Nõukogu otsus,

25. mai 1999,

pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse tingimuste kohta

(1999/394/EÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu töökorda, eriti selle artikli 21 lõiget 2,

ning arvestades, et:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 [1] ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (Euratom) nr 1074/1999 [2] Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse kohta on sätestatud, et amet peab algatama ja korraldama haldusjuurdluse EÜ või Euratomi asutamislepingutega või nende alusel asutatud institutsioonides ning asutustes;

(2) komisjoni moodustatud Euroopa Pettustevastase Ameti ülesannete hulka kuuluvad peale finantshuvide kaitse kõik ameti meetmed, mis on seotud vajadusega kaitsta ühenduse huve eeskirjade eiramise eest, mille tagajärg võib olla haldus- või kriminaalmenetlus;

(3) pettustevastase võitluse ulatust tuleks avardada ja selle tõhusust suurendada, kasutades olemasolevaid kogemusi haldusjuurdluse valdkonnas;

(4) seetõttu peaksid kõik institutsioonid ja asutused oma haldusliku iseseisvuse alusel usaldama ametile sisehaldusjuurdluse korraldamise, mille eesmärk on avastada rasked olukorrad seoses ametikohustuste täitmisega, mis võivad endast kujutada ühenduste ametnike ja teenistujate selliste kohustuste täitmata jätmist, mis on nimetatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi "personalieeskirjad") artiklis 11, artikli 12 teises ja kolmandas lõigus, artiklites 13, 14 ja 16 ning artikli 17 esimeses lõigus, mis kahjustab ühenduste huve ja võib kaasa tuua distsiplinaar- või vajaduse korral kriminaalmenetluse, või tõsiseid üleastumisi, millele on osutatud personalieeskirjade artiklis 22, või personalieeskirjadega reguleerimata ühenduste institutsioonide ja asutuste liikmete, juhtide või töötajate samalaadsete kohustuste täitmata jätmist või ühenduse õigusega nõukogu ja selle asutuste liikmetele seoses nimetatud liikmete ametikohustustega pandud kohustuste täitmata jätmist;

(5) sellist juurdlust tuleks kõigis ühenduse institutsioonides ja asutustes korraldada samaväärsetes tingimustes; selle ülesande määramine ametile ei tohiks mõjutada institutsioonide ja asutuste endi kohustusi ega mingil viisil vähendada kõnealuste isikute õiguskaitset;

(6) kuni personalieeskirjade muutmiseni tuleks sätestada praktiline kord, mis näeb ette institutsioonide ja asutuste liikmete, juhtide, ametnike ja teenistujate koostöö sisejuurdluse tõrgeteta toimumiseks;

(7) määruses (EÜ) nr 1073/1999 ja määruse (Euratom) nr 1074/1999 artikli 4 lõikes 6 on sätestatud, et iga institutsioon või asutus peab võtma vastu otsuse, mis eelkõige sisaldab eeskirju institutsiooni või asutuse liikmete, juhtide, ametnike ja muude teenistujate kohustuse kohta teha koostööd ameti töötajatega ning esitada neile teavet, ameti töötajate poolt sisejuurdluse korraldamisel järgitavat korda ja sisejuurdlusega seotud isikute õiguste tagamist;

(8) 25. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduse Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, [3] kohustab allakirjutanud institutsioone ning kokkuleppega ühinevaid institutsioone ja asutusi vastu võtma siseotsust kooskõlas kokkuleppele lisatud näidisega ja lubab sellest näidisest kõrvale kalduda ainult juhul, kui nende konkreetsed nõuded muudavad sellise kõrvalekalde tehnilistel põhjustel vajalikuks;

(9) nõukogu peasekretariaadi (edaspidi "peasekretariaat") ametnike ja muude teenistujate puhul puuduvad konkreetsed nõuded, mis muudaksid kõrvalekalde näidisotsusest tehnilistel põhjustel vajalikuks;

(10) nõukogu peaks andma ametile ülesande korraldada nõukogus haldusjuurdlus raskete olukordade uurimiseks, mis võivad endast kujutada nõukogu ja selle asutuste liikmetele ühenduse õigusega pandud kohustuste täitmata jätmist; arvesse tuleks võtta asjaolu, et erinevalt teiste institutsioonide liikmetest täidavad nõukogu ja selle asutuste liikmed põhiliselt siseriiklikke ülesandeid ja nende täitmisel kohaldatakse nende suhtes siseriiklikku õigust, mistõttu käesoleva otsuse kohaldamine peaks piirduma nende isikute sellise ametialase tegevusega, millega nad tegelevad institutsiooni või selle asutuse liikmena;

(11) ametil ei ole kohtuvolitusi ja ta korraldab ainult haldusjuurdlust; sellist juurdlust korraldades tuleks täielikult järgida Euroopa ühenduste asutamislepingute asjakohaseid sätteid, eriti privileegide ja immuniteetide protokolli, ja nende rakendussätteid ning personalieeskirju;

(12) sellist juurdlust tuleb korraldada vastavalt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse määrustega sätestatud tingimustele; need määrused ei anna ametile mingit ligipääsuõigust liikmesriikide, eelkõige nende alaliste esinduste kasutatavatele hoonetele;

