EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1475,

2. oktoober 2018,

millega kehtestatakse Euroopa solidaarsuskorpuse õigusraamistik ning muudetakse määrust (EL) nr 1288/2013, määrust (EL) nr 1293/2013 ja otsust nr 1313/2013/EL

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

Liidu kodanike ja liikmesriikide solidaarsus on üks universaalsetest väärtustest, millel liit rajaneb. See ühine väärtus annab suuna liidu tegevusele ja tagab vajaliku ühtsuse, et tulla toime ühiskonna praeguste ja tulevaste probleemidega, mille lahendamisele noored eurooplased oma solidaarsust praktikas näidates tahavad kaasa aidata. Solidaarsus suurendab noorte huvi ühise Euroopa projekti vastu. Solidaarsuse põhimõte on sätestatud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta preambulis.

14. septembri 2016. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta rõhutati vajadust investeerida noortesse ja teatati Euroopa solidaarsuskorpuse loomisest, mille eesmärk on luua noortele kogu liidus võimalusi ühiskonda sisuliselt panustada, näidata üles solidaarsust ning arendada oma oskusi, pädevusi ja teadmisi, omandades seega väärtuslikke inimlikke kogemusi, mis on väga tähtis ka selleks, et tekiks aktiivne ja kaasatud liidu kodanikkond.

7. detsembri 2016. aasta teatises „Euroopa solidaarsuskorpus“ rõhutas komisjon vajadust tugevdada solidaarsustöö aluseid kogu Euroopas, pakkuda noortele rohkem ja paremaid võimalusi eri valdkondi hõlmavaks kvaliteetseks solidaartegevuseks ning toetada riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke osalejaid nende püüdlustes tulla toime eri probleemide ja kriisidega. Teatisega käivitati Euroopa solidaarsuskorpuse esimene etapp, milles võeti kasutusele mitmesugused liidu programmid, et pakkuda noortele üle kogu liidu vabatahtliku tegevuse, praktika või tööga seotud võimalusi. Olenemata sellest, kas tegevus toimub enne või pärast käesoleva määruse jõustumist, peaks jätkama selle suhtes selliste õigusnormide ja tingimuste kohaldamist, mis on sätestatud vastava liidu programmi raames, millest tegevust Euroopa solidaarsuskorpuse esimeses etapis rahastati.

Noortele tuleks pakkuda hõlpsasti kättesaadavaid võimalusi osaleda kvaliteetses solidaartegevuses, millel on tugev Euroopa mõõde, et aidata osalevates riikides seeläbi tugevdada ühtekuuluvust, solidaarsust, sotsiaalset sidusust ja demokraatiat, millest võidaksid kohalikud kogukonnad; osalemine täiustaks samal ajal noorte pädevusi ja toetaks nende isiklikku arengut, mis tõstaks omakorda nende enesehinnangut, suurendaks iseseisvust ja õpitahet, stimuleeriks nende haridusalast, sotsiaalset, kunsti-, keelte- ja kultuurialast arengut, arendaks neid nii ühiskondlikult kui ka erialaselt, suurendaks nende kodanikuaktiivsust, tööalast konkurentsivõimet ja lihtsustaks üleminekut tööturule. Selline solidaartegevus toetaks ka osalevate noorte liikuvust.

Noortele pakutav solidaartegevus peaks olema kvaliteetne selles mõttes, et see peaks aitama saavutada Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärke ja lahendada ühiskondlikke probleeme, tegeledes kohalike kogukondade vajadustega. Solidaartegevus peaks pakkuma noortele võimaluse omandada väärtuslikke pädevusi isiklikuks, sotsiaalseks, ja erialaseks arenguks ning arenguks kodanikuna, hõlmama kindlat õppe- ja koolitusmõõdet, olema kättesaadav kõikidele noortele ning seda peaks ellu viima ohututes ja tervislikes tingimustes ning nõuetekohaselt valideerima. Solidaartegevus ei tohiks avaldada negatiivset mõju olemasolevatele töö- või praktikakohtadele ning peaks ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames võetud kohustusi tugevdama, mitte neid asendama.

