ET Euroopa Liidu Teataja L 76/1

NÕUKOGU OTSUS 2014/137/EL,

14. märts 2014,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 203,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt lepingule, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes (edaspidi „Gröönimaa leping”), (2) ei kohaldata Gröönimaa suhtes enam Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping). Gröönimaa assotsieeritakse liiduga kui üks ülemeremaadest ja -territooriumidest, kuna tegu on osaga ühest liikmesriigist.

(2) Gröönimaa lepingu preambulis on öeldud, et tuleks võtta meetmeid, mis võimaldavad säilitada lähedasi ja kestvaid sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning võtta arvesse vastastikuseid huvisid, eriti Gröönimaa arenguvajadusi, ning et ELi toimimise lepingu neljandas osas sätestatud ülemeremaid ja -territooriume käsitlev kord on sobiv raamistik kõnealuste suhete jaoks.

(3) Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 198 on assotsieerimise eesmärk edendada ülemeremaade ja -territooriumide majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning luua tihedad majandussidemed nende ja liidu kui terviku vahel. ELi toimimise lepingu artikli 204 kohaselt kohaldatakse Gröönimaa suhtes ELi toimimise lepingu artikleid 198–203 kooskõlas ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 34 (erikorra kohta Gröönimaa suhtes) erisätetega.

(4) ELi toimimise lepingu artiklites 198–202 sätestatud põhimõtete rakendussätted on kehtestatud nõukogu otsuses 2013/755/EL (3).

(5) Euroopa Ühenduse ning Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise neljanda kalandusprotokolli vahearuande 24. veebruari 2003. aasta järeldustes, ning tunnustades Gröönimaa geostrateegilist tähtsust Euroopa Liidu jaoks ja koostööd, mis tuleneb liidu otsusest anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus, nõustus nõukogu, et tulevikus on vaja laiendada ja tugevdada suhteid liidu ja Gröönimaa vahel, võttes arvesse kalanduse olulisust ning vajadust struktuuriliste ja valdkondlike reformide järele Gröönimaal. Nõukogu võttis lisaks sellele endale kohustuse rajada tulevased suhted liidu ja Gröönimaa vahel pärast 2006. aastat laiahaardelisele säästvat arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldaks kalandusalast erikokkulepet, mille üle peetakse läbirääkimisi selliste kokkulepete suhtes kohaldatavate üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt.

(6) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 753/2007 (4) sõlmitud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus (5) tuletatakse meelde koostöövaimu, mis tuleneb otsusest anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus.

(7) Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse vahelises ühisdeklaratsioonis Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa vahelise partnerluse kohta, millele kirjutati alla 27. juunil 2006 Luxembourgis, tuletati meelde lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel ning rõhutati vajadust veelgi tugevdada partnerlust ja koostööd.

(8) Ühelt poolt liidu ja teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid reguleeritakse muu hulgas nõukogu otsusega 2006/526/EÜ (6), mis aegus 31. detsembril 2013.

(9) Liit peab looma kõikehõlmavad partnerlused uute osalejatega rahvusvahelisel tasandil, et edendada stabiilset ja kaasavat rahvusvahelist korda, püüelda ühiste ülemaailmsete avalike hüvede poole ning kaitsta peamisi liidu huve, samuti suurendada kolmandates riikides ning ülemeremaades ja -territooriumidel teadmisi liidust.

(10) Käesoleva otsuse kohane partnerlus peaks võimaldama jätkata tugevaid suhteid ühelt poolt liidu ning teisel poolt Gröönimaa ja Taani vahel ning peaks vastama ülemaailmsetele probleemidele, võimaldades arendada ennetavat tegevuskava ning tegutseda ühiste huvide nimel. Partnerlus peaks samuti olema seotud komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatise „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”) eesmärkidega, parandades seega sidusust strateegiaga „Euroopa 2020” ja komisoni teatistes, näiteks komisjoni 2. veebruari 2011. aasta teatises „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” määratletud sisepoliitika ja eesmärkide edendamisega, ning hõlbustama koostööd liidu Arktika-poliitika kontekstis.

(11) Liidu rahaline abi peaks keskenduma nendele valdkondadele, kus sellel on kõige suurem mõju, sest liit suudab tegutseda ülemaailmsel tasandil ja reageerida ülemaailmsetele probleemidele, nagu vaesuse kõrvaldamine, säästev ja kaasav areng või demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete ülemaailmne edendamine, pikaajaline ja prognoositav osalemine arenguabis ja roll liikmesriikidega koordineerimisel.