(13) institutsioonidevahelise kokkuleppega ettenähtud siseotsuses piirdutakse rangelt ametiga koostöö tegemise ja talle teabe esitamise kohustusega, julgeolekubüroo kohustusega abistada ameti töötajaid ning ameti omapoolse kohustusega teavitada isikuid, kelle kohta on mõne ameti juurdluse käigus väiteid esitatud,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kohustus ametiga koostööd teha

Peasekretariaadi peasekretärilt, teenistustelt ja kõigilt ametnikelt või teenistujatelt nõutakse täielikku koostööd ameti töötajatega ja kogu juurdluseks vajaliku abi andmist. Sel eesmärgil esitavad nad ameti töötajatele kogu vajaliku teabe ja selgitused.

Ilma et see piiraks Euroopa ühenduste asutamislepingute asjakohaste sätete, eriti privileegide ja immuniteetide protokolli, ja nende rakendussätete kohaldamist, teevad nõukogu ja selle asutuste liikmed ametiga täielikku koostööd.

Artikkel 2

Kohustus esitada teavet

Iga peasekretariaadi ametnik või teenistuja, kes saab teada tõenditest, mille alusel võib eeldada võimalikke pettuse-, korruptsiooni- või muu ühenduste huve kahjustava ebaseadusliku tegevuse juhtumeid või raskeid olukordi seoses ametikohustuste täitmisega, mis võivad endast kujutada ühenduste ametnike ja teenistujate kohustuste täitmata jätmist, mis võib kaasa tuua distsiplinaar- või vajaduse korral kriminaalmenetluse, või ühenduse õigusega nõukogu ja selle asutuste liikmetele seoses nimetatud liikmete ametikohustustega pandud kohustuste täitmata jätmist nii, et see kahjustab ühenduste huve, teatab sellest viivitamata oma teenistuse juhile või peadirektorile või juhul, kui ta peab seda vajalikuks, peasekretärile või otse ametile.

Peasekretariaadi peasekretär, peadirektorid ja teenistuste juhid edastavad viivitamata ametile kõik neile teadaolevad tõendid, mille alusel võib eeldada esimeses lõigus nimetatud eeskirjade eiramist.

Peasekretariaadi ametnikke või teenistujaid ei tohi mingil juhul kohelda ebaõiglaselt või diskrimineerivalt esimeses ja teises lõigus nimetatud teabe edastamise tõttu.

Nõukogu liikmed ja alalised esindajad, kes saavad teada esimeses lõigus nimetatud asjaoludest, teatavad sellest nõukogu eesistujale või, kui nad peavad seda vajalikuks, otse ametile. Liikmesriikide saadikud, kes saavad teada esimeses lõigus nimetatud asjaoludest, teatavad sellest oma liikmesriigi alalisele esindajale.

Artikkel 3

Julgeolekubüroo abi

Ameti direktori taotluse põhjal abistab peasekretariaadi julgeolekubüroo ametit juurdluse praktilisel korraldamisel.

Artikkel 4

Huvitatud poolele teatamine

Kui kahtluse alla satub nõukogu või selle asutuse liige või peasekretariaadi ametnik või teenistuja isiklikult, teatatakse huvitatud poolele kiiresti, kui see ei kahjusta juurdlust. Mingil juhul ei tohi pärast juurdluse lõppemist teha nimeliselt mõnele neist isikutest osutavat järeldust, ilma et huvitatud poolele oleks antud võimalust väljendada oma seisukohti kõigi temaga seotud asjaolude kohta.

Juhul kui juurdluse huvides on vajalik täielik salajasus ja on vaja kasutada siseriikliku õigusasutuse pädevusse kuuluvat juurdlusmenetlust, võib kõnealuse isiku oma seisukohti esitama kutsumise kohustuse täitmist vastavalt nõukogu eesistuja või peasekretäri nõusolekul edasi lükata.

Artikkel 5

Teave juurdluse lõpetamise kohta edasisi meetmeid võtmata

Kui pärast sisejuurdlust ei saa algatada kohtuasja isiku vastu, kelle vastu on esitatud väiteid, suletakse teda käsitlev sisejuurdlus edasisi meetmeid võtmata ameti direktori otsusega, kes teatab sellest huvitatud poolele kirjalikult.

Artikkel 6

Puutumatusest vabastamine

Iga siseriikliku politsei- või õigusasutuse taotlus peasekretariaadi ametniku või teenistuja kohtupuutumatusest vabastamiseks seoses võimalike pettuse-, korruptsiooni- või muu ebaseadusliku tegevuse juhtumitega edastatakse arvamuse saamiseks ameti direktorile. Kui puutumatusest vabastamise taotlus käsitleb nõukogu või selle asutuse liiget, teatatakse sellest ametile.

Artikkel 7

Jõustumiskuupäev

Käesolev otsus jõustub 1. juunil 1999.

Brüssel, 25. mai 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

H. Eichel

[1] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[2] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

[3] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

--------------------------------------------------