist allavoolu paigaldatakse ventiil. Ventiil avaneb ja sulgub ühe sekundi jooksul katse algusest ja 
lõpust arvates.  
4.2.1.3.5.2. Konkreetse katse puhul reguleeritakse gaasivoolu kiirus filtrisisendil algsele väärtusele, mis jääb vahe ­
mikku 20–105 cm/s, ja katse alguses nii, et 105 cm/s ei ületata, kui lahjendussüsteemi käitatakse selliselt, 
et proovivõtu vooluhulk on proportsionaalne CVS-vooluhulgaga.  
4.2.1.3.5.3. Filtritena kasutatakse fluorosüsinikkattega klaaskiudfiltreid või fluorosüsinikmembraanfiltreid.  
Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirusel vähemalt 5,33 cm/s peab 0,3 μm dioktüülftalaatosakeste ning 
polüalfaolefiinosakeste CS 68649-12-7 ja CS 68037-01-4 kogumise efektiivsus olema kõikide filtritüü ­
pide puhul vähemalt 99 %, kusjuures mõõtmine toimub vastavalt ühele järgmistest standarditest.  
a) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element;  
b) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke 
Penetration of Gas-Mask Canisters;  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter 
Media.ET L 175/504 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.2.1.3.5.4. Filtrihoidja ehitus peab võimaldama saavutada voolu ühtlase jaotuse filtri sadestuspinnal. Filter peab 
olema ümmargune ja selle sadestusala peab olema vähemalt 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Kaalumiskambri (või -ruumi) ja analüütiliste kaalude spetsifikatsioonid  
4.2.2.1. Kaalumiskambri (või ruumi) tingimused  
a) Tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või -ruumi) temperatuur peab olema 
vahemikus 22 °C ± 2 °C (võimaluse korral 22 °C ± 1 °C) kogu filtrite konditsioneerimise ja kaalumise 
ajal.  
b) Niiskust tuleb hoida kastepunktis alla 10,5 °C ja suhteline niiskus peab olema 45 % ± 8 %.  
c) Lubatud on piiratud kõrvalekalded kaalumiskambri (või -ruumi) temperatuuri- ja niiskusnõuetest 
tingimusel, et nende kogukestus ühe filtrikonditsioneerimisperioodi jooksul ei ületa 30 minutit.  
d) Kaalumiskambris (või -ruumis) tuleb vähendada ümbritseva keskkonna saastet, mis võib langeda 
tahkete osakeste filtritele stabiliseerumise ajal.  
e) Kaalumistoimingute ajal ei ole ettenähtud tingimustest kõrvalekaldumine lubatud.  
4.2.2.2. Analüütiliste kaalude lineaarne vastus  
Filtri kaalu määramiseks kasutatavad analüütilised kaalud peavad vastama tabeli A5/1 lineaarsuse kind ­
lakstegemise kriteeriumidele, rakendades lineaarset regressiooni. See tähendab kordustäpsust vähemalt 2 
μg ja resolutsiooni vähemalt 1 μg (1 arv = 1 μg). Katsetatakse vähemalt 4 võrdsete vahedega võrdlus ­
kaalu. Nullväärtus peab jääma vahemikku ± 1 μg. 
Tabel A5/1  
Analüütiliste kaalude verifitseerimise kriteeriumid  
Mõõtesüsteem  Lõikepunkt a0  Tõus a1  Standardviga SEE  Determinatsiooni ­
kordaja r  2 
Tahkete osakeste kaal  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01  ≤ 1 % maks  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Staatilise elektri mõju kõrvaldamine  
Staatilise elektri mõju neutraliseeritakse. Selleks võib kaalu maandada, asetades selle antistaatilisele alusele 
ja neutraliseerides tahkete osakeste filtrid enne kaalumist polooniumneutralisaatori või samaväärse 
mõjuga seadme abil. Teise võimalusena võib staatilise elektri mõju neutraliseerimiseks kasutada staatilise 
elektrilaengu kompenseerimist.  
4.2.2.4. Üleslükkejõu korrektsioon  
Proovi- ja kontrollfiltri kaalu tuleb korrigeerida sellele õhus mõjuva üleslükkejõu suhtes. Üleslükkejõu 
korrektsioon on proovifiltri tiheduse, õhutiheduse ja kaalu kalibreerimiseks kasutatava vihi tiheduse 
sõltuvus ega kujuta tahkete osakeste endi üleslükkejõudu.  
Kui filtrimaterjali tihedus ei ole teada, kasutatakse järgmisi tihedusi:  
a) PTFEga kaetud klaaskiudfilter 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE-membraanfilter: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE-membraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m  3 .ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/505
 
Roostevabast terasest kalibreerimisvihtide puhul kasutatakse tihedust 8 000 kg/m  3 . Kui kalibreerimisviht 
on mõnest muust materjalist, peab selle tihedus olema teada ja seda tuleb kasutada. Järgida tuleks 
Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni kalibreerimiskaale käsitlevat rahvusvahelist soovitust 
OIML R 111-1 Edititon 2004(E) (või samaväärne).  
Kasutatakse järgmist valemit:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
kus:  
Pe f korrigeeritud tahkete osakeste mass, mg;  
Pe uncorr  korrigeerimata tahkete osakeste mass, mg;  
ρ a on õhu tihedus, kg/m  3 ; 
ρ w on kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m  3 ; 
ρ f on tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m  3 . 
Õhu tihedus ρ a arvutatakse järgmise valemi abil:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b on atmosfääri kogurõhk, kPa;  
T a on õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas, Kelvin (K);  
M mix on õhu molaarmass kaalumiskeskkonnas, 28,836 g mol  –1 ; 
R on molaarne gaasikonstant, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN mõõteseadmed  
4.3.1. Spetsifikatsioon  
4.3.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.3.1.1.1. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb proovivõtturist või proovivõtukohast lahjendussüsteemis 
homogeenselt segunenud voolust proovi võtmiseks, tahkete osakeste loendurist (PNC) ülesvoolu paikne ­
vast lenduvate tahkete osakeste püüdurist (VPR) ja sobivast ülekandetorust. Vt joonis A5/14.  
4.3.1.1.2. Soovitatav on paigaldada lenduvate osakeste püüduri sisendi ette tahkete osakeste suuruse eelseparaator 
(nt tsüklon, inertsseparaator vms). Tahkete osakeste proovi võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures 
peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. 
Tahkete osakeste proovi võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab 1 μm suuruste tahkete osakeste 
massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse suunatakse, vähemalt 99 % eelseparaatorist väljuma.ET L 175/506 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Alternatiivina on eelseparaatorina lubatud kasutada ka proovivõtturit, mis toimib sobiva tahkete osakeste 
suuruse eelseparaatorina, nagu on näidatud joonisel A5/11.  
4.3.1.2. Üldnõuded  
4.3.1.2.1. Tahkete osakeste proovivõtukoht peab asuma lahjendussüsteemis. Kahekordse lahjendussüsteemi kasuta ­
mise korral peab proovivõtukoht asuma esmases lahjendussüsteemis.  
4.3.1.2.1.1. Proovivõtturi otsik ehk PSP ja PTT moodustavad üheskoos tahkete osakeste ülekandesüsteemi (PTS). 
Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist lenduvate tahkete osakeste püüduri 
sisendisse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) proovivõttur peab olema paigaldatud vähemalt tunneli 10 diameetri võrra heitgaasisisendist allavoolu, 
esiküljega vastu gaasivoolu tunnelis ning otsiku teljed paralleelselt lahjendustunneli telgedega;  
b) proovivõttur peab paiknema mis tahes konditsioneerimisseadmest (nt soojusvahetist) ülesvoolu;  
c) proovivõttur peab olema paigutatud lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja 
heitgaasi homogeensest segust.  
4.3.1.2.1.2. Ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) heitgaaside täisvoolulahjendussüsteemi kasutamise korral peab voolu Reynoldsi arv (Re) olema alla 
1 700;  
b) kahekordse lahjendussüsteemi kasutamise korral peab voolu Reynoldsi arv (Re) olema alla 1 700 
PPTs, s.t proovivõtturist või proovivõtukohast allavoolu;  
c) viibeaeg peab olema ≤ 3 sekundit.  
4.3.1.2.1.3. Vastuvõetavaks loetakse ka ülekandesüsteemi muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on 
võimalik tõestada samaväärset 30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.  
4.3.1.2.1.4. Väljalasketoru (OT), mis suunab lahjendatud proovi lenduvate osakeste püüdurist osakeste loenduri 
sisendisse, peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;  
b) gaasiproovi viibeaeg peab olema ≤ 0,8 sekundit.  
4.3.1.2.1.5. Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfiguratsioonid, mille puhul on võimalik 
tõestada samaväärset 30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.  
4.3.1.2.2. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks ja lenduvate tahkete 
osakeste püüdmiseks.  
4.3.1.2.3. Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, 
alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste loendurini, peavad olema konstrueeritud nii, et 
tahkete osakeste sadestumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit 
juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need peavad olema maandatud, et 
vältida elektrostaatilist toimet.  
4.3.1.2.4. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema kooskõlas aerosooli proovivõtu hea tavaga, millega 
nähakse ette, et tuleb vältida järske pööranguid ja muutusi ristlõikes, kasutada siledat sisepinda ja 
vähendada proovivõtutoru pikkust miinimumini. Ristlõike järkjärguline muutmine on lubatud.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/507
 
4.3.1.3. Erinõuded  
4.3.1.3.1. Enne tahkete osakeste loenduri läbimist ei tohi tahkete osakeste proov läbida pumpa.  
4.3.1.3.2. Soovitatakse kasutada proovi eelseparaatorit.  
4.3.1.3.3. Proovi eelkonditsioneerimise seade peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) see võimaldab proovi lahjendada ühes või mitmes järgus, et saavutada tahkete osakeste kontsentrat ­
sioon, mis on alla tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise piirmäära, ning 
hoiab gaasi temperatuuri loenduri sisendis alla 35 °C;  
b) see sisaldab esialgset kuumutamisega lahjendamise järku, mille tulemusena proovi temperatuur on 
vahemikus ≥ 150 °C ja ≤ 350 °C ± 10 °C ning lahjendustegur vähemalt 10;  
c) see hoiab kuumutamise järkudes nominaalset töötemperatuuri pidevalt vahemikus ≥ 150 °C ja 
≤ 400 °C ± 10 °C;  
d) annab märku sellest, kas kuumutamise järgus on ettenähtud töötemperatuur saavutatud või mitte;  
e) olema loodud saavutama tahkete osakeste sisseimbumise efektiivsust vähemalt 70 % tahkete osakeste 
puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm;  
f) see tagab, et lenduvate tahkete osakeste püüduris ei ole tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendus ­
tegur f  r (d i ) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, vastavalt 
mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem võrreldes tahkete osakestega, mille 
elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur arvutatakse tahkete osakeste kõikide suuruste 
puhul f  r (d i ) järgmise valemi abil:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kus:  
N in (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu;  
N out (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu;  
d i on tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine vähendustegur konkreetse lahjendussea ­
distuse korral  f r arvutatakse järgmiselt:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida ja valideerida tervikliku üksusena;ET L 175/508 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
g) on konstrueeritud heade inseneritavade kohaselt, tagamaks, et tahkete osakeste kontsentratsiooni 
vähendustegurid on kogu katse vältel muutumatud;  
h) see peab samuti tagama tetrakontaani (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) 30 nm suuruste tahkete osakeste aurustumise 
> 99,0 % ulatuses, kusjuures sisselaskekontsentratsioon on ≥ 10 000 cm  3 kohta; selleks tuleb tetra ­
kontaani kuumutada ja selle osarõhku vähendada.  
4.3.1.3.4. Tahkete osakeste loendur peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) toimib täisvoolu töötingimustel;  
b) tagab kooskõlas sobiva jälgitava standardiga vahemikus 1 cm  3 kohta kuni tahkete osakeste loenduri 
üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiirini loendustäpsuse ± 10 %. Kui kontsentratsioon 
on alla 100 cm  3 kohta, võib nõuda mõõtmisi, mis on keskmistatud pikemate proovivõtuperioodide 
kaupa, et näidata tahkete osakeste loenduri täpsust kõrgel statistilise usaldusväärsuse tasemel;  
c) selle eraldusvõime peab olema vähemalt 0,1 tahket osakest cm  3 kohta, kui kontsentratsioon on alla 
100 cm  3 kohta;  
d) see peab andma lineaarse tulemuse tahkete osakeste kontsentratsiooni kohta kogu üksikute osakeste 
loendusrežiimi mõõtepiirkonnas;  
e) see peab edastama mõõteandmeid sagedusel vähemalt 0,5 Hz;  
f) selle reageerimisaeg t  90 peab mõõdetud kontsentratsioonivahemikus olema alla 5 sekundi;  
g) see peab sisaldama juhuslikkuse korrigeerimise funktsiooni, mille korrektsioon on kuni 10 %, ning 
võib kasutada käesoleva all-lisa punktis 5.7.1.3 kirjeldatud sisemist kalibreerimistegurit, kuid loendus ­
tõhususe korrigeerimiseks või määramiseks ei tohi kasutada ühtki muud algoritmi;  
h) see peab tagama eri suurusega tahkete osakeste puhul tabelis A5/2 toodud loendustõhususe.  
Tabel A5/2  
Tahkete osakeste loenduri loendustõhusus  
Tahkete osakeste suuruse elektrilise liikuvuse läbimõõt 
(nm)  Tahkete osakeste loenduri loendustõhusus (%)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Kui tahkete osakeste loenduris kasutatakse vedelikku, vahetatakse seda seadme tootja kindlaksmääratud 
sagedusega.  
4.3.1.3.6. Kui punktis, kus kontrollitakse voolukiirust tahkete osakeste loenduris, ei hoita püsivat rõhku ja/või 
temperatuuri, tuleb neid mõõta tahkete osakeste loenduri sisendis tahkete osakeste kontsentratsiooni 
korrigeerimiseks standardtingimustele vastavaks.  
4.3.1.3.7. Viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis, lenduvate tahkete osakeste püüduris ja väljalasketorus ning 
tahkete osakeste loenduri reageerimise aeg t  90 ei tohi kesta kauem kui 20 sekundit.  
4.3.1.4. Soovitatava süsteemi kirjeldus  
Järgmises punktis kirjeldatakse soovituslikku tahkete osakeste arvu mõõtmise viisi. Samas võib kasutada 
süsteeme, mis vastavad käesoleva all-lisa punktides 4.3.1.2 ja 4.3.1.3 esitatud spetsifikatsioonidele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/509
 
Joonis A5/14  
Soovitatav tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  
4.3.1.4.1. Proovivõtusüsteemi kirjeldus  
4.3.1.4.1.1. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb lahjendussüsteemis olevast proovivõtturi otsikust või 
tahkete osakeste proovivõtukohast, tahkete osakeste ülekandetorust (PTT), tahkete osakeste eelseparaa ­
torist (PCF) ja lenduvate tahkete osakeste püüdurist (VPR), mis on paigaldatud tahkete osakeste kontsent ­
ratsioonimõõturist (PNC) ülesvoolu.  
4.3.1.4.1.2. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks (tahkete osakeste 
kontsentratsiooni lahjendid: PND  1 ja PND  2 ) ja tahkete osakeste aurustamiseks (aurustumistoru (ET)).  
4.3.1.4.1.3. Proovivõttur või proovivõtukoht proovi võtmiseks katsegaasivoost peab asuma lahjendustunnelis selliselt, 
et lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust saaks võtta gaasivoo representatiivse proovi.  
5. Kalibreerimissagedus ja -menetlused  
5.1. Kalibreerimissagedus  
Tabel A5/3  
Mõõtevahendi kalibreerimise sagedus  
Mõõtevahendi kontroll  Sagedus  Kriteerium  
Gaasianalüsaatori lineariseerimine 
(kalibreerimine)  Iga 6 kuu tagant  ± 2 % näidu väärtusest  
Vahepealne mõõteulatus  Iga 6 kuu tagant  ± 2 protsenti  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O häire  Iga kuu  –1…3 ppm  
NO  x konverteri kontroll  Iga kuu  > 95 protsenti  
CH  4 eraldaja kontroll  Iga aasta  98 protsenti etaanist  
Leek-ionisatsioondetektori CH  4 
näit Iga aasta  Vt käesoleva all-lisa punkt 5.4.3  
Leek-ionisatsioondetektori õhu- 
/kütusevool  Põhjaliku hoolduse ajal  Vastavalt seadme tootjale.  
Laser-infrapunaspektromeetrid 
(moduleeritud suure eraldusvõi ­
mega kitsasriba-infrapunaanalü ­
saatorid): häirete kontroll  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.ET L 175/510 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Mõõtevahendi kontroll  Sagedus  Kriteerium  
QCL  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Gaasikromatograafilised meetodid  Vt käesoleva all-lisa punkt 7.2  Vt käesoleva all-lisa punkt 7.2  
Vedelikkromatograafilised 
meetodid  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Fotoakustika  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Mikrogrammkaalu lineaarsus  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vt käesoleva all-lisa punkt 4.2.2.2  
PNC (tahkete osakeste loendur)  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.1.1  Vt käesoleva all-lisa punkt 5.7.1.3  
VPR (lenduvate tahkete osakeste 
püüdur)  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.2.1  Vt käesoleva all-lisa punkt 5.7.2  
Tabel A5/4  
Püsimahuproovi võtmise seadme (CVS) kalibreerimise sagedus  
CVS  Sagedus  Kriteerium  
CVS-vool  Pärast põhjalikku hooldust  ± 2 protsenti  
Lahjendusvool  Iga aasta  ± 2 protsenti  
Temperatuuriandur  Iga aasta  ± 1 °C  
Rõhuandur  Iga aasta  ± 0,4 kPa  
Sisselaskekontroll  Iga nädal  ± 2 protsenti  
Tabel A5/5  
Keskkonnaandmete kalibreerimise sagedus  
Kliima  Sagedus  Kriteerium  
Temperatuur  Iga aasta  ± 1 °C  
Kastepunkt  Iga aasta  ± 5 protsenti RH  
Ümbritseva õhu rõhk  Iga aasta  ± 0,4 kPa  
Jahutusventilaator  Pärast põhjalikku hooldust  Vastavalt käesoleva all-lisa punk ­
tile 1.1.1  
5.2. Analüsaatori kalibreerimine  
5.2.1. Kõiki analüsaatoreid kalibreeritakse seadme tootja ettenähtud nõuete kohaselt või nii tihti, kui vaja, nagu 
on esitatud tabelis A5/3.  
5.2.2. Iga tavapäraselt kasutatav tööpiirkond lineariseeritakse järgmise korra kohaselt.  
5.2.2.1. Analüsaatori lineariseerimiskõver määratakse vähemalt viie võimalikult ühtlaselt paigutatud kalibreerimis ­
punkti abil. Kõrgeima kontsentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab olema vähemalt 
80 % skaala maksimumväärtusest.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/511
 
5.2.2.2. Kalibreerimisgaaside vajaliku kontsentratsiooni saamiseks võib kasutada ka gaasijaoturit, milles lahjenda ­
mine toimub puhastatud N  2 või puhastatud sünteetilise õhuga.  
5.2.2.3. Lineariseerimiskõvera arvutamisel kasutatakse vähimruutude meetodit. Kui saadava polünoomi aste on 
suurem kui 3, peab kalibreerimispunktide arv olema kõnealuse polünoomi astmest vähemalt kahe võrra 
suurem.  
5.2.2.4. Lineariseerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimiväärtusest rohkem kui ± 2 protsenti.  
5.2.2.5. Lineariseerimiskõvera teekonna ja lineariseerimispunktide järgi on võimalik kontrollida, kas kalibree ­
rimine on tehtud õigesti. Analüsaatori kohta tuleb esitada erinevad, eelkõige järgmised andmed:  
a) analüsaator ja gaasikomponent;  
b) mõõtepiirkond;  
c) lineariseerimise kuupäev.  
5.2.2.6. Kui kinnitusasutus on rahul sellega, et alternatiivse tehnoloogia (nt arvuti, elektrooniliselt kontrollitav 
mõõtepiirkonna vahetumine jne) kasutamisel saavutatakse samaväärne täpsus, on nende alternatiivide 
kasutamine lubatud.  
5.3. Analüsaatori nullpunkti ja kalibreerimise kontrollimine  
5.3.1. Kõiki tavaliselt kasutatavaid tööpiirkondi kontrollitakse enne iga analüüsimist käesoleva all-lisa punktide 
5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohaselt.  
5.3.1.1. Kalibreerimist kontrollitakse nullgaasi ja kalibreerimisgaasi abil 6. all-lisa punkti 1.2.14.2.3 kohaselt.  
5.3.1.2. Pärast katset tuleb nullgaasi ja sama kalibreerimisgaasiga teha uus kontrollimine 6. all-lisa punkti 
1.2.14.2.4 kohaselt.  
5.4. Leek-ionisatsioondetektori (FID) süsivesinike näidu kontrollimine  
5.4.1. Detektori reageeringu optimeerimine  
FID reguleeritakse seadme tootja ettenähtud nõuete kohaselt. Kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleks 
kasutada õhus sisalduvat propaani.  
5.4.2. Süsivesinike analüsaatori kalibreerimine  
5.4.2.1. Analüsaatori kalibreerimisel tuleb kasutada õhus sisalduvat propaani ja puhastatud sünteetilist õhku.  
5.4.2.2. Tuleb koostada kalibreerimiskõver nii, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 5.2.2.  
5.4.3. Erinevate süsivesinike kalibreerimistegurid ja soovitatavad piirmäärad  
5.4.3.1. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur R  f on suhe FID C  1 väärtuse ja silindris oleva gaasi 
kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C  1 väärtusena.  
Katsegaasi kontsentratsioonitase peab tekitama näidu, mis moodustab antud mõõtepiirkonna puhul 
ligikaudu 80 % mõõteskaala lõppväärtusest. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes 
aluseks mahuliselt väljendatud gravimeetrilise standardi. Peale selle eelkonditsioneeritakse gaasisilindrit 24 
tundi temperatuuril vahemikus 20–30 °C.  
5.4.3.2. Kalibreerimistegurid tuleb määrata pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ja seejärel suuremate hooldus ­
tööde tegemisel. Kasutatavad katsegaasid ja soovitatavad kalibreerimistegurid on järgmised:ET L 175/512 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
propüleen ja puhastatud õhk:  0,90 < R f< 1,10  
tolueen ja puhastatud õhk:  0,90 < R f< 1,10  
mis vastavad propaani ja puhastatud õhu kalibreerimisteguri R  f väärtusele 1,00.  
5.5. NO  x konverteri kasuteguri katse  
5.5.1. NO  2 NO-ks muundamiseks mõeldud konverterite kasuteguri määramiseks kasutatakse osonaatorit, 
järgides joonisel A5/15 esitatud katseskeemi ja allpool kirjeldatud menetlust.  
5.5.1.1. Analüsaator kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirkonnas tootja spetsifikatsioonide 
kohaselt, kasutades selleks null- ja kalibreerimisgaasi (mille NO sisaldus peab olema ligikaudu 80 % 
mõõtepiirkonnast ning gaasisegu NO  2 kontsentratsioon alla 5 % NO kontsentratsioonist). NO  x analü ­
saator peab olema NO asendis, et kalibreerimisgaas ei läbiks konverterit. Kontsentratsiooninäit tuleb 
kanda kõikidele asjaomastele katselehtedele.  
5.5.1.2. Kalibreerimisgaasi voole lisatakse T-liitmiku kaudu pidevalt hapnikku või sünteetilist õhku, kuni 
mõõdetud kontsentratsioon on ligikaudu 10 % väiksem kui käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud 
kalibreerimiskontsentratsioon. Kontsentratsiooninäit c tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuan ­
netesse. Osonaator on kogu kõnealuse protsessi vältel välja lülitatud.  
5.5.1.3. Seejärel aktiveeritakse osonaator, et tekitada piisaval hulgal osooni, alandamaks NO kontsentratsiooni 
20 %-ni (minimaalselt 10 %-ni) käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud kalibreerimiskontsentratsioo ­
nist. Kontsentratsiooninäit tuleb kanda kõikidele asjaomastele katselehtedele.  
5.5.1.4. Seejärel lülitatakse NO  x analüsaator ümber NO  x režiimile selliselt, et gaasisegu (mis sisaldab NO, NO  2 , O  2 
ja N  2 ) juhitakse nüüd läbi konverteri. Kontsentratsiooninäit a tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  
5.5.1.5. Seejärel lülitatakse osonaator välja. Käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.2 kirjeldatud gaaside segu voolab läbi 
konverteri detektorisse. Kontsentratsiooninäit b tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/513
 
Joonis A5/15  
NO  x konverteri kasuteguri katsekonfiguratsioon
  
5.5.1.6. Väljalülitatud osonaatoriga süsteemis katkestatakse ka hapniku või sünteetilise õhu juurdevool. Seejärel ei 
tohi analüsaatori NO  2 näit ületada käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud väärtust rohkem kui 5 %.  
5.5.1.7. NO  x konverteri kasutegur arvutatakse käesoleva all-lisa punktides 5.5.1.2–5.5.1.5 kindlaksmääratud 
kontsentratsioonide a, b, c ja d ning järgmise valemi abil:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. Konverteri kasutegur ei tohi olla väiksem kui 95 %. Konverteri kasutegurit kontrollitakse tabelis A5/3 
määratud sagedusega.  
5.6. Mikrogrammkaalu kalibreerimine  
5.6.1. Tahkete osakeste proovivõtufiltrite kaalu määramiseks kasutatava mikrogrammkaalu kalibreerimine peab 
vastama riiklikule või rahvusvahelisele standardile. Kaal peab vastama käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.2 
toodud lineaarsusnõuetele. Lineaarsust tuleb kontrollida vähemalt kord 12 kuu jooksul või süsteemi 
remondi või muudatuse korral, mis võib kalibreerimist mõjutada.  
5.7. Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kalibreerimine ja valideerimine  
Kalibreerimise ja valideerimise meetodite näited on kättesaadavad aadressil  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. Tahkete osakeste loenduri (PNC) kalibreerimine  
5.7.1.1. Kinnitusasutus peab tagama tahkete osakeste loenduri kalibreerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab 
selle vastavust jälgitavale standardile 13 kuu jooksul enne heitgaasi katset. Kalibreerimiste vahel jälgitakse 
PNC loendustõhusust PNC halvenemise suhtes või vahetatakse PNC tahti korrapäraselt iga 6 kuu tagant. 
Vt joonised A5/16 ja A5/17. Tahkete osakeste loenduri loendustõhusust võidakse jälgida tahkete osakeste 
etalonloenduri või vähemalt kahe muu tahkete osakeste mõõteloenduriga võrreldes. Kui tahkete osakeste 
loendur edastab tahkete osakeste arvu kontsentratsioonid ± 10 % piires tahkete osakeste etalonloenduriga 
saadud või kahe või enama tahkete osakeste loenduri rühma kontsentratsioonide aritmeetilisest keskmi ­
sest, loetakse tahkete osakeste loendurit seejärel stabiilseks, vastasel juhul on vaja tahkete osakeste 
loendurit hooldada. Kui tahkete osakeste loendurit jälgitakse kahe või enama muu tahkete osakeste 
mõõteloenduriga võrreldes, on lubatud kasutada võrdlussõidukit, mis sõidab järjestikku erinevates katse ­
kambrites, millel kõigil on oma tahkete osakeste loendur.ET L 175/514 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A5/16  
Nominaalne PNC iga-aastane järjestus
  
Joonis A5/17  
Pikendatud tahkete osakeste loenduri iga-aastane järjestus (juhul, kui PNC täielik kalibreerimine 
on viibinud)
  
5.7.1.2. Pärast iga suuremat hooldust tuleb tahkete osakeste loendur uuesti kalibreerida ja väljastada uus kalibree ­
rimistunnistus.  
5.7.1.3. Kalibreerimine peab vastama riiklikule või rahvusvahelisele kalibreerimise standardmeetodile, võrreldes 
kalibreeritava tahkete osakeste loenduri tulemust:  
a) kalibreeritud aerosool-elektromeetri omaga, võttes samal ajal proove ka elektrostaatiliselt fraktsionee ­
ritud kalibreerimisosakestest; või  
b) muu tahkete osakeste loenduri tulemusega, mida on kalibreeritud eespool kirjeldatud meetodi koha ­
selt.  
5.7.1.3.1. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktis a peab kalibreerimisel kasutama vähemalt kuut standardkon ­
tsentratsiooni, mille korral oleks tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkond kaetud võimalikult ühtlaselt.  
5.7.1.3.2. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktis b peab kalibreerimisel kasutama vähemalt kuut standardkon ­
tsentratsiooni tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkonnas. Vähemalt kolm kontsentratsiooni peavad 
olema väiksemad kui 1 000 cm  3 kohta, ülejäänud kontsentratsioonid peavad paiknema lineaarselt 1 
000 cm  3 kohta ja loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiiri vahel.  
5.7.1.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktides a ja b peavad valitud kontsentratsioonid hõlmama nomi ­
naalset null-kontsentratsiooni, mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate 
või võrdväärse tõhususega HEPA-filtrite ühendamisel iga seadme sisendiga. Kui tahkete osakeste loenduri 
kalibreerimisel ei kasutata kalibreerimisfaktorit, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud kontsent ­
ratsiooni (välja arvatud null-kontsentratsiooni) korral erineda standardkontsentratsioonist ± 10 %, vastasel 
korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifitseeru. Arvutatakse kahe andmekogumi vähimruu ­
tude lineaarse regressiooni gradient ja see salvestatakse. Kalibreeritava tahkete osakeste loenduri suhtes 
rakendatakse kalibreerimisfaktorit, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse 
kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendina (r) ja see peab olema vähemalt 0,97. Nii 
gradiendi kui ka r  2 arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide alguspunkti 
(null-kontsentratsioon mõlemal seadmel).  
5.7.1.4. Kalibreerimisel tuleb kontrollida ka vastavust käesoleva all-lisa punkti 4.3.1.3.4 alapunktis h sätestatud 
nõuetele, mis käsitlevad tahkete osakeste loenduri tõhusust avastada tahkeid osakesi, mille elektrilise 
liikuvuse läbimõõt on 23 nm. Loenduri tõhusust loendada tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse 
läbimõõt on 41 nm, ei ole vaja kontrollida.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/515
 
5.7.2. Lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimine ja valideerimine  
5.7.2.1. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegureid kõikide lahjen ­
dusastmete puhul seadme kinnitatud nominaalsete töötemperatuuride juures kalibreeritakse uue seadme 
puhul ja pärast iga suuremat hooldust. Püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri 
perioodilise valideerimise nõue hõlmab vaid selle kontrollimist ühelainsal seadistusel, mida tavaliselt 
kasutatakse mõõtmiste puhul sõidukitel, mis on varustatud tahkete osakeste filtriga. Kinnitusasutus 
peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimis- ja valideerimistunnistuse olemasolu, 
mis kinnitab selle vastavust järgitavale standardile 6 kuu jooksul enne heitgaasi katset. Kui lenduvate 
tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuurianduritega, võib valideerimiste vahe olla 13 kuud.  
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida ja valideerida tervikliku üksusena.  
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit määratletakse tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri 
järgi selliste tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm. 
Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid f  r (d) tahkete 
osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, peavad olema vastavalt mitte 
üle 30 % ja 20 % suuremad ning mitte üle 5 % väiksemad võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise 
liikuvuse läbimõõt on 100 nm. Valideerimiseks peab tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri 
aritmeetiline keskmine olema ± 10 % lenduvate tahkete osakeste püüduri esmase kalibreerimise käigus 
kindlaks määratud tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmisest vähendustegurist  f r . 
5.7.2.2. Mõõtmisel kasutatav aerosool peab sisaldama tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 
nm, 50 nm ja 100 nm, ning tahkete osakeste miinimumkontsentratsioon lenduvate tahkete osakeste 
püüduri sisendis peab olema 5 000 tahket osakest cm  3 kohta. Alternatiivina võib valideerimiseks kasu ­
tada polüdispersset aerosooli, mille elektrilise liikuvuse mediaanläbimõõt on 50 nm. Mõõtmisel kasutatav 
aerosool peab olema termiliselt püsiv lenduvate tahkete osakeste püüduri töötemperatuuridel. Tahkete 
osakeste kontsentratsiooni tuleb mõõta komponentidest nii üles- kui ka allavoolu.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur arvutatakse monodisperssete tahkete osakeste kõikide 
suuruste puhul f  r (d i ) järgmise valemi abil:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kus:  
N in (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu;  
N out (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu;  
d i on tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine vähendustegur  f r konkreetse lahjendusseadis ­
tuse korral arvutatakse järgmiselt:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Kui valideerimiseks kasutatakse polüdispersset 50 nm aerosooli, arvutatakse tahkete osakeste kontsent ­
ratsiooni aritmeetiliselt keskmine vähendustegur  f v konkreetse lahjendusseadistuse korral järgmise valemi 
abil:  
f v ¼ N in 
N outET L 175/516 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus:  
N in on tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu;  
N out on tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu.  
5.7.2.3. Sisselaskekontsentratsiooni ≥ 10 000 cm  3 kohta puhul peab lenduvate tahkete osakeste püüdur kõrval ­
dama tetrakontaani (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) tahked osakesed, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on vähemalt 
30 nm, rohkem kui 99,0 % ulatuses minimaalse lahjendusseadistuse korral ja tootja soovitatud töötem ­
peratuuril.  
5.7.3. PN mõõtmissüsteemi kontrollimine  
5.7.3.1. Igakuisel kontrollimisel peab tahkete osakeste loenduris mõõdetud voolukiiruse väärtus jääma kalibree ­
ritud voolumõõturiga kontrollimisel saadud tahkete osakeste loenduri nimivoolukiirusest 5 % piiresse.  
5.8. Segamisseadme täpsus  
Käesoleva all-lisa punktis 5.2 määratletud kalibreerimiste läbiviimiseks gaasijaoturi kasutamisel peab 
segamisseade võimaldama määrata lahjendatud kalibreerimisgaaside kontsentratsioone täpsusega ± 2 %. 
Kalibreerimiskõvera kontrollimisel kasutatakse käesoleva all-lisa punktis 5.3 kirjeldatud vahepealse 
mõõteulatuse kontrolli. Kalibreerimisgaas, mille kontsentratsioon on alla 50 % analüsaatori mõõtepiir ­
konnast, jääb 2 % piiresse selle sertifitseeritud kontsentratsioonist.  
6. Etalongaasid  
6.1. Puhtad gaasid  
6.1.1. Kõik väärtused ppm tähendavad V-ppm (vpm)  
6.1.2. Vajaduse korral peavad kalibreerimiseks ja kasutamiseks saadaval olema järgmised gaasid:  
6.1.2.1. lämmastik:  
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, 
< 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. sünteetiline õhk:  
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO; hapnikusisaldus 18 ja 21 mahu ­
protsendi vahel;  
6.1.2.3. hapnik:  
puhtus: > 99,5 mahuprotsenti O  2 ; 
6.1.2.4. vesinik (ja heeliumi või lämmastikku sisaldav segu):  
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vesinikusisaldus 39 ja 41 mahuprotsendi vahel;  
6.1.2.5. Süsinikmonoksiid  
minimaalne puhtus 99,5 %.  
6.1.2.6. Propaan  
minimaalne puhtus 99,5 %.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/517
 
