ET Euroopa Liidu Teataja L 214/23

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/63/EÜ,

13. juuli 2009,

põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/151/EMÜ (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavaid osi ja omadusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

(2) Direktiiv 74/151/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad EÜ tüübikinnituste süsteemi, mis kehtestati nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), mis omakorda asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta), (5) ja millega sätestatakse põllu- või metsamajanduslike traktorite disaini ja ehituse tehnilised näitajad suurima tehniliselt lubatud täismassi, tagumiste registreerimisnumbrite asukoha ja paigaldamise, kütusepaakide, lisaraskuste, helisignaalseadmete ja lubatud mürataseme ning heitgaasisüsteemide (summuti) kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivis 2003/37/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse menetlusele, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate kohta direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.

(3) Käesolev direktiiv ei peaks mõjutama liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1. „Põllumajandus- või metsatraktor” on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla kohandatud koorma või reisijate veoks.

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–40 km/h.

Artikkel 2

1. Liikmesriik ei tohi keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktorile põhjustel, mis on seotud järgnevate osade ja omadustega, kui need vastavad I–VI lisas sätestatud nõuetele:

— suurim lubatud täismass;

— tagumiste registreerimisnumbrite asukoht ja paigaldus;

— kütusepaagid;

— lisaraskused;

— helisignaalseadmed;

— lubatud müratase ja heitgaasisüsteem (summuti).

2. Käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavate sõidukite puhul käesoleva direktiivi sisuga seotud põhjustel liikmesriigid

— ei anna EÜ tüübikinnitust;

— võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest.

3. Käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavate uute sõidukite puhul käesoleva direktiivi sisuga seotud põhjustel liikmesriigid

— käsitavad vastavalt direktiivile 2003/37/EÜ uute sõidukitega kaasasolevaid vastavussertifikaate kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel;

— võivad keelduda uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest.

Artikkel 3

Liikmesriik ei tohi keelduda traktorite registreerimisest ega keelata traktorite müüki, kasutuselevõttu või kasutamist artikli 2 lõikes 1 loetletud osade ja omadustega seotud põhjustel, kui need vastavad I–VI lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 4

Muudatused, mis on vajalikud I–VI lisas esitatud nõuete (v.a VI lisa punktides 1.1 ja 1.4.1.2 esitatud nõuded) kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud menetlusele.

Artikkel 5

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 6

Direktiiv 74/151/EMÜ, mida on muudetud VII lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt VIII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2009 Euroopa Parlamendi nimel president H.-G. PÖTTERING Nõukogu nimel eesistuja E. ERLANDSSON

(1) ELT C 161, 13.7.2007, lk 36.

(2) Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007. aasta arvamus (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 74) ja nõukogu 22. juuni 2009. aasta otsus.

(3) EÜT L 84, 28.3.1974, lk 25.

(4) Vt VII lisa A osa.

(5) ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

I LISA SUURIM LUBATUD TÄISMASS 1. Pädevad asutused aktsepteerivad tootja kehtestatud suurimat tehniliselt lubatud täismassi suurima lubatud täismassina tingimusel, et 1.1. kõik kõnealuse asutuse tehtud katsetused, eriti piduri- ja roolisüsteemi suhtes, on andnud rahuldavaid tulemusi; 1.2. sõiduki kategooriast sõltuv suurim lubatud tegelik mass ja suurim lubatud teljekoormus ei tohi olla suuremad tabelis 1 toodud väärtustest. Tabel 1 Sõiduki kategooriast sõltuv suurim lubatud tegelik mass ja suurim lubatud teljekoormus Sõiduki kategooria Telgede arv Suurim lubatud mass (t) Suurim lubatud mass telje kohta Veotelg (t) Vabatelg (t) T1, T2, T4.1 2 18 (tegelik mass) 11,5 10 3 24 (tegelik mass) 11,5 10 T3 2 või 3 0,6 (tühimass) (1) (1) T4.3 2, 3 või 4 10 (tegelik mass) (1) (1) 2. Olenemata traktori koormatusest ei tohi esitelje rataste poolt teele avaldatav surve olla väiksem kui 20 % kõnealuse traktori tühimassist. (1) T3 ja T4.3 kategooria sõidukite puhul ei ole vajalik kehtestada teljekoormuse piirangut, kuna neil on juba määratluse kohaselt nii tegeliku massi kui tühimassi suurima lubatud koormuse piirangud.