(12) Käesoleva otsuse kohane partnerlus peaks tagama raamistiku, mis võimaldaks korrapäraseid arutelusid liitu või Gröönimaad huvitavates küsimustes, nagu ülemaailmsed probleemid, kus arusaamade vahetamine ning võimalik ideede ja arvamuste lähendamine oleks mõlemale poolele kasulik. Eelkõige kliimamuutuste suurenev mõju inimtegevusele ja keskkonnale, meretransport, loodusvarad, sh toorained, ning teadusuuringud ja uuendustegevus nõuavad dialoogi ja tõhustatud koostööd.

(13) Partnerluse kaudu eraldatav liidu rahaline abi peaks lisama Gröönimaa arengule Euroopa perspektiivi ning aitama kaasa kõnealuse territooriumiga lähedaste ja kestvate sidemete tugevdamisele, kindlustades samal ajal Gröönimaa kui liidu arenenud tugipunkti positsiooni, mis tugineb partnereid ühendavatele ühistele väärtustele ja neid ühendavale ühisele ajaloole.

(14) Liidu rahaline abi ajavahemikuks 2014–2020 peaks keskenduma ühele või maksimaalselt kahele koostöövaldkonnale, mis võimaldaks maksimeerida partnerluse mõju, saavutada täiendava mastaabisäästu, koosmõju ja suurema tulemuslikkuse ning muuta liidu tegevuse nähtavamaks.

(15) Käesoleva otsuse kohane koostöö peaks tagama, et vahendite eraldamine toimub prognoositavalt ja korrapäraselt ning et see on paindlik ja Gröönimaa olukorrale kohandatud. Selleks tuleks kasutada alati eelarvetoetust, kui see on otstarbekas ja kohane.

(16) Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) ning komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (8).

(17) Liidu finantshuvid peaksid olema kaitstud proportsionaalsusmeetmete kaudu kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul, kaasa arvatud eiramisjuhtumite ärahoidmine, avastamine ja uurimine, kaotatud, valesti makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite sissenõudmine ja vajaduse korral trahvide määramine. Neid meetmeid tuleks võtta kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega.

(18) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud programmdokumendid ja rahastamismeetmed tuleks võtta vastu rakendusaktidega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9). Võttes arvesse kõnealuste rakendusaktide iseloomu, eelkõige nende mõju poliitika kujundamisele ja nende finantsmõju, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada kontrollimenetlust, välja arvatud tehniliste rakendusmeetmete puhul, mille finantsmõju on väike.

(19) Vastavalt vajadusele tuleks kohaldada käesoleva otsuse rakendamisele liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühiseid eeskirju ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 236/2014 (10).

(20) On asjakohane tagada tõrgeteta üleminek otsuselt 2006/526/EÜ käesolevale otsusele ning viia käesoleva otsuse kohaldamisaeg kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (11) kohaldamisajaga. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu, üldeesmärk ja reguleerimisala

1. Käesoleva otsusega sätestatakse eeskirjad, mis reguleerivad ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani vahelisi suhteid („partnerlus”).

2. Partnerluse eesmärk on säilitada lähedasi ja püsivaid sidemeid partnerite vahel, toetades Gröönimaa säästvat arengut.

Partnerlusega tunnustatakse Gröönimaa geostrateegilist asukohta Arktika piirkonnas, loodusvarade (sh toorainete) uurimise ja kasutamise küsimusi ning tagatakse tõhustatud koostöö ja poliitiline dialoog kõnealustes küsimustes.

Artikkel 2

Partnerluse üldised põhimõtted

1. Partnerlus soodustab käesolevas otsuses osutatud eesmärkide ja koostöövaldkondadega seonduvat konsulteerimist ja poliitilist dialoogi.

2. Eelkõige määratakse partnerlusega kindlaks mõlema partneri ühiste huvidega seotud küsimustes peetava poliitilise dialoogi raamistik, mis tagab aluse ulatuslikuks koostööks ja dialoogiks näiteks järgmistes valdkondades:

a) ülemaailmsed küsimused, nagu muu hulgas energeetika, kliimamuutused ja keskkond, loodusvarad, sh toorained, meretransport, teadusuuringud ja uuendustegevus;

b) Arktika-küsimused.

3. Käesoleva otsuse rakendamisel tagatakse kooskõla liidu ülejäänud välispoliitikavaldkondadega ning muude asjaomaste liidu poliitikavaldkondadega. Selleks koostatakse käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete programmid liidu koostööpoliitika alusel, mis on sätestatud muu hulgas lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning kooskõlas artikli 4 alusel vastu võetud koostööstrateegiatega.

