ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

Liikmesriikide esitatud andmete põhjal peaks Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus avaldama ELi liikmesriikide kaardi piirkondade kaupa, et toetada liikmesriike otsuste tegemisel. See kaart peaks sisaldama ka andmeid Islandi, Liechtensteini, Norra ja, niipea kui tingimused seda võimaldavad, ( 4 ) Šveitsi Konföderatsiooni kohta. Sellel kaardil tuleks piirkonnad märgistada järgmiste värvidega: a) roheline, kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on väiksem kui 25 ja COVID-19 nakkuse testide positiivsete testimistulemuste määr on alla 4 %; b) oranž, kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on väiksem kui 50, kuid COVID-19 nakkuse testide positiivsete testimistulemuste määr on 4 % või üle selle, või kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on vahemikus 25–150, kuid COVID-19 nakkuse testide positiivsete testimistulemuste määr on alla 4 %; c) punane, kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on 50 või suurem ja COVID-19 nakkuse testide positiivsete testimistulemuste määr on 4 % või üle selle või kui 14 päeva kumulatiivne teatatud COVID-19 juhtumite suhtarv on suurem kui 150 juhtumit 100 000 elaniku kohta; d) hall, kui punktides a–c esitatud kriteeriumide hindamiseks ei ole piisavalt teavet või kui testimise suhtarv on 300 või vähem COVID-19 nakkuse testi 100 000 elaniku kohta. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus peaks samuti avaldama eraldi kaardid iga üldkaardil kajastatava põhinäitaja kohta: viimase 14 päeva teatatud juhtumite suhtarv piirkondlikul tasandil, samuti viimase nädala testimise suhtarv ja positiivsete testitulemuste määr riiklikul tasandil. Kui teave on piirkondlikul tasandil kättesaadav, peaksid kõik kaardid põhinema sellel teabel.
(a)

jätkata Süüriast konflikti eest põgenenud süürlaste ja kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute ümberasustamist Türgist, et toetada ELi-Türgi 2016. aasta märtsi avalduse elluviimist; see hõlmab vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava aktiveerimist niipea, kui kõik eeltingimused on täidetud ja ebaseaduslikud piiriületamised Türgi ja ELi vahel on lõpetatud või on neid vähemalt olulisel määral ja jätkusuutlikult vähendatud;
(10)

Tasub meenutada, et SARi konventsiooniga kohustatakse konventsiooniosalisi osalema otsingu- ja päästeteenuste väljatöötamises ning võtma kiiresti meetmeid, et tagada vajaliku abi andmine kõigile tegelikult või näiliselt merehätta sattunud isikutele; osalised peaksid tegevust kooskõlastama ja tegema koostööd, et abi saanud isikud lahkuksid abistavalt laevalt ja toimetataks võimalikult kiiresti ohutusse paika. Kooskõlas IMO suunistega merel päästetud isikute kohtlemise kohta tuleks ohutu maabumispaiga valikul võtta arvesse mitmeid olulisi tegureid ja iga juhtumi konkreetseid asjaolusid. Muu hulgas tuleks merel päästetud varjupaigataotlejate ja pagulaste puhul arvesse võtta vajadust vältida maabumist piirkondades, kus on ohus selliste inimeste elu ja vabadused, kes väidavad, et neil on põhjendatud kartus tagakiusamise ees. Lisaks nõutakse IMO suunistes, et vastutavad riigiasutused teeksid kõik endast oleneva, et kiirendada ellujäänute maabumiskorraldust, rõhutades samas, et mõnel juhul võib vajalik koordineerimine põhjustada vältimatuid viivitusi.
18)

Ilma et see piiraks liidu õiguse kohast vääramatu jõu hindamist, peaksid liikmesriigid tagama, et igasugune raadiospektri kasutuslubade menetluste edasilükkamine, mis tuleneb COVID-19 kriisist, on minimaalne ja kestab ainult seni, kuni see on vajalik COVID-19 leviku tõkestamiseks või piiramiseks. Liikmesriigid peaksid sellele vastavalt uuendama kõiki asjaomaseid riiklikke spektri tegevuskavasid.
(17)

