NÕUKOGU OTSUS 2013/320/ÜVJP,

24. juuni 2013,

füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevuse toetamiseks, et vähendada Liibüas ja selle piirkonnas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseaduslikult kauplemise ohtu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

2011. aasta veebruari Liibüa rahva ülestõusu ning sellele järgnenud relvakonflikti tõttu seisab Liibüa silmitsi tavarelvade ja laskemoona massiivsete varudega, mille seas on suur kogus kasutuskõlbmatuid ja ohtlikke esemeid. Väike- ja kergrelvade ning laskemoona kontrollimatu levik on vähendanud julgeolekut Liibüas, selle naaberriikides ja piirkonnas, teravdanud konfliktiolukorda ja õõnestanud konfliktijärgset rahu kindlustamist, seades sellega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku.

Euroopa Ülemkogu võttis 15. ja 16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks. Kõnealuses strateegias tunnistatakse, et väike- ja kergrelvade ning laskemoona suured varud teevad need relvad tsiviilisikutele, kurjategijatele, terroristidele ja võitlejatele kergesti kättesaadavaks ning selles rõhutatakse vajadust tegeleda ennetavalt tavarelvade ebaseadusliku pakkumise ja nõudlusega. Samuti tõstetakse strateegias esile Aafrikat kui kontinenti, mida mõjutavad enim sisekonfliktid, mida raskendavad väike- ja kergrelvade destabiliseeriv sissevool.

Programm arvestab Liibüa praeguste suundumustega ning vajadusega kaasata algusest peale kõik sidusrühmad ning võimalikud riiklikud partnerid. Programmi eesmärk on luua partnerlussidemed rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega, mis keskenduvad miinivastasele tegevusele ning füüsilisele julgeolekule ja varude haldamisele ning kes on juba tõestanud oma võimet Liibüas tegutseda. Samuti rõhutatakse selles piirkondliku koostöö toetamist naaberriikidega. Liit on seisukohal, et GIZile antav rahaline abi aitaks vähendada ohte, mis on seotud tavarelvade ja laskemoona võimaliku ebaseadusliku levikuga Liibüas ja selle piirkonnas ning sellest väljapoole,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Liit püüab edendada julgeolekut ja rahu Liibüas ning selle piirkonnas, toetades meetmeid, mille eesmärk on tagada Liibüa relvaarsenalide usaldusväärne füüsiline julgeolek ja varude haldamine Liibüa riigiasutuste poolt, et vähendada väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona levikust ja ülemäärasest kogunemisest tulenevat ohtu rahule ja julgeolekule, soodustades sealhulgas sellega seotult piirkondlikul tasandil tõhusat mitmepoolsust.

2. Liidu toetatavatel tegevustel on järgmised konkreetsed eesmärgid:

3. Lõikes 1 osutatud eesmärgi saavutamiseks kavatseb liit toetada Liibüa riigiasutusi konflikti ajal kahjustada saanud turvamata laskemoona ladustamise alade taastamisel ning relvaarsenalide usaldusväärse füüsilise julgeoleku ja varude haldamise tagamisel. Pikaajalise kestlikkuse saavutamise nimel järgitakse projekti rakendamisel riigi isevastutuse põhimõtet. Sellest lähtuvalt koordineeritakse kõik tegevused vastavate Liibüa riigiasutustega ja teiste asjaomaste sidusrühmadega. Lisaks järgitakse projektis konfliktitundlikkuse tõttu kahjustamisest hoidumise lähenemisviisi.

Projekti üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).

2. Artikli 1 lõikes 3 osutatud projekti rakendab tehniliselt Saksamaa rahvusvahelise koostöö agentuur Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH („GIZ”).

3. GIZ täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutuse all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja GIZiga kokku vajalike korralduste osas.

Artikkel 3

1. Lähtesumma artiklis 1 osutatud projekti rakendamiseks on 5 000 000 eurot. Kogu projekti hinnanguline üldeelarve on 6 600 000 eurot, mida rahastatakse koos Saksamaa välisministeeriumiga.

2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud summa nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sellel eesmärgil sõlmib komisjon GIZiga asjakohase lepingu. Nimetatud lepingus sätestatakse, et GIZ tagab liidu abi nähtavuse määral, mis vastab abi suurusele.

