ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: a) Lõikele 2 lisatakse punktid c, d ja e: “c) III A etapis — H, I ja K kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3a määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2005, — J kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3a määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2006; d) III B etapis — L kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2009, — M ja N kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2010, — P kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3c määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2011; e) IV etapis — Q kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3d määratletud mootori võimsusega) pärast 31. detsembrit 2012, — R kategooria mootorite puhul (direktiivi 97/68/EÜ artikli 9 lõikes 3d määratletud mootori võimsusega) pärast 30. septembrit 2013.” b) Lõikele 3 lisatakse järgmised taanded: “— H kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2005, — I kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2006, — K kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2006, — J kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2007, — L kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2010, — M kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2011, — N kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2011, — P kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2012, — Q kategooria mootorite puhul pärast 31. detsembrit 2013, — R kategooria mootorite puhul pärast 30. septembrit 2014.” c) Lõige 5 asendatakse järgmise tekstiga: “5. A kuni G kategooria mootorite puhul võivad liikmesriigid lõikes 3 nimetatud tähtpäevi edasi lükata kaks aastat nende mootorite puhul, mille tootmiskuupäev on kõnealusest tähtpäevast varasem. Nad võivad teha muid erandeid direktiivi 97/68/EÜ artiklis 10 sätestatud korras.” d) Lisatakse lõiked 6, 7 ja 8: “6. H kuni R kategooria mootorite puhul lükatakse lõikes 3 kehtestatud tähtpäevad edasi kahe aasta võrra nende mootorite puhul, mille tootmiskuupäev on kõnealusest kuupäevast varasem. 7. Liikmesriigid lubavad enne käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud kuupäevi tähistada eriliselt direktiivi 97/68/EÜ I lisa punktides 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 esitatud tabelis esitatud piirväärtustele vastavaid mootoritüüpe või mootoritüüpkondi, et näidata kõnealuste seadmete vastavust nõutavatele piirväärtustele juba enne kehtestatud kuupäevi. 8. Direktiivi 2003/37/EÜ artiklis 20 2 lõikes sätestatud korras ühtlustab komisjon III B ja IV etapi piirväärtused ja kuupäevad nende piirväärtuste ja kuupäevadega, mille kohta tehakse otsus vastavalt direktiivi 2004/26/EÜ artikli 2 punktis b sätestatud muutmisse korrale, võttes arvesse põllu- ja metsamajanduslike traktorite ja eelkõige kategooriate T2, T4.1 ja C2 traktoritega seotud vajadusi.”
Punkt 3.2 asendatakse järgmisega:

“3.2. Kütus

Kasutatakse etalonkütust, mis on kindlaks määratud direktiivi 88/77/EMÜ (nagu seda on viimati muudetud) IV lisas ja mis on asjakohane heitmete selliste piirväärtuste puhul, mille kohta sõidukile või mootorile on antud tüübikinnitus.”
2.

Peatüki lõppu lisatakse järgmine tekst: “Määrus V/3 Reisilaevade, välja arvatud ro-ro-reisilaevade kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded 1. Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvahelisi merereise sooritavatel reisiparvlaevadel, välja arvatud ro-ro-reisilaevadel teenivate kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Administratsioon määrab kindlaks, kuidas kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kohalikeks reisideks kasutatavatel reisilaevadel teeniva personali suhtes. 2. Enne seda kui meremehed hakkavad täitma kohustusi reisiparvlaeva pardal, peavad nad olema läbinud punktides 4–8 ettenähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele. 3. Meremehed, kes peavad olema saanud punktides 4, 7 ja 8 ettenähtud väljaõppe, on kohustatud läbima vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendõppe või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevusetaseme. 4. Personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid reisiparvlaeval häireolukordades, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 1 ettenähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvamasside juhtimist. 5. Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on reisiparvlaeval pandud erikohustused ja -vastutus, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ettenähtud üldõppe. 6. Personal, kes on otseselt seotud reisiparvlaeva reisijate teenindamisega reisijatele ettenähtud kohtades, peab olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 3 ettenähtud ohutusealase väljaõppe. 7. Kaptenid, vanemtüürimehed ja kõik isikud, kes vastutavad otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 4 ettenähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ohutust. 8. Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad reisiparvlaeval olevate reisijate ohutuse eest häireolukordades, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 5 ettenähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist. 9. Administratsioon tagab, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad väljaõpet tõendava dokumendi.”
(2)

