Euroopa Liidu Teataja L 222 , 17/08/2001 Lk 0053 - 0115



Komisjoni määrus (EÜ) nr 1639/2001, 25. juuli 2001, millega kehtestatakse ühenduse kalandussektori andmekogumise miinimum- ja laiendatud programm ning sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1543/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike kalandusandmete kogumiseks ja haldamiseks, [1] eriti selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 8 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ) nr 1543/2000 kehtestatakse ühenduse raamistik kalavarude ja kalandussektori olukorra hindamiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks. Selleks nähakse selles määruses ette, et liikmesriigid koostavad kalandusandmete kogumise ja haldamise riiklikud programmid kooskõlas ühenduse programmidega. (2) Seetõttu on vaja koostada ühenduse miinimumprogramm, mis hõlmab teaduslikuks hindamiseks hädavajalikke andmeid, ja ühenduse laiendatud programm, mis sisaldab ka teaduslikke hinnanguid oluliselt parandada võivaid andmeid. (3) Kummagi programmi jaoks vajalikud andmed tuleks koguda püügimahtu ja -koormust, saaki ja sektori majandusolukorda hõlmavate hindamismenetluste teel. (4) Liikmesriikide programmid, mille eesmärk on teaduslikeks hinnanguteks vajalike andmete kogumine, peaksid olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika muude aspektide haldamiseks vajalike andmete ja nende andmete kogumisega, mis tulenevad liikmesriikide kohustustest ühenduse statistikaprogrammi suhtes. (5) Tuleks sätestada andmete edastamise ja kättesaadavusega, sealhulgas konfidentsiaalsusega, samuti ühenduse programmide tehniliste muudatuste ja eranditega seotud eeskirjad. Lisaks tuleks kehtestada riiklike programmide järelevalve kord. (6) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Objekt Kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1543/2000 artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühenduse miinimum- ja laiendatud programm, nagu lisas on sätestatud. Käesoleva määrusega nähakse ette ka teatavad üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad andmete kogumist liikmesriikide riiklike programmide raames. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid. 1. Laevastiku osa – füüsikaliste omaduste ja püüniste kasutuse poolest võimalikult ühesuguste laevade rühm, mis on tekkinud neljandas mitmeaastases arendusprogrammis ettenähtud laevastiku osadeks jaotamise tulemusel. 2. Kutselise kalapüügi laevastik – nõukogu määruse nr 3690/93 [2] kohaselt registreeritud ja litsentsitud või muul viisil kalavarude ärieesmärgil kasutamiseks püügiloa saanud laevad, mille kohta liikmesriigid peaksid ühenduse kalalaevade registrile esitama andmed vastavalt komisjoni määrusele nr 2090/98 [3] 3. Harrastus- ja sportkalapüük – kalapüük, mis ei toimu ärieesmärgil. 4. Lähteandmed – andmed üksikute laevade, füüsiliste või juriidiliste isikute või üksikvalimite kohta. 5. Tulemuslik püügivõimsus – laevade püügivõimsuse hindamine nende saakide võrdlemise teel. 6. Nimipüügivõimsus – püügivõimsuse väljendamine füüsikalise omaduse (mootori võimsus, tonnaaž) või selliste omaduste kombinatsiooniga. 7. Püügikoormus – laeva püügivõimsuse ja kalapüügi kestuse tulemus või laevade rühma korral kõikide sellesse rühma kuuluvate laevade püügikoormuste summa. 8. Püügitehnika liik – teatavat tüüpi püüniste või püünisterühma piires ühe või mitme püünise kasutamine. 9. Ajalis-ruumiline jaotus – teatava ajavahemiku ja geograafilise alapiirkondadeks stratifitseerimise kombinatsioon. 10. Ammendav valik – populatsiooni statistiline uuring mingi parameetri suhtes, mõõtes kõiki selle populatsiooni isendeid. 11. Töötlev tööstus – kala, karpide ja limuste toiduks valmistamise ja säilitamisega, samuti kala, karpe või limuseid sisaldavate toodete valmistamisega tegelev tööstus. 12. Töötleva tööstuse sektor – töötlemise tüübi (külmutatud, soolatud/kuivatatud ja suitsutatud tooted, konservid, valmistoidud ja muud) ning asjaomaste liikide (põhjalähedased ja süvamereliigid, tuunid (Thunnidae), muud pelaagilised liigid, v.a tuunid (Thunnidae), muud kalaliigid, karbid, peajalgsed, kahepoolmelised karploomad, muud limused, muud) rühmade turustuskanalite alusel kindlaksmääratud töötleva tööstuse osa. 13. Kokkuvõtlikud andmed – määruse (EÜ) nr 1543/2000 artikli 2 punktis b määratletud kokkuvõtlikud andmed. 14. Funktsionaalne üksus – statistiliste ruutude rühm, mis vastab geograafiliselt eraldatud bioloogiliste varude või varude rühmade levikualale, nagu on sätestatud II lisas. 15. Saak – kogu tegelikult püütud kala eluskaal, s.o brutosaak. 16. Lossitud saak – lossitud saagi eluskaal, s.o nominaalsaak. 17. Vette tagasi lastud saak – püügi ajal või peatselt selle järel vette tagasi lastud alamõõdulise, müügiks kõlbmatu või muidu ebasoovitava kala täiseluskaal. Artikkel 3 Riiklikele programmidele esitatavad nõuded Liikmesriikide koostatavad riiklikud programmid, milles võetakse arvesse lisas sätestatud ühenduse programme, sisaldavad eelkõige järgmist: a) seosed ühenduse programmidega, täpsustades kavandatud toimingud lõikude kaupa, viidates asjaomasele programmile; b) lõikude ja programmide ning I liite 2. tasemel ettenähtud geograafiliste piirkondade kaupa jaotatud analüütilise arvestuse elemendid; c) valikuuringu korral järgitud strateegiate ja kasutatud statistiliste hinnangute üksikasjalik kirjeldus täpsustaseme ning kulu ja täpsuse suhte hindamiseks; d) elemendid, mis võimaldavad näidata liikmesriikide vahelist koostööd ja ülesannete jaotust. Programmides näidatakse punktis c nimetatud täpsustasemete hinnang hiljemalt 31. mail 2003. Artikkel 4 Riiklike programmide esitamine Liikmesriigid esitavad määruses (EÜ) nr 1543/2000 artiklis 6 nimetatud riikliku programmi elektroonilisel teel komisjonile hiljemalt iga aasta 31. mail. Artikkel 5 Andmete edastamine rahvusvahelistele organisatsioonidele 1. Liikmesriigid edastavad käesolevas määruses nimetatud andmed vastavatele rahvusvahelistele organisatsioonidele nende organisatsioonide erieeskirjade ja õigusnormide kohaselt. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 nimetatud andmete edastamisest ja esitavad komisjoni nõudmisel nende andmete elektroonilise koopia. Artikkel 6 Komisjoni ja liikmesriikide vaheline kooskõlastamine 1. Komisjon tutvub riiklike programmidega ja kontrollib nende vastavust käesoleva määrusega sätestatud tingimustele. Kui riikliku programmiga tutvumisel selgub, et see ei vasta nimetatud tingimustele, teatab komisjon sellest viivitamata asjaomasele liikmesriigile ja teeb vastavad muudatusettepanekud. Seejärel võib kõnealune liikmesriik esitada muudetud riikliku programmi. 2. Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. mail 2003 ja seejärel hiljemalt programmi iga kohaldamisaasta 31. mail tehnilise tegevusaruande, milles antakse üksikasjalik ülevaade miinimum- ja laiendatud programmi koostamisel püstitatud eesmärkide saavutustest. 3. Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse rakendamise eest vastutava ametiasutuse (edaspidi "riiklik korrespondent"). 4. Iga liikmesriik teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele hiljemalt 31. mail 2001 üksikasjalikud andmed oma riikliku korrespondendi kohta. 5. Riiklik korrespondent teatab komisjonile korrapäraselt riiklike programmide edenemisest. Artikkel 7 Ühenduse programmide eiramine Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei täida ühenduse programmide menetlustes ettenähtud kohustusi, ehkki sai nende menetluste jaoks ühenduse finantsabi, teatab ta sellest kõnealusele liikmesriigile, kes teeb haldusjuurdluse. Liikmesriik teatab komisjonile juurdluse käigust ja järeldustest ning saadab komisjonile viivitamata juurdluse aruande koopia, näidates peamised elemendid, millel see aruanne põhineb. Komisjon võib teha otsuse nõuda kõnealuse ajavahemiku eest põhjendamatult makstud summad koos intressidega välja. Artikkel 8 Tehnilised muudatused ja erandid 1. Komisjon võib lubada lisa G jao punkti 1 alapunktis iii nimetatud uuringute muudatusi, võttes aluseks kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi STECF) nõuande. 2. Komisjon võib STECFi nõuandel ja määruse (EÜ) nr 1543/2000 artikli 9 lõikes 2 nimetatud korras teha otsuse lisa H ja J jaos sätestatud kohustuste erandite kohta. Artikkel 9 Lähte- ja kokkuvõtlike andmete haldamine 1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed käesoleva määruse alusel kogutud lähteandmete konfidentsiaalse käsitlemise tagamiseks. 2. Lähteandmeid säilitatakse vastavate ülesannete täitmiseks vajaliku aja jooksul ja vähemalt viis aastat. 3. Iga liikmesriik tagab ühendusega seotud kokkuvõtlike andmete inkorporeerimise infotehnoloogilistesse andmekogudesse, mis on komisjonile ja riiklikele korrespondentidele elektroonilisel teel kättesaadavad vastavalt artiklitele 10 ja 11. 4. Lõikes 3 nimetatud kokkuvõtlike andmete hulgas ei tohi olla mingeid andmeid, mille abil oleks võimalik identifitseerida konkreetseid laevu ning füüsilisi või juriidilisi isikuid. 5. Liikmesriigid tagavad oma arvutisüsteemides andmete töötlemise turvalisuse, eriti kui see töötlemine eeldab andmete edastamist võrgu kaudu. 6. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed, et kaitsta andmeid juhusliku või õnnetusjuhtumist tuleneva hävimise, juhusliku kaotsimineku, kahjustamise, levitamise või loata kasutamise ning igasuguse sobimatu töötlemise eest. Artikkel 10 Komisjoni juurdepääs andmetele 1. Kui komisjon soovib kasutada käesoleva määruse kohaselt kogutud kokkuvõtlikke andmeid, teatab ta asjaomasele liikmesriigile, milliste andmetega on tegemist. 2. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et võimaldada kõnealuste andmete kaugkonsulteerimist või kopeerimist ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 20 tööpäeva. 3. Kui liikmesriigil ei ole võimalik rahuldada komisjoni taotlust andmetega tutvumiseks, peab ta sellest ja selle põhjustest viivitamata komisjonile teatama. 4. Kui komisjon teeb liikmesriigi andmetest arvutifaili, ei tohi seda säilitada kauem kui 20 tööpäeva alates andmetaotluse esitamise päevast, pärast seda tuleb see hävitada, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on andmete säilitamiseks andnud oma selgesõnalise kirjaliku nõusoleku. Artikkel 11 Liikmesriikide juurdepääs andmetele 1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et lihtsustada teiste liikmesriikide riiklike korrespondentide juurdepääsu kokkuvõtlikke andmeid sisaldavale infotehnoloogilisele andmekogule. 2. Liikmesriigid põhjendavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva määrusega hõlmatud andmetele juurdepääsu tühistamist. 3. Kui riiklik korrespondent soovib tutvuda teise liikmesriigi valduses olevate andmetega, saadab ta taotluse nende andmete kättesaadavuse eest vastutavale riiklikule korrespondendile. Viimane vastab taotlusele 10 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise päevast ja peab võimalikku keeldumist põhjendama. 