ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 10. jaanuari 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli KCCM 80180 ja Escherichia coli KCCM 80181 abil kääritamise teel saadud L-tsüsteiinvesinikkloriidmonohüdraat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Samuti käsitles toiduohutusamet oma järeldustes asjaolu, et taotleja teeb ettepaneku märgistada söödalisand määruse (EÜ) nr 1272/2008 (3) kohase ohulausega H335 (võib põhjustada hingamisteede ärritust). Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et hoida ära kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ka järeldusele, et kuna kõnealust ainet kasutatakse toidus ja selle toime söödas on sama kui toidus, ei ole vaja aine tõhusust söödas täiendavalt tõendada.
Puude Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, muul kujul kui: — tervenisti või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, — puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- või korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, välja arvatud puidusaadetise koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja sama kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit, kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted

ex 4401 12 00 ex 4403 12 00 ex 4403 99 00 ex 4404 20 00 ex 4406 12 00 ex 4406 92 00 4407 95 10 4407 95 91 4407 95 99 ex 4407 99 27 ex 4407 99 40 ex 4407 99 90 ex 4408 90 15 ex 4408 90 35 ex 4408 90 85 ex 4408 90 95 ex 4416 00 00 ex 9406 10 00
Mitmest pöögi- või kasevineerikihist puitliistud pikkusega 480–1960 mm, laiusega 25–105 mm ja paksusega ligikaudu 10 mm. Need on kooritud, lamineeritud, kokku liimitud ja pindkattega. Liistud on servadest ümardatud, võivad olla kas sirged või koolutatud. Need on suure kandevõime ja paindetugevusega. Need on kavandatud montaažiks ilma täiendava töötlemiseta voodite, tugitoolide või diivanite karkassidesse. Vt fotot (*1).

4421 99 99
(9)

Oma järelduses osutas toiduohutusamet mitmele probleemile. Eelkõige ei saa välistada põhjavee võimalikku saastumist asjakohaste metaboliitidega. Lisaks leiti, et benalaksüülist tuleneva teisese mürgistuse pikaajaline risk lindudele ja vihmaussidest toituvatele lindudele on suur probleem. Kõigi iseloomulike kasutusviiside puhul tehti ka kindlaks probleemid seoses sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduva pikaajalise riskiga. Pärast toiduohutusameti taotlust saada lisateavet benalaksüüli endokriinseid häireid põhjustava potentsiaali hindamiseks kinnitas taotleja, et täiendavaid uuringuid ei tehta ega esitata. Seega ei saa järeldada, et ainel ei ole endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi.
(66)

Taist liitu suunatud ekspordi järsku kasvu alates 2013. aastast ning Hiinast liitu suunatud ekspordi kahanemist tuleb hinnata kogutud tõendite alusel, mida on mainitud põhjendustes 64 ja 65. Kõik need asjaolud viivad järelduseni, et toimus ümberlaadimine, millel puudub muu majanduslik mõte peale kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmise. Kuna Tais reaalne tootmine puudub, nagu kinnitas Tai esindus, ning peaaegu kogu eksport on suunatud ELi, siis tuleb järeldada, et kõik Taist liitu eksporditud kogused ei ole reaalne toodang, vaid saabuvad Hiinast ja laaditakse ümber.
(7)

Väärtpaberistamised on keerukad ja oma olemuselt mitmekesised, samuti on väga erinevad väärtpaberistamise registrite teabe kasutajad. Seetõttu on väga oluline hõlbustada vahetut ja kohest juurdepääsu teatavatele andmekogumitele ja teabele. Juurdepääsu tuleks pakkuda masinloetavas vormingus ja teave peaks sisaldama registris säilitatavat väärtpaberistamist käsitlevaid andmeid ning kogu praegust ja varasemat teavet selle kohta. Selleks tuleks luua selliste ühekordsete taotluste raamistik, mida saaks konkreetse teabe saamiseks kombineerida. Tähtaegu, mille jooksul väärtpaberistamise registrid peaksid andmed määruse (EL) 2017/2402 artikli 17 lõikes 1 osutatud üksustele esitama, tuleks ühtlustada, et need üksused ja väärtpaberistamise registrid saaksid andmeid tõhusalt töödelda. Samal ajal tuleks tagada andmete laekumine tähtajaks, mis võimaldab taotluse esitanud üksustel oma ülesandeid tõhusalt täita.
(4)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna nendega määratakse kindlaks, millist vormingut ja vorme peavad algataja, sponsor või väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja kasutama, kui nad esitavad määruse (EL) 2017/2402 kohaselt eri pooltele teavet väärtpaberistamise kohta. Et tagada nende sätete kooskõla, mis peaksid jõustuma samal ajal, ning lihtsustada kogu väärtpaberistamist käsitleva teabe süviti mõistmist ja parandada selle kättesaadavust, on vaja need regulatiivsed tehnilised standardid koondada ühte määrusesse.
d)