Direktiiviga 92/23/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, on kehtestatud tüübikinnitusasutustele võimalus rehvitootjate laborite tunnustamiseks heakskiidetud katselaboritena kuni 31. detsembrini 2005. Kõnealune säte on praktikas hästi toiminud, seetõttu tuleks seda võimalust pikendada ja nimetatud tähtaeg ära jätta.
b)

Punkti 4.6 järele lisatakse järgmine punkt 4.6.a: “4.6.a Proovivõtutingimused veini ja viinamarjamahla puhul Lähteproov on vähemalt 1 kg, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik, näiteks kui proov koosneb ühest pudelist. Partiist võetavate proovide miinimumarv on esitatud tabelis 4. Proovide kindlaksmääratud arv sõltub asjaomaste toodete tavapärasest turustamisvormist. Lahtiste vedeltoodete puhul segatakse partii vahetult enne proovivõtmist kas käsitsi või masinaga võimalikult põhjalikult läbi nii, et see ei mõjutaks toote kvaliteeti. Sel juhul võib eeldada, et selles partiis on okratoksiin A ühtlaselt jaotunud. Seetõttu piisab, kui partiist võetakse lähteprooviks kolm proovi. Proovid, mis sageli võivad olla nii pudelites kui pakkides, peavad olema ühesuguse massiga. Proovi mass peaks olema vähemalt 100 grammi, mis annab lähteproovi massiks ligikaudu vähemalt 1 kg. Kõrvalekaldumine sellest reeglist tuleb märkida punktis 3.8 ettenähtud protokolli. TABEL 4 Partiist võetavate proovide miinimumarv Turustamisvorm Partii mass (liitrites) Võetavate proovide miinimumarv Mahtkaup (viinamarjamahl, vein) … 3 Viinamarjamahl pudelites/pakkides ≤ 50 3 Viinamarjamahl pudelites/pakkides 50–500 5 Viinamarjamahl pudelites/pakkides > 500 10 Vein, pudelites/pakkides ≤ 50 1 Vein, pudelites/pakkides 50–500 2 Vein, pudelites/pakkides > 500 3”
(8)

Komiteel paluti avaldada arvamust pinnases ja vees sisalduva metaboliit IPSNi tähtsuse kohta. Komisjoni arvamuses jõutakse järeldusele, et IPSNi sisaldusest põhjavees ei tulene olulist ohtu tervisele ning et oht mulla mikroorganismidele, veeselgrootutele ja kaladele ning akuutne oht vihmaussidele on piisavalt kontrollitav. Komitee leidis samuti, et teatavate muude IPSNist tulenevate ohtude hindamiseks on vaja halvima kokkupuutejuhu prognoosile toetuvat lisateavet. Komitee otsustas lõpuks, et muudest lähteainetest ja/või metaboliitidest kui IPSN, mida mõnes uuringus leiti IPSNiga võrreldaval tasemel, tulenevat ohtu keskkonnale ja toksikoloogilist ohtu inimeste tervisele ei ole täies ulatuses kontrollitud ning seetõttu tuleks seda täiendava hindamise ajal uurida.
(6)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane hankida täiendavat teavet teatud eriseikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib esitada tingimusi. Seega on asjakohane nõuda, et kloropürifossi, metüülkloropürifossi, mankotseebi, maneebi ja metiraami tuleks täiendavalt testida, kinnitamaks teatavate muude kui sihtorganismide ohtude hindamist, maneebi ja mankotseebi puhul ka arengut mõjutava mürgisuse ohu hindamist, ning et teavitajad peaksid selliseid uuringuid esitama.
“4.3.8.