6.2. Kalibreerimisgaasid  
6.2.1. Kalibreerimisgaasi tegelik kontsentratsioon peab jääma ettenähtud väärtuse suhtes vahemikku ± 1 % või 
nagu toodud allpool.  
Tuleb tagada järgmise koostisega gaasisegude kättesaadavus vedelgaasi spetsifikatsioonidega vastavalt 
käesoleva all-lisa punktile 6.1.2.1 või 6.1.2.2:  
a) C  3 H 8 sünteetilises õhus (vt käesoleva all-lisa punkt 6.1.2.2);  
b) CO lämmastikus;  
c) CO  2 lämmastikus;  
d) CH  4 sünteetilises õhus;  
e) NO lämmastikus (kalibreerimisgaasis ei tohi NO  2 olla rohkem kui 5 % NO sisaldusest).ET L 175/518 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
6. all-lisa  
1. tüübi katsemenetlused ja -tingimused  
1. Katsemenetlused ja -tingimused  
1.1 Katsete kirjeldus  
1.1.1. 1. tüübi katse abil kontrollitakse gaasiliste ühendite heitkogust ja tahkete osakeste massi, tahkete osakeste 
arvu, CO  2 heite massi, kütusekulu, elektrienergiakulu ja elektrilist sõiduulatust rakendatavas WLTP katse ­
tsüklis.  
1.1.1.1. Katsed viiakse läbi käesoleva all-lisa punktis 1.2 või 8. all-lisa punktis 3 kirjeldatud meetodi kohaselt 
täiselektri-, hübriidelektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul. Võetakse heitgaaside, 
tahkete osakeste massi ja osakeste proovid ning neid analüüsitakse ettenähtud meetoditega.  
1.1.2. Katsete arv määratakse joonisel A6/1 toodud vooskeemi kohaselt. Piirnorm on määruse (EÜ) nr 715/2007 
I lisas esitatud suurim lubatud väärtus vastava kriitilise saasteaine puhul.  
1.1.2.1. Joonisel A6/1 toodud vooskeemi tuleb kohaldada üksnes kogu rakendatava WLTP katsetsükli, mitte 
üksikute faaside suhtes.  
1.1.2.2. Katsetulemused on väärtused, mis saadakse pärast laetava energiasalvestussüsteemi energiamuutusel põhi ­
neva K  i ja ATCT korrektsiooni rakendamist.  
1.1.2.3. Tsükli koguväärtuste määramine  
1.1.2.3.1. Kui ükskõik millise katse käigus ületatakse kriitiliste heitkoguste piirnorm, lükatakse sõiduk tagasi.  
1.1.2.3.2. Olenevalt sõidukitüübist peab tootja deklareerima vajaduse korral nii välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübriidsõiduki CO  2 heite massi, elektrienergiakulu ja kütusekulu tsükli koguväärtuse kui ka täiselektrisõi ­
duki sõiduulatuse (PER) ja sõiduulatuse üksnes elektrirežiimis (AER) vastavalt tabelile A6/1.  
1.1.2.3.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu deklareeritud väärtust akutoiterežiimis ei 
määrata vastavalt joonisele A6/1. Seda tuleb käsitada tüübikinnitusväärtusena, kui deklareeritud CO  2 
väärtus on heaks kiidetud tüübikinnitusväärtusena. Kui see nii ei ole, tuleb tüübikinnitusväärtusena käsitada 
elektrienergiakulu mõõdetud väärtust..  
1.1.2.3.4. Kui pärast esimest katset on kõik rakendatava tabeli A6/2 1. real toodud kriteeriumid täidetud, kiidetakse 
kõik tootja deklareeritud väärtused heaks tüübikinnitusväärtusena. Kui ükskõik milline rakendatava tabeli 
A6/2 1. real toodud kriteeriumidest pole täidetud, tuleb sama sõidukiga teha teine katse.  
1.1.2.3.5. Pärast teist katset tuleb arvutada kahe katse aritmeetiliselt keskmised tulemused. Kui kõik rakendatava 
tabeli A6/2 2. real toodud kriteeriumid on täidetud nende aritmeetiliselt keskmiste tulemustega, kiidetakse 
kõik tootja deklareeritud väärtused heaks tüübikinnitusväärtusena. Kui ükskõik milline rakendatava tabeli 
A6/2 2. real toodud kriteeriumidest pole täidetud, tuleb sama sõidukiga teha kolmas katse.  
1.1.2.3.6. Pärast kolmandat katset tuleb arvutada kolme katse aritmeetiliselt keskmised tulemused. Kõikide parameet ­
rite puhul, mis vastavad rakendatava tabeli A6/2 3. rea vastavale kriteeriumile, tuleb deklareeritud väärtust 
käsitada tüübikinnitusväärtusena. Ükskõik millise parameetri puhul, mis ei vasta rakendatava tabeli A6/2 3. 
rea vastavale kriteeriumile, tuleb aritmeetiliselt keskmist tulemust käsitada tüübikinnitusväärtusena.  
1.1.2.3.7. Juhul, kui ükskõik milline rakendatava tabeli A6/2 kriteeriumist pole pärast esimest või teist katset 
täidetud, võib tootja soovil või tüübikinnitusasutuse loal väärtused uuesti deklareerida heitkoguste või 
kulu suuremate väärtustena või elektrilise sõiduulatuse väiksemate väärtustena, et vähendada tüübikinnituse 
jaoks nõutavate katsete arvu.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/519
 
1.1.2.3.8. dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 määramine  
1.1.2.3.8.1. Ilma et see piiraks punkti 1.1.2.3.8.2 nõude kohaldamist, kasutatakse järgmisi dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 
väärtusi seoses tabelis A6/2 toodud katsete arvu kriteeriumiga:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Kui akutoiterežiimis tehtav 1. tüübi katse välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul koosneb kahest 
või enamast rakendatavast WLTP katsetsüklist ja dCO2x väärtus on alla 1,0, tuleb dCO2x väärtus asendada 
1,0-ga.  
1.1.2.3.9. Juhul, kui katsetulemust või katsetulemuste keskmist käsitatakse ja kinnitatakse tüübikinnitusväärtusena, 
tuleb edasistes arvutustes sellele tulemusele viidata kui „deklareeritud väärtusele“.  
Tabel A6/1  
Tootja deklareeritud väärtuste suhtes kohaldatavad eeskirjad (tsükli koguväärtused)  ( 1 ) 
Sõiduki tüüp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Elektrienergia 
kulu (  3 ) 
(Wh/km)  Sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis / 
täiselektrisõiduki 
sõiduulatus (  3 ) 
(km)  
6. all-lisa kohaselt katse ­
tatud sõidukid (ICE)  M CO2 
7. all-lisa punkt 3  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
8. lisa punkt 
4.2.1.2.1  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
8. all-lisa punkt 
4.1.1  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
8. all-lisa punkt 
4.1.2  — EC AC,CD  
8. all-lisa punkt 
4.3.1  AER 
8. all-lisa punkt 
4.4.1.1  
CS M CO2,CS  
8. all-lisa punkt 
4.1.1  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
8. all-lisa punkt 
4.3.4.2  PER  WLTC  
8. all-lisa punkt 
4.4.2  
( 1 ) Deklareeritud väärtus on väärtus, milles tehakse vajalikud korrektsioonid (s.t K  i korrektsioon ja muud piirkondlikud 
parandused) 
( 2 ) Ümardamine xxx.xx 
( 3 ) Ümardamine xxx.xET L 175/520 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A6/1  
1. tüübi katsete arvu vooskeem
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/521
 
Tabel A6/2  
Katsete arvu kriteeriumid  
Sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelekt ­
risõidukite puhul aku laetust säilitav 1. tüübi katse.  
Katse  Hindamisparameeter  Kriitiline heitkogus  M  CO2 
Rida 1  Esimene katse  Esimese katse tulemused  ≤ määruse piirnorm 
× 0,9  ≤ deklareeritud väär ­
tus × dCO2  1 
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse aritmee ­
tiline keskmine  ≤ määruse piirnorm 
× 1,0 (  1 ) ≤ deklareeritud väär ­
tus × dCO2  2 
Rida 3  Kolmas katse  Kolme katse tulemuste aritmee ­
tiline keskmine  ≤ määruse piirnorm 
× 1,0 (  1 ) ≤ deklareeritud väär ­
tus × dCO2  3 
( 1 ) Samuti peab iga katse tulemus vastama määruse piirnormile.  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul 1. tüübi katse akutoiterežiimis.  
Katse  Hindamisparameeter  Kriitilised heitkogu ­
sed M CO2,CD  AER  
Rida 1  Esimene 
katse  Esimese katse tulemu ­
sed ≤ määruse piir ­
norm × 0,9 (  1 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  1 ≥ deklareeritud väär ­
tus × 1,0  
Rida 2  Teine 
katse  Esimese ja teise katse 
aritmeetiline keskmine  ≤ määruse piir ­
norm × 1,0 (  2 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  2 ≥ deklareeritud väär ­
tus × 1,0  
Rida 3  Kolmas 
katse  Kolme katse tule ­
muste aritmeetiline 
keskmine  ≤ määruse piir ­
norm × 1,0 (  2 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  3 ≥ deklareeritud väär ­
tus × 1,0  
( 1 ) 0,9 asendatakse välise laadimisega hübriidelektrisõidukite akutoiterežiimi 1. tüübi katse puhul 1,0-ga üksnes siis, kui 
akutoiterežiimi katse sisaldab kahte või enamat rakendatavat WLTC tsüklit. 
( 2 ) Iga katse tulemus peab vastama määruse piirnormile.  
Täiselektrisõidukite puhul  
Katse  Hindamisparameeter  Elektrienergia kulu  PER  
Rida 1  Esimene 
katse  Esimese katse tulemused  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud väärtus 
× 1,0  
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse arit ­
meetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud väärtus 
× 1,0  
Rida 3  Kolmas katse  Kolme katse tulemuste 
aritmeetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud väärtus 
× 1,0  
Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Katse  Hindamisparameeter  FC  CS 
Rida 1  Esimene katse  Esimese katse tulemused  ≤ deklareeritud väärtus × 
1,0 
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse aritmeetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus × 
1,0 
Rida 3  Kolmas katse  Kolme katse tulemuste aritmeetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus × 
1,0ET L 175/522 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.1.2.4. Faasispetsiifiliste väärtuste määramine  
1.1.2.4.1. CO  2 faasispetsiifiline väärtus  
1.1.2.4.1.1. Pärast CO  2 heite massi deklareeritud tsükli koguväärtuse heakskiitmist tuleb katsetulemuste faasispetsii ­
filiste väärtuste aritmeetilist keskmist (g/km) korrutada kohandusteguriga CO2_AF, et kompenseerida 
deklareeritud väärtuse ja katsetulemuste erinevust. See korrigeeritud väärtus on CO  2 tüübikinnitusväärtus. 
CO2  A F ¼ deklar :väärtus 
faasi kombin :väärtus  
kus: 
faasi kombin :väärtus ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
kus:  
CO2  ave  L on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass L-faasi katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
CO2  ave  M on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass M-faasi katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
CO2  ave  H on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass H-faasi katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
CO2  ave  exH on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass exH-faasi katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
D L on L-faasi teoreetiline vahemaa (km);  
D M on M-faasi teoreetiline vahemaa (km);  
D H on H-faasi teoreetiline vahemaa (km);  
D exH on exH-faasi teoreetiline vahemaa (km).  
1.1.2.4.1.2. Kui CO  2 heite massi deklareeritud tsükli koguväärtust heaks ei kiideta, arvutatakse faasispetsiifiline CO  2 
heite massi tüübikinnitusväärtus, võttes vastava faasi kõikidest katsetulemustest aritmeetilise keskmise.  
1.1.2.4.2. Kütusekulu faasispetsiifilised väärtused  
1.1.2.4.2.1. Kütusekulu väärtus arvutatakse faasispetsiifilise CO  2 heite massi abil, kasutades käesoleva all-lisa punktis 
1.1.2.4.1 toodud valemeid ja heitkoguste aritmeetilist keskmist.  
1.1.2.4.3. Elektrienergiakulu, PERi ja AERi faasispetsiifiline väärtus  
1.1.2.4.3.1. Faasispetsiifiline elektrienergiakulu ja faasispetsiifilised elektrirežiimi sõiduulatused arvutatakse, võttes kats e­
tulemus(t)e faasispetsiifilistest väärtustest aritmeetilise keskmise, ilma kohandustegurita.  
1.2. 1. tüübi katsetingimused  
1.2.1. Ülevaade  
1.2.1.1. 1. tüübi katse sisaldab ettenähtud etappidena dünamomeetri ettevalmistamist, tankimist, stabiliseerumist ja 
katse läbiviimist.  
1.2.1.2. 1. tüübi katse hõlmab sõiduki kasutamist veojõustendil interpolatsioonitüüpkonna puhul rakendatavas 
WLTC tsüklis. Järgnevaks analüüsiks kogutakse lahjendatud heitgaasidest püsimahuproovivõtturi abil pide ­
valt proportsionaalne osa.  
1.2.1.3. Fooni kontsentratsioonid mõõdetakse kõikide ühendite puhul, mille puhul viiakse läbi lahjendatud heite 
massi mõõtmised. Heitgaaside katse puhul tuleb selleks koguda ja analüüsida lahjendusõhku.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/523
 
1.2.1.3.1. Taustosakeste mõõtmine  
1.2.1.3.1.1. Kui tootja taotleb kas lahjendusõhu või lahjendustunneli taustosakeste massi lahutamist heitkoguste 
mõõtetulemustest, tuleb fooni tasemed määrata käesoleva all-lisa punktides 1.2.1.3.1.1.1–1.2.1.3.1.1.3 
(k.a) nimetatud menetluste kohaselt.  
1.2.1.3.1.1.1. Suurim lubatud fooniparandus on filtrile kogunenud mass, mis on samaväärne 1 mg/km-ga katse 
vooluhulga juures.  
1.2.1.3.1.1.2. Kui foon ületab selle taseme, lahutatakse vaikimisi väärtus 1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadakse tulemuseks negatiivne väärtus, loetakse fooni tasemeks null.  
1.2.1.3.1.2. Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni mass määratakse, juhtides filtreeritud lahjendusõhku läbi tahkete 
osakeste foonifiltri. See võetakse lahjendusõhufiltritest vahetult allavoolu jäävast punktist. Fooni tasemed 
(μg/m  3 ) määratakse vähemalt 14 mõõtmise (sagedusega vähemalt üks mõõtmine nädalas) libiseva aritmee ­
tilise keskmisena.  
1.2.1.3.1.3. Lahjendustunneli tahkete osakeste fooni mass määratakse, juhtides filtreeritud lahjendusõhku läbi tahkete 
osakeste foonifiltri. See võetakse samast punktist nagu tahkete osakeste proov. Kui katse puhul kasutatakse 
teisest lahjendamist, peab teisene lahjendussüsteem olema fooni mõõtmisel aktiveeritud. Ühe mõõtmise 
võib teha katsepäeval, kas enne või pärast katset.  
1.2.1.3.2. Taustosakeste arvu määramine  
1.2.1.3.2.1. Kui tootja taotleb fooniparandust, määratakse fooni tasemed järgmiselt.  
1.2.1.3.2.1.1. Fooni väärtus võidakse arvutada või mõõta. Suurim lubatud fooniparandus on seotud tahkete osakeste 
arvu mõõtmissüsteemi suurima lubatud lekke määraga (0,5 osakest cm  3 kohta), mõõdetuna tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri (PCRF) ja tegelikus katses kasutatud CVS-vooluhulga abil.  
1.2.1.3.2.1.2. Tüübikinnitusasutus või tootja võib taotleda, et arvutatud tulemuste asemel kasutataks tegelikke fooni 
mõõtmistulemusi.  
1.2.1.3.2.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadakse tulemuseks negatiivne väärtus, loetakse tahkete osakeste arvu väärtuseks 
null.  
1.2.1.3.2.2. Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni arvu tase määratakse filtreeritud lahjendusõhu proovide võtmise teel. 
See võetakse PN mõõtmissüsteemi lahjendusõhufiltritest vahetult allavoolu jäävast punktist. Fooni tasemed 
(tahkete osakeste arv cm  3 kohta) määratakse vähemalt 14 mõõtmise (sagedusega vähemalt üks mõõtmine 
nädalas) libiseva aritmeetilise keskmisena.  
1.2.1.3.2.3. Lahjendustunneli tahkete osakeste fooni arvu tase määratakse filtreeritud lahjendusõhu proovide võtmise 
teel. See võetakse samast punktist nagu tahkete osakeste arvu proov. Kui katse puhul kasutatakse teisest 
lahjendamist, peab teisene lahjendussüsteem olema fooni mõõtmisel aktiveeritud. Ühe mõõtmise võib teha 
katsepäeval, kas enne või pärast katset, kasutades tegelikku tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendus ­
tegurit (PCRF) ja katse käigus kasutatud CVS-vooluhulka.ET L 175/524 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.2. Katseruumi üldseadmed  
1.2.2.1. Mõõdetavad parameetrid  
1.2.2.1.1. Järgmisi temperatuure tuleb mõõta täpsusega ± 1,5 °C:  
a) katseruumi õhu temperatuur;  
b) lahjendus- ja proovivõtusüsteemi temperatuurid, mida on vaja 5. all-lisas määratletud heitkoguste 
mõõtmise süsteemide jaoks.  
1.2.2.1.2. Õhurõhu mõõtmisel peab mõõtetäpsus olema ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3. Eriniiskuse H mõõtmisel peab mõõtetäpsus olema ± 1 g H  2 O kuiva õhu kg kohta.  
1.2.2.2. Katseruum ja seisuala  
1.2.2.2.1. Katseruum  
1.2.2.2.1.1. Katseruumi temperatuuri seadepunkt peab olema 23 °C. Kõrvalekalle tegelikust väärtusest peab olema 
± 5 °C piires. Õhutemperatuuri ja niiskust tuleb mõõta katseruumi jahutusventilaatori väljalaskeava juures 
miinimumsagedusega 1 Hz. Katse alguse temperatuuri kohta vt 6. all-lisa punkt 1.2.8.1.  
1.2.2.2.1.2. Katseruumis oleva õhu või mootori poolt sissevõetava õhu eriniiskus (H) peab vastama järgmisele tingi ­
musele:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kuiva õhu kg kohta Þ 
1.2.2.2.1.3. Niiskust tuleb mõõta pidevalt miinimumsagedusega 1 Hz.  
1.2.2.2.2. Seisuala  
Seisuala temperatuuri seadepunkt peab olema 23 °C ning kõrvalekalle tegelikust väärtusest peab viieminu ­
tilise libiseva aritmeetilise keskmise korral olema ± 3 °C piires ning ei tohi esineda süstemaatilist kõrvale ­
kallet seadepunktist. Temperatuuri tuleb mõõta pidevalt miinimumsagedusega 1 Hz.  
1.2.3. Katsesõiduk  
1.2.3.1. Üldosa  
Katsesõiduki kõik komponendid peavad olema kooskõlas tootmisseeriaga, või kui sõiduk erineb seeria ­
tootmises olevast sõidukist, lisatakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse täielik kirjeldus. Valmistaja 
ja tüübikinnitusasutus lepivad katsesõiduki valimisel kokku selles, milline sõiduki katsemudel on interpo ­
latsioonitüüpkonna tüüpiline näide.  
Heitkoguste mõõtmise puhul rakendatakse katsesõidukiga H määratud sõidutakistust. Sõidutakistusmaat ­
riksi tüüpkonna puhul rakendatakse heitkoguste mõõtmiseks 4. all-lisa punkti 5.1 kohaselt sõiduki H  M 
kohta arvutatud sõidutakistust.  
Kui tootja soovil kasutatakse interpolatsioonimeetodit (vt 7. all-lisa punkt 3.2.3.2), viiakse läbi täiendav 
heitkoguste mõõtmine katsesõidukiga L määratud sõidutakistusega. Sõidukitega H ja L läbiviidud katsed 
tuleks teha sama katsesõidukiga ning neid katsetatakse lühima lõpliku ülekandearvuga interpolatsioo ­
nitüüpkonnas. Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul viiakse läbi täiendav heitkoguste mõõtmine 4. 
all-lisa punkti 5.1 kohaselt sõiduki L  M puhul arvutatud sõidutakistusega.  
1.2.3.2. CO  2 interpolatsioonivahemik  
Interpolatsioonimeetodit tuleb kasutada üksnes siis, kui katsesõidukite L ja H CO  2 erinevus on vahemikus 
5–30 g/km või 20 % sõiduki H CO  2 heitkogusest, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/525
 
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib interpolatsioonijoont ekstrapoleerida väärtuseni kuni 3 g/km 
üle sõiduki H CO  2 heitkoguse ja/või alla sõiduki L CO  2 heitkoguse. See laiendus kehtib üksnes eespool 
nimetatud interpolatsioonivahemiku absoluutpiiride piires.  
Käesolevat punkti ei rakendata sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite H  M ja L  M vahelise 
CO  2 erinevuse suhtes.  
1.2.3.3. Sissesõitmine  
Sõiduk peab olema tehniliselt korras. See peab olema sisse sõidetud ja selle läbisõit enne katset peab olema 
3 000 – 15 000 km. Mootor, käigukast ja sõiduk peavad olema tootja soovituste kohaselt sisse sõidetud.  
1.2.4. Seadistused  
1.2.4.1. Dünamomeetri seadistused ja kontrollimine tuleb läbi viia 4. all-lisa kohaselt.  
1.2.4.2. Dünamomeetri kasutamine  
1.2.4.2.1. Dünamomeetri kasutamisel tuleb abiseadmed välja lülitada või deaktiveerida, v.a siis, kui nende kasutamine 
on vajalik.  
1.2.4.2.2. Sõiduki dünamomeetri kasutusrežiim (kui on olemas) tuleb aktiveerida tootja juhiste kohaselt (nt kasutades 
sõiduki roolil asetsevaid nuppe kindlas järjestuses, kasutades tootja töökoja testrit, eemaldades kaitsme).  
Tootja peab esitama tüübikinnitusasutusele loetelu deaktiveeritud seadmetest ja deaktiveerimise põhjenduse. 
Dünamomeetri kasutusrežiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus ja see dünamomeetri kasutusrežiim 
kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.4.2.3. Dünamomeetri kasutusrežiim ei tohi aktiveerida, muuta, edasi lükata või deaktiveerida ühegi katsetingi ­
mustes heitkoguseid ja kütusekulu mõjutava osa tööd. Iga seade, mis mõjutab kasutamist veojõustendil, 
tuleb seadistada nii, et see tagab nõuetekohase kasutamise.  
1.2.4.2.4. Kui katsesõidukit katsetatakse kaherattaveo (2WD) režiimis, tuleb katsesõidukit katsetada üheteljelisel 
veojõustendil, mis vastab 5. all-lisa punkti 2 kohastele nõuetele. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse 
nõusolekul võib sõidukit katsetada kaheteljelisel veojõustendil.  
1.2.4.2.5. Kui katsesõidukit kasutatakse režiimis, mis WLTP tingimustes kasutaks rakendatavas tsüklis osaliselt või 
püsivat neljarattavedu (4WD), tuleb katsesõidukit katsetada kaheteljelisel veojõustendil, mis vastab 5. all-lisa 
punkti 2.3 kohastele nõuetele.  
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib sõidukit katsetada üheteljelisel veojõustendil, kui 
on täidetud järgmised tingimused:  
a) katsesõiduk muudetakse püsivalt kaherattaveoliseks kõikides katserežiimides;  
b) tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et muudetud sõiduki CO  2 , kütusekulu ja/või 
elektrienergiakulu on samasugused või suuremad kui kaheteljelisel veojõustendil katsetataval muutmata 
sõidukil.  
1.2.4.3. Sõiduki väljalaskesüsteemis ei tohi esineda lekkeid, mis tõenäoliselt vähendaksid kogutava gaasi kogust.  
1.2.4.4. Jõuseadme ja sõiduki juhtseadiste seadistused peavad vastama tootja poolt seeriatootmise puhul ettenähtud 
seadistustele.ET L 175/526 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.4.5. Rehvide tüüp peab vastama sõiduki tootja teatatud originaalrehvi tüübile. Rehvirõhku võib suurendada 
kuni 50 % üle 4. all-lisa punktis 4.2.2.3 toodud rehvirõhu. Sama rehvirõhku tuleb kasutada dünamomeetri 
seadistuse ja kõikide edasiste katsete puhul. Kasutatud rehvirõhk tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  
1.2.4.6. Etalonkütus  
1.2.4.6.1. Katsetamisel tuleb kasutada IX lisas määratletud asjakohast etalonkütust.  
1.2.4.7. Katsesõiduki ettevalmistamine  
1.2.4.7.1. Sõiduk peab katse ajal olema ligikaudu horisontaalses asendis, et vältida kütuse ebanormaalset jaotumist.  
1.2.4.7.2. Tootja peab vajaduse korral tagama lisaseadmete ja adapterite olemasolu, mis võimaldavad sõidukile 
paigaldatud kütusepaagi(d) tühjendada madalaima võimaliku tasemeni, et koguda heitgaasiproove.  
1.2.4.7.3. Kui regeneratsioonisüsteem on stabiilsetes koormustingimustes (s.t kui parajasti ei ole käimas regenerat ­
sioonitsükkel), soovitatakse katse ajal osakeste massi proovide võtmisel, et sõiduk oleks läbinud > 1/3 
läbisõidust, mis jääb kahe ettenähtud regeneratsioonitsükli vahele, või et perioodiliselt regenereeruv 
süsteem saaks vastava koormuse sõidukilt maha monteerituna.  
1.2.5. Eelkatsetsüklid  
1.2.5.1. Kui tootja seda nõuab, võib läbi viia eelkatsetsüklid kiiruskõvera järgimiseks ettenähtud piirnormide 
piirides.  
1.2.6. Sõiduki eelkonditsioneerimine  
1.2.6.1. Kütusepaak (või kütusepaagid) täidetakse kindlaksmääratud katsekütusega. Kütusepaak (või kütusepaagid), 
milles on käesoleva all-lisa punktis 1.2.4.6 ettenähtud nõuetele mittevastav kütus, tuleb enne täitmist 
kõnealusest kütusest tühjendada. Kütuseaurude reguleerimise süsteemi ei tohi tavapäratult tühjeneda ega 
täituda.  
1.2.6.2. Laetavate energiasalvestussüsteemide laadimine  
Enne eelkonditsioneerimise katsetsüklit tuleb laetavad energiasalvestussüsteemid täielikult laadida. Tootja 
soovil võib enne eelkonditsioneerimist laadimise ära jätta. Laetavaid energiasalvestussüsteeme ei laeta enne 
ametlikku katsetamist uuesti.  
1.2.6.3. Katsesõiduk viiakse katseruumi ja tehakse punktides 1.2.6.3.1–1.2.6.3.9 (k.a) nimetatud toimingud.  
1.2.6.3.1. Katsesõiduk kas sõidab või lükatakse dünamomeetrile, kus see läbib rakendatavad WLTC tsüklid. Sõiduk ei 
pea olema külm ja seda võib kasutada dünamomeetri võimsuse seadistamiseks.  
1.2.6.3.2. Dünamomeetri võimsus seadistatakse 4. all-lisa punktide 7 ja 8 kohaselt.  
1.2.6.3.3. Eelkonditsioneerimise ajal peab katseruumi temperatuur olema samasugune, nagu on määratletud 1. tüübi 
katse puhul (käesoleva all-lisa punkt 1.2.2.2.1).  
1.2.6.3.4. Veoratta rehvirõhk peab olema seadistatud käesoleva all-lisa punkti 1.2.4.5 kohaselt.  
1.2.6.3.5. Esimese gaasilise etalonkütusega katse ja teise gaasilise etalonkütusega katse vahel tuleb ottomootoriga 
sõidukid, mille kütusena kasutatakse vedelgaasi või maagaasi/biometaani või mille seadmed võimaldavad 
kasutada kütusena niihästi bensiini kui ka vedelgaasi või maagaasi/biometaani, veel kord eelkonditsionee ­
rida enne teise etalonkütusega katsetamist.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/527
 
1.2.6.3.6. Eelkonditsioneerimiseks läbitakse rakendatav WLTC. Mootori käivitamine ja sõitmine peavad toimuma 
käesoleva all-lisa punkti 1.2.6.4 kohaselt.  
Dünamomeeter tuleb seadistada 4. all-lisa kohaselt.  
1.2.6.3.7. Tootja või tüübikinnitusasutuse soovil võib läbida täiendavaid WLTC tsükleid, et viia sõiduk ja selle 
kontrollisüsteemid stabiliseerunud olekusse.  
1.2.6.3.8. Sellise täiendava eelkonditsioneerimise ulatus tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.6.3.9. Katserajatises, kus vähese tahkete osakeste heitega sõiduki katsel võib esineda saastumine varasema katse 
tõttu, mis on tehtud suure tahkete osakeste heitega sõidukiga, soovitatakse proovivõtuseadmete eelkon ­
ditsioneerimiseks teha vähese tahkete osakeste heitega sõidukiga 20-minutiline sõidutsükkel püsikiirusel 
120 km/h. Vajaduse korral on lubatud kauem ja/või suuremal kiirusel sõitmine proovivõtuseadmete 
eelkonditsioneerimiseks. Lahjendustunneli fooni mõõtmised tehakse pärast tunneli eelkonditsioneerimist 
ja enne järgnevat sõiduki katsetamist.  
1.2.6.4. Jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks ettenähtud seadmete abil.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, ei ole kasutusrežiimi vahetamine muul viisil kui sõiduki poolt katse käigus 
lubatud.  
1.2.6.4.1. Kui jõuseadme käivitamine ei õnnestu, nt mootor ei käivitu ootuspäraselt või sõiduk kuvab käivitusvea, on 
katse kehtetu, tuleb korrata eelkonditsioneerimist ja läbida uus katse.  
1.2.6.4.2. Tsükkel algab jõuseadme käivitamise hetkest.  
1.2.6.4.3. Kui kütusena kasutatakse vedelgaasi või maagaasi/biometaani, võib mootori käivitada bensiiniga ning 
lülitada pärast kindlaksmääratud ajavahemiku möödumist, mida juht ei saa muuta, automaatselt ümber 
vedelgaasile või maagaasile/biometaanile.  
1.2.6.4.4. Sõiduki paigalseisu/tühikäigu faaside ajal peavad pidurid olema sobiva jõuga rakendatud, et takistada 
veorataste pöörlemist.  
1.2.6.4.5. Katse ajal mõõdetakse kiirust reaalajas või kogutakse andmekogumissüsteemi abil sagedusega vähemalt 
1 Hz, et oleks võimalik hinnata tegelikku sõidukiirust.  
1.2.6.4.6. Sõidukiga tegelikult läbitud vahemaa tuleb kanda iga WLTC faasi kõikidesse asjaomastesse katsearuanne ­
tesse.  
1.2.6.5. Käigukasti kasutamine  
1.2.6.5.1. Käsikäigukast  
Tuleb järgida 2. all-lisas toodud ettenähtud käiguvahetusi. 8. all-lisa kohaselt katsetatavate sõidukitega tuleb 
sõita kõnealuse all-lisa punkti 1.5 kohaselt.  
Sõidukeid, mis ei suuda rakendatavas WLTC tsüklis saavutada nõutavaid kiirenduse ja suurima kiiruse 
väärtusi, kasutatakse nii, et gaasipedaal on vajutatud täielikult põhja, kuni nõutav kiiruskõver saavutatakse 
uuesti. Sellistel juhtudel ei muuda kiiruskõvera rikkumised katset kehtetuks. Kõrvalekalded sõidutsüklist 
tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.6.5.1.1. Tuleb kohaldada käesoleva all-lisa punktis 1.2.6.6 toodud kõrvalekaldeid.  
1.2.6.5.1.2. Käiguvahetust alustatakse ja see viiakse lõpule ± 1,0 sekundi jooksul ettenähtud käiguvahetuspunktist.ET L 175/528 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.6.5.1.3. Sidur tuleb alla vajutada ± 1,0 sekundi jooksul ettenähtud siduri tööpunktist.  
1.2.6.5.2. Automaatkäigukast  
1.2.6.5.2.1. Automaatkäigukastiga sõidukeid katsetatakse põhirežiimis. Gaasipedaali tuleb kasutada selliselt, et järgitaks 
täpselt kiiruskõverat.  
1.2.6.5.2.2. Automaatkäigukasti ja juhi valitavate režiimidega sõidukid peavad vastama kriitiliste heitkoguste piirnor ­
midele kõigis edasiliikumiseks kasutatavates automaatse käiguvahetuse režiimides. Tootja esitab tüübikin ­
nitusasutusele asjakohased tõendid. Tootja esitatud tehniliste tõendite põhjal ja tüübikinnitusasutuse nõus ­
olekul ei käsitleta väga eriliseks piiratud otstarbeks ettenähtud juhi valitavaid režiime (nt hooldusrežiim, 
aeglase sõidu režiim).  
1.2.6.5.2.3. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid sellise režiimi olemasolu kohta, mis vastab käesoleva lisa 
punkti 3.5.9 nõuetele. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib põhirežiimi kasutada ainsa režiimina kriitiliste 
heitkoguste, CO  2 heitkoguse ja kütusekulu määramiseks. Olenemata põhirežiimi olemasolust peavad krii ­
tiliste heitkoguste piirnormid vastama kõikidele vaadeldavatele automaatse käiguvahetuse režiimidele, mida 
kasutatakse edasiliikumiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 1.2.6.5.2.2.  
1.2.6.5.2.4. Kui sõidukil puudub põhirežiim või pole tüübikinnitusasutus nõutud põhirežiimi põhirežiimina heaks 
kiitnud, katsetatakse sõidukit kriitiliste heitkoguste, CO  2 heitkoguse ja kütusekulu seisukohast parimas 
ning halvimas võimalikus režiimis. Parimad ja halvimad võimalikud režiimid tehakse kindlaks kõikide 
režiimide CO  2 heitkoguste ja kütusekulu kohta esitatud tõendite põhjal. CO  2 heitkogused ja kütusekulu 
on mõlema režiimi katsetulemuste aritmeetiline keskmine. Mõlema režiimi katsetulemused tuleb kanda 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. Olenemata katsetamise seisukohast parima ja halvima võima ­
liku režiimi olemasolust peavad kriitiliste heitkoguste piirnormid vastama kõikidele vaadeldavatele auto ­
maatse käiguvahetuse režiimidele, mida kasutatakse edasiliikumiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa 
punktis 1.2.6.5.2.2.  
1.2.6.5.2.5. Tuleb kohaldada käesoleva all-lisa punktis 1.2.6.6 toodud kõrvalekaldeid.  
Pärast esialgset sisselülitamist ei tohi käiguvalitsat katse jooksul kasutada. Esialgne sisselülitamine tehakse 
üks sekund enne esimese kiirenduse alustamist.  
1.2.6.5.2.6. Käsirežiimiga automaatkäigukastiga sõidukeid katsetatakse käesoleva all-lisa punkti 1.2.6.5.2 kohaselt.  
1.2.6.6. Kiiruskõvera kõrvalekalded  
Sõiduki tegeliku kiiruse ja rakendatavate katsetsüklite ettenähtud kiiruse vahel on lubatud järgmised 
kõrvalekalded. Kõrvalekaldeid ei tohi näidata juhile:  
a) ülempiir: 2,0 km/h suurem kui kõvera kõrgeim punkt ± 1,0 sekundi jooksul konkreetsest ajahetkest;  
b) alampiir: 2,0 km/h väiksem kui kõvera madalaim punkt ± 1,0 sekundi jooksul konkreetsest ajahetkest.  
Vt joonis A6/2.  
Ettenähtud kiiruse kõrvalekalletest suuremad kõrvalekaldeid aktsepteeritakse tingimusel, et kõrvalekaldeid ei 
ületata mitte mingil juhul rohkem kui ühe sekundi jooksul.  
Katse kohta ei tohi olla rohkem kui kümme sellist kõrvalekallet.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/529
 
