Nr Komponent Tehnilise nõude kvaliteeditase Katsemenetlus Laevajuhtimisvalmendi Radarvalmendi

1. Laevaradarid Valmendile peab olema paigaldatud vähemalt üks laevaradar, millel on samad funktsioonid kui standardi ES-TRIN kohasel tüübikinnitusega siseveeteede laevaradaril. Kontrollitakse, kas sellel seadmel on samad funktsioonid kui tüübikinnitusega siseveeteede laevaradaril. x x

2. Sidesüsteem Valmendile tuleb paigaldada sidesüsteem, millel on — alternatiivne sisetelefoniühendus ja — kaks sõltumatut siseveeteede raadiosidesüsteemi. Kontrollitakse, kas valmendile on paigaldatud sidesüsteemid. x x

3. Sisevete-ECDIS Valmendile tuleb paigaldada vähemalt üks sisevete-ECDIS. Kontrollitakse, kas sellel seadmel on samad funktsioonid kui sisevete-ECDISil. x

4. Harjutuste ala Harjutuste alal peab olema vähemalt üks tüüpiline jõgi, millel on kõrvalharud või kanalid ja sadamad. Ala visuaalne kontroll. x x

5. Helisignaalid Helisignaale võib anda pedaalide või nuppude abil. Kontrollitakse, kas pedaalid või nupud toimivad õigesti. x x

6. Öiste käigutulede paneel Valmendile paigaldatakse öiste käigutulede paneel Kontrollitakse, kas öiste käigutulede paneel toimib õigesti. x x

7. Veesõiduki matemaatilised mudelid Vähemalt kolm tüüpilise veesõiduki matemaatilist mudelit erinevate käiturite ja koormustingimustega, sealhulgas ühe väikese veesõiduki kohta, mis võib olla puksiir, ühe keskmise suurusega veesõiduki (nt 86 m pikk) kohta ja ühe suure veesõiduki (nt 110 või 135 m pikk) kohta. Kontrollitakse, kas kolm kohustuslikku mudelit on olemas. x

8. Veesõiduki matemaatilised mudelid Vähemalt üks tüüpilise veesõiduki (nt 86 m pikk) matemaatiline mudel. Kontrollitakse, kas kohustuslik mudel on olemas. x

9 Olemasolevate märkveesõidukite arv (1) Valmendi peab sisaldama vähemalt viie Rahvusvahelise Transpordifoorumi (CEMT) klassi märkveesõidukit. Kontrollitakse, kas nõutav arv ja valik märkveesõidukeid on olemas. x x

10. Operaatori asukoht Operaator peab oskama suhelda kõikidel VHF-kanalitel. Operaator peab oskama jälgida kanalite kasutamist. Kontrollitakse, kas operaator oskab suhelda kõikidel VHF-kanalitel ja jälgida kõikide kanalite kasutamist. x x

11. Mitmesugused harjutused Peab olema võimalus luua, salvestada ja teha erinevaid harjutusi, mida saab tegemise ajal muuta. Tehakse erinevaid toiminguid. x x

12. Eraldatavad harjutused Kui eksamineeritakse rohkem kui üht taotlejat, ei tohi ühe taotleja harjutused segada teise taotleja harjutusi. Iga taotleja jaoks esitatakse harjutus uuesti. x x

13. Veesõiduki komandosilla funktsioonid ja sillatöö korraldamine Roolimaja peab olema projekteeritud nii, et radari abil navigeerib üks inimene, nagu on ette nähtud standardis ES-TRIN 2017/1. Kontrollitakse, kas sillatöö korraldamine ja seadmete funktsioonid vastavad siseveesõidukite suhtes kohaldatavatele tehnilistele nõuetele. Kontrollitakse, kas roolimaja on projekteeritud ühe inimese jaoks, kes juhib toiminguid. x x

14. Roolimispult (sild/kabiin) Roolimispuldid sarnanevad kuju ja suuruse poolest siseveesõidukite pardal olevatega. Visuaalne kontroll. x x

15. Operaatori asukoht 1. Peab olema eraldi ruum, kus operaator(id) ja eksamineerija(d) saavad istuda ning kus eksamineerija peab nägema taotleja radaripilti. 2. Roolimaja ja operaatori tööruum peavad olema üksteisest eraldatud. Need peavad olema võimalikult helikindlad. 3. Operaator peab suutma kasutada samaaegselt vähemalt kahte VHF-kanalit. 4. Operaator peab suutma selgelt kindlaks teha, millist raadiosidekanalit taotleja kasutab. Operaatori asukoha visuaalne kontroll ja funktsionaalsuse kontroll. x x

16. Teabe-/eksamiruum Võimalus taasesituseks operaatori asukohas või eksamiruumis. Jälgitakse hindamistegevust. x x

Oma veesõiduk (2)