Üksnes sõiduki seisu ajal kasutamiseks ettenähtud istmetele, samuti punktidega 4.3.1 — 4.3.5 hõlmatud mis tahes sõiduki istmetele, ei nõuta turvavöö kinnituspunktide paigaldamist. Kui sõiduki sellised istmed on kinnituspunktidega varustatud, peavad need kinnituspunktid vastama käesoleva direktiivi sätetele. Mis tahes kinnituspunkt, mis on ettenähtud kasutamiseks ainult puuetega isiku turvavöö jaoks, või mis tahes muu nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/541/EMÜ (mootorsõidukite turvavöid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (7) artiklis 2a nimetatud turvasüsteem ei pea vastama käesoleva direktiivi nõuetele, kui see on konstrueeritud ja valmistatud kooskõlas siseriiklike õigusaktide nõuetega, et tagada kõrgeim vajaliku ohutuse tase.
(2)

Meretransport on intensiivselt ja kiiresti arenev ning oma loomult iseäranis rahvusvaheline sektor. Seega on ühenduse meremeeste järjest suurenevat nappust arvestades tööjõu pakkumist ja nõudlust tasakaalus hoida tõhusam ühenduse kui riigi tasandil. Seetõttu on oluline laiendada ühist transpordipoliitikat meretranspordi valdkonnas, et hõlbustada meremeeste liikumist ühenduse piires.
2.

Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 3a 1. Küljega sõidu suunas olevate istmete paigaldamine on keelatud M1-, N1-, M2- (III või B klass) ja M3- (III või B klass) kategooria sõidukites. 2. Lõiget 1 ei kohaldata kiirabiautode ega direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 1 esimeses taandes loetletud sõidukite suhtes. 3. Lõiget 1 ei kohaldata M3-kategooria sõidukitele (III või B klass), mille tehniliselt lubatud maksimaalne tegelik mass ületab 10 tonni ja milles küljega sõidu suunas olevad istmed on paigutatud rühmiti sõiduki tagumisse ossa, nii et need moodustavad maksimaalselt kümne istmega integreeritud salongi. Niisugused küljega sõidu suunas olevad istmed tuleb paigaldada vähemalt koos peatoega ja tõmburiga varustatud kahepunktivööga, mille tüüp on kinnitatud vastavalt nõukogu direktiivile 77/541/EMÜ (8). Nende turvavööde kinnituspunktid peavad vastama nõukogu direktiivile 76/115/EMÜ (9). Antud vabastus kehtib viie aasta jooksul alates 20. oktoobrist 2005. Seda kehtivusaega võidakse pikendada, kui on olemas usaldusväärsed statistilised andmed liiklusõnnetuste kohta ja vahepeal on turvasüsteeme edasi arendatud.
(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/85/EÜ (mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju) (7) võimaldab piiratud liikumisvõimega isikutel nagu näiteks puuetega inimesed sissepääsu kaheksat või enam istet sisaldavatesse, reisijateveoks kasutatavatesse sõidukitesse. See on vajalik, et liikmesriigid saaksid lubada selliste turvavööde ja turvasüsteemide paigaldamist, mis ei ole kooskõlas direktiivi 77/541/EMÜ tehniliste nõuetega, kuid mis on spetsiaalselt välja töötatud eesmärgiga kaitsta kõnealuseid inimesi asjaomastes sõidukites.
(1)

Direktiivi 2004/17/EÜ XX lisas sätestatakse, et kõnealuse direktiivi artiklites 41, 42, 43 ja 63 osutatud teated tuleb esitada sellises vormis, nagu on nõutud 13. septembri 2001. aasta komisjoni direktiiviga 2001/78/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/36/EMÜ IV lisa, nõukogu direktiivi 93/37/EMÜ IV, V ja VI lisa, nõukogu direktiivi 92/50/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 97/52/EÜ, III ja IV lisa ning nõukogu direktiivi 93/38/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 98/4/EÜ (direktiiv tüüpvormide kasutamise kohta hanketeadete avaldamisel), XII–XV, XVII ja XVIII lisa. (3) Direktiivi 2004/18/EÜ VIII lisas sätestatakse sarnaselt, et kõnealuse direktiivi artiklites 35, 58, 64 ja 69 osutatud hanketeated tuleb esitada direktiiviga 2001/78/EÜ nõutud vormis.
(1)

Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 said Madalmaad 3. juulil 2001 taotluse ettevõttelt Crompton Europe Ltd toimeaine bifenasaadi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2002/268/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.
(8)

Määruse (EMÜ) nr 3600/92 raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustused seoses andmetele juurdepääsuga võivad tekitada tõlgendamisraskusi. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa valdaja võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega lubade valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.
(4)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et tribenurooni sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane lisada tribenuroon direktiivi I lisasse, tagamaks et kõigis liikmesriikides on võimalik seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja anda kooskõlas nimetatud direktiivi nõuetega.
(6)

Daminosiidi käsitlevast aruandest ilmnes mitu lahendamata küsimust, mida Euroopa Toiduohutusamet käsitles. Euroopa Toiduohutusameti taimetervise, taimekaitsevahendite ja nende jääkide teaduskomisjonil paluti kommenteerida näriliste kantserogeense reaktsiooni toimemehhanismi 1,1-dimetüülhürdasiidi (UDMH) puhul ja märkida, kas selle jaoks saaks tuletada mingit piirväärtust. Jaatava vastuse korral paluti märkida selle piirväärtuse suurus. Esitatud küsimusi silmas pidades jõudis teaduskomisjon järeldusele, (4) et olemasolevate andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks määrata närilistel avalduva UDMH kantserogeense toime mehhanismi. In vitro katsetega ei ole puhta ja oksüdeerumise eest kaitstud UDMH genotoksilisuse kohta tõendeid saadud ja in vivo katsete kohta andmed puuduvad. Peale selle juhtis teaduskomisjon tähelepanu sellisele ilmsele vastuolule, et pikaajaliste daminosiidi uuringute käigus ei ole hiirtel ja rottidel täheldatud kantserogeensust selliste dooside juures, mis oleksid pidanud põhjustama vahetutel katsetel mõjusaks osutunud doosidest vähemalt suurusjärgu võrra suuremaid organismisiseseid metaboolse tekkega UDMH doose. Lisaks osutus ühel uuringul pärast rottidele suu kaudu UDMH manustamist N7 guaniini metüülimine daminosiidi vastavatest näitajatest 50 korda suuremaks. Seetõttu leidis teaduskomisjon, et igasuguseid suu kaudu manustatava UDMH kantserogeensuse mehhanismi kohta tehtavaid järeldusi tuleb pidada teataval määral ebakindlateks. Teaduskomisjon jõudis järeldusele, et tõendusmaterjalid ei näita genotoksilise mehhanismi olemasolu. Genotoksiliste mehhanismide asemel võib kantserogeensust põhjustada rakkude jagunemise regulatsiooni muutus või hormonaalse tasakaalu rikkumine, kuid neid mehhanisme ei ole eraldi uuritud ja seetõttu ei saa asjaomase toimemehhanismi kohta praegu kindlamaid järeldusi teha. UDMH kantserogeensuse uurimiseks rottide ja hiirtega tehtud katsetel ei avaldunud aine mõju vastavalt koguste 0,09 mg/kg bw/d ja 1,41 mg/kg bw/d juures. Kui vaadeldud UDMH kantserogeensust põhjustab mittegenotoksiline mehhanism, tuleks eespool nimetatud doose käsitleda toksikoloogiliste künnistena. Võttes aga arvesse kõnesolevate mehhanismiga seotud ebamäärasusi ja võimalust, et kasvuhoonetingimustes võib UDMH moodustada oksüdeerunud derivaate, mis võivad olla genotoksilised, on teaduskomisjon seisukohal, et kõnealuste dooside künnistena kasutamisse tuleb suhtuda asjakohase ettevaatusega. Alaline komitee arvestas kõnesolevat seisukohta ja tegi järelduse, et eritingimustel võib daminosiidi kasutada.
(6)

Otsuse 2005/50/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid looma seiresüsteemi, mille eesmärgiks on teha kindlaks, kui palju sagedusala 24 GHz lähiala radaritega varustatud sõidukeid on nende territooriumil registreeritud. See on vajalik selleks, et anda liikmesriikidele sobivad vahendid seire läbiviimiseks.
(2)

