ET Euroopa Liidu Teataja C 337/1

EUROOPA KOHTU KODUKORD

2012/C 337/01

Sisukord

EELSÄTTED

Artikkel 1. Mõisted

Artikkel 2. Kodukorra ulatus

I JAOTIS EUROOPA KOHTU KORRALDUS

1. PEATÜKK KOHTUNIKUD JA KOHTUJURISTID

Artikkel 3. Kohtunike ja kohtujuristide ametiaja algus

Artikkel 4. Vande andmine

Artikkel 5. Pühalik kohustus

Artikkel 6. Kohtuniku või kohtujuristi ametist tagandamine

Artikkel 7. Ametialase vanemuse järjestus

2. PEATÜKK EUROOPA KOHTU PRESIDENT, KODADE MOODUSTAMINE JA PEAKOHTUJURISTI NIMETAMINE

Artikkel 8. Euroopa Kohtu presidendi ja asepresidendi valimine

Artikkel 9. Euroopa Kohtu presidendi pädevus ja kohustused

Artikkel 10. Euroopa Kohtu asepresidendi pädevus ja kohustused

Artikkel 11. Kodade moodustamine

Artikkel 12. Kodade presidentide valimine

Artikkel 13. Euroopa Kohtu presidendi ja asepresidendi takistatus

Artikkel 14. Peakohtujuristi nimetamine

3. PEATÜKK KOHTUASJADE MÄÄRAMINE ETTEKANDJA-KOHTUNIKELE JA KOHTUJURISTIDELE

Artikkel 15. Ettekandja-kohtuniku määramine

Artikkel 16. Kohtujuristi määramine

4. PEATÜKK KAASETTEKANDJAD

Artikkel 17. Kaasettekandjad

5. PEATÜKK KOHTUKANTSELEI

Artikkel 18. Kohtusekretäri ametissenimetamine

Artikkel 19. Asekohtusekretär

Artikkel 20. Kohtusekretäri pädevus ja kohustused

Artikkel 21. Registri pidamine

Artikkel 22. Tutvumine registriga ning kohtuotsuste ja -määrustega

6. PEATÜKK EUROOPA KOHTU TÖÖKORRALDUS

Artikkel 23. Euroopa Kohtu istungite koht

Artikkel 24. Euroopa Kohtu töökalender

Artikkel 25. Üldkoosolek

Artikkel 26. Protokolli koostamine

7. PEATÜKK KOHTUKOOSSEISUD

1. jagu. Kohtukoosseisude moodustamine

Artikkel 27. Suurkoja koosseis

Artikkel 28. Kolmest ja viiest kohtunikust koosnevate kodade koosseis

Artikkel 29. Kohtukoosseis seotud asjades või asja üleandmise korral

Artikkel 30. Koja presidendi takistatus

Artikkel 31. Kohtukoosseisu liikme takistatus

2 jagu. Nõupidamised

Artikkel 32. Nõupidamiste kord

Artikkel 33. Nõupidamisel osalevate kohtunike arv

Artikkel 34. Suurkoja kvoorum

Artikkel 35. Viiest ja kolmest kohtunikust koosnevate kodade kvoorum

8. PEATÜKK KEELTEKASUTUSE KORD

Artikkel 36. Kohtumenetluse keeled

Artikkel 37. Kohtumenetluse keele kindlaksmääramine

Artikkel 38. Kohtumenetluse keele kasutamine

Artikkel 39. Kohtusekretäri vastutus keeleküsimustes

Artikkel 40. Euroopa Kohtu väljaannetes kasutatavad keeled

Artikkel 41. Autentsed tekstid

Artikkel 42. Euroopa Kohtu tõlketalitus

II JAOTIS ÜLDISED MENETLUSSÄTTED

1. PEATÜKK ESINDAJATE, NÕUSTAJATE JA ADVOKAATIDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 43. Privileegid, puutumatus ja soodustused

Artikkel 44. Poolte esindajate staatus

Artikkel 45. Puutumatuse äravõtmine

Artikkel 46. Menetlusest kõrvaldamine

Artikkel 47. Ülikooli õppejõud ja põhikohtuasja pooled

2. PEATÜKK KÄTTETOIMETAMINE

Artikkel 48. Kättetoimetamise viisid

3. PEATÜKK TÄHTAJAD

Artikkel 49. Tähtaegade arvutamine

Artikkel 50. Hagi institutsiooni õigusakti peale

Artikkel 51. Tähtaeg seoses suurte vahemaadega

Artikkel 52. Tähtaegade määramine ja pikendamine

4. PEATÜKK KOHTUASJADE MENETLEMISE ERINEVAD VIISID

Artikkel 53. Kohtuasjade menetlemise viisid

Artikkel 54. Kohtuasjade liitmine

Artikkel 55. Menetluse peatamine

Artikkel 56. Kohtuasja otsustamise edasilükkamine

5. PEATÜKK MENETLUSE KIRJALIK OSA

Artikkel 57. Menetlusdokumentide esitamine

Artikkel 58. Menetlusdokumentide pikkus

6. PEATÜKK ESIALGNE ETTEKANNE JA KOHTUKOOSSEISU MÄÄRAMINE

Artikkel 59. Esialgne ettekanne

Artikkel 60. Asja määramine kohtukoosseisule

7. PEATÜKK MENETLUST KORRALDAVAD MEETMED JA MENETLUSTOIMINGUD

1. jagu. Menetlust korraldavad meetmed

Artikkel 61. Menetlust korraldavad meetmed, mille võtmise otsustab Euroopa Kohus

Artikkel 62. Menetlust korraldavad meetmed, mille võtmise otsustab ettekandja-kohtunik või kohtujurist

2. jagu. Menetlustoimingud

Artikkel 63. Menetlustoimingute teostamise otsustamine

Artikkel 64. Menetlustoimingute kindlaksmääramine

Artikkel 65. Menetlustoimingute teostamisel osalemine

Artikkel 66. Tunnistajate ütlused

Artikkel 67. Tunnistajate ärakuulamine

Artikkel 68. Tunnistaja vanne

Artikkel 69. Rahatrahv

Artikkel 70. Ekspertiis

Artikkel 71. Eksperdi vanne

Artikkel 72. Tunnistaja või eksperdi taandamine

Artikkel 73. Tunnistaja ja eksperdi kulud

Artikkel 74. Menetlustoimingute teostamise istungi protokoll

Artikkel 75. Menetluse suulise osa avamine pärast menetlustoimingute lõpetamist

8. PEATÜKK MENETLUSE SUULINE OSA

Artikkel 76. Kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks

Artikkel 77. Ühine kohtuistung

Artikkel 78. Kohtuistungi juhtimine

Artikkel 79. Kinnine kohtuistung

Artikkel 80. Küsimused

Artikkel 81. Kohtuistungi lõpetamine

Artikkel 82. Kohtujuristi ettepaneku esitamine

Artikkel 83. Suulise osa avamine või uuendamine

Artikkel 84. Kohtuistungi protokoll

Artikkel 85. Kohtuistungi salvestamine

9. PEATÜKK KOHTUOTSUSED JA -MÄÄRUSED

Artikkel 86. Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev

Artikkel 87. Kohtuotsuse sisu

Artikkel 88. Kohtuotsuse kuulutamine ja kättetoimetamine

Artikkel 89. Kohtumääruse sisu

Artikkel 90. Kohtumääruse allakirjutamine ja kättetoimetamine

Artikkel 91. Kohtuotsuste ja -määruste jõustumine

Artikkel 92. Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas

III JAOTIS EELOTSUSETAOTLUSED

1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED

Artikkel 93. Kohaldamisala

Artikkel 94. Eelotsusetaotluse sisu

Artikkel 95. Anonüümsus

Artikkel 96. Eelotsusemenetluses osalemine

Artikkel 97. Põhikohtuasja pooled

Artikkel 98. Eelotsusetaotluse tõlkimine ja kättetoimetamine

Artikkel 99. Vastamine põhistatud määrusega

Artikkel 100. Euroopa Kohtusse pöördumine

Artikkel 101. Selgituste küsimine

Artikkel 102. Eelotsusemenetluse kulud

Artikkel 103. Kohtuotsuste ja -määruste parandamine

Artikkel 104. Eelotsuste tõlgendamine

2. PEATÜKK EELOTSUSE KIIRENDATUD MENETLUS

Artikkel 105. Kiirendatud menetlus

Artikkel 106. Menetlusdokumentide edastamine

3. PEATÜKK EELOTSUSE KIIRMENETLUS

Artikkel 107. Eelotsuse kiirmenetluse kohaldamisala

Artikkel 108. Kiirmenetluse kohaldamise otsustamine

Artikkel 109. Kiirmenetluse kirjalik osa

Artikkel 110. Kättetoimetamine ja teavitamine pärast menetluse kirjaliku osa lõpetamist

Artikkel 111. Menetluse kirjaliku osa ärajätmine

Artikkel 112. Asja sisuline lahendamine

Artikkel 113. Kohtukoosseis

Artikkel 114. Menetlusdokumentide edastamine

4. PEATÜKK TASUTA ÕIGUSABI

Artikkel 115. Tasuta õigusabi taotlus

Artikkel 116. Tasuta õigusabi otsustamine

Artikkel 117. Tasuta õigusabi andmiseks makstavad summad

Artikkel 118. Tasuta õigusabi tagasivõtmine

IV JAOTIS HAGID

1. PEATÜKK POOLTE ESINDAMINE

Artikkel 119. Kohustus olla esindatud

2. PEATÜKK MENETLUSE KIRJALIK OSA

Artikkel 120. Hagiavalduse sisu

Artikkel 121. Dokumentide kättetoimetamisega seotud teave

Artikkel 122. Hagiavalduse lisad

Artikkel 123. Hagiavalduse kättetoimetamine

Artikkel 124. Kostja vastuse sisu

Artikkel 125. Dokumentide edastamine

Artikkel 126. Repliik ja vasturepliik

3. PEATÜKK VÄITED JA TÕENDID

Artikkel 127. Uued väited

Artikkel 128. Tõendid ja nende pakkumine

4. PEATÜKK MENETLUSSE ASTUMINE

Artikkel 129. Menetlusse astumise ese ja tagajärjed

Artikkel 130. Menetlusse astumise avaldus

Artikkel 131. Menetlusse astumise avalduse lahendamine

Artikkel 132. Kirjalike seisukohtade esitamine

5. PEATÜKK KIIRENDATUD MENETLUS

Artikkel 133. Kiirendatud menetluse kohaldamise otsustamine

Artikkel 134. Menetluse kirjalik osa

Artikkel 135. Menetluse suuline osa

Artikkel 136. Asja sisuline lahendamine

6. PEATÜKK KOHTUKULUD

Artikkel 137. Otsus kohtukulude kohta

Artikkel 138. Kohtukulude jaotamise üldreeglid

Artikkel 139. Põhjendamatult või pahatahtlikult tekitatud kulud

Artikkel 140. Menetlusse astujate kohtukulud

Artikkel 141. Kohtukulud hagist loobumise korral

Artikkel 142. Kohtukulud lahendi tegemise vajaduse äralangemisel

Artikkel 143. Menetlusega seotud kulud

Artikkel 144. Hüvitamisele kuuluvad kulud

Artikkel 145. Hüvitamisele kuuluvate kulude vaidlustamine

Artikkel 146. Maksevahendid

7. PEATÜKK POOLTE KOKKULEPE, HAGIST LOOBUMINE, KOHTULAHENDI TEGEMISE VAJADUSE ÄRALANGEMINE JA MENETLUSKÜSIMUSED

Artikkel 147. Poolte kokkulepe

Artikkel 148. Hagist loobumine

Artikkel 149. Kohtulahendi tegemise vajaduse äralangemine

Artikkel 150. Avalikust huvist tulenev asja läbivaatamist takistav asjaolu

Artikkel 151. Vastuväited ja menetlusküsimused

8. PEATÜKK TAGASELJAOTSUS

Artikkel 152. Tagaseljaotsus

9. PEATÜKK KOHTUOTSUSTE JA -MÄÄRUSTEGA SEOTUD TAOTLUSED JA AVALDUSED

Artikkel 153. Pädev kohtukoosseis

Artikkel 154. Kohtulahendi parandamine

Artikkel 155. Lahendamata jätmine

Artikkel 156. Kaja

Artikkel 157. Kohtulahendi vaidlustamine kolmanda isiku poolt

Artikkel 158. Tõlgendamine

Artikkel 159. Teistmine

10. PEATÜKK ÕIGUSAKTI KOHALDAMISE PEATAMINE JA MUUD AJUTISED MEETMED

Artikkel 160. Õigusakti kohaldamise peatamise või ajutiste meetmete taotlus

Artikkel 161. Taotluse lahendamine

Artikkel 162. Täitmise peatamise või ajutiste meetmete kohaldamise määrus

Artikkel 163. Asjaolude muutumine

Artikkel 164. Uus taotlus

Artikkel 165. ELTL artiklite 280 ja 299 ning EAA artikli 164 alusel esitatud taotlus

Artikkel 166. EAA artikli 81 alusel esitatud taotlus

V JAOTIS APELLATSIOONKAEBUSE ESITAMINE ÜLDKOHTU LAHENDI PEALE

1. PEATÜKK APELLATSIOONKAEBUSE VORM, SISU JA NÕUDED

Artikkel 167. Apellatsioonkaebuse esitamine

Artikkel 168. Apellatsioonkaebuse sisu

Artikkel 169. Apellatsioonkaebuse nõuded, väited ja argumendid

Artikkel 170. Nõuded apellatsioonkaebuse põhjendatuks tunnistamise korral

2. PEATÜKK VASTUS APELLATSIOONKAEBUSELE, REPLIIK JA VASTUREPLIIK

Artikkel 171. Apellatsioonkaebuse kättetoimetamine

Artikkel 172. Pooled, kes võivad esitada vastuse apellatsioonkaebusele

Artikkel 173. Vastuse sisu

Artikkel 174. Vastuse nõuded

Artikkel 175. Repliik ja vasturepliik

3. PEATÜKK VASTUAPELLATSIOONKAEBUSE VORM, SISU JA NÕUDED

Artikkel 176. Vastuapellatsioonkaebus

Artikkel 177. Vastuapellatsioonkaebuse sisu

Artikkel 178. Vastuapellatsioonkaebuse nõuded, väited ja argumendid

4. PEATÜKK VASTUAPELLATSIOONKAEBUSELE JÄRGNEVAD MENETLUSDOKUMENDID

Artikkel 179. Vastus vastuapellatsioonkaebusele

Artikkel 180. Vastuapellatsioonkaebusele järgnev repliik ja vasturepliik

5. PEATÜKK APELLATSIOONKAEBUSED, MIS LAHENDATAKSE KOHTUMÄÄRUSEGA

Artikkel 181. Ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus või vastuapellatsioonkaebus

