ET Euroopa Liidu Teataja L 33/41

NÕUKOGU OTSUS 2009/88/ÜVJP,

22. detsember 2008,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Djibouti Vabariigi vahelise lepingu sõlmimist Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta Djibouti Vabariigis ELi sõjalise operatsiooni Atalanta raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

(1) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. mail 2008 vastu resolutsiooni 1814 (2008), kutsudes riike ja piirkondlikke organisatsioone üles võtma meetmeid, et kaitsta laevu, mis osalevad Somaaliale ette nähtud humanitaarabi transpordis ja kättetoimetamises ning ÜRO poolt volitatud tegevustes.

(2) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 2. juunil 2008 vastu resolutsiooni 1816 (2008), millega andis kuueks kuuks alates nimetatud resolutsiooni vastuvõtmise kuupäevast Somaalia föderaalse üleminekuvalitsusega koostööd tegevatele riikidele loa siseneda Somaalia territoriaalvetesse ning kasutada kooskõlas asjakohase rahvusvahelise õigusega kõiki vahendeid piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste mahasurumiseks merel. Nende sätete kehtivust pikendati täiendava 12 kuu võrra 2. detsembril 2008 vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1846 (2008).

(3) 10. novembril 2008. aastal võttis nõukogu vastu ühismeetme 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (1) (operatsioon Atalanta).

(4) Nimetatud ühismeetme artiklis 11 sätestatakse, et kolmandate riikide maismaaterritooriumile paigutatud või kolmandate riikide territoriaal- või sisevetes tegutsevate Euroopa Liidu juhitavate vägede ja nende isikkoosseisu staatus lepitakse kokku ELi lepingu artiklis 24 sätestatud korras. Djibouti Vabariigi valitsus teatas peasekretärile/kõrgele esindajale 1. detsembril 2008 saadetud kirjas, et ta on nõus ELi vägede siirmisega Djibouti territooriumile ja et ta on valmis sõlmima sellel eesmärgil nimetatud vägede staatust käsitleva lepingu.

(5) Olles saanud nõukogult 18. septembril 2007. aastal volitused kooskõlas ELi lepingu artikliga 24, pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Djibouti Vabariigi vahelise lepingu üle Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta Djibouti Vabariigis.

(6) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Djibouti Vabariigi vaheline leping Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta Djibouti Vabariigis Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni Atalanta raames.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. detsember 2008 Nõukogu nimel eesistuja B. KOUCHNER

(1) ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

ET Euroopa Liidu Teataja L 33/43

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Djibouti Vabariigi vaheline

LEPING

Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta Djibouti Vabariigis ELi sõjalise operatsiooni Atalanta raames

EUROOPA LIIT (EL)

ühelt poolt ja

DJIBOUTI VABARIIK, edaspidi „vastuvõttev riik”,

teiselt poolt,

koos edaspidi „pooled”,

tundes muret humanitaarabi vedavate veesõidukite vastu suunatud piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste hoogustumise pärast Somaalia ranniku lähedal,

VÕTTES ARVESSE:

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1814 (2008), 1838 (2008) ja 1846 (2008),

Djibouti Vabariigi poolt 1. detsembril 2008 saadetud kirja, millega kiidetakse heaks eelkõige ELi merevägede kohalolek Djibouti territooriumil,

Euroopa Liidu Nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (operatsioon Atalanta),

et käesolev leping ei mõjuta poolte õigusi ja kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisi kohtuid asutavatest rahvusvahelistest lepingutest ja muudest õigusaktidest, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirjast,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisala ja mõisted

1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse ELi juhitavate vägede ja nende isikkoosseisu suhtes.

2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse üksnes vastuvõtva riigi territooriumil, sealhulgas tema sisevetes, territoriaalmerel ja õhuruumis.

3. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „Euroopa Liidu juhitavad väed (EUNAVFOR)” – ELi sõjaline peakorter, operatsioonis osalevad riiklikud kontingendid, nende veesõidukid, õhusõidukid, varustus ja vahendid ning transpordivahendid;

b) „operatsioon” – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1814 (2008) ja 1816 (2008) ning mis tahes järgnevate asjaomaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega ning 10. detsembril 1982 alla kirjutatud ÜRO mereõiguse konventsiooniga antud mandaadist tuleneva sõjalise missiooni ettevalmistamine, käivitamine, läbiviimine ja toetamine;

c) „operatsiooni ülem” – operatsiooni ülem;

d) „ELi relvajõudude juhataja” – väejuhataja operatsiooni toimumiskohas;

e) „ELi sõjaline peakorter” – operatsiooni sõjalist juhtimist või kontrolli teostavale ELi väejuhatusele alluv sõjaline peakorter ja selle osad, olenemata nende asukohast;

f) „riiklikud kontingendid” – Euroopa Liidu liikmesriikidele ning teistele operatsioonis osalevatele riikidele kuuluvad üksused, veesõidukid, õhusõidukid ja elemendid, sealhulgas veesõidukite kaitseks mõeldud üksused ning kaubalaevade pardal asuvad sõjalised väed;

g) „EUNAVFORi isikkoosseis” – EUNAVFORi koosseisu määratud tsiviilisikud ja sõjaväelased, samuti isikud, kes on saadetud operatsiooni ette valmistama, ja missioonile siirdud isikud ning samuti politseitöötajad, kes saadavad EUNAVFORi poolt missiooni raames kinni peetud isikuid lähetajariigi või ELi institutsiooni nimel, kes viibivad, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, vastuvõtva riigi territooriumil, välja arvatud kohapealt palgatud isikkoosseis ja rahvusvaheliste kaubandusettevõtjate palgatud personal;

h) „kohapealt palgatud isikkooseis” – isikkoosseisu liikmed, kes on vastuvõtva riigi kodanikud või seal alaliselt elavad isikud;

i) „rajatised” – EUNAVFORile ja EUNAVFORi isikkoosseisule vajalikud valdused, majutuskohad ja maa-alad;

j) „lähetajariik” – oma riikliku kontingendi EUNAVFORi käsutusse lähetanud riik;

k) „veed” – vastuvõtva riigi siseveed ja territoriaalmeri ning nende vete kohal asuv õhuruum;

l) „ametlik kirjavahetus” – operatsiooni ja selle funktsioonidega seotud kogu kirjavahetus.

Artikkel 2

Üldsätted

1. EUNAVFOR ja EUNAVFORi isikkoosseis peavad kinni vastuvõtva riigi õigusaktidest ning hoiduvad mis tahes tegudest või tegevusest, mis on vastuolus operatsiooni eesmärkidega.

2. EUNAVFOR teatab eelnevalt ja regulaarselt vastuvõtva riigi valitsusele selle territooriumit läbivate või sinna paigutatud isikkooseisu liikmete arvu ning samuti vastuvõtva riigi vetes tegutsevate ja vastuvõtva riigi sadamaid külastavate veesõidukite, õhusõidukite ja üksuste andmed.

Artikkel 3

Tuvastamine

1. Vastuvõtva riigi maismaaterritooriumil viibivad EUNAVFORi isikkoosseisu liikmed peavad igal ajal kaasas kandma passi või sõjaväelase isikutunnistust.

2. EUNAVFORi sõidukitel, õhusõidukitel, veesõidukitel ja muudel transpordivahenditel on selgesti eristatav EUNAVFORi identifitseeriv märgistus ja/või registreerimismärk, millest teavitatakse eelnevalt asjakohaseid vastuvõtva riigi ametiasutusi.

3. EUNAVFORil on õigus kasutada oma rajatistel, sõidukitel ja muudel transpordivahenditel Euroopa Liidu lippu ning märgistusi, nagu näiteks sõjaväeline sümboolika, auastmed ja ametlikud sümbolid. EUNAVFORi isikkoosseisu vormiriietusel on selgesti eristatav EUNAVFORi embleem. Operatsioonis osalevate riiklike kontingentide lippe või sümboolikat võib kasutada EUNAVFORi rajatistel, sõidukitel ja muudel transpordivahenditel ning vormiriietusel vastavalt ELi relvajõudude juhataja otsustele.

Artikkel 4

Piiri ületamine ja liikumine vastuvõtva riigi territooriumil

1. EUNAVFORi isikkooseisu liikmed esitavad vastuvõtva riigi territooriumile sisenemisel kehtiva passi ja esimese sisenemise korral, välja arvatud ENAVFORi veesõidukite või õhusõidukite meeskonnaliikmed, EUNAVFORi poolt välja antud individuaalse või kollektiivse lähetuskorralduse. EUNAVFORi isikkoosseisu liikmed vabastatakse vastuvõtva riigi territooriumile sisenemisel, seal viibides ja sealt lahkudes immigratsioonieeskirjade täitmisest ning tollikontrollist. EUNAVFORi veesõidukite ja õhusõidukite meeskonnaliikmed vabastatakse viisaeeskirjade täitmisest.