Asovärvid CI 12150, CI 20170 ja CI 27290 on kantud direktiivi 76/768/EMÜ IV lisa 1. osas esitatud loetellu värvainetena, mida lubatakse kasutada kosmeetikatoodetes. Nende värvainete ohutus on kahtluse alla seatud põhjusel, et need võivad ainevahetuse käigus põhjustada kantserogeenseid amiine. SCCNFP on kättesaadava teabe põhjal arvamusel, et värvainete CI 12150, CI 20170 ja CI 27290 kasutamine ohustab tarbija tervist, kuna need võivad vabastada ühe või enam kantserogeenset aromaatset amiini. Seepärast tuleks need värvained direktiivi 76/768/EMÜ IV lisa 1. osast välja jätta.
(19)

Oma rakendusvolituste kasutamisel peaks komisjon arvesse võtma järgmisi põhimõtteid: vajadust tagada investorite hulgas usaldus finantsturgude vastu, edendades nende turgude läbipaistvuse kõrget taset; vajadust pakkuda investoritele palju erinevaid konkureerivaid investeerimisvõimalusi ning nende olukorrale kohane avalikustatava informatsiooni tase ja nende kaitse; vajadust tagada, et sõltumatud reguleerivad asutused rakendavad eeskirju järjekindlalt, eriti võitluses majanduskuritegevuse vastu; vajadust tagada läbipaistvuse ning kõikide turuosaliste ja Euroopa Parlamendi ning nõukoguga konsulteerimise kõrge tase; vajadust soodustada uuendusi finantsturgudel, et viimased oleksid dünaamilised ja tõhusad; vajadust tagada turgude ausus finantsuuenduste range järelevalve ja nendele reageerimise abil; kapitali maksumuse vähendamise ja selle kättesaadavuse suurendamise tähtsust; pikaajalistele turuosalistele (kaasa arvatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtted ning väikeinvestorid) kõigist rakendusmeetmetest tuleneva kulu ja tulu tasakaal; vajadust soodustada EL finantsturgude rahvusvahelist konkurentsivõimet, ilma et see piiraks väga vajalikku rahvusvahelise koostöö laiendamist; vajadust luua võrdsed võimalused kõigile turuosalistele, kehtestades kogu EL hõlmavaid eeskirju alati kui see on kohane; vajadust arvestada siseriiklike turgude erinevusi, kui need ei nõrgenda põhjendamatult ühtse turu terviklikkust; ning vajadust tagada kooskõla muude ühenduse õigusaktidega selles valdkonnas, sest teabe erinevused ja läbipaistvuse puudumine võivad ohustada turgude toimimist ning kahjustada eeskätt tarbijaid ja väikeinvestoreid.
(3)

Uute liikmesriikide ühinemise tõttu on mõnest liikmesriigist, eriti Eestist, saabuvatel inimestel tekkinud uusi võimalusi tuua Soome õlut. Soome on reageerinud olukorrale ning vähendanud kõikide alkohoolsete jookide maksumäärasid keskmiselt 33 %, mis on viimase 40 aasta kõige märkimisväärsem maksumäärade muutmine.
(7)

Et vastata vajalikele ohutusnõuetele ja et eelkõige tagada rehvide väga hea märghaardumine, on vajalik üleminekuperiood, mille jooksul rehvitootjad töötavad välja ja katsetavad ilma kõrgaromaatsete ekstenderõlideta valmistatud uut tüüpi rehve. Vastavalt hetkel saadaolevale informatsioonile kulub väljatöötamisele ja katsetamisele märkimisväärselt aega, kuna tootjad peavad läbi viima terve rea katsesõiduseeriaid enne, kui on võimalik tagada vajalik uute rehvide väga hea märghaardumine. Seepärast peaks käesolevat direktiivi ettevõtjatele kohaldatama alates 1. jaanuarist 2010.
(1)

Komisjoni direktiivis 80/723/EMÜ (1) nõutakse liikmesriikidelt ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse tagamist. Eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega äriühingud on äriühingud, kes kasutavad eri- või ainuõigust, mille neile on asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt andnud liikmesriik, või kellele on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine ja kes saavad seoses sellise teenuse osutamisega mis tahes kujul riigiabi ning kellel on teisi tegevusalasid.
1.8.