Kui konkreetsed nõuded on täidetud, peaks iga Euroopa solidaarsuskorpuses osaleda sooviv organisatsioon, olenemata sellest, kas teda rahastatakse Euroopa solidaarsuskorpuse eelarvest, mõnest muust liidu programmist või mõnest teistsugusest rahastamisallikast, saama kvaliteedimärgise. Kvaliteedimärgise nõuet ei tuleks kohaldada füüsiliste isikute suhtes, kes taotlevad rahalist toetust oma solidaarsusprojektile mõne mitteametliku rühma osalevate isikute nimel. Osalevatele organisatsioonidele antav kvaliteedimärgis peaks kinnitama, et need organisatsioonid suudavad tagada pakutava solidaartegevuse kvaliteedi. Kvaliteedimärgise andmise menetlus peaks toimuma Euroopa solidaarsuskorpuse rakendusasutustes mõistetavalt ja läbipaistvalt. Kvaliteedimärgise nõuetele vastavust tuleks regulaarselt uuesti hinnata ja märgise peaks saama tagasi võtta, kui uuesti hindamise käigus ilmneb, et märgise andmise tingimused ei ole enam täidetud.

Euroopa solidaarsuskorpus oleks esimene koht, kus kogu liidus alustada solidaartegevusega. Tuleks tagada Euroopa solidaarsuskorpuse kooskõla ja vastastikune täiendavus muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade, programmide ja vahenditega. Euroopa solidaarsuskorpus peaks rajanema olemasolevate ja varasemate programmide, eelkõige programmide „Erasmus+“ ja „Aktiivsed noored“ tugevatel külgedel ja koostoimel. Samuti peaks see täiendama liikmesriikide jõupingutusi toetada noori ja lihtsustada nende üleminekut koolist tööellu selliste skeemide nagu noortegarantii raames, mis loodi kooskõlas nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitusega noortegarantii loomise kohta (3) , pakkudes neile täiendavaid võimalusi osaleda solidaarstegevuses praktika- või töökoha kaudu oma koduriigis või välismaal. Sa peaks tagama vastastikuse täiendavuse Euroopa solidaarsuskorpusega kokkusobivate olemasolevate liidu tasandi võrgustikega, nt avalike tööturuasutuste võrgustiku, EURESe ja Eurodeski võrgustikuga. Lisaks tuleks tugevdada olemasolevate seotud kavade ja Euroopa solidaarsuskorpuse täiendavust ja lojaalset koostööd, eelkõige noorte solidaarsuse, vabatahtliku tegevuse, kodanikuteenistuse ja liikuvuse kavadega riigi, piirkonna või kohalikul tasandil, samuti solidaarsuse ja noortega seotud prioriteetidega osalevates riikides, kui see on asjakohane, et selliste kavade mõju ja omadusi vastastikku edendada ja rikastada ning tugineda headele tavadele. Euroopa solidaarsuskorpus ei peaks asendama sarnaseid riiklikke solidaarsuse, vabatahtliku tegevuse, kodanikuteenistuse või liikuvuse kavasid. Kõikidele noortele peaks riikides tagama võrdse juurdepääsu solidaartegevusele. Peaks julgustama partnerlusi Euroopa võrgustikega, mis on spetsialiseerunud konkreetsete kiireloomuliste ühiskondlike probleemide lahendamisele.

Euroopa solidaarsuskorpuse maksimaalse mõju saavutamiseks peaksid muud liidu programmid saama kaasa aidata Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärkide saavutamisele, toetades selle vastutusalasse kuuluvat tegevust. Seda kaasabi tuleks rahastada kooskõlas asjaomaste programmide õigusaktidega, et tagada liikmesriikides noorte, kodanikuühiskonna ja olemasolevate vabatahtliku tegevuse kavade parem kaasamine. Kui osalevad organisatsioonid on saanud kehtiva kvaliteedimärgise, tuleks neile anda juurdepääs Euroopa solidaarsuskorpuse portaalile ning nad peaksid saama kasutada vastavalt solidaartegevuse liigile pakutavaid kvaliteedi- ja toetusmeetmeid.