Joonis A6/2  
Kiiruskõvera kõrvalekalded
  
1.2.6.7. Kiirendused  
1.2.6.7.1. Sõidukeid kasutatakse nii, et asjakohane gaasipedaal liigub nii, nagu on vaja kiiruskõvera täpseks järgimi ­
seks.  
1.2.6.7.2. Sõidukeid kasutatakse sujuvalt, järgides tüüpilisi käiguvahetuspunkte, kiirust ja menetlusi.  
1.2.6.7.3. Käsikäigukastide puhul vabastatakse gaasipedaal iga käiguvahetuse ajal ja käiguvahetus sooritatakse mini ­
maalse ajaga.  
1.2.6.7.4. Kui sõiduk ei suuda kiiruskõverat järgida, kasutatakse seda suurimal võimalikul võimsusel, kuni sõiduki 
kiirus saavutab taas vastava sihtkiiruse.  
1.2.6.8. Aeglustused  
1.2.6.8.1. Tsükli aeglustuste ajal deaktiveerib juht gaasipedaali töö, kuid ei vabasta käsitsi sidurit kuni 2. all-lisa 
punkti 4 alapunktis c toodud punktini.  
1.2.6.8.1.1. Kui sõiduk aeglustab kiiremini kui kiiruskõveral ette nähtud, kasutatakse gaasipedaali selleks, et sõiduk 
järgiks täpselt kiiruskõverat.  
1.2.6.8.1.2. Kui sõiduk aeglustab liiga aeglaselt, et järgida kavandatud aeglustust, rakendatakse pidurid selliselt, et oleks 
võimalik kiiruskõverat täpselt järgida.  
1.2.6.9. Mootori ootamatu seiskumine  
1.2.6.9.1. Kui mootor seiskub ootamatult, tunnistatakse eelkonditsioneerimine või 1. tüübi katse kehtetuks.  
1.2.6.10. Pärast tsükli läbimist lülitatakse mootor välja. Sõidukit ei tohi käivitada enne, kui algab katse, milleks 
sõidukit eelkonditsioneeriti.  
1.2.7. Stabiliseerimine  
1.2.7.1. Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb katsesõidukit hoida alal, mille ümbritseva 
keskkonna tingimused on toodud käesoleva all-lisa punktis 1.2.2.2.2.ET L 175/530 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.7.2. Sõidukil lastakse stabiliseeruda vähemalt 6 ja maksimaalselt 36 tunni jooksul, avatud või suletud kapotiga. 
Kui see ei ole konkreetse sõiduki puhul erisätetega välistatud, võib sooritada jahutamise sundjahutamise 
teel seadepunkti temperatuurini. Kui jahutamist kiirendatakse ventilaatoritega, tuleb ventilaatorid asetada 
nii, et jõuülekandeseadme, mootori ja heitgaaside järelpõletussüsteemi maksimaalne jahutus saavutatakse 
ühtlaselt.  
1.2.8. Heitkoguse ja kütusekulu katse (1. tüübi katse)  
1.2.8.1. Katseruumi temperatuur katse alguses peab olema 23 °C ± 3 °C mõõdetuna miinimumsagedusega 1 Hz. 
Mootoriõli ja jahutusvedeliku (kui see on olemas) temperatuur peab jääma ± 2 °C piiresse 23 °C seade ­
punktist.  
1.2.8.2. Katsesõiduk lükatakse dünamomeetrile.  
1.2.8.2.1. Sõiduki veorattad asetatakse dünamomeetrile ilma mootorit käivitamata.  
1.2.8.2.2. Veorataste rehvirõhku reguleeritakse käesoleva all-lisa punkti 1.2.4.5 sätete kohaselt.  
1.2.8.2.3. Kapott peab olema suletud.  
1.2.8.2.4. Väljalaskesüsteemi ühendustoru kinnitatakse sõiduki summutitoru(de) külge vahetult enne mootori käivi ­
tamist.  
1.2.8.3. Jõuseadme käivitamine ja sõitmine  
1.2.8.3.1. Jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks ettenähtud seadmete abil.  
1.2.8.3.2. Sõidukiga sõidetakse käesoleva all-lisa punktides 1.2.6.4–1.2.6.10 (k.a) kirjeldatud viisil 1. all-lisas kirjel ­
datud rakendatavas WLTC tsüklis.  
1.2.8.4. RCB andmeid mõõdetakse iga WLTC faasi puhul käesoleva all-lisa 2. liite kohaselt.  
1.2.8.5. Sõiduki tegelikku kiirust tuleb mõõta mõõtesagedusega 10 Hz ning tuleb arvutada ja dokumenteerida 7. 
all-lisa punktis 7 kirjeldatud sõidukõvera indeksid.  
1.2.9. Gaasiliste proovide võtmine  
Gaasilised proovid kogutakse kottidesse ja ühendeid analüüsitakse katse või katsefaasi lõpus või ühendeid 
võib analüüsida pidevalt ja integreerida kogu tsükli jooksul.  
1.2.9.1. Enne iga katset läbitakse järgmised etapid.  
1.2.9.1.1. Läbipuhutud tühjendatud proovivõtukotid ühendatakse lahjendatud heitgaasi ja lahjendusõhu proovide 
kogumise süsteemidega.  
1.2.9.1.2. Mõõtevahendid käivitatakse mõõtevahendi tootja juhiste kohaselt.  
1.2.9.1.3. Püsimahuproovivõtturi (CVS) soojusvahetit (kui on paigaldatud) tuleb eelnevalt kuumutada või jahutada 5. 
all-lisa punktis 3.3.5.1 toodud katse töötemperatuuride kõrvalekalde piires.  
1.2.9.1.4. Komponente, nt proovivõtutorusid, filtreid, jahuteid ja pumpasid, tuleb vajaduse korral kuumutada või 
jahutada kuni stabiliseerunud töötemperatuuride saavutamiseni.  
1.2.9.1.5. CVS-vooluhulgad tuleb seadistada 5. all-lisa punkti 3.3.4 kohaselt ja proovi vooluhulgad reguleeritakse 
sobivale tasemele.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/531
 
1.2.9.1.6. Elektrooniline integreeriv seade nullitakse ja selle võib enne tsüklifaasi algust uuesti nullida.  
1.2.9.1.7. Kõikide pidevtoimega gaasianalüsaatorite puhul tuleb valida sobivad mõõtepiirkonnad. Katse ajal on 
mõõtepiirkonna ümberlülitamine lubatud üksnes siis, kui ümberlülitamine toimub kalibreeringu muutmise 
teel, mille käigus kasutatakse mõõtevahendi digitaalset resolutsiooni. Analüsaatori analoog-operatsioonivõi ­
mendi võimendusastet ei pruugita katse ajal ümber lülitada.  
1.2.9.1.8. Kõik pidevtoimega gaasianalüsaatorid tuleb nullida ja kalibreerida 5. all-lisa punkti 6 nõuetele vastavate 
gaaside abil.  
1.2.10. Proovide võtmine tahkete osakeste massi (PM) määramiseks  
1.2.10.1. Käesoleva all-lisa punktides 1.2.10.1.1–1.2.10.1.2.3 (k.a) kirjeldatud etapid tuleb läbida enne iga katset.  
1.2.10.1.1. Filtri valimine  
1.2.10.1.1.1. Kogu rakendatavas WLTC tsüklis kasutatakse ühtainsat tahkete osakeste proovivõtufiltrit ilma varufiltrita. 
Piirkondlike tsüklimuutuste kohandamiseks võib kasutada ühtainsat filtrit esimese kolme faasi puhul ja 
eraldi filtrit neljanda faasi puhul.  
1.2.10.1.2. Filtri ettevalmistamine  
1.2.10.1.2.1. Vähemalt tund enne katset asetatakse iga filter tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust võimaldavasse Petri tassi 
ning pannakse kaalumiskambrisse (või -ruumi) stabiliseeruma.  
Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ja selle kaal kantakse kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse. Seejärel hoitakse filtrit suletud Petri tassis või tihendatud filtrihoidjas kuni katses kasutamiseni. 
Filtrit tuleb kasutada kaheksa tunni jooksul pärast kaalumiskambrist (või -ruumist) väljavõtmist.  
Filter viiakse tagasi stabiliseerimisruumi ühe tunni jooksul pärast katset ja seda konditsioneeritakse vähe ­
malt üks tund enne kaalumist.  
1.2.10.1.2.2. Tahkete osakeste proovivõtufilter tuleb hoolikalt paigaldada filtrihoidjasse. Filtrit tuleb käsitseda vaid 
tangide või pihtide abil. Filtri toores või abrasiivne käsitsemine võib põhjustada vigase kaalumistulemuse. 
Filtrihoidja asetatakse proovivõtutorusse, mida ei läbi vool.  
1.2.10.1.2.3. Mikrokaalu soovitatakse kontrollida iga kaalumissessiooni algul, 24 tunni jooksul proovi kaalumisest, 
kaaludes etalonraskust massiga 100 mg. Seda raskust kaalutakse kolm korda ja tulemuste aritmeetiline 
keskmine kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. Kui kaalumistulemuste aritmeetiline kesk ­
mine on vahemikus ± 5 μg eelmise kaalumissessiooni tulemusest, loetakse kaalumissessioon ja kaalud 
kehtivaks.  
1.2.11. Proovide võtmine tahkete osakeste arvu määramiseks  
1.2.11.1. Käesoleva all-lisa punktides 1.2.11.1.1–1.2.11.1.2 (k.a) kirjeldatud etapid tuleb läbida enne iga katset.  
1.2.11.1.1. Tahkete osakeste jaoks mõeldud lahjendussüsteem ja mõõtevahendid käivitatakse ning valmistatakse ette 
proovivõtuks.  
1.2.11.1.2. Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi tahkete osakeste loenduri (PNC) ja lenduvate tahkete osakeste 
püüduri (VPR) elementide õiget toimimist kinnitatakse käesoleva all-lisa punktides 
1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4 (k.a) nimetatud menetluste kohaselt.  
1.2.11.1.2.1. Lekketuvastus kogu tahkete osakeste mõõtesüsteemi (tahkete osakeste loenduri ja lenduvate tahkete 
osakeste püüduri) sisendiga ühendatud sobiva jõudlusega filtri abil peab andma mõõtetulemuseks vähem 
kui 0,5 tahket osakest cm  3 kohta.ET L 175/532 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.11.1.2.2. Igapäevane tahkete osakeste loenduri nullkontrollimine tahkete osakeste loenduri sisendi juures oleva 
sobiva jõudlusega filtri abil peab andma kontsentratsiooniks ≤ 0,2 tahket osakest cm  3 kohta. Filtri eemal ­
damisel peab tahkete osakeste loenduri mõõtmistulemus näitama kontsentratsiooni suurenemist vähemalt 
kuni 100 tahke osakeseni cm  3 kohta, kui proove võetakse välisõhust, ja vähenema taas tasemele ≤ 0,2 
tahket osakest cm  3 kohta, kui filter asetatakse uuesti kohale.  
1.2.11.1.2.3. Tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et aurustumistoru, kui see on süsteemi lisatud, on saavutanud 
ettenähtud töötemperatuuri.  
1.2.11.1.2.4. Tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et lahjendi PND  1 on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.  
1.2.12. Proovide võtmine katse käigus  
1.2.12.1. Lahjendussüsteem, proovivõtupumbad ja andmekogumissüsteemid tuleb käivitada.  
1.2.12.2. Tahkete osakeste (PM ja PN) proovivõtusüsteemid tuleb käivitada.  
1.2.12.3. Tahkete osakeste arvu tuleb mõõta pidevalt. Kontsentratsioonide aritmeetiline keskmine määratakse analü ­
saatori signaalide integreerimise teel iga faasi kestel.  
1.2. 12.4. Proovide võtmine algab enne jõuseadme käivitamise alustamist või selle alustamisel ja lõpeb tsükli lõppe ­
misel.  
1.2.12.5. Proovide vahetamine  
1.2.12.5.1. Gaasilised heited  
1.2.12.5.1.1. Lahjendatud heitgaaside ja lahjendusõhu proovide võtmisel võib vajaduse korral ühe proovivõtukottide 
paari vahetada järgmiste kotipaaride vastu läbitava rakendatava WLTC tsükli iga faasi lõpus.  
1.2.12.5.2. Tahke osake  
1.2.12.5.2.1. Kohaldatakse käesoleva all-lisa punkti 1.2.10.1.1.1 nõudeid.  
1.2.12.6. Dünamomeetril läbitud vahemaa tuleb kanda iga faasi kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.13. Katse lõpetamine  
1.2.13.1. Mootor tuleb katse viimase osa lõppemisel viivitamatult välja lülitada.  
1.2.13.2. Püsimahuproovivõttur (CVS) või muu imiseade tuleb välja lülitada või sõiduki summutitoru(de)st väljuv 
heitgaasitoru lahti ühendada.  
1.2.13.3. Sõiduki võib dünamomeetrilt eemaldada.  
1.2.14. Katsejärgsed menetlused  
1.2.14.1. Gaasianalüsaatori kontroll  
1.2.14.1.1. Tuleb kontrollida pidevaks lahjendatud heitgaasi mõõtmiseks kasutatud analüsaatorite null- ja kalibree ­
rimisgaasi näitu. Katse loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud väärtuste erinevus ei ületa 2 % 
kalibreerimisgaasi puhul leitud väärtusest.  
1.2.14.2. Kogumiskoti analüüs  
1.2.14.2.1. Kottides sisalduvaid heitgaase ja lahjendusõhku tuleb analüüsida võimalikult kiiresti. Heitgaase ei tohi mitte 
mingil juhul analüüsida hiljem kui 30 minutit pärast tsüklifaasi lõppu.  
Tuleb arvesse võtta kottides sisalduvate ühendite reaktiivsusaega.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/533
 
1.2.14.2.2. Võimalikult varakult enne analüüsi tuleb iga ühendi puhul kasutatav analüsaatori mõõtepiirkond nullida 
sobiva nullgaasiga.  
1.2.14.2.3. Analüsaatorite kalibreerimiskõverad määratakse kalibreerimisgaaside abil, mille nimikontsentratsioonid 
jäävad vahemikku 70–100 %.  
1.2.14.2.4. Seejärel kontrollitakse uuesti analüsaatorite nullpunkte. Kui näidu erinevus käesoleva all-lisa punkti 
1.2.14.2.2 kohaselt saadud näidust on suurem kui 2 % mõõtepiirkonnast, tuleb selle analüsaatori puhul 
menetlust korrata.  
1.2.14.2.5. Seejärel analüüsitakse proove.  
1.2.14.2.6. Pärast analüüsimist kontrollitakse null- ja kalibreerimispunkte samade gaaside abil uuesti. Katse loetakse 
kehtivaks, kui väärtuste erinevus ei ületa 2 % kalibreerimisgaasi puhul leitud väärtusest..  
1.2.14.2.7. Erinevate läbi analüsaatorite voolavate gaaside voolukiirused ja rõhud peavad olema samad kui analüsaa ­
torite kalibreerimisel kasutatud voolukiirused ja rõhud.  
1.2.14.2.8. Iga mõõdetud ühendi sisaldus tuleb pärast mõõteseadme stabiliseerumist kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  
1.2.14.2.9. Kõikide saasteainete heite mass ja vajadusel arv arvutatakse 7. all-lisa kohaselt.  
1.2.14.2.10. Kalibreerimised ja kontrollid tuleb läbi viia kas:  
a) enne ja pärast iga kotipaari analüüsi; või  
b) enne ja pärast kogu katset.  
Variandi b korral tuleb kalibreerimised ja kontrollid läbi viia kõikide analüsaatoritega kõikide katse ajal 
kasutatud mõõtepiirkondade puhul.  
Nii variandi a kui ka b korral tuleb vastavate välisõhu- ja heitgaasikottide puhul kasutada analüsaatori sama 
mõõtepiirkonda.  
1.2.14.3. Tahkete osakeste proovivõtufiltri kaalumine  
1.2.14.3.1. Tahkete osakeste proovivõtufilter asetatakse tagasi kaalumiskambrisse (või -ruumi) hiljemalt üks tund 
pärast katse lõppu. Filtrit konditsioneeritakse vähemalt ühe tunni jooksul tolmu eest kaitstud ja õhuvahe ­
tust võimaldavas Petri tassis ning filter kaalutakse. Filtri brutokaal tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  
1.2.14.3.2. 8 tunni jooksul pärast proovivõtufiltri kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaht 
kasutamata võrdlusfiltrit. Võrdlusfiltrid peavad olema proovivõtufiltritega ühesuurused ja samast materjalist.  
1.2.14.3.3. Kui mõne võrdlusfiltri kaal muutub proovifiltrite kaalumiste vahel rohkem kui ± 5 μg, tuleb proovifilter ja 
võrdlusfiltrid uuesti kaalumiskambris (või -ruumis) konditsioneerida ning seejärel uuesti kaaluda.  
1.2.14.3.4. Võrdlusfiltrite kaalumistulemuste võrdlemisel võrreldakse kõnealuse võrdlusfiltri kaalumistulemust ja sama 
filtri kaalumistulemuste libisevat aritmeetilist keskmist. Libisev aritmeetiline keskmine arvutatakse võrdlus ­
filtrite kaalumiskambrisse (või -ruumi) asetamisest saadik mõõdetud kaalu põhjal. Keskmistamise ajava ­
hemik peab olema vähemalt üks päev, kuid mitte üle 15 päeva.ET L 175/534 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.2.14.3.5. Proovi- ja võrdlusfiltrite mitmekordne konditsioneerimine ning kaalumine on lubatud kuni 80 tunni 
möödumiseni heitekatse gaaside mõõtmisest. Kui enne 80 tunni möödumist või selle möödumise hetkeks 
on rohkem kui pooled võrdlusfiltritest täitnud ± 5 μg kriteeriumi, loetakse proovifiltri kaalumistulemused 
kehtivaks. Kui 80 tunni möödumise hetkel kasutatakse kaht võrdlusfiltrit ja üks neist kahest ei täida ± 5 μg 
kriteeriumi, võib proovifiltri kaalumistulemused lugeda kehtivaks tingimusel, et nende kahe võrdlusfiltri 
kaalu ja libisevate keskmiste absoluutsete erinevuste summa on 10 μg või väiksem.  
1.2.14.3.6. Kui vähem kui pooled võrdlusfiltrid vastavad ± 5 μg kriteeriumile, heidetakse proovifilter kõrvale ja 
heitekatset tuleb korrata. Kõik võrdlusfiltrid tuleb 48 tunni jooksul eemaldada ja asendada. Kõikidel 
muudel juhtudel asendatakse võrdlusfiltrid vähemalt iga 30 päeva järel ja selliselt, et ühtki proovifiltrit 
ei kaaluta ilma, et seda võrreldaks võrdlusfiltriga, mis on viibinud kaalumiskambris (või -ruumis) vähemalt 
ühe päeva.  
1.2.14.3.7. Kui 5. all-lisa punktis 4.2.2.1 esitatud kaalumiskambri (või -ruumi) stabiilsuse nõuded ei ole täidetud, kuid 
võrdlusfiltri kaalumise tulemused vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele, siis võib sõiduki tootja 
valida, kas tunnistada proovivõtufiltrite kaalud vastuvõetavaks või tunnistada katsed kehtetuks; viimasel 
juhul tuleb parandada kaalumiskambri (või -ruumi) kontrollsüsteemi ja katset korrata.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/535
 
6. all-lisa  
1. liide  
Kõikide perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega varustatud sõidukite heitkoguste katsemenetlus  
1. Üldosa  
1.1. Käesolevas liites esitatakse käesoleva lisa punktis 3.8.1 määratletud perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega 
varustatud sõiduki katsetamisega seotud erisätted.  
Kui tootja selleks soovi avaldab ja tüübikinnitusasutus nõustub, võib tootja välja töötada alternatiivse menetluse 
selle samaväärsuse, sh filtri temperatuuri, laadimiskoguse ja läbitud vahemaa näitamiseks. Seda võidakse teha 
mootori- või veojõustendil.  
Alternatiivina käesolevas liites määratletud katsemenetluste läbiviimisele võib CO  2 ja kütusekulu puhul kasutada 
kindlaksmääratud K  i väärtust 1,05.  
1.2. Regeneratsioonitsüklite ajal pole vaja heitenorme kohaldada. Kui perioodiline regeneratsioon toimub vähemalt 
korra 1. tüübi katse jooksul ja on sõiduki ettevalmistamise ajal toimunud vähemalt korra, ei nõua see spetsiaalset 
katsemenetlust. Sel juhul käesolevat liidet ei kohaldata.  
1.3. Käesoleva liite sätteid kohaldatakse ainult tahkete osakeste massi mõõtmiseks, mitte aga tahkete osakeste arvu 
mõõtmiseks.  
1.4. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul ei kohaldata perioodiliselt regenereeruvatele süsteemidele omast 
katsemenetlust regeneratiivse seadme suhtes, kui tootja esitab tüübikinnitusasutusele andmed selle kohta, et 
regeneratsioonitsüklite ajal on heide asjaomase sõidukikategooria heite piirnormidest väiksem.  
1.5. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib 2. ja 3. klassi sõidukite puhul regeneratiivse teguri K_i 
määramisel eriti suure kiiruse faasi ära jätta.  
2. Katsemenetlus  
Katsesõiduk peab olema suuteline regeneratsiooniprotsessi vältima või lubama tingimusel, et see funktsioon ei 
mõjuta mootori esialgseid kalibreeringuid. Regeneratsiooni vältimine on lubatud üksnes regeneratsioonisüsteemi 
laadimise ja eelkonditsioneerimistsüklite ajal. See ei ole lubatud heitkoguste mõõtmise ajal regeneratsioonifaasis. 
Heitekatse viiakse läbi originaalseadme valmistaja juhtimisseadisega, mis on muutmata kujul. Tootja taotlusel ja 
tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib K  i määramisel kasutada elektroonilist juhtseadet, mis ei mõjuta mootori 
esialgseid kalibreeringuid.  
2.1. Heitkoguste mõõtmine kahe regeneratsioonifaasidega WLTC tsükli vahel  
2.1.1. Heitkoguste aritmeetiline keskmine regeneratsioonide vahel ja regeneratiivse seadme laadimise ajal määratakse 
mitme (kui neid on üle kahe) ligikaudu sama distantsiga 1. tüübi katse aritmeetilise keskmise põhjal. Alterna ­
tiivina võib tootja esitada andmed, mis näitavad, et heitetase püsib regeneratsioonide vahel konstantsena 
(± 15 %). Sel juhul võib kasutada tavapärase 1. tüübi katse käigus mõõdetud heitkoguseid. Kõigil muudel 
juhtudel tuleb sooritada vähemalt kahe 1. tüübi tsükli heitkoguste mõõtmine: üks vahetult pärast regeneratsiooni 
(enne uut laadimist) ja teine võimalikult vahetult enne regeneratsioonifaasi. Kõik heitkoguste mõõtmised tuleb 
teha vastavalt käesolevale all-lisale ja kõik arvutused tuleb teha vastavalt käesoleva liite punktile 3.  
2.1.2. Laadimisprotsess ja K  i määramine sooritatakse 1. tüübi töötsükli ajal veojõustendil või mootori katsestendil 
samaväärset katsetsüklit kasutades. Need tsüklid võib läbi teha katkestusteta (st ilma et mootorit tarvitseks 
tsüklite vahel välja lülitada). Pärast mingi arvu tsüklite läbimist võib sõiduki veojõustendilt maha võtta ja katset 
hiljem jätkata.ET L 175/536 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.1.3. Kahe regeneratsioonifaasidega WLTC tsükli vahele jäävate tsüklite arv (D), tsüklite arv, mille jooksul toimub 
heitkoguste mõõtmine (n), ja iga ühendi i heite massi mõõtetulemus (M ′ sij ) igas tsüklis j tuleb kanda kõikidesse 
asjaomastesse katsearuannetesse.  
2.2. Heitkoguste mõõtmine regeneratsiooni ajal  
2.2.1. Kui sõiduk tuleb regeneratsioonifaasi heitekatse jaoks ette valmistada, võib selleks kasutada käesoleva all-lisa 
punktis 1.2.6 kirjeldatud eelkonditsioneerimistsükleid või samaväärseid mootori katsestendi tsükleid, sõltuvalt 
käesoleva all-lisa punktis 2.1.2 valitud laadimistoimingust.  
2.2.2. Enne esimese arvessemineva heitekatse läbiviimist kehtivad käesolevas lisas kirjeldatud 1. tüübi katse sõiduki- ja 
katsetingimused.  
2.2.3. Sõiduki ettevalmistamise ajal ei tohi regeneratsiooni toimuda. Selle tagamiseks võib kasutada ühte järgmistest 
meetoditest:  
2.2.3.1. eelkonditsioneerimistsüklite ajaks võib paigaldada modelleeritud regenereeruva süsteemi või osalise süsteemi;  
2.2.3.2. mis tahes muu tootja ja tüübikinnitusasutuse vahel kokku lepitud meetod.  
2.2.4. Regenereerumisprotsessi sisaldava külmkäivituse heitekatse läbiviimisel tuleb kasutada rakendatavat WLTC tsük ­
lit. 
2.2.5. Kui regenereerumiseks on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb kõik WLTC tsüklid lõpule viia. Üheainsa tahkete 
osakeste proovivõtufiltri kasutamine mitmes tsüklis, mis on vajalikud regenereerumise lõpuleviimiseks, on 
lubatud.  
2.2.5.1. Kui on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb järgnev(ad) WLTC tsükkel (tsüklid) läbida kohe, mootorit välja lülitamata, 
kuni saavutatakse täielik regeneratsioon. Kui mitme tsükli jaoks vajalike gaasiliste heitkoguste kottide arv ületaks 
saadaolevate kottide arvu, peab uue katse ettevalmistamiseks vajalik aeg olema võimalikult lühike. Selleks ajaks ei 
lülitata mootorit välja.  
2.2.6. Heitkoguste väärtused regenereerumise ajal M  ri iga ühendi i puhul tuleb välja arvutada käesoleva liite punkti 3 
kohaselt. Täieliku regeneratsiooni käigus mõõdetud asjaomaste katsetsüklite arv tuleb kanda kõikidesse asja ­
omastesse katsearuannetesse.  
3. Arvutused  
3.1. Ühe regenereeruva süsteemi heitgaasi ja CO  2 heitkoguste ning kütusekulu arvutamine 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n mille puhul n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d mille puhul d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
kus iga vaadeldava ühendi i puhul:  
M ′ sij on ühendi i heite mass ilma regeneratsioonita katsetsükli j vältel (g/km);  
M ′ rij on ühendi i heite mass regeneratsiooni ajal katsetsükli j vältel (g/km) (kui d > 1, viiakse esimene WLTC 
katse läbi külma ja järgnevad tsüklid sooja mootoriga);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/537
 
M si on ühendi i heite keskmine mass ilma regeneratsioonita (g/km);  
M ri on ühendi i heite keskmine mass regeneratsiooni ajal (g/km);  
M pi on ühendi i heite keskmine mass (g/km);  
n on selliste katsetsüklite arv, mis jäävad regeneratsioonifaasidega tsüklite vahele ja mille käigus mõõdetakse 
1. tüübi WLTC tsüklite heitkoguseid, ≥ 1; 
d on täielike asjaomaste katsetsüklite arv, mis on vajalik regeneratsiooniks;  
D on täielike asjaomaste katsetsüklite arv kahe regeneratsioonifaasidega tsükli vahel;  
M pi arvutamine on esitatud joonisel A6. App1/1.  
Joonis A6.App1/1  
Heitekatse ajal mõõdetavate näitajate arv regeneratsioonifaasidega tsüklite ajal ja vahel (skemaatiline 
näide, heitkogused ajavahemikul D võivad kasvada või kahaneda)
  
3.1.1. Iga vaadeldava ühendi i regeneratsiooniteguri K  i arvutamine  
Tootja võib otsustada määrata iga ühendi puhul eraldi kas täiendavad kõrvalekalded või kordistustegurid.  
K i tegur:  K i ¼ M pi 
M si 
K i kõrvalekalle:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi ja K  i tulemused ning tootja teguriliigi valik registreeritakse. K  i tulemus tuleb kanda kõikidesse asja ­
omastesse katsearuannetesse. M  si , M  pi ja K  i tulemused tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
K i võidakse määrata pärast seda, kui üks regeneratsiooni katsetsükkel, mis koosneb joonisel A6 toodud mõõt ­
mistest enne regeneratsiooni, regeneratsiooni ajal ja pärast regeneratsiooni, on lõpule viidud. App1/1.ET L 175/538 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2. Mitme perioodiliselt regenereeruva süsteemi heitgaasi ja CO  2 heitkoguste ning kütusekulu arvutamine  
Järgmine tuleb arvutada a) ühe 1. tüübi töötsükli kohta kriitiliste heitkoguste puhul ning b) iga üksiku faasi 
kohta CO  2 heitkoguste ja kütusekulu puhul. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k mille puhul n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k mille puhul d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i tegur:  K i ¼ M pi 
M si 
K i kõrvalekalle:  K i ¼ M  pi Ä M si 
kus:  
M si on ühendi i heite keskmine mass ilma regeneratsioonita kõikide protsesside k puhul (g/km);  
M ri on ühendi i heite keskmine mass regeneratsiooni ajal kõikide protsesside k puhul (g/km);  
M pi on ühendi i heite keskmine mass kõikide protsesside k puhul (g/km);  
M sik on ühendi i heite keskmine mass ilma regeneratsioonita protsessi k puhul (g/km);  
M rik on ühendi i heite keskmine mass regeneratsiooni ajal protsessi k puhul (g/km);  
M ′ sik,j on ühendi i heite mass ilma regeneratsioonita protsessi k puhul, mis on mõõdetud punktis j, kus 1 ≤ j ≤ 
n k (g/km);  
M ′ rik,j on ühendi i heite mass regeneratsiooni ajal protsessi k puhul (kui j > 1, viiakse esimene 1. tüübi katse 
läbi külma ja järgnevad tsüklid sooja mootoriga), mõõdetuna katsetsükli j vältel, kus 1 ≤ j ≤ d k (g/km);  
n k on protsessi k selliste täielike katsetsüklite arv, mis jäävad kahe regeneratsioonifaasidega tsükli vahele ja 
mille käigus mõõdetakse heitkoguseid (1. tüübi WLTC tsüklid või samaväärsed mootori katsestendi 
tsüklid), ≥ 2; 
d k on protsessi k täielike asjaomaste katsetsüklite arv, mis on vajalik täielikuks regeneratsiooniks;  
D k on protsessi k täielike asjaomaste katsetsüklite arv kahe regeneratsioonifaasidega tsükli vahel;  
x on täielike regeneratsioonide arv.  
M pi arvutamine on esitatud joonisel A6.App1/2.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/539
 
Joonis A6.App1/2  
Heitekatse vältel mõõdetud näitajad regeneratsioonifaasidega tsüklite ajal ja nende vahel (skemaatiline 
näide)
  
Mitmekordse perioodilise regeneratsioonisüsteemi teguri K  i arvutamine on võimalik alles iga süsteemi teatava arvu 
regeneratsioonifaaside järel.  
Pärast kogu protsessi läbimist (A-st B-ni, vt joonis A6.App1/2) tuleb uuesti jõuda algsesse stardiasendisse A.ET L 175/540 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
6. all-lisa  
2. liide  
Elektritoitesüsteemi jälgimise katsemenetlus  
1. Üldosa  
Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukeid või välise laadimisega hübriidelektrisõidukeid, tuleb 
kohaldada 8. all-lisa 2. ja 3. liidet.  
Käesolevas liites esitatakse erisätted, mis käsitlevad CO  2 heite massi katsetulemuste korrigeerimist kõikide laetavate 
energiasalvestussüsteemide energiabilansi ΔE REESS  funktsioonina.  
CO  2 heite massi korrigeeritud väärtused peavad vastama nullenergiabilansile ( ΔE REESS  = 0) ja need tuleb arvutada 
allpool sätestatud korras määratud paranduskoefitsiendi abil.  
2. Mõõtevahendid ja -seadmed  
2.1. Voolu mõõtmine  
Laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemine määratletakse negatiivse vooluna.  
2.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõdetakse katsete ajal külgeühendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. 
Voolu mõõtmise süsteem peab vastama tabelis A8/1 toodud nõuetele. Vooluandur(id) peab (peavad) tulema toime 
tippvõimsuse vooludega mootori käivitamisel ja temperatuuritingimustega mõõtepunktis.  
2.1.2. Vooluandurid paigaldatakse ükskõik millisele laetavale energiasalvestussüsteemile otse laetava energiasalvestussüs ­
teemiga ühendatud juhtme külge ja need peavad hõlmama laetava energiasalvestussüsteemi koguvoolu.  
Varjestatud juhtmete korral kohaldatakse vastavaid meetodeid kooskõlas tüübikinnitusasutusega.  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu hõlpsaks mõõtmiseks välise mõõteseadmega peaksid tootjad eelistatavalt 
varustama sõiduki asjakohaste, ohutute ja juurdepääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teostatav, on tootja 
kohustatud abistama tüübikinnitusasutust, nähes ette võimalused vooluanduri ühendamiseks laetava energiasalves ­
tussüsteemi juhtmete külge ülalkirjeldatud viisil.  
2.1.3. Mõõdetud vool integreeritakse ajas miinimumsagedusega 20 Hz, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse Q amper ­
tundides (Ah). Mõõdetud vool integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertundides (Ah). 
Integreerimine võib toimuda voolu mõõtmise süsteemis.  
2.2. Sõiduki pardaandmed  
2.2.1. Teise võimalusena määratakse laetava energiasalvestussüsteemi vool sõidukipõhiste andmete põhjal. Selle 
mõõtemeetodi kasutamiseks peab katsesõidukis olema kättesaadav järgmine teave:  
a) pärast viimast süüdet määratud integreeritud laadimisjäägi väärtus (Ah);  
b) integreeritud pardaandmetest saadud laadimisjäägi väärtus, arvutatuna proovivõtu miinimumsagedusega 5 Hz;  
c) OBD-liidese kaudu saadud laadimisjäägi väärtus vastavalt standardile SAE J1962.  
2.2.2. Tootja peab tüübikinnitusasutusele tõendama sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi laadimise ja tühjenemise 
pardaandmete täpsust.  
Tootja võib luua laetava energiasalvestussüsteemi jälgimise sõidukitüüpkonna, tõendamaks, et sõiduki laetava 
energiasalvestussüsteemi laadimise ja tühjenemise pardaandmed on õiged. Andmete täpsust tõendatakse tüüpilisel 
sõidukil.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/541
 