II LISA 1. TAGUMISTE REGISTREERIMISNUMBRITE PAIGALDUSKOHA KUJU JA MÕÕTMED Paigalduskoht peab olema tasane või peaaegu tasane ristkülikukujuline pind vähemalt järgmiste mõõtmetega: — pikkus: 255 või 520 millimeetrit; — laius: 165 või 120 millimeetrit. Valiku tegemisel tuleb arvestada sihtkoha liikmesriigis kehtivaid mõõtmeid. 2. PAIGALDUSKOHA ASUKOHT JA REGISTREERIMISNUMBRITE KINNITAMINE Paigalduskoha asukoht peab olema selline, et pärast numbri korrektset kinnitamist on registreerimisnumbril järgmised omadused. 2.1. Registreerimisnumbri asukoht traktori laiuse suhtes Registreerimisnumbri keskkoht ei tohi paikneda traktori sümmeetriatasandist paremal pool. Numbri vasak serv ei tohi paikneda vasemal pool kui vertikaaltasand, mis on paralleelne traktori sümmeetriatasandiga ja on traktori kõige suurima ristlõike puutuja. 2.2. Registreerimisnumbri asukoht traktori pikisuunalise sümmeetriatelje suhtes Registreerimisnumber peab olema traktori sümmeetriateljega risti või peaaegu risti. 2.3. Registreerimisnumbri asukoht vertikaaltasandi suhtes Registreerimisnumber peab paiknema vertikaalselt, lubatud hälbega 5°. Kui traktori kuju seda nõuab, võib registreerimisnumber olla siiski vertikaali suhtes kaldu 2.3.1. mitte üle 30°, kui registreerimisnumbri alune pind on kaldega ülespoole, tingimusel et registreerimisnumbri ülaserva kõrgus maapinnast ei ületa 1,2 meetrit; 2.3.2. mitte üle 15°, kui registreerimisnumbri alune pind on kaldega allapoole, tingimusel et registreerimisnumbri ülaserva kõrgus maapinnast ei ületa 1,2 meetrit. 2.4. Registreerimisnumbri kõrgus maapinnast Registreerimisnumbri madalama serva kõrgus maapinnast ei tohi olla väiksem kui 0,3 meetrit; registreerimisnumbri ülemise serva kõrgus maapinnast ei tohi ületada 4 meetrit. 2.5. Registreerimisnumbri kõrguse maapinnast kindlaksmääramine Punktides 2.3 ja 2.4 esitatud kõrgused mõõdetakse koormamata traktori korral.

III LISA VEDELKÜTUSE PAAGID 1) Kütusepaagid peavad olema korrosioonikindlad. Need peavad läbima tootja lekkekatsetused, mis tehakse kahekordse töörõhu juures, kuid mitte mingil juhul rõhul alla 0,3 baari. Ülerõhu või töörõhku ületava rõhu peavad automaatselt kompenseerima sobivad seadised (ventiilid, kaitseklapid jne). Ventiilide konstruktsioon peab välistama tuleohu. Kütus ei tohi tungida läbi kütusepaagi korgi ega läbi ülerõhu kompenseerimise seadiste isegi paagi täieliku ümberpööramise korral; vähene tilkumine on lubatud. 2) Kütusepaagid tuleb paigaldada nii, et need oleksid traktori esi- või tagakokkupõrke korral kaitstud; paakide lähedal ei tohi olla väljaulatuvaid osi, teravaid servi vms. Kütusetorustik ja täitesuue tuleb paigaldada väljapoole kabiini.

IV LISA LISARASKUSED Kui muude EÜ tüübikinnitusnõuete täitmiseks peab traktorile asetama lisaraskuse, peab see olema tarnitud traktori tootja poolt, ette nähtud traktorile kinnitamiseks, kandma tootja kaubamärki ning näitama massi kilogrammides täpsusega ± 5 %. Eesmiste, sagedaseks kinnitamiseks ja eemaldamiseks ettenähtud lisaraskuste korral peab käepidemetele jätma vähemalt 25 millimeetrit ohutusruumi. Lisaraskuse paigutamise viis peab välistama selle soovimatu lahtipääsemise (nt traktori ümbermineku korral).