Euroopa solidaarsuskorpus peaks avama noortele uusi võimalusi osaleda vabatahtlikus tegevuses, praktikas või töös, samuti töötada välja ja arendada nende enda algatatud solidaarsusprojekte, millel on ilmne Euroopa lisaväärtus. Kõnealused võimalused peaksid aitama vastata rahuldamata ühiskondlikele vajadustele ja tugevdada kogukondi ning edendada noorte isiklikku, haridusalast, sotsiaalset ja erialast arengut ning arengut kodanikuna. Euroopa solidaarsuskorpus peaks toetama ka selles osalevate isikute ja organisatsioonide võrgustikutegevust, samuti meetmeid, mis aitavad tagada toetatava tegevuse kvaliteeti ja parandada tegevuse käigus omandatud õpiväljundite valideerimist. Samuti peaks see aitama solidaartegevuses osalevaid olemasolevaid organisatsioone toetada ja tugevdada.

Vabatahtlik tegevus on formaalse ja mitteformaalse õppimise kontekstis rikkalik kogemus, mis edendab noorte isiklikku, sotsiaalhariduslikku ja erialast arengut ning tööalast konkurentsivõimet ja kodanikuaktiivsust. Vabatahtlik tegevus ei tohiks asendada praktika- või töökohti ning see peaks põhinema kirjalikul vabatahtliku tegevuse lepingul. Komisjon ja liikmesriigid teevad noorte vabatahtliku tegevuse valdkonnas koostööd avatud koordinatsiooni meetodil.

Praktika- ja töökohad peaksid olema vabatahtlikust tegevusest selgelt eristatud, nii rahalisest kui ka organisatsioonilisest seisukohast. Praktikakohad ei tohiks ühelgi juhul kujuneda töökohtade asendajaks. Tasustatud praktika- ja töökohad võivad aga olla ebasoodsas olukorras olevatele ja vähemate võimalustega noortele stiimuliks, et osaleda solidaarsust arendavas tegevuses, mis teisiti ei oleks neile kättesaadav. Praktikakohad võivad lihtsustada noorte üleminekut hariduse omandamiselt tööellu ning suurendada nende tööalast konkurentsivõimet, mis on nende püsiva tööturule integreerimise seisukohast peamise tähtsusega. Euroopa solidaarsuskorpuse raames pakutava praktika ja töö eest peaks alati tasuma Euroopa solidaarsuskorpuses osalejat vastuvõttev või töölevõttev osalev organisatsioon. Praktikakohad peaksid põhinema kirjalikel praktikalepingutel kooskõlas praktika toimumise riigis kohaldatava õigusega, kui see on asjakohane, ja vastama põhimõtetele, mis on esitatud nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovituses praktika kvaliteediraamistiku kohta (4) .

Noorte algatusvõime ja nende kodanikuaktiivsus on ühiskonna jaoks oluline väärtus. Euroopa solidaarsuskorpus peaks aitama seda aspekti edendada, pakkudes noortele võimaluse töötada välja ja viia ellu omi projekte, millel on ilmne lisaväärtus ja mille eesmärk on tegeleda peamiste probleemidega kohaliku kogukonna heaks, eelkõige kogukondades, mis asuvad maapiirkondades, eraldatud piirkondades või äärealadel. Need projektid peaksid andma noortele võimaluse töötada välja uuenduslikke lahendusi ja katsetada ideid kestlikul viisil ning kogeda solidaartegevuse eestvedaja rolli. Need projektid võiksid olla ka hüppelauaks edasises solidaartegevuses osalemisele ning esimeseks sammuks, et julgustada Euroopa solidaarsuskorpuses osalejaid tegelema sotsiaalse ettevõtlusega või tegutsema vabatahtlikena ühendustes, valitsusvälistes organisatsioonides, noorteorganisatsioonides või muudes solidaarsus-, mittetulundus- ja noortevaldkonna ühendustes ning ise organisatsioone asutama. Lähetusejärgse toetuse eesmärk on noori toetada, et nad jääksid solidaarsussektoriga seotuks ja aktiivseks, sh osaledes ühendustes, ühistutes, sotsiaalsetes ettevõtetes, noorteorganisatsioonides ja kogukonnakeskustes.