Peavad kehtima järgmised tüüpkonnakriteeriumid:  
a) samased põlemisprotsessid (s.t otto-, diisel-, kahe-, neljataktiline mootor);  
b) samane laadimis- ja/või regenereerimisstrateegia (tarkvaraline laetava energiasalvestussüsteemi andmemoodul);  
c) pardaandmete kättesaadavus;  
d) samane laadimisjääk, mis on mõõdetud laetava energiasalvestussüsteemi andmemooduli abil;  
e) samane laadimisjäägi modelleerimine sõiduki pardal.  
3. Laetava energiasalvestussüsteemi energia muutusel põhinev korrigeerimismenetlus  
3.1. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõtmine algab samal ajal katse algusega ja lõpeb kohe, kui sõiduk on 
läbinud täieliku sõidutsükli.  
3.2. Elektritoitesüsteemis mõõdetud elektribilanssi Q kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi tsükli lõpu energiasi ­
salduse ja tsükli alguse energiasisalduse erinevuse mõõdupuuna. Elektribilanss tuleb määrata asjaomase sõiduki ­
klassi kogu WLTC tsükli kohta.  
3.3. Tsüklifaaside vältel, mida asjaomase sõidukiklassi puhul tuleb läbida, registreeritakse Q  phase  eraldi väärtused.  
3.4. CO  2 heite massi korrigeerimine kogu tsükli vältel korrektsioonikriteeriumi c funktsioonina.  
3.4.1. Korrektsioonikriteeriumi c arvutamine  
Korrektsioonikriteerium c on elektrienergia muutuse absoluutväärtuse ΔE REESS,j  ja kütusekulu vaheline suhe ning 
see arvutatakse järgmiste valemite abil: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
kus:  
c on korrektsioonikriteerium;  
ΔE REESS,j  on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt kindlaks määratud kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus perioodil j (Wh);  
j on käesolevas punktis kogu rakendatav WLTP katsetsükkel;  
E fuel on kütuseenergia järgmise valemi kohaselt: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
kus:  
E fuel on rakendatava WLTP katsetsükli vältel tarbitud kütuse energiasisaldus (Wh);  
HV on kütteväärtus tabeli A6.App2/1 kohaselt (kWh/l);  
FC nb on 1. tüübi katse tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiabilansi suhtes korrigeeritud ja mis on 
kindlaks määratud 7. all-lisa punkti 6 kohaselt (l / 100 km);  
d on vastava rakendatava WLTP katsetsükli vältel läbitud vahemaa (km);  
10 on Wh-ks teisendamise tegur.ET L 175/542 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.4.2. Korrektsioon tehakse, kui ΔE REESS  on negatiivne (vastab laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemisele) ning käes ­
oleva all-lisa punkti 3.4.1 kohaselt arvutatud korrektsioonikriteerium c on suurem kui tabeli A6.App2/2 kohane 
rakendatav kõrvalekalle.  
3.4.3. Korrektsioon jäetakse ära ja korrigeerimata väärtusi kasutatakse siis, kui käesoleva all-lisa punkti 3.4.1 kohaselt 
arvutatud korrektsioonikriteerium c on väiksem kui tabeli A6.App2/2 kohaselt rakendatav kõrvalekalle.  
3.4.4. Korrektsiooni võib ära jätta ja korrigeerimata väärtusi võib kasutada siis, kui:  
a) ΔE REESS  on positiivne (vastab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisele) ja käesoleva all-lisa punkti 3.4.1 
kohaselt arvutatud korrektsioonikriteerium c on suurem kui tabeli A6.App2/2 kohaselt rakendatav kõrvalekalle;  
b) tootja saab tüübikinnitusasutusele mõõtmise abil tõendada, et puudub seos ΔE REESS  ja CO  2 heite massi ning 
ΔE REESS  ja kütusekulu vahel.  
Tabel A6.App2/1  
Kütuse energiasisaldus  
Kütus  Bensiin  Diislikütus  
Etanooli/biodiisli sisaldus (%)  E10  E85  B7  
Kütteväärtus (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
Tabel A6.App2/2  
RCB korrektsioonikriteeriumid  
Tsükkel  väike + keskmine)  väike + keskmine + suur  väike + keskmine + suur + 
eriti suur  
Korrektsioonikriteerium c  0,015  0,01  0,005  
4. Korrigeerimisfunktsiooni rakendamine  
4.1. Korrigeerimisfunktsiooni rakendamiseks tuleb arvutada kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide perioodi j 
elektrienergia muutus ΔE REESS,j  mõõdetud voolu ja nimipinge põhjal:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
kus:  
ΔE REESS,j,i  on laetava energiasalvestussüsteemi i elektrienergia muutus vaadeldaval perioodil j (Wh);  
ja: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
kus:  
U REESS  on standardi DIN EN 60050-482 kohaselt määratud laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge (V);  
I(t) j,i on käesoleva liite punkti 2 kohaselt määratud laetava energiasalvestussüsteemi i elektrivool vaadeldaval 
perioodil j (A);  
t 0 on aeg vaadeldava perioodi j alguses (s);  
t end on aeg vaadeldava perioodi j lõpus (s).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/543
 
i on vaadeldava laetava energiasalvestussüsteemi indeks;  
n on laetavate energiasalvestussüsteemide koguhulk;  
j on vaadeldava perioodi indeks, kusjuures perioodiks on ükskõik milline rakendatav tsüklifaas, tsüklifaa ­
side kombinatsioon või asjaomane kogutsükkel;  
1 
3 600  on Ws-i Wh-ks teisendamise tegur.  
4.2. CO  2 heite massi (g/km) korrigeerimiseks tuleb kasutada põlemisprotsessile iseloomulikke Willansi tegureid tabelist 
A6.App2/3.  
4.3. Korrektsioon tehakse ja seda rakendatakse kogu tsükli ja kõigi tsüklifaaside suhtes eraldi ning see tuleb kanda 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
4.4. Selleks konkreetseks arvutuseks tuleb kasutada fikseeritud elektritoitesüsteemi generaatori tõhusust:  
η alternator ¼ 0,67 REESSi elektritoitesüsteemi generaatorite puhul  
4.5. Saadud CO  2 heite massi erinevus vaadeldava perioodi j puhul laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks mõeldud 
generaatori koormuskäitumise tõttu tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
kus:  
ΔM CO2,j  on saadud CO  2 heite massi erinevus perioodil j (g/km);  
ΔE REESS,j  on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt arvutatud laetavate energiasalvestussüsteemide energia 
muutus vaadeldaval perioodil j (Wh);  
d j on vaadeldaval perioodil j läbitud vahemaa (km);  
j on vaadeldava perioodi indeks, kusjuures perioodiks on ükskõik milline rakendatav tsüklifaas, 
tsüklifaaside kombinatsioon või rakendatav kogutsükkel;  
0,0036 on Wh MJ-ks teisendamise tegur;  
η alternator  on käesoleva liite punkti 4.4 kohaselt arvutatud generaatori tõhusus;  
Willans  factor  on tabelis A6.App2/3 sätestatud põlemisprotsessile iseloomulik Willansi tegur (gCO  2 /MJ);  
4.5.1. Iga faasi ja kogu tsükli CO  2 väärtusi tuleb korrigeerida järgmiselt:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
kus:  
ΔM CO2,j  on käesoleva all-lisa punktis 4.5 saadud tulemus perioodil j (g/km).ET L 175/544 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.6. CO  2 heitkoguse (g/km) korrigeerimiseks tuleb kasutada tabelis A6.App2/2 toodud Willansi tegureid.  
Tabel A6.App2/3  
Willansi tegurid  
Ülelaadimiseta  Ülelaadimisega  
Sädesüüde  Bensiin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Survesüüde  Diisel (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/545
 
6.a all-lisa  
Ümbritseva õhu temperatuuri korrigeerimiskatse CO  2 heitkoguste määramiseks piirkonnale iseloomulikes 
temperatuuritingimustes  
1. Sissejuhatus  
Käesolevas all-lisas kirjeldatakse ümbritseva õhu temperatuuri korrigeerimiskatse (ATCT) täiendavat menetlust, 
millega määratakse CO  2 heitkogus piirkonnale iseloomulikes temperatuuritingimustes.  
1.1. Sisepõlemismootoriga sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite CO  2 heitkoguseid ning välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõidukite laetuse säilitamise väärtust tuleb korrigeerida käesoleva all-lisa nõuete kohaselt. 
Korrigeerimist ei nõuta akutoiterežiimis katse CO  2 väärtuse puhul. Korrigeerimist ei nõuta elektrirežiimi sõidu ­
ulatuse puhul.  
2. Ümbritseva õhu korrigeerimiskatse (ATCT) tüüpkond  
2.1. Samasse ATCT tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mis on sarnased järgmiste karakteristikute poolest:  
a) jõuseadme süsteem (nt sisepõlemis-, hübriid-, kütuseelemendiga või elektrimootor);  
b) põlemisprotsess (nt kahetaktiline, neljataktiline);  
c) silindrite arv ja paigutus;  
d) mootori põlemisviis (nt kaud- või otsesissepritse);  
e) jahutussüsteemi tüüp (nt õhk-, vesi- või õlijahutus);  
f) õhu sissevõtu viis (nt ülelaadimiseta või ülelaadimisega mootor);  
g) mootorikütus (nt bensiin, diislikütus, maagaas, veeldatud naftagaas vms);  
h) katalüüsmuundur (nt kolmeastmeline katalüsaator, lahja NOx püüdur, SCR, lahja NOx katalüsaator vms);  
i) kübemefiltriga või ilma; ja  
j) heitgaasitagastus (heitgaasitagastusega või ilma, jahutusega või ilma).  
Lisaks peavad sõidukid olema sarnased järgmiste karakteristikute poolest:  
k) sõidukite mootori töömahu erinevus ei tohi olla suurem kui 30 % väikseima võimsusega sõiduki mootori 
töömahust; ja  
l) mootoriruumi isolatsioon peab materjali, koguse ja asukoha poolest olema samasugune. Tootjad peavad 
esitama tüübikinnitusasutusele tõendid (nt CAD-joonistena) selle kohta, et paigaldatud isolatsioonimaterjali 
kogus ja kaal jäävad ATCT käigus mõõdetud kontrollsõidukiga 10 % kõrvalekalde piiresse.  
2.1.1. Kui on paigaldatud aktiivsed soojussalvestid, loetakse samasse ATCT tüüpkonda kuuluvaks üksnes sõidukid, mis 
vastavad järgmistele nõuetele:  
i) erisoojus, mille määrab süsteemi salvestatud entalpia, ületab 0–10 % ulatuses katsesõiduki entalpiat; ja  
ii) originaalseadme valmistaja võib esitada tehnilisele teenistusele tõendid selle kohta, et mootori käivitamisel 
soojuse vabastamiseks kuluv aeg tüüpkonnas on 0–10 % väiksem kui katsesõiduki soojuse vabastamiseks 
kuluv aeg.ET L 175/546 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.1.2. Samasse ATCT tüüpkonda kuuluvaks loetakse üksnes sõidukid, mis vastavad käesoleva all-lisa punkti 3.9.4 
kohastele kriteeriumidele.  
3. ATCT menetlus  
Tuleb teha 6. all-lisas nimetatud 1. tüübi katse, jättes välja kõnealust ATCT-d käsitleva 6.a all-lisa punktides 
3.1–3.9 (k.a) sätestatud nõuded.  
3.1. Ümbritseva keskkonna tingimused ATCT puhul  
3.1.1. Temperatuur (T  reg ), mille juures tuleks sõidukil lasta stabiliseeruda ja sõidukit katsetada ATCT jaoks, on 14 °C.  
3.1.2. Vähim seisuaeg (t  soak_ATCT  ) ATCT puhul on 9 tundi.  
3.2. Katseruum ja seisuala  
3.2.1. Katseruum  
3.2.1.1. Katseruumi temperatuuri seadepunkt peab võrduma temperatuuriga T  reg . Tegelik temperatuuriväärtus peab katse 
alguses olema ± 3 °C piires ja katse ajal ± 5 °C piires. Õhutemperatuuri ja niiskust tuleb mõõta jahutusventilaatori 
väljalaskeava juures miinimumsagedusega 1 Hz.  
3.2.1.2. Katseruumis oleva õhu või mootori poolt sissevõetava õhu eriniiskus (H) peab vastama järgmisele tingimusele:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kuiva õhu kg kohta Þ 
3.2.1.3. Õhutemperatuuri ja niiskust tuleb mõõta sõiduki jahutusventilaatori väljalaskeava juures sagedusega 1 Hz.  
3.2.2. Seisuala  
3.2.2.1. Seisuala temperatuuri seadepunkt peab võrduma temperatuuriga T  reg ja tegelik temperatuuriväärtus peab viiemi ­
nutilise libiseva aritmeetilise keskmise puhul olema ± 3 °C piires ning ei tohi esineda süstemaatilist kõrvalekallet 
seadepunktist. Temperatuuri tuleb mõõta pidevalt miinimumsagedusega 1 Hz.  
3.2.2.2. Seisuala temperatuuriandur peab asuma kohas, mis on sõidukit ümbritseva õhu temperatuuri mõõtmiseks kõige 
representatiivsem, ning seda peab kontrollima tehniline teenistus.  
Andur peab paiknema vähemalt 10 cm kaugusel seisuala seinast ja peab olema otsese õhuvoolu eest kaitstud.  
Õhuvoolutingimused seisuruumis sõiduki läheduses peavad kujutama endast ruumi suurusele iseloomulikku 
loomuliku ringluse voolu (mitte sundringlust).  
3.3. Katsesõiduk  
3.3.1. Katsetatav sõiduk peab esindama tüüpkonda, mille puhul määratakse kindlaks ATCT andmed (nagu kirjeldatud 
käesoleva all-lisa punktis 2.3).  
3.3.2. ATCT tüüpkonnast tuleb valida väikseima mootori töömahuga interpolatsioonitüüpkond (käesoleva all-lisa punkt 
2) ja katsesõiduk peab olema kõnealuse tüüpkonna sõiduki H konfiguratsioonis.  
3.3.3. Võimaluse korral tuleb valida ATCT tüüpkonnast sõiduk, mille aktiivse soojussalvesti entalpia on väikseim ja 
soojuse vabastamine aktiivse soojussalvesti puhul aeglaseim.  
3.3.4. Katsesõiduk peab vastama 6. all-lisa punktis 1.2.3 täpsustatud nõuetele.  
3.4. Seadistused  
3.4.1. Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus peavad vastama 4. all-lisale.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/547
 
Et võtta arvesse õhutiheduse erinevust 14 °C ja 20 °C juures, tuleb veojõustend seadistada 4. all-lisa punktide 7 ja 
8 kohaselt, selle erandiga, et sihtkoefitsiendina C  t tuleb kasutada järgmisest valemist saadud väärtust f  2_TReg.  
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
kus:  
f 2 on teist järku sõidutakistuse koefitsient võrdlustingimustel (N/(km/h)  2 ); 
T ref on sõidutakistuse võrdlustemperatuur, nagu on esitatud käesoleva lisa punktis 3.2.10 (C);  
T reg on piirkonnale iseloomulik temperatuur, nagu on määratletud punktis 3.1.1 (C).  
Juhul, kui on olemas kehtiv veojõustendi 23 °C katse seadistus, tuleb teist järku veojõustendi koefitsienti C  d 
kohandada järgmise valemi kohaselt:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Eelkonditsioneerimine  
3.5.1. Sõidukit tuleb eelkonditsioneerida, nagu on kirjeldatud 6. all-lisa punktis 1.2.6. Tootja soovil võib eelkonditsio ­
neerimise läbi viia temperatuuril T  reg . 
3.6. Stabiliseerimise käik  
3.6.1. Pärast eelkonditsioneerimist ja enne katsetamist tuleb hoida sõidukeid seisualal käesoleva all-lisa punktis 3.2.2 
kirjeldatud ümbritseva keskkonna tingimustel.  
3.6.2. Üleviimine eelkonditsioneerimiselt seisualale peab toimuma võimalikult kiiresti, kuni 10 minuti jooksul.  
3.6.3. Seejärel tuleb sõidukit hoida seisualal nii, et aeg eelkonditsioneerimise katse lõpust kuni ATCT katse alguseni 
võrdub väärtusega t  soak_ATCT  täiendava 15-minutilise kõrvalekaldega. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal 
saab väärtust t  soak_ATCT  pikendada kuni 120 minuti võrra. Sel juhul kasutatakse pikendatud ajavahemikku käes ­
oleva all-lisa punktis 3.9 sätestatud mahajahutamiseks.  
3.6.4. Stabiliseerimine peab toimuma ilma jahutusventilaatorita ja kõik kereosad peavad paiknema nii, nagu on ette 
nähtud tavalise parkimise korral. Tuleb registreerida eelkonditsioneerimise lõpu ja ATCT katse alguse vaheline 
aeg.  
3.6.5. Üleviimine seisualalt katseruumi peab toimuma võimalikult kiiresti. Sõiduk ei tohi temperatuurist T  reg erineva 
temperatuuri käes olla kauem kui 10 minutit.  
3.6.6. Juhul, kui kõnealune katsesõiduk on ATCT tüüpkonna võrdlussõiduk, tuleb läbi viia punktis 3.9 toodud täiendav 
stabiliseerimine temperatuuril 23 °C.  
3.7. ATCT katse  
3.7.1. Katsetsükliks peab olema selle sõidukiklassi jaoks 1. all-lisas ette nähtud WLTC.  
3.7.2. Tuleb järgida 6. all-lisas nimetatud heitekatse läbiviimise menetlust selle erandiga, et katseruumi ümbritseva 
keskkonna tingimused peavad olema käesoleva all-lisa punktis 3.2.1 kirjeldatud tingimused.ET L 175/548 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.8. Arvutamine ja dokumenteerimine  
3.8.1. Tüüpkonna parandustegur (FCF) arvutatakse järgmiselt:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
kus 
M CO2,23°  on sõiduki H CO  2 heite mass kogu 1. tüübi katse WLTC tsükli vältel temperatuuril 23 °C pärast 7. 
all-lisa tabeli A7/1 etappi nr 3, kuid ilma täiendavate korrektsioonideta (g/km);  
M CO2,Treg  on CO  2 heite mass kogu katse WLTC tsükli vältel piirkonnale iseloomulikul temperatuuril pärast 7. 
all-lisa tabeli A7/1 etappi nr 3, kuid ilma täiendavate korrektsioonideta (g/km).  
FCF tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
3.8.2. CO  2 väärtused iga ATCT tüüpkonda kuuluva sõiduki puhul (nagu määratletud käesoleva all-lisa punktis 3) 
arvutatakse järgmiste valemite abil:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
kus:  
M CO2,c,4  ja M  CO2,p,4  on varasemal arvutusetapil saadud CO  2 heite mass kogu WLTC (c) ja tsükli faaside (p) 
vältel (g/km);  
M CO2,c,5  ja M  CO2,p,5  on CO  2 heite mass kogu WLTC tsükli (c) ja tsükli faaside (p) vältel, mis sisaldab ATCT 
korrektsiooni, ning seda tuleb kasutada täiendavate korrektsioonide või täiendavate arvu ­
tuste puhul (g/km);  
3.9. Mahajahutamise ettevalmistus  
3.9.1. ATCT tüüpkonna võrdlussõidukina esineva katsesõiduki ja kõikide ATCT tüüpkonda kuuluvate interpolatsioo ­
nitüüpkondade sõidukite H puhul tuleb mootori jahutusvedeliku lõplikku temperatuuri mõõta pärast vastava 1. 
tüübi katse läbimist temperatuuril 23 °C ja pärast stabiliseerimist temperatuuril 23 °C t  soak_ATCT  kestel täiendava 
15-minutilise kõrvalekaldega.  
3.9.1.1. Juhul, kui väärtust t  soak_ATCT  on vastavas ATCT katses pikendatud, tuleb kasutada sama seisuaega täiendava 15- 
minutilise kõrvalekaldega.  
3.9.2. Mahajahutamismenetlus tuleb läbi viia võimalikult kiiresti pärast 1. tüübi katse lõppu, viibeajaga kuni 10 minutit. 
Mõõdetud seisuaeg on lõpliku temperatuuri mõõtmise ja 23 °C juures läbi viidud 1. tüübi katse lõpu vaheline aeg 
ning see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
3.9.3. Stabiliseerimisprotsessi viimase kolme tunni seisuala keskmine temperatuur tuleb lahutada mootori jahutusaine 
mõõdetud lõplikust temperatuurist punktis 3.9.1 nimetatud seisuaja lõpus. Seda nimetatakse väärtuseks Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Kui saadud Δ T_ATCT  ei ole võrdlussõidukil vahemikus – 2 °C kuni + 4 °C, ei tohi seda interpolatsioonitüüpkonda 
lugeda sama ATCT tüüpkonna osaks.  
3.9.5. Kõikide ATCT tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul tuleb jahutusainet mõõta jahutussüsteemis samas kohas. See 
koht peab olema mootorile võimalikult lähedal, nii et jahutusaine temperatuur oleks võimalikult iseloomulik 
mootori temperatuurile.  
3.9.6. Seisuala temperatuuri mõõtmine peab vastama käesoleva all-lisa punktile 3.2.2.2.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/549
 
7. all-lisa  
Arvutused  
1. Üldnõuded  
1.1. Konkreetselt hübriid-, täiselektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga sõidukitega seotud arvutusi on kirjeldatud 
8. all-lisas.  
Tulemuste arvutamise etapiviisilised juhised on toodud 8. all-lisa punktis 4.  
1.2. Käesolevas all-lisas kirjeldatud arvutusi tuleb kasutada sisepõlemismootoriga sõidukite puhul.  
1.3. Katsetulemuste ümardamine  
1.3.1. Arvutuste vaheetappe ei ümardata.  
1.3.2. Kriitiliste heitkoguste lõplikud tulemused ümardatakse ühes etapis kohaldatavas heitestandardis ette nähtud 
komakohtade arvuni ja lisatakse veel üks tüvenumber.  
1.3.3. NO  x parandustegur KH ümardatakse kahe kümnendkohani.  
1.3.4. Lahjendustegur DF ümardatakse kahe kümnendkohani.  
1.3.5. Standarditega mitteseotud teabe puhul tuleb kasutada head inseneritava.  
1.3.6. CO  2 ja kütusekulu tulemuste ümardamist kirjeldatakse käesoleva all-lisa punktis 1.4.  
1.4. Lõplike katsetulemuste arvutamise etapiviisiline juhis sisepõlemismootoriga sõidukite puhul  
Tulemused tuleb arvutada tabelis A7/1 kirjeldatud järjestuses. Kõik tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad 
tulemused tuleb registreerida. Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte või esitatakse 
lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi tähistusi:  
c kogu kasutatav tsükkel;  
p iga kasutatav tsüklifaas;  
i iga mõõdetav kriitilise heitkoguse komponent, ilma CO  2 -ta; 
CO  2 CO  2 heide.  
Tabel A7/1  
Lõplike katsetulemuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
6. lisa  Töötlemata katsetu ­
lemused  Heite mass 
7. lisa punktid 3–3.2.2 (k.a)  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1ET L 175/550 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Kombineeritud tsükli väärtuste arvu ­
tamine: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
kus: 
M i/CO2,c,2  on heitkoguste tulemused 
kogu tsükli kohta; 
d p on läbitud vahemaad tsüklifaa ­
sides p;  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Etappide 
nr 1 ja 2 
väljund  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB korrigeerimine 
6. all-lisa 2. liide  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Etappide 
nr 2 ja 3 
väljund  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Heitekatse kord kõikide perioodiliselt 
regenereeruvate süsteemidega varus ­
tatud sõidukite puhul (K  i ) 
6. all-lisa 1. liide  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
või 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
ja 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
või 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
K i on parand, millega liidetakse või 
korrutatakse, vastavalt K  i määratlu ­
sele. 
Kui K  i ei kasutata:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Etappide 
nr 3 ja 4a 
väljund  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Kui K  i kasutatakse, tuleb ühtlustada 
CO  2 faasi väärtused kombineeritud 
tsükli väärtusega: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
iga tsüklifaasi p puhul; 
kus: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Kui K  i ei kasutata:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/551
 
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 4 
väljund  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT korrigeerimine 6a all-lisa 
punkti 3.8.2 kohaselt 
VII lisa kohaselt arvutatud ja krii ­
tiliste heitkoguste väärtuste puhul 
kasutatavad halvenemistegurid  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
„ühe 
katse 
tule ­
mus“  
Etapi nr 5 
väljund  Iga katse puhul: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Katsete ja deklareeritud väärtuse 
keskmise leidmine 
6. all-lisa punktid 1.1.2–1.1.2.3 (k.a)  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  6 
Etapi nr 6 
väljund  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  Faasiväärtuste ühtlustamine 
6. all-lisa punkt 1.1.2.4 
ja: 
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Etappide 
nr 6 ja 7 
väljund  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Kütusekulu arvutamine 
7. lisa punkt 6 
Kütusekulu tuleb arvutada kasutatava 
tsükli ja selle faaside puhul eraldi. 
Selleks: 
a) tuleb kasutada kasutatava faasi või 
tsükli CO  2 väärtusi; 
b) tuleb kasutada kriitilist heitkogust 
kogu tsükli ajal. 
ja: 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
„1. 
tüübi 
katse 
tulem ­
us 
katse ­
sõiduki 
puhul“  
Etapp nr 8  Kummagi katsesõi ­
duki H ja L puhul: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km.  Kui lisaks katsesõidukile H katsetati 
ka katsesõidukit L, peab saadud krii ­
tilise heitkoguse väärtus olema kahest 
väärtusest suurim ja sellele viidatakse 
tähisega M  i,c . 
Kombineeritud THC+NOx heitko ­
guste puhul tuleb kasutada kas VH- 
le või VL-ile osutava summa suur ­
imat väärtust. 
Kui aga ei katsetatud ühtegi sõidukit 
L, M  i;c ¼ M  i;c;8 
CO  2 ja kütusekulu puhul tuleb kasu ­
tada etapil nr 8 saadud väärtusi ning 
CO  2 väärtused tuleb ümardada kahe 
kümnendkohani ja kütusekulu väär ­
tused kolme kümnendkohani.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  9 
„inter ­
polat ­
siooni ­
tüüp ­
konna 
tule ­
mus“ 
Lõplik 
kriiti ­
liste 
heitko ­
guste 
tule ­
musET L 175/552 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapp nr 9  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  Kütusekulu ja CO  2 arvutused CO  2 
interpolatsioonitüüpkonna üksiksõi ­
dukite puhul 
7. all-lisa punkt 3.2.3 
CO  2 heitkoguseid tuleb väljendada 
grammides kilomeetri kohta (g/km), 
mis on ümardatud lähima täisarvuni; 
kütusekulu väärtused tuleb ümardada 
ühe kümnendkohani (l/100 km).  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100km; 
FC p,ind , l/100km.  10 
„üksik ­
sõiduki 
tule ­
mus“ 
Lõplik 
CO  2 ja 
kütuse ­
kulu 
tule ­
mus  
2. Lahjendatud heitgaasi mahu määramine  
2.1. Mahu arvutamine muutuva lahjenduse seadme puhul, mis on võimeline töötama ühtlase või muutuva 
vooluhulgaga  
2.1.1. Mahulist vooluhulka tuleb pidevalt mõõta. Kogumahtu tuleb mõõta kogu katse ajal.  
2.2. Mahu arvutamine muutuva lahjenduse seadme puhul mahtpumba abil  
2.2.1. Maht tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
V ¼ V 0 Ü N 
kus:  
V on lahjendatud gaasi maht liitrites katse kohta (enne korrigeerimist);  
V 0 on katsetingimustes mahtpumba abil siiratud gaasi maht liitrites pumba pöörde kohta;  
N on pöörete arv katse kohta.  
2.2.1.1. Mahu korrigeerimine vastavalt standardtingimustele  
Lahjendatud heitgaasi mahtu V korrigeeritakse vastavalt standardtingimustele järgmise valemi abil: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
kus:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B on õhurõhk katseruumis (kPa);  
P 1 on vaakum mahtpumba sisselaskeava juures ümbritseva õhu rõhu suhtes (kPa);  
T p on katse ajal mahtpumpa siseneva lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur (Kelvin (K)).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/553
 
3. Heite mass  
3.1. Üldnõuded  
3.1.1. Kokkusurutavusest põhjustatud efekte arvestamata võib kõiki mootori sisselaske-, põlemis- ja väljalaske ­
protsessides osalevaid gaase pidada ideaalseks Avogadro hüpoteesi kohaselt.  
3.1.2. Katse ajal sõidukist eralduvate gaasiliste ühendite massi M määramiseks korrutatakse asjaomase gaasi 
mahtkontsentratsioon lahjendatud heitgaasi mahuga, arvestades järgmisi tihedusi, mis saavutatakse stan ­
dardtingimustes 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa:  
süsinikmonooksiid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
süsinikdioksiid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
süsivesinikud:  
bensiini (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033  ) puhul  ρ ¼ 0,646g =l 
diislikütuse (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007  ) puhul  ρ ¼ 0,625g =l 
vedelgaasi (C  1 H 2.525  ) puhul  ρ ¼ 0,649g =l 
maagaasi/biometaani (CH  4 ) puhul  ρ ¼ 0,716g =l 
etanooli (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385  ) puhul  ρ ¼ 0,934g =l 
lämmastikoksiidide (NO  x ) puhul  ρ ¼ 2,05g =l 
NMHC massi arvutustes kasutatav tihedus peab olema võrdne kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K (0 °C) 
ja 101,325 kPa juures ning see sõltub kütusest. Propaani massi arvutustes kasutatav tihedus (vt 5. all-lisa 
punkt 3.5) on 1,967 g/l standardtingimustes.  
Kui selles punktis pole kütuse liiki nimetatud, tuleb arvutada kõnealuse kütuse tihedus, kasutades käesoleva 
all-lisa punktis 3.1.3 toodud valemit.  
3.1.3. Kogu süsivesinike tiheduse arvutamise üldvalem iga etalonkütuse puhul, mille keskmine koostis on 
C X H Y O Z , on järgmine:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
kus:  
ρ THC on kõigi süsivesinike ja mittemetaansete süsivesinike tihedus (g/l);  
MW  C on süsiniku molaarmass (12,011 g/mol);  
MW  H on vesiniku molaarmass (1,008 g/mol);  
MW  O on hapniku molaarmass (15,999 g/mol);  
V M on ideaalse gaasi molaarmaht temperatuuril 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa juures (22,413 l/mol);  
H/C on vesiniku-süsiniku suhe konkreetse kütuse C  X H Y O Z puhul;  
O/C on hapniku-süsiniku suhe konkreetse kütuse C  X H Y O Z puhul.ET L 175/554 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2. Heite massi arvutamine  
3.2.1. Gaasiliste ühendite heite mass tsüklifaasi kohta arvutatakse järgmiste valemite abil: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
kus:  
M i on ühendi i heite mass katse või faasi kohta (g/km);  
V mix on lahjendatud heitgaasi maht katse või faasi kohta, väljendatuna liitrites katse/faasi kohta ning 
korrigeeritud vastavalt standardtingimustele (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
ρ i on ühendi i tihedus grammides liitri kohta standardtemperatuuri ja -rõhu juures (273,15 K (0 °C) ja 
101,325 kPa);  
KH on niiskuskorrektsioonitegur, mida kohaldatakse üksnes lämmastikoksiidide NO  2 and NO  x heite 
massi suhtes katse või faasi kohta;  
C i on ühendi i kontsentratsioon katse või faasi kohta lahjendatud heitgaasis, mida on korrigeeritud 
ühendi i sisalduse alusel lahjendusõhus (ppm);  
d on kasutatava WLTC ajal läbitud vahemaa (km);  
n on kasutatava WLTC faaside arv.  
3.2.1.1. Gaasilise ühendi kontsentratsiooni lahjendatud heitgaasis korrigeeritakse selle gaasilise ühendi koguse alusel 
lahjendusõhus järgmise valemi abil: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
kus:  
C i on gaasilise ühendi i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, mida on korrigeeritud gaasilise ühendi i 
sisalduse alusel lahjendusõhus (ppm);  
C e on gaasilise ühendi i mõõdetud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm);  
C d on gaasilise ühendi i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm);  
DF on lahjendustegur.  
3.2.1.1.1. Lahjendustegur DF arvutatakse asjaomase kütuse puhul järgmise valemi abil:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 bensiini (E10) puhul  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 diislikütuse (B7) puhul  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 vedelgaasi puhul  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 maagaasi/biometaani puhul  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanooli (E85) puhul  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vesiniku puhulET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/555
 
Seoses vesiniku puhul kasutatava valemiga:  
C H2O on H  2 O kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, mahuprotsentides;  
C H2O-DA  on H  2 O kontsentratsioon lahjendusõhus, mahuprotsentides;  
C H2 on H  2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis (ppm).  
Kui selles punktis pole kütuse liiki nimetatud, tuleb arvutada kõnealuse kütuse lahjendustegur, kasutades 
käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.2 toodud valemeid.  
Kui tootja kasutab lahjendustegurit, mis hõlmab mitut faasi, peab ta arvutama lahjendusteguri asjaomaste 
faaside puhul gaasiliste ühendite keskmise kontsentratsiooni abil.  
Gaasilise ühendi keskmine kontsentratsioon arvutatakse järgmise valemi abil:  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
kus:  
C i on gaasilise ühendi keskmine kontsentratsioon;  
C i,phase  on iga faasi kontsentratsioon;  
V mix,phase  on vastava faasi V  mix. 
3.2.1.1.2. Lahjendusteguri (DF) arvutamise üldvalem iga etalonkütuse puhul, mille aritmeetiline keskmine koostis on 
C x H y O z , on järgmine: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
kus: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 on CO  2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, mahuprotsentides;  
C HC on süsivesinike kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, süsiniku ekviva ­
lendina miljondikes (ppm);  
C CO on CO kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis (ppm).  
3.2.1.1.3. Metaani mõõtmine  
3.2.1.1.3.1. Metaani mõõtmiseks GC-FID abil tuleb NMHC arvutada järgmise valemi abil: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
kus:  
C NMHC  on NMHC korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, süsiniku ekvivalendina miljon ­
dikes (ppm);ET L 175/556 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
C THC on THC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm), süsiniku ekvivalendina miljondikes, mida 
on korrigeeritud THC sisalduse alusel lahjendusõhus;  
C CH4 on C  CH4 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm), süsiniku ekvivalendina miljondikes, mida 
on korrigeeritud CH  4 sisalduse alusel lahjendusõhus;  
Rf CH4 on metaani FID kalibreerimistegur, nagu on määratletud 5. all-lisa punktis 5.4.3.2.  
3.2.1.1.3.2. Kui metaanisisaldust mõõdetakse NMC-FIDi abil, siis sõltub NMHC arvutamine kalibreerimisgaasist/- 
meetodist, mida kasutatakse nullväärtuse/mõõtevahemiku kalibreerimiseks.  
Kui FIDi kasutatakse THC mõõtmiseks (ilma NMCta), siis kalibreeritakse see tavapärasel viisil propaani ja 
õhuga.  
Pärast NMC-d paikneva FID kalibreerimiseks on lubatud kasutada järgmisi meetodeid:  
a) propaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas juhitakse NMCst mööda;  
b) metaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas läbib NMC.  
Soovitatakse tungivalt kalibreerida metaani FI, nii, et metaan ja õhk läbivad NMC.  
CH  4 ja NMHC kontsentratsioon arvutatakse meetodi a puhul järgmiste valemite abil: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Kui r  h < 1,05, võib selle C  CH4 puhul eespool toodud valemist välja jätta.  
CH  4 ja NMHC kontsentratsioon arvutatakse meetodi b puhul järgmiste valemite abil: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
kus:  
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaatorist (NMC) läbi voolavas uuritavas 
gaasis (ppm C);  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaatorist (NMC) mööda voolavas uuritavas 
gaasis (ppm C);  
r h on metaani kalibreerimistegur, mis on määratud vastavalt 5. all-lisa punktile 5.4.3.2;  
E M on metaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt käesoleva all-lisa punktile 3.2.1.1.3.3.1;  
E E on etaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt käesoleva all-lisa punktile 3.2.1.1.3.3.2.  
Kui r  h < 1,05, võib selle C  CH4 ja C  NMHC  puhul eespool toodud meetodi b valemitest välja jätta.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/557
 