liikme allkirjastatud avaldus, milles on märgitud, kas: i) teda on kriminaalkorras karistatud seoses finants- või andmesideteenuste osutamisega või pettuse või omastamisega; ii) temaga seoses on reguleeriv asutus või valitsusorgan või -asutus teinud distsiplinaarmenetluse raames negatiivse otsuse või tema suhtes on algatatud mis tahes selline menetlus, mis ei ole veel lõpule viidud; iii) tsiviilkohtumenetluses on kohus tema kohta tuvastanud negatiivseid asjaolusid, mis on seotud finants- või andmesideteenuste osutamisega või väärkäitumise või pettusega äritegevuse juhtimisel; iv) ta on olnud sellise ettevõtja juhatuse või kõrgema juhtkonna liige, mille registreeringu või tegevusloa on reguleeriv asutus tühistanud; v) isik, kellelt on võetud õigus tegutseda valdkonnas, kus on vaja reguleeriva asutuse poolset registreerimist või tegevusluba; vi) ta on olnud sellise ettevõtja juhatuse või kõrgema juhtkonna liige, mis on muutunud maksejõuetuks või likvideeritud ajal, kui ta oli ettevõtjaga seotud, või ühe aasta jooksul pärast seda, kui ta lakkas selle ettevõtjaga seotud olemast; vii) ta on olnud sellise ettevõtja juhatuse või kõrgema juhtkonna liige, mille suhtes on reguleeriv asutus teinud negatiivse otsuse või määranud karistusi; viii) valitsusasutus, reguleeriv asutus või kutseorganisatsioon on teda muul viisil trahvinud, tema tegevuse peatanud, keelanud tal töötada teataval ametikohal või kohaldanud tema suhtes muid karistusi seoses pettuse või omastamisega või finants- või andmesideteenuste osutamisega; ix) tema suhtes kehtib direktorina töötamise keeld, keeld töötada mis tahes juhtival ametikohal, või on ta vabastatud töölt või muult ametikohalt äriühingus kohustuste rikkumise või ametiseisundi kuritarvituste tõttu;
(1)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) esitatavate väärtpaberistamise registrina registreerimise taotluse ja kauplemisteabehoidla registreeringu laiendamise taotluse ühtne vorm peaks tagama, et ESMA-le esitatakse kogu komisjoni delegeeritud määruse (EL) (2) kohaselt nõutav teave ja et ESMA-l on seda lihtne tuvastada.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 2. juuli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda lüsiini ja glutamiinhappe tsinkkelaat kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriva ainena, ning märkis, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski. Seepärast tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealusest söödalisandist ei tulene muude tsingiühenditega võrreldes täiendavat riski keskkonnale ja et see on kõikide loomade jaoks tõhusaks tsingiallikaks. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 26. veebruari 2019. aasta, (2)28. jaanuari 2020. aasta, (3)18. märtsi 2020. aasta (4) ja 25. mai 2020. aasta (5) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli CGMCC 7.267, Escherichia coli CGMCC 11 674 või Escherichia coli KCCM 10 534 abil toodetud L-trüptofaan kahjulikku mõju muude loomade kui mäletsejate tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Mäletsejate puhul tuleks ohutuse tagamiseks kaitsta L-trüptofaani lagunemise eest vatsas. Amet märkis, et kõnealune söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski, mis tuleneb endotoksiinide tasemest Escherichia coli CGMCC 7.267, Escherichia coli CGMCC 11 674 või Escherichia coli KCCM 10 534 abil toodetud L-trüptofaanis, ning ei saanud välistada võimalust, et Escherichia coli CGMCC 11 674 või Escherichia coli CGMCC 7.267 abil toodetud L-trüptofaan on nahka ja silmi ärritav või nahka sensibiliseeriv. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. veebruari 2018 (2) ja 4. oktoobri 2019 (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina, ning et selle võimaliku silmi ja nahka ärritava toime ja naha sensibiliseerimise potentsiaali kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealusel söödalisandil on kõikide sealiikide zootehnilisi näitajaid oluliselt parandav toime. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(365)