4. Liikmesriigid võivad sõlmida lepinguid või kokku leppida elektroonilise kättesaadavusega seotud infotehnoloogiaprotokollide kohta, et lihtsustada juurdepääsu andmekogudele. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile. Andmekogude kättesaadavusega seotud kulud katab andmeid taotlev riiklik korrespondent. Artikkel 12 Konfidentsiaalsus STECFi liikmetel ja STECFi korraldatud koosolekutest osavõtjatel ei ole lubatud teha andmetest ei osalist ega täielikku koopiat, et neid väljaspool koosolekut kasutada. Artikkel 13 Jõustumine Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 25. juuli 2001 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz Fischler [1] EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1. [2] EÜT L 341, 31.12.1993, lk 93. [3] EÜT L 266, 1.10.1998, lk 27. -------------------------------------------------- LISA I PEATÜKK SISU JA MEETODID A. Ühenduse programmide sisu 1. Määruse (EÜ) nr 1543/2000 artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühenduse miinimumprogramm sisaldab järgmisi menetlusi: a) sisendite hindamise menetlus: püügimahud ja -koormus; b) saagi ja lossitud saagi hindamise ja valikuuringu menetlus; c) sektori majandusolukorra hindamise menetlus. 2. Määruse (EÜ) nr 1543/2000 artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühenduse laiendatud programm sisaldab punktis 1 nimetatud menetlusi ja iga menetluse jaoks kindlaksmääratud lisaandmeid. 3. Iga menetluse puhul määratakse miinimumprogrammi jaoks kindlaks jälgitavad parameetrid, jaotustasemed ja taotletavad täpsustasemed. Laiendatud programmide jaoks, mille kohta täpsustasemeid ei ole kehtestatud, peab iga liikmesriik oma riiklikus programmis näitama taotletavad täpsustasemed ning kasutatava hindamismenetlusega seotud kulu ja täpsuse suhte. B. Täpsustasemed ja valikuuringu intensiivsus 1. Kui valikuuringuprogrammide koguselisi eesmärke ei ole võimalik määratleda ei täpsustasemete ega valimi suuruse osas, korraldatakse statistilisi prooviuuringuid. Selliste prooviuuringutega hinnatakse probleemi tähtsust ning selgitatakse välja hilisemate üksikasjalike uuringute vajadus ja tulemuslikkus. 2. Kui koguselisi eesmärke on võimalik määratleda, võib neid täpsustada kas otse valimite suuruste või võtmise sageduse või täpsus- ja usaldustasemete määratlemise teel. 3. Kui viidatakse valimi suurusele või võtmise sagedusele statistiliselt määratletud populatsioonis, peab valikuuringustrateegia olema vähemalt sama tõhus kui lihtsa juhusliku valimi korral. Selliseid valikuuringustrateegiaid kirjeldatakse vastavates riiklikes programmides. 4. Täpsus- või usaldustasemele viitamisel tuleb vahet teha järgmiste tasemete vahel: a) 1. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata ± 25protsendise täpsusega; b) 2. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata ± 10protsendise täpsusega; c) 3. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata ± 5protsendise täpsusega; II PEATÜKK SISENDITE HINDAMISE MENETLUS: PÜÜGIMAHUD JA -KOORMUS C. Püügimahtudega seotud andmete kogumine 1. Miinimumprogrammi raames kogutakse andmeid selleks, et iga hiljem määratletava laevastiku osa puhul hinnata sellesse kuuluvate laevade arvu ning punktis a määratletud parameetrite keskmist väärtust laeva kohta. a) Parameetrid: kogutavate andmete hulka peavad kuuluma andmed kõigi neljanda mitmeaastase arendusprogrammiga hõlmatud kalalaevade kohta: - kogumahutavus (brutotonnaaž), - peamasina maksimumvõimsus pideval töörežiimil (vajaduse korral pärast vähendamist) väljendatuna kilovattides (kW), nagu nõukogu määruses (EÜ) nr 2930/86 [1] on määratletud, - laeva vanus, mis on arvutatud laevakere vanuse alusel. b) Jaotustasemed: - andmed tuleb koguda viisil, mis võimaldab III liites määratletud laevastiku osi eristada, - andmeid tuleb igal aastal ajakohastada. c) Täpsustasemed: määrusest (EÜ) nr 2090/98 tulenevate andmete kogumine peab olema ammendav. Muud tüüpi punktis 1a nimetatud andmete osas võib valikuuringuprogrammid koostada nii, et hinnangu tulemused saavutaksid B jaos määratletud 3. täpsustaseme. 2. Laiendatud programm a) Täiendavad parameetrid on järgmised: - peamasina maksimumvõimsus pideval töörežiimil enne vähendamist, - tõstukite ja vintside tööks kasutatava(te) abimootori(te) maksimaalne koguvõimsus üle 12 meetrise kogupikkusega laevadel, - eri püügitehnikate standardpüüniste omadused, sealhulgas nende mõõtmed ja kindlustusväärtus, - eri püügitehnikate püüniste keskmine arv laeva kohta. b) Jaotustasemed: - arvessevõetavad laevastiku osad määratletakse IV liites, - arvessevõetavad püügitehnikad määratletakse samuti IV liites. D. Püügikoormusega seotud andmete kogumine 1) Miinimumprogrammi raames tuleb andmed koguda järgmisel viisil: a) Parameetrid: i) kütusekulu; [2] ii) püügikoormused püügitehnikate kaupa: need mõõdetakse teatava piirkonna ja teatava ajavahemiku püügipäevade kaalutud summa alusel: - iga päeva kaalutakse laeva nimipüügivõimsusega seotud mõõtühikuga; need mõõtühikud määratletakse V liites, - merepäev loetakse kalendripäevaks, kui kalalaev püüdis sel päeval kala vähemalt üks kord või kui passiivpüünis jäeti selleks päevaks merre, - päev loetakse kasutatuks selles piirkonnas, kus sel päeval esimene püük aset leidis. Kui päeval, mil vähemalt üks (passiiv)püünis merre jäeti, laev kala ei püüdnud, loetakse päev kasutatuks piirkonnas, kus sellel püügiretkel püünised viimati vette lasti; iii) eri püügikoormused: need on seotud