Leedu tervishoiutulemused jäävad jätkuvalt maha teiste liikmesriikide omadest, mis on osaliselt tingitud vähese rahastamise all kannatava tervishoiusüsteemi ebapiisavast tõhususest. Praegune pandeemia on pannud süsteemi täiendava surve alla ja toonud esile täiendavaid struktuurseid probleeme, sealhulgas aeglus teenuste kvaliteedi parandamisel, ebapiisavad investeeringud esmatasandi arstiabisse ning edusammude puudumine haiglavõrgustiku kohandamisel, et muuta see tõhusamaks ja vajadustele reageerimisvõimelisemaks. COVID-19 kriis toob esile ka tervishoiualase ebavõrdsuse, mis on seotud tööjõupuudusega ning teenuste ja vajaduste geograafilise mittevastavusega. Leedu peab mobiliseerima vahendid, mida on vaja praeguse kriisi lahendamiseks ja oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamiseks tulevikus. Kuigi viivitamatud meetmed keskenduvad suutlikkuse suurendamisele tervishoiutöötajate, kriitilise tähtsusega meditsiinitarvete ja -seadmete tähenduses, et päästa pandeemia ajal elusid, tuleks suurendada pikemaajalisi investeeringuid, et parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, nii et see suudaks tegevust jätkata, taastada oma optimaalse toimivuse ja valmistuda uuteks šokkideks. Selleks on vaja eraldada piisavalt vahendeid, et parandada tervishoiusüsteemi kättesaadavust, tõhusust ja kvaliteeti, et see suudaks paremini toime tulla sagenevate krooniliste haiguste, elanikkonna vananemise ja püsiva tervishoiualase ebavõrdsusega. Keskne roll selles on esmatasandi arstiabil ja e-tervise arendamisel. Leedu peaks samuti tagama, et ei õõnestataks tervishoiuteenuste hiljutist taskukohasemaks muutumist. Lisaks on tulevase vastupanuvõime jaoks vaja ka seda, et süsteem suudaks paremini vähendada ebatervislikke eluviise (üks muudest olulistest teguritest, mis põhjustavad Leedus halbu tervisenäitajaid), ning suuremaid jõupingutusi, et valmistada pikaajalise hoolduse sektor ette toimetulekuks vananeva elanikkonnaga.
(20)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Tšehhi riiklikus energia- ja kliimakavas on märgitud, et edukaks kliimaülemineku ja energiasüsteemi ümberkujundamisega toimetulekuks ning kliimaneutraalsuse suunas liikumiseks on vaja suuri investeeringuid. See kehtib eelkõige taastuvate energiaallikate, energiatõhususe ning üleminekusüsteemide taristu ja selle osade edendamise kohta. Kliimamuutuste mõju on juba nähtav põudade ja üleujutustena, mis põhjustavad märkimisväärset majanduslikku kahju. Õhusaaste on samuti pikaajaline probleem. Samal ajal on saastemaksud väga väikesed. Energiasektoris domineerib jätkuvalt kivisüsi ning see on majandustegevuse oluline tõukejõud kolmes Tšehhi piirkonnas. Projektide elluviijate piiratud arendussuutlikkus ja Tšehhi ametiasutuste vähene nõuandev toetus on siiani peamised kitsaskohad, mis takistavad välja töötamast arvestatavat hulka projekte, millega rakendataks neis piirkondades korraga kliima- ja digiüleminekut. Kokkuvõttes leitakse, et kivisöest loobumine võib kaasa tuua mitmeid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi, ning seni on huvi null- ja vähese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiatesse investeerimise vastu vähene. Taastuvenergia tootmise tase on alla ELi keskmise. Sektoril puuduvad rahalised stiimulid ning asjakohane õiguslik ja institutsiooniline raamistik, et toetada sektori edasist arengut. Samuti tundub, et teadlikkus energiatõhususe laiemast kasulikkusest on väike. Üleminek elektromobiilsusele on olnud üsna aeglane ja maanteetranspordisektor on muutumas üheks peamiseks energiatarbijaks. Transpordimaksud on madalad ega põhine CO2 heitel. Elektrisõidukite laadimise taristu on alles väga algeline. Jäätmekäitluse tulemuslikkus on jätkuvalt tagasihoidlik, ehkki eesmärgid selles osas on ambitsioonikad. Puudub terviklik strateegia ringmajanduse potentsiaali arendamiseks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Tšehhil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Tšehhil seda fondi kõige paremini kasutada.
(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 3. juunist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.
(12)

Kui liikmesriigid aktsepteerivad vaktsineerimistõendit, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas liidu õigusega COVID-19 leviku piiramiseks, nagu nõue jääda karantiini/eneseisolatsiooni või teha SARS-CoV-2 nakkuse test, peaksid nad põhimõtteliselt loobuma nendest nõuetest ka reisijatele, kes on kolmandate riikide elanikud ja kes on hiljemalt 14 päeva enne EL+ alale sisenemist saanud viimase soovitatava doosi COVID-19 vaktsiini, mis on heaks kiidetud ELis vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004. Liikmesriigid võivad samuti otsustada loobuda nendest piirangutest reisijate puhul, kes on saanud mõnda muud COVID-19 vaktsiini, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa. Kumbagi eeltoodust ei tohiks aga kohaldada juhul, kui liikmesriik kasutab nn hädapidurit. Kuni rohelise digitõendi määrused on vastu võetud ja neid on hakatud kohaldama ning kuni komisjon on vastu võtnud rakendusakti, et käsitada kolmandate riikide vaktsineerimistõendeid samaväärselt rohelise digitõendiga, peaks liikmesriikidel olema võimalik aktsepteerida riigisisese õiguse alusel kolmandate riikide vaktsineerimistõendeid, mis sisaldavad vähemalt miinimumandmeid, võttes arvesse suutlikkust kontrollida tõendi autentsust, kehtivust ja terviklust ning kõikide oluliste andmete olemasolu.
(6)

Kahjumi tagasikandmise eelis on see, et sellest saavad kasu ainult need ettevõtjad, kes olid pandeemiale eelnenud aastatel kasumlikud, mis tähendab, et sellega toetatakse põhimõtteliselt elujõulisi ettevõtjaid. Praktikas saavad 2020. ja 2021. aasta kahjumi varasemate aastate maksudega tasaarvestada ainult ettevõtjad, kes teenisid kasumit ja maksid makse enne 2020. aastat. Sellega tagatakse, et meede on suunatud pandeemia tõttu otseselt kannatavatele ettevõtjatele ning avaliku sektori raha ei kulutata selleks, et aidata eraettevõtjaid, kes kriisiga mitteseotud põhjustel raskustesse satuvad.
(5)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 6. maist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.
1.2.

Muudetava(te) tehnilise (tehniliste) üksikasja(de) lühikirjeldus (märkida asjaomane turg) või kui tegu on järgneva teatisega teiste operaatorite kohustuste kohta, kasutades sama lähenemisviisi/metoodikat nagu see, mida on juba kasutatud, märge parandusmeetmete kohta, mis tuleb kehtestada
(6)

Reoveeseiret tuleks käsitada COVID-19 seire- ja testimisstrateegiaid täiendava sõltumatu lähenemisviisina. Nagu on rõhutatud komisjoni 28. oktoobri 2020. aasta soovituses testimisstrateegiate, sealhulgas antigeeni kiirtestide kasutamise kohta, (4) on valmisoleku ja COVID-19-le reageerimise olulised aspektid usaldusväärsed testimisstrateegiad ja piisav testimissuutlikkus. Nagu on rõhutatud ka komisjoni 2. detsembri 2020. aasta teatises „COVID-19st hoidumine talvekuudel“ (5) ja 19. jaanuari 2021. aasta teatises „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“, (6) on testimine endiselt COVID-19 pandeemia seire, ohjamise ja leevendamise oluline element. Kuna testimisstrateegiad on COVID-19 tõrjestrateegiates kesksel kohal, tuleb riiklikke testimisstrateegiaid kiiresti ajakohastada, et võtta nendes arvesse uusi variante. SARS-CoV-2 seire reovees võib anda olulist täiendavat ja sõltumatut teavet rahvatervisega seotud otsuste tegemiseks praeguse COVID-19 pandeemia ajal. Seega peaksid SARS-CoV-2 viiruse tuvastamise riiklikud testimisstrateegiad reoveeseiret süstemaatilisemalt kaasama.
17.

Liikmesriigid peaksid eraldama EASE-meetmete rahastamiseks piisavad vahendid, tagades samal ajal, et liidu programmidest ja vahenditest rahastatavaid meetmeid ei rahastata topelt. Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et toetusmeetmed vastavad riigiabieeskirjadele, kui see on asjakohane.
(4)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 28. jaanuarist 2021 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.
11.

lepivad kokku (ilma et see piiraks direktiivi 98/79/EÜ kohaldamist), et COVID-19 antigeeni kiirtestid, mida peetakse asjakohaseks kasutada punktis 6 kirjeldatud olukordades ja mis on kooskõlas riikide testimisstrateegiatega, kantakse COVID-19 antigeeni kiirtestide ühisloetellu, ning haldavad seda loetelu ja jagavad seda Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ja komisjoniga, (9) ning et testid a) kannavad CE-märgist; b) vastavad miinimumnõuetele ≥ 90 % tundlikkuse osas ja ≥ 97 % spetsiifilisuse osas. c) on valideeritud kasutamiseks COVID-19 puhul vähemalt ühes liikmesriigis kes on esitanud üksikasjalikud andmed vastavate uuringute metoodika ja tulemuste kohta (näiteks valideerimiseks kasutatud proovi tüüp, olukord, milles testi kasutamist hinnati, kas esines probleeme seoses nõutavate tundlikkuskriteeriumide või muude toimivusaspektidega);
(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Madalmaad võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Madalmaade 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju hinnanguliselt ligi 1 % SKPst, kusjuures nende kõigi puhul on tegemist kapitalisiiretega, peamiselt riiklikust kasvufondist (Nationaal Groeifonds).
(16)

Pärast komisjoni 2021. aasta kevadise majandusprognoosi ajakohastatud võla keskpika kuni pika perioodi kestlikkuse analüüs kinnitab, et kestlikkusega seotud riskid on keskmises perspektiivis suured. Kümneaastase alusprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võla suhe SKPsse jätkuvalt kogu prognoosiperioodi jooksul ning läheneb 90 %-le SKPst. Võla kestlikkust ohustab suur eelarvepuudujääk, elanike vananemisega seotud kulud ja võlapositsiooni haavatavus makromajanduslike eelarvešokkide suhtes. Pensionitõus, mille kohta võeti seadus vastu 2019. aasta suvel ja mille kohaldamine on praegu edasi lükatud 2022. aasta lõpuni, on peamine võla kestlikkusega seotud riskide allikas. Võlastruktuur, kus suure osa moodustab välisvaluutas nomineeritud võlg ja märkimisväärse osa mitteresidentide võlg, suurendab veelgi võla kestlikkusega seotud riske, kuigi Rumeenia keskpanga sekkumised järelturul on aidanud hoida valitsemissektori laenukasutuse kulutused 2020. aastal soodsal tasemel. Lisaks on riske, mis on seotud tingimuslike kohustustega, mis tulenevad COVID-19 kriisi ajal ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele antud riigigarantiidest (1,4 % SKPst). Prognooside kohaselt suurenevad ka brutorahastamisvajadused. Seevastu prognoositakse, et taasterahastu „NextGenerationEU“ raames tehtavatel reformidel ja investeeringutel on tulemusliku rakendamise korral järgmistel aastatel positiivne mõju SKP kasvule, toetades seega võla kestlikkust.
(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Belgia võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Need Belgia 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Eelarvemeetmed, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, on valdavalt ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.
(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Portugal võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Portugali 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju hinnanguliselt 1 % SKPst ja need meetmed on peamiselt jooksvad kulud. Kõnealused mitteajutised meetmed hõlmavad ka investeeringuid mahus ligikaudu 1/10 % SKPst, mis peaksid toetama keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu ja seega kestlikkust.
(1)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (2) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Komisjon esitas nimetatud teatises oma seisukoha, et üldise vabastusklausli aktiveerimise tingimused on täidetud, sest COVID-19 pandeemia põhjustab eeldavalt tõsise majanduslanguse. Liikmesriikide rahandusministrid nõustusid 23. märtsil 2020 komisjoni hinnanguga. Üldine vabastusklausel on võimaldanud liikmesriikidele eelarve paindlikkust COVID-19 kriisi lahendamiseks. See on hõlbustanud eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majanduslanguse ajal. Selle aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda liikmesriigi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse kestlikkust keskpikas perspektiivis. 17. septembril 2020 teatas komisjon oma teatises „2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“, et üldise vabastusklausli kohaldamist jätkatakse ka 2021. aastal.
(14)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Kreeka võtnud vastu eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Need Kreeka 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Eelarvemeetmed, mille valitsus 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel vastu võttis ja millest on 2022. aasta puhul teada antud, on ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.
(11)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja sellega seotud majanduslangusele on Ungari võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada COVID-19 pandeemiat ning anda abi kriisist eriti tugevalt mõjutatud isikutele ja sektoritele. Sellised jõulised poliitikameetmed on aidanud leevendada SKP vähenemist ja see on omakorda aidanud piirata valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suurenemist. Eelarvemeetmed peaksid aitama maksimaalselt kaasa majanduse taastumisele, mõjutamata tulevasi eelarvesuundumusi. Seepärast tuleks toetusmeetmete puhul vältida riigi rahandusele püsiva koormuse tekitamist. Kui liikmesriigid võtavad alalisi meetmeid, peaksid nad neid nõuetekohaselt rahastama, et tagada keskpikas perspektiivis eelarveneutraalsus. Ungari 2020. ja 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Mõni meede, mille valitsus aastatel 2020–2021 kaalutlusõiguse alusel vastu võttis, ei näi olevat ajutine või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. 2023. aastal, mis jääb komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiperioodist väljapoole, on kõnealuste mitteajutiste meetmete kumulatiivne järelejäänud mõju hinnanguliselt 2 % SKPst ja need meetmed on peamiselt tervishoiutöötajate palgatõus, 13. pensioni järkjärguline taaskehtestamine ja alla 25aastaste töötajate suhtes kohaldatav üksikisiku tulumaksu vabastus.