2. EUNAVFORi isikkoosseis vabastatakse välismaalaste registreerimist ja kontrolli käsitlevatest vastuvõtva riigi eeskirjade täitmisest, kuid ta ei omanda mingit õigust alalisele asukohale või elukohale vastuvõtva riigi territooriumil.

3. Vastuvõtvale riigile esitatakse teavitamise eesmärgil tema territooriumile sisenevate EUNAVFORi vahendite üldloetelu. Nendel vahenditel on EUNAVFORi tunnus. EUNAVFOR on vabastatud mis tahes muude tollidokumentide esitamisest ning mis tahes kontrollidest.

4. EUNAVFORi isikkoosseisu liikmed võivad vastuvõtva riigi territooriumil juhtida mootorsõidukeid, veesõidukeid ja õhusõidukeid tingimusel, et neil on vastavalt vajadusele lähetajariigi poolt välja antud kas kehtiv riiklik, rahvusvaheline või sõjaväeline juhiluba või pilooditunnistus.

5. Operatsiooni läbiviimiseks annab vastuvõttev riik EUNAVFORile ja EUNAVFORi isikkoosseisule liikumis- ja reisimisvabaduse tema territooriumil, sealhulgas tema vetes ja õhuruumis. Vastuvõtva riigi territoriaalmerel kehtiv liikumisvabadus hõlmab peatumist ja ankrusse jäämist.

6. Operatsiooni läbiviimiseks võib EUNAVFOR vastuvõtva riigi vetes veesõidukilt startida, veesõidukile maandada või pardale võtta mis tahes õhusõidukeid ja sõjalisi seadmeid.

7. Operatsiooni läbiviimiseks võivad EUNAVFOR ja tema üüritavad transpordivahendid kasutada avalikke teid, sildu, parvlaevu ja lennujaamu ilma makse ja muid selliseid tasusid maksmata. EUNAVFOR ei ole vabastatud taotletud ja kasutatud teenuste rahalisest hüvitamisest.

Artikkel 5

Vastuvõtva riigi poolt EUNAVFORile antud privileegid ja immuniteedid

1. EUNAVFORi rajatised ning EUNAVFORi veesõidukid ja õhusõidukid on puutumatud. Vastuvõtva riigi esindajad võivad aga nendesse siseneda ELi relvajõudude juhataja nõusolekul.

2. EUNAVFORil, selle omandil ja vahenditel, olenemata nende asukohast ja haldajast, on täielik kohtulik puutumatus.

3. EUNAVFORi rajatiste, nende sisustuse ja muude vahendite ning samuti transpordivahendite suhtes ei saa rakendada läbiotsimist, rekvireerimist, arestimist ega sundtäitmist.

4. EUNAVFORi arhiivid ja dokumendid on puutumatud igal ajal, olenemata nende asukohast.

5. EUNAVFORi ametlik kirjavahetus on puutumatu.

6. Vastuvõttev riik lubab riiki sisse tuua operatsiooniks vajalikud vahendid ja vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud maksudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude osutatud teenustega.

7. EUNAVFOR on operatsiooni läbiviimisel vabastatud kõikidest riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest maksudest, lõivudest ja samalaadsetest tasudest seoses ostetud ja imporditud kaupadega, EUNAVFORile osutatud teenustega ja kasutatud rajatistega. EUNAVFOR ei ole vabastatud osutatud teenuste eest makstavatest maksudest ja muudest kuludest.

Artikkel 6

Vastuvõtva riigi poolt EUNAVFORi isikkoosseisule antud privileegid ja immuniteedid

1. EUNAVFORi isikkoosseisu liikmeid ei või ühelgi viisil vahistada ega kinni pidada. Kui vastuvõtva riigi politseitöötajad avastavad avalikus kohas värskelt toime pandud kuriteo, on nimetatud politseitöötajatel õigus, kui õiguserikkuja on kahjustanud vastuvõtva riigi kodaniku füüsilist puutumatust, pidada õiguserikkuja tema kaitsmiseks kinni kuni EUNAVFORi pädevate ametiisikute kohalesaabumiseni.

2. EUNAVFORi isikkoosseisu dokumendid, kirjavahetus ja omand on puutumatud, välja arvatud lõike 6 kohaselt lubatud täitemeetmete puhul.