Täiendava lõpliku avalikustamise kohta esitatud märkustes ei nõustunud Sinopeci kontsern komisjoni järeldusega, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohane kohandamine oli põhjendatud. Eksportiv tootja väitis esiteks, et Sinopec Chongqingi otsemüük USAsse on piiratud ja „ebatavaline“. Sinopeci kontsern märkis ka, et Sinopec Ningxial otsest eksportmüüki ei olnud. Sinopeci kontsern väitis, et kohandamine on põhjendatud üksnes juhul, kui selline otsene eksportmüük on (väga) oluline. Seejärel väitis Sinopeci kontsern, et asjaolu, et tootvatel ettevõtetel on märkimisväärne otsene omamaine müük, ei oma ühe majandusüksuse olemasolu kindlakstegemisel tähtsust. Peale selle väitis Sinopeci kontsern, et Sinopec Chongqingi puhul olid Sinopec Chongqingi ja Sinopec Ningxia müügikulud seotud ainult omamaise müügiga ja eksportmüügiga USAsse ning seega ei ole need asjakohased. Seejärel märkis Sinopeci kontsern, et asjaolu, et Sinopec Central China ostis PVAd sõltumatutelt tootjatelt, ei tähenda, et see ei moodusta tootvate ettevõtetega ühte majandusüksust. Lisaks pidas Sinopeci kontsern neid oste väga piiratuks ja väitis, et kohandamine on võimalik ainult siis, kui ostud sõltumatutelt pooltelt on märkimisväärsed. Lõpuks väitis Sinopec, et tootvate ettevõtete ja kaupleja vaheline kaugus on vähetähtis.
1. Toode koosneb peamiselt ammooniumnitraadipõhistest vabalt voolavatest poorsetest graanulitest, mille koostis (massiprotsentides) on järgmine: — Ammooniumnitraati > 99,4 — (üldlämmastikku > 34,5) — anioonset polümeeri 0,28 — pinnakattevahendit 0,08 Graanulite õliimavus on > 10 massiprotsendi. Graanulite puistetihedus on 0,72 g/cm3.

3602 00 00
(4)

Tunnustatud kolmandate riikide vastaspooltelt võetakse ka aastatasu, millest kaetakse kulud, mida ESMA kannab, et täita selliste kesksete vastaspooltega seotud ülesandeid, mis tulenevad määrusest (EL) nr 648/2012. Nii esimese kui ka teise taseme kesksete vastaspoolte puhul kuuluvad nende ülesannete hulka kesksete vastaspoolte süsteemse olulisuse korrapärane läbivaatamine määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 5 kohaselt, kolmandate riikide ametiasutustega loodud koostöökorra rakendamine ja säilitamine ning kolmandate riikide regulatiivse ja järelevalvealase arengu jälgimine. Teise taseme kesksete vastaspoolte puhul on ESMA-l lisaülesanne jooksvalt kontrollida, kas need kesksed vastaspooled täidavad määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud nõudmisi, sealhulgas nõuete võrreldava täitmise kaudu, kui seda on kinnitatud. Seega on asjakohane kehtestada esimese ja teise taseme kesksetele vastaspooltele erinevad aastatasud.
(4)

Keskse vastaspoole kapital ja kliirivate osaliste rahalised vahendid ning nende antud tagatiste liik ja laad on äärmiselt olulised elemendid, mida tuleb arvestada, kui hinnatakse keskse vastaspoole vastupanuvõimet negatiivsele arengule. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2a punktis b sätestatud kriteeriumi arvesse võtmisel peaks ESMA-l seega olema ülevaade rahalistest vahenditest, mis on kesksele vastaspoolele kättesaadavad seoses nii kohustuste täitmata jätmise kui ka muude juhtudega. ESMA peaks samuti arvesse võtma, kas need vahendid on tagatud, tagamata, eraldatud, eraldamata, rahastatud või mitte rahastatud, ning arvestama vahendeid, mida keskne vastaspool kasutab õiguskindluse ja usalduse tagamiseks tema tehtavate maksete arveldamise ja käsitletava tagatise puhul. Lõpetuseks peaks ESMA arvestama, kas jurisdiktsioonis, milles tunnustust taotlev keskne vastaspool tegutseb, on olemas kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik, ning edasi seda, milline on selle laad ja mõju. Sellist finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistikku tuleks hinnata rahvusvaheliselt kokkulepitud suuniste ja põhinõuetega võrreldes. Arveldus- ja likviidsusriski hindamisel peaks ESMA pöörama erilist tähelepanu nendele kesksetele vastaspooltele, kes on tõenäoliselt süsteemsed, et hinnata, kui turvaline on selliste kesksete vastaspoolte juurdepääs likviidsusele, ning likviidsuspingeid liidu vääringutele. Kuigi maksete ja arvelduste turvalisust on võimalik hajusraamatu tehnoloogia või muu uue tehnoloogia abil tugevdada, peaks ESMA tähelepanu pöörama lisariskile, mida see võib keskse vastaspoole jaoks kujutada, eriti küberriskile.
(5)

