ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Turu-uuringust selgus, et üldiselt ei ole rotatsioonsügavtrükki võimalik asendada ofsettrükiga. Rotatsioonsügavtrükitehnikat kasutatakse peamiselt suuremahuliste, st suure arvu eksemplaride ja lehekülgedega trükitöö tellimuste jaoks, ofsettükki kasutatakse aga tavaliselt väiksemate koguste puhul. Trükitöö maksumus ofsettrüki ja rotatsioonsügavtrüki puhul sõltub oluliselt trükitöö tellimuse mahust. Kuigi rotatsioonsügavtrükimasinaid iseloomustavad võrdlemisi kõrged püsikulud, on neil suurem võimsus ja jõudlus ning nad suudavad töödelda suure hulga lehekülgi kiiremini ja majanduslikult tõhusamalt. Pealegi on ofsettrükimasinate puhul rohkem piiranguid lehekülgede arvule, mida nad suudavad trükkida ühe töötsükli ajal (maksimaalselt 72 lehekülge võrreldes kuni 192 leheküljega rotatsioonsügavtrükimasina puhul). Turu-uuring on kinnitanud, et ei ajakirjade puhul, millel on üle 64 lehekülje ja rohkem kui 360 000 eksemplari, ega ka kataloogide ega reklaamtrükiste puhul, millel on üle 64 lehekülje ja rohkem kui 450 000 eksemplari, ei kujuta ofsettrükitehnika endast konkurenti rotatsioonsügavtrükitehnikale.
(5)

Komisjon sai 31. märtsil 2005 Poola Vabariigilt taotluse keelata vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artikli 16 lõikele 2 maisiliini MON 810 seitsmeteistkümne geneetiliselt muundatud sordi seemnete kasutamine ja turuleviimine. 24. juunil 2005 saadeti muudetud taotlus, milles täpsustati, et see põhineb artikli 16 lõike 2 punktil b. 9. detsembril 2005 teatas Poola komisjonile, et taotlusega ei hõlmata esialgses taotluses mainitud sorti “Novelis”. Poola täpsustas ka, et ülejäänud sortide suhtes taotletakse keeldu määramata ajaks.
(91)

Kõnealusel juhul on asjaomaste meetmete ühisturuga kokkusobivuse hindamisel asjakohane ka direktiiviga 2003/96/EÜ loodud uus õiguslik olukord. Kuna mineraalõlide kahesugune, muul viisil kui kütusena ja mineraloogilistes protsessides kasutamine jääb nüüd ühenduse ühtlustatud meetmete kohaldamisalast välja, seonduvad maksuvabastused nüüd siseriiklike maksudega, mida kohaldati ühenduse maksu puudumisel 2001. aasta keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 51.1 alapunkti b teise taande tähenduses. Nimetatud säte nõuab, et abisaajad ettevõtted maksaksid olulise osa siseriiklikust maksust. Selle põhjuseks on, et neile jääks stiimul oma keskkonnakaitsemeetmete tõhusust parandada. See tuleneb suuniste punkti 51.1 alapunkti b esimese taande sõnastusest, mis võimaldab maksuvähendusi ühtlustatud maksust, kui abisaajad maksavad üle ühenduse alammäära “et anda ettevõtetele stiimul keskkonnakaitsemeetmete tõhususe parandamiseks.” See on kohaldatav ka juhul, kui siseriiklik maks on märkimisväärselt kõrgem kui võrreldavad maksud (mõnedes) teistes liikmesriikides, nagu see oli Itaalia puhul. Komisjoni praktikas on välja kujunenud nii, et oluliseks osaks saab üldiselt lugeda kas 20 % või direktiivi 2003/96/EÜ kohaldamisalasse jäävate energiakasutuste suhtes kohaldatava ühenduse alammäära (15 eurot tonni kohta), olenevalt sellest, kumb neist on madalam. (31) Seepärast on komisjon seisukohal, et kokkusobivaks võib lugeda üksnes maksuvabastuse, mis ületab 20 % taseme siseriiklikust maksust või 15 eurot tonni kohta, olenevalt sellest, kumb neist on madalam; maksuvabastus kuni 20 % tasemeni või kuni 15 euroni tonni kohta kujutaks endast seega kokkusobimatut abi.
(8)