3. EUNAVFORi isikkoosseisul on vastuvõtvas riigis kriminaalkohtulik puutumatus.

Lähetajariik või asjaomane ELi institutsioon võib lähtuvalt olukorrast EUNAVFORi isikkoosseisu kohtulikust puutumatusest loobuda. Selline loobumine peab alati olema esitatud kirjalikult.

4. EUNAVFORi isikkoosseisul on vastuvõtvas riigis tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel tehtud suuliste ja kirjalike avalduste ning ametiülesannete täitmisel sooritatud kõikide tegude suhtes.

Kui EUNAVFORi isikkoosseisu liikme suhtes on vastuvõtva riigi mis tahes kohtus algatatud tsiviilasi, teatatakse sellest kohe ELi relvajõudude juhatajale ja lähetajariigi pädevale asutusele või ELi institutsioonile. Enne kohtumenetluse algatamist tõendavad ELi relvajõudude juhataja ja lähetajariigi pädev asutus või ELi institutsioon kohtule, kas EUNAVFORi isikkoosseisu liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel.

Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, kohtumenetlust ei algatata ja kohaldatakse artikli 15 sätteid. Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel, võib kohtumenetlust jätkata. Vastuvõttev riik tagab, et pädev kohus tunnustab ELi relvajõudude juhataja ja lähetajariigi pädeva asutuse või ELi asjaomase institutsiooni tõendit.

EUNAVFORi isikkoosseisu liikme poolt tsiviilkohtumenetluse algatamine jätab kõnealuse liikme ilma kohtulikust puutumatusest põhihagiga otseselt seotud mis tahes vastuhagi suhtes.

5. EUNAVFORi isikkoosseis ei ole kohustatud esinema kohtus tunnistajana.

6. EUNAVFORi isikkoosseisu liikmete suhtes ei või võtta ühtegi täitemeedet, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud nende ametiülesannetega mitteseotud tsiviilkohtumenetlus. EUNAVFORi isikkoosseisu omandit, mis on ELi relvajõudude juhataja poolt antud tõendi kohaselt vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuste, -lahendite või -määruste täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata EUNAVFORi isikkoosseisu suhtes mingisuguseid isikliku vabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

7. EUNAVFORi isikkoosseisu puutumatus vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta selle liikmeid asjakohaste lähetajariikide jurisdiktsioonist.

8. EUNAVFORi isikkoosseis on vabastatud neile EUNAVFORi või lähetajariikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool vastuvõtvat riiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest vastuvõtvas riigis.

9. Vastuvõttev riik lubab vastavalt õigusnormidele, mida ta võib vastu võtta, EUNAVFORi isikkoosseisu isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest vastavatest tasudest, välja arvatud maksudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude selliste teenustega.

EUNAVFORi isikkoosseisu isiklik pagas ei kuulu kontrollimisele, välja arvatud juhul, kui on tõsine põhjus arvata, et pagasis on asju või esemeid, mis ei ole mõeldud isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on vastuvõtva riigi seadusega keelatud või mis kuuluvad vastuvõtva riigi karantiinieeskirjade kohaselt kontrollimisele. Sellist kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase EUNAVFORi isikkoosseisu liikme või EUNAVFORi volitatud esindaja juuresolekul.

Artikkel 7

Kohapealt palgatud personal

Kohapealt palgatud isikkoosseisu suhtes privileegid ja immuniteedid ei kehti. Vastuvõttev riik teostab oma jurisdiktsiooni nimetatud isikkoosseisu suhtes siiski selliselt, et mitte ülemäära häirida operatsiooni ülesannete täitmist.

Artikkel 8

Kriminaaljurisdiktsioon

Lähetajariigi pädevad asutused võivad koostöös vastuvõtva riigi pädevate asutustega teostada vastuvõtva riigi territooriumil neile lähetajariigi seadustega antud kogu kriminaal- ja distsiplinaarjurisdiktsiooni kõigi EUNAVFORi isikkoosseisu liikmete suhtes, kes alluvad lähetajariigi asjakohastele õigusaktidele.

Artikkel 9

Vormiriietus ja relvad

1. Vormiriietust kantakse vastavalt ELi relvajõudude juhataja poolt vastu võetud eeskirjadele.

2. Operatsiooni läbiviimiseks võivad EUNAVFORi koosseisu kuuluvad sõjaväelased ja politseitöötajad, kes saadavad EUNAVFORi poolt kinni peetud isikuid, kanda relvi ja laskemoona tingimusel, et neile on see asjaomaste korraldustega lubatud.