erihuvi pakkuvate varudega ja määratletakse püügitehnikate kaupa, kuid arvesse võetakse ainult neid päevi, kui VI liites nimetatud varude pardal olev saak ületab selles liites nimetatud künnised: - erivarude korral võib lisaks V liites määratletud mõõtühikutele kasutada lisamõõtühikuid, tingimusel et need vastavad nimetatud varude hindamisega seotud piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud spetsifikatsioonidele. b) Jaotustasemed: i) kütusekulu osas tuleb mahu ja kuluna väljendatud andmeid koguda viisil, mis võimaldab hinnata aasta keskmist kütusekulu igas II liites määratletud laevastiku laeva kohta [3]; ii) püügitehnika kohta määratava püügikoormuse andmed tuleb koguda VIII liites määratletud püügitehnika liikide kaupa kord kvartalis I liites määratletud 3. taseme geograafilise jaotuse kohaselt. Lisaks üldisele püügikoormusele arvestatakse iga III liites määratletud laevastiku osa panust (püügikoormus püügitehnikate ja laevastiku osade kaupa) [4]; iii) eri püügikoormuste andmeid kogutakse nii nagu püügitehnika kohta määratava püügikoormuse korral, s.o VIII liites kindlaksmääratud püügitehnika liikide eristamise teel kord kvartalis I liites määratletud 3. taseme geograafilise jaotuse kohaselt. c) Täpsustasemed: komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 (millega määratletakse liikmesriikide lossitud saaki käsitlevate andmete registreerimise erikord) [5] sätetele vastavate andmete kogumine peab olema ammendav. Kui on vaja muid andmeid, kogutakse need sellise valikuuringukorra kohaselt, mis võimaldab saavutada laevastiku osade kaupa hinnatavate keskmiste väärtuste järgmisi täpsustasemeid: 2. täpsustase kütusekuluga seotud andmete puhul, 2. täpsustase püügitehnika kohta määratava püügikoormusega seotud andmete puhul ning 1. täpsustase eripüügikoormusega seotud andmete puhul. Passiivpüüniste püügikoormuse määramiseks võib teha prooviuuringuid. 2. Laiendatud programm a) Täiendavad parameetrid: püügitehnika kohta määratava püügikoormuse ja punkti 1a alapunktides ii ja iii nimetatud eri püügikoormuse osas: - võib kasutada muid kui V liites määratletud mõõtühikuid, tingimusel et need on riiklikes programmides üksikasjalikult esitatud ja põhjendatud, - eripüügikoormuse määratlemisel võib arvesse võtta ka muid kui VI liites määratletud varusid ja/või künniseid, - püüniste püügikoormust võib mõõta ka kalapüügikordade järgi, välja arvatud mõrdade, lõksude ja seisevnootade kasutamisel. Sellisel juhul viitavad põhiühikud püügile ja mitte püügipäevadele. Iga püügikord vastab ühele IX liites määratletud eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud püügikoormusele. Peale nimetatud liites näidatud eeskirjade võib kasutada ka muid eeskirju, kui neid on põhjalikult kirjeldatud ja põhjendatud, - mõrdade, lõksude ja seisevnootade püügikoormusega seotud andmed võib esitada meres olevate püüniste arvuna, mida on korrutatud ajaga (iga püünise meresoleku päevade arv aastas). b) Jaotustasemed: i) kütusekulu andmeid võib koguda viisil, mis võimaldab hinnata kvartali keskmist kütusekulu iga IV liites määratletud laevastiku osa laeva kohta; ii) püügitehnika kohta määratava püügikoormuse ja eri püügikoormuse osas: - püügikoormust käsitlevaid andmeid võib eristada X liites nimetatud püügitehnika liikide kaupa; võib kasutada üksikasjalikumat liigitust, kui riiklikus programmis kirjeldatud ja põhjendatud on, - püügikoormuse andmeid laevastiku osade kaupa võib koguda IV liites määratletud laevastiku osadele viidates, - püügikoormuse andmeid võib koguda iga kuu, osutades I liite 4. taseme geograafilisele jaotusele; VII liites nimetatud varude korral võib eripüügikoormuse andmeid koguda selles liites täpsustatud sügavuste vahel vahet tehes. III PEATÜKK SAAGI JA LOSSITUD SAAGI HINDAMISE MENETLUS E. Andmete kogumine saagi ja lossitud saagi kohta 1. Miinimumprogrammi raames tuleb andmed koguda järgmisel viisil: a) Parameetrid: - andmete kogumine peab võimaldama hinnata: - kõikide varude kaubanduslikku lossitud saaki, - XII liites nimetatud varude kogu-, lossitud ja vette tagasi lastud saaki, - XI liites nimetatud varude harrastus- ja sportkalapüügi meresaaki, - iga liikmesriik peab kirjeldama kasutatud ümberarvestuskoefitsiente. b) Jaotustasemed: - iga liikmesriik esitab hinnangu kogu kaubandusliku aastas lossitud saagi kohta liikide kaupa, eristades saagi geograafilise päritolu I liite 2. taseme geograafilise jaotuse kohaselt. Kui mitme liigi rühmitamine on asjakohasem, võib komisjon teha liikmesriikidele erandi, tingimusel et see on täielikult põhjendatud, - XII liites nimetatud varude korral jaotatakse kaubanduslik lossitud saak selles liites näidatud viisil, - III liites täpsustatud laevastiku osade kaalu ja väärtuse alusel jaotatud lossitud saak tuleb eristada liikide ja kvartalite kaupa ning saagi geograafilise päritolu osas I liite 2. taseme geograafilise jaotuse kohaselt, [6] - XII liites nimetatud varude vette tagasi lastud saaki jälgitakse, et hinnata keskmist aastasaaki kaalu järgi kolme aasta jooksul III liites määratletud püügitehnika liikide kaupa, välja arvatud nende varude osas, mille puhul XII liites täpsustatakse teistsugune jaotuseeskiri, - IX liites nimetatud harrastus- ja sportkalanduse puhul on vaja rakendada B jaos määratletud prooviuuringut, võttes arvesse samas liites täpsustatud jaotustaset. c) Täpsustase: - kaubanduslikku lossitud saaki tuleb hinnata nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 [7] ja nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 [8] kohaselt kogutud ammendavate andmete alusel. Need andmed, mida nimetatud määrused ei hõlma, saadakse valikuuringu ja statistiliste andmete kogumise korras sellisel viisil, et väljapüügimahtude ja kvootidega hõlmatud varude hindamisel saavutataks 3. täpsustase, XII liites loetletud väljapüügimahtude ja kvootidega hõlmamata varude hindamisel 2. täpsustase ja muudel juhtudel 1. täpsustase, - XII liites nimetatud varude vette tagasi lastud saagi iga-aastaste hinnangutega seotud andmete puhul tuleb saavutada 1. täpsustase. Kui liikmesriigid ei suuda nimetatud täpsustaset saavutada või suudavad seda ainult ülemääraste kulutustega, võivad nad saada komisjonilt loa täpsustaseme või valikuuringusageduse alandamiseks või prooviuuringu tegemiseks, tingimusel et sellekohase taotluse juures on kõik vajalikud dokumendid, - XII liites nimetamata varude vette tagasi lastud saagi iga-aastane hinnang tuleb teha prooviuuringute teel. Nende uuringute järeldused tuleb edastada komisjonile hiljemalt 31. oktoobril 2003, - XI liites nimetatud harrastus- ja sportkalanduse saak hõlmatakse prooviuuringutega. Nende uuringute järeldused tuleb edastada komisjonile hiljemalt 31. oktoobril 2003. d) Liikmesriigid võtavad vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 sätetele vajalikke meetmeid kõikide asjakohaste andmete registreerimise tagamiseks kooskõlas nimetatud määruse artikliga 9. Lisaks teevad liikmesriigid vajaduse korral koostööd teiste liikmesriikidega, et saada terviklikke andmeid oma lipu all sõitvate laevade lossitud saagi kohta. 2. Laiendatud programm a) Täiendavad parameetrid: - XIII liites nimetatud varude lossitud saak, - muude kui XI liites nimetatud varude harrastus- ja sportkalapüügi meresaak, - lõhe osas Lääne- ja Põhjamere geograafilise piirkonna lehtersuudmetest, järvedest ja jõgedest püütud saak. b) Jaotustase: - andmed XII liites nimetatud varude kaubandusliku lossitud saagi kohta võib jaotada selles liites laiendatud programmi jaoks määratletud sätete kohaselt. Täiendava geograafilise stratifitseerimise võib teha sügavuse või mõne muu kriteeriumi alusel, kui see on kooskõlas D jao punkti 2b alapunkti ii kolmanda taandega ja selle kasulikkust põhjendatakse vastavas riiklikus programmis, - XIII liites nimetatud varudega seotud andmeid võib koguda kord kvartalis, eristades saagid III liites määratletud püügitehnika liikide kohaselt ja I liite 3. taseme geograafiliste piirkondade järgi. VII liites nimetatud varudega seotud andmed võib alljaotada selles liites täpsustatud sügavuste vahel vahet tehes, - saagiandmeid võib koguda laevastiku osade kaupa, nagu on määratletud IV või X liites, - andmeid vette tagasi lastud saagi kohta võib koguda laiendatud programmi raames: - kord kvartalis III liites nimetatud püügitehnika liikide järgi ja I liite 3. taseme geograafilise piirkonna kohaselt nende varude kohta, mille puhul XII liites nimetatakse vette tagasi lastud saagi iga-aastast hindamist miinimumprogrammi raames, - igal aastal võimalikult III liites nimetatud püügitehnika liikide järgi ja geograafilise jaotuseta nende varude kohta, mille puhul XII liites ei nõuta vette tagasi lastud saagi iga-aastast hindamist miinimumprogrammi raames, - igal aastal XIII liites nimetatud varude muu jaotuseta. F. Saagi püügimahu ühikute ja/või eri kutseliste laevastike tegeliku püügikoormuse andmete kogumine 1. Miinimumprogrammi raames tuleb andmed koguda järgmisel viisil. Iga riikliku programmi hulka kuulub ülevaade selle kohta, kui kasulikud on vastava liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade üksikasjalikud saagi ja püügikoormuse andmed, mida teadusliku hindamise töörühmad aastatel 1995-2000 kasutanud on. Selles ülevaates analüüsitakse varude lõpphinnangus arvukuse indeksile või osalise püügikoormuse indeksile antud kaalu, võimalust pikendada vastavaid ajasarju saagi ja püügikoormuse jaotatud väärtuste alusel, nagu D ja E jaos on ette nähtud, ning võimalikku vajadust viidata veelgi üksikasjalikumatele andmetele. Liikmesriigid edastavad vastavad järeldused komisjonile hiljemalt 31. detsembril 2002. Komisjon esitab STECFile nende analüüside tulemused ja kehtestab käesoleva jao miinimumprogrammi sisu hiljemalt 31. märtsil 2003. 2. Laiendatud programm Laiendatud programmi raames on vajalikud kõik uuringud, mis hõlmavad arvukuse indeksi või tegeliku püügikoormuse indeksi määratlemist kutselistelt laevastikelt saadavate üksikasjalike saagi- ja püügikoormuse andmete põhjal. Nende indeksite võimalik kasulikkus tuleks kehtestada riikliku programmiga. Nimetatud uuringud esitatakse STECFile. Kui STECFi arvamus ei kinnita nende indeksite kasulikkust, ei loeta sellest ajast alates vastavat uuringut vajalikuks. G. Varude teaduslikuks hindamiseks tehtavate uuringute vajalikkus 1. Miinimumprogrammi raames: i) tuleb teha kõik XIV liites nimetatud ja prioriteedi 1 alla kuuluvad uuringud; ii) liikmesriigid peavad oma riiklike programmide raames tagama varasemate uuringute jätkumise; iii) olenemata punktidest i ja ii võivad liikmesriigid teha uuringukoormuse või valikuuringukava muutmisettepaneku, tingimusel et see ei avalda negatiivset mõju tulemuste kvaliteedile. 