3.2.1.1.3.3. Metaanieraldajata analüsaatori (NMC) muundamisefektiivsus  
NMCd kasutatakse mittemetaansete süsivesinike eemaldamiseks sel teel, et uuritavast gaasist oksüdeeritakse 
kõik muud süsivesinikud peale metaani. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 protsenti ning teiste 
süsivesinike puhul etaanina 100 protsenti. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kaks kõnealust efektiiv ­
sust ja kasutatakse neid NMHC heitkoguse arvutamisel.  
3.2.1.1.3.3.1. Metaani muundamise efektiivsus E  M 
Metaani/õhu kalibreerimisgaas juhitakse leekionisatsioonidetektorisse (FID) läbi NMC ja NMCst mööda ning 
need kaks kontsentratsiooni registreeritakse. Efektiivsus määratakse kindlaks järgmise valemi abil: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kus:  
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 voolamisel läbi NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 möödavoolu puhul NMCst, ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Etaani muundamise efektiivsus E  E 
Etaani/õhu kalibreerimisgaas juhitakse leekionisatsioonidetektorisse (FID) läbi NMC ja NMCst mööda ning 
need kaks kontsentratsiooni registreeritakse. Efektiivsus määratakse kindlaks järgmise valemi abil: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kus:  
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 voolamisel läbi NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 möödavoolu puhul NMCst, ppm C.  
Kui NMC etaani muundamise efektiivsus on 0,98 või suurem, seatakse edasiste arvutuste puhul E  E väär ­
tuseks 1.  
3.2.1.1.3.4. Kui metaani FIDi kalibreeritakse läbi eraldaja, on E  M väärtuseks 0.  
C H4 arvutamise valem käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.3.2 (meetod b) on: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
C NMHC  arvutamise valem käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.3.2 (meetod b) on: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
NMHC massi arvutustes kasutatav tihedus peab olema võrdne kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K (0 °C) 
ja 101,325 kPa juures ning see sõltub kütusest.  
3.2.1.1.4. Vooluhulgaga kaalutud aritmeetilise keskmise kontsentratsiooni arvutamine  
Järgmist arvutusmeetodit rakendatakse üksnes CVS-süsteemide puhul, mis ei ole varustatud soojusvahetiga, 
või soojusvahetiga CVS-süsteemide puhul, mis ei vasta 5. all-lisa punktile 3.3.5.1.ET L 175/558 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Kui CVS-vooluhulk (qvcvs) erineb katse vältel rohkem kui ± 3 % aritmeetilisest keskmisest vooluhulgast, 
kasutatakse vooluhulgaga kaalutud aritmeetilist keskmist kõigi lahjenduse korral tehtavate pidevate mõõt ­
miste puhul, sealhulgas PNi kohta: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
kus:  
C e on vooluhulgaga kaalutud aritmeetiline keskmine kontsentratsioon;  
qvcvs(i) on CVS-vooluhulk ajahetkel  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) on kontsentratsioon ajahetkel  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt proovivõtmise intervall (s);  
V CVS-kogumaht, m  3 . 
3.2.1.2. NO  x niiskuskorrektsiooniteguri arvutamine  
Korrigeerimaks niiskuse mõju lämmastikoksiidide puhul saadud tulemustele, kasutatakse järgmisi arvutusi: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
kus: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
ja: 
H on eriniiskus, veeauru grammides kilogrammi kuiva õhu kohta;  
R a on ümbritseva õhu suhteline niiskus (%);  
P d on küllastunud auru rõhk ümbritseva õhu temperatuuril (kPa);  
P B on õhurõhk ruumis (kPa).  
KH tegur arvutatakse katsetsükli iga faasi puhul.  
Ümbritseva õhu temperatuur ja suhteline niiskus määratletakse igas faasis pidevalt mõõdetavate väärtuste 
aritmeetilise keskmisena.  
3.2.2. Diiselmootorite süsivesinike heite massi määramine  
3.2.2.1. Süsivesinike heite massi määramiseks diiselmootorite puhul arvutatakse aritmeetiline keskmine süsivesinike 
kontsentratsioon järgmise valemi abil:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/559
 
kus: 
R t 2 
t 1 C HC dt on kuumutatava FID-seadme näitude integraal kogu katse lõikes (t  1 –t 2 ); 
C e on lahjendatud heitgaasis mõõdetud süsivesinike kontsentratsioon C  i (ppm) ja sellega asenda ­
takse C  HC kõigis asjakohastes valemites.  
3.2.2.1.1. Süsivesinike kontsentratsioon lahjendusõhus määratakse lahjendusõhu kottide põhjal. Korrigeerimine 
viiakse läbi käesoleva all-lisa punkti 3.2.1.1 kohaselt.  
3.2.3. Kütusekulu ja CO  2 arvutused interpolatsioonitüüpkonna üksiksõidukite puhul  
3.2.3.1. Kütusekulu ja CO  2 heitkogused ilma interpolatsioonimeetodit kasutamata  
Käesoleva all-lisa punktis 3.2.1 arvutatud CO  2 väärtus ja käesoleva all-lisa punkti 6 kohaselt arvutatud 
kütusekulu seostatakse kõikide interpolatsioonitüüpkonna üksiksõidukitega ning interpolatsioonimeetodit ei 
rakendata.  
3.2.3.2. Kütusekulu ja CO2 heitkogused interpolatsioonimeetodit kasutades  
CO  2 heitkogused ja kütusekulu iga interpolatsioonitüüpkonna üksiksõiduki puhul võib arvutada käesoleva 
all-lisa punktides 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 kirjeldatud interpolatsioonimeetodi kohaselt.  
3.2.3.2.1. Katsesõidukite L ja H kütusekulu ja CO  2 heitkogused  
Katsesõidukite L ja H CO  2 heite mass  M  CO  2 ÄL , ja M  CO  2 ÄH ning selle faasid p  M  CO  2 ÄL;p ja M  CO2ÄH;p , mida 
kasutatakse järgmistes arvutustes, võetakse tabeli A7/1 etapist nr 9.  
Kütusekulu väärtused võetakse samuti tabeli A7/1 etapist nr 9 ning neile viidatakse tähistega FC  L,p ja FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Sõidutakistuse arvutamine üksiksõiduki puhul  
3.2.3.2.2.1. Üksiksõiduki mass  
Sõidukite H ja L katsemasse kasutatakse interpolatsioonimeetodi sisendina.  
TM  ind (kg) on sõiduki individuaalne katsemass käesoleva lisa punkti 3.2.25 kohaselt.  
Kui katsesõidukite L ja H puhul kasutatakse sama katsemassi, tuleb TM  ind väärtuseks seada katsesõiduki H 
mass interpolatsioonimeetodi puhul.  
3.2.3.2.2.2. Üksiksõiduki veeretakistus  
Tegelikke veeretakistuse väärtusi valitud rehvide puhul katsesõidukil L RR  L ja katsesõidukil H RR  H kasuta ­
takse interpolatsioonimeetodi sisendina. Vt 4. all-lisa punkt 4.2.2.1.  
Kui sõiduki L või H esi- ja tagasillal olevatel rehvidel on erinevad veeretakistuse väärtused, arvutatakse 
veeretakistuste kaalutud keskmine järgmise valemi abil: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
kus:  
RR  x,FA on esisilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
RR  x,RA on tagasilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
mp  x,FA on sõiduki massi osakaal sõiduki H esisillal;  
x kujutab endast sõidukit L, H või üksiksõidukit.ET L 175/560 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Üksiksõidukile paigaldatud rehvide puhul tuleb veeretakistuse RR  ind väärtuseks seada kohaldatava veereta ­
kistusklassi väärtus 4. all-lisa tabeli A4/1 kohaselt.  
Kui esi- ja tagasilla rehvidel on erinevad veeretakistusklassi väärtused, kasutatakse kaalutud keskmist, 
arvutatuna käesolevas punktis toodud valemi kohaselt.  
Kui katsesõidukitele L ja H paigaldati samasugused rehvid, tuleb RR  ind väärtus interpolatsioonimeetodi 
puhul seada väärtusele RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Üksiksõiduki aerodünaamiline takistus  
Aerodünaamilist takistust mõõdetakse kõigi lisavarustusse kuuluvate takistust mõjutavate osade või kere ­
kujude puhul 4. all-lisa punkti 3.2 nõuetele vastavas ja tüübikinnitusasutuse kontrollitud tuuletunnelis.  
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib Δ(C D × A  f ) määramiseks kasutada alternatiivset 
meetodit (nt modelleerimine, 4. all-lisa kriteeriumile mittevastav tuuletunnel), kui on täidetud järgmised 
kriteeriumid:  
a) alternatiivse määramismeetodi Δ(C D × A  f ) täpsus peab olema ± 0,015 m  2 ning lisaks sellele tuleks 
modelleerimisel üksikasjalikult valideerida hüdrodünaamika arvutusmeetod, näidates voolujoonte kulge ­
mise keha ümber koos voolukiiruste, jõudude või rõhkudega, et teha võrdlus valideerimiskatse tulemus ­
tega;  
b) alternatiivset meetodit kasutatakse üksnes nende aerodünaamikat mõjutavate osade puhul (nt veljed, 
kerekujud, jahutussüsteem), mille puhul tõestati samaväärsust;  
c) tõendid samaväärsuse kohta tuleb tüübikinnitusasutusele eelnevalt esitada iga sõidutakistuse tüüpkonna 
puhul juhul, kui kasutatakse matemaatilist meetodit, või iga nelja aasta tagant juhul, kui kasutatakse 
mõõtmismeetodit, ning igal juhul peavad need põhinema käesoleva lisa kriteeriumidele vastava tuuletun ­
neli mõõtmistel;  
d) kui lisavarustuse Δ(C D × A  f ) on kaks korda suurem kui lisavarustuse puhul, mille kohta esitati tõendid, ei 
määrata aerodünaamilist takistust alternatiivse meetodiga; ja  
e) kui modelleerimismudelit muudeti, on see vaja uuesti valideerida. Δ(C D × A  f ) on aerodünaamilise 
takistusteguri ja katsesõiduki H lauppinna korrutise erinevus võrreldes katsesõidukiga L ning see tuleb 
kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse (m  2 ). 
Δ(C D ×A  f ) ind on aerodünaamilise takistusteguri ja lauppinna korrutise erinevus üksiksõiduki ja katsesõi ­
duki L vahel sõiduki lisavarustuse ja kerekujude tõttu, mis erinevad katsesõiduki L omadest (m  2 ); 
Need aerodünaamilise takistuse erinevused ( Δ(C D × A  f )) määratakse täpsusega 0,015 m  2 . 
Δ(C D × A  f ) ind võib arvutada vastavalt järgmisele valemile, säilitades täpsuse 0,015 m  2 ka lisavarustuse ja 
kerekujude summa puhul: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
kus:  
C D on aerodünaamiline takistustegur;  
A f on sõiduki lauppind (m  2 );ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/561
 
n on nende sõiduki lisavarustusse kuuluvate osade arv, mis erinevad üksiksõidukil ja katsesõi ­
dukil L.  
ΔðC D Ü A f Þ i on aerodünaamilise takistusteguri ja lauppinna korrutise erinevus sõiduki individuaalse 
omaduse i tõttu ning on positiivne lisavarustusse kuuluva osa puhul, mis suurendab aero ­
dünaamilist takistust võrreldes katsesõidukiga L ja vastupidi (m  2 ); 
Kõikide katsesõidukite L ja H vaheliste  ΔðC D Ü A f Þ i erinevuste summa peab vastama katsesõidukite L ja H 
koguerinevusele ning sellele viidatakse kui Δ(C D × A  f ) LH . 
Aerodünaamilise takistusteguri ja lauppinna korrutise (mida väljendatakse kui Δ(C D × A  f )) suurendamine või 
vähendamine kõikide lisavarustusse kuuluvate osade ja kerekujude puhul interpolatsioonitüüpkonnas, mis:  
a) mõjutab sõiduki aerodünaamilist takistust; ja  
b) tuleb kaasata interpolatsiooni,  
tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
Sõiduki H aerodünaamilist takistust tuleb kohaldada kogu interpolatsioonitüüpkonna suhtes ning Δ(C D × 
A f ) LH tuleb nullida, kui:  
a) tuuletunnelis ei ole võimalik Δ(C D × A  f ) täpselt määrata; või  
b) puuduvad katsesõidukite H ja L vahel takistust mõjutavad lisavarustuse osad, mis tuleks kaasata inter ­
polatsioonimeetodisse.  
3.2.3.2.2.4. Sõidutakistuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda kuuluvate üksiksõidukite puhul  
Sõidutakistusteguritele f  0 , f 1 ja f  2 (nagu on määratletud 4. all-lisas) katsesõidukite H ja L puhul viidatakse 
vastavalt kui f  0,H , f 1,H ja f  2,H ning f  0,L , f 1,H ja f  2,H . Kohandatud sõidutakistuskõver katsesõiduki L puhul 
määratakse järgmiselt: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Kasutades võrdluskiiruspunktide vahemikus lineaarset regressioonimeetodit määratakse kohandatud sõidu ­
takistustegurid  f ä 
0;L ja f ä 
2;L F L ðvÞ puhul ning lineaarkoefitsient  f ä 
1;L seatakse väärtusele f  1,H . Sõidutakistuste ­
gurid f  0,ind  , f 1,ind  ja f  2,ind  interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõiduki puhul arvutatakse järgmiste 
valemite abil: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
või kui ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, kohaldatakse allolevat valemit  f 0;ind puhul: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞET L 175/562 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
või kui  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, kohaldatakse allolevat valemit  F 2;ind puhul: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
kus: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna korral arvutatakse sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 üksiksõiduki puhul 4. 
all-lisa punktis 5.1.1 toodud valemite kohaselt.  
3.2.3.2.3. Tsüklienergianõudluse arvutamine  
Kasutatava WLTC tsükli energianõudlus E  k ja kõikide tsüklifaaside energianõudlus E  k,p arvutatakse käesoleva 
all-lisa punkti 5 kohaselt järgmiste sõidutakistustegurite ja masside variantide k puhul:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(katsesõiduk L)  
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(katsesõiduk H)  
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(interpolatsioonitüüpkonda kuuluv üksiksõiduk)  
3.2.3.2.4. CO  2 väärtuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõiduki puhul interpolatsioonimeetodi 
abil 
Kasutatava tsükli iga tsüklifaasi p puhul tuleb üksiksõiduki CO  2 heite mass (g/km) arvutada järgmise valemi 
abil: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Üksiksõiduki CO  2 heite mass (g/km) kogu tsükli vältel tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Liikmed E  1,p , E 2,p ja E  3,p ja E  1 , E 2 ja E  3 määratletakse käesoleva all-lisa punktis 3.2.3.2.3.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/563
 
3.2.3.2.5. Kütusekulu (FC) väärtuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõiduki puhul interpolatsioo ­
nimeetodi abil  
Kasutatava tsükli iga tsüklifaasi p puhul tuleb üksiksõiduki kütusekulu (l/100 km) arvutada järgmise valemi 
abil:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Üksiksõiduki kütusekulu (l/100 km) kogu tsükli vältel tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Liikmed E  1,p , E 2,p ja E  3,p ja E  1 , E 2 ja E  3 määratletakse käesoleva all-lisa punktis 3.2.3.2.3.  
3.2.4. Kütusekulu ja CO  2 arvutused sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda kuuluvate üksiksõidukite puhul  
CO  2 heitkogused ja kütusekulu iga sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda kuuluva üksiksõiduki puhul tuleb 
arvutada käesoleva all-lisa punktides 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 (k.a) toodud interpolatsioonimeetodi kohaselt. 
Võimaluse korral tuleb asendada viited sõidukile L ja/või H vastavalt viidetega sõidukile L  M ja/või H  M . 
3.2.4.1. Sõidukite L  M ja H  M kütusekulu ja CO  2 heite määramine  
Sõidukite L  M ja H  M CO  2 heite mass M  CO2 määratakse käesoleva all-lisa punktis 3.2.1 toodud arvutuste 
kohaselt kasutatava WLTC iga tsüklifaasi p puhul ning sellele viidatakse vastavalt kui  M  CO  2 –LM;p ja 
M CO  2 –HM ;p . Kütusekulu kasutatava WLTC üksikute tsüklifaaside puhul määratakse käesoleva all-lisa punkti 
6 kohaselt ning sellele viidatakse vastavalt kui FC  LM,p ja FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1. Sõidutakistuse arvutamine üksiksõiduki puhul  
Sõidutakistusjõud tuleb arvutada 4. all-lisa punktis 5.1 kirjeldatud menetluse kohaselt.  
3.2.4.1.1.1. Üksiksõiduki mass  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõidukite H  M ja L  M katsemasse kasutatakse sisendina.  
TM  ind (kg) on üksiksõiduki katsemass käesoleva lisa punktis 3.2.25 toodud katsemassi määratluse kohaselt.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama katsemassi, tuleb sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna meetodi 
puhul TM  ind väärtuseks seada sõiduki H  M mass.  
3.2.4.1.1.2. Üksiksõiduki veeretakistus  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud veeretakistust RR  LM sõiduki L  M puhul ja veeretakistust RR  HM 
sõiduki H  M puhul kasutatakse sisendina.  
Kui sõiduki L  M või H  M esi- ja tagasilla rehvidel on erinevad veeretakistuse väärtused, tuleb veeretakistuste 
kaalutud keskmine arvutada järgmise valemi abil: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞET L 175/564 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus:  
RR  x,FA on esisilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
RR  x,RA on tagasilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
mp  x,FA on sõiduki massi osakaal esisillal;  
x kujutab endast sõidukit L, H või üksiksõidukit.  
Üksiksõidukile paigaldatud rehvide puhul tuleb veeretakistuse RR  ind väärtuseks seada kohaldatava veereta ­
kistusklassi väärtus 4. all-lisa tabeli A4/1 kohaselt.  
Kui esi- ja tagasilla rehvidel on erinevad veeretakistusklassi väärtused, tuleb kasutada kaalutud keskmist, mis 
arvutatakse käesolevas punktis toodud valemi abil.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama veeretakistust, tuleb sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna 
meetodi puhul RR  ind väärtuseks seada RR  HM . 
3.2.4.1.1.3. Üksiksõiduki lauppind  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõiduki L  M lauppinda A  fLM ja sõiduki H  M lauppinda A  fHM 
kasutatakse sisendina.  
A f,ind (m 2 ) on üksiksõiduki lauppind.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama lauppinna väärtust, tuleb sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna 
meetodi puhul A  f,ind väärtuseks seada sõiduki H  M lauppind.  
3.3. PM  
3.3.1. Arvutamine  
PM arvutatakse järgmise kahe valemi abil: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja;  
ja: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,  
kus:  
V mix on lahjendatud heitgaaside maht (vt käesoleva all-lisa punkt 2) standardtingimustes;  
V ep on lahjendatud heitgaasi vooluhulk, mis voolab läbi tahkete osakeste proovivõtufiltri standardtin ­
gimustes;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/565
 
P e on ühe või mitme proovivõtufiltri abil kogutud tahkete osakeste mass (mg);  
d on katsetsüklile vastav läbitud vahemaa (km).  
3.3.1.1. Kui kasutati lahjendussüsteemist saadud tahkete osakeste massi fooni korrigeerimist, määratakse see 6. all- 
lisa punkti 1.2.1.3.1 kohaselt. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (mg/km) järgmiste valemite 
abil:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja;  
ja: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse;  
kus:  
V ap on tahkete osakeste taustafiltrit läbiva tunneliõhu maht standardtingimustes;  
P a on lahjendusõhu tahkete osakeste mass või lahjendustunneli fooni õhk, mis on määratud ühe 6. all- 
lisa punktis 1.2.1.3.1 kirjeldatud meetodiga;  
DF on käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.1 määratletud lahjendustegur.  
Kui foonikorrektsiooni kasutamisel saadakse negatiivne tulemus, loetakse selleks null mg/km.  
3.3.2. Tahkete osakeste massi arvutamine kahekordse lahjenduse meetodi abil 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
kus:  
V ep on tahkete osakeste proovivõtufiltrit läbiva lahjendatud heitgaasi maht standardtingimustes;  
V set on tahkete osakeste proovivõtufiltreid läbiva kahekordselt lahjendatud heitgaasi maht standardtingi ­
mustes;  
V ssd on teisese lahjendusõhu maht standardtingimustes.ET L 175/566 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Kui tahkete osakeste massi mõõtmiseks ette nähtud teist korda lahjendatud proovivõtugaasi ei suunata 
tagasi tunnelisse, arvutatakse CVS maht nii nagu ühekordsel lahjendusel, s.t: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
kus:  
V mix indicated  on lahjendatud heitgaasi mõõdetud maht lahjendus-süsteemis pärast tahkete osakeste proovi 
võtmist standardtingimustes.  
4. Tahkete osakeste arvu määramine  
4.1. Tahkete osakeste arv arvutatakse järgmise valemi abil:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
kus:  
PN on tahkete osakeste hulk (tahkete osakeste arv kilomeetri kohta);  
V on lahjendatud heitgaasi maht, väljendatuna liitrites katse kohta (pärast esmast lahjendamist üksnes 
kahekordse lahjendamise korral) ning korrigeeritud vastavalt standardtingimustele (273,15 K (0 °C) ja 
101,325 kPa);  
k on kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete osakeste loenduri mõõt võrdlusseadme taseme 
suhtes, kui selline korrigeerimine ei toimu juba tahkete osakeste loenduri sees. Kui kalibreerimistegurit 
kohaldatakse tahkete osakeste loenduris, on kalibreerimisteguri väärtuseks 1;  
C s on tahkete osakeste korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, väljendatuna tahkete 
osakeste aritmeetilise keskmise arvuna kuupsentimeetri kohta heitekatse jooksul, kaasa arvatud 
kogu sõidutsükli kestel. Kui tahkete osakeste loendurist saadavad keskmise mahtkontsentratsiooni 
tulemused  C ei ole esitatud standardtingimustel (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa), tuleb need nendele 
tingimustele vastavaks korrigeerida  C s ; 
C b on kas lahjendusõhk või lahjendustunneli fooniosakeste arvuline kontsentratsioon, nagu on lubanud 
tüübikinnitusasutus, väljendatuna tahkete osakeste arvuna kuupsentimeetri kohta, korrigeerituna 
samaaegsuse suhtes ja standardtingimustele vastavaks (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)  
f r on lenduvate osakeste püüduri keskmise osakeste kontsentratsiooni vähenduskoefitsient katses kasu ­
tatava lahjendusseadistuse juures;  
f rb on lenduvate osakeste püüduri keskmise osakeste kontsentratsiooni vähenduskoefitsient fooni mõõt ­
misel kasutatava lahjendusseadistuse juures;  
d on kasutatavale katsetsüklile vastav läbitud vahemaa (km).  
C arvutatakse järgmise valemis abil:  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
kus:  
C i on lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete 
osakeste loenduris; väljendatuna tahkete osakeste arvuna cm  3 kohta ja korrigeerituna samaaegsuse 
suhtes;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/567
 
n on kasutatavas katsetsüklis tehtud tahkete osakeste kontsentratsiooni diskreetsete mõõtmiste koguarv 
ja see arvutatakse järgmise valemi abil:  
n ¼ t Ü f 
kus:  
t on kasutatava katsetsükli kestus (s);  
f on osakeste loenduri andmesalvestussagedus (Hz).  
5. Tsüklienergianõudluse arvutamine  
Kui ei ole sätestatud teisiti, tehakse arvutus sellise sihtkiiruskõvera alusel, mis põhineb üksikutel ajahetkedel, 
kus on tehtud mõõtmisi.  
Arvutamiseks tuleb iga mõõtmise ajahetke tõlgendada ajavahemikuna. Kui ei ole sätestatud teisiti, on nende 
ajavahemike kestus Δt üks sekund.  
Kogu tsükli või konkreetse tsüklifaasi koguenergianõudlus E arvutatakse t  start ja t  end vahelise vastava 
tsükliaja kestel E  i liitmise teel vastavalt järgmisele valemile: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
kus:  
E i ¼ F i Ü d i kui F  i> 0 
E i ¼ 0 kui F  i Ï 0 
ja: 
t start on kasutatava katsetsükli või faasi algusaeg (s);  
t end on kasutatava katsetsükli või faasi lõpuaeg (s);  
E i on energianõudlus ajavahemikus (i-1)–(i) (Ws);  
F i on liikumapanev jõud ajavahemikus (i-1)–(i) (N);  
d i on ajavahemikus (i-1)–(i) läbitud vahemaa (m). 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
kus:  
F i on liikumapanev jõud ajavahemikus (i-1)–(i) (N);  
v i on sihtkiirus ajahetkel t  i (km/h);ET L 175/568 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
TM on katsemass (kg);  
a i on kiirendus ajavahemikus (i-1)–(i) (m/s  2 ); 
f 0 , f 1 , f 2 on sõidutakistustegurid vaadeldava katsesõiduki puhul (TM  L , TM  H või TM  ind ) (N, N/km/h ja 
N/(km/h)  2 ). 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kus:  
d i on ajavahemikus (i-1)–(i) läbitud vahemaa (m);  
v i on sihtkiirus ajahetkel t  i (km/h);  
t i on aeg (s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kus:  
a i on kiirendus ajavahemikus (i-1)–(i) (m/s  2 ); 
v i on sihtkiirus ajahetkel t  i (km/h);  
t i on aeg (s).  
6. Kütusekulu arvutamine  
6.1. Kütusekulu väärtuste arvutamiseks vajalikud kütusekarakteristikud võetakse IX lisast.  
6.2. Kütusekulu väärtused arvutatakse süsivesinike, süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi heitkogustest tabeli 
A7/1 etapi nr 6 kriitiliste heitkoguste ja etapi nr 7 CO  2 tulemuste abil.  
6.2.1. Kütusekulu arvutamiseks kasutatakse punktis 6.12 toodud üldvalemit, milles kasutatakse H/C ja O/C 
suhteid.  
6.2.2. Käesoleva all-lisa punktis 6 toodud kõigi valemite puhul:  
FC on konkreetse kütuse kulu (l/100 km või m  3 100 km kohta maagaasi korral või kg / 100 km 
vesiniku korral);  
H/C on konkreetse kütuse C  X H Y O Z vesiniku-süsiniku suhe;  
O/C on konkreetse kütuse C  X H Y O Z hapniku-süsiniku suhe;  
MW  C on süsiniku molaarmass (12,011 g/mol);  
MW  H on vesiniku molaarmass (1,008 g/mol);  
MW  O on hapniku molaarmass (15,999 g/mol);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/569
 
ρ fuel on katsekütuse tihedus (kg/l). Gaasiliste kütuste puhul kütuse tihedus 15 °C juures;  
HC on süsivesinike heitkogus (g/km);  
CO on süsinikmonooksiidi heitkogus (g/km);  
CO  2 on süsinikdioksiidi heitkogus (g/km);  
H 2 O on vee heitkogus (g/km);  
H 2 on vesiniku heitkogus (g/km);  
p 1 on gaasirõhk kütusepaagis enne kasutatavat katsetsüklit (Pa);  
p 2 on gaasirõhk kütusepaagis pärast kasutatavat katsetsüklit (Pa);  
T 1 on gaasitemperatuur kütusepaagis enne kasutatavat katsetsüklit (K);  
T 2 on gaasitemperatuur kütusepaagis pärast kasutatavat katsetsüklit (K);  
Z 1 on gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p  1 ja temperatuuril T  1 ; 
Z 2 on gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p  2 ja temperatuuril T  2 ; 
V on gaasilise kütuse paagi sisemine maht (m  3 ); 
d on kasutatava faasi või tsükli teoreetiline pikkus (km).  
6.3. Reserveeritud  
6.4. Reserveeritud  
6.5. Bensiinil (E10) töötava ottomootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Vedelgaasil töötava ottomootoriga sõiduk 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutatava kütuse koostisest, 
siis võib valmistaja taotlusel kasutada järgmist paranduskoefitsienti cf, kasutades järgmist valemit: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâET L 175/570 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Paranduskoefitsient cf, mida võidakse kasutada, määratakse järgmise valemi abil: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
kus:  
n actual  on kasutatud kütuse tegelik H/C suhe.  
6.7. Vedelgaasil/biometaanil töötava ottomootoriga sõiduk 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Reserveeritud  
6.9. Reserveeritud  
6.10. Diislikütusel (B7) töötava diiselmootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11. Etanoolil (E85) töötava ottomootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Kütusekulu ükskõik millise katsekütuse puhul võib arvutada järgmise valemi abil: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Kütusekulu vesinikul töötava ottomootoriga sõiduki puhul: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Tüübikinnitusasutuse loal ja sõidukite puhul, mis töötavad gaasilisel või vedelal vesinikul, võib tootja 
otsustada arvutada kütusekulu kas alltoodud kütusekulu valemi või standardprotokolli, nt SAE J2572, 
kasutava meetodi abil. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Kokkusurutavustegur Z saadakse järgmisest tabelist:  
Tabel A7/2  
Kokkusurutavustegur  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Kui p ja T vajalikud sisendväärtused ei ole tabelis märgitud, saadakse kokkusurutavustegur tabelis märgitud 
kokkusurutavustegurite lineaarse interpoleerimise abil, valides välja need, mis on otsitud väärtusele lähimad.  
7. Sõidukõvera indeksite arvutamine  
7.1. Üldnõue  
Tabelites A1/1–A1/12 ettenähtud ajapunktide vaheline kiirus määratakse lineaarse interpoleerimise meetodi 
abil sagedusega 10 Hz.  
Kui gaasipedaal on täielikult põhja vajutatud, kasutatakse sõidukõvera indeksite arvutustes selliste kasutus ­
perioodide ajal sõiduki kiiruse asemel ettenähtud kiirust.  
7.2. Sõidukõvera indeksite arvutamine  
Järgmised indeksid arvutatakse vastavalt standardile SAE J2951 (läbi vaadatud jaanuaris 2014):  
a) ER: energiaklass  
b) DR: vahemaa hinnang  
c) EER: energiaökonoomsuse hinnang  
d) ASCR: absoluutse kiiruse muutuse hinnang  
e) IWR: inertse töö hinnang  
f) RMSSE: ruutkeskmise kiiruse vigaET L 175/572 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8. all-lisa  
Täiselektri-, hübriidelektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga hübriidsõidukid  
1. Üldnõuded  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukite katsetamisel asendavad käesoleva all-lisa 2. ja 3. liide 6. all-lisa 2. liidet.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva all-lisa kõiki nõudeid juhi valitavate režiimidega ja ilma 
selliste režiimideta sõidukite suhtes. Kui käesolevas all-lisas ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, jätkatakse 6. 
all-lisas toodud kõikide nõuete ja menetluste kohaldamist välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta kütuseelemendiga sõidukite ja täiselektrisõidukite 
suhtes.  
1.1. Elektriliste parameetrite ühikud, täpsus ja mõõtesamm  
Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus peavad vastama tabelile A8/1.  
Tabel A8/1  
Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus  
Parameeter  Ühikud  Täpsus  Mõõtesamm  
Elektrienergia (  1 ) Wh  ± 1 protsenti  0,001 kWh (  2 ) 
Elektrivool  A  ± 0,3 % FSD või 
± 1 % näidu väärtusest (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektripinge  V  ± 0,3 % FSD või 
± 1 % näidu väärtusest (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Seadmed: staatiline aktiivenergiaarvesti. 
( 2 ) AC vatt-tunniarvesti, 1. klass vastavalt standardile IEC 62053-21 või samaväärne. 
( 3 ) Olenevalt sellest, kumb on suurem. 
( 4 ) Voolu integreerimise sagedus 20 Hz või suurem.  
1.2. Heitkoguse ja kütusekulu katsed  
Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus peavad olema samasugused, nagu on nõutud tavaliste sisepõlemismoo ­
toriga sõidukite puhul.  
1.3. Lõplike katsetulemuste ühikud ja kordustäpsus  
Lõplike tulemuste teatamiseks mõeldud ühikud ja tulemuste kordustäpsus peavad vastama tabelile A8/2. 
Käesoleva all-lisa punktis 4 toodud arvutuses kasutatakse ümardamata väärtusi.  
Tabel A8/2  
Lõplike katsetulemuste ühikud ja kordustäpsus  
Parameeter  Ühikud  Lõpliku katsetulemuse teatamine  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Tulemus ümardatakse lähima täis ­
arvuni  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  HEV-de puhul  l/100 km  Tulemus ümardatakse esimese 
kümnendkohani  
FC CS(,p)  ( 2 ) FCHV-de puhul  kg/100 km  Tulemus ümardatakse teise 
kümnendkohaniET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/573
 
Parameeter  Ühikud  Lõpliku katsetulemuse teatamine  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2,kaalutud  g/km  Tulemus ümardatakse lähima täis ­
arvuni.  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Tulemus ümardatakse lähima täis ­
arvuni.  
E AC kWh  Tulemus ümardatakse esimese 
kümnendkohani  
( 1 ) puuduvad sõiduki individuaalsed parameetrid 
( 2 ) (p) tähendab vaadeldud ajavahemikku, milleks võib olla faas, faaside kombinatsioon või kogu tsükkel  
1.4. Sõiduki liigitamine  
Kõik välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC- 
HEV), täiselektrisõidukid (PEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid (NOVC-FCHV) liigita ­
takse 3. klassi sõidukiteks. Kasutatav katsetsükkel 1. katsetüübis määratakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 
kohaselt käesoleva all-lisa punktis 1.4.1 kirjeldatud vastava võrdluskatsetsükli põhjal.  
1.4.1. Võrdluskatsetsükkel  
1.4.1.1. Võrdluskatsetsüklit 3. klassi sõidukite puhul on kirjeldatud 1. all-lisa punktis 3.3.  
1.4.1.2. Täiselektrisõidukite puhul võib katsetsüklites kasutada 1. all-lisa punktide 8.2.3 ja 8.3 kohast kiiruse vähen ­
damist vastavalt 1. all-lisa punktile 3.3, asendades nimivõimsuse tippvõimsusega. Sellisel juhul on vähen ­
datud tsükkel võrdluskatsetsükkel.  
1.4.2. Kasutatav katsetsükkel  
1.4.2.1. Kasutatav WLTP katsetsükkel  
Käesoleva all-lisa punkti 1.4.1 kohane võrdluskatsetsükkel on kasutatav WLTP katsetsükkel (WLTC) 1. tüübi 
katsemenetluse puhul.  
Kui 1. all-lisa punkti 9 kohaldatakse käesoleva all-lisa punktis 1.4.1 kirjeldatud võrdluskatsetsükli põhjal, on 
see muudetud katsetsükkel kasutatav WLTP katsetsükkel (WLTC) 1. tüübi katsemenetluse puhul.  
1.4.2.2. Kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel  
WLTP linnasõidu katsetsüklit (WLTC  city ) 3. klassi sõidukite puhul on kirjeldatud 1. all-lisa punktis 3.5.  
1.5. Käsikäigukastiga välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõi ­
dukid (NOVC-HEV) ja täiselektrisõidukid (PEV)  
Sõidukit juhitakse vastavalt tootja juhistele, mis on esitatud tootmises olevate sõidukite kasutusjuhendis ja on 
tähistatud tehnilisel käiguvahetusinstrumendil.  
2. Laetava energiasalvestussüsteemi (REESS) ja kütuseelemendisüsteemi ettevalmistamine  
2.1. Kõikide välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
(NOVC-HEV) ja täiselektrisõidukite (PEV) puhul kohaldatakse järgmist:  
a) ilma et see piiraks 6. all-lisa punkti 1.2.3.3 nõuete kohaldamist, tuleb käesoleva all-lisa kohaselt katse ­
tatavate sõidukitega, millele on paigaldatud kõnealused laetavad energiasalvestussüsteemid, läbida sisse ­
sõitmise eesmärgil vähemalt 300 km;  
b) kui laetavaid energiasalvestussüsteeme kasutatakse tavalistest töötemperatuuridest kõrgematel temperatuu ­
ridel, peab juht järgima sõiduki tootja soovitatud menetlust, et hoida laetava energiasalvestussüsteemi 
temperatuuri tavalises töötemperatuurivahemikus. Tootja esitab tõendid, et laetava energiasalvestussüs ­
teemi termoregulaatorit ei ole välja lülitatud ega vähendatud.  
2.2. Ilma et see piiraks 6. all-lisa punkti 1.2.3.3 kohaldamist välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
puhul, tuleb käesoleva all-lisa kohaselt katsetatavate sõidukitega, millele on paigaldatud kütuseelementide 
süsteem, läbida sissesõitmise eesmärgil vähemalt 300 km.ET L 175/574 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3. Katsemenetlus  
3.1. Üldnõuded  
3.1.1. Kõikide välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
(NOVC-HEV), täiselektrisõidukite (PEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite (NOVC- 
FCHV) puhul kohaldatakse vajaduse korral järgmist:  
3.1.1.1. sõidukeid katsetatakse käesoleva all-lisa punktis 1.4.2 kirjeldatud katsetsüklite kohaselt;  
3.1.1.2. kui sõiduk ei jää vaadeldavas katsetsüklis 6. all-lisa punkti 1.2.6.6 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete 
piiresse, tuleb gaasipedaal, kui ei ole sätestatud teisiti, täielikult põhja vajutada, kuni on taas saavutatud 
nõutud kiiruskõver;  
3.1.1.3. jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks ettenähtud seadmete abil;  
3.1.1.4. välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja täiselektrisõidukite 
puhul algab heitgaasiproovide võtmine ja elektrienergiakulu mõõtmine iga kasutatava katsetsükli puhul 
enne sõiduki käivitamist või käivitamise alustamisel ning lõpeb iga kasutatava katsetsükli lõppemisel;  
3.1.1.5. välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul analüüsitakse 
gaasilise heite ühendeid iga katsefaasi puhul. On lubatud ära jätta faasianalüüs nende faaside puhul, mil 
sisepõlemismootor ei tööta;  
3.1.1.6. osakeste arvu analüüsitakse iga faasi puhul ja tahkete osakeste heitkogust analüüsitakse iga kasutatava 
katsetsükli puhul.  
3.1.2. 6. all-lisa punktis 1.2.7.2 kirjeldatud sundjahutamist kohaldatakse üksnes käesoleva all-lisa punkti 3.2 kohase 
aku laetust säilitava 1. tüübi katse suhtes välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul või välise laadimi ­
seta hübriidelektrisõidukite katsetamise puhul käesoleva all-lisa punkti 3.3 kohaselt.  
3.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV)  
3.2.1. Sõidukeid katsetatakse akutoiterežiimis (CD-tingimus) ja aku laetust säilitavas režiimis (CS-tingimus).  
3.2.2. Sõidukeid võib katsetada nelja võimaliku katseseeria kohaselt:  
3.2.2.1. 1. valikuvõimalus: 1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta aku laetust säilitavas režiimis;  
3.2.2.2. 2. valikuvõimalus: 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta akutoiterežiimis;  
3.2.2.3. 3. valikuvõimalus: 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva a1. tüübi katsega aku laetust säilitavas 
režiimis;  
3.2.2.4. 4. valikuvõimalus: 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis koos järgneva 1. tüübi katsega akutoiterežii ­
mis.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/575
 