Määruse (EÜ) nr 296/96 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et kirjendatud kulude alusel tehtavaid ettemakseid tuleb liikmesriikide poolt pärast kõnealuse määrusega ettenähtud tähtaegu tehtud kulude puhul vähendada vastavalt nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2040/2000 (eelarvedistsipliini kohta) (6) artiklile 14. Vastavalt määruse (EÜ) nr 296/96 artikli 4 lõikele 3 tuleb augustis, septembris ja oktoobris toimunud tähtaegade ületamisi siiski raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses arvestada, välja arvatud juhul, kui neid on täheldatud enne eelarveaasta viimase ettemakseid käsitleva otsuse tegemist. Osa kuludest, mis teatavad liikmesriigid eespool märgitud ajavahemikul deklareerisid, tehti pärast ettenähtud tähtaegu ja osade meetmete puhul ei nõustunud komisjon vabandavate asjaoludega. Käesolevas otsuses tuleks seetõttu kindlaks määrata vajalikud vähendamised. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõikega 4 võetakse hiljem vastu otsus, millega määratakse lõplikult kindlaks kulud, mida ühendus ei rahasta seoses vähendamiste ja muude võimalike kuludega, mis on tehtud pärast kindlaksmääratud tähtaegu.
(2)

Komisjon on saanud Belgialt, Taanilt, Saksamaalt, Eestilt, Kreekalt, Hispaanialt, Prantsusmaalt, Iirimaalt, Itaalialt, Küproselt, Lätilt, Leedult, Maltalt, Hollandilt, Poolalt, Portugalilt, Soomelt, Sloveenialt, Rootsilt ja Ühendkuningriigilt riiklikud aastaprogrammid andmete kohta, mida nad kavatsevad koguda 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 vastavalt määrusele (EÜ) nr 1543/2000. Need riigid on esitanud ka taotlused rahalise toetuse saamiseks otsuse 2000/439/EÜ artiklis 4 nimetatud kulude katmiseks.
(58)

Komisjon möönab, et ei ole olemas kohaldatavaid raamistikke ega juhiseid kõnealuste meetmete tüpoloogia hindamiseks. Seega näib, et peale EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c üldise kohaldamise võimaluse, ei ole kõnealuste meetmete puhul võimalik kohaldada muid konkreetseid ühilduvuse sätteid. EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatakse, et “toetused, mille eesmärgiks on soodustada teatavate majandustegevuste või teatavate majanduspiirkondade arengut, eeldusel, et need ei muuda kaubandustingimusi sel määral, et need oleksid vastuolus ühiste huvidega, võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks”.
(2)

Kõnealuse eritingimuse kohaldamisel võib liikmesriikide taotlusel ajavahemikus 1. veebruar 2006–31. jaanuar 2007 määrata teatava arvu püügipiirkonnas viibimise päevi ühenduse kalalaevadele, mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad või samalaadsed püügivahendid (välja arvatud piimtraalid), mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, nagu on osutatud IIA lisa punkti 4 alapunktis a.v.
(5)

31. jaanuaril 2006 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi. Kaebaja sõnul on tagasivõtmise põhjuseks hiljuti toimunud suured muutused üldises soodustuste süsteemis Pakistanist pärit etüülalkoholi suhtes. Kaebaja sõnul on see aidanud märkimisväärselt vähendada Pakistanist ühendusse saabuva impordi suurt ja kahjulikku mahtu, ehkki dumping jätkub. Kuna kaebuses esitatud kahjuandmed põhinesid Guatemalast ja Pakistanist pärit impordi koosmõjul, siis leidis kaebaja, et antud hetkel on kohane kaebuse tagasivõtmine mõlema riigi suhtes.
(46)