Euroopa solidaarsuskorpuses osalevad noored ja organisatsioonid peaksid tundma, et nad kuuluvad kogukonda, mis koosneb isikutest ja organisatsioonidest, kes on seadnud oma ülesandeks edendada solidaarsust Euroopas ja mujal. Samal ajal on osalevaid organisatsioone vaja toetada, et nad suudaksid pakkuda kvaliteetseid tegevusi aina rohkematele osalejatele ning meelitada ligi uusi osalejaid. Euroopa solidaarsuskorpus peaks toetama võrgustikutegevust, mille eesmärk on tugevdada noorte inimeste ja osalevate organisatsioonide võimekust lüüa kaasa sellises kogukonnas, edendada Euroopa solidaarsuskorpuse vaimu ning kasulike solidaarsustavade ja kogemuste vahetamist, kasutades vajadusel ka kodanikukaitse kogemusi. Võrgustikutegevus peaks samuti kaasa aitama Euroopa solidaarsuskorpuse alase teadlikkuse suurendamisele avalikus ja erasektoris, aga ka Euroopa solidaarsuskorpuse elluviimise kohta tagasiside kogumisele osalevatelt isikutelt ja organisatsioonidelt.

Erilist tähelepanu peaks pöörama Euroopa solidaarsuskorpuse raames pakutava solidaartegevuse ja muude võimaluste kvaliteedi tagamisele, pakkudes osalejatele eelkõige internetipõhist ja väljaspool internetti toimuvat koolitust ja keeleabi (viisil, mis järgib mitmekeelsuse põhimõtet), kindlustust, haldusalast toetust ning toetust enne solidaartegevust või selle järel või mõlemat, samuti Euroopa solidaarsuskorpuse kogemuse najal omandatud pädevuste valideerimist. Need toetusmeetmed tuleks välja töötada ja neid tuleks pakkuda koostöös noorteorganisatsioonide ja muude mittetulunduslike ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et kasutada nende eksperditeadmisi selles valdkonnas. Toetusmeetmetes tuleks arvestada osalejate tegevuse keskkonda ja iseloomu, pöörates erilist tähelepanu võimalikele ohtudele.

Tagamaks, et Euroopa solidaarsuskorpuse tegevuses osalemine mõjutab osalejate isiklikku, haridusalast, loomingulist, sotsiaalset ja erialast arengut, ning arengut kodanikuna, tuleks tegevusega omandatud pädevused ehk õpiväljundid kooskõlas riigi olukorra ja erisustega täpselt kindlaks teha ja dokumenteerida, nagu on soovitatud nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (6) . Selleks tuleks olenevalt asjaoludest julgustada kasutama liidu ja liikmesriigi tasandil mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise kehtivaid vahendeid, nagu noortepass ja Europass.

Kvaliteedimärgist peaksid saama taotleda kõik avalik-õiguslikud või eraõiguslikud organisatsioonid, kaasa arvatud rahvusvahelised organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, noorteorganisatsioonid ja sotsiaalsed ettevõtted. Vabatahtliku tegevuse ning praktika- ja töökohtade jaoks tuleks kasutusele võtta eraldi kvaliteedimärgised tagamaks, et osalevate mittetulundusühingute õigused ja kohustused vastaksid tegelikult ja pidevalt Euroopa solidaarsuskorpuse põhimõtetele ja nõuetele. Kvaliteedimärgise saamine peaks olema osalemise eeltingimuseks, kuid see ei tohiks automaatselt kaasa tuua rahastamist Euroopa solidaarsuskorpuse raames.

Rakendusstruktuurid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et registreerunud kandidaatidele pakutakse vabatahtliku tegevuse, praktika- ja töövõimalusi mõistliku ja suhteliselt prognoositava aja jooksul. Lisaks pakutakse regulaarselt teavet, suhtlust ja võrgustikutegevust, et registreerunud kandidaate paremini kaasata.