2. Laiendatud programmi raames on kõik XIV liites prioriteedi 2 alla kuuluvatena näidatud uuringud vajalikud. H. Bioloogilise valimi võtmine saagist: koosseis vanuse ja pikkuse järgi 1. Miinimumprogrammi raames tuleb andmed koguda järgmisel viisil: a) Parameetrid: bioloogiline valim tuleb võtta kõikide XV liites täpsustatud varude lossitud saagist, et hinnata saagi koosseisu pikkuse ja vajaduse korral vanuse järgi. b) Jaotus- ja täpsustasemed: vajalikud jaotustasemed, põhistratifitseerimine ning valikuuringu intensiivsus täpsustatakse XV liites. Liikmesriigid võivad siiski kohaldada teistsugust valikuuringu strateegiat kui see, mis vastab põhistratifitseerimisele koos lihtsa juhusliku valimiga XV liites määratletud jaotustes, ja XV liites määratlemata valikuuringu intensiivsusi, tingimusel et teistsuguse lähenemisviisiga saavutatakse sama suur või suurem täpsustase samade või väiksemate kulutustega ning et see kehtestatakse vastava riikliku programmiga. c) Valikuuringuprogrammi rakendamine: liikmesriik, kelle territooriumil lossimine aset leiab, vastutab valikuuringuprogrammide sisseseadmise eest vastavalt käesolevas artiklis määratletud standarditele. Liikmesriik teeb vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ametiasutustega, et sätestada bioloogiliste valimite võtmine kõnealuste kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade lossitud saagist. Iga liikmesriik võtab vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2847/93 vajalikke meetmeid, et tagada kõikide tema lipu all sõitvate laevade tegevusega seotud andmete kogumine olenemata lossimispaigast. d) Valikuuringu eeskirjade erandid: - pikkused: 1) kui varude väljapüügimahud ja kvoodid on määratletud, võib nende varude lossitud saagi pikkuse järgi liigitamise liikmesriigi riiklikust programmist välja jätta järgmistel tingimustel: i) kõnealused kvoodid peavad ühenduse väljapüügimahuosast olema alla viie protsendi või keskmiselt vähem kui 100 tonni kolme eelmise aasta jooksul; ii) selliste liikmesriikide kvootide summa, kelle osa on väiksem kui 5 %, peab olema alla 15 % ühenduse väljapüügimahuosast. Kui punktis i ettenähtud tingimus on täidetud, punktis ii ettenähtud tingimus aga mitte, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud programmi, et nende lossitud kogusaagi puhul rakendataks XV liites kirjeldatud valikuuringukava või mõnd muud samaväärset täpsust võimaldavat valikuuringukava. Vajaduse korral võib riiklikku programmi kohandada iga aasta 31. jaanuarini, et võtta arvesse kvootide vahetamist liikmesriikide vahel; 2) varude suhtes, mille väljapüügimahud ja kvoodid ei ole määratletud, ja väljaspool Vahemere piirkonda kohaldatakse samu eeskirju kolme eelmise aasta keskmise lossitud saagi alusel, viidates ühenduse poolt lossitud varu kogusaagile; 3) Vahemere piirkonna varude osas vastab Vahemere piirkonna ühe riigi saak kaalu järgi ühe liigi kohta vähem kui viiele protsendile selle riigi kogusaagist Vahemere piirkonnas või alla 200 tonnile, välja arvatud hariliku tuuni korral; - vanus: 1) kui varude väljapüügimahud ja kvoodid on määratletud, võib nende varude lossitud saagi vanuse järgi liigitamise liikmesriigi riiklikust programmist välja jätta järgmistel tingimustel: i) kõnealused kvoodid peavad vastama vähem kui kümnele protsendile ühenduse väljapüügimahuosast või keskmiselt vähem kui 200 tonnile kolme eelmise aasta jooksul; ii) nende liikmesriikide kvootide summa, kelle osa on väiksem kui 10 %, peab olema alla 25 % ühenduse väljapüügimahuosast. Kui punktis i ettenähtud tingimus on täidetud, punktis ii ettenähtud tingimus aga mitte, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud programmi, et nende lossitud kogusaagi puhul rakendataks XV liites kirjeldatud valikuuringukava või mõnd muud samaväärset täpsust võimaldavat valikuuringukava. Vajaduse korral võib riiklikku programmi kohandada iga aasta 31. jaanuarini, et võtta arvesse kvootide vahetamist liikmesriikide vahel; 2) varude suhtes, mille väljapüügimahud ja kvoodid ei ole määratletud, ja väljaspool Vahemere piirkonda kohaldatakse samu eeskirju kolme eelmise aasta keskmise lossitud saagi alusel ning viidates varu ühenduse poolt lossitud kogusaagile; 3) Vahemere piirkonna varude osas vastab Vahemere piirkonna ühe riigi kogusaak kaalu järgi ühe liigi kohta vähem kui viiele protsendile selle riigi lossitud kogusaagist Vahemere piirkonnas või alla 200 tonnile, välja arvatud hariliku tuuni korral; 4) võimaluse korral tuleks kaubandusliku püügi korral saagi vanus alati kindlaks määrata. Kui seda ei ole tehtud, peaksid liikmesriigid selle täpsustama oma riiklikus programmis; - muu: kui liikmesriikide vahelise koostööga tagatakse punktiga a hõlmatud parameetrite üldhinnangu vajalik täpsustase, ei pea iga asjaomane liikmesriik eraldi kinnitama, et tema andmed on nimetatud täpsustaseme saavutamiseks piisavad. e) Vette tagasi lastud saak Varude puhul, mille vette tagasi lastud saagiga seotud iga-aastased andmed kogutakse vastavalt XII liitele ja selles liites kaubandusliku lossitud saagi kohta määratletud eeskirjadele, tuleb vette tagasi lastud saaki hinnata pikkuse järgi, kui see saak moodustab aastas kas üle 10 massiprotsendi kogusaagist või üle 20 % saagi kogusest. Kaubandusliku lossitud saagi valikuuringu intensiivsus on määratletud XV liites. Kui vette tagasi lastud saak kuulub pikkuseklassidesse, mida lossitud saagi hulgas ei ole, tuleb vanus kindlaks määrata vastavalt XV liites sätestatud eeskirjadele. Kui liikmesriigid ei suuda siiski nimetatud täpsustaset saavutada või suudavad seda ainult ülemääraste kulutuste abil, võivad nad saada komisjonilt loa erandi tegemiseks, tingimusel et sellekohase taotluse juures on kõik vajalikud dokumendid. f) Harrastus- ja sportkalapüük XI liites täpsustatud varude kohta peavad liikmesriigid korraldama prooviuuringuid, milles järgitakse selles liites määratletud jaotustaset. Nende uuringutega peab olema võimalik kehtestada tulevikus nõutavad täpsustasemed. Nende uuringute järeldused tuleb edastada komisjonile hiljemalt 31. oktoobril 2003. 