4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esilekerkivatest probleemidest ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1. Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes GIZi koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.

2. Komisjon annab aru artiklis 1 osutatud projekti rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Otsus vaadatakse läbi ja seda muudetakse vastavalt Liibüa poliitilisele olukorrale hiljemalt 24 kuu möödumisel pärast artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimist.

2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 60 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest, kui lõike 2 kohase läbivaatamise tulemusel ei otsustata teisiti. Sellest olenemata, kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud lepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

LISA

Tavarelvastuse kontrolli programm Liibüas

1. KONTEKST JA ALUSPÕHIMÕTE

1.1 Kontekst

2011. aastal toimunud Liibüa revolutsiooni käigus kaotas Gaddafi režiim kontrolli suure osa oma tavarelvade arsenali üle. Selle tulemusel olid relvalaod ühtviisi ligipääsetavad opositsioonivõitlejatele, tsiviilisikutele ja sõduritele. Pärast võitluse lõppu ei ole täielikult taastatud keskne kontroll relvade arsenali üle ning relvade levik ja nende salakaubavedu mõjutab konflikte naaberaladel. Lisaks sellele jõudsid tavarelvad tsiviilisikute kodudesse, mille tulemusel on suur hulk tavarelvi Liibüa ühiskonnas eraomandis. Peale selle saastavad sõjast mahajäänud lõhkekehad relvade ja laskemoona ladustamise, põllumajanduslikke ja avalikuks kasutamiseks mõeldud alasid ümbritsevaid alasid.

Liibüa valitsusasutuste teatel on kiiresti vaja tugevamat ja keskset kontrolli tavarelvade ja laskemoona üle kogu Liibüas. Liibüa valitsusasutused on leidnud, et tõhusaks kontrolliks on vaja teadmiste edasiandmist, varustust ja tehnilist suutlikkust. Peale selle napib selles valdkonnas tegutsevatel Liibüa kodanikuühiskonna organisatsioonidel finantsvahendeid ja neil on vaja suurendada oma tehnilist suutlikkust. Nendele väljakutsetele reageerides saavutasid Saksamaa rahvusvahelise koostöö agentuur Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH („GIZ”) ja Liibüa miinivastase tegevuse keskuse juhtkond Liibüa kaitseministeeriumi egiidi all kokkuleppe tavarelvade kontrolli valdkonnas läbiviidava toetusprogrammi suhtes, mis muu hulgas puudutab füüsilist julgeolekut ja varude haldamist.

GIZi poolt esitatud projekti kavandi alusel andis Saksamaa välisministeerium GIZile 2012. aasta oktoobris ülesande rakendada tavarelvastuse kontrolli programmi Liibüas („programm”). Projekti kestus on 5 aastat (60 kuud) ja see on jagatud 4 etapiks. Projekti hinnanguline üldeelarve on 6 600 000 eurot, mida rahastavad ühiselt kaks doonorit, Saksamaa välisministeerium ja liit. Saksamaa välisministeeriumi osamaks on 1 600 000 eurot ning liidu osamaks on kuni 5 000 000 eurot. Projekti juhtimise eest vastutab GIZ.

Tegevuste läbiviimine algas 1. novembril 2012 ja lõpeb 31. oktoobril 2017. Saksamaa välisministeerium katab suutlikkuse arendamise mooduliga kaasnevad kulud ning füüsilise julgeoleku ja varude haldamise mooduliga kaasnevad kulud, mida liit ei pea rahastamiskõlblikuks.

Liibüa partnereid toetatakse teabe edasiandmisega, lähetades pikaajalistele ja lühiajalistele missioonidele eksperte, kes korraldavad ja annavad spetsiaalset väljaõpet, tarnivad materjale ja seadmeid ning annavad valitsusasutuste ja spetsiaalsete asutuste kaudu teatud finantsabi, sealhulgas finantstoetust meetmete võtmiseks.

GIZi ja Saksamaa välisministeeriumi vahelise koostöö kord on sätestatud GIZi ja Saksamaa välisministeeriumi poolt 2005. aastal allkirjastatud raamlepingus.

GIZi ja komisjoni vahelise koostöö kord sätestatakse GIZi ja komisjoni allkirjastatava lepinguga.

1.2 ÜVJP alusel antava toetuse, nähtavuse ja tegevuse jätkusuutlikkuse aluspõhimõte

Tavarelvade ja nende laskemoona kontrollimatu levik Liibüas 2011. aasta veebruaris Liibüas toimunud sündmuste ajal ja järgselt on vähendanud julgeolekut Liibüas, selle naaberriikides ja piirkonnas laiemalt, süvendades konflikti ja kahjustades konfliktijärgset rahu kindlustamist, seades sellega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku. Peale selle tõstetakse ELi strateegias väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks esile Aafrikat kui väike- ja kergrelvade destabiliseeriva sissevoolu poolt raskendatud sisekonfliktidest enim mõjutatud kontinenti. Liidu toetusega programmile püütakse nimetatud ohtudele vastu seista. Sellega tagatakse samuti tema julgeoleku- ja arengupoliitika sidusus. Võttes järelmeetmeid seoses konflikti käigus ja pärast seda liidu poolt Liibüa rahvale antud toetusega, eelkõige toetusega, mis anti stabiliseerimisvahendi lühiajalise komponendi kaudu Taani pagulasnõukogule, organisatsioonile DanishChurchAid ja miine käsitlevale nõuanderühmale lõhkemata lahingumoona (UXO) demineerimiseks ning suurendamaks tsiviilelanikkonna teadlikkust väike- ja kergrelvadest ja sõjast mahajäänud lõhkekehadest tulenevast ohust, võtab liit endale kohustuse teha täiendavat koostööd Liibüaga erinevates küsimustes, sealhulgas julgeolekuküsimustes.

Liidule, liidu sees ja tema kahepoolsete suhete alusel kasutada olevate vahendite täielikuks ärakasutamiseks toetab liit programmi ühise rahastamise kaudu, et tema antav toetus oleks tõhus, jagades tehnilist ja haldussuutlikkust ja süsteeme, ning ergutab järgima ühiseid järelevalve-, hindamis- ja aruandlusmenetlusi.

Ühena juhtivatest jätkusuutliku arengu vallas rahvusvahelise koostöö alaseid teenuseid pakkuvatest organisatsioonidest on GIZil pikaajaline kogemus enda ja oma partnerite nähtavuse tagamisel. Selle saavutamiseks on GIZil kommunikatsiooniosakond, mille käsutuses on spetsiaalsed välissuhtluse vahendid. Seega tagatakse liidu nähtavus sobivate märkide ja reklaami kaudu, millega toonitatakse liidu rolli, tagatakse liidu meetmete läbipaistvus ja suurendatakse spetsiifilise või üldise auditooriumi teadlikkust programmi põhjustest ning samuti liidu toetusest programmile ja kõnealuse toetuse tulemustest. Reklaami võidakse teha publikatsioonidega, aruannetega, üritustega, fotodega, videodokumentidega jne. Projekti käigus loodavas materjalis esitatakse liidu lippu silmapaistval viisil kooskõlas liidu suunistega lipu nõuetekohase kasutamise ja kujutamise kohta.

Projektis püütakse saavutada kavandatavate meetmete jätkusuutlikkus nende eriomase struktuuri ja mitmetasandilise olemuse kaudu. Projekt on kavandatud keskmise pikkusega projektina ning see kestab viis aastat, millega täidetakse jätkusuutlikku arengut soodustavate lühiajaliste erakorraliste operatsioonide ja pikaajaliste projektide vaheline lõhe. Algusest peale kaasatakse projekti väljatöötamisse Liibüa partnerid, tagades riikliku isevastutuse suurimas võimalikus ulatuses, ning projekti lõppu kavandatud kuuekuulise üleandmisetapi tulemusel on nad pärast viie aasta möödumist valmis kogu vastutuse endale võtma. Peale selle teeb GIZ tööd erinevatel tasanditel, tehes koostööd riigiasutustega, valitsusväliste organisatsioonidega, kodanikuühiskonnaga ja samuti rahvusvaheliste doonoritega. Projekti raames võetavate meetmete järjepidevuse tagamiseks sellises muutlikus riigis nagu Liibüa sisaldab projekt riskijuhtimise komponenti. Meetmete jätkusuutlikkust pärast projekti lõppu soodustavad eriti inimeste suutlikkuse arendamise, institutsioonide arendamise ja piirkondlike võrgustike loomise elementidega arvestamine projekti väljatöötamisel. See tähendab, et suurendatakse suutlikkust tagamaks, et Liibüa riigiasutused saavad edaspidi teha vajaduse korral vajalikke asjaomaseid algatusi.

2. EESMÄRGID

2.1 Üldine eesmärk

Programmiga püütakse aidata Liibüa riigiasutustel teostada tõhusat riiklikku kontrolli tavarelvade ja laskemoona üle, viia miinimumini tavarelvade ja nende laskemoona ebaseadusliku leviku oht, ning ohjata Liibüa relvastatud konflikti tagajärgi, mis on seotud julgeolekuga. Eelkõige püütakse projektiga tugevdada Liibüa riigiasutusi ja valitsusväliseid organisatsioone tavarelvade ja laskemoona kontrolli valdkonnas. Selle projektiga püütakse soodustada ka piirkondlikku koostööd.

2.2 Erieesmärgid

i) toetada Liibüa riigiasutusi, kelle ülesanne on teostada järelevalvet ja koordineerida tegevust tavarelvade kontrolli ja miinivastase tegevuse valdkonnas (Liibüa miinivastase tegevuse keskus), et nad oleksid suutelised täitma oma ülesandeid;

ii) tugevdada Liibüa valitsusväliseid organisatsioone, kes tegutsevad tavarelvade kontrolli ja miinivastase tegevuse valdkonnas, nende toetustegevustes, teadlikkuse suurendamise alastes tegevustes ja samuti tehnilistes ülesannetes;

iii) toetada Liibüa riigiasutusi, kelle ülesanne on koordineerida tegevust ja teostada järelevalvet füüsilise julgeoleku ja varude haldamise valdkonnas, füüsilise julgeoleku ja varude haldamise alaste meetmete väljatöötamisel, kooskõlastamisel ja rakendamisel;

iv) toetada otseselt varude haldamise alaste meetmete rakendamist, sealhulgas ladustamiskohtade ümberpaigutamist asustatud aladelt, laskemoona ladustamiskohtade taastamist riiklikele standarditele vastavaks ning ajutiste laskemoonaladude pakkumist ja paigaldamist;

v) soodustada piirkondlikku koostööd, teadmiste jagamist ning vastastikust õpet füüsilise julgeoleku ja varude haldamise ning tavarelvade leviku ja ebaseadusliku hankimise vallas.

3. PROJEKTI MOODULID JA EELDATAVAD TULEMUSED

Projekt koosneb kahest erimoodulist:

3.1 suutlikkuse arendamine (rahastab Saksamaa välisministeerium) ning

3.2 füüsiline julgeolek ja varude haldamine (rahastab liit).

3.1 Suutlikkuse arendamine (rahastab Saksamaa välisministeerium)

Nimetatud mooduli eesmärk on tugevdada nende Liibüa riigiasutuste suutlikkust, kelle ülesanne on teostada järelevalvet ja koordineerida tegevust tavarelvade kontrolli ja miinivastase tegevuse valdkonnas, ja samuti nende Liibüa valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust, kes on kaasatud relvakontrolli alasesse ja miinivastasesse tegevusse. See hõlmab organisatsioonilise süsteemi arendamise edendamist, finants- ja kvaliteedijuhtimise parandamist ja samuti tehniliste oskuste arendamist.

Kooskõlas programmi üldiste eesmärkidega lähtutakse nimetatud moodulis riikliku isevastutuse põhimõttest ja püütakse tugevdada Liibüa asutusi ja suutlikkust, et saavutada pikaajaline jätkusuutlikkus. Suutlikkuse arendamisel on tähelepanu all kaks elementi. Põhitähelepanu pööratakse Liibüas miinivastase tegevuse eest vastutavale riigiasutusele Liibüa miinivastase tegevuse keskus, mis kuulub kaitseministeeriumi alla. Teiseks võetakse tähelepanu alla Liibüa kodanikuühiskonna organisatsioonid, mis tegelevad demineerimise ja teadlikkuse suurendamisega.

1. tulemus: Tehakse kindlaks ja kvalifitseeritakse Liibüa miinivastase tegevuse keskuse koolitusvajadused ja vajadus seadmete järele (Liibüa välisministeerium on andnud keskusele ülesande juhtida järelevalve teostamist ja tegevuse koordineerimist tavarelvade kontrolli ja miinivastase tegevuse valdkonnas). Liibüa miinivastase tegevuse keskus töötab muu hulgas välja strateegia, mille alusel suurendatakse institutsioonilist suutlikkust organisatsioonilise süsteemi arendamise ning finants- ja kvaliteedijuhtimise vallas.

Tegevus 1 : Institutsioonilise suutlikkusega seotud vajaduste hinnangu koostamine ja analüüsimine. Tegevus 2 : Tegevuskava ja kvaliteedijuhtimise süsteemi väljatöötamine. Tegevus 3 : Raamprogrammi loomine hariduse ja koolituse pakkumiseks relva- ja laskemoonaladudes töötavatele isikutele. Tegevus 4 : Partnerinstitutsiooni (Liibüa miinivastase tegevuse keskus) koordineerimisbüroode sisseseadmise toetamine.

Tulemus:

— projekti 18. kuu lõpuks viiakse läbi vajaduste hindamine seoses Liibüa miinivastase tegevuse keskuse institutsioonilise suutlikkuse arendamisega ja koostatakse vastavad dokumendid;

— projekti 30. kuu lõpuks töötab asjaomane institutsioon (Liibüa miinivastase tegevuse keskus) välja tegevuskava ja kvaliteedijuhtimise protsessid;

— projekti 30. kuuks on asjaomane institutsioon (Liibüa miinivastase tegevuse keskus) saanud nõuetele vastava varustuse;

— koos partnerinstitutsiooniga (Liibüa miinivastase tegevuse keskus) töötatakse välja koolitusraamistik.

Nimetatud tegevustega saavutatavad muud tulemused täpsustatakse projekti kuuenda kuu lõpuks koostöös Liibüa miinivastase tegevuse keskusega. Võttes arvesse asjaolu, et Liibüa välisministeerium määras hiljuti partnerinstitutsiooni, määratletakse asjaomased võrdlusnäitajad niipea kui võimalik.

2. tulemus: Tehakse kindlaks ja kvalifitseeritakse tavarelvade kontrolli ja miinivastase tegevuse valdkonnas tegutsevate Liibüa valitsusväliste organisatsioonide koolitusvajadused ja vajadus seadmete järele; tugevdatakse nende valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust, eelkõige juhtimisalaseid finantsjuhtimise alaseid ja tehnilisi oskuseid.

Tegevus 1 : Juhtimise ja finantsjuhtimise alane koolitus. Tegevus 2 : Miinivastase tegevuse alane tehniline koolitus.

Tulemus:

— aastatel 2013, 2014 ja 2015 viiakse aastas läbi kolm juhtimisalast koolitust valitsusvälistele organisatsioonidele.

3.2 Füüsiline julgeolek ja varude haldamine (rahastab liit)

Tegevus 1 : Füüsilise julgeoleku ja varude haldamise riikliku strateegia ning standardse töökorra arendamine. Tegevus 2 : Füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega küsimustega seotud koolitusraamistiku loomine. Tegevus 3 : Laskemoona ladustamise alade taastamine ja julgeoleku korraldamine. Tegevus 4 : Ajutiste ladude pakkumine. Tegevus 5 : Laskemoona ladustamisalade ümberpaigutamine. Tegevus 6 : Laskemoonavarude ringlussevõtu võimalused. Tegevus 7 : Piirkondlik koostöö füüsilise julgeoleku ja varude haldamise küsimustes. Tegevus 8 : Vastupanuvõimelise riskijuhtimissüsteemi loomine.

3.2.1 Füüsilise julgeoleku ja varude haldamise riikliku strateegia ning standardse töökorra arendamine

Eesmärk:

Nimetatud tegevus tugevdab koordinatsiooni nende Liibüa ametiasutuste vahel, kes on seotud varude haldamisega ning selle tulemuseks on varude haldamise menetluste rakendamise kõrgem tase, millega seega suurendatakse tavarelvade ja nende laskemoona varude julgeolekut ja turvalisust. Liibüa riigiasutused, kelle ülesanne on koordineerida tegevust ja teostada järelevalvet füüsilise julgeoleku ja varude haldamise valdkonnas, on suutelised töötama välja, kooskõlastama ja rakendama füüsilise julgeoleku ja varude haldamise alaseid meetmeid.

Kirjeldus:

— kehtivate riiklike strateegiate ja standardse töökorra uuringud ja läbivaatamine füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud valdkondades ning saadud kogemuste kasutamine uue riikliku strateegia ja muudetud standardsete töökordade arendamiseks;

— saadud kogemuste ja riikliku strateegia kavandi levitamine ja arutelu nende üle osalusel põhineva konsultatsiooniprotsessi käigus, millest võtavad osa kõik asjaomased sidusrühmad, teiste hulgas näiteks siseministeerium, kaitseministeerium, välisministeerium, Liibüa relvajõud, rahvuskaart ja siseriiklikud valitsusvälised organisatsioonid;

— organisatsioonilise toe ja tehnilise eksperdiabi pakkumine nendele Liibüa ametiasutustele, kes vastutavad riikliku strateegia koostamise ja standardse töökorra arendamise eest;

— toetus riigiasutusele, kes vastutab strateegia läbivaatamise ja asjaomaste sidusrühmadega konsensuse saavutamise eest, et saada valmis füüsilise julgeoleku ja varude haldamise riiklik strateegia ning standardne töökord.

Tulemus:

— koostatakse füüsilise julgeoleku ja varude haldamise riiklik strateegia;

— koostatakse füüsilise julgeoleku ja varude haldamise standardne töökord.

3.2.2 Füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega küsimustega seotud koolitusraamistiku loomine

Eesmärk:

nimetatud tegevuse tulemusel paraneb relva- ja laskemoonaladude personali väljaõpe ning sellega aidatakse kaasa ladustamiskohtade julgeoleku suurendamisele.

Kirjeldus:

— füüsilise julgeoleku ja varude haldamise valdkonnas kehtivate koolitusvajaduste hinnangute läbivaatamine ning saadud kogemuste koondamine uue koolitusraamistiku arendamiseks;

— uuringu tegemine füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud koolituskursuste olemasolevatest ja kavandatavatest partneritest ja koolitamisasutustest;

— sidusrühmadega konsulteerimise protsessi soodustamine, et koostada tulevase füüsilise julgeoleku ja varude haldamise riikliku koolitusraamistiku kavand ja peamised eesmärgid;

— koolitusraamistiku koostamise toetamine ekspertrühma abil, kuhu kuuluvad Liibüa ja rahvusvahelised eksperdid. Koolitusraamistik peaks sisaldama sihtrühma määratlust, sihtrühmani jõudmise ja selle valimise strateegiat, õppekava koostamist, koolitusmetoodika määratlemist, ajakava, kontseptsiooni töötajatele, kuluarvestust, samuti dokumentide ja hindamissüsteemi koostamist.

Tulemus:

— seminarid konsulteerimisprotsessiks sidusrühmadega ja koostamisprotsessiks on alanud;

— koolitusraamistik on välja arendatud.

3.2.3 Laskemoona ladustamise alade taastamine ja julgeoleku korraldamine

Eesmärk:

tavarelvade ja laskemoona ladustamiskohtadega seotud varguse, rüüstamise ja loata sissetungimise oht väheneb märkimisväärselt.

Kirjeldus:

— laskemoona ladustamisaladega seotud olemasolevate uuringute, samuti rahvastatud aladel asuvate relvade ja laskemoona turvamata ladusid käsitlevate kohalike aruannete läbivaatamine ning aruande koostamine, milles tuuakse välja läbivaatamise üksikasjad;

— asjaomaste Liibüa ametiasutuste toetamine prioriseerimisel, et valida välja need laskemoona ladustamisalad, mis taastatakse katseprojektina;

— tehnilise teostatavuse uuringu ning ehitusuuringu meeskondade tellimine kulutõhusate taastamisvõimaluste kavandamiseks;

— konsensuse saavutamise toetamine taastatavate laskemoona ladustamisalade valimisel. Otsustamisel lähtutakse järgmistest valikukriteeriumidest: riiklikud prioriteedid valikute tegemisel, julgeolekuoht kohalikule elanikkonnale, juurdepääsu tagamine vastavate julgeoleku tagajate poolt (sõjaväenõukogud jne), tegevuslikud ja rahalised piirangud ning kogukonna eelistused;

— tehnilise uuringu allhanke ja pädevuse arendamise toetamine ning vastavate taastamisprojektide hankemenetluse toetamine;

— ühise järelevalve ning kvaliteedihinnangu soodustamine;

— laskemoona ladustamisalade katseprojekti turva- ja julgeolekukontseptsiooni väljatöötamise toetamine;

— laskemoona ladustamisalade katseprojektidele julgestusvarustuse pakkumine;

— ladustamiskohtade tulevastele töötajatele koolituse pakkumine.