17. Vabadusastmed Valmendi peab suutma esitada kuvaril liikumist kuues vabadusastmes. Valmendis esitatud kuut vabadusastet saab hinnata kuvari jälgimise või instrumentidega. Seepärast tehakse järgmised manöövrid, kasutades väikest veesõidukit, mis tavaliselt liigub eristatavalt ja kiiremini kui suuremad veesõidukid. — Kui pööretel navigeerimisel ettepoole vaadates silmapiir õõtsub, rakendatakse rullumist. — Kui veesõiduki vöör tõuseb ja langeb tugeval pikisuunalisel kiirendusel, rakendatakse pikiõõtsumist. — Kui püsisügavusel kiiruse suurenedes kajaloodi näit muutub, rakendatakse püstõõtsumist. See katse kujutab endast kiirusvaje modelleerimist. x

18. Vabadusastmed Valmendi peab suutma liikumist modelleerida kolmes vabadusastmes. Hinnatakse valmendis kasutatavaid vabadusastmeid. x

19. Käitursüsteem Käitursüsteemi kõikide komponentide tööd modelleeritakse võimalikult realistlikult ja võetakse arvesse kõiki asjakohaseid mõjusid. Jõuseadet katsetatakse kiirendus- ja pidurdusmanöövritega, mille ajal jälgitakse mootori tööd (reaktsioon gaasihoova kasutamisele) ja veesõiduki käitumist (maksimaalset kiirust ja käitumist ajas). x x

20. Juhtseadmed Juhtseade käitub rooli pöördekiiruse osas võimalikult realistlikult ja võtab arvesse kõige olulisemaid mõjusid. Juhtseadmete modelleerimise kvaliteedi kontrollimiseks tehakse mitmesuguseid uuringuid. Piirangud esitatakse juhul, kui ei ole võimalik hinnata käitumist ilma seisundi muutujaid käsitlevate eeskirjadeta. — Reageerimine: juhtseadet kasutatakse edasi- ja tagasikäigu puhul. Jälgitakse, kas veesõiduki suund hakkab muutuma. — Rooli pöördekiirus: kasutatakse juhtseadet ja jälgitakse pöördekiirust ekraanil. Seda on võimalik mõõta, kui kiirus on realistlik. x x

21. Madalvee mõju Piiratud veesügavuse mõju võimsustarbele ja manööverdamisele on modelleeritud kvaliteetselt. Pakutakse välja kaht liiki katsed, mis võimaldavad hinnata madalvee mõju arvessevõtmise kvaliteeti. Käik otse edasi: eri veesügavustel mõõdetakse saavutatud suurimad kiirused, need normitakse süvavees saavutatud kiiruse suhtes ja esitatakse graafikul sõltuvalt veesügavusest (T/h). Võrdlemine olemasolevate mudelkatsete andmetega annab teavet selle kohta, kui hästi on modelleeritud madalvee mõju. Pöördering: 20° rooli pöördenurgaga piiramatus vees külgsuunas ühel kohal pöörava püsivõimsusel töötava veesõidukiga salvestatakse liikumiskiirus, triivinurk, pöördekiirus ja pöörderingjoone läbimõõt sõltuvalt astmeliselt vähenevast veesügavusest. Nende suuruste sõltuvus suurusest T/h kantakse graafikule, millelt on võimalik kindlaks teha, kuidas veesügavuse muutudes muutuvad triivinurk, pöördekiirus, liikumiskiirus ja pöörderingi läbimõõt. x

22. Voolu mõju Veesõidukil peab olema vähemalt kaks vooluhulga mõõtepunkti, et nende järgi arvutada seegamismomenti. Katsed kavandatakse nii, et saaks kontrollida toimivusnäitaja olemasolu ja selle mõju modelleerimisele. — Ilma jõuseadmeta veesõiduk lastakse jõkke, milles vesi voolab. Jälgitakse, kas vool viib veesõidukit edasi. Lisaks kontrollitakse, kas veesõiduki liikumine kiireneb kuni voolu kiiruseni. Kui vool järgib jõe suunda, kontrollitakse ka seda, kas veesõiduk veidi pöörleb. — Katse vooluga jõest sadamasse sissesõidu kohta näitab, kuivõrd vastab tegelikkusele valmendi arvutatud ebaühtlasest voolust tekkiv seegamismoment. x x

23. Tuule mõju Tuule mõjul tekivad jõud horisontaaltasapinnas vastavalt tuule tegelikule kiirusele ja suunale. Tuul tekitab seegamise ja rullumise. Et kontrollida, mis laadi on tuule mõju, võib teha mitmesuguseid katseid. Selliste mõjude hõlpsaks kindlakstegemiseks valitakse suhteliselt suur tuulekiirus. Katse tehakse järgmiselt. Katse tehakse kahe tuulekiirusega nii vastutuulega kui ka külgtuulega olukorras, kus puuduvad muud mõjud peale tuule. Tekitatakse tuul ja jälgitakse veesõiduki käitumist. Peatatakse tuul ja jälgitakse veesõiduki käitumist. Alustatakse mitteliikuva veesõidukiga. x