Artikkel 182. Ilmselgelt põhjendatud apellatsioonkaebus või vastuapellatsioonkaebus

6. PEATÜKK APELLATSIOONIASJA REGISTRIST KUSTUTAMISE TAGAJÄRJED VASTUAPELLATSIOONKAEBUSELE

Artikkel 183. Apellatsioonkaebusest loobumise või apellatsioonkaebuse ilmselge vastuvõetamatuse tagajärjed vastuapellatsioonkaebusele

7. PEATÜKK KOHTUKULUD JA TASUTA ÕIGUSABI APELLATSIOONKAEBUSTE KORRAL

Artikkel 184. Kohtukulude küsimuse lahendamine apellatsioonkaebuste korral

Artikkel 185. Tasuta õigusabi

Artikkel 186. Kaebuse esitamisele eelnev tasuta õigusabi taotlus

Artikkel 187. Tasuta õigusabi taotluse lahendamine

Artikkel 188. Tasuta õigusabi andmiseks makstavad summad

Artikkel 189. Tasuta õigusabi tagasivõtmine

8. PEATÜKK Muud apellatsioonimenetlusele kohaldatavad sätted

Artikkel 190. Muud apellatsioonimenetlusele kohaldatavad sätted

VI JAOTIS ÜLDKOHTU LAHENDITE UUESTI LÄBIVAATAMINE

Artikkel 191. Uuesti läbivaatamisega tegelev koda

Artikkel 192. Uuesti läbivaatamisele kuuluda võivatest lahenditest teavitamine

Artikkel 193. Apellatsioonkaebuse kohta tehtud lahendi uuesti läbivaatamine

Artikkel 194. Eelotsusetaotluse kohta tehtud lahendi uuesti läbivaatamine

Artikkel 195. Asja sisuline lahendamine pärast otsust see uuesti läbi vaadata

VII JAOTIS ARVAMUSED

Artikkel 196. Menetluse kirjalik osa

Artikkel 197. Ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi määramine

Artikkel 198. Kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks

Artikkel 199. Arvamuse andmise tähtaeg

Artikkel 200. Arvamuse kuulutamine

VIII JAOTIS ERIMENETLUSED

Artikkel 201. Vahekohtukomitee otsuste edasikaebamine

Artikkel 202. EAA artiklis 103 osutatud menetlus

Artikkel 203. EAA artiklites 104 ja 105 osutatud menetlused

Artikkel 204. EMP lepingu artikli 111 lõikes 3 sätestatud menetlus

Artikkel 205. ELL artiklis 35, enne Lissaboni lepingu jõustumist kehtinud versioonis, osutatud kohtuvaidluste lahendamine

Artikkel 206. ELTL artiklis 269 osutatud taotlused

LÕPPSÄTTED

Artikkel 207. Lisasätted

Artikkel 208. Rakendussätted

Artikkel 209. Kehtetuks tunnistamine

Artikkel 210. Käesoleva kodukorra avaldamine ja jõustumine

EUROOPA KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 253 kuuendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, eriti selle artiklit 63 ja artikli 64 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) Kuigi Euroopa Kohtu kodukorda on aastate jooksul korduvalt muudetud, on selle struktuur jäänud alates selle esmasest vastuvõtmisest 4. märtsil 1953 põhiliselt samaks. Praegu kehtivas 4. märtsi 1991. aasta kodukorras kajastub ikka veel hagide ülekaalukus algusaegadel, kuigi tegelikult kuulub praegu enamik neid hagisid Üldkohtu pädevusse ning arvuliselt moodustavad kõige suurema osa Euroopa Kohtule esitatud asjadest liikmesriikide kohtute esitatud eelotsusetaotlused. Tegelikkusega arvestamiseks tuleb kohandada Euroopa Kohtu kodukorra struktuuri ja sisu vastavalt lahendatavate asjade arengule.

(2) Andes eelotsusemenetlusele kodukorras koha, mis talle kuulub, tuleb kodukorras ühtlasi selgemini eristada norme, mis on kohaldatavad kõigile menetlusliikidele, ning norme, mis on omased eri menetlusliikidele, rühmitades need eraldi jaotistesse. Selguse huvides tuleb sissejuhatavasse osasse koondada menetlusnormid, mis on ühised kõigile Euroopa Kohtu menetluses olevatele asjadele.

(3) Erinevate menetluste kohaldamisel saadud kogemusi arvestades näib vajalik ka täiendada või selgitada isikute ja siseriiklike kohtute teavitamiseks norme, mida nende menetluste suhtes kohaldatakse. Siia alla kuuluvad eelkõige põhikohtuasja poole, menetlusse astuja ja Üldkohtu menetluse poole mõisted ning eelotsuseasjades normid, mis reguleerivad Euroopa Kohtusse pöördumist ja eelotsusetaotluse sisu. Üldkohtu lahendite peale esitatavate apellatsioonkaebuste osas tuleb selgemini eristada apellatsioonkaebusi ja vastuapellatsioonkaebusi, mis esitatakse pärast apellatsioonkaebuse kättetoimetamist.

(4) Teatavate menetluste, nagu uuesti läbivaatamise menetluse kohaldamisel on aga ilmnenud nende liigne keerukus. Seetõttu tuleb neid lihtsustada, nähes eelkõige ette üheks aastaks viiest kohtunikust koosneva koja määramise, kelle ülesanne on lahendada nii peakohtujuristi ettepanek kohtulahend uuesti läbi vaadata kui ka uuesti läbivaatamise esemeks olevad küsimused.

(5) Samamoodi tuleks lihtsustada arvamuse taotlusele kohaldatavaid menetlusnorme ning ühtlustada need muudele asjadele kohaldatavate normidega, nähes ette üheainsa kohtujuristi osalemise arvamuse taotluse lahendamisel. Suurema selguse huvides tuleb koondada ühte jaotisse kõik erimenetlused, mis on praegu laiali kodukorra mitmes jaotises ja peatükis.

(6) Selleks et säilitada üha suurema arvu kohtuasjadega koormatud kohtu suutlikkust lahendada talle esitatud asjad mõistliku aja jooksul, on vajalik jätkata meetmetega, mis on võetud menetluse kestuse lühendamiseks, eelkõige suurendades Euroopa Kohtu võimalusi lahendada kohtuasi põhistatud määrusega, lihtsustades põhikirja artikli 40 esimeses ja kolmandas lõigus märgitud liikmesriikide ja institutsioonide menetlusse astumise korda ning andes Euroopa Kohtule võimaluse lahendada asi ilma kohtuistungita, kui ta leiab, et tal on kõigi kohtuasjas esitatud kirjalike seisukohtade põhjal piisavalt teavet.

(7) Euroopa Kohtu poolt kohaldatavate normide suurema selguse huvides on vaja välja jätta vananenud või mittekohaldatavad sätted, nummerdada kodukorra artiklite kõik lõigud, anda igale artiklile eraldi pealkiri, mis kirjeldab lühidalt selle sisu, ja ühtlustada terminid.

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, mis on antud 24. septembril 2012,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA KODUKORRA:

EELSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1. Käesolevas kodukorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) Euroopa Liidu lepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „ELL” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel,

b) Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „ELTL” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel,

c) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „EAA” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel,

d) põhikiri – protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta,

e) EMP leping – Euroopa Majanduspiirkonna leping, (1)

f) nõukogu määrus nr 1 – nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled. (2)

2. Käesoleva kodukorra tähenduses on:

a) institutsioonid– ELL artikli 13 lõikes 1 loetletud liidu institutsioonid ning organid või asutused, mis on loodud aluslepingutega või nende rakendamiseks vastu võetud õigusaktiga ja mis võivad olla poolteks Euroopa Kohtus,

b) EFTA järelevalveamet– EMP lepingus nimetatud järelevalveamet,

c) põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud– kõik pooled, riigid, institutsioonid, organid ja asutused, kellel on nimetatud artikli alusel õigus esitada seisukohti või kirjalikke märkusi eelotsusemenetluses.

Artikkel 2

Kodukorra ulatus

Käesoleva kodukorra sätted rakendavad ja vajaduse korral täiendavad asjakohaseid ELL, ELTL ja EAA sätteid ning põhikirja.

I JAOTIS

EUROOPA KOHTU KORRALDUS

1. peatükk

KOHTUNIKUD JA KOHTUJURISTID

Artikkel 3

Kohtunike ja kohtujuristide ametiaja algus

Kohtuniku või kohtujuristi ametiaeg algab ametisse nimetamise aktis märgitud kuupäeval. Kui selles aktis ametiaja alguse kuupäeva märgitud ei ole, algab ametiaeg ametisse nimetamise akti Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Artikkel 4

Vande andmine

Enne oma kohustuste täitmisele asumist annavad kohtunikud ja kohtujuristid esimesel avalikul Euroopa Kohtu istungil, millel nad pärast ametisse nimetamist osalevad, põhikirja artiklis 2 ette nähtud järgmise vande:

„Tõotan täita oma kohustusi erapooletult ja kohusetundlikult; tõotan hoida kohtu nõupidamiste saladust.”

Artikkel 5

Pühalik kohustus

Vahetult pärast vande andmist kirjutavad kohtunikud ja kohtujuristid alla avaldusele, millega nad võtavad põhikirja artikli 4 kolmandas lõigus ette nähtud pühaliku kohustuse.

Artikkel 6

Kohtuniku või kohtujuristi ametist tagandamine

1. Kui Euroopa Kohtul palutakse põhikirja artikli 6 alusel otsustada, kas kohtunik või kohtujurist ei vasta enam oma ametikoha nõuetele või ei täida sellest tulenevaid kohustusi, palub president asjaomasel isikul esitada oma selgitused.

2. Euroopa Kohus teeb otsuse ilma kohtusekretäri kohalolekuta.

Artikkel 7

Ametialase vanemuse järjestus

1. Kohtunike ja kohtujuristide ametialast vanemust arvutatakse ametikohustuste täitmisele asumisest.

2. Võrdse ametis oldud aja korral määratakse ametialase vanemuse järjestus vanuse alusel.

3. Uueks ametiajaks tagasi nimetatud kohtunikud ja kohtujuristid säilitavad oma järjestuse.

2. peatükk

EUROOPA KOHTU PRESIDENT, KODADE MOODUSTAMINE JA PEAKOHTUJURISTI NIMETAMINE

Artikkel 8

Euroopa Kohtu presidendi ja asepresidendi valimine

1. Kohtunikud valivad endi seast kohe pärast ELTL artikli 253 teises lõigus sätestatud kohtunike osalist asendamist kolmeks aastaks Euroopa Kohtu presidendi.

2. Kui presidendi ametikoht vabaneb enne ettenähtud ametiaja lõppemist, valitakse ülejäänud ametiajaks asendaja.

3. Käesolevas artiklis ette nähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub üle poolte Euroopa Kohtu kohtunike hääled saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik ei saa niisugust häälteenamust, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.

4. Seejärel valivad kohtunikud eelmises lõikes sätestatud korras endi seast Euroopa Kohtu asepresidendi. Kui tema ametikoht vabaneb enne ettenähtud ametiaja lõppemist, kohaldatakse lõiget 2.

5. Käesoleva artikli kohaselt valitud presidendi ja asepresidendi nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9

Euroopa Kohtu presidendi pädevus ja kohustused

1. President esindab Euroopa Kohut.

2. President juhib Euroopa Kohtu tegevust. Ta juhatab Euroopa Kohtu liikmete üldkoosolekuid ning täiskogu ja suurkoja kohtuistungeid ja nõupidamisi.

3. President tagab institutsiooni talituste sujuva toimimise.

Artikkel 10

Euroopa Kohtu asepresidendi pädevus ja kohustused

1. Asepresident abistab Euroopa Kohtu presidenti tema ülesannete täitmisel ja asendab teda, kui presidendil esineb takistus.

2. Kui president seda palub, asendab ta presidenti käesoleva kodukorra artikli 9 lõigetes 1 ja 3 sätestatud ülesannete täitmisel.

3. Euroopa Kohus määrab otsusega kindlaks, millistel tingimustel asendab asepresident Euroopa Kohtu presidenti tema kohtunikuülesannete täitmisel. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 11

Kodade moodustamine

1. Euroopa Kohus moodustab põhikirja artikli 16 kohaselt kolmest ja viiest kohtunikust koosnevad kojad ning määrab nendesse kohtunikud.

2. Euroopa Kohus määrab viiest kohtunikust koosnevad kojad, kes ühe aasta jooksul lahendavad artiklites 107 ning 193 ja 194 märgitud kohtuasju.

3. Artikli 60 kohaselt Euroopa Kohtu koosseisule määratud kohtuasjade puhul tähendab käesolevas kodukorras kasutatud termin „Euroopa Kohus” vastavat koosseisu.

4. Kolmest või viiest kohtunikust koosnevale kojale määratud kohtuasjade menetlemisel on Euroopa Kohtu presidendi volitused koja presidendil.

5. Kohtunike kodadesse määramise otsus ja otsus artiklites 107 ning 193 ja 194 märgitud kohtuasju lahendama määratud kodade kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Kodade presidentide valimine

1. Kohtunikud valivad kohe pärast Euroopa Kohtu presidendi ja asepresidendi valimist kolmeks aastaks viiest kohtunikust koosnevate kodade presidendid.

2. Seejärel valivad kohtunikud üheks aastaks kolmest kohtunikust koosnevate kodade presidendid.

3. Kohaldatakse artikli 8 lõigete 2 ja 3 sätteid.

4. Käesoleva artikli kohaselt valitud kodade presidentide nimed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Euroopa Kohtu presidendi ja asepresidendi takistatus

Kui Euroopa Kohtu presidendil ja asepresidendil esineb takistus, täidab presidendi ametikohustusi üks viiest kohtunikust koosneva koja presidentidest või kui see ei ole võimalik, siis üks kolmest kohtunikust koosneva koja presidentidest või kui see ei ole võimalik, siis üks ülejäänud kohtunikest, kes määratakse vastavalt artiklis 7 sätestatud järjestusele.

Artikkel 14

Peakohtujuristi nimetamine

1. Euroopa Kohus nimetab pärast kohtujuristide ärakuulamist üheks aastaks peakohtujuristi.

2. Kui peakohtujuristi ametikoht vabaneb enne ettenähtud ametiaja lõppemist, nimetab kohus ülejäänud ametiajaks asendaja.

3. Käesoleva artikli kohaselt nimetatud peakohtujuristi nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3. peatükk

KOHTUASJADE MÄÄRAMINE ETTEKANDJA-KOHTUNIKELE JA KOHTUJURISTIDELE

Artikkel 15

Ettekandja-kohtuniku määramine

1. Pärast menetluse algatusdokumendi esitamist määrab Euroopa Kohtu president nii kiiresti kui võimalik selle kohtuasjaga tegelemiseks ettekandja-kohtuniku.