Rootsi ametivõimude väide, et paljud Rootsi kutselised kalurid teevad pikki kalapüügiretki osaliselt seepärast, et Rootsi on geograafiliselt pikk maa, pika rannajoonega nii Põhjameres kui ka eelkõige Läänemeres, ei toeta väidet, et süsteem kaotaks ebavõrdse olukorra rannakalurite ja järvedest kala püüdvate kalurite juurdepääsul mahaarvamiste süsteemile. Vastupidi, see asjaolu näitab, et nende kahe rühma kalurite kalapüügiga seotud tegevuse vahel on olulised erinevused, mis õigustaksid nende erinevat maksualast kohtlemist.
(63)

Lõpuks, vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile d kaalus komisjon ülekatte küsimust, mis on lubatud abi määra suurendamine, mis on mõeldud tulevase soodustusena investorile kõnealusesse piirkonda investeerimiseks. On selge, et De Tomaso suurendab investeeringu tagajärjel oma võimsust märkimisväärselt, kuna ta tootmise tase on praegu äärmiselt madal. Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammile vähendatakse kulude-tulude analüüsist tulenevat piirkondliku halvemuse määra seetõttu ühe protsendipunkti võrra (“suur” mõju konkurentsile investeerimisprojekti puhul artikli 87 lõike 3 punkti a piirkonnas), mille tulemusena on lõplikuks määraks 59,49% toetuse brutoekvivalendist, mis on madalam piirkondlikust ülemmäärast – 50% toetuse netoekvivalendist – suurettevõtetele Calabrias (mis, kontrolli all oleva projekti jaoks vastab 73,83% toetuse brutoekvivalendist) ning eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Arvestades, et projekti piirkondliku halvemuse määr jääb igal juhul allapoole piirkondlikku ülemmäära 73,83% toetuse brutoekvivalendist, ei ole enam vaja kindlaks teha, kas De Tomaso on võike ja keskmise suurusega ettevõte.
(39)

Esitatud faktide põhjal on ilmne, et täiendav abi ei ole vajalik, sest Kronoply otsustas tegevust jätkata ka siis, kui kiideti heaks abi madalam osatähtsus 31,5%. See tähendab, et Kronoply on tegevus on kas majanduslikult tasuv või ei vaja ettevõtja täiendavat abi. Praeguses olukorras tähendaks täiendav abi Kronoply'le ootamatut kasumit.
46.

Komisjon järeldab, et kõnealuse meetmega sätestatud maksusoodustustega on tegemist operatiivse riigiabi kavaga, mille suhtes ei kohaldata ühtegi niisugustele abidele ettenähtud erandeid, ning mis on seepärast ühisturuga vastuolus. Peale selle on komisjon seisukohal, et Itaalia kohaldas kõnealuse meetme ebaseaduslikult.
(13)

Seaduseelnõuga nõutakse geneetiliselt muundatud toiduainete paigutamist kaubanduskeskustes spetsiaalselt selleks ette nähtud kohtadesse eri riiulitele geneetiliselt muundamata toodetest eraldi. Seaduseelnõule lisatud seletuskirjas märgivad Küprose ametiasutused, et eelnõu võib minna vastuollu määrustes (EÜ) nr 1829/2003 ja (EÜ) nr 1830/2003 sisalduvate märgistamist käsitlevate sätetega. Lisaks on need ametiasutused selgelt märkinud, et kõnealuse meetme eesmärk on anda tarbijatele võimalus paremini eristada geneetiliselt muundatud toiduaineid teistest toiduainetest ja võimaldada neil teha oma valik kõiki asjaolusid teades.
92.