24. Kalda mõju Põikjõud ja seegamismoment muutuvad, kui kaugus kaldast ja kiirus asjakohasel viisil muutuvad. Kalda mõju kindlakstegemiseks valmendis on vaja harjutuste ala, mille ühel küljel on kallas või sein. Tehakse järgmised katsed. — Veesõiduk sõidab seinaga rööbiti. Uuritakse, kas sein mõjutab veesõiduki sirgjoonelist liikumist, kas veesõiduk liigub seina poole ja kas ninaosa pöörab seinast eemale. — Muudetakse veesõiduki kaugust kaldast/seinast ja kiirust ning jälgitakse, kuidas mõju muutub. x

25. Veesõidukite omavaheline mõju Veesõidukid mõjutavad üksteist ja sellist tegelikkuses ilmnevat mõju arvutatakse. Veesõidukite omavahelise mõju kindlakstegemiseks tehakse harjutus kahe oma veesõidukiga piiramatu külgsuunalise veega valmendis. Kui see ei ole võimalik, võib teise katsesõidukina kasutada veeliiklusvahendit. Tulemuste kohta korraliku hinnangu saamiseks peavad veesõidukid alustama liikumist rööbiti ja suhteliselt väikese vahemaaga külgsuunas. — Nii möödasõidu kui ka lähenemise puhul tehakse kindlaks, millisel määral oma veesõiduk tekitab tõmmet ja pöörlemist. — Veesügavust vähendatakse. Nüüd uuritakse, kas see suurendab vastasmõju. — Suurendatakse veesõidukite vahelist kaugust, et kindlaks teha, kas see vähendab vastasmõju. — Suurendatakse teise veesõiduki liikumiskiirust. Tehakse kindlaks, milline mõju on mööduval veesõidukil ja lähenemiskiirusel. x

26. Kiirusvaje (squat) Modelleeritakse läbivajumise ja trimmi muutumine sõltuvalt liikumiskiirusest, vee sügavusest ja süvisest. Seda omadust on kõige parem katsetada piirkonnas, kus on külgsuunas vesi piiramata ja vee sügavus on ühetaoline. — Katse peab näitama, kas kiirusvajet saab kindlaks teha kajaloodide abil. — Erinev varuvee sügavus kiilu all vööris ja ahtris näitab, et veesõidukil esineb trimm. — Suurendatakse liikumiskiirust ja uuritakse, milline seos on veesõiduki kiirusvajel (liikumisel tekkival ahtri süvise suurenemisel võrreldes süvisega paigalseisva veesõiduki kiilu all) ja veesõiduki liikumiskiirusel. — Uuritakse, kas kiirusvaje suureneb muutumatul liikumiskiirusel rohkem siis, kui vee sügavus on väiksem. x

27. Kanali mõju Tagasivoolu arvessevõtmine. Tagasivool ei ole liikumiskiirusega võrdeline. Tagasivool on füüsikaline nähtus, mida võetakse valmendis arvesse kui veesõidukile mõjuvat takistusjõudu. Selle katsetamiseks kasutatakse kitsas kanalis ühtlaselt püsiva võimsusega liikuvat veesõidukit. Mõõdetakse liikumiskiirust. Võimsust suurendatakse ja mõõdetakse liikumiskiirust. Katset korratakse avaveealal samal (kahel) püsival võimsusel. Eeldatav mõju on järgmine: — kitsas kanalis on liikumiskiirus väiksem kui avaveealal samal võimsusseadistusel. — Suuremal võimsusseadistusel on liikumiskiiruse erinevus suurem kui väiksemal võimsusseadistusel. x

28. Lüüsi mõju Lüüsis avaldub veesõidukile sama mõju kui kanalis. Lüüs tekitab lisamõju, sest lüüsi saabuv veesõiduk, mis mõjub suure takistusena, tekitab veesõiduki veeväljasurve tõttu voolu (nn kolviefekt). Kanali mõju katse näitab tagasivoolu olemasolu. Katset ei ole vaja korrata. Kolviefekti saab näidata järgmiselt. — Veesõiduk suunatakse lüüsi suhteliselt suure kiirusega. Veesõidukile mõjub lüüsi sisenemise järel täiendav takistusjõud (toimub aeglustus). Kui jõuseade on seisatud, mõjub veel tagasivoolujõud, mis lükkab veesõidukit veidi tagasi. — Pange veesõiduki jõuseade tööle kindla võimsusega. Kui veesõiduk lahkub lüüsist, mõjub sellele kolviefektist tingitud takistusjõud. Pärast veesõiduki lahkumist lüüsist (veesõiduk ei ole enam lüüsiga piiratud) takistusjõud enam ei mõju, mida näitab liikumiskiiruse järsk suurenemine, mida on võimalik märgata. x