2. Artiklites 107 ning 193 ja 194 märgitud kohtuasjades valitakse ettekandja-kohtunik artikli 11 lõike 2 kohaselt määratud koja kohtunike seast selle koja presidendi ettepanekul. Kui koda otsustab vastavalt artiklile 109, et eelotsusetaotlust ei lahendata kiirmenetluses, võib Euroopa Kohtu president määrata ettekandja-kohtunikuks mõnda teise kotta kuuluva kohtuniku.

3. Kui ettekandja-kohtunikul esineb takistus, võtab Euroopa Kohtu president vajalikud meetmed.

Artikkel 16

Kohtujuristi määramine

1. Peakohtujurist määrab kohtuasjad kohtujuristidele.

2. Kui kohtujuristil esineb takistus, võtab peakohtujurist vajalikud meetmed.

4. peatükk

KAASETTEKANDJAD

Artikkel 17

Kaasettekandjad

1. Euroopa Kohus teeb põhikirja artikli 13 kohaselt ettepaneku kaasettekandjate ametisse nimetamiseks, kui ta leiab, et menetluses olevate kohtuasjade läbivaatamine ja nendega seotud menetlustoimingud seda nõuavad.

2. Kaasettekandjate ülesandeks on eelkõige:

a) abistada Euroopa Kohtu presidenti ajutiste meetmete kohaldamise menetluses,

b) abistada ettekandja-kohtunikke nende töös.

3. Oma ülesannete täitmisel vastutavad kaasettekandjad vastavalt Euroopa Kohtu presidendi, koja presidendi või ettekandja-kohtuniku ees.

4. Enne oma kohustuste täitmisele asumist annab kaasettekandja Euroopa Kohtu ees käesoleva kodukorra artiklis 4 sätestatud vande.

5. peatükk

KOHTUKANTSELEI

Artikkel 18

Kohtusekretäri ametissenimetamine

1. Euroopa Kohus nimetab ametisse kohtusekretäri.

2. Kui kohtusekretäri ametikoht on täitmata, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas sellekohane teadaanne. Huvitatud isikutel palutakse esitada tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui kolm nädalat, oma avaldus, millele lisatakse täielikud andmed nende kodakondsuse, ülikoolidiplomite, keelteoskuse ning praeguste ja endiste ametite kohta, samuti nende kohtualase ja rahvusvahelise kogemuse kohta.

3. Hääletamine, millel osalevad kohtunikud ja kohtujuristid, toimub vastavalt käesoleva kodukorra artikli 8 lõikes 3 sätestatud menetlusele.

4. Kohtusekretär nimetatakse ametisse kuueks aastaks. Kohtusekretäri võib uueks ametiajaks tagasi nimetada. Euroopa Kohus võib otsustada ametisoleva kohtusekretäri uueks ametiajaks tagasinimetamise käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud menetlust kasutamata.

5. Kohtusekretär annab artiklis 4 ette nähtud vande ja kirjutab alla artiklis 5 ette nähtud avaldusele.

6. Kohtusekretäri võib ametist tagandada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam oma ametikoha nõuetele või ei täida sellest tulenevaid kohustusi. Euroopa Kohus teeb vastava otsuse, olles eelnevalt andnud kohtusekretärile võimaluse esitada oma selgitused.

7. Kui kohtusekretäri ametikoht vabaneb ennetähtaegselt, nimetab Euroopa Kohus kuueks aastaks ametisse uue kohtusekretäri.

8. Käesoleva artikli kohaselt valitud kohtusekretäri nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 19

Asekohtusekretär

Euroopa Kohus võib kohtusekretäri suhtes kohaldatavat menetlust järgides nimetada ametisse asekohtusekretäri, kes abistab kohtusekretäri ja asendab teda juhul, kui kohtusekretäril esineb takistus.

Artikkel 20

Kohtusekretäri pädevus ja kohustused

1. Kohtusekretär vastutab Euroopa Kohtu presidendi järelevalve all kõigi dokumentide vastuvõtmise, edastamise ja säilitamise ning käesoleva kodukorraga ette nähtud kättetoimetamise korraldamise eest.

2. Kohtusekretär abistab Euroopa Kohtu liikmeid kõigi nende ametikohustuste täitmisel.

3. Kohtusekretär on pitsatihoidja ja ta vastutab arhiivi eest. Ta korraldab Euroopa Kohtu väljaannete, eelkõige kohtulahendite kogumiku avaldamise.

4. Kohtusekretär juhib Euroopa Kohtu presidendi järelevalve all institutsiooni talitusi. Ta vastutab personalijuhtimise ja asutuse haldamise eest ning eelarve koostamise ja täitmise eest.

Artikkel 21

Registri pidamine

1. Kohtukantseleis peetakse kohtusekretäri vastutusel registrit, kuhu kantakse esitamise järjekorras kõik menetlusdokumendid ning neile lisatud tõendid ja dokumendid.

2. Kohtusekretär teeb registrisse kandmise märke dokumendi originaalile ja poole taotlusel tema selleks esitatud ärakirjadele.

3. Registrikanded ja eelmises lõikes nimetatud märked on autentsed.

4. Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teadaanne, milles esitatakse hagimenetluse algatusdokumendi registrisse kandmise kuupäev, poolte nimed, hagiavalduse või apellatsioonkaebuse nõuded ning ülevaade väidetest ja peamistest argumentidest, või olenevalt asjast eelotsusetaotluse esitamise kuupäev, eelotsusetaotluse esitanud kohus, põhikohtuasja pooled ja Euroopa Kohtule esitatud küsimused.

Artikkel 22

Tutvumine registriga ning kohtuotsuste ja -määrustega

1. Iga isik võib tutvuda registriga kohtukantseleis ja saada tasu eest ärakirju või väljavõtteid vastavalt kohtukantselei tasumääradele, mille kohtusekretäri ettepanekul kinnitab Euroopa Kohus.

2. Kohtuasja pool võib saada menetlusdokumentide tõestatud ärakirju vastavalt kohtukantselei tasumääradele.

3. Iga isik võib saada kohtuotsuste ja -määruste tõestatud ärakirju vastavalt kohtukantselei tasumääradele.

6. peatükk

EUROOPA KOHTU TÖÖKORRALDUS

Artikkel 23

Euroopa Kohtu istungite koht

Euroopa Kohus võib valida ühe või mitme kindlaksmääratud istungi pidamiseks koha väljaspool oma asukohta.

Artikkel 24

Euroopa Kohtu töökalender

1. Kohtu tööaasta algab kalendriaasta 7. oktoobril ja lõpeb järgmise aasta 6. oktoobril.

2. Euroopa Kohus määrab kindlaks kohtutöö vaheajad.

3. Kiireloomulistel asjaoludel võib president kutsuda kohtunikud ja kohtujuristid kokku kohtutöö vaheaegadel.

4. Euroopa Kohus järgib oma asukohariigi ametlikke puhkepäevi.

5. Euroopa Kohus võib põhjendatud juhtudel anda kohtunikele ja kohtujuristidele ametipuhkust.

6. Kohtutöö vaheaegade kuupäevad ja ametlike puhkepäevade nimekiri avaldatakse igal aastal Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 25

Üldkoosolek

Euroopa Kohus lahendab haldusküsimusi või otsustab käesoleva kodukorra artiklis 59 osutatud esialgses ettekandes esitatud ettepanekute üle üldkoosolekul, kus osalevad hääleõigusega kõik kohtunikud ja kohtujuristid. Kohtusekretär viibib kohal, kui Euroopa Kohus ei otsusta teisiti.

Artikkel 26

Protokolli koostamine

Kui Euroopa Kohtu koosolek toimub ilma kohtusekretäri kohalolekuta, teeb kohus protokolli koostamise vajaduse korral ülesandeks käesoleva kodukorra artikli 7 tähenduses kõige nooremale kohtunikule ning protokollile kirjutavad alla president ja nimetatud kohtunik.

7. peatükk

KOHTUKOOSSEISUD

1. jagu. Kohtukoosseisude moodustamine

Artikkel 27

Suurkoja koosseis

1. Suurkoja koosseisu kuuluvad igas kohtuasjas Euroopa Kohtu president ja asepresident, kolm viiest kohtunikust koosneva koja presidenti, ettekandja-kohtunik ja veel nii mitu kohtunikku, et liikmete koguarv oleks viisteist. Viimasena nimetatud kohtunikud ja kolm viiest kohtunikust koosneva koja presidenti määratakse käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud nimekirjadest vastavalt nendes sätestatud järjestusele. Iga suurkojale määratud kohtuasja puhul on mõlemas nimekirjas lähtekohaks kohtuniku nimi, mis asub vahetult selle kohtuniku nime järel, kes määrati vastavast nimekirjast viimasena eelmise suurkojale suunatud kohtuasja koosseisu.

2. Pärast Euroopa Kohtu presidendi ja asepresidendi ning seejärel viiest kohtunikust koosnevate kodade presidentide valimist koostatakse suurkoja koosseisu määramiseks nimekiri viiest kohtunikust koosnevate kodade presidentidest ja nimekiri ülejäänud kohtunikest.

3. Viiest kohtunikust koosnevate kodade presidentide nimekirjas järgitakse käesoleva kodukorra artiklis 7 sätestatud järjestust.

4. Ülejäänud kohtunike nimekirjas järgitakse käesoleva kodukorra artiklis 7 sätestatud järjestust vaheldumisi vastupidise järjestusega: nimekirja esimene kohtunik on nimetatud artiklis esimesel järjekohal, teine kohtunik on viimasel järjekohal, kolmas kohtunik on teisel järjekohal, neljas kohtunik eelviimasel ja nii edasi.

5. Lõigetes 3 ja 4 osutatud nimekirjad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

6. Kohtuasjades, mis on suunatud suurkojale kohtunike osalise asendamise aasta algusest kuni ajani, mil asendamine on toimunud, võib määrata kohtukoosseisu täiendamiseks kaks lisakohtunikku, kuni püsib ebakindlus põhikirja artikli 17 kolmandas lõigus ette nähtud kvoorumi saavutamise osas. Lisakohtunikeks on need kaks kohtunikku, kes paiknevad lõikes 4 osutatud nimekirjas vahetult selle kohtuniku järel, kes määrati kohtuasjas viimasena suurkoja koosseisu.

7. Lisakohtunikud asendavad lõikes 4 osutatud nimekirja järjestuse alusel neid kohtunikke, kes ei saa selle kohtuasja lahendamisel osaleda.

Artikkel 28

Kolmest ja viiest kohtunikust koosnevate kodade koosseis

1. Kolmest ja viiest kohtunikust koosnevad kojad moodustatakse iga kohtuasja jaoks koja presidendist, ettekandja-kohtunikust ja veel nii mitmest kohtunikust, et kokku oleks vastavalt kolm või viis kohtunikku. Viimasena nimetatud kohtunikud määratakse lõigetes 2 ja 3 märgitud nimekirjadest vastavalt neis esitatud järjestusele. Iga kojale määratud kohtuasja puhul on nimekirjas lähtekohaks kohtuniku nimi, mis asub vahetult selle kohtuniku nime järel, kes määrati nimekirjast viimasena eelmise sellele kojale suunatud kohtuasja koosseisu.

2. Viiest kohtunikust koosnevate kodade moodustamiseks koostatakse pärast kodade presidentide valimist nimekirjad, kuhu kantakse igasse kotta määratud kohtunikud, välja arvatud selle president. Nimekirjad koostatakse samal viisil nagu artikli 27 lõikes 4 märgitud nimekiri.

3. Kolmest kohtunikust koosnevate kodade moodustamiseks koostatakse pärast kodade presidentide valimist nimekirjad, kuhu kantakse igasse kotta määratud kohtunikud, välja arvatud selle president. Nimekirjad koostatakse artiklis 7 sätestatud järjestuse alusel.

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud nimekirjad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 29

Kohtukoosseis seotud asjades või asja üleandmise korral

1. Kui Euroopa Kohus leiab, et mitut kohtuasja peab menetlema koos sama kohtukoosseis, menetleb kohtuasja koosseis, mis on määratud kohtuasjas, mille esialgne ettekanne vaadati läbi esimesena.

2. Kui koda, kellele kohtuasi on määratud, palub Euroopa Kohtul määrata käesoleva kodukorra artikli 60 lõike 3 alusel asi läbivaatamiseks suuremale kohtukoosseisule, kuuluvad sellesse koosseisu ka kohtuasja üle andnud koja liikmed.

Artikkel 30

Koja presidendi takistatus

1. Kui viiest kohtunikust koosneva koja presidendil esineb takistus, täidab koja presidendi ametiülesandeid kolmest kohtunikust koosneva koja president, kes on määratud vajaduse korral vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 7 sätestatud järjestusele, või juhul, kui sellesse kohtukoosseisu ei kuulu ükski kolmest kohtunikust koosneva koja presidentidest, siis üks kohtunikest, kes on määratud vastavalt artiklis 7 sätestatud järjestusele.

2. Kui kolmest kohtunikust koosneva koja presidendil esineb takistus, täidab koja presidendi ametiülesandeid üks selle kohtukoosseisu kohtunikest, kes on määratud vastavalt artiklis 7 sätestatud järjestusele.

Artikkel 31

Kohtukoosseisu liikme takistatus

1. Kui suurkoja liikmel esineb takistus, asendab teda teine kohtunik vastavalt artikli 27 lõikes 4 osutatud nimekirja järjestusele.

2. Kui viiest kohtunikust koosneva koja liikmel esineb takistus, asendab teda teine samasse kotta kuuluv kohtunik vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud nimekirja järjestusele. Kui kohtunikku, kellel esineb takistus, ei saa asendada samasse kotta kuuluv kohtunik, teavitab koja president sellest Euroopa Kohtu presidenti, kes võib määrata koja koosseisu täiendamiseks vajaliku kohtuniku.

3. Kui kolmest kohtunikust koosneva koja liikmel esineb takistus, asendab teda teine samasse kotta kuuluv kohtunik vastavalt artikli 28 lõikes 3 osutatud nimekirja järjestusele. Kui kohtunikku, kellel esineb takistus, ei saa asendada samasse kotta kuuluv kohtunik, teavitab koja president sellest Euroopa Kohtu presidenti, kes võib määrata koja koosseisu täiendamiseks vajaliku kohtuniku.

2 jagu. Nõupidamised

Artikkel 32

Nõupidamiste kord

1. Euroopa Kohtu nõupidamised on salajased ja jäävad salajaseks.

2. Kui on toimunud kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, võivad nõupidamisel osaleda üksnes kohtuistungil osalenud kohtunikud ja kohtuasja ettevalmistamisel osalenud kaasettekandja, kui ta on määratud.

3. Iga nõupidamisel osalev kohtunik avaldab oma arvamuse ja põhjendab seda.

4. Euroopa Kohtu otsus põhineb järeldustel, millega kohtunike enamus pärast lõpparutelu nõustub.

Artikkel 33

Nõupidamisel osalevate kohtunike arv

Kui seetõttu, et mõnel kohtunikul esineb takistus, on kohtunikke paarisarv, siis ei osale nõupidamisel käesoleva kodukorra artikli 7 tähenduses kõige noorem kohtunik, välja arvatud juhul, kui ta on ettekandja-kohtunik. Sellisel juhul ei osale nõupidamisel kohtunik, kes on ametialase vanemuse järjestuses vahetult tema ees.

Artikkel 34

Suurkoja kvoorum

1. Kui suurkojale määratud kohtuasja puhul ei ole võimalik saavutada põhikirja artikli 17 kolmandas lõigus ette nähtud kvoorumit, määrab Euroopa Kohtu president kohtukoosseisu veel ühe või mitu kohtunikku vastavalt käesoleva kodukorra artikli 27 lõikes 4 osutatud nimekirja järjestusele.

2. Kui enne seda määramist on toimunud kohtuistung, kuulatakse uuesti ära poolte suulised seisukohad ja kohtujuristi ettepanek.

Artikkel 35

Viiest ja kolmest kohtunikust koosnevate kodade kvoorum

1. Kui viiest või kolmest kohtunikust koosnevale kojale määratud kohtuasja puhul ei ole võimalik saavutada põhikirja artikli 17 teises lõigus ette nähtud kvoorumit, määrab Euroopa Kohtu president kohtukoosseisu veel ühe või mitu kohtunikku vastavalt käesoleva kodukorra artikli 28 lõikes 2 või 3 osutatud nimekirja järjestusele. Kui kohtunikku, kellel esineb takistus, ei saa asendada samasse kotta kuuluv kohtunik, teavitab koja president sellest Euroopa Kohtu presidenti, kes määrab koja koosseisu täiendamiseks vajaliku kohtuniku.

2. Viiest ja kolmest kohtunikust koosnevate kodade suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikli 34 lõiget 2.

8. peatükk

KEELTEKASUTUSE KORD

Artikkel 36

Kohtumenetluse keeled

Kohtumenetluse keeled on bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keel.

Artikkel 37

Kohtumenetluse keele kindlaksmääramine

1. Hagimenetlustes valib kohtumenetluse keele hageja, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) kui kostjaks on liikmesriik, on kohtumenetluse keeleks kõnealuse riigi riigikeel. Kui selles riigis on mitu riigikeelt, võib hageja valida nendest sobiva keele;

b) poolte ühisel taotlusel võib lubada kogu menetluse vältel või osaliselt kasutada muud artiklis 36 nimetatud keelt;

c) erandina punktidest a ja b võib lubada ühe poole taotlusel, olles vastaspoole ja kohtujuristi ära kuulanud, kasutada kogu menetluse vältel või osaliselt kohtumenetluse keelena muud artiklis 36 nimetatud keelt; sellist taotlust ei või esitada Euroopa Liidu institutsioon.

2. Ilma et see piiraks eelmise lõike punktides b ja c ning käesoleva kodukorra artikli 38 lõigetes 4 ja 5 sätestatu kohaldamist,

a) kui Üldkohtu lahendi peale esitatakse apellatsioonkaebus vastavalt põhikirja artiklitele 56 ja 57, on kohtumenetluse keeleks kaebuse esemeks oleva Üldkohtu lahendi keel;

b) kui Euroopa Kohus otsustab vastavalt põhikirja artikli 62 teisele lõigule Üldkohtu lahendi uuesti läbi vaadata, on kohtumenetluse keeleks uuesti läbivaadatava Üldkohtu lahendi keel;

c) kui hüvitatavad kulud vaidlustatakse, esitatakse kaja tagaseljaotsuse peale, kohtulahend vaidlustatakse kolmanda isiku poolt ning kui esitatakse tõlgendamistaotlus, teistmisavaldus ja avaldus kohtulahendi täiendamiseks mõne küsimuse lahendamata jätmise korral, on kohtumenetluse keeleks selle kohtulahendi keel, mida need taotlused või vaidlustamised puudutavad.

3. Eelotsusemenetlustes on kohtumenetluse keeleks Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitanud kohtu keel. Põhikohtuasja poole nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib lubada pärast põhikohtuasja vastaspoole ja kohtujuristi ärakuulamist kasutada menetluse suulises osas muud artiklis 36 nimetatud keelt. Kui nimetatud luba antakse, laieneb see kõigile põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele.

4. Eespool nimetatud taotlused lahendab president; president võib anda taotluse lahendamiseks Euroopa Kohtule ning kui ta soovib taotluse rahuldada ilma kõigi poolte nõusolekuta, peab ta selle andma lahendamiseks Euroopa Kohtule.

Artikkel 38

Kohtumenetluse keele kasutamine

1. Kohtumenetluse keelt kasutatakse poolte kirjalikes ja suulistes seisukohtades ning esitatud või lisatud tõendites ja dokumentides, samuti Euroopa Kohtu protokollides ja lahendites.

2. Kõigile esitatud või lisatud tõenditele ja dokumentidele, mis on koostatud muus keeles kui kohtumenetluse keel, peab olema lisatud tõlge kohtumenetluse keelde.

3. Mahukate tõendite või dokumentide puhul võib esitada tõlkeid väljavõtetest. Euroopa Kohus võib igal ajal omal algatusel või poole taotlusel nõuda ulatuslikumat või täielikku tõlget.

4. Erandina eespool toodud sätetest on liikmesriigil õigus kasutada oma riigi riigikeelt, kui ta osaleb eelotsusemenetluses, kui ta astub menetlusse Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevas kohtuasjas või kui ta pöördub Euroopa Kohtu poole ELTL artikli 259 alusel. Käesolevat sätet kohaldatakse nii kirjalike dokumentide kui ka suuliste pöördumiste suhtes. Kohtusekretär korraldab mõlemal juhul tõlkimise kohtumenetluse keelde.

5. EMP lepingu osalisriikidele, kes ei ole liikmesriigid, ja EFTA järelevalveametile võib anda loa kasutada lisaks kohtumenetluse keelele ühte artiklis 36 nimetatud keeltest, kui nad osalevad eelotsusemenetluses või kui nad astuvad Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevas kohtuasjas menetlusse. Käesolevat sätet kohaldatakse nii kirjalike dokumentide kui ka suuliste pöördumiste suhtes. Kohtusekretär korraldab mõlemal juhul tõlkimise kohtumenetluse keelde.

6. Kolmandatele riikidele, kes osalevad eelotsusemenetluses vastavalt põhikirja artikli 23 neljandale lõigule, võib anda loa kasutada ühte artiklis 36 nimetatud keeltest, mis erineb kohtumenetluse keelest. Käesolevat sätet kohaldatakse nii kirjalike dokumentide kui ka suuliste pöördumiste suhtes. Kohtusekretär korraldab mõlemal juhul tõlkimise kohtumenetluse keelde.

7. Kui tunnistaja või ekspert teatab, et ta ei ole võimeline end piisavalt väljendama üheski artiklis 36 nimetatud keeles, võib Euroopa Kohus anda talle loa ütluste andmiseks muus keeles. Kohtusekretär korraldab tõlkimise kohtumenetluse keelde.

8. Euroopa Kohtu president ja asepresident ning kodade presidendid võivad kohtuistungi juhtimisel, kohtunikud ja kohtujuristid küsimuste esitamisel ning kohtujuristid oma ettepaneku esitamisel kasutada ühte artiklis 36 nimetatud keeltest, mis erineb kohtumenetluse keelest. Kohtusekretär korraldab tõlkimise kohtumenetluse keelde.

Artikkel 39

Kohtusekretäri vastutus keeleküsimustes

Kohtusekretär korraldab kohtuniku, kohtujuristi või poole taotlusel Euroopa Kohtu menetluse käigus suuliselt või kirjalikult esitatu tõlkimise keeltesse, mille taotleja valib artiklis 36 nimetatud keelte seast.

Artikkel 40

Euroopa Kohtu väljaannetes kasutatavad keeled

Kohtu väljaanded avaldatakse nõukogu määruse nr 1 artiklis 1 nimetatud keeltes.

Artikkel 41

Autentsed tekstid

Kohtumenetluse keeles või muus käesoleva kodukorra artikli 37 või 38 alusel lubatud keeles koostatud dokumentide tekstid on autentsed.

Artikkel 42

Euroopa Kohtu tõlketalitus

Euroopa Kohus moodustab tõlketalituse, mis komplekteeritakse piisava juriidilise väljaõppega ja mitut liidu ametlikku keelt tundvatest asjatundjatest.

II JAOTIS

ÜLDISED MENETLUSSÄTTED

1. peatükk

ESINDAJATE, NÕUSTAJATE JA ADVOKAATIDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 43

Privileegid, puutumatus ja soodustused

1. Esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel, kes esinevad Euroopa Kohtus või muus kohtus, kellele Euroopa Kohus on esitanud õigusabitaotluse, on puutumatus seoses nende suuliste või kirjalike avaldustega kohtuasja või poolte kohta.

2. Esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on järgmised täiendavad privileegid ja soodustused:

a) menetlusega seotud tõendeid ja dokumente ei või läbi otsida ega ära võtta. Vaidluse korral võib tolliametnik või politsei pitseerida nimetatud tõendid ja dokumendid, mis seejärel edastatakse viivitamata Euroopa Kohtule läbivaatamiseks kohtusekretäri ja asjaomase isiku juuresolekul;

b) esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on õigus seoses tööülesannete täitmisega takistusteta reisida.

Artikkel 44

Poolte esindajate staatus

1. Eelmises artiklis nimetatud privileegide, puutumatuse ja soodustuste saamiseks tõendavad selleks õigustatud isikud oma staatust järgmiselt:

a) esindajad esitavad ametliku dokumendi, mille on välja andnud nende volitaja, kes toimetab selle ärakirja viivitamata kätte kohtusekretärile;

b) advokaadid esitavad tõendi, mis näitab, et neil on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus, ning juhul, kui pool, keda nad esindavad, on eraõiguslik juriidiline isik, selle isiku antud volikirja;

c) nõustajad esitavad volikirja, mille on andnud pool, keda nad abistavad.

2. Vajaduse korral väljastab Euroopa Kohtu kohtusekretär neile nende staatust kinnitava tõendi. Tõend kehtib kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mida võib pikendada või lühendada vastavalt menetluse kestusele.

Artikkel 45

Puutumatuse äravõtmine

1. Käesoleva kodukorra artiklis 43 nimetatud privileege, puutumatust ja soodustusi võimaldatakse eranditult menetluse huvides.

2. Euroopa Kohus võib puutumatuse ära võtta, kui ta leiab, et see ei ole menetluse huvidega vastuolus.

Artikkel 46

Menetlusest kõrvaldamine

1. Kui Euroopa Kohus leiab, et esindaja, nõustaja või advokaadi käitumine Euroopa Kohtu suhtes on kokkusobimatu Euroopa Kohtu väärikuse või korrakohase õigusemõistmise nõuetega, või kui esindaja, nõustaja või advokaat ei kasuta oma ametist tulenevaid õigusi nõuetekohaselt, annab kohus sellest asjaomasele isikule teada. Kui Euroopa Kohus teavitab sellest pädevaid ametiasutusi, millega isik on seotud, edastatakse isikule ärakiri ametiasutustele saadetud kirjast.

2. Samadel põhjustel võib Euroopa Kohus igal ajal esindaja, nõustaja või advokaadi põhjendatud kohtumäärusega menetlusest kõrvaldada, olles asjaomase isiku ja kohtujuristi ära kuulanud. Kohtumäärus kuulub viivitamatule täitmisele.

3. Kui esindaja, nõustaja või advokaat on menetlusest kõrvaldatud, peatatakse menetlus presidendi määratud ajaks, et võimaldada asjaomasel poolel määrata uus esindaja, nõustaja või advokaat.

4. Käesoleva artikli alusel tehtud otsuseid võib tühistada.

Artikkel 47

Ülikooli õppejõud ja põhikohtuasja pooled

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ülikooli õppejõudude suhtes, kellel on põhikirja artikli 19 kohaselt õigus olla esindajaks Euroopa Kohtus.

2. Nimetatud sätteid kohaldatakse eelotsusemenetluses ka põhikohtuasja pooltele, kui neil on kohaldatavate siseriiklike menetlusnormide alusel õigus kohtumenetluses osaleda ilma advokaadita, ning isikutele, kellel on viidatud menetlusnormide alusel õigus neid esindada.

2. peatükk

KÄTTETOIMETAMINE

Artikkel 48

Kättetoimetamise viisid

1. Kohtusekretär tagab, et käesolevas kodukorras ette nähtud menetlusdokumendid toimetatakse kohtudokumentide kättetoimetamise aadressile, saates dokumendi ärakirja tähtkirjaga koos vastuvõtuteatisega posti teel või toimetades selle ärakirja allkirja vastu isiklikult kätte. Kohtusekretär teeb kättetoimetamisele kuuluvatest originaaldokumentidest ärakirju ja tõestab nende õigsust, välja arvatud juhul, kui vastavalt käesoleva kodukorra artikli 57 lõikele 2 esitavad ärakirju pooled.

2. Kui adressaat on nõus, et kohtudokumendid toimetatakse talle kätte faksi või muu tehnilise sidevahendi teel, võib sel viisil toimetada talle kätte iga menetlusdokumendi ärakirja, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuse või määruse.

3. Kui selline edastamine ei ole tehnilistel põhjustel või dokumendi olemuse või mahu tõttu võimalik ja kui adressaat ei ole teatanud kohtudokumentide kättetoimetamise aadressi, toimetatakse dokument tema elu- või asukoha aadressile lõikes 1 sätestatud viisil. Adressaadile teatatakse sellest faksi või muu tehnilise sidevahendi teel. Tähtkirjaga saatmisel loetakse dokumendid adressaadile nõuetekohaselt kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast tähtkirja postitamist Euroopa Kohtu asukoha postkontoris, välja arvatud juhul, kui vastuvõtuteatisest nähtub, et dokument saadi kätte muul kuupäeval, või kui adressaat teatab kohtusekretärile kolme nädala jooksul alates hetkest, mil teda on faksi või muu tehnilise sidevahendi teel dokumendi saatmisest teavitatud, et dokument ei ole tema kätte jõudnud.