Ühendkuningriik on tänulik ka ECF-süsteemi praktilisele ülesehitamisele osaks saanud suure toetuse eest. Ühendkuningriik tervitab vastajate üksmeelt ja mõistmist selles osas, et kavandatav rahastamissüsteem välistab konkurentsimoonutused ja et see soodustab usaldusväärsete kaubanduslike investeerimisotsuste tegemist. Seda soodustab, eriti asjaolu, et kavandatud ECFid ei anna erainvestoritele mingisugust tagatist kaotuste vastu. See innustab neid valima korralikke fondivalitsejaid, kes nende raha parimal viisil investeeriksid. Kui ECF fond kasumit ei tooda, kaotab erainvestor oma raha. Ühendkuningriik on seisukohal, et tegemist on parema kaubandusliku stiimuliga, kui alternatiivse mudeli puhul, kus riiklike investeeringute osakaal on väiksem, kuid kus riiklike vahendite riskitase on kõrgem võrreldes erainvesteeringutega ja erainvestorid võivad raha tagasi saada, kui fondi tootlus on halb.
(36)

25. juuni 2002. aasta kirjaga on Itaalia võimud täpsustanud, et abi antakse eranditult turustamisega tegelevatele ettevõtetele (lihakauplustele), kes turustavad sertifikaadiga veiseliha. Arvestades seda muudatust, on sätted, mida tuleb järgida, et võiks kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, esitatud põllumajanduse suuniste artikli 4 lõikes 5 (“põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringutoetused”).
(38)

Kõik 35 põllumajanduslikku alkoholitootjat võtavad komisjoni seisukoha suhtes eitava hoiaku. Neist enamuse korral on tegemist väikeste põllumajanduslike pereettevõtetega. Peamiselt vaidlustatakse komisjoni käsitust, mille kohaselt teraviljapiiritus on tööstustoode. Nende arvates on täiesti ühetähenduslikult tegemist põllumajandustootega. Kritiseeritakse ka komisjoni kasutatavat mõistet “teraviljapiiritus”; DKV poolt kokkuostetava toodangu nimetuseks oleks sobivam “tooralkohol” või ka “teraviljatooralkohol”. DKV kokkuostetav alkohol ei olevat joomiskõlbulik toodang, seda tulevat veel edasi töödelda ja/või rektifitseerida. Osaliselt argumenteeritakse, et põllumajanduslike alkoholitootjate olukorda ei saa võrrelda tööstuslike ettevõtetega, kuna nende suhtes ei kehti ühesugused piirangud. Sellega seoses süvenetakse üksikasjalikult teraviljapiirituse tootmisprotsessi erinevatesse astmetesse, mis tulenevat majandusringluse süsteemist (teraviljakasvatus, alkoholi tootmine, piirituseraba kasutamine loomatoiduks, virtsa kasutamine väetisena teraviljakasvatusel) ning nõudvat rangelt ökoloogilist menetlusviisi. Põllumajanduslikud alkoholitootjad on seetõttu arvamusel, et nende suhtes peaks ka edaspidi kohaldatama EÜ asutamislepingu põllumajandustoodete kohta kehtivaid eeskirju. Juhul kui nende suhtes rakendataks EÜ asutamislepingu karmimaid konkurentsireegleid, olevat nad põllumajanduslikest ettevõtetest, kes oma alkoholitoodangut BfB kaudu realiseerivad, paratamatult halvemas seisus. Alkohoolsete jookide tootmise ja turustamise monopoli kadumine alates 1. jaanuarist 2004. aastal viiks kõnealuseid põllumajanduslikke alkoholitootjaid kindla laostumiseni, sest paljud neist olevat teinud investeeringuid, mis neile siis enam jõukohased ei ole. Pealegi olevat alkoholi tootmine mõningatel juhtudel põllumajandusliku ettevõtte kõige olulisemaks tegevuseks, mistõttu selle kadumine tähendaks kogu ettevõtte eksisteerimise lõppu. Üks kutseühendus, kes esindab teraviljapiiritust omal käel realiseerivaid põllumajanduslikke alkoholitootjaid, peab teraviljapiiritust samuti põllumajandustooteks ning leiab, et komisjon ei tohiks seda määratlust mitte mingil moel muuta. Arvukates kommentaarides ollakse lõppkokkuvõttes arvamusel, et abimeetmed ei saavat konkurentsi kahjustada ega liikmesriikide vahelist kaubavahetust kitsendada, kuna teraviljapiiritus on alkohol, mida toodetakse ainult saksa keelt kõnelevates maades.
(167)