29. Madalale sõitmine Madalale sõitmine aeglustab veesõidukit, seda on kuulda heli järgi, kuid see ei põhjusta alati veesõiduki peatumist. Madalale sõitmisest teavitatakse operaatorit. Madalale sõitmise uurimiseks on vaja ühtlase ja sujuvalt tõusva põhjaga harjutuste ala. Sellega seoses uuritakse valmendisse sisestatud asjakohaseid sügavuse andmeid, mitte kuvaril näidatud kujutist. Rannamadalale sõitmise korral kontrollitakse, kas veesõiduk tegelikult peatub ning kas see peatub järsult või aeglustades. Madalale sõitmisel uuritakse kuvaril veesõiduki horisontaalpinnal toimunud muutusi. Väga madala vee ja lameda põhja korral katsetatakse liikumiskiiruse pideva suurendamisega, kas veesõiduk sõidab madalale kiirusvaje tõttu. Kõigi madalale sõitmiste puhul kontrollitakse, kas sellega kaasneb vastav heli. x

30. Madalale sõitmine Veesõiduki randajooks, kokkupõrge teise veesõidukiga, kokkupõrge sillaga Veesõiduki madalale sõitmisest, randajooksust, kokkupõrkest teise veesõidukiga, kokkupõrkest sillaga teatatakse modelleerimisel taotlejale ja operaatorile. Visuaalne kontroll x

31. Veesõiduki randajooks Veesõiduki randajooksust teatatakse modelleerimisel vähemalt heliga. Modelleerimine aeglustab veesõidukit. Kokkupõrke arvutuseks kasutatakse kahemõõtmelist veesõiduki mudelit. Katsetada võib üksnes selliste randajooksu harjutuste alade modelleerimist, kus on kaldal mitmesuguseid objekte. Katsetatakse mitmesuguste objektide vastu sõitmist ja uuritakse, kas valmendi suudab neid objekte avastada ja neile reageerida. Erinevate objektidega kontrollitakse, kas on teatud tüüpi objekte, mille puhul ei teki kokkupõrkele reaktsiooni. Kui valmendil on audiosüsteem, katsetatakse kokkupõrkele vastavat heli. Kokkupõrget jälgitakse kuvaril, et näha, kas kokkupõrge toimub järsku ja kas modelleeritakse purunemispiirkonda. Kokkupõrge väikesel kiirusel ja sirgnurga all näitab, kas valmendi arvutab elastset tõuget. x

32. Veesõidukite kokkupõrge Veesõidukite kokkupõrkest teatatakse modelleerimisel vähemalt heliga. Modelleerimine aeglustab veesõidukit. Kokkupõrke arvutuseks kasutatakse kahemõõtmelist veesõiduki mudelit. Kui eeldada, et oma veesõiduki seisukohast ei ole vahet, kas kokkupõrge toimub teise oma veesõidukiga või veeliiklusvahendiga, saab korraldada mitmesuguseid kokkupõrkeid. Uuritakse, kuidas valmendi modelleerib veesõidukite kokkupõrke reaktsiooni oma veesõiduki osas ja kas võib kuulda heli. Instruktori jaamas kontrollitakse piisava suurendusega, kas kokkupõrke avastamiseks kasutatakse veesõiduki piirjooni. Uuritakse, kas kokkupõrge toimub täpselt sel hetkel, kui piirjooned kokku puutuvad. Uuritakse ka seda, kas ka erineva kujuga veesõidukite korral avastatakse kokkupõrge täpselt. x

33. Veesõiduki kokkupõrge sillaga Veesõiduki kokkupõrge sillaga tuvastatakse (alla lastud roolimajale ja mastile vastava) püsiva kõrguse korral. Kokkupõrkest teatatakse modelleerimisel vähemalt heliga. Modelleerimine aeglustab veesõidukit. Selle olukorra uurimiseks peab olema harjutuste alal sild ja kasutamiseks siseveeteede elektrooniline kaart. Uuritakse, kas silla alt läbisõidul tekib sillaga kokkupõrge, kui sillaava kõrgus ei ole piisav, ja milline on tulemus edasiseks modelleerimiseks. Uuritakse, kas ohutu läbipääs on võimalik, kui piisavalt veetaset alandada või süvist suurendada. Seda kontrollitakse ka kuvaril. Veesõiduki kokkupõrkepunkti kindlakstegemiseks on vaja teha mitu katset, kui on olemas ainult üks kokkupõrkepunkt. Selliste katsetega saab kindlaks teha ka seda, kas sillaga toimub kokkupõrge keskjoonel või välispiiril. x

34. Tõstetav roolimaja Kokkupõrkekõrgust ja silmapunkti peab saama kohandada silla asendi suhtes. Tõstetav roolimaja peab olema pidevalt liigutatav. Selle nõude katsetamise eelduseks on tüüpilise siseveesõiduki, nt 110 m pikkuse veesõiduki kättesaadavus. Selle funktsiooni kasutatavuse kontrollimiseks peab olema juhtseadis silla asendi muutmiseks. Funktsiooni saab katsetada sillal ja selleks kontrollitakse, kas silla asendit võib suvaliselt muuta ja kas liikumine toimub järsult või mõistliku kiirusega. Paigutades lähedusse teise oma veesõiduki, saab uurida, kas see funktsioon on kasutatav ka teise veesõiduki jaoks kuvaril. On näha, kas ka käigutuled ja päevamärgid liiguvad vastavalt teise oma veesõiduki tõstetava roolimaja liikumisele kuvaril. x