Joonis A8/1  
Võimalikud katseseeriad välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) katsetamisel
  
3.2.3. Juhi valitav režiim tuleb seadistada nii, nagu on järgnevates katseseeriates (1.–4. valikuvõimalus) kirjeldatud.  
3.2.4. 1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta aku laetust säilitavas režiimis (1. valikuvõima ­
lus) 
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.4.1–3.2.4.7 kirjeldatud 1. valikuvõimaluse kohane katseseeria ning vastav 
laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on esitatud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel 
A8.App1/1.  
3.2.4.1. Eelkonditsioneerimine  
Sõiduk valmistatakse ette käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.2 kohaselt.  
3.2.4.2. Katsetingimused  
3.2.4.2.1. Katse tuleb läbi viia käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3 kirjeldatud laadimisnõuete kohaselt täielikult 
laetud laetava energiasalvestussüsteemiga ja sõidukiga, mida kasutatakse käesoleva lisa punktis 3.3.5 kirjel ­
datud akutoiterežiimis.  
3.2.4.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse akutoitel 1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. 
liite punkti 2 kohaselt.  
3.2.4.3. 1. tüübi katsemenetlus akutoiterežiimis  
3.2.4.3.1. 1. tüübi katsemenetlus akutoiterežiimis koosneb mitmest järjestikusest tsüklist, igaühele järgneb stabilisee ­
rumisaeg kuni 30 minutit, kuni on saavutatud aku laetust säilitav režiim.ET L 175/576 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.4.3.2. Eri katsetsüklite vahel toimuval stabiliseerumisel lülitatakse jõuseade välja ja laetavat energiasalvestussüsteemi 
ei laeta uuesti välisest elektrienergiaallikast. Kõikide käesoleva all-lisa 3. liite kohaste laetavate energiasalves ­
tussüsteemide elektrivoolu mõõtmise ja elektripinge määramise seadmeid ei lülitata katsetsükli faaside vahel 
välja. Ampertunniarvestiga mõõtmisel on integreerimine aktiveeritud kogu katse kestel kuni katse lõpulevii ­
miseni.  
Mootori uuesti käivitamisel pärast stabiliseerumist kasutatakse sõidukit käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.2.2 
kohases juhi valitavas režiimis.  
3.2.4.3.3. Kaldudes kõrvale 5. all-lisa punktist 5.3.1 ja ilma et see piiraks 5. all-lisa punkti 5.3.1.2 kohaldamist, võib 
analüsaatoreid kalibreerida ning nullpunkti kontrollida enne ja pärast 1. tüübi katset akutoiterežiimis.  
3.2.4.4. Akutoiterežiimis 1. tüübi katse lõppemine  
1. tüübi katse akutoiterežiimis loetakse lõppenuks siis, kui on esimest korda jõutud käesoleva all-lisa punkti 
3.2.4.5 kohase seiskumiskriteeriumini. Kuni selle hetkeni (k.a), mil saavutati esimest korda seiskumiskritee ­
rium, seatakse kasutatavate WLTP katsetsüklite arvu väärtuseks n+1.  
Kasutatav WLTP katsetsükkel n määratletakse üleminekutsüklina.  
Kasutatav WLTP katsetsükkel n+1 määratletakse kinnitustsüklina.  
Sõidukite puhul, mis ei suuda läbida kogu vaadeldavat WLTP katsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, lõpeb 
akutoiterežiimis 1. tüübi katse siis, kui standardsel näidikupaneelil kuvatakse märguanne seisata mootor või 
siis, kui sõiduk ületab kiiruskõvera lubatud kõrvalekallet nelja järjestikuse sekundi jooksul või kauem. 
Gaasipedaal ei tohi olla alla vajutatud ja sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämiseni 60 sekundi jooksul.  
3.2.4.5. Seiskumiskriteerium  
3.2.4.5.1. Tuleb hinnata seda, kas seiskumiskriteerium on saavutatud iga sõidetud kasutatava WLTP katse puhul.  
3.2.4.5.2. Seiskumiskriteerium akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul on saavutatud, kui järgmise valemi abil arvutatud 
suhteline elektrienergia muutus REEC  i on väiksem kui 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
kus:  
REEC  i on akutoiterežiimis 1. tüübi katse vaadeldud kasutatava katsetsükli i suhteline elektrienergia 
muutus;  
ΔE REESS,i  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus vaadeldavas akutoiterežiimis 
1. tüübi katsetsükli i puhul, mis on arvutatud käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt (Wh);  
E cycle on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli tsüklienergianõudlus, mis on arvutatud 7. all-lisa punkti 
5 kohaselt (Ws);  
i on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeksnumber;  
1 
3 600  on Wh-deks teisendamise tegur tsüklienergianõudluse puhul.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/577
 
3.2.4.6. Laetava energiasalvestussüsteemi abil laadimine ja laetud elektrienergia mõõtmine  
3.2.4.6.1. Sõiduk ühendatakse vooluvõrku 120 minuti jooksul pärast kasutatavat WLTP katsetsüklit n+1, milles 
saavutatakse esimest korda seiskumiskriteerium akutoiterežiimis 1. tüübi katses.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 
2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium.  
3.2.4.6.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud elektrienergia mõõteseade mõõdab vooluvõrgust laetud 
elektrienergiat E  AC ning laadimise kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva all-lisa 4. 
liite punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium on saavutatud.  
3.2.4.7. Iga kasutatav WLTP katsetsükkel 1. katsetüübi akutoiterežiimis katses peab vastama 6. all-lisa punkti 1.1.2 
kohastele kohaldatavatele kriitiliste heitkoguste piirnormidele.  
3.2.5. 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta akutoiterežiimis (2. valikuvõima ­
lus) 
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3.3 (k.a) kirjeldatud 2. valikuvõimaluse kohane katseseeria ning 
vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel 
A8.App1/2.  
3.2.5.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Sõiduk valmistatakse käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.1 toodud menetluste kohaselt ette.  
3.2.5.2. Katsetingimused  
3.2.5.2.1. Katsed viiakse läbi käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku laetust säilitavas režiimis kasutatava sõidu ­
kiga.  
3.2.5.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.2.5.3. 1. tüübi katsemenetlus  
3.2.5.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluste kohaselt.  
3.2.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse CO  2 heite massi käesoleva all-lisa 2. liite kohaselt.  
3.2.5.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 3.2.5.3.1 kohane katse peab vastama 6. all-lisa punkti 1.1.2 kohastele kohaldata ­
vatele kriitiliste heitkoguste piirnormidele.  
3.2.6. 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva a 1. tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis (3. valikuvõi ­
malus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.6.1–3.2.6.3 (k.a) kirjeldatud 3. valikuvõimaluse kohane katseseeria ning 
vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel 
A8.App1/3.  
3.2.6.1. Akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.4.1–3.2.4.5 (k.a) ning punktis 
3.2.4.7 kirjeldatud menetlust.  
3.2.6.2. Seejärel järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3 kirjeldatud menetlust aku laetust säilitavas 
režiimis 1. tüübi katse kohta. Käesoleva all-lisa 4. liite punkte 2.1.1–2.1.2 ei kohaldata.ET L 175/578 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2.6.3. Laetava energiasalvestussüsteemi (REESS) abil laadimine ja laetud elektrienergia mõõtmine  
3.2.6.3.1. Sõiduk ühendatakse vooluvõrku 120 minuti jooksul pärast aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse 
lõpuleviimist.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 
2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium.  
3.2.6.3.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud energia mõõteseade mõõdab vooluvõrgust laetud elektri ­
energiat E  AC ning laadimise kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva all-lisa 4. liite 
punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium on saavutatud.  
3.2.7. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse koos järgneva akutoiterežiimis 1. tüübi katsega (4. valikuvõi ­
malus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.7.1–3.2.7.2 (k.a) kirjeldatud 4. valikuvõimaluse kohane katseseeria ning 
vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel 
A8.App1/4.  
3.2.7.1. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse puhul järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3 (k.a) 
ning punktis 3.2.6.3.1 kirjeldatud menetlust.  
3.2.7.2. Seejärel järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.4.2–3.2.4.7 kirjeldatud akutoiterežiimis1. tüübi katse 
menetlust.  
3.3. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid  
Käesoleva all-lisa punktides 3.3.1–3.3.3 (k.a) kirjeldatud katseseeria ning vastav laetava energiasalvestussüs ­
teemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/5.  
3.3.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
3.3.1.1. Sõidukid tuleb eelkonditsioneerida 6. all-lisa punkti 1.2.6 kohaselt.  
Lisaks punkti 1.2.6 nõuetele võib aku laetust säilitavas režiimis katse puhul veojõu rakendamiseks vajaliku 
laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku taseme seadistada tootja soovituse kohaselt enne eelkondit ­
sioneerimist, et teha katse aku laetust säilitavas režiimis.  
3.3.1.2. Sõidukitel lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 1.2.7 kohaselt.  
3.3.2. Katsetingimused  
3.3.2.1. Sõidukeid katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku laetust säilitavas režiimis.  
3.3.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.3.3. 1. tüübi katse menetlus  
3.3.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katse menetluse kohaselt.  
3.3.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse CO  2 heite massi käesoleva all-lisa 2. liite kohaselt.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/579
 
3.3.3.3. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse peab vastama 6. all-lisa punkti 1.1.2 kohastele heitkoguste 
piirnormidele.  
3.4. Täiselektrisõidukid  
3.4.1. Üldnõuded  
Täiselektrisõiduki sõiduulatuse (PER) ja elektrienergiakulu määramise katsemenetlus valitakse tabelist A8/3 
katsetatava täiselektrisõiduki hinnangulise sõiduulatuse (PER) kohaselt. Kui rakendatakse interpolatsioonimee ­
todit, valitakse kasutatav katsemenetlus konkreetsesse interpolatsioonitüüpkonda kuuluva täiselektrisõiduki H 
sõiduulatuse kohaselt.  
Tabel A8/3  
Täiselektrisõiduki sõiduulatuse ja elektrienergiakulu määramine  
Kasutatav katsetsükkel  Hinnanguline PER on …  Kasutatav katsemenetlus  
Punkti 1.4.2.1 kohane 
katsetsükkel, sh eriti suure 
kiiruse faas  … väiksem kui kolme kasutatava 
WLTP katsetsükli pikkus.  Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse 
menetlus (käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1 kohaselt)  
… on võrdne või suurem kui kolme 
kasutatava WLTP katsetsükli pikkus.  Lühendatud 1. tüübi katse menetlus 
(käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.2 koha ­
selt)  
Punkti 1.4.2.1 kohane 
katsetsükkel, v.a eriti suure 
kiiruse faas  … on väiksem kui nelja kasutatava 
WLTP katsetsükli pikkus.  Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netlus (käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1 
kohaselt)  
… on võrdne või suurem kui nelja 
kasutatava WLTP katsetsükli pikkus.  Lühendatud 1. tüübi katse menetlus 
(käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.2 koha ­
selt)  
Linnatsükkel punkti 
1.4.2.2 kohaselt  … pole asjakohane kasutatavas 
WLTP katsetsüklis.  Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse 
menetlus (käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1 kohaselt)  
Tootja esitab enne katset tüübikinnitusasutusele tõendid täiselektrisõiduki hinnangulise sõiduulatuse kohta 
(PER). Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, määratakse kasutatav katsemenetlus interpolatsioonitüüp ­
konna sõiduki H hinnangulise PERi põhjal. Kasutatava katsemenetluse abil määratud PER kinnitab, et kasutati 
õiget katsemenetlust.  
Käesoleva all-lisa punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kirjeldatud järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluse 
katseseeria ning vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. 
liite joonisel A8.App1/6.  
Punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kirjeldatud lühendatud 1. tüübi katsemenetluse katseseeria ning vastav 
laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/7.  
3.4.2. Eelkonditsioneerimine  
Sõiduk valmistatakse ette käesoleva all-lisa 4. liite punktis 3 menetluste kohaselt.  
3.4.3. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse katserežiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 
kohaselt.ET L 175/580 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.4.4. Täiselektrisõidukite 1. tüübi katsemenetlused  
3.4.4.1. Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetlus  
3.4.4.1.1. Kiiruskõver ja pausid  
Katse sooritamisel läbitakse järjestikused kasutatavad katsetsüklid, kuni saavutatakse käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1.3 kohane seiskumiskriteerium.  
Juhi ja/või kasutaja pausid on lubatud üksnes katsetsüklite vahepeal ja nende kogukestus peab jääma tabelis 
A8/4 sätestatud väärtuste piiresse. Pausi ajal peab jõuseade olema välja lülitatud.  
3.4.4.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine  
Katse algusest kuni seiskumiskriteeriumi saavutamiseni tuleb kõikide laetavate energiasalvestusseadmete 
elektrivoolu mõõta käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt ja elektripinge määrata käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt.  
3.4.4.1.3. Seiskumiskriteerium  
Seiskumiskriteerium saavutatakse siis, kui sõiduk ületab kiiruskõvera lubatud kõrvalekallet, mis on sätestatud 
6. all-lisa punktis 1.2.6.6, nelja järjestikuse sekundi jooksul või kauem. Gaasipedaal ei tohi olla alla vajutatud. 
Sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämiseni 60 sekundi jooksul.  
3.4.4.2. Lühendatud 1. tüübi katsemenetlus  
3.4.4.2.1. Kiiruskõver  
Lühendatud 1. tüübi katsemenetlus koosneb kahest dünaamilisest segmendist (DS  1 ja DS  2 ) ja kahest püsikii ­
ruse segmendist (CSS  M ja CSS  E ), nagu on näidatud joonisel A8/2.  
Joonis A8/2  
Lühendatud 1. tüübi katsemenetluse kiiruskõver
  
Dünaamilisi segmente DS  1 ja DS  2 kasutatakse energiakulu määramiseks vaadeldavas WLTP katsetsüklis.  
Püsikiiruse segmendid CSS  M ja CSS  E on mõeldud katse kestuse vähendamiseks, tühjendades laetavat ener ­
giasalvestussüsteemi kiiremini kui järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetlus.  
3.4.4.2.1.1. Dünaamilised segmendid  
Iga dünaamiline segment DS  1 ja DS  2 koosneb punkti 1.4.2.1 kohasest kasutatavast WLTP katsetsüklist, 
millele järgneb punkti 1.4.2.2 kohane kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/581
 
3.4.4.2.1.2. Püsikiiruse segment  
Püsikiirused segmentides CSS  M ja CSS  E on samasugused. Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, raken ­
datakse interpolatsioonitüüpkonna piires sama püsikiirust.  
a) Kiiruse kirjeldus  
Püsikiiruse segmentide vähim kiirus on 100 km/h. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib püsikii ­
ruse segmentides valida suurema püsikiiruse.  
Kiirendus püsikiiruse tasemeni peab olema ühtlane ja püsikiirus tuleb saavutada ühe minuti jooksul pärast 
dünaamiliste segmentide lõppemist ning tabeli A8/4 kohase pausi korral ühe minuti jooksul pärast 
jõuseadme käivitamist.  
Kui sõiduki suurim kiirus on väiksem kui käesolevas punktis esitatud kiiruse kirjelduse kohaselt nõutud 
vähim kiirus püsikiiruse segmentide puhul, peab nõutud kiirus püsikiiruse segmentides olema võrdne 
sõiduki suurima kiirusega.  
b) CSS  E ja CSS  M vahemaa määramine  
Püsikiiruse segmendi CSS  E pikkus määratakse kasutatava laetava energiasalvestussüsteemi energia UBE  STP 
osakaalu põhjal käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1 kohaselt. Ülejäänud energia veojõu rakendamiseks vaja ­
likus laetavas energiasalvestussüsteemis pärast dünaamilise kiiruse segmenti DS  2 on võrdne või väiksem 
kui 10 % UBE  STP . -st. Tootja esitab pärast katset tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et see nõue on 
täidetud.  
Püsikiiruse segmendi CSS  M pikkuse võib arvutada järgmise valemi abil:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
kus:  
PER  est on vaadeldava täiselektrisõiduki hinnanguline sõiduulatus (km);  
d DS1 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 1 pikkus (km);  
d DS2 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 2 pikkus (km);  
d CSSE  on püsikiiruse segmendi CSS  E pikkus (km).  
3.4.4.2.1.3. Puhkepausid  
Juhi ja/või kasutaja puhkepausid on lubatud üksnes tabelis A8/4 ettenähtud püsikiiruse segmentides.  
Tabel A8/4  
Juhi ja/või kasutaja puhkepausid  
Läbitud vahemaa (km)  Suurim kogupaus (min)  
Kuni 100  10  
Kuni 150  20  
Kuni 200  30ET L 175/582 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Läbitud vahemaa (km)  Suurim kogupaus (min)  
Kuni 300  60  
Üle 300  Peab põhinema tootja soovitusel  
Märkus  Pausi ajal peab jõuseade olema välja lülitatud.  
3.4.4.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine  
Katse algusest kuni seiskumiskriteeriumi saavutamiseni tuleb kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrivool ja -pinge määrata käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt.  
3.4.4.2.3. Seiskumiskriteerium  
Seiskumiskriteerium saavutatakse siis, kui sõiduk ületab teises püsikiiruse segmendis CSS  E 6. all-lisa punktis 
1.2.6.6 toodud kiiruskõvera lubatud kõrvalekallet nelja järjestikuse sekundi jooksul või kauem. Gaasipedaal ei 
tohi olla alla vajutatud. Sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämiseni 60 sekundi jooksul.  
3.4.4.3. Laetava energiasalvestussüsteemi abil laadimine ja laetud elektrienergia mõõtmine  
3.4.4.3.1. Pärast käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1.3 kohast seismajäämist järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluse 
puhul ja käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2.3 osutatud lühendatud 1. tüübi katsemenetluse puhul tuleb sõiduk 
ühendada vooluvõrku 120 minuti jooksul.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 
2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium.  
3.4.4.3.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud energia mõõteseade mõõdab vooluvõrgust laetud elektri ­
energiat E  AC ning laadimise kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva all-lisa 4. liite 
punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium on saavutatud.  
3.5. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid  
Käesoleva all-lisa punktides 3.5.1–3.5.3 (k.a) kirjeldatud katseseeria ning vastav laetava energiasalvestussüs ­
teemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/5.  
3.5.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Sõidukeid konditsioneeritakse ja neil lastakse stabiliseeruda käesoleva all-lisa punkti 3.3.1 kohaselt.  
3.5.2. Katsetingimused  
3.5.2.1. Sõidukeid katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku laetust säilitavates režiimides.  
3.5.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.5.3. 1. tüübi katsemenetlus  
3.5.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluse kohaselt ja kütusekulu arvutatakse 
käesoleva all-lisa 7. liite kohaselt.  
3.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse kütusekulu käesoleva all-lisa 2. liite kohaselt.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/583
 
4. Arvutused hübriidelektri-, täiselektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga sõidukite puhul  
4.1. Gaasiliste heiteühendite, heitgaasis olevate tahkete osakeste ja heitgaasis olevate tahkete osakeste arvu arvu ­
tused.  
4.1.1. Gaasiliste heiteühendite mass, tahkete osakeste mass ja tahkete osakeste arv aku laetust säilitavas režiimis 
välise laadimisega ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
Tahkete osakeste heide PM  CS aku laetust säilitavas režiimis arvutatakse 7. all-lisa punkti 3.3 kohaselt.  
Tahkete osakeste arv PN  CS aku laetust säilitavas režiimis arvutatakse 7. all-lisa punkti 4 kohaselt.  
4.1.1.1. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse lõplike katsetulemuste arvutamise etapiviisilised juhised välise 
laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Tulemused tuleb arvutada tabelis A8/5 kirjeldatud järjestuses. Kõik tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad 
tulemused tuleb registreerida. Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte või esitatakse 
lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi tähistusi:  
c täielik kasutatav katsetsükkel;  
p iga kasutatav tsüklifaas;  
i kasutatav kriitiliste heitkoguste komponent (v.a CO  2 ); 
CS aku laetust säilitav  
CO  2 CO  2 heite mass.  
Tabel A8/5  
Lõplike aku laetust säilitavas režiimis eraldunud gaasilise heite väärtuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
6. all-lisa  Töötlemata katse ­
tulemused  Heite mass aku laetust säilitavas 
režiimis 
7. lisa punktid 3–3.2.2 (k.a)  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km;  1 
Selle tabeli 
etapi nr 1 
väljund.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Aku laetust säilitavas režiimis 
tsüklite kombineeritud väärtuste 
arvutamine: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
kus: 
M i,CS,c,2  heite massi tulemus aku 
laetust säilitavas režiimis kogu 
tsükli kestel;  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2ET L 175/584 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
M CO2,CS,c,2  on CO  2 heite massi 
tulemus aku laetust säilitavas 
režiimis kogu tsükli kestel; 
d p on tsüklifaasides p läbitud 
vahemaad.  
Selle tabeli 
etappide nr 1 ja 
2 väljund.  M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  Laetava energiasalvestussüsteemi 
elektrienergia muutuse korrigee ­
rimine 
8. all-lisa punktid 
4.1.1.2–4.1.1.5 (k.a)  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Selle tabeli 
etappide nr 2 ja 
3 väljund.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Aku laetust säilitavas režiimis 
eraldunud heite massi korrigee ­
rimine kõikide 6. all-lisa 1. liite 
kohaste perioodiliselt regeneree ­
ruvate süsteemidega K  i varus ­
tatud sõidukite puhul 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
või 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
ja 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
või 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
K i on parand, millega liidetakse 
või korrutatakse, vastavalt K  i 
määratlusele. 
Kui K  i ei kasutata:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a 
Selle tabeli 
etappide nr 3 ja 
4a väljund.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Kui K  i kasutatakse, ühtlustage 
CO  2 faasi väärtused kombinee ­
ritud tsükli väärtusega: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
iga tsüklifaasi p puhul; 
kus:  
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Kui K  i ei kasutata: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4bET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/585
 
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Selle tabeli 
etapi nr 4 
väljund.  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT korrigeerimine 6.a all-lisa 
punkti 3.8.2 kohaselt 
VII lisa kohaselt arvutatud ja 
kasutatud halvenemistegurid  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
„ühe katse 
tulemus“  
Selle tabeli 
etapi nr 5 
väljund.  Iga katse puhul: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km  Katsete ja deklareeritud väärtuse 
keskväärtuse leidmine vastavalt 
käesoleva ja 6. all-lisa punktidele 
1.1.2–1.1.2.3 (k.a)  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
„M iCS 1. 
tüübi katse 
tulemused 
katsesõiduki 
puhul“  
Selle tabeli 
etapi nr 6 
väljund.  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Faasiväärtuste ühtlustamine 
6. all-lisa punkt 1.1.2.4 
Ning: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  7 
„M CO2,CS  1. 
tüübi katse 
tulemused 
katsesõiduki 
puhul“  
Selle tabeli 
etapi nr 6 ja 7 
väljund  Kummagi katse ­
sõiduki H ja L 
puhul: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Kui lisaks katsesõidukile H 
katsetati ka katsesõidukit L, peab 
saadud kriitilise heitkoguse 
väärtus olema kahest väärtusest 
suurim ning sellele viidatakse 
tähisega M  i,CS,c  
Kombineeritud THC+NO  x heit ­
koguste puhul tuleb kasutada 
kas VH-le või VL-ile osutava 
summa suurimat väärtust. 
Kui aga ei katsetatud sõidukit L,  
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
CO  2 puhul kasutatakse selle 
tabeli etapis nr 7 saadud väär ­
tusi. 
CO  2 väärtused ümardatakse 
kahe kümnendkohani.  M i,CS,c  , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  8 
„interpolat ­
sioonitüüp ­
konna tule ­
mus“ 
lõplik krii ­
tiliste heit ­
koguste tule ­
mus  
Selle tabeli 
etapi nr 8 
väljund.  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  CO  2 heite massi arvutamine 
käesoleva all-lisa punkti 4.5.4.1 
kohaselt interpolatsioonitüüp ­
konna üksiksõidukite puhul. 
CO  2 väärtusi ümardatakse tabeli 
A8/2 kohaselt.  M CO2,CS,c,ind  , g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km;  9 
„üksiksõi ­
duki tule ­
mus“ 
lõplik CO  2 
tulemus  
4.1.1.2. Kui käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist ei kasutatud, kasutatakse järgmist CO  2 heite 
massi aku laetust säilitavas režiimis:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbET L 175/586 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus:  
M CO2,CS  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud 
CO  2 heite mass (g/km),;  
M CO2,CS,nb  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud 
tasakaalustamata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (g/km).  
4.1.1.3. Kui aku laetust säilitavas režiimis mõõdetud CO  2 heite massi korrigeerimine on nõutav käesoleva all-lisa 2. 
liite punkti 1.1.3 kohaselt või kui kasutati käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist, 
määratakse CO  2 heite massi paranduskoefitsient kindlaks käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2 kohaselt. Aku 
laetust säilitavas režiimis mõõdetud CO  2 heite korrigeeritud mass määratakse järgmise valemi abil:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
kus:  
M CO2,CS  on kui laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud 
CO  2 heite mass (g/km)  
M CO2,CS,nb  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud 
tasakaalustamata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (g/km);  
EC DC,CS  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust 
säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses;  
K CO2 on CO  2 heite massi paranduskoefitsient käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2.3.2 kohaselt ((g/km)/ 
(Wh/km)).  
4.1.1.4. Kui faasispetsiifilisi CO  2 heite massi paranduskoefitsiente ei ole kindlaks määratud, arvutatakse faasispetsii ­
filine CO  2 heite mass järgmise valemi abil:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
kus:  
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud CO  2 heite mass (g/km) aku laetust säilitavas 
režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p a;  
M CO2,CS,nb,p  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse faasi p tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt 
määratud tasakaalustamata CO  2 heitke mass, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud 
(g/km);  
EC DC,CS,p  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust 
säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p;  
K CO2 on käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2.3.2 kohane CO  2 heite massi paranduskoefitsient ((g/km)/ 
(Wh/km)).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/587
 
4.1.1.5. Kui faasispetsiifilised CO  2 heite massi paranduskoefitsiendid on kindlaks määratud, arvutatakse faasispetsii ­
filine CO  2 heite mass järgmise valemi abil:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
kus:  
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud CO  2 heite mass (g/km) aku laetust säilitavas 
režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p;  
M CO2,CS,nb,p  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt 
määratud tasakaalustamata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (g/km);  
EC DC,CS,p  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt määratud elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust 
säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p;  
K CO2,p  on CO  2 heite massi paranduskoefitsient käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2.3.2.2 kohaselt ((g/ 
km)/(Wh/km));  
p on ühe faasi indeks kasutatavas WLTP katsetsüklis.  
4.1.2. Kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis M  CO2,CD  arvutatakse järgmise valemi abil: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kus:  
M CO2,CD  on kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis (g/km);  
M CO2,CD,j  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO  2 heite 
mass (g/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkustegur;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. 
n veh_L  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud 
üleminekutsüklite arv on väiksem kui sõidukiga L  n veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisatakse arvutusse 
sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitustsükkel. Kinnitustsükli iga faasi CO  2 heite massi korrigee ­
ritakse seejärel elektrienergia nullkulule EC  DC,CD,j  = 0 vastavaks, kasutades käesoleva all-lisa 2. liite kohast 
CO  2 heite massi paranduskoefitsienti.ET L 175/588 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.1.3. Gaasiliste ühendite, tahkete osakeste massi ja arvu kasulikkusteguriga kaalutud heite massid välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul.  
4.1.3.1. Gaasiliste ühendite kasulikkusteguriga kaalutud heite mass arvutatakse järgmise valemi abil:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
kus:  
M i,weighted  on heiteühendi i kasulikkusteguriga kaalutud mass (g/km);  
i on vaadeldava gaasilise heiteühendi indeks;  
UF j on faasi j kasulikkustegur vastavalt käesoleva all-lisa 5. liitele;  
M i,CD,j  on 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud gaasilise heiteühendi i heite mass (g/km) akutoite ­
režiimis 1. tüübi katse faasis j;  
M i,CS on gaasilise heiteühendi i mass (g/km) aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
vastavalt tabeli A8/5 etapile nr 7;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. 
n veh_L  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud 
üleminekutsüklite arv on väiksem kui sõidukiga L n  veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisatakse arvutusse 
sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitustsükkel. Kinnitustsükli iga faasi CO  2 heite massi korrigee ­
ritakse seejärel elektrienergia nullkulule  EC  DC;CD;j ¼ 0 vastavaks, kasutades käesoleva all-lisa 2. liite kohast 
CO  2 heitkoguste massi paranduskoefitsienti.  
4.1.3.2. Kasulikkusteguriga kaalutud tahkete osakeste arv heitgaasis arvutatakse järgmise valemi abil:  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
kus:  
PN  weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud tahkete osakeste arv heitgaasis (tahkete osakeste arv kilomeetri 
kohta);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkustegur;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/589
 
PN  CD,j on tahkete osakeste arv 7. all-lisa punkti 4 kohaselt määratud faasis j akutoiterežiimis 1. tüübi 
katse puhul (tahkete osakeste arv kilomeetri kohta);  
PN  CS on käesoleva all-lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud tahkete osakeste arv heitgaasis aku laetust 
säilitava 1. tüübi katse puhul (tahkete osakeste arv kilomeetri kohta);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv.  
4.1.3.3. Kasulikkusteguriga kaalutud tahked osakesed heitgaasis arvutatakse järgmise valemi abil:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
kus:  
PM  weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud tahked osakesed heitgaasis (mg/km);  
UF c on käesoleva all-lisa 5. liite kohase tsükli c kasulikkustegur;  
PM  CD,c on 7. all-lisa punkti 3.3 kohaselt määratud tahkete osakeste mass tsüklis c akutoiterežiimis 1. 
tüübi katse puhul (mg/km);  
PM  CS on käesoleva all-lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud tahked osakesed heitgaasis (mg/km) aku 
laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses;  
c on vaadeldava tsükli indeks;  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud vaadeldavate WLTP 
katsetsüklite arv.  
4.2. Kütusekulu arvutamine  
4.2.1. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ning välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja 
välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
4.2.1.1. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul 
arvutatakse etapiviisiliselt tabeli A8/6 kohaselt.  
Tabel A8/6  
Lõpliku kütusekulu arvutamine aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Käesoleva all-lisa 
tabeli A8/5 etappide 
nr 6 ja 7 väljund.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Kütusekulu arvuta ­
mine 7. all-lisa 
punkti 6 kohaselt  FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
„FC  CS 1. tüübi katse 
tulemused katsesõi ­
duki puhul“ET L 175/590 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Kütusekulu tuleb 
arvutada vaadel ­
dava tsükli ja selle 
faaside puhul 
eraldi. 
Selleks: 
a) tuleb kasutada 
vaadeldava faasi 
või tsükli CO  2 
väärtusi; 
b) tuleb kasutada 
kriitilist heitko ­
gust kogu tsükli 
ajal.  
Selle tabeli etapp 
nr 1.  Kummagi katsesõi ­
duki H ja L puhul: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Kütusekulu puhul 
kasutatakse selle 
tabeli etapis nr 1 
saadud väärtusi. 
Kütusekulu väär ­
tused ümardatakse 
kolme kümnend ­
kohani.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
„interpolatsioo ­
nitüüpkonna tule ­
mus“ 
lõplik kriitiliste 
heitkoguste tulemus  
Selle tabeli etapp 
nr 2.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Kütusekulu arvuta ­
mine käesoleva all- 
lisa punkti 4.5.5.1 
kohaselt interpo ­
latsioonitüüpkonna 
üksiksõidukite 
puhul. 
Kütusekulu väär ­
tusi ümardatakse 
tabeli A8/2 koha ­
selt.  FC CS,c,ind  , l/100 
km; 
FC CS,p,ind  , l/100 
km; 3 
„üksiksõiduki tule ­
mus“ 
lõplik kütusekulu 
tulemus  
4.2.1.2. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
4.2.1.2.1. Aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse lõplike kütusekulu katsetulemuste arvutamise etapivii ­
silised juhised välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Tulemused tuleb arvutada tabelis A8/7 kirjeldatud järjestuses. Kõik tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad 
tulemused tuleb registreerida. Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte või esitatakse 
lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi tähistusi:  
c: täielik vaadeldav katsetsükkel;  
p: iga vaadeldav tsüklifaas;  
CS: aku laetust säilitav režiimET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/591
 
Tabel A8/7  
Lõpliku kütusekulu arvutamine aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübriidsõidukite puhul  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Käesoleva all-lisa 7. 
liide  Tasakaalustamata 
kütusekulu aku 
laetust säilitavas 
režiimis 
FC CS,nb  , kg/100 
km Kütusekulu aku 
laetust säilitavas 
režiimis käesoleva 
all-lisa 7. liite 
punkti 2.2.6 koha ­
selt FC CS,c,1  , kg/100 
km; 1 
Selle tabeli etapi nr 
1 väljund  FC CS,c,1  , kg/100 
km; Laetava energiasal ­
vestussüsteemi 
elektrienergia 
muutuse korrigee ­
rimine 
8. all-lisa punktid 
4.2.1.2.2–4.2.1.2.3 
(k.a)  FC CS,c,2  , kg/100 
km; 2 
Selle tabeli etapi nr 
2 väljund.  FC CS,c,2  , kg/100 
km; ATCT korrigee ­
rimine 6.a all-lisa 
punkti 3.8.2 koha ­
selt 
VII lisa kohaselt 
arvutatud halvene ­
mistegurid  FC CS,c,3  , kg/100 
km; 3 
„ühe katse tulemus“  
Selle tabeli etapi nr 
3 väljund.  Iga katse puhul: 
FC CS,c,3  , kg/100 
km; Katsete ja dekla ­
reeritud väärtuse 
keskväärtuse leid ­
mine vastavalt 
käesoleva ja 6. all- 
lisa punktidele 
1.1.2–1.1.2.3 (k.a)  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 4 
Selle tabeli etapi nr 
4 väljund.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 
FC CS,c,declared  , 
kg/100 km  Faasiväärtuste 
ühtlustamine 
6. all-lisa punkt 
1.1.2.4 
Ning:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 
km; 5 
„FC  CS 1. tüübi katse 
tulemused katsesõi ­
duki puhul“  
4.2.1.2.2. Kui käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist ei kasutata, kasutatakse järgmist aku laetust 
säilitava režiimi kütusekulu: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
kus:  
FC CS on tabeli A8/7 etapi nr 2 kohaselt määratud kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi 
katses (kg/100 km);  
FC CS,nb  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli A8/7 etapi nr 1 kohaselt määratud 
tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (kg/100 km).ET L 175/592 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.2.1.2.3. Kui kütusekulu korrigeerimine on nõutav käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.3 kohaselt või kui rakendati 
käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist, määratakse kütusekulu paranduskoefitsient 
kindlaks käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2 kohaselt. Korrigeeritud kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis 
määratakse kindlaks järgmise valemi abil: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
kus:  
FC CS on tabeli A8/7 etapi nr 2 kohaselt määratud kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. 
tüübi katses (kg/100 km);  
FC CS,nb  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli A8/7 etapi nr 1 kohaselt määratud 
tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (kg/100 km).  
EC DC,CS  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust säili ­
tavas režiimis tehtud 1. tüübi katses;  
K fuel,FCHV  on kütusekulu paranduskoefitsient käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2.3.1 kohaselt ((kg/100 km)/ 
(Wh/km)).  
4.2.2. Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis FC  CD arvutatakse järgmise valemi abil: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kus:  
FC CD on kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis (l / 100 km);  
FC CD,j on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 6 kohaselt määratud kütusekulu (l / 100 
km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkustegur;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. 
n veh_L  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud 
üleminekutsüklite arv on väiksem kui sõidukiga L n  veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisatakse arvutusse 
sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitustsükkel. Kinnitustsükli iga faasi kütusekulu korrigeeritakse 
seejärel elektrienergia nullkulule  EC  DC;CD;j ¼ 0 vastavaks, kasutades käesoleva all-lisa 2. liite kohast kütuse ­
kulu paranduskoefitsienti.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/593
 