Siiski ei ole selge, milliseid edastatud dokumente tuleks käsitada ümberkorralduskavana. Komisjon märgib, et esimene auranne koostati enne varade müüki ja see oli kavandatud ainult TIB-is kasutamiseks, et otsustada, kas omandada ettevõttes osalus või mitte. Kuigi mõlemas aruandes kirjeldati mitut ettevõtte elujõulisuse taastamise meedet, arendas need meetmed Saksamaa sõnul välja investor. Kui käsitada aruandeid ümberkorralduskavana, on selge, et kavandatud meetmed, eriti nende maksumuse analüüs, ei olnud lõplik kava. Esimeses aruandes hinnati lõppmaksumuseks 30,945 miljonit Saksa marka, mis sisaldas investeeringute, varade omandamise, kahjumi katmise ja laenuintresside maksumust. Teises aruandes kavandatud ümberkorraldusmeetmete maksumuseks oli 27,727 miljonit Saksa marka, mis sisaldas investeeringute (sealhulgas varade ülevõtmise), kahjumi katmise ja käibekapitali maksumust. Esimeses ega teises aruandes nimetatud summa ei ole kooskõlas Saksamaa esitatud “investeerimiskava” summadega, mis on esitatud tabelis 5 ja mille alusel riigiabi väidetavalt anti. Mõlemas aruandes on nimetatud kulude katmise meetmete loetelust välja jäänud paljud abimeetmed, mida tegelikult ettevõtte puhul rakendati (vt tabel 4), sama kehtib ka “investeerimiskava” kohta (tabel 5). Kui käsitada ühte neist dokumentidest ümberkorralduskavana, saab komisjon ainult järeldada, et kava ei olnud lõplik või sai ettevõte liigset abi.
a)

Kontrolli ja mulle kättesaadavate muude riiklike või ühenduse kontrollide kokkuvõtete põhjal olen arvamusel, et lõplikus kuludeklaratsioonis on otsuse 2004/904/EÜ kohaselt tehtud kulutuste kohta kõigis olulistes küsimustes esitatud õiged andmed ning et ühenduse abi lõppmakse taotlus komisjonile on põhjendatud.
(4)

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nagu see on sõnastatud kõnealuse direktiivi artiklis 28g, sätestatakse, et siseriikliku süsteemi alusel vastutab käibemaksu tasumise eest kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane.
(7)

Samalaadseid erandeid on tehtud teistele liikmesriikidele, et võidelda maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, ning need on osutunud tõhusaks.
(52)

Arvestades Tšehhi ametiasutuste esitatud uuringut, kus jõutakse järeldusele, et PEC/PNEC suhtarv läheneb 1-le, on vaja tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee analüüsi, et selgitada välja, kas oht keskkonnale ja inimeste tervisele on tegelikult olemas. Komisjoni teaduskomiteega konsulteeriti ka varem, kui Austria, Soome ja Rootsi esitasid samasuguseid uuringuid, et põhjendada oma riikidele erandite tegemise taotlusi. Seega tuleks komisjoni artikli 95 lõike 6 esimese punkti kohase otsuse tegemiseks oodata ära selle analüüsi tulemus. Selles olukorras leiab komisjon, et kuuekuulise perioodi, mille jooksul peab komisjon riiklikud õigusnormid heaks kiitma või tagasi lükkama, pikendamine veel üheks perioodiks on põhjendatud, et võimaldada teaduskomiteel hoolikat uurimist ja arvamuse avaldamist ning selle põhjal riiklike õigusnormide kohta vastavate järelduste tegemist. Selle jaoks on vaja aega kuni 6. detsembrini 2006.
(7)

