29)

Lisatakse järgmised 9. ja 10. liide: „9. liide Võrdlustöö ja CO2 võrdlusmassi kindlaksmääramine mootoritüüpide puhul, mille suhtes kohaldatav tüübikinnituse katsetsükkel on üksnes maanteeväline püsikatsetsükkel (NRSC) 1. Üldsätted Kasutusaegse seire rühmade A ja C puhul võetakse võrdlustöö ja CO2 võrdlusmass algmootori tüübikinnituskatse NRTC kuumkäivitustsüklist ja kasutusaegse seire rühma H puhul algmootori tüübikinnituskatse LSI-NRTC-st, nagu sätestatud 5. liite punktis 2.1.2. Käesolevas liites kirjeldatakse, kuidas määrata kindlaks võrdlustöö ja CO2 võrdlusmass kõigisse muudesse kasutusaegse seire rühmadesse peale A, C ja H kuuluvate mootoritüüpide puhul. Käesoleva liite kohaldamisel on kohaldatav laborikatsetsükkel määruse (EL) 2016/1628 IV lisa tabelites IV-1 ja IV-2 ning tabelites IV-5 kuni IV-10 esitatud vastavate mootori (alam)kategooriate puhul üksikrežiimi NRSC või astmeline NRSC. 2. W ref ja 2. kindlaksmääramine astmelise NRSC põhjal 2.1. Võrdlustöö W ref (kWh) võrdub tegeliku tööga W act (kWh), mis on sätestatud tehnilisi ja üldnõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/654 VII lisa punktis 2.4.1.1. 2.2. 2 võrdlusmass (g) on võrdne laborikatsetsükli CO 2 massiga (g), mis on arvutatud tehnilisi ja üldnõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/654 VII lisa punktidest 2.1.2, 2.2.1, 3.5.1 või 3.6.1 ühe kohaselt vastavalt sellele, kas kasutatakse lahjendamata või lahjendatud gaasi proovivõttu ja kas kasutatakse massi- või molaarsuspõhist arvutust. COvõrdlusmass(g) on võrdne laborikatsetsükli COmassiga(g), mis on arvutatud tehnilisi ja üldnõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/654 VII lisa punktidest 2.1.2, 2.2.1, 3.5.1 või 3.6.1 ühe kohaselt vastavalt sellele, kas kasutatakse lahjendamata või lahjendatud gaasi proovivõttu ja kas kasutatakse massi- või molaarsuspõhist arvutust. 3. W ref ja 3. kindlaksmääramine üksikrežiimi NRSC põhjal 3.1. Võrdlustöö W ref (kWh) arvutatakse valemi 9–1 abil. (9–1) kus: Pi on mootori võimsus režiimis i (kW), kusjuures Pi = Pm,i + PAUX (vt tehnilisi ja üldnõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/654 VI lisa punktid 6.3 ja 7.7.1.3); WFi on kaalutegur režiimis i [–]; tref on võrdlusaeg (s) (vt tabel); Wref on algmootori poolt võrdluslabori katsetsüklis tehtud võrdlustsükli töö (kWh); i on režiimi number; Nmode on režiimide koguarv katsetsüklis. 3.2. 2 võrdlusmass (kg) määratakse kindlaks tehnilisi ja üldnõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/654 VII lisa 2. või 3. jao kohaselt arvutatud iga režiimi i CO 2 heite keskmise massivooluhulga q mCO2,i (g/h) põhjal, kasutades valemit 9–2. COvõrdlusmass(kg) määratakse kindlaks tehnilisi ja üldnõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/654 VII lisa 2. või 3. jao kohaselt arvutatud iga režiimiCOheite keskmise massivooluhulga q(g/h) põhjal, kasutades valemit 9–2. (9–2) kus: on CO2 heite keskmine massivooluhulk režiimis i (g/h); WFi on kaalutegur režiimis i [–]; tref on võrdlusaeg (s) (vt tabel); on algmootori tekitatud CO2 võrdlusmass (g) võrdluslabori katsetsüklis; i on režiimi number; Nmode on režiimide koguarv katsetsüklis 3.3. Võrdlusaeg t ref on tehnilisi ja üldnõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/654 XVII lisa 2. liites sätestatud samaväärse astmelise katsetsükli (RMC) kogukestus. Need väärtused on esitatud tabelis. Tabel Iga üksikrežiimi NRSC võrdlusaeg tref NRSC tref [s] C1 1 800 C2 1 800 D2 1 200 E2 1 200 E3 1 200 F 1 200 G1 1 800 G2 1 800 H 1 200 10. liide Hetkevõimsuse asendusväärtuse kindlaksmääramine CO2 heite massivooluhulga põhjal 1. Üldsätted „Võimsuse asendusväärtus“ – väärtus, mis saadakse lihtsa lineaarse interpoleerimise teel üksnes kehtivate sündmuste kindlaksmääramiseks kasutusaegse seire ajal, nagu kirjeldatud 4. liites. See metoodika on mõeldud mootorite jaoks, mille juurde ei kuulu andmesideliidest, mis võimaldaks edastada pöördemomendi ja pöörlemissageduse andmeid vastavalt 7. liite tabelile 1. Arvutus põhineb eeldusel, et mootoritüüpkonda kuuluvate kõikide mootoritüüpide puhul kehib järgmine: a) töö ja CO2 massi suhe on võrdluslabori katsetsüklis sarnane; b) võimsuse ja CO2 heite massivooluhulga vahel on lineaarne seos ning c) töötav mootor, millel kasulik võimsus puudub, ei tekita CO2. 2. Hetkevõimsuse asendusväärtuse arvutamine 2.1. Üksnes 4. liite kohaste arvutuste eesmärgil arvutatakse kasutusaegse seire katses kasutatava mootori hetkevõimsus mõõdetud CO 2 heite massivooluhulga põhjal aja juurdekasvuga, mis võrdub andmevõtuperioodiga. Arvutamisel kasutatakse mootoritüüpkonnapõhist lihtsustatud CO 2 konstanti („veline“). 2.2. Veline’i konstant arvutatakse 5. liite punktis 2.1.2 sätestatud kohaldatavate võrdlusväärtuste põhjal. Veline’i konstant Kveline arvutatakse tüübikinnituse ajal algmootori tekitatud CO2 võrdlusmassi põhjal, mis jagatakse algmootori poolt tüübikinnituse ajal tehtud tööga, kasutades valemit 10–1. (10–1) kus: Kveline on veline’i konstant (g/kWh); on algmootori tekitatud CO2 võrdlusmass (g) võrdluslabori katsetsüklis; W ref on algmootori poolt võrdluslabori katsetsüklis tehtud võrdlustöö (kWh). 2.3. Kasutusaegses seirekatses kasutatava mootori hetkevõimsuse asendusväärtus arvutatakse CO 2 heite massivooluhulga hetkeväärtuse põhjal, kasutades valemit 10–2. (10–2) kus: Pi,proxy on hetkevõimsuse asendusväärtus (kW); on katsetatava mootori CO2 heite massivooluhulga hetkeväärtus (g/s).