4.2.3. Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis ja aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi 
katses arvutatakse järgmise valemi abil: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
kus:  
FC weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu (l / 100 km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkustegur;  
FC CD,j on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 6 kohaselt määratud kütusekulu (l / 100 
km);  
FC CS on tabeli A8/6 etapi nr 1 kohaselt määratud kütusekulu (l / 100 km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. 
n veh_L  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud 
üleminekutsüklite arv on väiksem kui sõidukiga L n  veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisatakse arvutusse 
sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitustsükkel. Kinnitustsükli iga faasi kütusekulu korrigeeritakse 
seejärel elektrienergia nullkulule  EC  DC;CD;j ¼ 0 vastavaks, kasutades käesoleva all-lisa 2. liite kohast kütuse ­
kulu paranduskoefitsienti.  
4.3. Elektrienergiakulu arvutamine  
Elektrienergiakulu määramiseks käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt määratud voolu ja pinge põhjal kasutatakse 
järgmisi valemeid: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
kus:  
EC DC,j on elektrienergiakulu vaadeldud perioodil j laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal 
(Wh/km);  
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus vaadeldud perioodil j (Wh);  
d j on vaadeldud ajavahemikus j läbitud vahemaa (km);  
ja 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iET L 175/594 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
kus:  
ΔE REESS,j,i  : on laetava energiasalvestussüsteemi i elektrienergia muutus vaadeldud perioodil j (Wh);  
ja 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
kus:  
U(t)  REESS,j,i  on käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt määratud laetava energiasalvestussüsteemi i pinge vaadeldud 
perioodil j (V);  
t 0 on aeg vaadeldud perioodi j alguses (s);  
t end on aeg vaadeldud perioodi j lõpus (s);  
I(t) j,i on käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt määratud laetava energiasalvestussüsteemi i elektrivool 
vaadeldud perioodil j (A);  
i on vaadeldud laetava energiasalvestussüsteemi indeks;  
n on laetava energiasalvestussüsteemi koguarv;  
j on vaadeldud perioodi indeks, kus ajavahemik on ükskõik milline faaside või tsüklite kombi ­
natsioon;  
1 
3600  on tegur Ws-ide teisendamiseks Wh-deks.  
4.3.1. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu akutoiterežiimis 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud akutoiterežiimi elektrienergiakulu, mis põhineb vooluvõrgust laetud elektriener ­
gial, arvutatakse järgmise valemi abil:  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
kus:  
EC AC,CD  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu 
akutoiterežiimis (Wh/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkustegur;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/595
 
EC AC,CD,j  on faasi j vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev elektrienergiakulu (Wh/km);  
ja 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kus:  
EC DC,CD,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohane laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemisel põhinev 
elektrienergiakulu akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasis j (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohaselt kindlaks määratud vooluvõrgust laetud elektrienergia 
(Wh);  
ΔE REESS,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt kindlaks määratud kõikide laetavate energiasalvestussüs ­
teemide elektrienergia muutus perioodil j (Wh);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni sõidukiga L n  veh_L  läbitud 
faaside arv.  
4.3.2. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu, mis põhineb vooluvõrgust laetud elektrienergial, arvutatakse 
järgmise valemi abil: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
kus:  
EC AC,weighted  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu 
(Wh/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkustegur;  
EC AC,CD,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3.1 kohase faasi j vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev 
elektrienergiakulu (Wh/km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni sõidukiga L n  veh_L  läbitud 
faaside arv.ET L 175/596 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.3.3. Elektrienergia kulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
4.3.3.1. Tsüklispetsiifilise elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev elektrienergiakulu ja EAER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC ¼ E AC 
EAER 
kus:  
EC on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu ja 
EAER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohane vooluvõrgust laetud elektrienergia (Wh);  
EAER on käesoleva all-lisa punkti 4.4.4.1 kohane EAER (km).  
4.3.3.2. Faasispetsiifilise elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasispetsiifiline elektrienergiakulu ja faasispetsiifiline EAER arvu ­
tatakse järgmise valemi abil: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
kus:  
EC P : on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasispetsiifiline elektrienergiakulu ja EAER (Wh/km):  
E AC : on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohane vooluvõrgust laetud elektrienergia (Wh);  
EAER  P : on käesoleva all-lisa punkti 4.4.4.2 kohane faasispetsiifiline EAER (km).  
4.3.4. Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu  
4.3.4.1. Käesolevas punktis määratud elektrienergiakulu arvutatakse üksnes siis, kui sõiduk jäi kasutatavas katsetsüklis 
6. all-lisa punkti 1.2.6.6 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse kogu vaadeldud perioodi jooksul.  
4.3.4.2. Kasutatava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu ja täiselektrisõi ­
duki sõiduulatus (PER) arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/597
 
kus:  
EC WLTC  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu ja 
kasutatava WLTP katsetsükli PER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõrgust laetud elektrienergia (Wh);  
PER  WLTC  on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 või punkti 4.4.2.2.1 kohaselt arvutatud kasutatava WLTP 
katsetsükli PER sõltuvalt täiselektrisõiduki katsemenetlusest, mida tuleb kasutada (km).  
4.3.4.3. Kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu ja PER 
arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
kus:  
EC city on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektriener ­
giakulu ja PER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõrgust laetud elektrienergia (Wh);  
PER  city on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.2 või punkti 4.4.2.2.2 kohaselt arvutatud kasutatava WLTP 
linnakatsetsükli PER sõltuvalt täiselektrisõiduki katsemenetlusest, mida tuleb kasutada (km).  
4.3.4.4. Faasispetsiifiliste väärtuste elektrienergiakulu arvutamine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasi elektrienergiakulu ja faasispetsiifiline PER arvutatakse järg ­
mise valemi abil: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
kus:  
EC p on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasi p elektrienergiakulu ja faasispetsiifiline PER (Wh/ 
km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõrgust laetud elektrienergia (Wh);  
PER  p on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.3 või punkti 4.4.2.2.3 kohaselt arvutatud faasispetsiifiline PER 
sõltuvalt täiselektrisõiduki katsemenetlusest, mida kasutati (km).ET L 175/598 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.4. Elektrirežiimi sõiduulatuste arvutamine  
4.4.1. Sõiduulatused üksnes elektrirežiimis AER ja AER  city välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
4.4.1.1. Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis AER  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite AER määratakse kindlaks käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjel ­
datud akutoiterežiimis 1. tüübi katses 1. valikuvõimaluse katseseeria osana ja sellele on viidatud käesoleva 
all-lisa punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse katseseeria osale, läbides käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.1 
kohase kasutatava WLTP katsetsükli. AER on määratletud kui vahemaa, mis läbitakse akutoiterežiimis 1. 
tüübi katse algusest kuni ajahetkeni, mil sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima.  
4.4.1.2. Sõiduulatus linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city 
4.4.1.2.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city määratakse 
käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud 1. tüübi katses akutoiterežiimil 1. valikuvõimaluse katseseeria 
osana ja sellele on viidatud käesoleva all-lisa punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse katseseeria osale, läbides 
käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.2 kohase kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli. AER  city määratletakse vahe ­
maana, mis läbitakse akutoiterežiimis 1. tüübi katse algusest kuni ajahetkeni, mil sisepõlemismootor hakkab 
kütust tarbima.  
4.4.1.2.2. Käesoleva all-lisa punkti 4.4.1.2.1 alternatiivina võib sõiduulatuse linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city 
määrata käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. tüübi katse põhjal, mille käigus 
läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.1 kohased kasutatavad WLTP katsetsüklid. Sel juhul tuleb ära jätta 
akutoiterežiimis 1. tüübi katse, mille käigus läbitakse kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel, ja sõiduulatus 
linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city arvutatakse järgmise valemi abil:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
kus:  
UBE  city on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, mis määratakse kasutatavate WLTP katse ­
tsüklite läbimisel käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. tüübi katse 
algusest kuni ajahetkeni, mil sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima (Wh);  
EC DC,city  on käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. tüübi katse ainult elektrirežiimis 
läbitavate rakendatavate WLTP linnasõidu katsetsüklite kaalutud elektrienergiakulu, läbides kasuta ­
tava (kasutatavad) WLTP katsetsüklit (katsetsükleid) (Wh/km);  
ja 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kus:  
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus faasis j (Wh);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on faaside arv, mis läbitakse katse algusest kuni faasini (v.a), mil sisepõlemismootor hakkab 
tarbima kütust;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/599
 
ja 
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
kus:  
EC DC,city,j  on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.3 kohase akutoiterežiimis 1. tüübi katse j. ainult elektrirežiimis 
läbitava kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu, läbides kasutatavaid WLTP 
katsetsükleid (Wh/km);  
K city,j on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.3 kohase akutoiterežiimis 1. tüübi katse j. ainult elektrirežiimis 
läbitava kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli kaalumistegur, läbides kasutatavaid WLTP katse ­
tsükleid;  
j on ainult elektrirežiimis läbitud vaadeldud kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli indeks;  
n city,pe  on ainult elektrirežiimis läbitud kasutatavate WLTP linnasõidu katsetsüklite arv;  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
kus:  
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus akutoiterežiimis 1. tüübi 
katse esimese kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli vältel (Wh);  
ja 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 mille puhul j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus PER  
Käesolevas punktis määratud sõiduulatused arvutatakse üksnes siis, kui sõiduk jäi kasutatavas WLTP katse ­
tsüklis 6. all-lisa punkti 1.2.6.6 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse kogu vaadeldud perioodi jooksul.  
4.4.2.1. PERi määramine, kui rakendatakse lühendatud 1. tüübi katsemenetlust  
4.4.2.1.1. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP katsetsükli PER  WLTC  puhul arvutatakse käesoleva all-lisa 
punktis 3.4.4.2 kirjeldatud lühendatud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
kus:  
UBE  STP on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, mis määratakse lühendatud 1. tüübi katse ­
menetluse algusest kuni käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2.3 määratletud seiskumiskriteeriumini 
(Wh);ET L 175/600 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
EC DC,WLTC  on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 1. tüübi katses kasutatavates 
WLTP katsetsüklites DS  1 ja DS  2 (Wh/km);  
ja 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
kus:  
ΔE REESS ;DS  1 on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluses DS  1 ajal (Wh);  
ΔE REESS ;DS  2 on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluses DS  2 ajal (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluses CSS  M ajal (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluses CSS  E ajal (Wh);  
ja 
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kus:  
EC DC,WLTC,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP katsetsükli DS  j puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 
kohases lühendatud 1. tüübi katsemenetluses (Wh/km);  
k WLTC,j  on lühendatud 1. tüübi katsemenetluses kasutatava WLTP katsetsükli DS  j kaalumistegur;  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
kus:  
K WLTC,j  on lühendatud 1. tüübi katsemenetluses kasutatava WLTP katsetsükli DS  j kaalumistegur;  
ΔE REESS,WLTC,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluses kasutatava WLTP katsetsükli DS  1 vältel (Wh);  
4.4.2.1.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli PER  city puhul arvutatakse käesoleva 
all-lisa punktis 3.4.4.2 kirjeldatud lühendatud 1. tüübi katsemenetluses järgmiste valemite abil:ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
kus:  
UBE  STP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia 
(Wh);  
EC DC,city  on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi katsemenetluse DS  1 ja DS  2 kasutatava WLTP 
linnasõidu katsetsükli puhul (Wh/km);  
ja 
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
kus:  
EC DC,city,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli puhul, kus käesoleva all-lisa punkti 
4.3 kohane esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 1, teine 
kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 2, esimene kasutatav WLTP 
linnasõidu katsetsükkel DS  2 on esitatud kui j = 3 ja teine kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel 
DS  2 on esitatud kui j = 4 (Wh/km);  
K city,j on kaalumistegur kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli puhul, kus esimene kasutatav WLTP 
linnasõidu katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 1, teine kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel 
DS  1 on esitatud kui j = 2, esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  2 on esitatud kui j 
= 3 ja teine kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  2 on esitatud kui j = 4;  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kus:  
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse esimese kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli DS  1 vältel (Wh).  
4.4.2.1.3. Faasispetsiifiline täiselektrisõidukite sõiduulatus ainult elektrirežiimis PER  p arvutatakse käesoleva all-lisa 
punktis 3.4.4.2 kirjeldatud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
kus:  
UBE  UBE on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia 
(Wh);  
EC DC,p  on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi katsemenetluse DS  1 ja DS  2 ühe faasi puhul 
(Wh/km);ET L 175/602 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Kui faas p = madal ja faas p = keskmine, tuleb kasutada järgmisi valemeid:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kus:  
EC DC,p,j  on elektrienergiakulu faasi p puhul, kus käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohase lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse esimene faasi p DS  1 on esitatud kui j = 1, teine faasi p DS  1 on esitatud kui j = 2, 
esimene faasi p DS  2 on esitatud kui j = 3 ja teine faasi p DS  2 on esitatud kui j = 4 (Wh/km);  
K p,j on kaalumistegur faasi p puhul, kus lühendatud 1. tüübi katsemenetluse esimene faasi p DS  1 on 
esitatud kui j = 1, teine faasi p DS  1 on esitatud kui j = 2, esimene faasi p DS  2 on esitatud kui j = 3 
ja teine faasi p DS  2 on esitatud kui j = 4;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kus:  
ΔE REESS,p,1  : on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katse ­
menetluse DS  1 esimese faasi p vältel (Wh).  
Kui faas p = suur ja faas p = eriti suur, tuleb kasutada järgmisi valemeid:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kus:  
EC DC,p,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohase lühendatud 1. tüübi katsemenetluse DS  j faasi p elektriener ­
giakulu (Wh/km);  
k p,j on lühendatud 1. tüübi katsemenetluse DS  j faasi p kaalumistegur;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
kus:  
ΔE REESS,p,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katse ­
menetluse DS  1 esimese faasi p vältel (Wh).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/603
 
4.4.2.2. PERi määramine, kui rakendatakse järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetlust  
4.4.2.2.1. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP katsetsükli PER  WLTP  puhul arvutatakse käesoleva all-lisa 
punktis 3.4.4.1 kirjeldatud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
kus:  
UBE  CCP on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, mis määratakse järjestikuse tsükliga 1. 
tüübi katsemenetluse algusest kuni käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1.3 kohase seiskumiskritee ­
riumini (Wh);  
EC DC,WLTC  on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses täielikult läbitud kasutatavate 
WLTP katsetsüklite põhjal määratud kasutatava WLTP katsetsükli puhul (Wh/km);  
ja 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kus:  
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi 
katsemenetluse faasi j ajal (Wh);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on faaside arv, mis on läbitud algusest kuni faasini (k.a), mil saavutatakse seiskumiskriteerium;  
ja 
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kus:  
EC DC,WLTC,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP katsetsükli j puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases 
järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses (Wh/km);  
K WLTC,j  on kaalumistegur kasutatava WLTP katsetsükli j puhul järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netluses;  
j on kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n WLTC  on täielike läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite koguarv;ET L 175/604 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
kus:  
ΔE REESS,WLTC,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus järjestikuses 1. tüübi 
katsetsükli menetluses esimese kasutatava WLTP katsetsükli vältel (Wh);  
4.4.2.2.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus WLTP linnasõidu katsetsükli PER  city puhul arvutatakse käesoleva all-lisa 
punktis 3.4.4.1 kirjeldatud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
kus:  
UBE  CCP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia 
(Wh);  
EC DC,city  on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses täielikult läbitud kasutatavate 
WLTP linnasõidu katsetsüklite põhjal määratud kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli puhul 
(Wh/km);  
ja 
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
kus:  
EC DC,city,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli j puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 
kohases järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses k (Wh/km);  
K city,j on järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli j 
kaalumistegur;  
j on rakendatava WLTP linnasõidu katsetsükli indeks;  
n city on täielike läbitud kasutatavate WLTP linnasõidu katsetsüklite koguarv;  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
kus:  
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus järjestikuse tsükliga 1. 
tüübi katsemenetluses esimese kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli vältel (Wh);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/605
 
4.4.2.2.3. Faasispetsiifiline täiselektrisõidukite sõiduulatus PER  p arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.1 kirjeldatud 
1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
kus:  
UBE  CCP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia 
(Wh);  
EC DC,p  on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses täielikult läbitud faaside p põhjal 
määratud vaadeldud faasi p puhul (Wh/km);  
ja 
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
kus:  
EC DC,p,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses vaadeldud 
faasi p j. elektrienergiakulu (Wh/km);  
k p,j on kaalumistegur järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses vaadeldud faasi p puhul;  
j on vaadeldud faasi p indeks;  
n p on täielike WLTC faaside p koguarv;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
kus:  
ΔE REESS,p,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi 
katsemenetluse esimese läbitud faasi p vältel (Wh);  
4.4.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus akutoiterežiimis tsüklites  
Sõiduulatus akutoiterežiimis tsüklis R  CDC määratakse käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoite ­
režiimis 1. tüübi katses 1. valikuvõimaluse katseseeria osana ja sellele on viidatud käesoleva all-lisa punktis 
3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse katseseeria osale. R  CDC on vahemaa, mis läbitakse akutoiterežiimis 1. tüübi 
katse algusest käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni.ET L 175/606 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.4.4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite üksnes elektrilises režiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
4.4.4.1. Tsüklispetsiifilise EAERi määramine  
Tsüklispetsiifiline EAER arvutatakse järgmise valemi abil:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
kus:  
EAER on tsüklispetsiifiline EAER (km);  
M CO2,CS  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohane CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis (g/km);  
M CO2,CD,avg  on akutoiterežiimis mõõdetud aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass vastavalt alltoodud vale ­
mile (g/km);  
R CDC on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2 kohane sõiduulatus (km) akutoiterežiimis tsüklites (km).  
ja 
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
kus:  
M CO2,CD,avg  on akutoiterežiimis mõõdetud aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass (g/km);  
M CO2,CD,j  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO  2 heite 
mass (g/km);  
dj on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasis j läbitud vahemaa (km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv.  
4.4.4.2. Faasispetsiifilise EAERi määramine  
Faasispetsiifiline EAER arvutatakse järgmise valemi abil:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
kus:  
EAER  p on faasispetsiifiline EAER vaadeldud faasi p puhul (km);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/607
 
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohaselt määratud faasispetsiifilise CO  2 heite mass vaadeldud faasis p 
aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses (g/km);  
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutused vaadeldud faasis j (Wh);  
EC DC,CD,p  on elektrienergiakulu vaadeldud faasis j laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal (Wh/ 
km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohaselt üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv;  
ja 
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
kus:  
M CO2,CD,avg,p  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoiterežiimis vaadeldud faasi p puhul (g/km);  
M CO2,CD,p,c  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse tsükli c faasi p 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud 
CO  2 heite mass (g/km);  
d p,c on akutoiterežiimis 1. tüübi katse tsükli c vaadeldud faasis p läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
p on faasi indeks kasutatavas WLTP katsetsüklis.  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud kasutatavate 
WLTP katsetsüklite arv;  
ja 
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
kus:  
EC DC,CD,P  on elektrienergiakulu vaadeldud faasis p akutoiterežiimis 1. tüübi katses laetava energiasalves ­
tussüsteemi tühjenemise põhjal (Wh/km);  
EC DC,CD,P,C  on tsükli c vaadeldud faasi p elektrienergiakulu käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases akutoite ­
režiimis 1. tüübi katses laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal (Wh/km);ET L 175/608 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
d p,c on akutoiterežiimis 1. tüübi katse tsükli c vaadeldud faasis p läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
p on faasi indeks kasutatavas WLTP katsetsüklis.  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud kasutatavate WLTP 
katsetsüklite arv.  
Vaadeldud faasiväärtused on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse 
faas ja linnasõidutsükkel.  
4.4.5. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis  
Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis arvutatakse järgmise valemi abil:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
kus:  
R CDA on tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
M CO2,CS  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohane CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis (g/km);  
M CO2,n,cycle  on CO  2 heite mass kasutatavas WLTP katsetsüklis n akutoiterežiimis 1. tüübi katses (g/km);  
M CO2,CD,avg,n–1  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoiterežiimis 1. tüübi katse algusest kuni 
kasutatava WLTP katsetsüklini (n-1) (k.a) (g/km);  
d c on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas WLTP katsetsüklis c läbitud vahemaa (km);  
d n on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas WLTP katsetsüklis n läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n on läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite arv, kaasa arvatud käesoleva all-lisa punkti 
3.2.4.4 kohane üleminekutsükkel;  
ja 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/609
 
kus:  
M CO2,CD,avg,n–1  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoiterežiimis 1. tüübi katse algusest kuni 
kasutatava WLTP katsetsüklini (n-1) (k.a) (g/km);  
M CO2,CD,c  on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatava WLTP katsetsükli c 7. all-lisa punkti 3.2.1 
kohaselt määratud CO  2 heite mass (g/km);  
d c on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas WLTP katsetsüklis c läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n on läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite arv, kaasa arvatud käesoleva all-lisa punkti 
3.2.4.4 kohane üleminekutsükkel.  
4.5. Üksiksõidukite väärtuste interpoleerimine  
4.5.1. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite interpolatsioonivahemik  
Interpolatsioonimeetodit tuleb kasutada üksnes siis, kui katsesõidukite L ja H tabeli A8/5 etapi nr 8 kohase 
CO  2 heite massi erinevus (M  CO2,CS  ) aku laetust säilitavas režiimis on vahemikus vähemalt 5 g/km kuni 20 
g/km või 20 % sõiduki H tabeli A8/5 etapi nr 8 kohasest CO  2 heite massist (M  CO2,CS  ) aku laetust säilitavas 
režiimis, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.  
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib tüüpkonda kuuluvate üksiksõidukite väärtuste interpolatsioo ­
nijoont pikendada, kui suurim ekstrapoleerimisulatus on kuni 3 g/km üle sõiduki H CO  2 heite massi aku 
laetust säilitavas režiimis ja/või kuni 3 g/km alla sõiduki L CO  2 heite massi aku laetust säilitavas režiimis. See 
laiendus kehtib üksnes käesolevas punktis nimetatud interpolatsioonivahemiku absoluutpiiride piires.  
Sõidukite L ja H vahelise aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite massi erinevuse suurimat absoluutpiiri 20 
g/km või 20 % laetust säilitava režiimi CO  2 heite massist sõiduki H puhul, olenevalt sellest, kumb on 
väiksem, võib suurendada 10 g/km võrra, kui katsetatakse sõidukit M. Sõiduk M on interpolatsioonitüüp ­
konda kuuluv sõiduk, mille tsüklienergianõudlus jääb ± 10 % piiresse sõidukite L ja H aritmeetilisest kesk ­
misest.  
Sõiduki M aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite massi lineaarsust kontrollitakse sõidukite L ja H vahelise 
lineaarselt interpoleeritud CO  2 heite massi suhtes aku laetust säilitavas režiimis.  
Sõiduki M lineaarsuskriteerium loetakse täidetuks, kui mõõtmisel saadud sõiduki M aku laetust säilitava 
režiimi CO  2 heite massi ning sõidukite L ja H interpoleeritud aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite 
massi vaheline erinevus on alla 1 g/km. Kui see erinevus on suurem, loetakse lineaarsuskriteerium täidetuks, 
kui see erinevus on 3 g/km või 3 % sõiduki M interpoleeritud aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite massist, 
olenevalt sellest, kumb on väiksem.  
Kui lineaarsuskriteerium on täidetud, tuleb sõidukite L ja H vahelist interpolatsiooni kasutada kõikide 
interpolatsioonitüüpkonda kuuluvate üksiksõidukite suhtes.  
Kui lineaarsuskriteerium ei ole täidetud, tuleb interpolatsioonitüüpkond jagada kaheks alamtüüpkonnaks 
sõidukite L ja M vahele jääva tsüklienergianõudlusega sõidukite ning sõidukite M ja H vahele jääva tsükli ­
energianõudlusega sõidukite jaoks.ET L 175/610 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Sõidukite L ja M vahele jääva tsüklienergianõudlusega sõidukite puhul tuleb iga sõiduki H parameeter, mis 
on vajalik üksikute välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
väärtuste interpoleerimiseks, asendada sõiduki M vastava parameetriga.  
Sõidukite L ja M vahele jääva tsüklienergianõudlusega sõidukite puhul tuleb iga sõiduki L parameeter, mis on 
vajalik üksikute tsükliväärtuste interpoleerimiseks, asendada sõiduki M vastava parameetriga.  
4.5.2. Energianõudluse arvutamine perioodi kohta  
Energianõudlus E  k,p ja läbitud vahemaa d  c,p perioodi p kohta, mida kohaldatakse interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluvate üksiksõidukite suhtes, tuleb arvutada 7. all-lisa punkti 5 menetluse kohaselt sõidutakistustegurite ja 
masside variantide k puhul vastavalt 7. all-lisa punktile 3.2.3.2.3.  
4.5.3. Üksiksõidukite interpolatsiooniteguri arvutamine K  ind,p 
Interpolatsioonitegur K  ind,p perioodi kohta tuleb arvutada iga vaadeldud perioodi p puhul järgmise valemi 
abil:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
kus:  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p puhul;  
E 1,p on sõiduki L vaadeldud perioodi energianõudlus 7. all-lisa punkti 5 kohaselt (Ws);  
E 2,p on sõiduki H vaadeldud perioodi energianõudlus 7. all-lisa punkti 5 kohaselt (Ws);  
3,p on üksiksõiduki vaadeldud perioodi energianõudlus 7. all-lisa punkti 5 kohaselt (Ws);  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Kui vaadeldud periood p on kasutatav WLTP katsetsükkel, nimetatakse K  ind,p ümber K  ind . 
4.5.4. Üksiksõidukite CO  2 heite massi interpoleerimine  
4.5.4.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite aku laetust säilitavate 
CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis  
Üksiksõiduki CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
kus:  
M CO2–ind,CS,p  on üksiksõidukite tabeli A8/5 etapi nr 9 kohane CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis 
vaadeldud perioodil p (g/km);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  on sõiduki L tabeli A8/5 etapi nr 8 kohane CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis 
vaadeldud perioodil p (g/km);  
M CO2–H,CS,p  on sõiduki H tabeli A8/5 etapi nr 8 kohane CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis 
vaadeldud perioodil p (g/km);  
K ind,d on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodil p;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas 
ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
4.5.4.2. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis välise laadimisega hübriidelektri ­
sõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis tuleb arvutada järgmise valemi 
abil:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
kus:  
M CO2–ind,CD  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis (g/km);  
M CO2–L,CD  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis (g/km);  
M CO2–H,CD  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis (g/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.4.3. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
kus:  
M CO2–ind,weighted  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass (g/km);  
M CO2–L,weighted  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass (g/km);  
M CO2–H,weighted  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass (g/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasutatava WLTP katsetsükli puhul.ET L 175/612 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.5.5. Üksiksõidukite kütusekulu interpoleerimine  
4.5.5.1. Individuaalne aku laetust säilitav kütusekulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
kus:  
FC ind,CS,p  on üksiksõidukite tabeli A8/6 etapi nr 3 kohane kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis 
vaadeldud perioodil p (l / 100 km);  
FC L,CS,p  on sõiduki L tabeli A8/6 etapi nr 2 kohane kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (l / 100 km);  
FC H,CS,p  on sõiduki H tabeli A8/6 etapi nr 2 kohane kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (l / 100 km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p puhul;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas 
ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
4.5.5.2. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidu ­
kite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
kus:  
FC ind,CD  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis (l / 100 km);  
FC L,CD on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis (l / 100 km);  
FC H,CD  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis (l / 100 km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonikoefitsient kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.5.3. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
kus:  
FC ind,weighted  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu (l / 100 km);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/613
 
FC L,weighted  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu (l / 100 km);  
FC H,weighted  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu (l / 100 km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6 Üksiksõidukite elektrienergiakulu interpoleerimine  
4.5.6.1. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu 
akutoiterežiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud akutoiterežiimis elektrienergiakulu, mis põhineb vooluvõrgust 
laetud elektrienergial, arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
kus:  
EC AC–ind,CD  on üksiksõiduki vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elekt ­
rienergiakulu akutoiterežiimis (Wh/km);  
EC AC–L,CD  on sõiduki L vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektri ­
energiakulu akutoiterežiimis (Wh/km);  
EC AC–H,CD  on sõiduki H vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektri ­
energiakulu akutoiterežiimis (Wh/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6.2. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu, mis põhineb vooluvõrgust laetud elektrienergial, 
arvutatakse järgmise valemi abil:  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
kus:  
EC AC–ind,weighted  on üksiksõiduki vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud 
elektrienergiakulu (Wh/km);  
EC AC–L,weighted  on sõiduki L vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elekt ­
rienergiakulu (Wh/km);  
EC AC–H,weighted  on sõiduki H vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elekt ­
rienergiakulu (Wh/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasutatava WLTP katsetsükli puhul.ET L 175/614 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
4.5.6.3. Individuaalne elektrienergiakulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite või välise laadimiseta hübriidelekt ­
risõidukite puhul  
Üksiksõiduki elektrienergiakulu käesoleva all-lisa punkti 4.3.3 kohaselt välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite korral ja käesoleva all-lisa punkti 4.3.4 kohaselt täiselektrisõidukite puhul arvutatakse järgmise valemi 
abil: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
kus:  
EC ind,p on üksiksõiduki elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p puhul (Wh/km);  
EC L,p on sõiduki L elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p puhul (Wh/km);  
EC H,p on sõiduki H elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p puhul (Wh/km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, 
rakendatav WLTP linnasõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
4.5.7 Üksiksõidukite elektriliste sõiduulatuste interpoleerimine  
4.5.7.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite individuaalne sõiduulatus üksnes elektrirežiimis  
Kui järgmine kriteerium  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
kus:  
AER  L : on sõiduki L AER kasutatava WLTP katsetsükli puhul (km);  
AER  H : on sõiduki H AER kasutatava WLTP katsetsükli puhul (km);  
R CDA,L  : on sõiduki L tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
R CDA,H  : on sõiduki H tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
on täidetud, arvutatakse üksiksõiduki AER järgmise valemi abil: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
kus:  
AER  ind,p on üksiksõiduki AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
AER  L,p on sõiduki L AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
AER  H,p on sõiduki H AER vaadeldud perioodi p puhul (km);ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/615
 
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
Kui käesolevas punktis määratletud kriteerium pole täidetud, kohaldatakse sõiduki H puhul kindlaks 
määratud AERi kõigi interpolatsioonitüüpkonda kuuluvate sõidukite suhtes.  
4.5.7.2. Täiselektrisõidukite individuaalne sõiduulatus (PER)  
Üksiksõiduki PER arvutatakse järgmise valemi abil: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
kus:  
PER  ind,p on üksiksõiduki PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
PER  L,p on sõiduki L PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
PER  H,p on sõiduki H PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, 
rakendatav WLTP linnasõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
4.5.7.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite individuaalne üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
Üksiksõiduki EAER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
kus:  
EAER  ind,p on üksiksõiduki EAER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
EAER  L,p on sõiduki L EAER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
EAER  H,p on sõiduki H EAER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, 
rakendatav WLTP linnasõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.ET L 175/616 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8. all-lisa  
1. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil  
1. Katseseeriad ja laetava energiasalvestussüsteemi profiilid: välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, akutoiterežiimis ja 
aku laetust säilitavas režiimis läbiviidav katse  
1.1. 1. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta aku laetust säilitavas režiimis (A8.App1/1)  
Joonis A8.App1/1  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis
  
1.2. 2. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul:  
1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta akutoiterežiimis (A8.App1/2)  
Joonis A8.App1/2  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/617
 
1.3. 3. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 1. tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis (A8.App1/3)  
Joonis A8.App1/3  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 1. tüübi katsega aku 
laetust säilitavas režiimis
ET L 175/618 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
1.4. 4. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 1. tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis  
Joonis A8.App1/4  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 1. tüübi katsega aku 
laetust säilitavas režiimis
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/619
 
2. Katseseeria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis  
Joonis A8.App1/5  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid, 1. tüübi 
katse aku laetust säilitavas režiimis
  
3. Katseseeriad täiselektrisõidukite puhul  
3.1. Järjestikuste tsüklitega menetlus  
Joonis A8.App1/6  
Järjestikuste tsüklitega katseseeria täiselektrisõidukite puhul
ET L 175/620 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.2. Lühendatud katsemenetlus  
Joonis A8.App1/7  
Lühendatud katsemenetluse katseseeria täiselektrisõidukite puhul
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/621
 