Sarnaseid erandeid on tehtud teistele liikmesriikidele, et võidelda maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu ning need on osutunud tõhusaks.
(55)

Komisjon tunnistab, et Hollandi ametivõimud on alates 1. juunist 2005 rakendanud rahaliste stiimulite skeemi, mille toel paigaldatakse uutele diiselmootoriga sõidukitele osakeste püüdurid. Komisjon märgib, et dokumendis “Õhukvaliteeti käsitleva eelarvemeetmete paketi hinnang 2005” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) hindavad Hollandi ametivõimud nimetatud stiimulite skeemi mõju. Nad eeldavad, et meetme rakendamise tagajärjel ning eeldades, et Euro 5 standard jõustub kõige varem 1. juulil 2008 uut tüüpi sõidukitele ja 1. jaanuaril 2010 uutele sõidukitele, on 2008. aastal 70–90 %-l Hollandis müüdavatest uutest diiselmootoriga autodest osakeste püüdur. Vastavad arvud eelnevate aastate kohta on 40–60 % 2006. aastal ja 60–80 % 2007. aastal. Komisjon järeldab seepärast, et teatatud nõuete kehtestamise lisakasu võrreldes algse kavaga, kus uute diiselmootoriga sõidukite stiimulite skeem on juba kehtestatud ning võttes arvesse Euroopa ühtset suunda varustada uued diiselsõidukid osakeste püüduritega, oleks märkimisväärselt väiksem kui eeldatav tahkete osakeste vähenemine 0,4–0,5 kt aastaks 2010. Komisjoni hinnangul võib võimalik mõju jääda umbes 0,05 kt juurde. (12) Tuleb samuti märkida, et olemasolevate rahaliste stiimulite skeemi mõju on võimalik veelgi suurendada, kombineerides meedet teiste täiendavate meetmetega, näiteks ühenduse õigusele vastav kindlale tahkete osakeste heitmete tasemele mittevastavate diiselsõidukite valikuline ringluse keelustamine kindlaks määratud piirkondades. Teiste liikmesriikide kogemus näitab, et sageli on sellise valikulise keelu kehtestamine piisav, et mõjutada ostuotsust osakeste filtriga diiselsõiduki või mitte-diiselsõiduki kasuks.
(2)

Lepinguosaliste esindajad allkirjastasid lepingu 16. jaanuaril 2004 Brüsselis ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 1. jaanuarist 2004, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.
(3)

Kuna mitmete liikmesriikide riiklike sotsiaalkindlustusasutuste tavad töötuse liigi kindlaksmääramise tõlgendamisel on erinevad, on tähtis täpsustada nimetatud artikli reguleerimisala, pidades silmas ühtsete ja tasakaalustatud kriteeriumide vastuvõtmist, selleks, et nimetatud asutused neid kohaldaksid.
2.

Kontrollnõukogu teeb oma otsused põhimõtteliselt dokumentaalsete tõendite põhjal. Kontrollnõukogu võib pädevatele asutustele esitada teabenõudeid ja päringuid, mida peetakse vajalikuks kontrollimiseks antud küsimuste uurimiseks. Saanud eelnevalt loa halduskomisjoni esimehelt, võib kontrollnõukogu vajadusel delegeerida sekretariaadi liikme või teatavad kontrollnõukogu liikmed, et teha töö edenemiseks vajalikke uurimisi koha peal. Halduskomisjoni esimees teatab sellisest uurimisest asjaomase liikmesriigi halduskomisjoni esindajale. Kontrollnõukogule on abiks sõltumatu ekspert, kellel on kutsealane koolitus ja kogemus kontrollnõukogu tegevusega seotud valdkonnas, eelkõige määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklitest 94, 95 ja 101 tulenevate ülesannete lahendamisel.
(44)