35. Trossid Kuvar peab näitama nii veesõiduki kui ka trossi dünaamikat (nt lõtvus, elastsus, kaal ja purunemine ning ühendused pollaripunktidega). Kaiseinaga harjutuste alal tehakse kinnitamine trossiga. Trossi kasutamisel kontrollitakse, kas tross ühendatakse teatavate pollaripunktidega. Trossi purunemise katsetamiseks püütakse trossiga peatada täiel kiirusel liikuv veesõiduk. Trossi lõtku kontrollitakse jõu ja kauguse vähendamisega. x

36. Ankrud Ankru võib sisse lasta ja välja tõsta. Uuritakse erinevaid veesügavusi ja keti dünaamikat. Piiratud veesügavusega harjutuste alal saab oma veesõidukiga uurida ankru ülesandeid, kasutades ühte või mitut ankrut. On mõistlik juhul, kui kasutada saab püsivat voolu erinevatel kiirustel. Ankrut saab sisse lasta ja välja tõsta ainult juhul, kui vastavad tööelemendid on olemas. Samuti uuritakse, kas on olemas vahendid, mis näitavad keti pikkust. Kontrollitakse, kas ankru sisselaskmisel ja väljatõstmisel on kiirus erinev. Samuti uuritakse, kas on võimalik kuulda asjakohast heli. Vee sügavuse muutmisega kontrollitakse, kas vee sügavus mõjutab ankru toimimist. Väikese vooluhulga korral uuritakse, kas pärast ankurdamist veesõiduk kõigub ja peatub. Vooluhulka pidevalt suurendades uuritakse, kas ankur hoiab veesõidukit paigal. Kui üks ankur ei hoia veesõidukit paigal, uuritakse, kas kahe ankruga püsib veesõiduk paigal. x

37. Pukseerimine (toiming kahe veesõidukiga) Pukseerimise korral uuritakse nii veesõiduki kui ka trossi dünaamikat. Pukseerimise uurimiseks võib harjutuste alana kasutada avamereala. Lisaks oma pukseerivale või pukseeritavale veesõidukile on vaja veel üht veesõidukit (oma veesõidukit või veeliiklusvahendit). Pukseerimise põhitingimuse katsetamiseks kasutatakse puksiirtrossi oma veesõiduki ja teise veesõiduki vahel. Kui see ei ole võimalik, uuritakse, kas on olemas vähemalt alternatiivne meetod, mille abil määrata jõud, mida avaldab virtuaalne puksiir. Kontrollitakse, kas teine veesõiduk, mida kasutatakse pukseerimisel, võib kiirendada oma pukseeritavat veesõidukit ja ka põhjustada seegamist, tõmmates seda külje suunas. Uuritakse, kas oma pukseeriv veesõiduk võib liigutada teist veesõidukit sobivate manöövrite abil ja selle peatada ning kas saab põhjustada teise veesõiduki seegamise, tõmmates seda külje suunas. x

Veeliiklusvahend

38. Veeliiklusvahendite arv Saadaval peab olema vähemalt kümme veeliiklusvahendit. Katse peab näitama, kas harjutuses saab kasutada nõutavat arvu veeliiklusvahendeid. x x

39. Veeliiklusvahendite juhtimine Veeliiklusvahend võib sõita marsruudil, muuta kurssi ja liikumiskiirust nagu tegelikkuses. Juhtimisfunktsioonide kasutatavuse kontrollimiseks tehakse harjutus, milles osaleb veeliiklusvahend. x x

40. Liikumiskäitumine Mõistlik sujuv liikumiskäitumine. Kohaldatakse veeliiklusvahendi juhtimise katsemenetlust. x x

41. Tuule mõju Veeliiklusvahendid reageerivad tuulele vastava triivinurgaga. Harjutuses kasutatava tuulega näidatakse, et veeliiklusvahendil tekib triivinurk, mille suurus sõltub tuule kiirusest ja suunast. x

42. Voolu mõju Veeliiklusvahendid reageerivad voolule vastava triivinurgaga. Harjutuses kasutatava vooluga näidatakse, et veeliiklusvahendil tekib triivinurk, mille suurus sõltub tuule kiirusest ja suunast. x x

43. Kujutise esitamine ja suurus Kuvar võimaldab vaate kogu silmapiiri ulatuses (360 kraadi). Horisontaalne vaateväli võidakse esitada vähemalt 210-kraadise pidevalt esitatava vaateväljaga ja ülejäänud osa silmapiirist jälgitakse pistelis(t)e vaa(de)tega. Vertikaalne vaateväli võimaldab vaadata alla vette ja üles taevasse, nagu on näha tavalises asendis olevast roolimajast. Töötava valmendi visuaalne kontroll. x

44. Kujutise eraldusteravus Eraldusteravus vastab inimsilma lahutusvõimele. Kaadrisagedus (ideaaljuhul > 50 kaadrit sekundis, kuid vähemalt realistlik sujuv liikuv kujutis), mis ei põhjusta katkendlikkust. Eraldusteravuse visuaalne kontroll. x