Kui teise taseme keskne vastaspool on sõlminud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud keskse vastaspoolega koostalitluskokkuleppe, kujutab see kokkulepe endast otsest seost liidu keskse vastaspoolega ja seega otsest mõju ülekandumise kanalit. Selliste kokkulepete puhul peaks ESMA viima ellu üksikasjaliku hindamise, et otsustada, kas kinnitada määruse V jaotise nõuete võrreldavat täitmist. Teise taseme keskse vastaspoole ja muu kolmanda riigi keskse vastaspoole vaheline koostalitluskokkulepe ei kujuta endast otsest seost liidu keskse vastaspoolega, aga teatavatel tingimustel võib see toimida kaudse kanalina mõju ülekandumiseks. Selliste kokkulepete puhul peaks ESMA viima üksikasjaliku hindamise ellu üksnes juhul, kui see on põhjendatud kokkuleppe mõjuga liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsusele.
Kui toetuste andmise menetlus ebaõnnestub, on asjakohane, et komisjon annab toetavale liikmesriigile võimaluse kas makstud summa sisse nõuda või oodata, et komisjon korraldaks uue projektikonkursi, võttes arvesse, et sihtotstarbeliseks välistuluks liigitatavaid mehhanismi vahendeid on võimalik automaatselt üle kanda. Selleks tuleks luua nõuetekohane arvepidamissüsteem. Kui liikmesriik ootab, et komisjon korraldaks uue projektikonkursi, tuleks liikmesriiki käsitada sellisena, et ta on kuni uue projektikonkursi korraldamiseni võtnud lisameetmeid kooskõlas määruse (EL) 2018/1999 artikli 32 lõikega 3.
Toode on värvitu vedelik väikeses 2 ml silindrilises mahutis, mille eemaldataval korgil on peen pintsel. Pintsel on ette nähtud vedeliku pealekandmiseks. Toode on ripsmepalsam ja see on ette nähtud ripsmete niisutamiseks ja toitmiseks. See kaitseb ripsmeid hapruse ja murdumise eest ning pikendab ripsmete kasvufaasi ja seega nende eluiga. Toode sisaldab järgmisi põhilisi koostisaineid: — biotiin; — deklorodihüdroksüdifluoroetüülkloprostenoolamiid; — biotinoüül tripeptiid-1; — saialilleekstrakt; — ženšenniekstrakt. Toode esitatakse tollile pappkarbis jaemüügiks pakendatult.

3304 99 00
(4)

Taotlus peab sisaldama piisavalt teavet koostöö sisu, sealhulgas taotluse põhjuste ja konteksti kohta, et taotlust täitev asutus saaks taotlust lihtsalt ja tõhusalt menetleda. Kahtluse aluseks olevate asjaolude esitamist ei tohi seada taotlevale asutusele abi saamise eeltingimuseks, kui küsitud teave on asutusele vajalik selleks, et ta saaks oma ülesandeid täita.
(252)