Artikkel 10

Vastuvõtva riigi toetus ja lepingute sõlmimine

1. Vastuvõttev riik nõustub taotluse korral EUNAVFORi abistama sobivate rajatiste leidmisel.

2. Vastuvõttev riik annab oma vahendite ja võimete piires abi operatsiooni ettevalmistamisel, käivitamisel, läbiviimisel ja toetamisel.

3. Vastuvõtvas riigis EUNAVFORi sõlmitud lepingute suhtes kohaldatav õigus määratakse kindlaks asjaomase lepinguga.

4. Lepingus võidakse sätestada, et lepingu kohaldamisest tulenevate vaidluste suhtes kohaldatakse artikli 15 lõigetes 3 ja 4 osutatud vaidluste lahendamise korda.

5. Vastuvõttev riik hõlbustab EUNAVFORi poolt äriüksustega operatsiooni eesmärgil sõlmitud lepingute rakendamist.

Artikkel 11

Rajatistes tehtavad muudatused

EUNAVFOR võib vastavalt operatiivvajadustele rajatisi ehitada, muuta või muul moel kohandada vastuvõtva riigi eelneval nõusolekul.

Artikkel 12

EUNAVFORi isikkoosseisu liikme surm

1. ELi relvajõudude juhatajal on õigus korraldada EUNAVFORi isikkoosseisu surnud liikme ja tema isikliku vara kodumaale tagasi toimetamine ning võtta selleks vajalikud meetmed.

2. EUNAVFORi isikkoosseisu surnud liikmeid ei lahata ilma asjaomase riigi nõusoleku ning EUNAVFORi ja/või asjaomase riigi esindaja juuresviibimiseta.

3. Vastuvõttev riik ja EUNAVFOR teevad võimalikult ulatuslikku koostööd, et EUNAVFORi isikkoosseisu surnud liige kiiresti kodumaale tagasi toimetada.

Artikkel 13

EUNAVFORi ja sõjaväepolitsei julgeolek

1. Vastuvõttev riik võtab kõik asjakohased meetmed EUNAVFORi ja selle isikkoosseisu ohutuse ja julgeoleku tagamiseks väljaspool EUNAVFORi rajatisi.

2. EUNAVFORil on vastuvõtva riigi territooriumil, sealhulgas tema sisevetes lubatud koostöös vastuvõtva riigi pädevate asutustega võtta vajalikke meetmeid oma rajatiste, veesõidukite, õhusõidukite ning samuti tema kaitstavate veesõidukite kaitseks igasuguse välise rünnaku või sissetungi eest.

3. ELi relvajõudude juhataja võib EUNAVFORi rajatistes korra tagamiseks moodustada sõjaväepolitsei üksuse.

4. Sõjaväepolitsei üksus võib EUNAVFORi isikkoosseisu seas korra ja distsipliini tagamiseks tegutseda ka väljaspool kõnealuseid rajatisi, pidades nõu ja tehes koostööd vastuvõtva riigi sõjaväepolitsei või politseiga.

5. EUNAVFORi isikkoosseisu liikmed, kes läbivad Djibouti territooriumi, et saata EUNAVFORi poolt kinni peetud isikuid, võivad nende isikute suhtes kasutada vajalikke vabadust piiravaid meetmeid.

Artikkel 14

Side

1. EUNAVFOR võib paigaldada ja kasutada raadiosaatjaid ja -vastuvõtjaid, samuti satelliitsidesüsteeme. EUNAVFOR teeb koostööd vastuvõtva riigi pädevate asutustega, et vältida konflikte asjakohaste sageduste kasutamisel. Vastuvõttev riik võimaldab sagedusaladele juurdepääsu vastavalt riigis kehtivatele õigusaktidele.

2. EUNAVFORil on õigus pidada piiramatult sidet raadio (sealhulgas satelliit-, mobiil- ja käsiraadio), telefoni, telegraafi, telefaksi ja muude vahendite abil ning samuti õigus paigaldada selliseks sidepidamiseks EUNAVFORi rajatistesse või nende vahele vajalikud vahendid, sealhulgas vedada kaableid ja maaliine operatsiooni jaoks.

3. EUNAVFOR võib teha oma rajatiste piires vajalikke korraldusi EUNAVFORile või selle isikkooseisule saabuva ja neilt väljuva posti edastamiseks.