2. Laiendatud programm: täiendavad parameetrid: - kõik valikuuringuprogrammid, millega hinnatakse lossitud saagi koosseisu vanuse või pikkuse järgi ja mis on täpsustatud XV liites, - valikuuringuprogrammid, millega hinnatakse XIII liites täpsustatud varude lossitud saagi iga-aastast koosseisu pikkuse järgi, - valikuuringuprogramm, millega hinnatakse XII ja XV liites täpsustatud varude vette tagasi lastud saagi iga-aastast koosseisu pikkuse järgi. I. Muu bioloogilise valimi võtmine 1) Miinimumprogrammi raames tuleb andmed koguda järgmisel viisil: a) Parameetrid: i) pikkuse ja kaalu kasvukõverad, vanuse/pikkuse ja suguküpsuse ning vanuse/pikkuse ja sigivuse suhe tuleb esitada kõigi XVI liites nimetatud varude kohta, sealhulgas nende varude kohta, mis ei kuulu iga-aastasele hindamisele saagi vanuselise koosseisu järgi; ii) tuleb rakendada lossitud saagist bioloogilise valimi võtmise programme, et hinnata järgmiste varude osatähtsust: heeringas Skagerrakis, Kattegatis ja Põhjamere idaosas, looduslik ja kasvatatud lõhe Läänemeres, erinevad railiigid IV ja VIId piirkonnas; iii) liikmesriigid peaksid rakendama valikuuringukava kaubandusliku saagi soolise jagunemise kindlaksmääramiseks. Kui see on võimatu, võib kasutada teaduslike uuringute ajal saadud valimeid. b) Jaotustase Punkti a alapunktis i nimetatud parameetrid: - mõisted antakse varude kaupa vastavalt XVI liites määratletud ajavahemikele. Bioloogiliste parameetrite hindamisel kasutatavate olemasolevate andmete kehtivust tuleb kontrollida iga kolme kuni kuue aasta tagant, nagu XVI liites määratletakse. Liikmesriigid peavad vajaduse korral neid parameetreid ajakohastama, - norra salehomaari (Nephrops), süvalesta, hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis), atlandi merilesta, merikeele ja merluusi kasvu- ja suguküpsusekõverad kehtestatakse eraldi isas- ja emaskalade kohta. Punkti a alapunktis ii nimetatud parameetrid: andmed tuleks esitada kord kvartalis, järgides IV liites kirjeldatud püügitehnika liigitust. c) Täpsustasemed i) kasvukõverad: - selliste varude korral, mille isendite vanust saab kindlaks määrata, tuleb iga vanuseklassi puhul keskmist kaalu ja pikkust hinnata 3. täpsustasemel kuni sellise vanuseni, et vastavate vanuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustaks vähemalt 95 % vastava varu riigi saagist, - selliste varude korral, mille isendite vanust ei saa määrata, kuid mille kasvukõverat saab hinnata, tuleb iga vanuseklassi puhul hinnata keskmist kaalu ja pikkust 2. täpsustasemel kuni sellise vanuseni, et vastavate vanuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustab vähemalt 90 % vastava varu riigi saagist; ii) suguküpsuse, sigivuse ja soolise jagunemise osas võib valida vanusele või pikkusele viitamise vahel, tingimusel et liikmesriigid, kes peavad vastavaid bioloogilisi valimeid võtma, on kokku leppinud järgmises: - suguküpsuse ja sigivuse osas tuleb saavutada 3. täpsustase vanuse- ja/või pikkuseklassis, mille piirväärtused vastavad 20 ja 90 protsendile suguküpsetest kaladest, - soolise jagunemise korral tuleb saavutada 3. täpsustase kuni sellise vanuse või pikkuseni, et vastavate vanuse- või pikkuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustab vähemalt 95 % selle varu riigi saagist; iii) punkti a alapunktis ii nimetatud saagi varusid ja liigilist koosseisu tuleb hinnata 1. täpsustasemel. d) Erandid 1) Kui varude väljapüügimahud ja kvoodid on määratletud, võib nende varude bioloogiliste parameetrite hindamise liikmesriigi riiklikust programmist välja jätta järgmistel tingimustel: i) kõnealused kvoodid vastavad vähem kui kümnele protsendile ühenduse väljapüügimahuosast või keskmiselt vähem kui 200 tonnile kolme eelmise aasta jooksul; ii) selliste liikmesriikide kvootide summa, kelle osa on väiksem kui 5 %, on alla 20 % ühenduse väljapüügimahuosast. Vajaduse korral võib riiklikku programmi kohandada iga aasta 1. veebruarini, et võtta arvesse kvootide vahetamist liikmesriikide vahel. 2) Varude suhtes, mille väljapüügimahud ja kvoodid ei ole määratletud, kohaldatakse samu eeskirju eelmise kolme aasta keskmise lossitud saagi alusel, viidates ühenduse poolt lossitud kogusaagile. Kui liikmesriikide vahelise koostööga tagatakse kõigi punkti a alapunktiga i hõlmatud parameetrite üldhinnangu vajalik täpsustase, ei pea asjaomane liikmesriik eraldi kinnitama, et tema andmed on nimetatud täpsustaseme saavutamiseks piisavad. 