Selleks et tagada Euroopa solidaarsuskorpusesse panustavate programmide poolt toetatava tegevuse järjepidevus, tuleks solidaartegevuseks antav rahaline toetus soovituslikult jagada nii, et 90 % sellest eraldatakse vabatahtliku tegevuse ja solidaarsusprojektide ning 10 % kas praktika- või töökohtade või mõlema jaoks, seejuures kuni 20 % riigisisese tegevuse jaoks.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et Euroopa solidaarsuskorpuse toetatav tegevus oleks kättesaadav kõigile noortele, eeskätt neile, kellel on vähem võimalusi, nagu on täpsustatud kaasamis- ja mitmekesisuse strateegias, mis töötati välja ja mida kohaldatakse programmi „Erasmus+“ raames noorte valdkonnas. Seepärast tuleks kehtestada erimeetmed, nagu solidaartegevuse toimumise vormid ja individuaalsed juhised, et aidata edendada sotsiaalset kaasatust ja ebasoodsas olukorras olevate noorte osalemist ning võtta arvesse liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide kaugusest tingitud kitsendusi kooskõlas nõukogu otsusega 2013/755/EL (8) . Samuti peaksid osalevad riigid püüdma võtta kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada õiguslikud ja halduslikud takistused Euroopa solidaarsuskorpuse laitmatule toimimisele. See tähendab võimaluse korral niisuguste haldusprobleemide lahendamist, mille tõttu on raskendatud viisade ja elamislubade saamine, ilma et see piiraks Schengeni acquis' ja kolmandate riikide kodanike liitu sisenemist ja seal elamist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamist.

Organisatsioon, mis soovib taotleda rahastamist, et pakkuda Euroopa solidaarsuskorpuse raames solidaartegevusi, peaks eeltingimusena olema eelnevalt saanud kvaliteedimärgise juurdepääsu võimaldaval ja läbipaistval viisil. Seda tingimust ei tuleks kohaldada füüsiliste isikute suhtes, kes taotlevad rahalist toetust oma solidaarsusprojektile mõne osaleva mitteametliku rühma nimel. Pädevad rakendusasutused peaksid tegema kvaliteedikontrolle, et teha kindlaks, kas asjaomased füüsilised isikud vastavad Euroopa solidaarsuskorpuse nõuetele.

Et Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärke paremini saavutada, peaksid komisjon, liikmesriigid ja riiklikud bürood tegema tihedat koostööd omavahel ning valitsusväliste organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja kohalike sidusrühmadega, kes on solidaartegevuses pädevad.

Euroopa solidaarsuskorpuse rahaliselt usaldusväärse elluviimise ja hoolika seire tagamiseks riigi tasandil on tähtis kasutada olemasolevaid riiklikke büroosid, mis on määratud määruse (EL) nr 1288/2013 III peatükis osutatud meetmete haldamiseks.

Selleks et tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja õiguskindlus igas osalevas riigis, peaks iga riigi ametiasutus määrama sõltumatu auditeerimisasutuse. Kui see on teostatav, võiks sõltumatu auditeerimisasutus tõhususe maksimaalseks suurendamiseks olla sama, mis määruse (EL) nr 1288/2013 III peatükis osutatud meetmete jaoks määratud asutus.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

3. Euroopa solidaarsuskorpus toetab solidaarseid tegevusi, millel on ilmne Euroopa lisaväärtus, näiteks kuna sellel on:

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „solidaartegevus“– kvaliteetne ajutine tegevus, mis ei takista tööturu toimimist, millega aidatakse lahendada ühiskonnale olulisi probleeme ja millest võidab kogu kogukond või ühiskond, aidates sellega kaasa Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärkide saavutamisele, mis hõlmab vabatahtlikku tegevust, praktikat, tööd, solidaarsusprojekte ja võrgustikutegevust eri valdkondades ning mis tagab Euroopa lisaväärtuse ja vastavuse tervise- ja ohutusnõuetele, millel on arvestatav õppe- ja koolitusmõõde asjakohaste tegevuste kaudu, mida võib osalevatele isikutele pakkuda enne ja pärast solidaartegevust ning selle kestel, mis toimub paljudes valdkondades, nagu keskkonnakaitse, kliimamuutuste leevendamine ja suurem sotsiaalne kaasamine, ent mis ei hõlma selliseid tegevusi, mis on formaalhariduse, kutsehariduse ja -koolituse õppekava osa või mis seisneb hädaolukorrale reageerimises;