8. all-lisa  
2. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi energia muutusel põhinev korrigeerimine  
Käesolevas liites kirjeldatakse, kuidas korrigeerida CO  2 heite massi aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul ning kütusekulu välise laadimiseta 
kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutuse funktsioo ­
nina.  
1. Üldnõuded  
1.1. Käesoleva liite kohaldatavus  
1.1.1. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite faasispetsiifilist kütusekulu ning välise laadimiseta hübrii ­
delektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi tuleb korrigeerida.  
1.1.2. Juhul, kui rakendatakse käesoleva liite punkti 1.1.3 või punkti 1.1.4 kohaselt kogu tsükli vältel mõõdetud välise 
laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite kütusekulu või välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi korrigeerimist, tuleb kasutada käesoleva all-lisa punkti 4.3, 
et arvutada laetava energiasalvestussüsteemi energiamuutus ΔE REESS,CS  aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi 
katses. Käesoleva all-lisa punktis 4.3 kasutatud vaadeldud periood j määratletakse aku laetust säilitava 1. tüübi 
katse abil.  
1.1.3. Korrigeerimist rakendatakse siis, kui ΔE REESS,CS  on negatiivne, mis vastab laetava energiasalvestussüsteemi 
tühjakslaadimisele, ning punktis 1.2 arvutatud korrigeerimiskriteerium c on suurem kui tabeli A8.App2/1 
kohane kasutatav kõrvalekalle.  
1.1.4. Korrigeerimise võib ära jätta ja korrigeerimata väärtusi võib kasutada siis, kui:  
a) ΔE REESS,CS  on positiivne, mis vastab laetava energiasalvestussüsteemi laadimisele, ning punktis 1.2 arvutatud 
korrigeerimiskriteerium c on suurem kui tabeli A8.App2/1 kohane kasutatav kõrvalekalle;  
b) punktis 1.2 arvutatud korrigeerimiskriteerium c on väiksem kui tabeli A8.App2/1 kohane kasutatav kõrva ­
lekalle;  
c) tootja saab tüübikinnitusasutusele mõõtmise abil tõestada, et puudub seos ΔE REESS,CS  ja aku laetust säilitava 
režiimi CO  2 heite massi ning ΔE REESS,CS  ja kütusekulu vahel.  
1.2. Korrigeerimiskriteerium c on laetava energiasalvestussüsteemi elektrienergia muutuse absoluutväärtuse 
ΔE REESS,CS  ja kütusekulu vaheline suhe ning arvutatakse järgmiselt: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
kus:  
ΔE REESS,CS  on käesoleva liite punkti 1.1.2 kohane laetava energiasalvestussüsteemi energiamuutus aku 
laetust säilitavas režiimis (Wh);  
E fuel,CS  on tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis punkti 1.2.1 kohaselt välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul ning punkti 
1.2.2 kohaselt välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul (Wh).  
1.2.1. Kütuseenergia aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul arvutatakse järgmise valemi abil: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
kus:  
E fuel,CS  on aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses kasutatavas WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse 
energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis (Wh);ET L 175/622 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
HV on kütteväärtus tabeli A6.App2/1 kohaselt (kWh/l);  
FC CS,nb  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole 
energiajäägi suhtes korrigeeritud ja mis on kindlaks määratud 7. all-lisa punkti 6 kohaselt, kasutades 
tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaseid gaasiliste heiteühendite väärtusi (l / 100 km);  
d CS on vastava kasutatava WLTP katsetsükli vältel läbitud vahemaa (km);  
10 Wh-ks teisendamise tegur.  
1.2.2. Kütuseenergia aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõi ­
dukite puhul arvutatakse järgmise valemi abil: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  on aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses kasutatavas WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse 
energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis (Wh);  
121 on vesiniku väiksem kütteväärtus (MJ/kg);  
FC CS,nb  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli A8/7 etapi nr 1 kohaselt kindlaks 
määratud tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (kg / 100 km);  
d CS on vastava kasutatava WLTP katsetsükli vältel läbitud vahemaa (km);  
1 
0,36  Wh-deks teisendamise tegur.  
Tabel A8.App2/1  
Korrigeerimiskriteeriumid  
Kasutatav 1. tüübi katsetsükkel  väike + keskmine  väike + keskmine + suur  väike + keskmine + suur + 
eriti suur  
Korrigeerimiskriteeriumi 
suhtarv c  0,015  0,01  0,005  
2. Paranduskoefitsientide arvutamine  
2.1. Kasutatavate aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katsetsüklite põhjal töötatakse välja CO  2 heite massi 
paranduskoefitsient K  CO2 , kütusekulu paranduskoefitsiendid K  fuel,FCHV  ning tootja taotluse korral ka faasispetsii ­
filised paranduskoefitsiendid K  CO2,p  ja K  fuel,FCHV,p  . 
Kui välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite 
massi paranduskoefitsiendi väljatöötamiseks tehakse katseid sõidukiga H, võib koefitsienti kasutada interpolat ­
sioonitüüpkonnas.  
2.2. Paranduskoefitsiendid määratakse kindlaks aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katsete põhjal vastavalt käes ­
oleva liite punktile 3. Tootja tehtud katsete arv peab olema võrdne viiega või sellest suurem.  
Tootja võib taotleda laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku määramist enne katset tootja soovituse ja 
käesoleva liite punkti 3 kirjelduste kohaselt. Seda praktikat kasutatakse üksnes selleks, et saavutada aku laetust 
säilitavas režiimis 1. tüübi katse ΔE REESS,CS  vastasmärgiga,ja seda tehakse tüübikinnitusasutuse loal.  
Mõõtmiste hulk peab vastama järgmistele kriteeriumidele:  
a) hulk peab sisaldama vähemalt üht katset, mille puhul ΔE REESS,CS  , ja vähemalt üht katset, mille puhul 
ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud katse n kõigi laetavate energia ­
salvestussüsteemide elektrienergia muutuste summa;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/623
 
b) suurima negatiivse elektrienergia muutusega katse ja suurima positiivse elektrienergia muutusega katse 
vahelise M  CO2,CS  erinevus peab olema suurem kui 5 g/km või sellega võrdne. Seda kriteeriumi ei kohaldata 
K fuel,FCHV  määramise suhtes.  
K CO2 määramisel võib nõutavat katsete arvu vähendada kolme katseni, kui kõik järgmised kriteeriumid on 
lisaks variantidele a ja b täidetud:  
c) kahe lähedase mõõtmise vaheline M  CO2,CS  erinevus, mis on seotud elektrienergia muutusega katse ajal, on 
väiksem kui 10 g/km või sellega võrdne;  
d) lisaks variandile b ei pea suurima negatiivse elektrienergia muutusega katse ja suurima positiivse elektri ­
energia muutusega katse olema piirkonnas, mis määratakse järgmise valemi abil:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
kus:  
E fuel on käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvutatud tarbitud kütuse energiasisaldus (Wh);  
e) suurima negatiivse elektrienergia muutusega katse ja keskpunkti vaheline M  CO2,CS  erinevus ning keskpunkti 
ja suurima positiivse elektrienergia muutusega katse vaheline M  CO2,CS  erinevus peab olema samasugune ja 
eelistatavalt variandis d määratletud vahemikus.  
Tootja määratud paranduskoefitsiendid peab tüübikinnitusasutus üle vaatama ja heaks kiitma enne nende 
kasutamist.  
Kui vähemalt viiest katsest koosnev seeria ei vasta kriteeriumile a või kriteeriumile b või mõlemale, esitab 
tootja tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, miks sõiduk ei ole võimeline vastama ühele või mõlemale 
kriteeriumile. Kui tüübikinnitusasutus ei ole tõenditega rahul, võib ta nõuda lisakatsete läbiviimist. Kui ka 
lisakatsete järel ei ole kriteeriumid täidetud, määrab tüübikinnitusasutus kindlaks paranduskoefitsiendi, mis 
põhineb mõõtmistel.  
2.3. Paranduskoefitsientide K  fuel,FCHV  ja K  CO2 arvutamine  
2.3.1. Kütusekulu paranduskoefitsiendi määramine K  fuel,FCHV  
Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul määratakse mitme aku laetust säilitavas režiimis 1. 
tüübi katse läbimise teel kindlaksmääratud kütusekulu paranduskoefitsient K  fuel,FCHV  järgmise valemi abil: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kus:  
K fuel,FCHV  on kütusekulu paranduskoefitsient ((kg / 100 km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  on katse n elektrienergiakulu aku laetust säilitavas režiimis laetava energiasalvestussüsteemi 
tühjenemise põhjal alltoodud valemi kohaselt (Wh/km);  
EC DC,CS,avg  on n  cs katsete keskmine elektrienergiakulu aku laetust säilitavas režiimis laetava energiasalves ­
tussüsteemi tühjenemise põhjal alltoodud valemi kohaselt (Wh/km);  
FC CS,nb,n  energiajäägi suhtes korrigeerimata kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis katses n, vastavalt 
tabeli A8/7 etapi nr 1 kohastele arvutustele (kg / 100 km);  
FC CS,nb,avg  on aritmeetiline keskmine energiajäägi suhtes korrigeerimata kütusekulust aku laetust säilitavas 
režiimis n  cs katsetes, arvutatud alltoodud valemi järgi (kg / 100 km);  
n on vaadeldud katse indeks;ET L 175/624 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
n cs on katsete koguarv;  
ja: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
ja: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
ja: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
kus:  
ΔE REESS,CS,n  on laetava energiasalvestussüsteemi elektrienergia muutus aku laetust säilitavas režiimis tehtud 
katses n, vastavalt käesoleva liite punktile 1.1.2 (Wh);  
d CS,n on vastava aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse n vältel läbitud vahemaa (km).  
Kütusekulu paranduskoefitsienti ümardatakse nelja tüvenumbrini. Kütusekulu paranduskoefitsiendi statistilist 
olulisust peab hindama tüübikinnitusasutus.  
2.3.1.1. On lubatud kasutada kütusekulu paranduskoefitsienti, mis töötati välja kogu kasutatava WLTP katsetsükli vältel 
tehtud katsete põhjal iga faasi korrigeerimiseks.  
2.3.1.2. Ilma et see piiraks käesoleva liite punkti 2.2 nõuete kohaldamist, võib tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse 
loal välja töötada erinevad kütusekulu paranduskoefitsiendid K  fuel,FCHV,p  iga faasi jaoks. Sel juhul tuleb täita igale 
faasile iseloomuliku paranduskoefitsiendi määramiseks igas faasis samu käesoleva liite punktis 2.2 kirjeldatud 
kriteeriume ja käesoleva liite punktis 2.3.1 kirjeldatud menetlust tuleb kohaldada iga faasi suhtes.  
2.3.2. CO  2 heite massi paranduskoefitsiendi K  CO2 määramine  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul määratakse mitme 
aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse läbimise teel kindlaksmääratud CO  2 heite massi paranduskoefitsient 
K CO2 järgmise valemi abil: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kus:  
K CO2 on CO  2 heite massi paranduskoefitsient ((g/km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  on katse n elektrienergiakulu aku laetust säilitavas režiimis laetava energiasalvestussüsteemi 
tühjenemise põhjal käesoleva liite punkti 2.3.1 kohaselt (Wh/km);  
EC DC,CS,avg  on n  cs katsete aku laetust säilitava režiimi elektrienergiakulu aritmeetiline keskmine laetava 
energiasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal käesoleva liite punkti 2.3.1 kohaselt (Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  energiajäägi suhtes korrigeerimata CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis katses n, 
vastavalt tabeli A8/5 etapi nr 2 kohastele arvutustele (g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  on CO  2 heite massil põhinevate n  cs katsete CO  2 heite massi aritmeetiline keskmine aku 
laetust säilitavas režiimis, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud, ja mis on arvutatud 
alltoodud valemi järgi (g/km);  
n on vaadeldud katse indeks;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/625
 
n cs on katsete koguarv;  
ja: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
CO  2 heite massi paranduskoefitsienti tuleb ümardada nelja tüvenumbrini. CO  2 heite massi paranduskoefitsiendi 
statistilist olulisust peab hindama tüübikinnitusasutus.  
2.3.2.1. On lubatud rakendada CO  2 heite massi paranduskoefitsienti, mis töötati välja kogu kasutatava WLTP katse ­
tsükli vältel tehtud katsete põhjal iga faasi korrrigeerimiseks.  
2.3.2.2. Ilma et see piiraks käesoleva liite punkti 2.2 nõuete kohaldamist, võib tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse 
loal välja töötada erinevad CO  2 heite massi paranduskoefitsiendid K  CO2,p  iga faasi jaoks. Sel juhul tuleb täita 
samu käesoleva liite punktis 2.2 kirjeldatud kriteeriume igas faasis ning kohaldada käesoleva liite punktis 2.3.2 
kirjeldatud menetlust iga faasi puhul faasispetsiifiliste paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks.  
3. Katse paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks  
3.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul tuleb kasutada üht järgmistest joonise A8.App2/1 kohastest 
katseseeriatest, et mõõta kõiki väärtusi, mis on vajalikud paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks käesoleva 
liite punkti 2 kohaselt.  
Joonis A8.App2/1  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite katseseeria
  
3.1.1. 1. valikuvõimaluse katseseeria  
3.1.1.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine tuleb läbi viia käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.1 kohaselt.ET L 175/626 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3.1.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Enne punkti 3.1.1.3 kohast katsemenetlust võib tootja laetavat energiasalvestussüsteemi seadistada. Tootja peab 
esitama tõendid selle kohta, et punkti 3.1.1.3 kohased katse alustamise nõuded on täidetud.  
3.1.1.3. Katsemenetlus  
3.1.1.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.1.1.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav WLTP katsetsükkel.  
3.1.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetl use 
kohaselt.  
3.1.1.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasutatava WLTP katsetsükli saamiseks võib 
katsele järgneda mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktidest 3.1.1.1–3.1.1.3 (k.a).  
3.1.2. 2. valikuvõimaluse katseseeria  
3.1.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.1.1 või 2.1.2 kohaselt eelkonditsioneerida.  
3.1.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Pärast eelkonditsioneerimist jäetakse käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.1.3 kohane stabiliseerumine ära ja selle 
pausi maksimaalseks kestuseks, mille käigus on lubatud laetavat energiasalvestussüsteemi seadistada, määratakse 
60 minutit. Sarnast pausi tuleb kohaldada iga katse eel. Vahetult pärast selle pausi lõppu tuleb kohaldada 
käesoleva liite punkti 3.1.2.3 nõudeid.  
Tootja taotlusel võib läbi viia täiendava soojendamise enne laetava energiasalvestussüsteemi seadistamist, et 
tagada samasugused käivitustingimused paranduskoefitsiendi määramiseks. Kui tootja taotleb seda täiendavat 
soojendamist, tuleb kohaldada samasugust soojendamist korduvalt katseseeria piires.  
3.1.2.3. Katsemenetlus  
3.1.2.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.1.2.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav WLTP katsetsükkel.  
3.1.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetl use 
kohaselt.  
3.1.2.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasutatava WLTP katsetsükli saamiseks võib 
katsele järgneda mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktidest 3.1.2.2–3.1.2.3 (k.a).  
3.2. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul tuleb 
kasutada üht järgmistest joonise A8.App2/2 kohastest katseseeriatest, et mõõta kõiki väärtusi, mis on vajalikud 
paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks käesoleva liite punkti 2 kohaselt.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/627
 
Joonis A8.App2/2  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
katseseeriad
  
3.2.1. 1. valikuvõimaluse katseseeria  
3.2.1.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.3.1 kohaselt eelkonditsioneerida ja sel stabiliseeruda lasta.  
3.2.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Enne punkti 3.2.1.3 kohast katsemenetlust võib tootja laetavat energiasalvestussüsteemi seadistada. Tootja peab 
esitama tõendid selle kohta, et punkti 3.2.1.3 kohased katse alustamise nõuded on täidetud.  
3.2.1.3. Katsemenetlus  
3.2.1.3.1. Juhi valitav režiim valitakse käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.2.1.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav WLTP katsetsükkel.  
3.2.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. all-lisas kirjeldatud aku laetust säilitav a 
režiimi 1. tüübi katsemenetluse kohaselt.  
3.2.1.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasutatava WLTP katsetsükli saamiseks võib 
katsele järgneda mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktidest 3.2.1.1–3.2.1.3 (k.a).  
3.2.2. 2. valikuvõimaluse katseseeria  
3.2.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.3.1.1 kohaselt eelkonditsioneerida.  
3.2.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Pärast eelkonditsioneerimist jäetakse käesoleva all-lisa punkti 3.3.1.2 kohane stabiliseerumine ära ja selle pausi 
maksimaalseks kestuseks, mille käigus on lubatud laetavat energiasalvestussüsteemi seadistada, määratakse 60 
minutit. Sarnast pausi tuleb kohaldada iga katse eel. Vahetult pärast selle pausi lõppu tuleb kohaldada käesoleva 
liite punkti 3.2.2.3 nõudeid.ET L 175/628 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Tootja taotlusel võib läbi viia täiendava soojendamise enne laetava energiasalvestussüsteemi seadistamist, et 
tagada samasugused käivitustingimused paranduskoefitsiendi määramiseks. Kui tootja taotleb seda täiendavat 
soojendamist, tuleb kohaldada samasugust soojendamist korduvalt katseseeria piires.  
3.2.2.3. Katsemenetlus  
3.2.2.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.2.2.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav WLTP katsetsükkel.  
3.2.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetl use 
kohaselt.  
3.2.2.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasutatava WLTP katsetsükli saamiseks võib 
katsele järgneda mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktidest 3.2.2.2–3.2.2.3 (k.a).ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/629
 
8. all-lisa  
3. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge määramine välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite, täiselektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
puhul  
1. Sissejuhatus  
1.1. Käesolevas liites määratakse kindlaks välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite, täiselektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite laetava energiasalvestussüsteemi 
voolu ja pinge määramise meetod ning vajalikud seadmed.  
1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine algab samal ajal katse algusega ning lõpeb kohe, kui 
sõiduk on katse läbinud.  
1.3. Tuleb määrata iga faasi laetava energiasalvestussüsteemi vool ja pinge.  
1.4. Nende vahendite loetelu, mida tootja kasutab laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmiseks (kaasa 
arvatud vahendi tootja, mudeli number, seerianumber, viimase kalibreerimise kuupäevad (vajaduse korral)) järg ­
miste toimingute käigus:  
a) 1. tüübi katse käesoleva all-lisa punkti 3 kohaselt,  
b) käesoleva all-lisa 2. liite kohane paranduskoefitsientide kindlaksmääramise menetlus (vajaduse korral),  
c) 6.a all-lisas kirjeldatud ATCT,  
tuleb esitada tüübikinnitusasutusele.  
2. Laetava energiasalvestussüsteemi vool  
Laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemist peetakse negatiivseks vooluks.  
2.1. Väline laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõtmine  
2.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõdetakse katsete ajal külgeühendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. 
Voolu mõõtmise süsteem peab vastama käesoleva all-lisa tabelis A8/1 toodud nõuetele. Vooluandur(id) peab 
(peavad) tulema toime tippvõimsuse vooludega mootori käivitamisel ja temperatuuritingimustega mõõtepunktis.  
2.1.2. Vooluandurid paigaldatakse ükskõik millisele laetavale energiasalvestussüsteemile otse laetava energiasalvestussüs ­
teemiga ühendatud juhtme külge ja need peavad hõlmama laetava energiasalvestussüsteemi koguvoolu.  
Varjestatud juhtmete korral kohaldatakse vastavaid meetodeid kooskõlas tüübikinnitusasutusega.  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu hõlpsaks mõõtmiseks välise mõõteseadmega peaks tootja varustama 
sõiduki asjakohaste, ohutute ja juurdepääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teostatav, on tootja kohustatud 
abistama tüübikinnitusasutust vooluanduri ühendamisel otse laetava energiasalvestussüsteemi juhtmete külge selles 
punktis eespool kirjeldatud viisil.  
2.1.3. Vooluanduri väljundist tuleb võtta proove miinimumsagedusega 20 Hz. Mõõdetud vool integreeritakse ajas, saades 
tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertundides (Ah). Integreerimine võidakse teha voolu mõõtmise süsteemis.  
2.2. Sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi voolu pardaandmed  
Käesoleva liite punkti 2.1 alternatiivina võib tootja kasutada voolu mõõtmise pardaandmeid. Nende andmete 
täpsust tuleb tüübikinnitusasutusele tõendada.ET L 175/630 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
3. Laetava energiasalvestussüsteemi pinge  
3.1. Väline laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõtmine  
Käesoleva liite punktis 3 kirjeldatud katsete ajal tuleb mõõta laetava energiasalvestussüsteemi pinget käesoleva liite 
punktis 1.1 toodud seadmete ja täpsusnõuete abil. Laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõtmiseks välise 
mõõteseadme abil peab tootja abistama tüübikinnitusasutust, esitades laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõt ­
mise punktid.  
3.2. Laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite ja välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul võib käesoleva liite punkti 3.1 kohase laetava energiasalvestussüsteemi mõõdetud 
pinge asemel kasutada laetava energiasalvestussüsteemi nimipinget, mis on määratud standardi DIN EN 60050- 
482 kohaselt.  
3.3. Sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi pinge pardaandmed  
Käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 alternatiivina võib tootja kasutada pinge mõõtmise pardaandmeid. Nende 
andmete täpsust tuleb tüübikinnitusasutusele tõendada.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/631
 
8. all-lisa  
4. liide  
Täiselektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite eelkonditsioneerimine, stabiliseeruda laskmine ja 
laetava energiasalvestussüsteemi laadimistingimused  
1. Käesolevas liites kirjeldatakse laetava energiasalvestussüsteemi katsetamist ja sisepõlemismootori eelkonditsionee ­
rimist, tehes ettevalmistusi järgnevaks:  
a) elektrilise sõiduulatuse mõõtmised, akutoiterežiimis ja aku laetust säilitavas režiimis tehtavad mõõtmised 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite katsetamisel; ja  
b) elektrilise sõiduulatuse mõõtmised ning elektrienergiakulu mõõtmised täiselektrisõidukite katsetamisel.  
2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
2.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine, kui katsemenetlus algab aku laetust säilitavas režiimis katsega  
2.1.1. Sisepõlemismootori eelkonditsioneerimiseks tuleb sõidukiga läbida sissesõitmise eesmärgil vähemalt üks kasu ­
tatav WLTP katsetsükkel. Iga läbitud eelkonditsioneerimistsükli vältel tuleb kindlaks määrata laetava energiasal ­
vestussüsteemi laetuse jääk. Eelkonditsioneerimine tuleb lõpetada kasutatava WLTP katsetsükli lõppemisel, mil 
saavutatakse seiskumiskriteerium käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.5 kohaselt.  
2.1.2. Käesoleva liite punkti 2.1.1 alternatiivina võib tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse loal aku laetust säilitavas 
režiimis 1. tüübi katse puhul laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku seadistada tootja soovituse kohaselt, 
et saavutada katse aku laetust säilitavas režiimis.  
Sellisel juhul tuleb kohaldada tavapäraste sõidukite suhtes kohaldatavat eelkonditsioneerimist nagu on kirjeldatud 
6. all-lisa punktis 1.2.6.  
2.1.3. Sõidukil lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 1.2.7 kohaselt.  
2.2. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine, kui katsemenetlus algab katsega akutoiterežiimis  
2.2.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukitega tuleb läbida vähemalt üks kasutatav WLTP katsetsükkel. Iga läbitud 
eelkonditsioneerimistsükli vältel tuleb kindlaks teha laetava energiasalvestussüsteemi laetuse jääk. Eelkonditsio ­
neerimine tuleb lõpetada kasutatava WLTP katsetsükli lõppemisel, mil saavutatakse seiskumiskriteerium käes ­
oleva all-lisa punkti 3.2.4.5 kohaselt.  
2.2.2. Sõidukil lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 1.2.7 kohaselt. Sundjahutamist ei kohaldata 1. tüübi katse jaoks 
eelkonditsioneeritud sõidukite suhtes. Stabiliseerumise ajal tuleb laetavat energiasalvestussüsteemi laadida käes ­
oleva liite punktis 2.2.3 määratletud tavalise laadimismenetluse abil.  
2.2.3. Tavapärane laadimine  
2.2.3.1. Laetavat energiasalvestussüsteemi tuleb laadida 6. all-lisa punktis 1.2.2.2.2 toodud ümbritseva õhu temperatuuril 
kas: 
a) pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või  
b) tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ettenähtud laadimistoimingut.  
See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mis võidakse automaatselt või käsitsi käivitada, näiteks tasandus- 
või hoolduslaadimised. Tootja deklareerib, et katse ajal ei ole toimunud erilaadimise menetlust.ET L 175/632 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
2.2.3.2. Laadimise lõpu kriteerium  
Laadimise lõpu kriteerium saavutatakse siis, kui parda- ja välised seadmed annavad märku, et laetav energiasal ­
vestussüsteem on täielikult laetud.  
3. Täiselektrisõiduki eelkonditsioneerimine  
3.1. Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine  
Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine hõlmab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimist ja 
tavapärast laadimist.  
3.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine  
Tühjakslaadimine tuleb teha tootja soovituse kohaselt. Tootja peab tagama, et laetav energiasalvestussüsteem on 
tühjakslaadimisel võimalikult täielikult tühjenenud s.  
3.1.2. Tavapärane laadimine  
Laetavat energiasalvestussüsteemi tuleb laadida käesoleva liite punkti 2.2.3.1 kohaselt.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/633
 
8. all-lisa  
5. liide  
Kasulikkustegurid (UF) välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
1. Kasulikkustegurid on suhtarvud, mis põhinevad välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõidustatistikal ning akutoi ­
terežiimis ja aku laetust säilitavates režiimides saavutatud sõiduulatustel ning mida kasutatakse heitkoguste, CO  2 heite 
ja kütusekulu kaalumiseks.  
Punktis 2 toodud kasulikkustegurite arvutamiseks kasutatav andmebaas põhines valdavalt tavapäraste sõidukite kasu ­
tuskarakteristikutel (nt kasutamine, iga päev läbitud vahemaa, eri sõidukiklasside osakaalud). Kui Euroopa turul on 
kasutusele võetud märkimisväärne arv välise laadimisega hübriidelektrisõidukeid, on vaja kliendiuuringu abil uuesti 
hinnata kasulikkustegurit ja laadimissagedusi.  
2. Igale faasile vastava kasulikkusteguri (UF) arvutamiseks tuleb kasutada järgmist valemit:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
kus:  
UF  i Kasulikkustegur faasi i puhul.  
d i Kuni faasi i lõpuni läbitud vahemaa (km).  
C j j. koefitsient (vt tabel A8.App5/1).  
d n Normaliseeritud vahemaa (vt tabel A8.App5/1).  
k Liikmete ja koefitsientide hulk astendajas (vt tabel A8.App5/1).  
i Vaadeldud faasi arv.  
j Vaadeldud liikme/koefitsiendi arv.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l Kuni faasini (i-1) arvutatud kasulikkustegurite summa.  
Järgmistel tabeli A8.App5/1 parameetritel põhinev kõver ulatub 0 km-st kuni normaliseeritud vahemaani  d n , kus UF 
koondub väärtuseks 1,0 (nagu võib näha joonisel A8.App5/1).  
Tabel A8.App5/1  
Võrrandis y kasutatav parameeter  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21ET L 175/634 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Allpool joonisel A8.App5/1 olev kõver on esitatud üksnes illustratiivsel eesmärgil. See ei ole õigusakti osa.  
Joonis A8.App5/1  
Tabeli A8.App5/1 võrrandi parameetril põhinev kasulikkusteguri kõver
ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/635
 
8. all-lisa  
6. liide  
Juhi valitavate režiimide valimine  
1. Üldnõue  
1.1. Tootja valib juhi valitava režiimi käesoleva liite punktide 2–4 (k.a) kohase 1. tüübi katsemenetluse puhul, mis 
võimaldab sõidukil jääda vaadeldavas katsetsüklis 6. all-lisa punkti 1.2.6.6 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete 
piiresse.  
1.2. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid järgmise kohta:  
a) põhirežiimi kättesaadavus vaadeldud tingimustel;  
b) vaadeldud sõiduki suurim kiirus;  
ja vajaduse korral:  
c) kõikide režiimide kütusekulu ja vajaduse korral CO  2 heite massi kohta esitatud tõendite põhjal kindlaks tehtud 
parimad ja halvimad võimalikud režiimid (vt 6. all-lisa punkt 1.2.6.5.2.4);  
d) kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim;  
e) tsüklienergianõudlus (vastavalt 7. all-lisa punktile 5, kus sihtkiirus on asendatud tegeliku kiirusega).  
1.3. Arvesse ei võeta spetsiaalseid juhi valitavaid režiime, nagu „mäestikurežiim“ ( mountain mode ) või „hooldusrežiim“ 
(maintenance mode ), mis ei ole mõeldud igapäevaseks tavakasutuseks, vaid üksnes eriliseks piiratud otstarbeks.  
2. Juhi valitava režiimiga varustatud välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid akutoiterežiimis  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse 1. tüübi katse akutoiterežiim vastavalt järgmistele tingi ­
mustele.  
Joonisel A8.App6/1 toodud vooskeem kujutab režiimi valimist käesoleva liite punkti 2 kohaselt.  
2.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb valida see 
režiim.  
2.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim ei võimalda sõidukil järgida võrdlus ­
katsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb katserežiim valida vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimides, tuleb 
valida see režiim;  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimides, tuleb valida nende seast kõige 
rohkem elektrienergiat tarbiv režiim.  
2.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 2.1 ja 2.2 kohane režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, 
tuleb võrdluskatsetsüklit muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt:ET L 175/636 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimides, tuleb 
valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad sõidukil järgida muudetud võrdluskat ­
setsüklit akutoiterežiimis, tuleb valida kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb kindlaks 
teha kõige suurema energianõudlusega režiim või režiimid ning kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim.  
Joonis A8.App6/1  
Juhi valitavate režiimide valik välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul akutoiterežiimis
  
3. Juhi valitava režiimiga varustatud välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja 
välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid aku laetust säilitavas režiimis  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku laetust säilitava 1. tüübi katse režiim vastavalt 
järgmistele tingimustele.  
Joonisel A8.App6/2 toodud vooskeem kujutab režiimi valimist käesoleva liite punkti 3 kohaselt.  
3.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb 
valida see režiim.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/637
 
3.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim ei võimalda sõidukil järgida võrdlus ­
katsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb katserežiim valida vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavates režii ­
mides, tuleb valida see režiim;  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavates režiimides, on see tootja 
otsustada, kas valida halvim võimalik režiim või valida nii parim kui ka halvim võimalik režiim ja leida katse ­
tulemuste aritmeetiline keskmine.  
3.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 kohane režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, 
tuleb võrdluskatsetsüklit muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt:  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas 
režiimis, tuleb valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad sõidukil järgida muudetud võrdluskat ­
setsüklit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb valida neist režiimidest halvim võimalik režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, 
tuleb kindlaks teha kõige suurema energianõudlusega režiim või režiimid ning halvim võimalik režiim.ET L 175/638 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
Joonis A8.App6/2  
Juhi valitava režiimi valimine välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul aku laetust säilitavas režiimis
  
4. Juhi valitava režiimiga varustatud täiselektrisõidukid  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse katserežiim vastavalt järgmistele tingimustele.  
Joonisel A8.App 6/3 toodud vooskeem kujutab režiimi valimist käesoleva liite punkti 3 kohaselt.  
4.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb valida see režiim.  
4.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim ei võimalda sõidukil järgida võrdlus ­
katsetsüklit, tuleb katserežiim valida vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb valida see režiim;  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit, tuleb valida nende seast kõige rohkem elektrienergiat 
tarbiv režiim.  
4.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 4.1 ja 4.2 kohane režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, 
tuleb võrdluskatsetsüklit muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt. Saadud katsetsükkel määratakse kasutatavaks WLTP 
katsetsükliks:  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit, tuleb valida see režiim;ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/639
 
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad sõidukil järgida muudetud võrdluskat ­
setsüklit, tuleb valida kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit, tuleb kindlaks teha kõige 
suurema energianõudlusega režiim või režiimid ning kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim.  
Joonis A8.App6/3  
Juhi valitava režiimi valimine täiselektrisõidukite puhul
ET L 175/640 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
8. all-lisa  
7. liide  
Suruvesinik-kütuseelemendiga hübriidsõidukite kütusekulu mõõtmine  
1. Üldnõuded  
1.1. Kütusekulu mõõdetakse käesoleva liite punkti 2 kohase gravimeetrilise meetodi abil.  
Sõiduki tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kütusekulu mõõta kas surve- või voomeetodi 
abil. Sel juhul peab tootja esitama tehnilised tõendid selle kohta, et meetod annab samaväärsed tulemused. 
Surve- ja voomeetodeid on kirjeldatud standardis ISO 23828.  
2. Gravimeetriline meetod  
Kütusekulu arvutatakse kütusepaagi massi mõõtmise teel enne ja pärast katset.  
2.1. Seadmed ja seadistamine  
2.1.1. Seadmete näide on esitatud joonisel A8.App7/1. Kütusekulu mõõtmiseks kasutatakse ühte või mitut sõidukivälist 
paaki. Sõidukiväline paak (sõidukivälised paagid) tuleb ühendada sõiduki originaalkütusepaagi ja kütuseelemen ­
tide süsteemi vahelise kütusetoru külge.  
2.1.2. Eelkonditsioneerimiseks võib kasutada originaalpaaki või välist vesinikuallikat.  
2.1.3. Tankimissurve tuleb seada tootja soovitatud väärtusele.  
2.1.4. Gaasitoite survete erinevust torudes vähendatakse, kui torud vahetatakse.  
Kui eeldatakse surveerinevuste mõju, peavad tootja ja tüübikinnitusasutus kokku leppima, kas korrigeerimine on 
vajalik või mitte.  
2.1.5. Täppiskaalud  
2.1.5.1. Kütusekulu mõõtmiseks kasutatavad täppiskaalud peavad vastama tabelis A8.App7/1 toodud spetsifikatsioonile.  
Tabel A8.App7/1  
Analüütiliste kaalude taatlemise kriteeriumid  
Mõõtmine  Mõõtesamm (loetavus)  Kordustäpsus (korratavus)  
Täppiskaalud  maksimum 0,1 g  maksimum 0,02 g (  1 ) 
( 1 ) Kütusekulu (laetava energiasalvestussüsteemi laetuse jääk = 0) katse vältel, massina, standardhälve  
2.1.5.2. Täppiskaale kalibreeritakse kaalude tootja esitatud spetsifikatsioonide kohaselt või nii tihti, nagu on toodud 
tabelis A8.App7/2.  
Tabel A8.App7/2  
Mõõtevahendi kalibreerimise sagedus  
Mõõtevahendi kontroll  Samm  
Kordustäpsus (korratavus)  Kord aastas ja põhjaliku hoolduse ajal  
2.1.5.3. Tuleb esitada vibratsiooni või konvektsiooni mõjude vähendamiseks sobivad vahendid, nt summutuslaud või 
tuuletõke.ET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/641
 
Joonis A8.App7/1  
Seadmete näide
  
kus:  
1 on väline kütusetoide eelkonditsioneerimise puhul  
2 on rõhuregulaator  
3 on originaalpaak  
4 on kütuseelementide süsteem  
5 on täppiskaalud  
6 on sõidukiväline paak (sõidukivälised paagid) kütusekulu mõõtmiseks  
2.2. Katsemenetlus  
2.2.1. Sõidukivälise paagi massi mõõdetakse enne katset.  
2.2.2. Sõidukiväline paak ühendatakse sõiduki kütusetoruga vastavalt joonisele A8.App7/1.  
2.2.3. Katse läbiviimisel varustatakse sõidukit kütusega sõidukivälise paagi kaudu.  
2.2.4. Sõidukiväline paak eemaldatakse toru küljest.  
2.2.5. Mõõdetakse paagi massi pärast katset.  
2.2.6. Tasakaalustamata aku laetust säilitava režiimi kütusekulu FC  CS,nb  mõõdetud massi põhjal enne ja pärast katset 
arvutatakse järgmise valemi abil:  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
kus:  
FC CS,nb  on katse käigus mõõdetud tasakaalustamata kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis (kg/100 km);  
g 1 on paagi mass katse alguses (kg);  
g 2 on paagi mass katse lõpus (kg);  
d on katse käigus läbitud vahemaa (km).  
FC CS,nb,pET L 175/642 Euroopa Liidu Teataja 7.7.2017
 
9. all-lisa  
Meetodi samaväärsuse määramine  
1. Üldnõue  
Tootja taotlusel võib tüübikinnitusasutus heaks kiita muud mõõtmismeetodid, kui need annavad käesoleva all-lisa 
punkti 1.1 kohaseid samaväärseid tulemusi. Tüübikinnitusasutusele tuleb tõestada kandidaatmeetodi samaväärsust.  
1.1. Otsus samaväärsuse kohta  
Kandidaatmeetodit peetakse samaväärseks, kui täpsus ja kordustäpsus on võrdsed või paremad kui võrdlusmeetodil.  
1.2. Samaväärsuse määramine  
Meetodi samaväärsuse määramine peab põhinema kandidaat- ja võrdlusmeetodite vahelisel korrelatsiooniuuringul. 
Korrelatsioonitestides kasutatavad meetodid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuse heakskiidu.  
Kandidaat- ja võrdlusmeetodite täpsuse ja kordustäpsuse määramise aluspõhimõte peab tuginema ISO 5725 8. lisa 
6.osa „Alternatiivsete mõõtmismeetodite võrdlus“ suunistele.  
1.3. Rakendusnõuded  
ReserveeritudET 7.7.2017 Euroopa Liidu Teataja L 175/643