Viidates Hubei Xinyegangi kohtuotsuse punktile 71, märkis STSS, et hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamiseks kasutatud liidu tootmisharu valimi müügimahud ei esinda liidu tootmisharu samasuguse toote kogumüüki valimisse kaasatud isikute poolt. Ta väitis, et selle kohtuotsuse punkti 71 kohaselt ei ole see lubatud. Nagu on öeldud eespool põhjenduses 250, on see kohtuotsus edasi kaevatud. Sisu poole pealt märkis komisjon, et ta ei saa lisada liidu tootmisharu müügi võrdlusesse teatud kontrollnumbritega toodete müüki, mida eksportivad tootjad ei müü. Õiglase võrdluse tagamiseks võrdles komisjon sarnaseid sarnastega ja seega ei arvestanud mudeleid, mis kuuluvad toote määratluse alla ja mida müüs liidu tootmisharu, kuid mida STSS ei eksportinud. Teiseks, nagu on öeldud eelmises põhjenduses, ei nõuta alusmääruses, et komisjon teeks hinnaanalüüsi iga tooteliigi kohta eraldi. Pigem on õiguslik nõue teha määramine samasuguse toote tasandil. Kuigi sellise hindamise lähtepunktina kasutatakse toote kontrollnumbreid, ei tähenda see, et erinevate kontrollnumbritega tooted ei konkureeri omavahel. Seega ei tähenda asjaolu, et liidu tootmisharu teatavaid kontrollnumbritega tooteid ei võrreldud STSSilt lähtuva ja liitu suunatud impordiga, et see import ei tekita neile hinnasurvet. Kolmandaks rõhutas komisjon veel seda, et liidu tootmisharu ühtivate kontrollnumbritega toodete müügimaht, mida kasutati STSSi kohta tehtud arvutustes, oli umbes kaks korda suurem kui STSSi müügimaht liidu turul ja on seetõttu üldjoontes tüüpiline. Seepärast lükati see väide tagasi.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 6. märtsi 2018. aasta (3) ja 12. novembri 2019. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda butüülhüdroksüanisool kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada nahka ja silmi ärritavana ning nahka sensibiliseerivana. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ka järeldusele, et kuna butüülhüdroksüanisooli on lubatud kasutada võrreldavas kontsentratsioonis antioksüdandina toidus, ei ole vaja teha uuringuid selle tõendamiseks, et butüülhüdroksüanisool on tõhus antioksüdant kõikide loomaliikide söödas. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 28. jaanuari 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Amet kinnitas oma varasemat järeldust, et Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 ei avalda kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand ei ole nahka ega silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv, ent seda tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealune söödalisand võib olla tõhus munakanade puhul.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 12. novembri 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94 ei avalda lubatud kasutustingimuste juures kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Amet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada mõõdukalt silmi ärritavana ning võimaliku naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Kuna ametil ei olnud võimalik teha järeldust uue kavandatud miinimumsisalduse kohta, tuleks jätta varem kehtestatud väärtused muutmata.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 25. mai 2016. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda kõnealused ained kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Amet jõudis järeldusele, et merekeskkonnas kasutamisel on hinnanguline ohutu sisaldus söödas 0,05 mg/kg. Kõnealuste ainete kavandatud sisaldus ületab merekeskkonna jaoks ohutut taset ning seepärast ei anta luba nende kasutamiseks mereloomade puhul. Samuti jõudis amet järeldusele, et kuna kõnealused ained on toidus lõhna- ja/või maitseainena kasutamisel tõhusad ja nende toime söödas on põhimõtteliselt sama kui toidus, siis ei ole vaja nende tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Ehkki taotleja võttis tagasi taotluse kõnealuste ainete kasutamise kohta joogivees, peaks siiski olema võimalik kasutada kõnealuseid aineid segasöödas, mida hiljem manustatakse veega.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 28. jaanuari 2020. aasta arvamustes, (3) (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli FERM ABP-10641 abil või Corynebacterium glutamicum KCCM 80 189 abil toodetud L-isoleutsiin kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Amet märkis ka, et Escherichia coli FERM ABP-10641 abil toodetud L-isoleutsiin on söödalisandit käitlevale isikule sissehingamisel ohtlik. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Corynebacterium glutamicum KCCM 80 189 abil toodetud L-isoleutsiini puhul ei nimetatud ühtki kasutajate ohutust mõjutavat kahjulikku aspekti. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõikide mittemäletsejate jaoks tõhus aminohappe isoleutsiini allikas ning et mäletsejate puhul tuleks söödalisandina kasutatava L-isoleutsiini täieliku tõhususe tagamiseks kaitsta seda lagunemise eest vatsas. Amet väljendas oma muret seoses kõnealuse aminohappe suukaudse manustamisega üheaegselt nii joogivee kui ka söödaga. Amet ei teinud siiski ettepanekut L-isoleutsiini maksimumsisalduse kohta. Seepärast on söödalisandina kasutatava L-isoleutsiini joogiveega manustamise puhul asjakohane juhtida kasutaja tähelepanu sellele, et tuleb võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu söödas.