4. Käesoleva artikli kohaldamise korras lepitakse kokku vastuvõtva riigi pädevate asutustega.

Artikkel 15

Kahjunõuded surma, vigastuse, kahju või kaotsimineku korral

1. Kahjunõuded era- või riigiomandile tekitatud kahju või selle kaotsimineku korral ja samuti nõuded isikute surma või vigastuse ja EUNAVFORi omandile tekitatud kahju või selle kaotsimineku korral lahendatakse rahumeelselt.

2. Kõnealused nõuded edastatakse vastuvõtva riigi pädevate asutuste kaudu EUNAVFORile, kui nõude esitas vastuvõtva riigi juriidiline või füüsiline isik, või vastuvõtva riigi pädevatele asutustele, kui nõude esitas EUNAVFOR.

3. Kui vaidlust ei saa rahumeelselt lahendada, esitatakse kahjunõue nõudeid menetlevale komisjonile, mis koosneb võrdsetel alustel EUNAVFORi ja vastuvõtva riigi esindajatest. Nõuded lahendatakse ühisel kokkuleppel.

4. Kui nõudeid käsitlevas komisjonis lahendust ei saavutata:

a) lahendatakse kuni ja kaasa arvatud 80 000 euro suurused nõuded vastuvõtva riigi ja ELi esindajate vahel diplomaatilisel teel;

b) esitatakse punktis a viidatud summast suuremad nõuded vahekohtule, mille otsused on siduvad.

5. Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust, kellest ühe määrab vastuvõttev riik, teise määrab EUNAVFOR ja kolmanda määravad vastuvõttev riik ja EUNAVFOR ühiselt. Kui üks pooltest ei määra vahekohtunikku kahe kuu jooksul või kui vastuvõtva riigi ja EUNAVFORi vahel ei saavutata kolmanda vahekohtuniku määramise suhtes kokkulepet, määrab kõnealuse vahekohtuniku Djibouti Vabariigi ülemkohus.

6. EUNAVFORi ja vastuvõtva riigi haldusasutuste vahel sõlmitakse haldusleping eesmärgiga määrata kindlaks nõudekomisjoni ja vahekohtu pädevus, nendes organites kohaldatav kord ja nõuete esitamise tingimused.

Artikkel 16

Sidepidamine ja vaidlused

1. Kõiki käesoleva lepingu kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad EUNAVFORi esindajad ja vastuvõtva riigi pädevad asutused ühiselt.

2. Varasemate lahenduste puudumise korral lahendatakse käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused vastuvõtva riigi ja ELi esindajate vahel eranditult diplomaatilisel teel.

Artikkel 17

Muud sätted

1. Kui käesolevas lepingus viidatakse EUNAVFORi ja EUNAVFORi isikkoosseisu privileegidele, immuniteetidele ja õigustele, vastutab vastuvõtva riigi valitsus nende rakendamise ja järgimise eest asjakohaste pädevate kohalike ametiasutuste poolt.

2. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei ole kavandatud ega tõlgendata nii, et sellega tehtaks erandeid mis tahes õigustest, mis ELi liikmesriigil või muul EUNAVFORis osaleval riigil või selle personalil võivad olla muude lepingute kohaselt.

Artikkel 18

Rakenduskord

Käesoleva lepingu kohaldamiseks võidakse operatiiv-, haldus-, finants- ja tehnilistes küsimustes sõlmida eraldi lepinguid ELi relvajõudude juhataja ja vastuvõtva riigi haldusasutuste vahel.

Artikkel 19

Jõustumine ja lõpetamine

1. Käeolev leping jõustub sellele allakirjutamise päeval ja jääb jõusse kaheteistkümneks kuuks. See pikeneb automaatselt kolme kuu kaupa. Kumbki pool teatab teisele poolele vähemalt üks kuu ette, kui ta ei kavatse lepingut pikendada.

2. Olenemata lõikest 1 loetakse artikli 4 lõige 7, artikli 5 lõiked 1–3, artikli 5 lõiked 6 ja 7, artikli 6 lõiked 1, 3, 4, 6, 8 ja 9, artikkel 11 ning artikkel 15 kohaldatavateks alates kuupäevast, mil esimene EUNAVFORi isikkoosseisu liige missioonile siirdi, kui see kuupäev on varasem kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäev.

3. Käesolevat lepingut võib muuta poolte kirjalikul kokkuleppel.

4. Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva lepingu täitmisest enne selle lõpetamist.