Nõukogu otsus,

13. juuni 2002,

millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega

(2002/494/JSK)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu VI osa, eriti selle artiklit 30 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Madalmaade Kuningriigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]

ning arvestades järgmist:

(1) Endise Jugoslaavia ja Rwanda asjade rahvusvahelises kriminaalkohtus on alates 1995. aastast uuritud sõjaõiguse ja -tavade rikkumise, genotsiidi ja inimsusevastaste kuritegudega seotud tegusid, esitatud nende suhtes süüdistusi ja võetud nende eest vastutusele.

(2) Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 17. juuli 1998. aasta Rooma statuudis kinnitatakse, et kogu rahvusvahelist üldsust puudutavad rängimad kuriteod, eelkõige genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod, ei või jääda karistamata ning et tuleb tagada süüdlaste vastutusele võtmine riiklikul tasandil meetmete võtmise ja rahvusvahelise koostöö tugevdamise kaudu.

(3) Rooma statuudis meenutatakse, et iga riigi kohus on teostada oma kriminaaljurisdiktsiooni selliste rahvusvaheliste kuritegude eest vastutavate isikute üle.

(4) Rooma statuudis rõhutatakse, et selle alusel loodud Rahvusvaheline Kriminaalkohus täiendab siseriiklikke kriminaaljurisdiktsioone.

(5) Kõik Euroopa Liidu liikmesriigid on Rooma statuudi kas allkirjastanud või ratifitseerinud.

(6) Genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimise, nende eest vastutusele võtmise ja neid käsitleva teabe vahetamise eest vastutavad siseriiklikud asutused, välja arvatud juhul, kui kuritegu kuulub rahvusvahelise õiguse kohaldamisalasse.

(7) Liikmesriigid puutuvad kokku isikutega, kes on olnud selliste kuritegudega seotud ja otsivad varjupaika Euroopa Liidu territooriumil.

(8) Selliste kuritegude siseriiklikul tasandil tõhusa uurimise ja nende eest vastutusele võtmise tulemuslikkus sõltub suurel määral tihedast koostööst kuritegude vastu võitlemisega seotud asutuste vahel.

(9) On oluline, et Rooma statuudi osalisriikide, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriikide asjaomased asutused teeksid sellega seoses tihedat koostööd.

(10) Koostöö tugevneb, kui liikmesriigid näevad ette tsentraliseeritud ja spetsialiseeritud keskpunktide vahelise otsese teabevahetuse.

(11) Tihe koostöö selliste kontaktpunktide vahel võib anda täielikuma ülevaate kõnealuste kuritegudega seotud isikutest, sealhulgas vastuse küsimusele, millises liikmesriigis nad uurimise alla kuuluvad.

(12) Liikmesriigid on nõukogu 11. juuni 2001. aasta ühises seisukohas 2001/443/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta [2] väljendanud, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni alla kuuluvad kuriteod puudutavad kõiki liikmesriike, kes on otsustanud teha koostööd kuritegude ärahoidmiseks ja nende toimepanijate karistamatuse lõpetamiseks.

(13) Käesolev otsus ei mõjuta konventsioone, lepinguid ega kokkuleppeid, mis käsitlevad kriminaalasjadega seotud vastastikuse õigusabi andmist õigusasutuste vahel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kontaktpunktide määramine ja nendest teatamine

1. Iga liikmesriik määrab kontaktpunkti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 17. juuli 1998. aasta Rooma statuudi artiklites 6, 7 ja 8 määratletud genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimist käsitleva teabe vahetamiseks

2. Iga liikmesriik teavitab nõukogu peasekretariaati kirjalikult käesolevas otsuses nimetatud kontaktpunktist. Peasekretariaat tagab, et kõnealune teade edastatakse liikmesriikidele, ja teavitab liikmesriikide kõikidest asjaomastest muudatustest.

Artikkel 2

Teabe kogumine ja vahetus

1. Iga kontaktpunkti ülesanne on anda taotluse korral liikmesriikidevaheliste kokkulepete ja kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt kättesaadavat teavet, mis võib artikli 1 lõikes 1 nimetatud genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimise seisukohast oluline olla, või hõlbustada koostööd pädevate siseriiklike asutustega.

2. Kohaldatava siseriikliku õiguse piires võivad kontaktpunktid vahetada teavet ilma sellekohase taotluseta.

Artikkel 3

Euroopa Parlamendile teatamine

Nõukogu teatab Euroopa Parlamendile kontaktpunktide Euroopa võrgu toimimisest ja tõhususest asutamislepingu artikli 39 kohaselt Euroopa Parlamendis igal aastal toimuva debati raames.

Artikkel 4

Rakendamine

Liikmesriigid tagavad, et nad saavad käesolevale otsusele vastavat täielikku koostööd alustada hiljemalt ühe aasta pärast alates käesoleva otsuse jõustumisest.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 13. juuni 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Rajoy Brey

[1] EÜT C 295, 20.10.2001, lk 7.

[2] Arvamus on esitatud 9. aprillil 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

--------------------------------------------------