4. Koostöömeetmetega seotud otsused võetakse vastu Gröönimaa valitsuse, Taani valitsuse ja komisjoni vahelise tiheda konsulteerimise teel. Sellised konsultatsioonid viiakse ellu, järgides täielikult kõikide osaliste institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsilisi volitusi. Selleks rakendavad Gröönimaa valitsus ja komisjon käesolevat otsust kooskõlas kummagi partneri rolli ja kohustustega.

Artikkel 3

Erieesmärgid ja peamised koostöövaldkonnad

1. Partnerluse erieesmärgid on järgmised:

a) toetada Gröönimaad ja teha koostööd peamiste Gröönimaa probleemide lahendamisel, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuutlikult majandustegevust, suurendada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme. Nende eesmärkide täitmise hindamisel võetakse aluseks kaubandusbilanss protsendimäärana SKTst, kalanduse osakaal kogu ekspordist, haridusalased statistilised näitajad ning muud sobivad näitajad;

b) toetada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust riikliku poliitika sõnastamisel ja rakendamisel, eelkõige artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud jätkusuutliku arengu programmdokumendis kindlaks määratud ühist huvi pakkuvates koostöövaldkondades. Selle eesmärgi täitmist hinnatakse selliste näitajate alusel nagu koolitust läbivate haldustöötajate arv ja see, kui suur osa avalikest teenistujatest on Gröönimaal (pikaajalised) residendid.

2. Partnerluse peamised koostöövaldkonnad on järgmised:

a) haridus ja koolitus, turism ja kultuur;

b) loodusvarad, sh toorained;

c) energeetika, kliima, keskkond ja bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus;

d) Arktika-küsimused;

e) sotsiaalvaldkond, tööjõu liikuvus, sotsiaalkaitse süsteemid, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse küsimused ning

f) teadusuuringud ja innovatsioon sellistes valdkondades nagu energeetika, kliimamuutused, vastupidavus katastroofidele, loodusvarad, sh toorained, ning eluressursside säästev kasutamine.

2. JAGU

PROGRAMMIDE KOOSTAMINE JA RAKENDAMINE

Artikkel 4

Programmide koostamine

1. Partnerluse raames võtab Gröönimaa valitsus vastutuse valdkondliku poliitika koostamise ja vastuvõtmise eest artikli 3 lõikes 2 osutatud peamistes koostöövaldkondades ning tagab piisavad järelmeetmed.

Sel alusel koostab Gröönimaa valitsus Gröönimaa jätkusuutliku arengu suunava programmdokumendi (edaspidi „programmdokument”) ja esitab selle. Programmdokumendi eesmärk on tagada liidu ja Gröönimaa vahelise koostöö sidus raamistik, mis on kooskõlas liidu üldise mõtte ja reguleerimisala, eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga.

2. Programmdokumendi ettevalmistamine ja rakendamine toimub järgmiste abi tõhususe põhimõtete kohaselt: riigi osalus, partnerlus, koordineerimine, ühtlustamine, vastavusse viimine siseriiklike süsteemidega, vastastikune vastutus ning tulemustele suunatus.

3. Programmdokument tugineb saadud kogemustele ja parimatele tavadele ning selle aluseks on konsultatsioonid ja dialoog kodanikuühiskonnaga, kohalike omavalitsuste ja teiste sidusrühmadega, et tagada nende piisav osalus ja hilisem omalus programmdokumendis.

Programmdokumenti kohandatakse Gröönimaa vajadustega ja see vastab Gröönimaa konkreetsetele oludele, sealhulgas kliimamuutuste mõjudele ja sotsiaal-majanduslikule arengule.

4. Gröönimaa valitsus, Taani valitsus ja komisjon vahetavad programmdokumendi kavandi kohta arvamusi.

Gröönimaa valitsus vastutab programmdokumendi lõpliku vormistamise eest. Lõpliku vormistamise järel hindab programmdokumenti komisjon, et teha kindlaks, kas programmdokument on kooskõlas käesoleva otsuse eesmärkide ja liidu asjakohaste poliitikasuundadega ning kas see sisaldab kõiki elemente, mis on vajalikud iga-aastase rahastamisotsuse vastuvõtmiseks. Selliseks hindamiseks esitab Gröönimaa valitsus kogu vajaliku teabe, sealhulgas võimalike tasuvusuuringute tulemused.