2) „registreeritud kandidaat“– 17–30-aastane isik, kes seaduslikult elab osalevas riigis ja on registreerunud Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis, et väljendada huvi osaleda solidaartegevuses, kuid selles veel ei osale;

3) „osalev isik“– 18–30-aastane isik, kes seaduslikult elab osalevas riigis, on registreerunud Euroopa solidaarsuskorpuse portaalis ja osaleb solidaartegevuses;

4) „vähemate võimalustega noor“– 18–30-aastane isik, kes vajab täiendavat abi, kuna on oma eakaaslastega võrreldes ebasoodsas olukorras mitmesuguste takistuste tõttu, näiteks invaliidsuse, terviseprobleemide, õpiraskuste, kultuurierinevuste, majanduslike, sotsiaalsete või geograafiliste takistuste tõttu, samuti noor, kes on pärit tõrjutud kogukonnast või keda ohustab diskrimineerimine Euroopa liidu põhiõiguste harta artiklis 21 nimetatud põhjustel;

5) „osalev organisatsioon“– avalik-õiguslik või eraõiguslik organisatsioon, olenemata sellest, kas see taotleb kasumit või mitte, mis võib tegutseda kohaliku, piirkonna, riigi või rahvusvahelisel tasandil ning millele on vastuvõtja või toetajana, sh lähetajana, või mõlemana antud Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteedimärgis, mis tagab, et nimetatud organisatsioon suudab viia ellu kvaliteetset solidaartegevust kooskõlas Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärkidega ning mis pakub osalevale isikule vabatahtliku tegevuse, praktika- või töökohta või viib Euroopa solidaarsuskorpuse raames läbi muud tegevust;

6) „vabatahtlik tegevus“– solidaartegevus, mis toimub kuni 12 kuud kestva tasustamata vabatahtlikku tegevuse vormis; mis annab noortele võimaluse aidata kaasa solidaartegevuse organisatsioonide igapäevatöös ja toob lõpptulemusena kasu kogukonnale, kus tegevus toimub; mis toimub muus kui osaleva isiku elukohariigis (piiriüleselt) või osaleva isiku elukohariigis (riigisiseselt); mis ei asenda praktika- ega töökohta ning mida ühelgi juhul ei võrdsustata tööhõivega; mis põhineb kirjalikul vabatahtliku tegevuse lepingul;

7) „vabatahtlike rühmade tegevus“– vabatahtlik tegevus, mis võimaldab eri osalevatest riikidest pärit Euroopa solidaarsuskorpuses osalevate isikute rühmadel kaks nädalat kuni kaks kuud vabatahtliku tegevuse raames koos tegutseda ning mis eeskätt aitab kaasa vähemate võimalustega noorte kaasamisele Euroopa solidaarsuskorpusesse või on põhjendatud konkreetsete eesmärkidega; või on mõlemat.

8) „praktika“– solidaartegevus, mis toimub 2–6 kuud kestva tööpraktikana, mida saab samas osalevas organisatsioonis pikendada ühe korra ja maksimaalselt 12 kuuks; mida pakub ja mida tasustab Euroopa solidaarsuskorpuses osalevat isikut vastuvõttev osalev organisatsioon muus kui osaleva isiku elukohariigis (piiriüleselt) või osaleva isiku elukohariigis (riigisiseselt); mille üks tahke on õpe ja koolitus, et aidata osaleval isikul saada vajalikke kogemusi, et arendada pädevusi, mis on kasulikud osaleva isiku isiklikuks, üldhariduslikuks, sotsiaalseks ja erialaseks arenguks ning arenguks kodanikuna; mis põhineb kirjalikul praktikalepingul, mis sõlmitakse praktika alguses kooskõlas praktika toimumise riigis kohaldatava õigusega ning milles on sätestatud haridusalased eesmärgid, töötingimused, praktika kestus, osaleva isiku tasu ning poolte õigused ja kohustused ning võetakse arvesse praktika kvaliteediraamistiku põhimõtteid; mis ei asenda tööd;