V LISA HELISIGNAALSEADE 1. Signaalseadmel peab olema EÜ tüübikinnitusmärk, mis on ette nähtud nõukogu 27. juuli 1970. aasta direktiivis 70/388/EMÜ mootorsõidukite helisignaalseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1). 2. Traktorile paigaldatud helisignaalseadme tehnilised andmed 2.1. Akustilised katsed Kui traktorile taotletakse tüübikinnitust, katsetatakse kõnealust tüüpi traktorile paigaldatud signaalseadme tehnilisi omadusi järgmiselt. 2.1.1. Traktorile paigaldatud seadme helirõhutaset mõõdetakse traktorist 7 meetrit eespool asuvas punktis avatud ja võimalikult tasase aluspinnaga paigas. Traktori mootor seisatakse. Kasutada tuleb sellist toitepinget, nagu on osutatud direktiivi 70/388/EMÜ I lisa punktis 1.2.1. 2.1.2. Mõõtmisi teostatakse IEC (Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon) standardi A-mõõteskaala järgi. 2.1.3. Maksimaalne helirõhutase määratakse kõrgusel 0,5–1,5 meetrit maapinnast. 2.1.4. Helirõhutaseme maksimaalne väärtus peab olema vähemalt 93 dB (A) ja mitte rohkem kui 112 dB (A). (1) EÜT L 176, 10.8.1970, lk 12.

VI LISA 1. LUBATUD MÜRATASEMED 1.1. Piirmäärad Käesoleva direktiivi artiklis 1 osutatud traktorite müratase, mõõdetuna käesolevas lisas sätestatud tingimustel, ei tohi ületada järgmisi tasemeid: — 89 dB (A) traktoritel tühimassiga üle 1,5 tonni; — 85 dB (A) traktoritel tühimassiga kuni 1,5 tonni. 1.2. Mõõteriistad Traktorite tekitatud müra mõõdetakse müramõõturi abil, mille tüüpi on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni toimetiste nr 179 esimeses väljaandes (1965). 1.3. Mõõtmistingimused Mõõtmisi teostatakse koormamata traktoritel piisavalt vaikses ja avatud kohas (välismüra ja tuulemüra peavad olema mõõdetavast mürast vähemalt 10 dB (A) väiksemad). Nimetatud kohaks võib olla näiteks avatud ala raadiusega 50 m, mille keskosa, raadiusega vähemalt 20 m on praktiliselt tasane; selle pinnakatteks võib olla betoon, asfalt või muu sellesarnane materjal ning see ei tohi olla kaetud tuhkja lume, pika rohu, lahtise pinnase ega tuhaga. Katseraja pind ei tohi põhjustada ülemäärast rehvimüra. See tingimus kehtib ainult liikuvate traktorite tekitatud müra mõõtmise korral. Mõõtmisi tuleb teostada hea ilma ja nõrga tuulega. Traktori või mikrofoni lähedal ei tohi olla muid isikuid peale aparaadi näite lugeva vaatleja, sest pealtvaatajate viibimine traktori või mikrofoni läheduses võib aparaadi näite märkimisväärselt mõjutada. Osuti märkimisväärseid värelemisi, mis pole üldise mürataseme omadustega seotud, näitude lugemisel arvesse ei võeta. 1.4. Mõõtemeetod 1.4.1. Liikuvate traktorite mürataseme mõõtmine (tüübikinnituse jaoks). Teostada tuleb vähemalt kaks mõõtmist traktori mõlemal küljel. Reguleerimise eesmärgil võib teostada eelmõõtmisi, ent neid arvesse ei võeta. Mikrofon peab paiknema 1,2 meetri kõrgusel maapinnast ja 7,5 meetri kaugusel traktori kesksirge pikendusest CC, mõõdetuna piki selle sirgega ristuvat sirget PP’ (joonis 1). Katserajal tähistatakse kaks sirgega PP’ paralleelset sirget AA’ ja BB’, mis paiknevad sirgest PP’ vastavalt 10 meetrit eespool ja 10 meetrit tagapool. Traktorid lähenevad sirgele AA’ ühtlase kiirusega, nagu kirjeldatud allpool. Seejärel avatakse seguklapp täielikult nii kiiresti kui võimalik ning hoitakse täielikult avatud asendis seni, kuni traktori tagaosa (1) ületab sirge BB’; seejärel suletakse seguklapp uuesti nii kiiresti kui võimalik. Suurim registreeritud müratase ongi mõõtmise tulemuseks. 1.4.1.1. Katsetuskiiruseks on kolm neljandikku maksimaalsest kiirusest, mis on võimalik saavutada tänavasõiduks kasutatava kõrgeima käiguga. 1.4.1.2. Tulemuste tõlgendamine 1.4.1.2.1. Arvestades mõõteriistade ebatäpsusi, vähendatakse igal mõõtmisel saadud tulemuse määramiseks mõõturi näitu 1 dB (A) võrra. 1.4.1.2.2. Mõõtmisi loetakse kehtivaks, kui kahe järjestikuse samal pool traktorit teostatud mõõtmise vahe ei ületa 2 dB (A). 1.4.1.2.3. Katsetulemuseks loetakse kõrgeimat mõõdetud mürataset. Kui see tulemus ületab katsetatud traktoritüübi suurima lubatud mürataseme 1 dB (A) võrra, teostatakse veel kaks mõõtmist. Neljast sel moel saadud mõõtmistulemusest peavad kolm jääma lubatud piiridesse. Liikuvate traktorite mõõtmisasendid 1.4.2. Seisva traktori mürataseme mõõtmine (mitte tüübikinnituseks, kuid tuleb registreerida). 1.4.2.1. Müramõõturi asukoht Mõõtmisi teostatakse punktis X (esitatud joonisel 2) 7 meetri kaugusel lähimast traktori pinnast. Mikrofon peab asetsema 1,2 meetri kõrgusel maapinnast. 1.4.2.2. Mõõtmiste arv Teostada tuleb vähemalt kaks mõõtmist. 1.4.2.3. Traktori katsetamistingimused Pöörlemissageduse regulaatorita traktorimootor peab töötama kolmveerandi juures pöörete arvust, mille juures saavutab traktor tootja andmetel maksimaalvõimsuse. Mootori pöörete arvu mõõdetakse sõltumatu mõõteriista abil, näiteks rullikaluse või tahhomeetriga. Kui mootorile on paigaldatud pöörlemissageduse regulaator, mis takistab mootoril maksimaalvõimsuse saavutamiseks vajamineva kiiruse ületamist, peab mootor töötama maksimaalsel regulaatori poolt võimaldataval kiirusel. Enne mõõtmisi peab mootori viima tavalisele töötemperatuurile. 1.4.2.4. Tulemuste tõlgendamine Aruandes tuleb esitada kõik mõõdetud mürataseme näidud. Võimaluse korral tuleb ära näidata ka mootori võimsuse arvutamiseks kasutatud meetod. Esitada tuleb ka traktori koormatuse aste. Mõõtmisi loetakse kehtivaks, kui kahe järjestikuse samal pool traktorit teostatud mõõtmise vahe ei ületa 2 dB (A). Mõõtmistulemuseks loetakse suurimat mõõdetud mürataset. Paigalseisvate traktorite mõõtmisasendid 2. HEITGAASISÜSTEEM (SUMMUTI) 2.1. Kui traktoril on väljalaskemüra vähendamiseks ette nähtud seade (summuti), kohaldatakse käesoleva punkti 2 nõudeid. Kui mootori sisselaskeaval on õhufilter, mis on vajalik vastavuse tagamiseks lubatud müratasemega, loetakse filtrit summuti osaks ning käesoleva punkti 2 nõudeid kohaldatakse ka kõnealusele filtrile. Väljalasketoru peab asetsema nii, et heitgaasid ei saaks tungida kabiini. 2.2. Traktori tüübikinnitustunnistuse juurde tuleb lisada heitgaasisüsteemi joonis. 2.3. Summutil peab olema selgelt loetav ja kustutamatu märge selle margi ja tüübi kohta. 2.4. Kiudse imava materjali kasutamine summutite konstruktsioonis on lubatud ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused. 2.4.1. Kiudset imavat materjali ei tohi kasutada neis summuti osades, mida läbivad gaasid; 2.4.2. sobivate vahenditega tuleb tagada, et kiudne imav materjal püsiks kogu summuti kasutamise aja jooksul paigal; 2.4.3. kiudne imav materjal peab taluma töötemperatuurist vähemalt 20 % kõrgemat temperatuuri (°C), mis võib esineda summuti selles osas, kus paiknevad kõnealused kiudsed imavad materjalid. (1) Kui traktoril on haagis, siis ei võeta seda sirge BB’ ületamise hetke määramisel arvesse.