Arvestades riske, mida kaadmiumi sisaldavate väetiste kasutamine Rootsi pinnases nii keskkonnale kui inimeste tervisele tekitab, ja võttes arvesse, et — nagu eespool on juba märgitud, võimaldati Rootsil ühinemisakti ja direktiiviga 98/97/EÜ jätkata väetistes kaadmiumisisaldust käsitlevate siseriiklike õigusnormide rakendamist, kuni lõpetatakse direktiivi 76/116/EMÜ läbivaatamine väetiste kaadmiumisisalduse seisukohalt, — otsusega 2002/399/EÜ lubati Rootsil, lähtudes Rootsi ametivõimude esitatud riskianalüüsist, säilitada oma siseriiklikud õigusnormid 31. detsembrini 2005, — komisjonis käimasolev töö väetiste kaadmiumisisalduse piirväärtuste ühtlustamiseks ühenduses ei anna põhjust uskuda, et vähem piirav meede tagaks tervise ja keskkonna piisava kaitse Rootsis. Riskianalüüs näitab, et Rootsi eriliste pinnase- ja kliimatingimuste tõttu on tarvis keskkonda kaitsta siseriikliku õigusnormiga, sest mõned piirkonnad on eelkõige oma pinnase happelise pH tõttu kaadmiumi kasutamise suhtes haavatavamad. Happelistes tingimustes suureneb kaadmiumi lahustuvus ja seetõttu suudavad põllukultuurid seda palju kergemini omastada, leiab komisjon, et kõnealuses läbivaatusetapis puudub tõendusmaterjal, et siseriiklikud õigusaktid oleksid siseturu toimimisele ebaproportsionaalseks takistuseks, võrreldes taotletavate eesmärkidega.
(6)

Asjaomaste sortide kohta kättesaadavast teabest on hästi teada, et nad ei sobi viljelemiseks üheski Poola osas oma liiga kõrge küpsusastme tõttu, mis on FAO indeksi järgi vähemalt 350 või vastab mõnele samaväärsele küpsusastmele. Valitsevate kliima- ja põllumajandustingimuste tõttu on kõnesolevate sortide viljelemine Poolas pidevalt raskendatud.
(13)

Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Sloveenia on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamist käsitlevaid kohustusi, teeb komisjon järgmised järeldused: Sloveenia siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning EKPSi põhikirjaga. Selle kohta, kuidas Sloveenia on täitnud asutamislepingu artikli 121 lõike 1 neljas alapunktis nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist: — 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli keskmine inflatsioonimäär Sloveenias 2,3 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb selliseks ka lähikuudel; — Sloveenia kohta ei ole nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta; — Sloveenia on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; kaheaastase ajavahemiku jooksul, mis lõppes 2006. aasta aprillis, ei ole Sloveenia tolaril (SIT) olnud tõsiseid pingeid ning Sloveenia ei ole omal algatusel devalveerinud tolari kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes; — 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli pikaajaline intressimäär Sloveenias keskmiselt 3,8 %, mis on allpool kontrollväärtust. Sloveenia on eelnimetatud kriteeriumide alusel saavutanud püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme. Seega on Sloveenia täitnud ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused.
(3)

Panustajate komiteel on operatsiooni igapäevases juhtimises võtmeroll. See on põhifoorumiks, kus osalevad riigid käsitlevad ühiselt küsimusi, mis on seotud nende relvajõudude kasutamisega operatsioonis. Poliitika- ja julgeolekukomitee, mis teostab operatsiooni üle poliitilist kontrolli ja annab strateegilisi juhiseid, peab võtma arvesse panustajate komitee seisukohti.