ET Euroopa Liidu Teataja L 222/11

KOMISJONI OTSUS,

11. august 2006,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga metslindudel ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/115/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3585 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/563/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (3) eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

(1) Linnugripp on kodulindude ja lindude nakkav viirushaigus, mis põhjustab suremust ja häireid, võib kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada endast tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendada järsult kodulinnukasvatuse tasuvust. On olemas oht, et haigusetekitaja levib metslindudelt kodulindudele ja ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse ning kolmandatesse riikidesse eluslindude ja nendelt saadud toodete rahvusvahelise kaubanduse kaudu.

(2) Mitmes liikmesriigis on kahtlustatud kõrge patogeensusega linnugrippi (edaspidi “KPLG”), mille on põhjustanud viiruse alatüüp H5N1 (edaspidi “KPLG H5N1”), või on kinnitatud selle esinemist. Epidemioloogilist olukorda silmas pidades võttis komisjon 17. veebruaril 2006. aastal vastu otsuse 2006/115/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga metslindudel ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/86/EÜ, 2006/90/EÜ, 2006/91/EÜ, 2006/94/EÜ, 2006/104/EÜ ja 2006/105/EÜ. (4)

(3) Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiiviga 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed, (5) kehtestatud meetmed vaadati põhjalikult läbi, võttes arvesse uuemaid teadusandmeid linnugripi ohu kohta loomade ja inimeste tervisele, uute laborikatsete ja vaktsiinide väljatöötamist ning ühenduses ja kolmandates riikides hiljuti esinenud kõnealuse haiguse puhangutest saadud kogemusi. Seda läbivaatust arvestades tunnistati direktiiv 92/40/EMÜ kehtetuks ja asendati 20. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/94/EÜ (linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta), (6) mille liikmesriigid peavad oma riigisisesesse õigusessse üle võtma 1. juuliks 2007.

(4) Kuni direktiivi 2005/94/EÜ ülevõtmiseni ning arvestades praegust lindude gripiga seotud haigusolukorda ühenduses, oli vaja sätestada üleminekumeetmed, mida kohaldatakse neis ettevõtetes, kus kodulindudel või muudel vangistuses peetavatel lindudel on kahtlustatud või kinnitatud andmetel esinenud KPLG viirustest põhjustatud lindude gripi puhanguid.

(5) Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsuses 2006/416/EÜ (teatavate üleminekumeetmete kohta seoses kõrge patogeensusega linnugripiga kodulindudel ja muudel vangistuses peetavatel lindudel ühenduses) (7) sätestatud üleminekumeetmed peaksid võimaldama liikmesriikidel vastu võtta haigustõrjemeetmeid proportsionaalselt ja paindlikult, arvestades eri viirusetüvede ohtlikkust, kõnealuste meetmete tõenäolist sotsiaalset ja majanduslikku mõju põllumajandussektorile ja muudele asjaomastele sektoritele ning tagades samas, et iga konkreetse stsenaariumi korral võetakse kõige asjakohasemad meetmed.

(6) Vastavalt teatavate liikmesriikide edusammudele direktiivi 2005/94/EÜ ülevõtmisel, tuleks viiteid üleminekumeetmetele käsitada viidetena direktiivi 2005/94/EÜ asjaomasele lõikele.

(7) Selleks et täiendada direktiivi 92/40/EMÜ meetmeid, võttis komisjon 22. veebruaril 2006. aastal vastu otsuse 2006/135/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga kodulindudel ühenduses. (8)

(8) Otsus 2006/135/EÜ on asendatud komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ), (9) selleks et ühtlustada kodulindudel KPLG puhangu korral võetavate meetmete ning kodulindudel või teistel vangistuses peetavatel lindudel KPLG H5N1 kahtlustatud või kinnitatud puhangu korral võetavate täiendavate piirangute koostoimimist.

(9) Mõjutatud liikmesriikides otsuse 2006/115/EÜ rakendamisest saadud kogemused on näidanud, et tuleks lubada teatavaid kohandusi kitsendustega tsoonide kindlaksmääramisel ning elusate kodulindude ja nendest saadud toodete liikumisele piirangute kehtestamisel pädeva asutuse teostatud riskihindamise põhjal, võttes arvesse riskitaset, mida mõjutavad geograafilised, limnoloogilised, keskkonna- ja episotoloogilised tegurid.

(10) Ühenduse õigusaktide järjekindluse huvides on käesolevas otsuses asjakohane kasutada teatavaid mõisteid, mis on ette nähtud direktiiviga 2005/94/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (10) ja määrusega (EÜ) nr 998/2003.

(11) Tuleks kehtestada kontroll- ja seiretsoonid koha ümber, kus avastati KPLG H5 alatüübi haigusjuhtum metslindudel. Kõnealused tsoonid peaksid piirduma alaga, mis on vajalik selleks, et ennetada viiruse levikut kaubanduslikesse ja mittekaubanduslikesse kodulinnukarjadesse.

(12) Ühenduse õigusaktide järjekindluse huvides tuleks kontroll- ja seiretsoonides arvesse võtta komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsuses 2005/734/EÜ (millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem) (11) sätestatud bio-ohutusmeetmeid, sõltumata määratud riskitasemest selles piirkonnas, kus metslindudel on kahtlustatud kõrge patogeensusega linnugrippi või kus selle esinemine on kinnitust leidnud.

(13) Asjakohane on piirata eelkõige elusate kodulindude ja teiste vangistuses peetavate lindude, ühepäevaste tibude, haudemunade ning lindudelt pärit toodete liikumist väljapoole kontroll- ja seiretsoone. Nimetatud objektide lähetamist nendest tsoonidest võib lubada ainult teatavatel tingimustel ametliku kontrolli all eesmärgiga vältida võimalikku haiguse levikut.

(14) Tuleks ette näha teatavad erandid erilaboratooriumides või -instituutides teadusuuringuteks, diagnostikaks või farmatseutiliseks otstarbeks kasutatavate haudemunade või SPF-munade jaoks.

(15) Haudemunade transporti kontrolltsoonist väljapoole tuleks lubada teatavatel tingimustel. Haudemunade lähetamist teistesse liikmesriikidesse võib lubada eelkõige vastavalt direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud tingimustele. Sellisel juhul peaksid nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiiviga 90/539/EMÜ (kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) (12) ettenähtud veterinaarsertifikaadid sisaldama viidet käesolevale otsusele.

(16) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (13) nõuetega toodetud ning ametliku veterinaarkontrolli (sh surmaeelne ja -järgne kontroll) alla kuuluva liha, hakkliha, lihavalmististe ning kodulindude ja looduslike jahilindude lihast saadud toodete lähetamine kontrolltsoonist väljapoole peaks olema lubatud teatavatel tingimustel.

(17) Samu loomatervise kontrolle kohaldatakse kontrolltsoonist pärit kodulindude ja looduslike jahilindude lihast saadud toodete suhtes, mis on toodetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2076/2005, milles on ette nähtud üleminekumeetmed, millega lubatakse kasutada riigisisest tunnusmärki inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste puhul, mida võib turustada üksnes selle liikmesriigi territooriumil, kus neid toodetakse.

(18) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivis 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (14) on sätestatud selliste töötlemisviiside loetelu, millega tagatakse, et piirangutega piirkondadest pärit liha on ohutu ning millega on ette nähtud võimalus kehtestada spetsiaalne tervisemärk ja tervisemärk, mis on nõutav liha puhul, mida ei ole lubatud turule viia loomatervishoiuga seotud põhjustel. Asjakohane on lubada nimetatud direktiivis sätestatud tervisemärgiga tähistatud kodulindude ja looduslike jahilindude lihast saadud toodete lähetamist kontrolltsoonist väljapoole töötlemiseks mõjutatud liikmesriigis, et tagada lindude gripi viiruse inaktiveerimine. Sellisel viisil töödeldud lihatooteid võib seejärel lähetada teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

(19) Asjakohane on piirata lindudelt pärit loomsete kõrvalsaaduste lähetamist kontrolltsoonist nendesse tsoonidesse, mis vastavad tootmis-, kasutamis-, töötlemis- ja kõrvaldamisnõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (15) mis takistavad võimalikku lindude gripi levikut.

(20) Oluline on kindlaks määrata käesoleva otsusega ettenähtud meetmete minimaalne kestus, mille puhul tuleks arvesse võtta haiguse peiteaega ja direktiivis 2005/94/EÜ esitatud nõudeid. Oluline on kindlaks määrata ka tingimused konkreetsete erandite lubamiseks, võttes arvesse pädevate asutuste riskihindamise positiivseid tulemusi.

(21) Seepärast tuleks ühenduse õigusaktide selguse huvides tunnistada otsus 2006/115/EÜ kehtetuks ja asendada käesoleva otsusega.

(22) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva otsusega sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb kohaldada juhul, kui liikmesriigi (edaspidi “mõjutatud liikmesriik”) territooriumil on metslindudel avastatud kõrge patogeensusega linnugripp (edaspidi “KPLG”), mille on põhjustanud A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5, mille puhul kahtlustatakse või on kinnitust leidnud neuraminidaasi tüüp N1 (edaspidi “H5N1”), selleks et vältida lindude gripi levikut metslindudelt kodulindudele või teistele vangistuses peetavatele lindudele, samuti sellistest lindudest saadud toodete saastumist.

2. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira

a) otsuse 2006/416/EÜ,

b) otsuse 2006/415/EÜ ega teiste kaitsemeetmete kohaldamist seoses KPLG viiruse puhanguga kodulindudel või muudel vangistuses peetavatel lindudel, mille on põhjustanud gripiviiruse alatüüp H5, mille puhul kahtlustatakse või on kinnitust leidnud neuramindiaasi tüüp N1 (edaspidi “KPLG H5N1”).

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse direktiivis 2005/94/EÜ määratletud mõisteid.

Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

a) haudemunad– direktiivi 2005/94/EÜ artikli 2 punktis 4 määratletud kodulindude munetud ja inkubatsiooniks ette nähtud munad;

b) looduslikud jahilinnud– määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punkti 1.5 teises taandes määratletud jahifauna hulka kuuluvad ja linnuliikide puhul punktis 1.7 määratletud jahilinnud;

c) muu vangistuses peetav lind– direktiivi 2005/94/EÜ artikli 2 punktis 6 määratletud linnud, sealhulgas:

i) linnud, keda peetakse määruse (EÜ) nr 998/2003 artikli 3 punktis a osutatud lemmikloomadena, ja

ii) loomaaias, tsirkuses, lõbustusparkides, katselaborites peetavad linnud ja sentinellilinnud, keda rakendatakse pädeva ametiasutuse korraldusel järelevalve- ja uurimistegevuses.

Artikkel 3

Kontroll- ja seiretsoonide kehtestamine

1. Mõjutatud liikmesriik rajab selle piirkonna ümber, kus metslindudel on A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5 põhjustatud KPLG kinnitust leidnud ja neuraminidaasi tüübi N1 esinemist kas kahtlustatakse või see on kinnitust leidnud:

a) vähemalt kolme kilomeetri raadiusega kontrolltsooni (edaspidi “kontrolltsoon”) ning

b) vähemalt kümne kilomeetri raadiusega seiretsooni, mis hõlmab ka kontrolltsooni (edaspidi “seiretsoon”).

2. Kontroll- ja seiretsooni rajamisel tuleb arvesse võtta metslindude liikidega seotud geograafilisi, halduslikke, ökoloogilisi ning episotoloogilisi tegureid, lindude gripi viiruse omadusi ning seireseadmeid.

3. Mõjutatud liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike kõigist kontroll- ja seiretsoonide üksikasjadest ning teatab vajadusel üldsusele võetud meetmetest.

4. Kui kontroll- või seiretsoon hõlmab rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumi, teevad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused tsoonide rajamisel koostööd.

5. Kui vastavalt otsuse 2006/416/EÜ artikli 11 lõikele 1 rajatud ohustatud tsoonis või järelevalvetsoonis (edaspidi “ohustatud tsoon või järelevalvetsoon”) asuvatel metslindudel kahtlustatakse kodulindude või muudel vangistuses peetavate lindude nakatumise tõttu KPLG H5N1 või kui selle esinemine on kinnitust leidnud, peab pädev asutus:

a) kehtestama kontroll- ja seiretsoonid ning

b) läbi viima riskihindamise, et otsustada, kas kontroll- ja seiretsoonide raadiust tuleks laiendada, et need kattuksid ohustatud ja järelevalvetsoonidega.

Pädev asutus võib kohaldada artikli 5 punktides b, c ja d osutatud kaitsemeetmeid kõikides ohustatud ja järelevalvetsoonide osades, mis ei kattu kontroll- ja seiretsoonidega, kui riskihindamine näitab, et nendes osades on KPLG H5N1 levimise oht kodulindudele ja muudele vangistuses peetavatele lindudele.

Artikkel 4

Erandid artikli 3 lõikes 1 sätestatud meetmetest

1. Erandina artikli 3 lõikest 1 võib mõjutatud liikmesriik pädeva asutuse läbiviidud riskihindamise soodsate tulemuste põhjal jätta kontroll- ja seiretsoonid kehtestamata.

Hindamisel tuleb arvesse võtta geograafilisi asjaolusid, nakatunud linnuliikide ökoloogiat ja pädev asutus peab olema kindel, et tsoonis asuvatel kodulindudel või muudel vangistuses peetavatel lindudel ei esine KPLG H5N1 või et nakatunud metslind ei kujuta viiruse levitamisel endast ohtu piirkonnas asuvatele kodulindudele või muudele vangistuses peetavatele lindudele.

Sellises olukorras peab pädev asutus vajadusel koostöös teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutustega püüdma ornitoloogide abiga kindlaks teha, kas metslinnud on paiksed või rändlinnud, selleks et hinnata, kas KPLG H5N1 esineb ka metslindudel teistes nende haldusalasse jäävates piirkondades.

2. Erandina artikli 3 lõike 1 punktist a ja sellise riskihindamise soodsate tulemuste põhjal, mille tegemisel on võetud arvesse vähemalt artikli 3 lõikes 2 nimetatud kriteeriume ning mis on kinnitanud kohalike kodulindude või muude vangistuses peetavate lindude piisava kaitse olemasolu looduslike tõkete või KPLG H5N1 levitada võivate metslindude jaoks sobilike elupaikade puudumise kaudu võib kontrolltsooni:

a) muuta piisava suurusega tsooniks, kuid mitte väiksemaks kui raadiusega 1 km või

b) kehtestada 1 km laiuse ribana jõgede või järvede kallastest või rannikust pikkusega vähemalt 3 km.

Sellisel juhul ja erandina artikli 3 lõike 1 punktist b kohandab pädev asutus vastavalt seiretsooni kuju ja suurust, et eraldada kontrolltsoon territooriumi mõjutamata osadest.

Artikkel 5

Kontrolltsoonis rakendatavad meetmed

Mõjutatud liikmesriik tagab, et kontrolltsoonis rakendataks vähemalt järgmisi meetmeid:

a) kõigi kaubanduslike ja mittekaubanduslike linnukasvatusettevõte tuvastamine;

b) otsuses 2005/734/EÜ sätestatud bio-ohutusmeetmete rakendamine kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude suhtes, kaasa arvatud desinfitseerimine nendesse valdustesse sisenemisel ja sealt väljumisel, kus kodulinde ja muid vangistuses peetavaid linde hoitakse;

c) intensiivsem metslindude, eriti veelindude populatsiooni järelevalve, surnud või haigete lindude seire, vajadusel koostöös jahimeeste ja linnuvaatlejatega, teatamine leitud surnud lindudest pädevale asutusele ning nii suures ulatuses kui võimalik linnukorjuste kõrvaldamine, mida teostab personal, keda on spetsiaalselt instrueeritud meetmetest, kuidas end kaitsta viirusega nakatumise eest ning vältida viiruse levikut haigusele vastuvõtlike loomade seas;

d) üldsuse haigusest teavitamise ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad jahimeeste, linnuvaatlejate, kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude omanike ning veega seotud meelelahutuste pakkujate seas;

e) perioodilised ja dokumenteeritud kontrollkäigud kõikidesse kaubanduslikesse linnukasvatusettevõtetesse ja kindla eesmärgiga kontrollkäigud mittekaubanduslikesse linnukasvatusettevõtetesse, külastades eelisjärjekorras neid, mida peetakse ohtlikumaks ning need kontrollkäigud peavad hõlmama järgmist: i) kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude kliinilist kontrolli, sealhulgas vajaduse korral proovide võtmist laboriuuringute jaoks nendelt kodulindudelt ja muudelt vangistuses peetavatelt lindudelt, keda ei oldud enne metslindudel avastatud positiivseid leide vangistuses peetud, eelkõige partidelt ja hanedelt; ii) punktis b nimetatud bio-ohutusmeetmete rakendamise hindamist.

Artikkel 6

Kontrolltsoonis keelatud tegevus

Mõjutatud liikmesriik tagab selle, et kontrolltsoonis on keelatud järgmine tegevus:

a) kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude väljaviimine ettevõttest, kus neid peetakse;

b) kodulindude ja muude lindude toomine laatadele, turgudele, näitustele ja muudesse kogunemiskohtadesse;

c) kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude transport läbi kontrolltsooni, välja arvatud mahalaadimiseta ja peatusteta transiitvedu maanteel või raudteel;

d) korjamise päeval kontrolltsoonis asunud ettevõtetest korjatud haudemunade lähetamine;

e) kontrolltsoonist pärit kodulindude, muude vangistuses peetavate lindude ja looduslike jahilindude värske liha, hakkliha, lihavalmististe ja lihatoodete lähetamine väljapoole kontrolltsooni;

f) kontrolltsooni kodulinnu- või muude vangistuses peetavate lindude kasvatustest pärit töötlemata sõnniku transportimine ja levitamine, välja arvatud transport töötlemiskohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002;

g) kontrolltsoonist pärit kodulindude, muude vangistuses peetavate lindude või looduslike jahilindude loomsete kõrvalsaaduste lähetamine teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse;

h) metslinnujaht, või nende muul viisil väljatoomine loomulikust elukeskkonnast, v.a eriotstarbeks ja pädeva asutuse loal;

i) vangistuses peetavate jahilindude loodusesse vabaks laskmine.

Artikkel 7

Seiretsoonis rakendatavad meetmed

Mõjutatud liikmesriik tagab, et seiretsoonis rakendatakse vähemalt artikli 5 punktides a–d sätestatud meetmeid.

Artikkel 8

Seiretsoonis keelatud tegevus

a) kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude väljaviimine kõnealusest tsoonist nimetatud tsooni kehtestamise esimese 15 päeva jooksul;

b) kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude toomine laatadele, turgudele, näitustele ja muudesse kogunemiskohtadesse;

c) metslinnujaht või nende muul viisil loomulikust elukeskkonnast väljatoomine, v.a eriotstarbeks ja pädeva asutuse loal;

d) vangistuses peetavate jahilindude loodusesse vabaks laskmine.

Artikkel 9

Erandid eluslindude ja ühepäevaste tibude puhul

1. Erandina artikli 6 punktist a võib mõjutatud liikmesriik lubada transportida:

a) kodulinde ametliku kontrolli all olevatesse ettevõtetesse, mis asuvad kontroll- või seiretsoonides;

b) noorkanu ja broilerkalkuneid ametliku kontrolli all olevatesse ettevõtetesse, kuhu nad peavad jääma vähemalt 21 päevaks.

2. Erandina artikli 6 punktist a ja artikli 8 punktist a võib mõjutatud liikmesriik lubada transportida:

a) kodulinde viivitamata tapmiseks tapamajja, mis asub kontroll- või seiretsoonis, või kui see ei ole võimalik, siis pädeva asutuse määratud väljaspool neid piirkondi asuvasse tapamajja;

b) kodulinde seiretsoonist ametliku kontrolli all olevatesse ettevõtetesse;

c) ühepäevaseid tibusid, mis on hautud kogumise kuupäeval väljaspool kontrolltsooni asunud ettevõttest kogutud munadest, soovitavalt väljaspool seda tsooni asuvasse ettevõttesse või selle ettevõtte varjualusesse samas liikmesriigis järgmistel tingimustel: i) transportimise ajal ja sihtettevõttes kohaldatakse vajalikke bio-ohutusmeetmeid; ii) sihtettevõte võetakse pärast vastkoorunud tibude saabumist ametliku järelevalve alla; iii) kodulinnud peavad jääma sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks, kui nimetatud ettevõtte asub väljaspool kontroll- või seiretsooni;

d) ühepäevaseid tibusid, mis on hautud kogumise kuupäeval kontrolltsoonis asunud ettevõttest kogutud munadest, ametliku kontrolli all olevatesse ettevõtetesse mõjutatud liikmesriigi territooriumil;

e) ühepäevaseid tibusid mis tahes teise ettevõttesse, kui tibud on välja hautud väljaspool kontroll- ja seiretsoone asuvatest ettevõtetest pärit haudemunadest, tingimusel, et lähte-haudejaam võib tänu oma logistikale ja bio-ohutust garanteerivatele töötingimustele tagada, et kõnealused munad ei ole kokku puutunud teiste vastavates tsoonides asuvatest linnukarjadest pärinevate ja seetõttu neist erinevas tervislikus seisundis olevate haudemunade või ühepäevaste tibudega.

Artikkel 10

Erandid haudemunade puhul

1. Erandina artikli 6 punktist d võib mõjutatud liikmesriik lubada transportida kogumise kuupäeval kontrolltsoonis asunud ettevõttest kogutud haudemune:

a) pädeva asutuse määratud haudejaama liikmesriigi territooriumil;

b) mis tahes haudejaama eeldusel, et: i) ettevõtte kodulindudelt võetud KPLG H5N1 proovi tulemused on osutunud negatiivseks seroloogilisel uurimisel, mis suudab 5 % haiguse levimust tuvastada vähemalt 95 % usaldusväärsusega, ning ii) otsuse 2006/416/EÜ artikli 21 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud tingimused on täidetud;

c) määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao II peatüki kohaselt munatooteid valmistavasse ettevõttesse, kus neid käideldakse ja töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 (16) II lisa XI peatükile, või

d) kõrvaldamiseks.

2. Erandina artikli 6 punktist d võib mõjutatud liikmesriik lubada transportida kogumise kuupäeval kontrolltsoonis asunud ettevõtetest kogutud haudemune või SPF-mune määratud laboritesse, instituutidesse või vaktsiine tootvatesse ettevõtetesse teadusuuringuteks, diagnostikaks või farmatseutiliseks otstarbeks.

3. Veterinaarsertifikaadil, mis on kaasas lõike 1 punktis b ning lõikes 2 osutatud haudemunade saadetistega teistesse liikmesriikidesse, peab olema järgmine märge:

“Käesolev partii vastab komisjoni otsuses 2006/563/EÜ sätestatud loomatervishoiunõuetele.”

Artikkel 11

Erandid värske liha, hakkliha, lihavalmististe, lihamassi ja lihatoodete puhul

Erandina artikli 6 punktist e võib mõjutatud liikmesriik lubada transportida kontrolltsoonist:

a) kontrolltsoonist või väljastpoolt seda pärit kodulindude värsket liha, sh tehistingimustes peetavate jahilindude liha, mis: i) on toodetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa ning III lisa jagudega II ja III; ii) on kontrollitud kooskõlas määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa jagudega I–III, ning IV jao peatükkidega V ja VII;

b) hakkliha, lihavalmistisi, lihamassi ja lihatooteid, mis sisaldavad punktis a osutatud liha ning on toodetud vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa V ja VI jaole;

c) kodulindude värsket liha, hakkliha, lihamassi, k.a tehistingimustes peetavate jahilindude liha ning sellist liha sisaldavaid lihavalmistisi ja lihatooteid, mis on saadud liikmesriigi territooriumil asuvas kontrolltsoonis või sellest väljaspool paiknevatelt tapalindudelt või tehistingimustes peetavate jahilindudelt, eeldusel, et: i) selline liha on märgistatud vastavalt direktiivi 2002/99/EÜ artiklile 4 kas nimetatud direktiivi II lisas sätestatud tunnusmärgiga või määruse (EÜ) nr 2076/2005 artikli 4 kohaselt kehtestatud riigisisese märgiga; ii) selline liha on hangitud, tükeldatud, säilitatud ja transporditud eraldi ülejäänud teistesse liikmesriikidesse saatmiseks või kolmandatesse riikidesse ekspordiks ettenähtud kodulindude või tehistingimustes peetavate jahilindude värskest lihast, ning iii) sellise liha puhul välditakse selle kasutamist lihatoodetes või lihavalmististes, mis on ette nähtud turuleviimiseks teistes liikmesriikides või ekspordiks kolmandatesse riikidesse, kui see ei ole läbinud direktiivi 2002/99/EÜ III lisa tabeli 1 punktides a, b või c sätestatud lindude gripi vastast töötlust;

d) piirkonnast enne kontrolltsooni kehtestamist või väljastpoolt kontrolltsooni pärit kodulindude, tehistingimustes peetavate jahilindude ja looduslike jahilindude värsket liha, hakkliha ja lihamassi ning sellist liha sisaldavad lihavalmistisi ja lihatooteid, mis on toodetud väljaspool kontrolltsooni asuvates ettevõtetes.

Artikkel 12

Erandid loomsete kõrvalsaaduste puhul

1. Erandina artikli 6 punktist g võib mõjutatud liikmesriik lubada:

a) lähetada kontrolltsoonist lindudelt pärit loomseid kõrvalsaadusi, mis: i) vastavad määruse (EÜ) nr 1774/2002 järgmistes lisades või nende osades sätestatud tingimustele: — V lisa, — VII lisa II peatüki A jagu, III peatüki B jagu, IV peatüki A jagu, VI peatüki A ja B jagu, VII peatüki A jagu, VIII peatüki A jagu, IX peatüki A jagu ja X peatüki A jagu ning — VIII lisa II peatüki B jagu, III peatüki II jao A osa, VII peatüki A jao 1. punkti alapunkt a või ii) transporditakse bio-ohutusmeetmeid järgides, et vältida lindude gripi viiruse edasikandumist määratud ettevõttesse, mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklitele 12–15, 17 või 18, ladustamiseks, edasiseks töötlemiseks või kasutamiseks, mille puhul on tagatud vähemalt nimetatud viiruse inaktiveerumine, või iii) transporditakse lindude gripi viiruse edasikandumise vältimiseks bio-ohutusmeetmeid järgides kasutajatele või kogumiskeskustesse, mis on heaks kiidetud ja registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 23 lõikele 4, söötmiseks loomadele pärast selle määruse IX lisa punkti 5 alapunkti a alapunktide ii ja iii kohast töötlust, mille eesmärk on tagada vähemalt linnugripiviiruse inaktiveerimine;

b) lähetada kontrolltsoonist teistesse liikmesriikidesse määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa VIII peatüki A jao punkti 1 alapunktile a vastavaid kodulindudelt või tehistingimustes peetavatelt jahilindudelt saadud töötlemata sulgi või sulgede osi;

c) lähetada kontrolltsoonist kodulindudelt või tehistingimustes peetavatelt jahilindudelt saadud sulgi ja sulgede osi, mida on töödeldud aurujoaga või mõne muu meetodi abil, mis tagab nakkusetekitajate hävimise.

2. Mõjutatud liikmesriik tagab, et käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c osutatud toodetega on määruse (EÜ) nr 1774/2002 II lisa X peatüki kohaselt kaasas äridokument, mille punktis 6.1 kinnitatakse, et käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud tooteid on töödeldud aurujoaga või mõne muu meetodi abil, mis tagab nakkusetekitajate hävimise.

Töödeldud dekoratiivsulgede, reisijate isiklikuks tarbeks ettenähtud töödeldud sulgede ning eraisikutele saadetud mittetööstuslikuks eesmärgiks ettenähtud töödeldud sulgede saadetiste puhul äridokumenti siiski ei nõuta.

3. Erandina artikli 6 punktist f võib lubada kontrolltsoonis asuvatest kodulinnukasvatustest pärit töötlemata sõnniku transportimist ja levitamist, kui see on pärit lautadest või varjualustest:

a) millest kodulinnud on ära viidud kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktide a ja b või 2 lõike punktiga a või

b) kus kodulinde ja tehistingimustes peetavaid jahilinde on hoitud liha tootmiseks kooskõlas artikli 11 sätetega.

Artikkel 13

Liikumise tingimused

1. Kui käesoleva otsusega hõlmatud loomade või nende toodete liikumine on artiklite 9, 10, 11 või 12 alusel lubatud, põhineb luba pädeva asutuse teostatud riskihindamise soodsal tulemusel ning tuleb võtta kõik vajalikud bio-ohutusmeetmed, et vältida lindude gripi levikut.

2. Kui lõikes 1 osutatud toodete lähetamine, liikumine või transportimine on artiklite 10, 11 või 12 alusel lubatud, tuleb neid hankida, käidelda, töödelda, säilitada ja transportida viisil, mis ei ohusta muude selliste toodete sanitaarseisundit, mis vastavad loomadega kauplemise, nende turuleviimise või kolmandatesse riikidesse eksportimise puhul kehtivatele loomatervishoiunõuetele.

Artikkel 14

Kontroll- ja seiretsoonides rakendatavate meetmete kestus

1. Kui leiab kinnitust asjaolu, et neuraminidaasi tüüp ei ole N1, peatatakse artiklitega 5 ja 8 ettenähtud meetmete kohaldamine.

2. Juhul kui KPLG H5N1 olemasolu metslindudel on kinnitust leidnud, kohaldatakse artiklitega 5 ja 8 ettenähtud meetmeid linnugripiga seotud geograafilisi, halduslikke, ökoloogilisi ning episotoloogilisi tegureid arvesse võttes nii kaua kui vajalik, kuid vähemalt 21 päeva kontrolltsooni ja vähemalt 30 päeva seiretsooni puhul pärast kuupäeva, mil metslindudelt võeti proovid, mille puhul leidis kinnitust KPLG H5N1 olemasolu.

Artikkel 15

Erandid kontroll- ja seiretsoonides rakendatavate meetmete kestuse puhul

1. Erandina artikli 14 lõikest 2 võib pädev asutus otsustada riskihindamise soodsa tulemuse alusel, võttes arvesse artikli 3 lõikes 2 nimetatud kriteeriume, tühistada artikli 6 punktides a–g sätestatud meetmed kontrolltsooni ja artiklis 8 sätestatud meetmed seiretsooni puhul isegi juhul, kui on leitud uusi haigestunud linde, eeldusel et kontroll- ja seiretsooni esialgsest kehtestamisest on möödunud 21 päeva ning nendes tsoonides ei ole esinenud KPLG H5N1 puhangut ega kahtlustatud lindude viiruse esinemist kodulindudel ega teistel vangistuses peetavatel lindudel.

2. Erandina artikli 14 lõikest 2, milles vastavalt artikli 3 lõikele 5 kattub kontroll- või seiretsoon järelevalvetsooniga ning järelevalvetsoon tühistatakse, võib pädev asutus riskihindamise soodsa tulemuse alusel tühistada mõned või kõik artikli 5 punktides a ja e ning artiklis 6 ette nähtud kontrolltsoonis rakendatavad meetmed.

3. Erandina artikli 14 lõikest 2 võib pädev asutus otsustada asendada kontrolltsooni seiretsooniga järgmistel tingimustel:

a) riskihindamise tulemused on soodsad ja arvesse on võetud artikli 3 lõikes 2 esitatud kriteeriume;

b) artikli 5 punktiga a ettenähtud tingimused on täidetud;

c) igasse ettevõttesse on tehtud vähemalt üks artikli 5 punktiga e ettenähtud kontrollkäik;

d) kõik artikli 5 punktidega e ja i ettenähtud laborikatsed on andnud negatiivseid tulemusi.

Kui pädev asutus otsustab asendada kontrolltsooni seiretsooniga, võib ta muuta selle kuju ja suurust, eeldusel, et seiretsooni raadiuseks jääb vähemalt 1 km või see moodustab 1 km laiuse riba jõgede või järvede kallastest või rannikust pikkusega vähemalt 3 km. Artikli 5 punktidega b–d ja artikli 6 punktidega h ja i ette nähtud meetmed peavad kehtima kuni 30päevase ajavahemiku lõpuni alates artikli 3 lõikes 1 ettenähtud kontroll- ja seiretsoonide kehtestamise kuupäevast.

Artikkel 16

Mõjutatud liikmesriigi teabekohustus

Mõjutatud liikmesriik esitab komisjonile ja teistele liikmesriikidele korrapäraselt:

a) vajalikku teavet KPLG H5N1 epidemioloogia ning vajadusel täiendavate tõrje- ja järelevalvemeetmete ning artikliga 5 ettenähtud teadlikkuse tõstmise kampaaniate kohta ning

b) teatab ette, kui pädev asutus otsustab, et artiklitega 7 ja 8 ettenähtud meetmeid enam ei kohaldata.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2006/115/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 18

Vastavus

Liikmesriigid võtavad ja avaldavad viivitamata käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed. Nad teavitavad komisjoni sellest viivitamata.

Mõjutatud liikmesriik kohaldab kõnealuseid meetmeid niipea, kui tal on põhjust kahtlustada KPLG H5N1 esinemist.

Artikkel 19

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. august 2006 Komisjoni nimel komisjoni liige Markos KYPRIANOU

(1) EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

(2) EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

(3) ELT L 146, 13.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 590/2006 (ELT L 104, 13.4.2006, lk 8).

(4) ELT L 48, 18.2.2006, lk 28. Otsust on muudetud otsusega 2006/277/EÜ (ELT L 103, 12.4.2006, lk 29).

(5) EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

(6) ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

(7) ELT L 164, 16.6.2006, lk 61.

(8) ELT L 52, 23.2.2006, lk 41. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/384/EÜ (ELT L 148, 2.6.2006, lk 53).

(9) ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on muudetud otsusega 2006/506/EÜ (ELT L 199, 21.7.2006, lk 36).

(10) ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2076/2005 (ELT L 338, 22.12.2005, lk 83).

(11) ELT L 274, 20.10.2005, lk 105. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/405/EÜ (ELT L 158, 10.6.2006, lk 14).

(12) EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.

(13) ELT L 139, 30.4.2004, lk 206. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2076/2005.

(14) ELT L 18, 23.1.2003, lk 11.

(15) EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 208/2006 (ELT L 36, 8.2.2006, lk 25).

(16) ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.