Euroopa Liidu Teataja L 005 , 07/01/1983 Lk 0001 - 0004



Nõukogu määrus (EMÜ) nr 31/83, 21. detsember 1982, ajutise ühismeetme kohta rannalähedase kalapüügi ja akvakultuuri ümberstruktureerimiseks EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] võttes arvesse assamblee arvamust [2] ning arvestades, et: kalatööstuse ühise struktuuripoliitika kehtestamist käsitleva nõukogu 19. jaanuari 1976. aasta määruse (EMÜ) nr 101/76 [3] artikli 9 lõige 2 näeb ette, et kõnealuse artikli lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks võib vastu võtta ühismeetmeid, niivõrd kui need on seotud asutamislepingu artikli 39 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärkidega; vastavalt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määruse (EMÜ) nr 729/70 [4] (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3509/80 [5] artikli 1 lõikele 3 võib neid ühismeetmeid finantseerida Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (edaspidi "fond") arendusrahastust; rannalähedase püügi ümberstruktureerimiseks on vaja võtta meetmeid, et soodustada olemasolevate ressursside ratsionaalset kasutamist ja tootmistegurite parimat ärakasutamist ning tagada õiglane elatustase neile, kelle elatis sõltub kalapüügist; selleks on komisjon teinud nõukogule ettepaneku ühismeetme kohta kalatööstuse ümberstruktureerimiseks, moderniseerimiseks ja arendamiseks ning akvakultuuri arendamiseks; [6] nõukogu ei ole seda ettepanekut veel heaks kiitnud; nõukogu 25. juuli 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 1852/78 ajutise ühismeetme kohta rannalähedase kalapüügi ümberstruktureerimiseks, [7] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2992/81, [8] on taganud rannalähedase püügi või akvakultuuri arendamiseks mõeldud investeerimisprojektide finantseerimise fondist kuni 31. detsembrini 1981; see meede oli eelkõige mõeldud piirkondadele, kus on esinenud erilisi raskusi kõnealuste sektorite tootmisstruktuuride väljaarendamisel; kuni otsuse tegemiseni struktuurimeetmete kohta, mida tuleb tervikuna rakendada osana ühisest kalanduspoliitikast, tuleks selle meetme kohaldamist jätkata 1982. aasta suhtes; fondist kapitalitoetustena antavad toetused, mis ei ületa 25 % koguinvesteeringust, kujutavad endast kohast osalust investeeringute realiseerimises; mõned ühenduse piirkonnad on sissetuleku ja vaeghõive seisukohalt ebasoodsamas olukorras nii kalatööstuse alal kui ka muudel aladel; neis piirkondades tuleks tugevdada struktuurilisi arendusmeetmeid; abitaotluste esitamiseks komisjonile tuleks kehtestada tähtaeg; abitaotlused, mis on esmakordselt esitatud määruse (EMÜ) nr 1852/78 alusel ja mille suhtes ei ole assigneeringute puudusel fondist abi antud, tuleks käesoleva määruse alusel üle vaadata; tagamaks, et abisaajad järgiksid fondist abi andmisel esitatud tingimusi, tuleks ette näha tõhus kontrollimenetlus koos võimalusega fondi abi peatada, seda vähendada või selle andmine katkestada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS Sätted projektide kohta Artikkel 1 1. Fond võib 1982. aasta raames osaleda järgmiste investeerimisprojektide rahastamisel: - rannalähedase kalapüügi arendamine piirkondades, kus püügipotentsiaal seda võimaldab, - akvakultuuri arendamine piirkondades, mis on selleks tegevuseks eriti sobivad. 