4. Euroopa Kohus võib otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib menetlusdokumendi kätte toimetada elektrooniliselt. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3. peatükk

TÄHTAJAD

Artikkel 49

Tähtaegade arvutamine

1. Aluslepingutes, põhikirjas või käesolevas kodukorras ette nähtud menetlustähtaegu arvutatakse järgmiselt:

a) kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaega arvutatakse sündmuse toimumise või toimingu tegemise ajast, ei arvestata selle tähtaja sisse päeva, mil see sündmus toimub või toiming tehakse;

b) nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg lõpeb tähtaja viimase nädala, kuu või aasta päeval, mis kannab sama nimetust või kuupäeva kui päev, mil toimus sündmus või tehti toiming, millest alates tähtaega arvutatakse. Kui kuudes või aastates väljendatud tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus päeva, mil tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg selle kuu viimasel päeval;

c) kui tähtaeg on väljendatud kuudes ja päevades, arvutatakse seda kõigepealt täiskuudes ja seejärel päevades;

d) laupäevad, pühapäevad ja käesoleva kodukorra artikli 24 lõikes 6 viidatud ametlikud puhkepäevad loetakse tähtaegade sisse;

e) tähtaegade kulgemine ei peatu kohtutöö vaheajal.

2. Kui tähtaja lõpp langeb laupäevale, pühapäevale või ametlikule puhkepäevale, pikeneb see tähtaeg kuni esimese järgneva tööpäeva lõpuni.

Artikkel 50

Hagi institutsiooni õigusakti peale

Kui institutsiooni õigusakti peale hagi esitamiseks ette nähtud tähtaeg hakkab kulgema õigusakti avaldamisest, arvutatakse seda tähtaega artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt ajast, mil on möödunud neliteist päeva õigusakti avaldamise päevast Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 51

Tähtaeg seoses suurte vahemaadega

Menetlustähtaegu pikendatakse seoses suurte vahemaadega kümne päeva võrra.

Artikkel 52

Tähtaegade määramine ja pikendamine

1. Käesoleva kodukorra kohaselt Euroopa Kohtu määratud tähtaegu võib pikendada.

2. President ja kodade presidendid võivad käesoleva kodukorra kohaselt nende ülesandeks olevate tähtaegade määramise või nende pikendamise õiguse delegeerida kohtusekretärile.

4. peatükk

KOHTUASJADE MENETLEMISE ERINEVAD VIISID

Artikkel 53

Kohtuasjade menetlemise viisid

1. Menetlus Euroopa Kohtus koosneb kirjalikust ja suulisest osast, kui põhikirja või käesoleva kodukorra erisätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2. Kui Euroopa Kohus ei ole ilmselgelt pädev kohtuasja läbi vaatama või kui taotlus või hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu, võib Euroopa Kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, igal ajal ja ilma menetlust jätkamata lõpetada kohtuasja põhistatud määrusega.

3. President võib eriliste asjaolude esinemisel otsustada kohtuasja menetleda eelisjärjekorras.

4. Kohtuasja võib lahendada kiirendatud menetluses vastavalt käesolevas kodukorras sätestatud tingimustele.

5. Eelotsusetaotluse võib lahendada kiirmenetluses vastavalt käesolevas kodukorras sätestatud tingimustele.

Artikkel 54

Kohtuasjade liitmine

1. Üksteisega seotud sama liiki kohtuasjad võib igal ajal liita menetluse kirjaliku või suulise osa või kohtuotsuse huvides.

2. Kohtuasjade liitmise otsustab president, olles ära kuulanud ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi, kui kohtuasjad on neile juba määratud, ning ka pooled, välja arvatud eelotsusetaotluste puhul. President võib anda selle küsimuse otsustamiseks Euroopa Kohtule.

3. Liidetud kohtuasjad võib uuesti lahutada lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 55

Menetluse peatamine

1. Menetluse võib peatada:

a) põhikirja artikli 54 kolmandas lõigus nimetatud juhtudel Euroopa Kohtu määrusega pärast kohtujuristi ärakuulamist;

b) kõigil muudel juhtudel presidendi otsusega pärast ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ning, välja arvatud eelotsusetaotluste puhul, poolte ärakuulamist.

2. Menetlust võib jätkata määruse või otsusega, järgides sama protseduuri.

3. Eelmistes lõigetes nimetatud määrused või otsused toimetatakse pooltele või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele kätte.

4. Menetluse peatamine jõustub peatamismääruses või -otsuses märgitud kuupäeval või kui märge kuupäeva kohta puudub, siis määruse või otsuse tegemise kuupäeval.

5. Ajal, mil menetlus on peatatud, ei lõpe ükski poolte ega põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikute suhtes kohaldatav menetlustähtaeg.

6. Kui peatamismääruses või -otsuses ei ole peatamise tähtaega määratud, siis lõpeb see menetluse jätkamise määruses või otsuses märgitud kuupäeval või kui märge kuupäeva kohta puudub, siis menetluse jätkamise määruse või otsuse tegemise kuupäeval.

7. Katkenud menetlustähtajad asendatakse menetluse jätkamise kuupäevast arvates uute tähtaegadega, mille kulgemine algab menetluse jätkamise kuupäeval.

Artikkel 56

Kohtuasja otsustamise edasilükkamine

Pärast ettekandja-kohtuniku, kohtujuristi ja poolte ärakuulamist võib president eriliste asjaolude esinemisel omal algatusel või poole taotlusel lükata kohtuasja otsustamise hilisemale kuupäevale.

5. peatükk

MENETLUSE KIRJALIK OSA

Artikkel 57

Menetlusdokumentide esitamine

1. Iga menetlusdokumendi originaalile peab olema omakäeliselt alla kirjutanud poole esindaja või advokaat või kui on tegemist eelotsusemenetluses esitatud seisukohtadega, siis põhikohtuasja pool, kui kohtuasjas kohaldatavad siseriiklikud menetlusnormid seda lubavad, või tema esindaja.

2. Menetlusdokument ja kõik selles märgitud lisad esitatakse koos viie ärakirjaga Euroopa Kohtule ning kui tegemist on muu menetlusega kui eelotsusemenetlus, siis lisaks üks ärakiri igale poolele. Ärakirja õigsust tõestab selle esitanud pool.

3. Institutsioonid esitavad Euroopa Kohtu kehtestatud tähtaja jooksul menetlusdokumentide tõlked nõukogu määruse nr 1 artiklis 1 nimetatud keeltesse. Kohaldatakse eelmist lõiget.

4. Igale menetlusdokumendile lisatakse kaust, mis sisaldab menetlusdokumendis viidatud tõendeid ja dokumente ning nimekirja nendest tõenditest ja dokumentidest.

5. Kui menetlusdokumendile on tõendi või dokumendi mahu tõttu lisatud üksnes selle väljavõte, esitatakse tõend või dokument tervikuna või selle täielik ärakiri kohtukantseleile.

6. Igale menetlusdokumendile märgitakse kuupäev. Menetlustähtaegade arvutamisel lähtutakse üksnes dokumendi originaali kohtukantseleisse esitamise kuupäevast ja kellaajast.

7. Ilma et see piiraks lõigete 1–6 kohaldamist, loetakse menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel menetlusdokumendi esitamise ajaks kuupäeva ja kellaaega, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri koos lõikes 4 märgitud tõendite ja dokumentide nimekirjaga jõuab faksi või muu Euroopa Kohtu käsutuses oleva tehnilise sidevahendi teel kohtukantseleisse, tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast esitatakse kohtukantseleisse menetlusdokumendi allkirjastatud originaal koos lõikes 2 nimetatud lisade ja ärakirjadega.

8. Ilma et see piiraks lõigete 3–6 kohaldamist, võib Euroopa Kohus otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib elektrooniliselt kohtukantseleile edastatud menetlusdokumenti pidada dokumendi originaaliks. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 58

Menetlusdokumentide pikkus

Ilma et see piiraks käesoleva kodukorra erisätete kohaldamist, võib Eurooa Kohus otsusega kindlaks määrata talle esitatavate seisukohtade maksimaalse pikkuse. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

6. peatükk

ESIALGNE ETTEKANNE JA KOHTUKOOSSEISU MÄÄRAMINE

Artikkel 59

Esialgne ettekanne

1. Kui menetluse kirjalik osa on lõppenud, määrab president kindlaks kuupäeva, mil ettekandja-kohtunik esitab Euroopa Kohtu üldkoosolekule esialgse ettekande.

2. Esialgne ettekanne sisaldab ettepanekuid selle kohta, kas on vaja võtta menetlust korraldavaid erimeetmeid, läbi viia menetlustoiminguid või paluda selgitusi eelotsusetaotluse esitanud kohtult ning millisele kohtukoosseisule tuleks kohtuasi määrata. Esialgne ettekanne võib sisaldada ka ettekandja-kohtuniku ettepanekut lahendada asi kohtuistungita või kohtujuristi ettepanekuta vastavalt põhikirja artikli 20 viiendale lõigule.

3. Euroopa Kohus otsustab ettekandja-kohtuniku ettepanekute üle pärast kohtujuristi ärakuulamist.

Artikkel 60

Asja määramine kohtukoosseisule

1. Euroopa Kohus määrab kolmest või viiest kohtunikust koosnevale kojale iga talle esitatud kohtuasja, kui selle keerukus või tähtsus või erilised asjaolud ei nõua selle määramist suurkojale või kui menetluses osalev liikmesriik või liidu institutsioon ei taotle põhikirja artikli 16 kolmanda lõigu kohaselt selle määramist suurkojale.

2. Euroopa Kohus menetleb kohtuasja täiskoguna, kui see on talle esitatud põhikirja artikli 16 neljandas lõigus nimetatud sätete kohaselt. Euroopa Kohus võib saata kohtuasja täiskogule, kui ta põhikirja artikli 16 viienda lõigu kohaselt leiab, et kohtuasi on erakordselt tähtis.

3. Kohtukoosseis, kellele kohtuasi on määratud, võib igas menetluse staadiumis paluda Euroopa Kohtul määrata asi läbivaatamiseks suuremale kohtukoosseisule.

4. Kui menetluse suuline osa avatakse ilma menetlustoiminguteta, määrab kohtukoosseisu president kindlaks selle avamise kuupäeva.

7. peatükk

MENETLUST KORRALDAVAD MEETMED JA MENETLUSTOIMINGUD

1. jagu. Menetlust korraldavad meetmed

Artikkel 61

Menetlust korraldavad meetmed, mille võtmise otsustab Euroopa Kohus

1. Lisaks meetmetele, mida võib võtta põhikirja artikli 24 alusel, võib Euroopa Kohus paluda pooltel või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutel vastata teatud küsimustele kirjalikult tähtaja jooksul, mille määrab Euroopa Kohus, või kohtuistungil. Kirjalikud vastused edastatakse teistele pooltele või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele.

2. Kui toimub kohtuistung, palub Euroopa Kohus võimaluse korral kohtuistungil osalejatelt, et nad keskenduksid oma suulistes seisukohtades ühele või mitmele kindlaksmääratud küsimusele.

Artikkel 62

Menetlust korraldavad meetmed, mille võtmise otsustab ettekandja-kohtunik või kohtujurist

1. Ettekandja-kohtunik ja kohtujurist võivad paluda, et pooled või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud esitaksid kindlaksmääratud tähtaja jooksul kogu faktiliste asjaoludega seotud teabe ja kõik dokumendid või muud üksikasjad, mida nad peavad asjakohaseks. Saadud vastused ja dokumendid edastatakse teistele pooltele või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele.

2. Ettekandja-kohtunik ja kohtujurist võivad samuti esitada pooltele või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele küsimusi kohtuistungil vastamiseks.

2. jagu. Menetlustoimingud

Artikkel 63

Menetlustoimingute teostamise otsustamine

1. Euroopa Kohus otsustab üldkoosolekul, kas on vaja teostada menetlustoiminguid.

2. Kui kohtuasi on juba määratud kohtukoosseisule, otsustab menetlustoimingute teostamise kohtukoosseis.

Artikkel 64

Menetlustoimingute kindlaksmääramine

1. Euroopa Kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, määrab määrusega kindlaks vajalikud menetlustoimingud, nimetades tõendamist vajavad asjaolud.

2. Ilma et see piiraks põhikirja artiklite 24 ja 25 kohaldamist, võidakse teostada järgmisi menetlustoiminguid:

a) poolte isiklik kohalekutsumine;

b) nõue teabe ja dokumentide esitamiseks;

c) tunnistajate ärakuulamine;

d) ekspertiis;

e) sündmuskoha vaatlus.

3. Vastutõendi esitamine ja varem esitatud tõendite täiendamine on lubatud.

Artikkel 65

Menetlustoimingute teostamisel osalemine

1. Kui kohtukoosseis ei teosta ise menetlustoimingut, teeb ta selle ülesandeks ettekandja-kohtunikule.

2. Menetlustoimingute teostamisel osaleb ka kohtujurist.

3. Pooled võivad osaleda menetlustoimingute teostamisel.

Artikkel 66

Tunnistajate ütlused

1. Euroopa Kohus võib omal algatusel või poole taotlusel, olles kohtujuristi ära kuulanud, nõuda mõne asjaolu tõendamist tunnistaja ütlustega.

2. Poole taotluses tunnistaja ärakuulamiseks näidatakse täpselt, milliste asjaoludega seoses ja millistel põhjustel on vaja tunnistaja ära kuulata.

3. Euroopa Kohtu lahendab eelmises lõigus nimetatud taotluse põhjendatud määrusega. Kui ta selle rahuldab, nimetatakse määruses tõendamist vajavad asjaolud ja iga asjaoluga seoses ära kuulatavad tunnistajad.

4. Euroopa Kohus kutsub tunnistajad kohtusse, vajaduse korral pärast käesoleva kodukorra artikli 73 lõikes 1 nimetatud rahasumma deponeerimist.

Artikkel 67

Tunnistajate ärakuulamine

1. Pärast tunnistaja isikuandmete kontrollimist teatab president tunnistajale, et tal tuleb kinnitada oma ütluste õigsust käesolevas kodukorras sätestatud viisil.

2. Euroopa Kohus kuulab tunnistaja ära, olles kutsunud pooled ütluste andmisel osalema. President võib pärast tunnistaja ütluste andmist poole taotlusel või omal algatusel esitada tunnistajale küsimusi.

3. Samasugune õigus on teistel kohtunikel ja kohtujuristil.

4. Presidendi loal võivad poolte esindajad tunnistajale küsimusi esitada.

Artikkel 68

Tunnistaja vanne

1. Pärast ütluste andmist annab tunnistaja järgmise vande:

„Vannun, et olen rääkinud tõtt, kogu tõe ja ainult tõtt.”

2. Euroopa Kohus võib pärast poolte ärakuulamist vabastada tunnistaja vande andmisest.

Artikkel 69

Rahatrahv

1. Kohtusse nõuetekohaselt kutsutud tunnistajad on kohustatud kohtukutse peale kohale ilmuma ja kohtuistungil osalema.

2. Kui kohtusse nõuetekohaselt kutsutud tunnistaja jätab mõjuva põhjuseta Euroopa Kohtu ette ilmumata, võib kohus määrata talle rahatrahvi, mille ülemmäär on 5 000 eurot, ja kutsuda tunnistaja uuesti kohtusse tema enda kulul.

3. Sama karistust võib kohaldada tunnistajale, kes ilma mõjuva põhjuseta keeldub ütlusi või vannet andmast.

Artikkel 70

Ekspertiis

1. Euroopa Kohus võib määrata ekspertiisi. Eksperdi nimetamise määruses määratakse kindlaks tema ülesanne ja eksperdiarvamuse esitamise tähtaeg.

2. Pärast eksperdiarvamuse esitamist ja selle kättetoimetamist pooltele võib Euroopa Kohus teha määruse eksperdi ärakuulamiseks, olles kutsunud pooled ärakuulamisel osalema. President võib poole taotlusel või omal algatusel esitada eksperdile küsimusi.

3. See õigus on ka kõigil kohtunikel ja kohtujuristil.

4. Presidendi loal võivad poolte esindajad eksperdile küsimusi esitada.

Artikkel 71

Eksperdi vanne

1. Pärast eksperdiarvamuse esitamist annab ekspert järgmise vande:

„Vannun, et olen täitnud oma ülesande kohusetundlikult ja erapooletult.”

2. Euroopa Kohus võib pärast poolte ärakuulamist vabastada eksperdi vande andmisest.

Artikkel 72

Tunnistaja või eksperdi taandamine

1. Kui üks pooltest nõuab tunnistaja või eksperdi taandamist tema ebapädevuse või ebaväärikuse tõttu või muul põhjusel või kui tunnistaja või ekspert keeldub andmast ütlusi või vannet, lahendab küsimuse Euroopa Kohus.

2. Tunnistaja või eksperdi taandamist saab taotleda kahe nädala jooksul alates tunnistaja kohtusse kutsumise või eksperdi nimetamise määruse kättetoimetamisest, nimetades taotluses ära taandamise alused ja esitatavad tõendid.

Artikkel 73

Tunnistaja ja eksperdi kulud

1. Kui Euroopa Kohus määrab tunnistaja ärakuulamise või ekspertiisi, võib ta pooltelt või ühelt neist nõuda tunnistaja või eksperdi kulude katmiseks vajaliku rahasumma deponeerimist.

2. Tunnistajal ja eksperdil on õigus sõidu- ja elamiskulude hüvitusele. Nende kulude katmiseks võib teha ettemakse Euroopa Kohtu kassast.

3. Tunnistajal on õigus hüvitisele saamata jäänud töötasu eest ja eksperdil on õigus tasule ülesannete täitmise eest. Need summad makstakse tunnistajale ja eksperdile välja Euroopa Kohtu kassast pärast kohustuste ja ülesannete täitmist.

Artikkel 74

Menetlustoimingute teostamise istungi protokoll

1. Kohtusekretär koostab iga menetlustoimingute teostamise istungi kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla president ja kohtusekretär. Protokoll on autentne dokument.

2. Kui tegemist on istungiga, kus kuulatakse ära tunnistaja või ekspert, kirjutavad protokollile alla president või tunnistaja ärakuulamise eest vastutav ettekandja-kohtunik ning kohtusekretär. Enne protokollile allakirjutamist tuleb tunnistajale või eksperdile anda võimalus kontrollida protokolli sisu ja sellele alla kirjutada.

3. Protokoll toimetatakse kätte pooltele.

Artikkel 75

Menetluse suulise osa avamine pärast menetlustoimingute lõpetamist

1. Kui Euroopa Kohus ei määra pooltele tähtaega kirjalike seisukohtade esitamiseks, määrab president pärast menetlustoimingute lõpetamist menetluse suulise osa avamise kuupäeva.

2. Kui kirjalike seisukohtade esitamiseks on määratud tähtaeg, määrab president menetluse suulise osa avamise kuupäeva pärast nimetatud tähtaja möödumist.

8. peatükk

MENETLUSE SUULINE OSA

Artikkel 76

Kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks

1. Põhjendatud taotlus kohtuistungi korraldamiseks esitatakse kolme nädala jooksul alates pooltele või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele menetluse kirjaliku osa lõpetamise teatise kättetoimetamisest. President võib seda tähtaega pikendada.

2. Ettekandja-kohtuniku ettepanekul võib Euroopa Kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, otsustada kohtuistungit mitte korraldada, kui ta pärast menetluse kirjalikus osas esitatud seisukohtadega tutvumist leiab, et tal on asja lahendamiseks piisavalt teavet.

3. Eelmises lõikes sätestatud võimalus puudub, kui põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isik, kes ei osalenud menetluse kirjalikus osas, esitab põhjendatud taotluse kohtuistungi korraldamiseks.

Artikkel 77

Ühine kohtuistung

Kui mitme sama liiki kohtuasja sarnasus võimaldab, võib Euroopa Kohus korraldada nendes kohtuasjades ühise kohtuistungi suuliste seisukohtade ärakuulamiseks.

Artikkel 78

Kohtuistungi juhtimine

Kohtuistungi avab ja seda juhib president, kes tagab kohtuistungil korra.

Artikkel 79

Kinnine kohtuistung

1. Tõsistel põhjustel, mis seonduvad eelkõige liikmesriikide julgeolekuga või alaealiste kaitsega, võib Euroopa Kohus kuulutada kohtuistungi kinniseks.

2. Kinniseks kuulutatud kohtuistungi sisu ei avalikustata.

Artikkel 80

Küsimused

Kohtukoosseisu liikmed ja kohtujurist võivad kohtuistungi käigus esitada küsimusi poolte esindajatele, nõustajatele või advokaatidele ning käesoleva kodukorra artikli 47 lõikes 2 ette nähtud tingimustel põhikohtuasja pooltele või nende esindajatele.

Artikkel 81

Kohtuistungi lõpetamine

Pärast poolte või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikute suuliste seisukohtade ärakuulamist kuulutab president kohtuistungi lõppenuks.

Artikkel 82

Kohtujuristi ettepaneku esitamine

1. Kui toimub kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, esitatakse kohtujuristi ettepanek pärast kohtuistungi lõpetamist.

2. Pärast kohtujuristi ettepaneku esitamist kuulutab president menetluse suulise osa lõppenuks.

Artikkel 83

Suulise osa avamine või uuendamine

Euroopa Kohus võib igal ajal, olles kohtujuristi ära kuulanud, avada või uuendada määrusega menetluse suulise osa, eelkõige kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet või kui pool on pärast suulise osa lõpetamist esitanud uue asjaolu, millel on otsustav tähtsus Euroopa Kohtu lahendile, või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.

Artikkel 84

Kohtuistungi protokoll

1. Kohtusekretär koostab iga kohtuistungi kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla president ja kohtusekretär. Protokoll on autentne dokument.

2. Pooled ja põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud võivad tutvuda protokollidega kohtukantseleis ning saada nendest ärakirju.

Artikkel 85

Kohtuistungi salvestamine

President võib nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada poolel või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikul, kes osales menetluse suulises või kirjalikus osas, kuulata Euroopa Kohtu ruumides kohtuistungi helisalvestist keeles, mida esineja kohtuistungil kasutas.

9. peatükk

KOHTUOTSUSED JA -MÄÄRUSED

Artikkel 86

Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev

Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev tehakse teatavaks pooltele või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele.

Artikkel 87

Kohtuotsuse sisu

Kohtuotsuses sisaldub:

a) märge, et otsuse on teinud Euroopa Kohus,

b) märge kohtukoosseisu kohta,

c) otsuse kuulutamise kuupäev,

d) presidendi ja nõupidamistel osalenud kohtunike nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku,

e) kohtujuristi nimi,

f) kohtusekretäri nimi,

g) poolte või menetluses osalenud põhikirja artiklis 23 viidatud huvitatud isikute nimed,

h) poolte esindajate nimed,

i) hagide ja apellatsioonkaebuste korral poolte nõuded,

j) kohtuistungi toimumise korral selle kuupäev,

k) märge kohtujuristi ärakuulamise kohta ja vajaduse korral tema ettepaneku kuupäev,

l) lühiülevaade faktilistest asjaoludest,

m) põhjendused,

n) resolutsioon, mis sisaldab vajaduse korral otsust kohtukulude jaotamise kohta.

Artikkel 88

Kohtuotsuse kuulutamine ja kättetoimetamine

1. Kohtuotsus kuulutatakse avalikul kohtuistungil.

2. Kohtuotsuse originaal, millele on alla kirjutanud president, nõupidamistel osalenud kohtunikud ja kohtusekretär, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse; kohtuotsuse tõestatud ärakiri edastatakse pooltele ning vajaduse korral eelotsusetaotluse esitanud kohtule, põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele ja Üldkohtule.

Artikkel 89

Kohtumääruse sisu

1. Kohtumääruses sisaldub:

a) märge, et määruse on teinud Euroopa Kohus,

b) märge kohtukoosseisu kohta,

c) määruse tegemise kuupäev,

d) märge õigusliku aluse kohta, millele määrus tugineb,

e) presidendi ja vajaduse korral nõupidamistel osalenud kohtunike nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku,

f) kohtujuristi nimi,

g) kohtusekretäri nimi,

h) poolte või põhikohtuasja poolte nimed,

i) poolte esindajate nimed,

j) märge kohtujuristi ärakuulamise kohta,

k) resolutsioon, mis sisaldab vajaduse korral otsust kohtukulude jaotamise kohta.

2. Juhul kui käesoleva kodukorra kohaselt peab määrus olema põhistatud, märgitakse määruses ka:

a) hagide ja apellatsioonkaebuste korral poolte nõuded,

b) lühiülevaade faktilistest asjaoludest,

c) põhjendused.

Artikkel 90

Kohtumääruse allakirjutamine ja kättetoimetamine

Kohtumääruse originaal, millele on alla kirjutanud president ja kohtusekretär, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse; kohtumääruse tõestatud ärakiri edastatakse pooltele ning vajaduse korral eelotsusetaotluse esitanud kohtule, põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele ja Üldkohtule.

Artikkel 91

Kohtuotsuste ja -määruste jõustumine

1. Kohtuotsus jõustub alates selle kuulutamise päevast.

2. Kohtumäärus jõustub alates selle kättetoimetamise päevast.

Artikkel 92

Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teadaanne, milles on märgitud Euroopa Kohtu otsuse ja määruse kuupäev ning resolutsioon.

III JAOTIS

EELOTSUSETAOTLUSED

1. peatükk

ÜLDSÄTTED

Artikkel 93

Kohaldamisala

Menetlusele kohaldatakse käesoleva jaotise sätteid:

a) põhikirja artiklis 23 sätestatud juhtudel,

b) eelotsusetaotluste suhtes, mis võivad olla ette nähtud lepingutes, mille osaliseks on liit või liikmesriigid.

Artikkel 94

Eelotsusetaotluse sisu

Lisaks Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimustele märgitakse eelotsusetaotluses:

a) lühiülevaade vaidluse esemest ja asjassepuutuvatest asjaoludest, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus on need välja selgitanud, või vähemalt ülevaade faktilistest andmetest, millel eelotsuse küsimused põhinevad;

b) ülevaade kohaldamisele kuuluvatest siseriiklikest õigusnormidest ja vajaduse korral asjakohasest siseriiklikust kohtupraktikast;

c) selgitus, millistel põhjustel siseriiklik kohus tõstatas liidu õigusnormide tõlgendamise või kehtivuse küsimuse ning millist seost ta nende õigusnormide ja põhikohtuasjas kohaldatavate siseriiklike õigusnormide vahel näeb.

Artikkel 95

Anonüümsus

1. Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus on andnud anonüümsuskaitse, järgitakse seda anonüümsust ka Euroopa Kohtu menetluses.

2. Kui Euroopa Kohus seda vajalikuks peab, võib ta eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotlusel, põhikohtuasja poole nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel või omal algatusel muuta anonüümseks ka ühe või mitme isiku või üksuse nime, keda kohtuasi puudutab.

Artikkel 96

Eelotsusemenetluses osalemine

1. Vastavalt põhikirja artiklile 23 võivad Euroopa Kohtule seisukohti esitada:

a) põhikohtuasja pooled,

b) liikmesriigid,

c) Euroopa Komisjon,

d) institutsioon, kes on vastu võtnud õigusakti, mille kehtivus või tõlgendus on vaidlustatud,

e) EMP lepingu osalisriigid, kes ei ole liikmesriigid, ning EFTA järelevalveamet, kui Euroopa Kohtule on esitatud eelotsuse küsimus, mis puudutab mõnda kõnealuse lepingu reguleerimisaladest,

f) kolmandad riigid, kes on teatavat küsimust käsitleva nõukogu kokkuleppe osaliseks, kui kokkulepe seda ette näeb ja kui liikmesriigi kohus taotleb Euroopa Kohtu eelotsust kõnealuse kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluvas küsimuses.

2. Menetluse kirjalikus osas mitteosalemine ei takista osalemist menetluse suulises osas.

Artikkel 97

Põhikohtuasja pooled

1. Põhikohtuasja pooled on need, kelle on sellisena määratlenud eelotsusetaotluse esitanud kohus vastavalt siseriiklikele menetlusnormidele.

2. Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus teatab Euroopa Kohtule ajal, mil asi on juba Euroopa Kohtu menetluses, et ta on lubanud põhikohtuasja menetluses osaleda uuel poolel, peab see pool nõustuma menetlusega selles staadiumis, milles see on nimetatud teatamise hetkel. Talle edastatakse kõik menetlusdokumendid, mis on põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele juba kätte toimetatud.

3. Põhikohtuasja poolte esindamise ja kohtusse ilmumise osas võtab Euroopa Kohus arvesse menetlusnorme, mis kehtivad eelotsusetaotluse esitanud kohtus. Kui tekib kahtlus, kas isik võib põhikohtuasja poolt siseriikliku õiguse kohaselt esindada, võib Euroopa Kohus küsida eelotsusetaotluse esitanud kohtult teavet kohaldatavate menetlusnormide kohta.

Artikkel 98

Eelotsusetaotluse tõlkimine ja kättetoimetamine

1. Käesolevas jaotises osutatud eelotsusetaotlused toimetatakse liikmesriikidele kätte originaalkeeles koos vastava riigi riigikeelde tehtud tõlkega. Kui see on eelotsusetaotluse pikkust arvestades kohane, asendatakse see tõlge eelotsusetaotluse kokkuvõtte tõlkega vastava riigi riigikeelde, mis on selle riigi seisukoha kujundamise aluseks. Selles kokkuvõttes esitatakse eelotsuse küsimuse või küsimuste terviktekst. Tingimusel et need elemendid on esitatud eelotsusetaotluses, hõlmab see kokkuvõte põhikohtuasja vaidluse eset, põhikohtuasja poolte peamisi argumente, eelotsusetaotluse põhjenduste lühikest esitust ja viidatud kohtupraktikat ning siseriiklikke ja liidu õigusnorme, millele tuginetakse.

2. Põhikirja artikli 23 kolmandas lõigus nimetatud juhtudel toimetatakse eelotsusetaotlused kätte EMP lepingu osalisriikidele, kes ei ole liikmesriigid, samuti EFTA järelevalveametile originaalkeeles koos eelotsusetaotluse või vajaduse korral selle kokkuvõtte tõlkega ühte artiklis 36 nimetatud keeltest adressaadi valikul.

3. Kui kolmandal riigil on põhikirja artikli 23 neljanda lõigu kohaselt õigus osaleda eelotsusemenetluses, toimetatakse talle eelotsusetaotlus kätte originaalkeeles koos eelotsusetaotluse või vajaduse korral selle kokkuvõtte tõlkega ühte artiklis 36 nimetatud keeltest kolmanda riigi valikul.

Artikkel 99

Vastamine põhistatud määrusega

Kui Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimus on identne küsimusega, millele Euroopa Kohus on juba vastuse andnud, või kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui esitatud küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust, võib Euroopa Kohus igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.

Artikkel 100

Euroopa Kohtusse pöördumine

1. Eelotsusetaotlus jääb Euroopa Kohtu menetlusse niikaua, kuni Euroopa Kohtusse pöördunud kohus ei ole eelotsusetaotlust tagasi võtnud. Eelotsusetaotluse tagasivõtmist saab arvesse võtta kuni kohtuotsuse kuulutamise kuupäeva teatavakstegemiseni põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele.

2. Euroopa Kohus võib siiski igal ajal sedastada, et tema pädevuse tingimused ei ole enam täidetud.

Artikkel 101

Selgituste küsimine

1. Ilma et see piiraks käesolevas kodukorras sätestatud menetlust korraldavate meetmete võtmist või menetlustoimingute läbiviimist, võib Euroopa Kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, küsida eelotsusetaotluse esitanud kohtult selgitusi Euroopa Kohtu määratud tähtajaks.

2. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu vastus toimetatakse kätte põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele.

Artikkel 102

Eelotsusemenetluse kulud

Eelotsusemenetluse kulude üle otsustab eelotsusetaotluse esitanud kohus.

Artikkel 103

Kohtuotsuste ja -määruste parandamine

1. Kirja- ja arvutusvigu ning ilmseid ebatäpsusi kohtuotsustes ja -määrustes võib Euroopa Kohus parandada omal algatusel või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isiku taotlusel, kui see esitatakse kahe nädala jooksul alates kohtuotsuse kuulutamisest või kohtumääruse kättetoimetamisest.

2. Euroopa Kohus teeb otsuse pärast kohtujuristi ärakuulamist.

3. Kohtulahendi parandamise määruse originaal lisatakse parandatud kohtulahendi originaalile. Parandatud kohtulahendi originaali servale tehakse määruse kohta märge.

Artikkel 104

Eelotsuste tõlgendamine

1. Kohtuotsuste ja -määruste tõlgendamist käsitlev käesoleva kodukorra artikkel 158 ei kohaldu lahenditele, millega vastatakse eelotsusetaotlusele.

2. Siseriiklikel kohtutel tuleb hinnata, kas nad saavad eelotsusest piisavalt teavet või peavad vajalikuks uuesti Euroopa Kohtusse pöörduda.

2. peatükk

EELOTSUSE KIIRENDATUD MENETLUS

Artikkel 105

Kiirendatud menetlus

1. Kui kohtuasja laad nõuab asja lahendamist lühikese aja jooksul, võib Euroopa Kohtu president eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotlusel või erandkorras omal algatusel otsustada, olles ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ära kuulanud, lahendada eelotsusetaotluse kiirendatud menetluses, kaldudes kõrvale käesoleva kodukorra sätetest.

2. Sellisel juhul määrab president viivitamata kindlaks kohtuistungi kuupäeva, millest teatatakse põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele samaaegselt eelotsusetaotluse kättetoimetamisega.

3. Eelmises lõikes nimetatud huvitatud isikud võivad esitada kirjalikke seisukohti presidendi määratud tähtaja jooksul, mis ei ole lühem kui 15 päeva. President võib nõuda, et huvitatud isikud piirduksid kirjalikes seisukohtades eelotsusetaotluses tõstatatud oluliste õigusküsimustega.

4. Kirjalikud seisukohad edastatakse enne kohtuistungit kõigile põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele.

5. Euroopa Kohus teeb otsuse pärast kohtujuristi ärakuulamist.

Artikkel 106

Menetlusdokumentide edastamine

1. Eelmises artiklis ette nähtud menetlusdokumendid loetakse esitatuks, kui nende allkirjastatud originaali ärakiri ning selles viidatud tõendid ja dokumendid koos artikli 57 lõikes 4 märgitud nimekirjaga edastatakse kohtukantseleile faksi või muu Euroopa Kohtu käsutuses oleva tehnilise sidevahendi teel. Menetlusdokumendi originaal ja eespool nimetatud lisad edastatakse viivitamata Euroopa Kohtu kantseleile.

2. Eelmises artiklis ette nähtud kättetoimetamine ja teavitamine võib toimuda dokumendi ärakirja saatmisega faksi või muu Euroopa Kohtu ja adressaadi käsutuses oleva tehnilise sidevahendiga.

3. peatükk

EELOTSUSE KIIRMENETLUS

Artikkel 107

Eelotsuse kiirmenetluse kohaldamisala

1. Eelotsusetaotluse, milles esitatakse üks või mitu küsimust Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotisega reguleeritud valdkondades, võib eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotlusel või erandkorras Euroopa Kohtu algatusel lahendada kiirmenetluses, kaldudes kõrvale käesoleva kodukorra sätetest.

2. Eelotsusetaotluse esitanud kohus toob esile faktilised ja õiguslikud asjaolud, millest nähtub asja kiireloomulisus ja mis õigustavad selle erandliku menetluse kohaldamist, ning pakub võimaluse korral vastuse, mille ta ise eelotsuse küsimustele annaks.

3. Juhul kui eelotsusetaotluse esitanud kohus kiirmenetluse kohaldamist ei taotle, võib Euroopa Kohtu president, kui tema esialgsel hinnangul tuleks asjas seda menetlust kohaldada, paluda artiklis 108 osutatud kojal kaaluda vajadust eelotsusetaotluse lahendamiseks kiirmenetluses.

Artikkel 108

Kiirmenetluse kohaldamise otsustamine

1. Otsus lahendada eelotsusetaotlus kiirmenetluses tehakse määratud koja poolt ettekandja-kohtuniku ettepaneku alusel pärast kohtujuristi ärakuulamist. Koja koosseis määratakse kindlaks vastavalt artikli 28 lõikele 2 päeval, mil kohtuasi määratakse ettekandja-kohtunikule, kui kiirmenetluse kohaldamist taotleb eelotsusetaotluse esitanud kohus, või kui kiirmenetluse kohaldamist kaalutakse Euroopa Kohtu presidendi palvel, siis päeval, mil see palve esitatakse.

2. Kui kohtuasjal on seos menetluses oleva kohtuasjaga, mis on määratud ettekandja-kohtunikule, kes ei kuulu määratud kotta, võib see koda teha Euroopa Kohtu presidendile ettepaneku määrata kohtuasi sellele ettekandja-kohtunikule. Kui kohtuasi määratakse läbivaatamiseks sellele ettekandja-kohtunikule, täidab viiest kohtunikust koosnev koda, kuhu ta kuulub, selles kohtuasjas määratud koja ülesandeid. Kohaldatakse artikli 29 lõiget 1.

Artikkel 109

Kiirmenetluse kirjalik osa

1. Kui kiirmenetluse kohaldamist taotleb eelotsusetaotluse esitanud kohus või kui president on palunud määratud kojal kaaluda vajadust lahendada eelotsus selles menetluses, toimetab kohtusekretär eelotsusetaotluse viivitamata kätte põhikohtuasja pooltele, liikmesriigile, kus eelotsusetaotluse esitanud kohus tegutseb, Euroopa Komisjonile ja institutsioonile, kes on vastu võtnud õigusakti, mille kehtivus või tõlgendamine on vaidlustatud.

2. Otsus kiirmenetluse kohaldamise või kohaldamata jätmise kohta toimetatakse viivitamata kätte eelmises lõikes nimetatud eelotsusetaotluse esitanud kohtule, liikmesriigile ja institutsioonidele. Eelotsusetaotluse kiirmenetluses lahendamise otsuses määratakse kindlaks tähtaeg, mille jooksul võivad viimatinimetatud esitada oma kirjalikud seisukohad. Otsuses võib täpsustada, milliseid õigusküsimusi kirjalikud seisukohad peaksid käsitlema, ja määrata nende dokumentide maksimaalse pikkuse.

3. Kui eelotsusetaotlus viitab haldus- või kohtumenetlusele, mis toimus muus liikmesriigis kui see, kus eelotsusetaotluse esitanud kohus tegutseb, siis võib Euroopa Kohus paluda sel liikmesriigil esitada kirjalikult või kohtuistungil kõik vajalikud täpsustused.

4. Eelotsusetaotlus saadetakse vahetult pärast lõikes 1 ette nähtud kättetoimetamist ka teistele põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele, kellele taotlust veel kätte toimetatud ei ole; samuti saadetakse vahetult pärast lõikes 2 ette nähtud kättetoimetamist nendele teistele huvitatud isikutele otsus kiirmenetluse kohaldamise või kohaldamata jätmise kohta.

5. Põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele antakse kohtuistungi ajast teada niipea kui võimalik.

6. Kui eelotsusetaotlust ei lahendata kiirmenetluses, toimub menetlus põhikirja artikli 23 ja käesoleva kodukorra asjassepuutuvate sätete kohaselt.

Artikkel 110

Kättetoimetamine ja teavitamine pärast menetluse kirjaliku osa lõpetamist

1. Kui eelotsusetaotlus lahendatakse kiirmenetluses, toimetatakse eelotsusetaotlus ning esitatud kirjalikud seisukohad kätte põhikirja artiklis 23 nimetatud muudele huvitatud isikutele kui artikli 109 lõikes 1 märgitud isikud. Eelotsusetaotlusele lisatakse tõlge või vajaduse korral kokkuvõte vastavalt artiklis 98 sätestatud tingimustele.

2. Esitatud kirjalikud seisukohad toimetatakse kätte ka pooltele ja teistele artikli 109 lõikes 1 märgitud huvitatud isikutele.

3. Kohtuistungi toimumise päevast antakse põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele teada samaaegselt eelmistes lõigetes märgitud dokumentide kättetoimetamisega.

Artikkel 111

Menetluse kirjaliku osa ärajätmine

Määratud koda võib otsustada eriti kiireloomuliste asjade lahendamisel jätta artikli 109 lõikes 2 osutatud menetluse kirjalik osa ära.

Artikkel 112

Asja sisuline lahendamine

Määratud koda lahendab kohtuasja pärast kohtujuristi ärakuulamist.

Artikkel 113

Kohtukoosseis

1. Määratud koda võib otsustada asja menetleda kolmeliikmelises koosseisus. Sel juhul kuuluvad kohtukoosseisu määratud koja president, ettekandja-kohtunik ja esimene või vajaduse korral kaks esimest kohtunikku artikli 28 lõikes 2 märgitud nimekirjast, kes on nendel järjekohtadel määratud koja kohtukoosseisu kindlaksmääramise ajal, mis toimub vastavalt artikli 108 lõikele 1.

2. Määratud koda võib ka paluda Euroopa Kohtul määrata kohtuasi läbivaatamiseks suuremale kohtukoosseisule. Uus kohtukoosseis jätkab asja lahendamist kiirmenetluses, vajaduse korral pärast menetluse suulise osa uuendamist.

Artikkel 114

Menetlusdokumentide edastamine

Menetlusdokumendid edastatakse artiklis 106 sätestatud korras.

4. peatükk

TASUTA ÕIGUSABI

Artikkel 115

Tasuta õigusabi taotlus

1. Põhikohtuasja pool, kes ei suuda kohtukulusid täielikult või osaliselt tasuda, võib igal ajal taotleda tasuta õigusabi.

2. Taotlusele tuleb lisada kogu teave ja tõendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku asutuse tõend majandusliku olukorra kohta.

3. Kui taotleja on eelotsusetaotluse esitanud kohtus juba saanud tasuta õigusabi, esitab ta selle kohtu otsuse ja täpsustab, mida katavad juba antud summad.

Artikkel 116

Tasuta õigusabi otsustamine

1. President määrab tasuta õigusabi taotluse kohe pärast selle esitamist ettekandja-kohtunikule, kellele on määratud kohtuasi, mille raames see taotlus esitati.

2. Ettekandja-kohtuniku ettepanekul otsustab kolmest kohtunikust koosnev koda, millesse ettekandja-kohtunik kuulub, olles kohtujuristi ära kuulanud, kas tasuta õigusabi tuleks anda täies ulatuses või osaliselt või tuleks sellest keelduda. Sel juhul kuuluvad kohtukoosseisu selle koja president, ettekandja-kohtunik ja esimene või vajaduse korral kaks esimest kohtunikku artikli 28 lõikes 3 märgitud nimekirjast, kes on nendel järjekohtadel kuupäeval, mil ettekandja-kohtunik saadab tasuta õigusabi taotluse sellele kojale.

3. Kui ettekandja-kohtunik ei kuulu kolmest kohtunikust koosnevasse kotta, otsustab samadel tingimustel viiest kohtunikust koosnev koda, millesse ta kuulub. Peale ettekandja-kohtuniku kuuluvad kohtukoosseisu neli kohtunikku artikli 28 lõikes 2 märgitud nimekirjast, kes on nendel järjekohtadel kuupäeval, mil ettekandja-kohtunik saadab tasuta õigusabi taotluse sellele kojale.

4. Kohtukoosseis lahendab taotluse määrusega. Määrus, millega täielikult või osaliselt keeldutakse tasuta õigusabi andmisest, peab olema põhistatud.

Artikkel 117

Tasuta õigusabi andmiseks makstavad summad

Tasuta õigusabi andmisel kantakse taotleja abistamise ja Euroopa Kohtus esindamisega seotud kulud Euroopa Kohtu kassast, vajaduse korral kohtukoosseisu määratud summa ulatuses. Taotleja või tema esindaja taotlusel võib teha nende kulude katmiseks ettemakse.

Artikkel 118

Tasuta õigusabi tagasivõtmine

Tasuta õigusabi taotluse lahendanud kohtukoosseis võib igal ajal omal algatusel või vastava taotluse alusel tasuta õigusabi tagasi võtta, kui selle andmist õigustanud asjaolud on menetluse käigus muutunud.

IV JAOTIS

HAGID

1. peatükk

POOLTE ESINDAMINE

Artikkel 119

Kohustus olla esindatud

1. Pooli võib esindada ainult nende esindaja või advokaat.

2. Esindajad ja advokaadid peavad esitama kohtukantseleisse ametliku dokumendi või volikirja, mille on andnud pool, keda nad esindavad.

3. Poolt abistav või esindav advokaat peab kohtukantseleile esitama ka tõendi, mis näitab, et tal on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus.

4. Kui neid dokumente ei esitata, määrab kohtusekretär poolele mõistliku tähtaja dokumentide esitamiseks. Kui nõutud dokumente ettenähtud tähtaja jooksul ei esitata, otsustab Euroopa Kohus, olles ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ära kuulanud, kas selle vorminõude täitmata jätmine toob kaasa hagiavalduse või menetlusdokumendi tunnistamise vastuvõetamatuks.

2. peatükk

MENETLUSE KIRJALIK OSA

Artikkel 120

Hagiavalduse sisu

Põhikirja artiklis 21 nimetatud hagiavalduses tuleb märkida:

a) hageja nimi ja aadress;

b) isiku nimi, kelle vastu hagi esitatakse;

c) hagi ese, esitatud väited ja argumendid ning lühiülevaade nendest väidetest;

d) hageja nõuded;

e) tõendid, juhul kui neid esitatakse.

Artikkel 121

Dokumentide kättetoimetamisega seotud teave

1. Hagiavalduses sisaldub kohtudokumentide kättetoimetamise aadress. Hagiavalduses märgitakse ka isiku nimi, keda on volitatud ja kes on nõustunud kõiki kohtudokumente vastu võtma.

2. Lisaks lõikes 1 nimetatud kohtudokumentide kättetoimetamise aadressile või selle asemel võib hagiavalduses märkida, et advokaat või esindaja nõustub dokumentide kättetoimetamisega faksi või muu tehnilise sidevahendi teel.

3. Kui hagiavaldus ei vasta lõikes 1 või 2 esitatud nõuetele, toimetatakse kuni puuduste kõrvaldamiseni asjaomasele poolele kõik menetlusega seotud dokumendid kätte tema esindajale või advokaadile adresseeritud tähtkirjaga. Erandina artiklist 48 loetakse kättetoimetamine nõuetekohaselt sooritatuks, kui tähtkiri postitatakse Euroopa Kohtu asukoha postkontoris.

Artikkel 122

Hagiavalduse lisad

1. Vajaduse korral lisatakse hagiavaldusele põhikirja artikli 21 teises lõigus nimetatud dokumendid.

2. ELTL artikli 273 alusel esitatud hagiavaldusele lisatakse üks eksemplar asjaomaste liikmesriikide vahel sõlmitud erikokkuleppest.

3. Kui hagiavaldus ei vasta käesoleva artikli lõikes 1 või 2 sätestatud tingimustele, määrab kohtusekretär hagejale mõistliku tähtaja eespool mainitud dokumentide esitamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata, otsustab Euroopa Kohus, olles ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ära kuulanud, kas nende tingimuste täitmata jätmine toob kaasa hagiavalduse tunnistamise vastuvõetamatuks.

Artikkel 123

Hagiavalduse kättetoimetamine

Hagiavaldus toimetatakse kostjale kätte. Artikli 119 lõikes 4 ja artikli 122 lõikes 3 nimetatud juhtudel toimub kättetoimetamine kohe, kui hagiavalduse puudused on kõrvaldatud või kui Euroopa Kohus on tunnistanud hagiavalduse neis kahes artiklis sätestatud nõuete täitmata jätmisest hoolimata vastuvõetavaks.

Artikkel 124

Kostja vastuse sisu

1. Kahe kuu jooksul hagiavalduse kättetoimetamisest arvates esitab kostja vastuse. Selles tuleb märkida:

a) kostja nimi ja aadress;

b) esitatud väited ja argumendid;

c) kostja nõuded;

d) tõendid, juhul kui neid esitatakse.

2. Kostja vastusele kohaldatakse artiklit 121.

3. President võib kostja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel erandkorras pikendada lõikes 1 ette nähtud tähtaega.

Artikkel 125

Dokumentide edastamine

Kui Euroopa Parlament, nõukogu või Euroopa Komisjon ei ole kohtuasja pool, edastab Euroopa Kohus neile hagiavalduse ja kostja vastuse ärakirjad ilma lisadeta, et nad saaksid hinnata, kas taotletakse nende õigusakti kohaldamata jätmist ELTL artikli 277 alusel.

Artikkel 126

Repliik ja vasturepliik

1. Hagiavaldust ja kostja vastust võib täiendada hageja repliigi ja kostja vasturepliigiga.

2. President määrab nende menetlusdokumentide esitamise tähtajad. Ta võib täpsustada, milliseid küsimusi repliik või vasturepliik peaksid käsitlema.

3. peatükk

VÄITED JA TÕENDID

Artikkel 127

Uued väited

1. Menetluse käigus on uute väidete esitamine keelatud, välja arvatud juhul, kui need tuginevad faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus.

2. Ilma et see piiraks hilisemat otsust väite vastuvõetavuse kohta, võib president ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist määrata teisele poolele tähtaja sellele väitele vastamiseks.

Artikkel 128

Tõendid ja nende pakkumine

1. Pooled võivad repliigis ja vasturepliigis esitada oma argumentide toetamiseks täiendavaid tõendeid või pakkuda nende esitamist. Pooled peavad tõendite hilist esitamist põhjendama.

2. Erandkorras võivad pooled esitada tõendeid või pakkuda nende esitamist veel pärast menetluse kirjaliku osa lõpetamist. Pooled peavad tõendite hilist esitamist põhjendama. President võib ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist määrata teisele poolele tähtaja nende tõendite osas seisukoha võtmiseks.

4. peatükk

MENETLUSSE ASTUMINE

Artikkel 129

Menetlusse astumise ese ja tagajärjed

1. Menetlusse astumise esemeks võib olla üksnes ühe poole nõuete täielik või osaline toetamine. See ei anna pooltega samaväärseid menetlusõigusi, eelkõige õigust taotleda kohtuistungit.

2. Menetlusse astumine on põhivaidluse suhtes aktsessoorne. Selle ese langeb ära kohtuasja kustutamisel Euroopa Kohtu registrist, hagist loobumise või poolte kokkuleppe korral või hagi tunnistamisel vastuvõetamatuks.

3. Menetlusse astuja peab nõustuma menetlusega selles staadiumis, milles see on hetkel, kui ta menetlusse astub.

4. Euroopa Kohus võib kaaluda menetlusse astumise avalduse rahuldamist, kui see on esitatud pärast artiklis 130 ette nähtud tähtaja möödumist, kuid enne menetluse suulise osa avamise otsust vastavalt artikli 60 lõikele 4. Kui president annab menetlusse astumiseks loa ja kohtuistung toimub, võib menetlusse astuja esitada oma seisukohad kohtuistungi ajal.

Artikkel 130

Menetlusse astumise avaldus

1. Menetlusse astumise avaldus tuleb esitada kuue nädala jooksul käesoleva kodukorra artikli 21 lõikes 4 märgitud teadaande avaldamisest.

2. Menetlusse astumise avalduses märgitakse:

a) kohtuasi;

b) kohtuasja pooled;

c) menetlusse astuja nimi ja aadress;

d) nõuded, mille toetuseks soovib taotleja menetlusse astuda;

e) menetlusse astumist õigustavad asjaolud, kui avaldus on esitatud põhikirja artikli 40 teise või kolmanda lõigu alusel.

3. Menetlusse astuja peab olema esindatud põhikirja artikli 19 kohaselt.

4. Kohaldatakse käesoleva kodukorra artikleid 119, 121 ja 122.

Artikkel 131

Menetlusse astumise avalduse lahendamine

1. Menetlusse astumise avaldus toimetatakse pooltele kätte, et nad saaksid selle kohta esitada oma kirjalikud või suulised märkused.

2. Kui avaldus on esitatud põhikirja artikli 40 esimese või kolmanda lõigu alusel, lubatakse menetlusse astumist presidendi otsusega ja menetlusse astujale edastatakse ärakirjad kõigist pooltele kätte toimetatud menetlusdokumentidest, kui pooled ei esita menetlusse astumise avalduse kohta märkusi kümne päeva jooksul alates lõikes 1 viidatud kättetoimetamisest või kui nad sama tähtaja jooksul ei viita salajastele või konfidentsiaalsetele tõenditele või dokumentidele, mille edastamine menetlusse astujale tekitaks pooltele kahju.

3. Muudel juhtudel lahendab president menetlusse astumise avalduse määrusega või annab selle lahendamiseks Euroopa Kohtule.

4. Kui menetlusse astumise avaldus rahuldatakse, edastatakse menetlusse astujale ärakirjad kõigist pooltele kätte toimetatud menetlusdokumentidest, välja arvatud vajaduse korral salajased või konfidentsiaalsed tõendid või dokumendid, mida vastavalt lõikele 3 ei edastata.

Artikkel 132

Kirjalike seisukohtade esitamine

1. Menetlusse astuja võib esitada oma kirjalikud seisukohad ühe kuu jooksul alates eelmises artiklis viidatud menetlusdokumentide edastamisest. President võib seda tähtaega menetlusse astuja põhjendatud taotluse alusel pikendada.

2. Menetlusse astuja seisukohad sisaldavad:

a) menetlusse astuja nõudeid, mis toetavad täielikult või osaliselt kohtuasja ühe poole nõudeid;

b) menetlusse astuja väiteid ja argumente;

c) tõendeid, juhul kui neid esitatakse, või nende pakkumist.

3. Pärast menetlusse astuja seisukohtade esitamist määrab president vajaduse korral tähtaja, mille jooksul võivad pooled menetlusse astuja seisukohtadele vastata.

5. peatükk

KIIRENDATUD MENETLUS

Artikkel 133

Kiirendatud menetluse kohaldamise otsustamine

1. Kui kohtuasja laad nõuab asja lahendamist lühikese aja jooksul ja kui hageja või kostja seda taotleb, võib Euroopa Kohtu president, olles vastaspoole, ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ära kuulanud, otsustada lahendada kohtuasja kiirendatud menetluses, kaldudes kõrvale käesoleva kodukorra sätetest.

2. Taotlus kohtuasja lahendamiseks kiirendatud menetluses tuleb esitada eraldi dokumendina koos hagiavalduse või kostja vastusega.

3. Erandkorras võib president teha sellise otsuse ka omal algatusel, olles pooled, ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ära kuulanud.

Artikkel 134

Menetluse kirjalik osa

1. Kiirendatud menetluses võib hagiavaldust ja kostja vastust täiendada repliik ja vasturepliik üksnes juhul, kui president, olles ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ära kuulanud, seda vajalikuks peab.

2. Menetlusse astuja võib esitada oma seisukohad üksnes juhul, kui president pärast ettekandja-kohtuniku ja kohtujuristi ärakuulamist seda vajalikuks peab.

Artikkel 135

Menetluse suuline osa

1. Vahetult pärast kostja vastuse esitamist või kui otsus kohtuasja lahendamiseks kiirendatud menetluses tehakse pärast kostja vastuse esitamist, siis vahetult pärast nimetatud otsuse tegemist, määrab president kohtuistungi kuupäeva, mis tehakse pooltele viivitamata teatavaks. President võib kohtuistungi kuupäeva edasi lükata, kui on vaja teostada menetlustoiminguid või kui menetlust korraldavate meetmete võtmine seda nõuab.

2. Ilma et see piiraks artiklite 127 ja 128 kohaldamist, võivad pooled täiendada oma argumente ja esitada või pakkuda tõendeid menetluse suulises osas. Pooled peavad tõendite hilist esitamist põhjendama.

Artikkel 136

Asja sisuline lahendamine

Euroopa Kohus lahendab kohtuasja pärast kohtujuristi ärakuulamist.

6. peatükk

KOHTUKULUD

Artikkel 137

Otsus kohtukulude kohta

Kohtuotsuses või -määruses tehakse otsus kohtukulude kohta.

Artikkel 138

Kohtukulude jaotamise üldreeglid

1. Kohtuvaidluse kaotanud pool on kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.

2. Kui kaotanud poolel on mitu isikut, otsustab Euroopa Kohus kohtukulud jagada.

3. Kui osa nõudeid rahuldatakse ühe poole, osa teise poole kasuks, jäävad kummagi poole kohtukulud tema enda kanda. Kui kohtuasja asjaolud seda õigustavad, võib Euroopa Kohus otsustada, et lisaks enda kohtukulude kandmisele mõistetakse poolelt välja ka osa teise poole kohtukuludest.

Artikkel 139

Põhjendamatult või pahatahtlikult tekitatud kulud

Euroopa Kohus võib otsustada, et pool, isegi kui ta on võitnud, hüvitab kulud, mida ta on kohtu arvates põhjendamatult või pahatahtlikult teisele poolele tekitanud.

Artikkel 140

Menetlusse astujate kohtukulud

1. Menetlusse astunud liikmesriigid ja institutsioonid kannavad ise oma kohtukulud.

2. EMP lepingu osalisriigid, kes ei ole liikmesriigid, ning EFTA järelevalveamet kannavad menetlusse astumise korral ise oma kohtukulud.

3. Euroopa Kohus võib otsustada, et menetlusse astuja, keda ei ole eelmistes lõigetes nimetatud, kannab ise oma kohtukulud.

Artikkel 141

Kohtukulud hagist loobumise korral

1. Pool, kes hagist loobub, on kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool oma märkustes hagist loobumise kohta seda nõuab.

2. Sellegipoolest kannab hagist loobunud poole taotlusel kohtukulud vastaspool, kui see on viimase käitumise tõttu õigustatud.

3. Kui pooled on kohtukulude suhtes kokku leppinud, tehakse otsus kohtukulude kohta vastavalt sellele kokkuleppele.

4. Kui kohtukulude hüvitamise nõuet ei ole esitatud, kannavad pooled ise oma kohtukulud.

Artikkel 142

Kohtukulud lahendi tegemise vajaduse äralangemisel

Kui vajadus lahendi tegemiseks langeb ära, jaotab Euroopa Kohus kohtukulud omal äranägemisel.

Artikkel 143

Menetlusega seotud kulud

Menetlus Euroopa Kohtus on tasuta, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) kui Euroopa Kohus on kandnud kulusid, mida oleks võinud vältida, võib kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, need kulud välja mõista poolelt, kes on need põhjustanud;

b) kui poole taotlusel on tehtud ärakirju või tõlkeid, mille kulusid peab kohtusekretär ülemääraseks, hüvitab see pool need kulud käesoleva kodukorra artiklis 22 osutatud kohtukantselei tasumäärade alusel.

Artikkel 144

Hüvitamisele kuuluvad kulud

Ilma et see piiraks eelmise artikli kohaldamist, kuuluvad hüvitamisele järgmised kulud:

a) käesoleva kodukorra artikli 73 kohaselt tunnistajatele j