9) „töö“– solidaartegevus, mis kestab 3–12 kuud ning mida tasustab Euroopa solidaarsuskorpuses osalevale isikule tööd andev osalev organisatsioon muus kui osaleva isiku elukohariigis (piiriüleselt) või osaleva isiku elukohariigis (riigisiseselt). Juhul kui tööleping on sõlmitud pikemaks ajaks kui 12 kuud, ei ületa rahaline toetus tööd andvale osalevale organisatsioonile 12 kuud. Sellise töö üks tahke on õpe ja koolitus ning see põhineb kirjalikul töölepingul, mis vastab kõigile töökohariigi õiguses ja kohaldatavates kollektiivlepingutes sätestatud töölepingu tingimustele;

10) „solidaarsusprojekt“– riigisisene tasustamata solidaartegevus, mis kestab 2–12 kuud; mida kavandab ja viib ellu vähemalt viiest osalevast isikust koosnev rühm, et tegeleda oma kogukonnale oluliste probleemidega; millel on ilmne Euroopa lisaväärtus ning mis ei asenda praktikat ega tööd;

11) „võrgustikutegevus“– riigisisene või piiriülene tegevus, mille eesmärk on tugevdada osalevate organisatsioonide suutlikkust pakkuda kvaliteetseid projekte aina enamatele osalevatele isikutele, meelitada ligi uusi huvilisi – nii noori inimesi kui ka osalevaid organisatsioone – ning pakkuda võimalusi anda solidaartegevuste kohta tagasisidet; mis võib aidata kaasa ka osalevate isikute ja organisatsioonide kogemuste vahetamisele ja ühtekuuluvustunde tugevdamisele ning seeläbi toetab Euroopa Solidaarsuskorpuse laiemat positiivset mõju;

12) „kvaliteedimärgis“– kinnitus, mis on antud organisatsioonile, kes on valmis pakkuma solidaartegevust vastuvõtja või toetajana, sh lähetajana või mõlemana; mis kinnitab, et organisatsioon on võimeline tagama solidaartegevuse kvaliteedi kooskõlas Euroopa solidaarsuskorpuse põhimõtete ja eesmärkidega; mis antakse vastavalt varieeruvatele konkreetsetele nõuetele olenevalt solidaartegevuse laadist ja organisatsiooni ülesandest;

13) „Euroopa solidaarsuskorpuse ressursikeskused“– määratud riiklike büroode lisaülesanded Euroopa solidaarsuskorpuse raames võetavate meetmete arendamise, rakendamise ja kvaliteedi toetamiseks ning osalevate isikute poolt nende solidaartegevuse, sh seonduva koolituse käigus omandatud pädevuste kindlakstegemiseks;

14) „Euroopa solidaarsuskorpuse portaal“– komisjoni haldusalas interaktiivne veebipõhine vahend liidu kõikides ametlikes keeltes, mis pakub asjakohaseid internetiteenuseid, et toetada Euroopa solidaarsuskorpuse kvaliteetset elluviimist, millega täiendatakse osalevate organisatsioonide tegevust, sh antakse Euroopa solidaarsuskorpuse kohta teavet, milles osalevad isikud saavad ennast registreerida ja millega saab osalevaid isikuid otsida, milles saab reklaamida ja otsida solidaartegevusi, võimalikke projektipartnereid, toetada kontaktide loomist ja pakkumisi solidaartegevuse, koolitus-, teabevahetus- ja võrgustikutegevuste kohta ning teavitada võimalustest, võimaldades anda lähetuste kvaliteedi ning Euroopa solidaarsuskorpuse muude arengusuundade kohta tagasisidet;

15) „liidu läbipaistvust ja tunnustamise viise edendavad vahendid“– vahendid, mille abil võimaldatakse sidusrühmadel mõista, hinnata ning vajaduse korral tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppimise väljundeid kogu liidus.