2. Käesolevas määruses sätestatud meetmeid käsitletakse ühismeetmena määruse (EMÜ) nr 729/70 artikli 6 lõike 1 tähenduses. Artikkel 2 Käesolevas määruses tähendab "projekt" mis tahes investeerimisprojekti: a) uute kalalaevade ostmiseks või ehitamiseks ning ühe või mitme olemasoleva kalalaeva moderniseerimiseks või kohandamiseks; b) rajatiste ehitamiseks, seadmetega varustamiseks ja moderniseerimiseks kala-, kooriklooma- ja molluskikasvatuseks mere- või riimvees. Artikkel 3 1. Et vastata fondist abi saamise tingimustele, peaksid artikli 2 punktis a osutatud projektid hõlmama kalalaevu, mille pikkus perpendikulaaride vahelt mõõdetuna on 12–24 meetrit. Laevade puhul, mis püüavad kala muul viisil kui traalnooda või seinnoodaga ja mida käitavad isikud, kelle jaoks kalapüük on põhitegevus, võib selle alampiiri vähendada 12 meetrilt 6 meetrile. Lisaks sellele peab artikli 2 punktis a osutatud olemasolevate kalalaevade moderniseerimine või kohandamine olema ulatuslik, et ratsionaliseerida püügitegevust, säilitada paremini saaki või säästa energiat, ning maksma vähemalt 65000 eküüd projekti kohta. 2. Et vastata fondist abi saamise tingimustele, peaksid artikli 2 punktis b osutatud akvakultuuriprojektid hõlmama kalade, koorikloomade või molluskite aretust või kasvatust kommertseesmärkidel. Artikkel 4 1. Projektid peavad andma piisava tasuvusgarantii ja aitama kaasa majandusolukorra kestva paranemise saavutamisele kõnealuse tööstusharu struktuurides. 2. Fondist toetuse saamisel antakse prioriteet projektidele, mis toovad kasu piirkondadele, kus esineb erilisi raskusi rahuldavate tootmisstruktuuride väljaarendamisel ja mis vastavad ka ühele järgmistest kriteeriumidest: - nad on kooskõlas ratsionaalse tootmispoliitikaga ja aitavad parandada pakkumissituatsiooni turul, - nad võimaldavad kalandust mitmekesistada, eelkõige mitmesuguste püügimeetodite kasutamise kaudu, mis vastavad asjaomastes püügivööndites olemasolevatele varudele, - nad aitavad kaasa olemasoleva püügivõimsuse kohandamisele seoses mere bioloogiliste ressursside kaitsenõuetega, - nad parandavad tööhõiveväljavaateid rannalähedase kalapüügi ja akvakultuuri alal, - nad parandavad asjaomaste töötajate töötingimusi ja eelkõige tööohutust. Artikkel 5 Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile dokumendi, milles kinnitatakse iga projekti puhul: a) kalalaevade kohta: - et võimalik toodangu kasv on vastavuses tegeliku potentsiaalse saagiga, - et kõnealust laeva käitaval isikul on piisav väljaõpe, et laeva varustust kõige paremini ära kasutada; b) akvakultuuri kohta: - et projektiga seonduvat liiki on juba kommertsalusel aretatud. Artikkel 6 1. Fondi abi seisneb kapitalitoetustes, mis makstakse ühe maksena või mitme osamaksena. 2. Iga projekti puhul: a) abisaaja peab finantseerima vähemalt 50 % koguinvesteeringust; b) liikmesriik peab finantseerima vähemalt 5 % koguinvesteeringust; c) fondist antav toetus ei või ületada 25 % koguinvesteeringust. 3. Erandina lõikest 2 kehtib Kreekas, Gröönimaal, Iirimaal, Põhja-Iirimaal, Itaalias Mezzogiornos ja Prantsuse ülemeredepartemangudes järgmine: a) abisaaja peab finantseerima vähemalt 25 % koguinvesteeringust; b) liikmesriik peab finantseerima vähemalt 5 % koguinvesteeringust; c) fondist antav toetus ei või ületada 50 % koguinvesteeringust. II JAOTIS Üld- ja finantssätted Artikkel 7 Ühismeetme prognoositav kogumaksumus fondile on 30 miljonit eküüd. Sellele arvule viidatakse üksnes pidepunktina. Artikkel 8 1. Taotlused fondist abi saamiseks esitatakse komisjonile enne 1. veebruari 1983. Komisjon teeb otsuse 31. juuliks 1983. 2. Taotlused fondist abi saamiseks esitatakse asjaomase liikmesriigi kaudu ja nimetatud liikmesriik peab need heaks kiitma. 