2. Laiendatud programmi raames Täiendavad parameetrid: - XVI liites nimetatud varude puhul on iga-aastane ajakohastamine ja soo järgi eristamine vajalik, - XVI liites nimetamata, kuid XV liites nimetatud varude puhul, mille pikkuseandmeid on kogutud, on andmeid kasvu, suguküpsuse ja soolise jagunemise kohta vaja iga kolme aasta tagant, - XIII liites nimetatud liikide kasvu- ja suguküpsusekõverad on vajalikud, kuid andmeid ei ajakohastata sagedamini kui iga kolme aasta tagant, - XII või XIII liites nimetatud liigirühmade saagi valikuuringuprogrammid liigilise koosseisu kindlakstegemiseks on vajalikud iga kolme aasta tagant. IV PEATÜKK SEKTORI MAJANDUSLIKU OLUKORRA HINDAMISE MENETLUS J. Majandusandmete kogumine laevade rühmade kaupa 1. Miinimumprogrammi raames tuleb andmed koguda järgmisel viisil: a) Parameetrid: - andmeid tuleb koguda kõikide XVII liites nimetatud parameetrite kohta vastavalt III liites sätestatud laevastiku osadeks jaotamisele, - varade kogumaksumuse, sealhulgas renditud seadmete kapitalimaksumuse hindamiseks tuleb mõõta investeeringuid. Eelistada tuleb kindlustatud väärtusi. Kui kindlustatud väärtuse kindlakstegemine osutub liiga raskeks, võib üldjuhul kindlaks määrata laeva asendushinna. Sel juhul tuleb asendamise vajadust näidata riiklikus programmis, - tootmiskulude hulgas peavad tööjõukulud katma kõik tööandjate tehtavad kulutused, sealhulgas sotsiaalkindlustuse, ravikindlustuse, vanaduspensioni ja muud nendega seotud maksed. b) Jaotustasemed: - igal laevarühmal hinnatakse kõiki parameetreid, nagu III liites on määratletud, - vastavalt määruse (EÜ) nr 1543/2000 IV lisa spetsifikatsioonidele kogutakse hindadega seotud andmeid igal aastal, Vahemerel kalastavate laevastike kohta eraldi, ja saagid esitatakse I liite 3. tasemel nimetatud geograafiliste piirkondade kaupa. c) Täpsustasemed: iga parameetri ja iga laevastikuosa kohta tuleb saavutada 1. täpsustase. 2. Laiendatud programm: a) Täiendavad parameetrid: laiendatud programm hõlmab kõiki XVIII liites määratletud andmeid. b) Jaotustasemed: punkti 1a esimeses taandes nimetatud laevarühmade jaotuse võib teha kuni IV liites määratletud tasemeni, arvestades I liite 2. taseme piirkondlikku eristamist. K. Andmete kogumine töötleva tööstuse kohta 1. Miinimumprogrammi raames Liikmesriigid peaksid tegema prooviuuringuid, et hinnata XIX liites loetletud parameetrite iga-aastast väärtust sektorite kaupa; prooviuuringutes tuleb võrrelda eri andmekogumisstrateegiate, sealhulgas valikuuringukavade kulu ja tulemuslikkuse suhet. Nende uuringute järeldused tuleb edastada komisjonile hiljemalt 31. oktoobril 2003. 2. Laiendatud programm a) Täiendavad parameetrid Andmete kogumise ja haldamisega on võimalik: i) hinnata sektori ja/või rannikualadel (ühenduses kasutatav statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur, NUTS 3) paiknevate ettevõtete üldist tundlikkust TACide ja kvootidega reguleeritavate ja/või muudest kalavarude kaitsega seotud meetmetest mõjutatud varude saagi või väljastpoolt ühenduse vesi tuleva saagi suhtes; ii) hinnata ühise kalanduspoliitika elluviimiseks võetavate meetmete, nagu nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3759/92 [9] ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2792/1999 [10] ettenähtud meetmete ja kõrvalisimate piirkondade kalandus- ja akvakultuurisektoris võetavate erimeetmete (kõrvalisele asukohale ning saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm, POSEI) mõju, sealhulgas sotsiaalset ja majanduslikku mõju. b) Jaotustasemed Sektori ettevõtete analüüsis võib arvesse võtta ettevõtete asutamist eri NUTS 3 piirkondades, ranniku- ja muudel aladel. [1] EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. [2] Andmed on kogutud IV peatükis ettenähtud majandusliku olukorra hindamise menetluse kohaselt. [3] Andmed on kogutud IV peatükis ettenähtud majandusliku olukorra hindamise menetluse kohaselt. [4] Andmed on kogutud IV peatükis ettenähtud majandusliku olukorra hindamise menetluse kohaselt. [5] EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. [6] Andmed on kogutud IV peatükis ettenähtud majandusliku olukorra hindamise menetluse kohaselt. [7] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. [8] EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. [9] EÜT L 388, 31.12.1992, lk 1. [10] EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10. -------------------------------------------------- Liidete loetelu I liide: | Geograafiline stratifitseerimine piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaupa | II liide: | Funktsionaalsed üksused ja statistilised ruudud (Nephrops norvegicus) | III liide (C jagu): | Laevade põhijaotus mahutavuse järgi (miinimumprogramm) | IV liide (C jagu): | Laevade üksikasjalik jaotus mahutavuse järgi (laiendatud programm) | V liide (D jagu): | Püügivõimsuse ühikud püügitehnika liikide kaupa | VI liide (D jagu): | Eri püügikoormusega seotud varud (miinimumprogramm) | VII liide (D jagu): | Sihtliigid ja -sügavused (laiendatud programm) | VIII liide (D jagu): | Püügikoormusega seotud andmete vaheliigitus (miinimumprogramm) | IX liide (D jagu): | Püügikoormuse mõiste seoses kalapüügiga (laiendatud programm) | X liide (D jagu): | Püügitehnika üksikasjalik liigitus (laiendatud programm) | XI liide (E jagu): | Harrastuskalapüügi varude loetelu (miinimumprogramm) | XII liide (E jagu): | Nende varude loetelu, mille lossitud ja vette tagasi lastud saak on järelevalve all (miinimumprogramm) | XIII liide: | Laiendatud programmi valikuliste liikide loetelu | XIV liide (G jagu): | Uuringute loetelu (miinimum- ja laiendatud programm) | XV liide (H jagu): | Vanuse ja pikkuse valikuuringu kava (miinimum- ja laiendatud programm) | XVI liide (I jagu): | Muu bioloogilise valimi võtmine | XVII liide (J jagu): | Majandusandmed laevastiku osade kaupa, nagu III liites on määratletud (miinimumprogramm) | XVIII liide (J jagu): | Majanduslikuks põhihinnanguks vajalikud andmed laevastiku osade kaupa (laiendatud programm) | XIX liide (K jagu): | Majandusandmed kalapüügisektori ja töötleva tööstuse sektori kohta (miinimumprogramm) | --------------------------------------------------