5. Programmdokument kinnitatakse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Seda menetlust kohaldatakse ka nimetatud dokumentide ja programmide ulatusliku läbivaatamise korral, mille tulemusena muudetakse oluliselt strateegiat või koostatud programmi.

Kontrollimenetlust ei kohaldata vähem oluliste muudatuste tegemise korral, mille eesmärk on programmdokumenti tehniliselt kohandada, kavandatud rahalisi vahendeid teatava peamise koostöövaldkonna raames ümber paigutada või suurendada või vähendada esialgu kavandatud rahalisi vahendeid vähem kui 20 %, tingimusel et need muudatused ei mõjuta programmdokumendis kindlaks määratud peamisi koostöövaldkondi ja eesmärke. Komisjon teeb sellised vähem olulised kohandused Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks ühe kuu jooksul alates asjaomase otsuse vastuvõtmisest.

6. Programmide koostamisel või läbivaatamisel, mis leiab aset pärast artiklis 7 osutatud vahearuande avaldamist, võetakse arvesse kõnealuse aruande tulemusi, leide ja järeldusi.

Artikkel 5

Rakendamine

Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, rakendatakse liidu rahalist abi kooskõlas määrusega (EL) nr 236/2014 ning käesoleva otsuse üldeesmärgi ja kohaldamisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega.

Artikkel 6

Hanke-eeskirjad

Kohaldatakse määruse (EL) nr 236/2014 artiklites 8 ja 9 määratletud hankelepingute, toetuste ja muu abi suhtes kohaldatavaid eeskirju kodakondsuse ja päritolu määramiseks, mida kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 233/2014 (12) loodud arengukoostöö rahastamisvahendi suhtes.

Artikkel 7

Programmdokumendi vahearuanne ja käesoleva otsuse rakendamise hindamine

1. Gröönimaa valitsus, Taani valitsus ja komisjon koostavad 31. detsembriks 2017 vahearuande, milles käsitletakse programmdokumenti ning selle mõju Gröönimaale tervikuna. Komisjon kaasab kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused.

2. Erandina määruse (EL) nr 236/2014 artiklist 17 koostab komisjon hiljemalt 30. juuniks 2018 aruande käesoleva otsuse eesmärkide saavutamise kohta ning sellega seotud liidu tegevuse lisaväärtuse kohta, et otsustada vahendite kasutamise tõhusust kajastavate tulemus- ja mõjunäitajate põhjal, kas uuendada või muuta käesoleva otsuse alusel rahastatavat liiki meetmeid või need peatada. Aruandes käsitletakse samuti otsuse lihtsustamise võimalusi, otsusega loodud koostöö sisest ja välist kooskõla, kõigi eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust liidu aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu prioriteetide saavutamisesse. Selles võetakse arvesse otsuse 2006/526/EÜ pikaajalise mõju tulemusi ja järeldusi.

3. Komisjon nõuab, et Gröönimaa esitaks kõik andmed ja teabe, mis on kooskõlas abi tõhususega vajalik, et võimaldada käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete järelevalvet ja hindamist.

Artikkel 8

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab Gröönimaa komitee (edaspidi „komitee”). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3. Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ette nähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse.

Artikkel 9

Rahastamise ulatus ja meetod

1. Gröönimaa valitsuse kehtestatud valdkonnapoliitika raames võivad liidu rahalist abi saada järgmised meetmed:

a) programmdokumendiga kooskõlas olevad reformid ja projektid;

b) institutsioonide arendamine, suutlikkuse parandamine ning keskkonna- ja kliimamuutuste aspektide integreerimine ning

c) tehnilise koostöö programmid.

2. Liidu rahalist abi antakse peamiselt eelarvetoetuste kaudu.

Artikkel 10

Lähtesumma

Käesoleva otsuse rakendamiseks ajavahemikul 2014–2020 ette nähtud lähtesumma on 217 800 000 eurot.

3. JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Brüssel, 14. märts 2014 Nõukogu nimel eesistuja M. CHRISOCHOIDIS

(1) 5. veebruari 2014. aasta arvamus (Euroopa Lidu Teatajas seni avaldamata).

(2) EÜT L 29, 1.2.1985, lk 1.

(3) Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga („ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus”) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

(4) Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 753/2007 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 172, 30.6.2007, lk 1).

(5) ELT L 172, 30.6.2007, lk 4.

(6) Nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsus 2006/526/EÜ, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (ELT L 208, 29.7.2006, lk 28).

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012 määrus (EL, Euratom), mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(8) Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 236/2014, millega sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused (ELT L 77, 15.3.2014, lk 95).

(11) Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44).