45. Täiendavad üksikasjad ja kujutise kvaliteet Kuvamissüsteemis kuvatu on üksikasjalikum kui lihtsustatud kujutis. See näitab igas olukorras head kujutist navigeerimisalast. Visuaalset mudelit kontrollitakse visuaalselt. x

46. Veepind Veesõiduki tekitatud lained sõltuvad veesõiduki liikumiskiirusest. Arvesse võetakse veesügavust. Tuule tekitatud lained vastavad tuule suunale ja kiirusele. Vaatlus peab näitama, kas veesõiduki tekitatud lained muutuvad veesõiduki liikumiskiiruse muutudes ning kas tuule tekitatud lained muutuvad tuule kiiruse ja suuna muutudes. x

47. Päike, kuu, taevakehad Päike ja kuu esitatakse 24-tunnise perioodiga. Asendid ei vasta täpselt modelleerimise kohale ja kuupäevale. Öine taevas võib koosneda suvalistest tähtedest. Vaatluse teel tehakse kindlaks, kas päikese, kuu ja taevakehade esitamist võib päeva, öö ja hämara aja osas muuta. x

48. Ilm Esitatakse püsivaid kõrgeid pilvekihte. Lisaks saab kuvada vihma, uduvinet ja udu. Visuaalne kontroll näitab vajalikku detailsust. x

49. Keskkonnamüra Mootorimüra taasesitatakse realistlikul viisil. Mootorimüra katsetatakse vaiksetes ilmastiku- ja mereoludes ning hinnatakse müra kõikidel mootori pöörlemiskiirustel. Tehakse kindlaks, kas mootorimüra on kuuldav ning kas müra ja selle tugevus on asjakohased. x x

50. Välised müraallikad (nt mootorimüra, kuuldavad hoiatussignaalid ja ankur) Üksikuid helisignaale esitatakse realistlikul viisil, kuid nende lähtekohta ei saa heli järgi kindlaks teha. Esimese sammuna käivitatakse üksteise järel kõik oma paigalseisva veesõiduki roolimajast kättesaadavad helisignaalid. Hinnatakse, kas helisignaalide heli iseloom ja tugevus on realistlik. Teises etapis käivitatakse samad helisignaalid teises veesõidukis, aga muudetakse veesõidukite vahelist kaugust. Uuritakse, kas esitatakse õigeid helisignaale ja kas nende tugevus on õige. Kõik veesõiduki roolimajas käitatavad abijõuseadmed (nt ankrud) käivitatakse eraldi. Veendutakse, et toimimisseisundit on võimalik heli/müra järgi kindlaks teha. x

51. Välismüra (helisignaalid) Märkveesõidukilt pärinevad helisignaalid peavad olema kuulda. Harjutuses saadetakse märkveesõidukilt välja helisignaal. x

52. Sisemine akustiline teave Sillaseadmete helisignaalid on realistlikud, kuid neid esitatakse valmendi konsooli kõlaritest. Kõikide roolimaja seadmete kõik helisignaalid esitatakse üksteise järel. Katseliselt tehakse kindlaks, kas signaale saadavad välja seadmed ise või valmendi kõlarid ja kuivõrd realistlikud on sellised helisignaalid. x

53. Kuulamine Operaatorile on kuulda kogu müra, mis pärineb veesõiduki roolimajast. Modelleerimisega seoses tehakse katseliselt kindlaks, kas veesõiduki roolimajast edastatakse heli selgelt ja arusaadavalt ning kas heli tugevus on seadistatav. x

54. Salvestamine Modelleerimisega sünkroonselt salvestatakse veesõiduki roolimajast pärinevaid helisid. Tehakse harjutus, milles kasutatakse raadiosidet ja helisignaale. Taasesitusel peab olema kuulda õige helisalvestus koos modelleerimise kordusega. x

55. Laevaradari vastavus nõuetele Rõhtsuunalise peilingu nurga täpsus peab vastama Euroopa tehnilise spetsifikatsioonile (ETSI) EN 302 194. Mõju, mis on seotud püstsuunas piiratud avanemisnurgaga, on võimalik teha kindlaks näiteks möödasõidul sildadest. Nõuetele vastavus püstsuunas: modelleeritakse silla alt läbisõit, võttes arvesse järgmist: — antenni kõrgus veepinnast süvise jooksva väärtuse korral; — kiirgusnurk vastavalt laevaradari karakteristiku sagarale ja veesõiduki trimmile; — silla kõrgus, mõõdetuna kui silla alumise ääre kaugus veepinnast. x x

56. Eraldusteravus Laevaradari modelleerimine peab looma realistliku radarikujutise. Laevaradari modelleerimine peab vastama ETSI EN 302 194 [1] nõuetele. Õige eraldusteravuse saavutamine tuleb näidata kauguse 1 200 m korral: kaks objekti, mille asimuutkaugus on 30 m, peavad olema eraldatavad kahe eraldi objektina. Kaks ühes ja samas suunas 1 200 m kaugusel asuvat objekti, mille vaheline kaugus on 15 meetrit, peavad olema eraldatavad kahe eraldi objektina. x x