Kapoti esiserva võrdlusjoon – 1 000 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja kapoti esiserva kokkupuutepunktide vaheline joon, kui auto vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 50o tahapoole kallutatuna hoitav kontrolljoonlaud, mille alumine ots on 600 mm kõrgusel maapinnast, nihutatakse üle kapoti esiserva sellega kokkupuutes. Sõidukite puhul, mille kapoti ülemine pind on põhiliselt 50o nurga all sellisel viisil, et kontrolljoonlaud on punktkokkupuute asemel pidevas või mitmes kokkupuutes, tuleb võrdlusjoon kindlaks määrata selliselt, et kontrolljoonlaud on 40o tahapoole kallutatud. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimene kokkupuude toimub kontrolljoonlaua alumise otsaga, loetakse seda kokkupuudet kapoti esiserva võrdlusjooneks antud külgasendis. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimene kokkupuude toimub kontrolljoonlaua ülemise otsaga, kasutatakse kapoti esiserva võrdlusjoonena antud külgasendis punktis 1.13 määratletud 1 000 mm ümbritseva kauguse joont. Kaitseraua ülemist serva käsitletakse käesoleva direktiivi mõistes samuti kapoti esiservana, kui see on antud toimingu ajal kontrolljoonlauaga kokkupuutes.
1.

I lisa muudetakse järgmiselt: a) (Ei kehti eestikeelse teksti kohta) b) Punktis 6.8.1 asendatakse sõnad “ISO 7637-2: DIS2002” sõnadega “ISO 7637-2: teine väljaanne 2004”. c) Punktis 6.9.1 asendatakse sõnad “ISO 7637-2: DIS2002” sõnadega “ISO 7637-2: teine väljaanne 2004”. d) 1. liite punkt 7 asendatakse järgmisega: “7. ISO 11451 “Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Vehicle test methods” Part 1: General and definitions (ISO 11451-1: kolmas väljaanne 2005) Part 2: Off vehicle radiation source (ISO 11451-2: kolmas väljaanne 2005) Part 4: Bulk current injection (BCI) (ISO 11451-4: esimene väljaanne 1995)”. e) 1. liite punkt 8 asendatakse järgmisega: “8. ISO 11452 “Road vehicles – Electrical disturbances by narrowband radiated electromagnetic energy – Component test methods” Part 1: General and definitions (ISO 11452-1: kolmas väljaanne 2005) Part 2: Absorber lined chamber (ISO 11452-2: teine väljaanne 2004) Part 3: Transverse electromagnetic mode (TEM) cell (ISO 11452-3: teine väljaanne 2001) Part 4: Bulk current injection (BCI) (ISO 11452-4: kolmas väljaanne 2005) Part 5: Strip line (ISO 11452-5: teine väljaanne 2002)”.
(1)

Direktiiviga 76/768/EMÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/15/EÜ (2)) keelatakse kasutada kosmeetikatoodetes aineid, mida liigitatakse vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (3) (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) I lisale 1., 2., ja 3. kategooria kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks (CMR) aineteks, kuid lubatakse kasutada aineid, mis on direktiivis 67/548/EMÜ liigitatud 3. kategooriasse tingimusel, et need on saanud hinnangu ja heakskiidu kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee (SCCNFP) poolt, mis on komisjoni otsusega 2004/210/EÜ (4) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega (SCCP).
(2)

Direktiiv 2002/72/EÜ sisaldab samuti mittetäielikku loetelu lisaainetest, mida on lubatud kasutada plastmaterjalide ja -toodete valmistamisel. Kõnealust loetelu tuleb muuta nii, et see sisaldab muid lisaaineid, mida Euroopa Toiduohutusamet on hinnanud.
(3)

Asjaomased toimeained on direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse lisatud kavandatud kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamise alusel. Teatavad liikmesriigid on esitanud asjaomase teabe vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks.