ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 173/13

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 946/2006,

23. juuni 2006,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse kilu püük ICES IIIb, c, d püügipiirkonnas (EÜ veed)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrus (EÜ) nr 52/2006, 22. detsember 2005, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse Läänemere suhtes. (3)

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 23. juuni 2006 Komisjoni nimel kalanduse ja merenduse peadirektor Jörgen HOLMQUIST

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(3) ELT L 16, 20.1.2006, lk 184.
(4)

Meetme kehtivusaeg peaks olema 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2008, et selle aja jooksul oleks võimalik uurida iga üksiku peatamise majanduslikke aspekte. Kaheksa aasta jooksul omandatud kogemused on näidanud, et on vaja ette näha käesolevas määruse lisas loetletud peatamiste kehtivuse lõppemise kuupäev, et tagada tehniliste ja majanduslike muutuste arvessevõtmine. See ei tohiks välistada teatavate meetmete ennetähtaegset lõpetamist või nende jätkumist üle nimetatud tähtaja, kui seda põhjendatakse majanduslikult vastavalt ühepoolseid tariife ja kvoote käsitlevas komisjoni teatises sätestatud põhimõtetele. (2)
(4)

Seoses kvootidest loobumisega on nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 artiklis 3 sätestatud tootmisseadmete täieliku või osalise demonteerimise võimalused, millest tulenevad erinevad ümberkorraldusabi summad. Samal ajal kui nimetatud kahe võimaluse suhtes rakendatavate tingimuste puhul tuleks arvestada asjaolu, et suurem ümberkorraldusabi summa antakse täieliku demonteerimise korral sellega seotud suuremate kulutuste tõttu, peetakse asjakohaseks võimalust lubada säilitada vabriku need osad, mis ei moodusta tootmisliini osa, kui neid on võimalik kasutada muudel ümberkorralduskavas ettenähtud eesmärkidel, eriti kui selline kasutus loob töökohti. Teisalt tuleks seadmed, mis ei ole otseselt suhkrutootmisega seotud, demonteerida, kui neile ei ole mõistliku ajavahemiku jooksul leitud alternatiivset kasutust ning nende säilitamine oleks keskkonnale kahjulik.
(1)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 32 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides b, c, d ja g loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse VII lisas loetletud kaupadena.
a)

lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. “Senised importijad” on importijad, kes on riigi seaduste kohaselt asutatud füüsilised või juriidilised isikud, üksikisikud või ettevõtjate grupid, kelle kohta liikmesriik leiab, et: a) neile on igal eelnenud kolmel lõppenud kalendriaastal väljastatud litsentsid vastavalt määrusele (EÜ) nr 565/2002 või käesolevale määrusele; b) nad on vähemalt kahel kolmest eelnenud lõppenud impordiaastast importinud ühendusse küüslauku; c) nad on taotluse esitamisele eelnenud lõppenud impordiaastal importinud ühendusse vähemalt 50 tonni puu- ja köögivilju määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõike 2 mõistes.”
(2)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 5 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 1008/2006 kehtestatud imporditollimakse kohandada,
(3)

Selleks et tagada ühe importija taotletud koguste tõelevastavus, on asjakohane kehtestada nõue, et üks importija võib taotleda ainult ühte impordilitsentsi järjekorranumbri ja vastava nädalase ajavahemiku kohta, ning näha ette karistus kõnealuse kohustuse täitmata jätmise korral.
Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad, välja arvatud kaubeldavate väärtpaberite emissioonist tulenevad summad. Aruandluskava puhul jaotatakse see kategooria üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks ja tagasiostulepinguteks

“Hoiused” hõlmavad ka “laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Põhimõtteliselt on laen postipankadele laekunud summa, mis ei ole “hoiuste” kujul. ESA 95 eristab “laene” ja “hoiuseid” algatava osapoole alusel (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega), kuigi tegelikkuses muutub selle eristuse asjakohasus siseriikliku finantsstruktuuri kohaselt. Aruandluse kavas ei tunnistata “laene” eraldi kategooriana bilansi kohustuste poolel. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse “laenudeks”, liigitada eristamata kirjesse “hoiuste näol esinevad kohustused”, kui neid ei esinda kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud “hoiuste näol esinevate kohustuste” määratlusele

Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt kirjesse “hoiused (kohustused)”. Instrumente võib nimetada “mitte vabalt kaubeldavateks”, kuna vahendi seadusliku omandi üleandmisel on piiranguid, mis tähendab, et nendega turul kaubelda, või kuigi nad on tehniliselt kaubeldavad, ei saa nendega turul kaubelda korrastatud turu puudumise tõttu. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada “võlaväärtpaberiteks”

Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (tagatised) tuleks liigitada “hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka, kui nad esindavad postipankades deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandiks ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Kehtiva turutava alusel soovitatakse samuti, et andmeesitaja saadad tagatised tuleks liigitada ainult “hoiuste näol esinevateks kohustusteks” määral, mil postipangale edastatakse vahendeid, mis on vabalt kättesaadavad edasilaenamiseks. Kui postipanga saadud tagatise osa tuleb edasi anda teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks “hoiuste näol esinevaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult postipanga käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatiste identifitseerimise, sest mitmesugust tüüpi tagatisi pannakse eristamata samale arvele, või postipangale edasilaenatavaid varasid andvate tagatiste identifitseerimise. Sellistel juhtudel võib need tagatised liigitada “muude kohustuste” või “hoiuste näol esinevate kohustuste” alla riigisisese tava kohaselt

“Sihtotstarbelised, nt liisinglepingutega seotud saldod” liigitatakse kas hoiuste näol esinevate kohustustena kirjes “kokkulepitud tähtajaga hoiused” või “etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele

Usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei esitata postipanga statistilises bilansis (vt “usalduse alusel antud laenud” kategooria 2 all)
ET Euroopa Liidu Teataja L 183/15

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1020/2006,

4. juuli 2006,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse sinise molva püük ICES püügipiirkondades VI ja VII (ühenduse ja rahvusvahelised veed)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. ja 2006. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2006. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 4. juuli 2006 Komisjoni nimel kalanduse ja merenduse peadirektor Jörgen HOLMQUIST

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(3) ELT L 396, 31.12.2004, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 742/2006 (ELT L 130, 18.5.2006, lk 7).
ET Euroopa Liidu Teataja L 183/13

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1019/2006,

4. juuli 2006,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük ICES püügipiirkondades VIII ja IX (ühenduse ja rahvusvahelised veed)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. ja 2006. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 4. juuli 2006 Komisjoni nimel kalanduse ja merenduse peadirektor Jörgen HOLMQUIST

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(3) ELT L 396, 31.12.2004, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 742/2006 (ELT L 130, 18.5.2006, lk 7).
Järjekorranumber süsteemi “kes ees, see mees” alusel

4

0104 10 30, 0104 10 80 ja 0104 20 90. Muude liikide kui kodulamba puhul üksnes ex 0204, ex 0210 99 21 ja ex 0210 99 29

Null

Null

09.2141

09.2145

09.2149

09.1622

AKV riigid
(144)

Tuleb samuti märkida, et kaaliumkloriidi importijad (ettevõtjad) impordivad sageli ka muid tooteid. Kuigi mõned importijad on keskendanud oma äritegevuse kaaliumkloriidile, moodustab teistel kaaliumkloriidi import kõigest 10 % äritegevusest. Lisaks sellele on hetkel kaaliumkloriidile keskendunud importijad mõista andnud, et nad keskenduksid vajaduse korral teistele klientide poolt nõutud toodetele, eeskätt teistele väetistele. Pärast uurimistulemuste avaldamist väitsid üks importija ja üks importijate ühendus, et teatavad importijad sõltuvad suuresti Valgevenest pärit kaaliumkloriidi impordist ning ilmselt ei suuda meetmete säilitamise korral muid tarneallikaid kasutusele võtta. Siiski leiti, et muud tarneallikad, nagu näiteks ühenduse tootmisharu või import muudest riikidest kui Valgevene, on importijatele kättesaadavad võimalused. Kuigi tarneallikate muutmine võib mõjutada kõnealuste importijate majandus- ja finantsolukorda, arvatakse, et see ei mõjuta nende kasumlikkust sedavõrd, et kahjustuks nende elujõulisus pikas perspektiivis. Võttes arvesse kõiki importijate esitatud väiteid, jõutakse järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete mõju importijate finantsolukorrale on võrdlemisi väike. Ka küsimustiku kontrollitud vastuste põhjal tõdeti, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole senini importijate kasumlikkust negatiivselt mõjutanud. Seega ei ole põhjust uskuda, et selline olukord meetmete jätkudes muutuks.
(2)

Tulevase grupierandi määruse sisu sõltub eelkõige riigiabi käsitleva tegevuskava ja komisjoni konsultatiivdokumendiga uuendustegevusele antava riigiabi kohta (6) algatatud avaliku arutelu tulemustest. Samuti on arutelud liikmesriikide esindajatega vajalikud, et määratleda abi liigid, mida võib käsitleda kokkusobivana asutamislepinguga. Et jätkata käimasolevaid arutelusid ja nende tulemuste analüüsi, on asjakohane pikendada määruste (EÜ) nr 2204/2002, (EÜ) nr 70/2001 ja (EÜ) nr 68/2001 kehtivusaega kuni 2007. aasta lõpuni.
(3)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 lõikes 4 on sätestatud, et komisjon koostab loetelu ühenduse inspektoritest, inspekteerivatest laevadest, lennukitest ja kõigist muudest inspekteerimisvahenditest, kes tohivad inspekteerida ja mida on lubatud kasutada inspekteerimistel kõnealuse määruse V peatüki kohaselt ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevadel. Asjakohane on määrata kõnealuseid ühenduse inspektoreid vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (2) artiklile 34c vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalaseid eriprogramme täitma.
(2)

Määruse (EMÜ) nr 2261/84 artikli 17a lõikega 1 on ette nähtud, et oliiviõli võimaliku ettemakstava tootmistoetuse määra kehtestamiseks ühiku kohta tuleb kindlaks määrata turustusaasta hinnanguline toodang. Kehtestatud määr tuleb kindlaks määrata sellisel tasemel, et oleks välistatud põhjendamatute maksete tegemine oliivikasvatajatele. Seda kohaldatakse ka oliiviõli ekvivalendina väljendatud lauaoliivide suhtes. Hinnanguline toodang ning võimaliku ettemakstava tootmistoetuse määr ühiku kohta 2004/2005. turustusaastal on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1709/2005. (8)
(2)

Värskeima teabe alusel, mille Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Madalmaad, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik on edastanud, täheldas komisjon, et või turuhinnad on kõnealustes liikmesriikides olnud kahe järjestikuse nädala jooksul vähemalt 92 % sekkumishinnast. Seega tuleks peatada sekkumiskokkuost pakkumismenetluse teel neis liikmesriikides. Kõnealused liikmesriigid tuleks seepärast jätta välja määrusega (EÜ) nr 796/2006 kehtestatud nimekirjast.
NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt: S00 : kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.
(3)

Navarra veiniturul on täheldatud märkimisväärset punaste ja roosade mpv-veinide ületootmist, mis väljendub hindade languses ja varude murettekitavas kasvamises jooksva turustusaasta lõpuks. Selleks, et peatada selline ebasoodne areng ning leida lahendus keerulisele turuolukorrale, on mpv-veini varusid vaja vähendada turu vajadusi katva mõistlikuks peetava tasemeni.
(3)

Toksafeeni puhul, mis kujutab endast enam kui 670 aine segu, ei ole üldkontsentratsiooni määramiseks sobivat üldtunnustatud analüütilist meetodit. Samas ei leitud eespool nimetatud uuringuga Euroopa Liidus mingeid toksafeeni varusid ega ka selliseid varusid, mis sisaldaksid toksafeeni või oleksid sellega saastatud. Lisaks sellele näitab kõnealune uuring, et kui jäätmetes oli püsivaid orgaanilisi pestitsiidseid saasteaineid, oli nende kontsentratsioon soovitatavast kontsentratsioonipiirist tavaliselt kõrgem. Esialgu võib teha järelduse, et toksafeeni määramise praegused analüütilised meetodid on käesoleva määruse seisukohast piisavalt head.
ET Euroopa Liidu Teataja L 195/9

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1091/2006,

13. juuli 2006,

millega muude liikmesriikide kui Taani ja Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tobiate püük ICES IIa (EÜ veed), IIIa, IV (EÜ veed) püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või kõnealustes liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikidele 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või nendes liikmesriikides registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnesolevas lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnesolevatel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnesolevat kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 13. juuli 2006 Komisjoni nimel kalanduse ja merenduse peadirektor Jörgen HOLMQUIST

(1) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

(3) ELT L 16, 20.1.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 941/2006 (ELT L 173, 27.6.2006, lk 1).
(4)

Viga tehti samuti määrusesse (EÜ) nr 2183/2005 lisatud eespool nimetatud lõike 10 sõnastuses, millega lubati Maltal ja Sloveenial anda 2006. aastal toetust oliivisaludele. Nimetatud lõikega ette nähtud ülemmäärad ei ole asjakohased, kuna need peavad vastama summadele, mis oleks tulnud arvutada otsemaksete eesmärgil. Need ülemmäärad peavad nende liikmesriikide puhul vastama oliiviõlikomponendile, mis 2006. aasta kohta on esitatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIIIa lisas. Seetõttu tuleks eespool nimetatud sätteid vastavalt parandada.
(2)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 5 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 1098/2006 kehtestatud imporditollimakse kohandada,
(2)

Madalmaade ametiasutused tühistasid tapamajas tapetud loomade eest antava tapatoetuse, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikliga 11, ning lisamaksed, mis on ette nähtud sama määruse artikliga 14. Nende loomade kasvatajad oleksid võinud siiski saada otsetoetusi tingimusel, et kõnealuste loomade puhul on abikõlblikkuse tingimused täidetud.
(2)

Euroopa Ühenduste Kohus teatas oma 11. juuli 2006. aasta otsuses kohtuasjas C-313/04 Franz Egenberger GmbH Molkerei und Trockenwerk v. Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung järgmist: “Komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2535/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega) artikli 35 lõige 2 on kehtetu, kuna selles on sätestatud, et vähendatud tollimaksuga Uus-Meremaa või litsentsitaotlusi saab esitada ainult Ühendkuningriigi pädevatele asutustele” ning: “Määruse (EÜ) nr 2535/2001 artiklid 25 ja 32 koostoimes kõnealuse määruse III, IV ja XII lisaga on kehtetud, kuna võimaldavad diskrimineerimist vähendatud tollimaksuga Uus-Meremaa või impordilitsentside väljaandmisel.”