57. Oma või muu veesõiduki põhjustatud varjusektor Varjusektor määratakse trigonomeetriliste suhete kaudu, kuid seejuures ei võeta arvesse liikuva veesõiduki asendi muutumist. Oma veesõidukist põhjustatud varjusektori katsetamiseks lähenetakse poile ja tehakse kindlaks kaugus, kus poi jääb veesõiduki vööri varju. See kaugus peab olema realistlik. Teise veesõiduki põhjustatud varjusektori katse tegemiseks paigutatakse kaks veesõidukit ühte ja samasse suunda. Kui väiksem veesõiduk on suurema taga, ei tohi väiksem veesõiduk olla laevaradari kuvaril nähtav. x x

58. Veepinnast ja vihmast tingitud peegeldushäiringud Filtrite seadistus ja selle mõju on kooskõlas tegelike heakskiidetud seadmetega. Tehakse hindamine, vahetades ja seadistades filtreid. x x

59. Väärpeegeldused Tekivad väärpeegeldused. Lisaks sellele muutub mitmekordsete peegelduste sagedus vastavalt kaugusele realistlikult. Mitme märkveesõidukiga tehtavas harjutuses peavad olema väärpeegeldused nähtavad. Katse ajal peab vaatleja jälgima interferentsi ja mitmekordseid peegeldusi. x x

60. Vee sügavus Merepõhja topograafiat kirjeldatakse üksikasjalikult samasügavusjoontega ja loodimise või muu meetodi abil, tagades suure eraldusteravuse, kui andmed on kättesaadavad. Uuritava ala läbimisel kontrollitakse, kas kajaloodiga saadakse realistlikke väärtusi. x

61. Vool Voolu võib määratleda suvaliselt, kasutades vähemalt kahemõõtmelist vektorvälja, mis on veesõiduki suurusele ja piirkonnale vastava suure eraldusteravusega. Voolu mõju katsetamiseks lastakse oma veesõidukil triivida mööda jõge. Veesõiduk peab vooluga kaasa liikuma realistlikul viisil. x x

62. Looded Loodete andmed esitatakse väikese ruumilise ja/või ajalise eraldusteravusega. Loodete mõju ujuvobjektidele saab hinnata, modelleerides eelistatavalt väikest ujuvobjekti, millel kas ei ole jõuseadet või millele ei mõju jõudusid (nt tuule või trossi tõttu). Muudetakse kellaaega ja uuritakse, kas loodete vooluhulk ja veetase on ajast sõltuvad ja realistlikud. Veetaset võib otse kajaloodil näha, aga selle võib salvestada kogu päeva jooksul ja võrrelda mõõdetud või arvutatud suurustega. x

63. Tuul Tuule muutumise ja tuule vektorväljad saab kindlaks määrata ja lubada neis kohalikke muudatusi teha. Kui veesõidukile „on paigaldatud“ anemomeeter, peab sillal olev mõõtevahend näitama tuule suhtelist kiirust ja suunda. Katsetatakse erinevate tuuleväljade mõju veesõiduki dünaamikale. x

64. Püsiobjektide kahe- ja kolmemõõtmelised mudelid Objekti võib asendada kahemõõtmelise mudeliga vaid juhul, kui objekt on kaugel ja ei ole äratuntav. Kui veesõiduk liigub kogu valideeritavas modelleerimispiirkonnas, jälgitakse liikumatuid objekte. On võimalik kindlaks teha, millisel kaugusel ja kuidas muutub detailsus ja kas kasutatakse kahemõõtmelisi mudeleid. x

65. Liikumatute objektide detailsus Suur detailsus võimaldab objekte realistlikuna näidata, kuigi on lubatud lihtsustada objektide kuju ja pinna esitamist. Laaditakse hinnatav harjutuste ala ja lisatakse sinna oma veesõiduk. Kõigepealt uuritakse, kas kõik laevajuhtimise seisukohast olulised objektid on tuvastatud. Esmapilgul peab olukord tunduma realistlik. x

66. Liigutatavate objektide päevased/öised mudelid Pimedas saab igat objekti valgustada. Laevajuhtimise seisukohast olulised valgusallikad võivad tekitada etteantud näitajatega valgust. Laaditakse hinnatav harjutuste ala ja lisatakse sinna oma veesõiduk. Modelleerimisajaks seatakse kesköö. Katsetatakse, kas kõik laevajuhtimise seisukohast olulised objektid on valgustatud modelleerimisel nii nagu tegelikkuses. Lisaks sellele kontrollitakse, kas muud objektid on valgustatud. Kui valmendil on selline funktsioon, lülitab instruktor kavandatud objektide valgustuse sisse ja välja. x