3. Abitaotlusi, mis on esmakordselt esitatud määruse (EMÜ) nr 1852/78 alusel ja mille suhtes ei ole assigneeringute puudusel fondist abi antud, võib käesoleva määruse alusel ja selles sätestatud tingimuste kohaselt üle vaadata. Artikkel 9 1. Fondist antava abi kohta tehakse otsus artiklis 12 sätestatud korras pärast seda, kui finantsküsimustes on fondikomiteega konsulteeritud. 2. Abi andmise otsusest teatatakse asjaomasele liikmesriigile ja abi saajale. Artikkel 10 1. Fondi abi antakse füüsilisele või juriidilisele isikule või nende rühmadele, kes vastutavad lõplikult projekti rahastamise eest. Fondi abi makseid teevad asjaomase liikmesriigi poolt selleks määratud asutused. 2. Liikmesriigi poolt selleks määratud asutus saadab komisjonile nõudmise korral kõik tõendavad dokumendid ja kõik dokumendid, mis näitavad et projekti kohta kehtestatud finants- ja muud tingimused on täidetud. Komisjon võib vajaduse korral teha kontrollkäike. Pärast fondikomiteega finantsaspektide küsimuses konsulteerimist võib komisjon artiklis 12 sätestatud korras otsustada fondi abi maksmise peatada, seda vähendada või see tühistada juhul: - kui projekti ei teostata kavandatud kujul või - kui mõnda kehtestatud tingimust ei täideta või - kui abi saaja vastuolus oma taotluses esitatud andmetega, mida korrati ka abiandmisotsuses, ei ole kahe aasta jooksul kõnealuse otsuse teatamisest arvates töid alustanud ja kui ta ei ole enne selle tähtaja lõppu andnud piisavat kinnitust selle kohta, et projekt viiakse ellu. Otsusest teatatakse asjaomasele liikmesriigile ja abi saajale. Komisjon nõuab tagasi kõik maksmata jäänud või alusetult makstud summad. 3. Ilma et see piiraks Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse [9] (muudetud määrusega (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1252/79 [10] artikli 108 lõike 3 kohaldamist, võib assigneeringuid, mis on vabanenud lõike 2 teise lõigu kohaselt tehtud otsuse alusel või seetõttu, et abisaaja on projektist loobunud või abiandmisotsusega ettenähtud investeeringuid vähendanud, kasutada muude projektide finantseerimiseks. Artikkel 11 Üksikasjad, mida artiklis 8 osutatud fondist abi saamise taotlused peavad sisaldama, ning projektide esitamise vorm on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 1898/80. [11] Artikkel 12 1. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab kalamajanduse alalise komitee eesistuja küsimuse omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral komiteele. 2. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab oma arvamuse tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab vastavalt küsimuse kiireloomulisusele. Arvamused võetakse vastu 45-häälelise häälteenamusega, kusjuures liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. 3. Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitamata. Kui need meetmed ei ole kooskõlas kalamajanduse alalise komitee arvamusega, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule; sellisel juhul võib komisjon meetmete kohaldamise edasi lükata kuni ühe kuu võrra alates kõnealuse teatamise kuupäevast. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega võtta ühe kuu jooksul vastu teistsuguse otsuse. Artikkel 13 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 21. detsember 1982 Nõukogu nimel eesistuja O. Møller [1] EÜT C 166, 3.7.1982, lk 4. [2] EÜT C 238, 13.9.1982, lk 81. [3] EÜT L 20, 28.1.1976, lk 19. [4] EÜT L 94, 28.4.1970, lk 13. [5] EÜT L 367, 31.12.1980, lk 87. [6] EÜT C 243, 22.9.1980, lk 5. [7] EÜT L 211, 1.8.1978, lk 30. [8] EÜT L 299, 20.10.1981, lk 24. [9] EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1. [10] EÜT L 160, 28.6.1979, lk 1. [11] EÜT L 187, 21.7.1980, lk 1. --------------------------------------------------