67. Liigutatavate objektide kahe- ja kolmemõõtmelised mudelid Kahemõõtmelisi objekte kasutatakse üksnes taustal (suures kauguses), nii et need on vaevu nähtavad. Muudel juhtudel kasutatakse kolmemõõtmelisi mudeleid. Laaditakse hinnatav harjutuste ala ja lisatakse sinna oma veesõiduk. Navigeerimiseks kasutatakse kogu harjutuste ala; samal ajal kasutatakse, jälgitakse ja hinnatakse kättesaadavaid liigutatavaid objekte, et teha kindlaks, kas neil on vaatleja poole pöörduvaid lamedaid pindasid. x

68. Detailsus Parandatud detailsuse korral esitatakse realistlikke objekte, kuid kuju ja pinnad esitatakse lihtsustatult. Oma veesõiduk liigub suvaliselt valitud harjutuste alas. Kasutatakse hinnatavaid liikuvaid objekte. Need tuleb esitada realistlikul viisil. x

69. Tulede ja päevamärkide seadistamine Tulesid ja päevamärke saab lülitada eraldi, st kõik tuled ja päevamärgid on andmebaasi eraldi salvestatud ning need on paigutatud vastavalt tegeliku veesõiduki nõuetele ja kasutatava veesõiduki suhtes kohaldatavatele õigusaktidele. Veeliiklusvahendi vahetus läheduses kasutatakse igal harjutuste alal oma veesõidukit. Võimaluse korral lülitab käitaja sisse kõik veesõiduki päevamärgid ja tuled. Kui valmendi võimaldab, kasutatakse veeliiklusvahendi asemel teist oma veesõidukit. Ka teisel oma veesõidukil lülitatakse sisse kõik tuled ja päevamärgid. Esimese oma veesõiduki roolimispuldis kontrollitakse seda, millised tuled ja päevamärgid on nähtavad mõlemal muul veesõidukil. x

70. Päevased ja öised mudelid Valgusallikad võivad vilkuda teatavate näitajate kohaselt. Oma veesõiduk liigub harjutuste alas. Modelleerimisajaks seatakse 24.00. Kasutatakse kõiki hindamisele kuuluvaid liikuvaid objekte. Võimaluse korral lülitab operaator sisse kõik kättesaadavad valgusallikad, mis on objektidele paigaldatud, et teha visuaalne kontroll. x

71. Laevaradaripildi tagasipeegeldus Laevaradaripildi tagasipeegeldus peab olema realistlik ja sõltuma vaatenurgast. Tehakse kindlaks, kas objektilt peegeldumisel tekib realistlik peegeldus. x x

72. Lainetest ja sademetest põhjustatud peegeldused Lainetusest põhjustatud peegeldusi säilitatakse kui tüüpilise lainetuse andmeid, mis sisaldavad ka lainetuse kõrguse vahemike andmeid. Sademetest põhjustatud peegeldused esitatakse realistlikult. Lainetusest põhjustatud peegelduste kohta tehakse katseid, kasutades erinevaid lainekõrgusi ja -suundi. Tehakse kindlaks sademetest põhjustatud peegeldused. x x

73. Lained Lainetust ja lainete suunda saab seadistada; veesõiduk liigub realistlikult. Katsetatakse, kas veesõiduki liikumine muutub vastavalt lainetusele. Lainete suunad ja kõrgus peavad olema nähtavad. x

74. Sademed Kõik ilmastikutingimused (piiratud nähtavus, sademed, välja arvatud välk ja pilvede moodustumine) on kasutatavad, mille tulemusena tekib olukorrast loogiline pilt. Visuaalselt kontrollides tehakse kindlaks, kas nähtavus võib väheneda. x

75. Kaardi kuva Sisevete-ECDIS peab teaberežiimis vastama Euroopa Liidu või Reini laevaliikluse keskkomisjoni avaldatud viimase standardi nõuetele (komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 909/2013 või CCNRi sisevete-ECDISi versioon 2.3 või selle ajakohastatud versioon). Kontrollitakse, kas ECDISi tarkvara on sertifitseeritud ja kas kasutatakse siseveeteede elektroonilist navigatsioonikaarti. x

76. Mõõtühikud Valmendi kasutab Euroopa siseveelaevanduses kasutatavaid ühikuid (km, km/h). Hinnatakse kuvatavaid ühikuid. x x

77. Keele valik Kasutatakse eksami tegemise ja/või inglise keelt. Kontrollitakse, mis keelt kasutatakse instrumentides. x x

78. Harjutuste arv Peab olema võimalus luua, salvestada ja teha erinevaid harjutusi, mida saab tegemise ajal muuta. Tehakse erinevaid toiminguid. x x

79. Oma veesõidukite arv Iga silla jaoks võib kasutada erinevat oma veesõidukit. Näidatakse erinevaid harjutusi mitme sillaga (vajaduse korral). x

80. Andmete säilitamine Salvestatakse kõik modelleerimisandmed, mida on vaja modelleerimiste taasesitamiseks, sealhulgas taotleja sooritusega seotud videod ja helid. Käivitatakse modelleerimine ja tehakse selle salvestus. Modelleerimine taasesitatakse ja vaadatakse läbi, et teha kindlaks, kas selle kohta on kõik olulised andmed salvestatud. x x