Tulemus:

— taastatakse teatud hulk laskemoonaladusid (nende arv määratakse kindlaks 1. etapi lõpus).

3.2.4 Ajutiste ladude pakkumine

Eesmärk:

nimetatud tegevuse tulemusel paraneb valitud Liibüa tavarelvade arsenalide kontroll, väheneb varguste oht ja paraneb tsiviilelanike kaitse kontrollimatute plahvatuste eest.

Kirjeldus:

— ajutiste ladude võimalike asukohtade uuringu ning ajutiste ladude püstitamise kulutasuvate võimaluste teostatavusuuringu tellimine. Uuringu tulemusi kajastatakse aruandes, mis käsitleb ajutiste ladude võimalikke asukohti ning nende tehnilisi kirjeldusi;

— konsensuse saavutamise toetamine ajutiste ladude ehitamise asukoha valimisel. Otsustamisel lähtutakse järgmistest valikukriteeriumidest: riiklikud prioriteedid, julgeolekuoht kohalikule elanikkonnale, juurdepääsu tagamine vastavate julgeoleku tagajate poolt (sõjaväenõukogud jne), tegevuslikud ja rahalised piirangud ning kogukonna eelistused;

— tehnilise uuringu allhanke ja pädevuse arendamise toetamine ning vastavate ehitusprojektide hankemenetluse toetamine;

— ühise järelevalve ning kvaliteedihinnangu soodustamine;

— iga ajutise lao turva- ja julgeolekukontseptsiooni arendamise toetamine;

— julgestusvarustuse pakkumine selleks väljavalitud ajutistele ladudele;

— ladustamiskohtade tulevastele töötajatele koolituse pakkumine.

Tulemus:

— luuakse teatud hulk ajutisi laskemoonaladusid (nende arv määratakse kindlaks 1. etapi lõpus).

3.2.5. Laskemoona ladustamisalade ümberpaigutamine

Eesmärk:

nimetatud tegevuse tulemusel paraneb ladustamisalade julgeolek ja asustatud piirkondade julgeolekuolukord.

Kirjeldus:

— uuringu tellimine nende ladustamiskohtade kohta Liibüas, mis tuleks ümber paigutada;

— teostatavusuuringu ning sellega seotud aruande, mis käsitleb kulutõhusaid transpordi- ja ümberpaigutamisvõimalusi ning võimalikke asukohti, kuhu laskemoona ladustamisalad üle viia, tellimine;

— konsensuse saavutamise toetamine ümberpaigutatavate laskemoona ladustamisalade valimisel. Otsustamisel lähtutakse järgmistest valikukriteeriumidest: riiklikud prioriteedid, julgeolekuoht kohalikule elanikkonnale, juurdepääsu tagamine vastavate julgeoleku tagajate poolt (sõjaväenõukogud jne), tegevuslikud ja rahalised piirangud ning kogukonna eelistused;

— tehnilise uuringu allhanke ja pädevuse arendamise toetamine ning vastavate ümberpaigutamis- või transpordiprojektide hankemenetluse toetamine;

— ühise järelevalve ning kvaliteedihinnangu soodustamine.

Tulemus:

— paigutatakse ümber teatud hulk laskemoonaladusid (nende arv määratakse kindlaks 1. etapi lõpus).

3.2.6 Laskemoonavarude ringlussevõtu võimalused

Eesmärk:

on läbi viidud teostatavusuuring võimaluste kohta vähendada olemasolevaid laskemoonavarusid ringlussevõtu kaudu, luues seega stiimuli tavarelvade hävitamiseks.

Kirjeldus:

— pädevuse väljatöötamine koos vastavate Liibüa ametiasutustega;

— rahvusvahelise hanke korraldamise ja valiku tegemise protsessi soodustamine;

— teostatavusuuringu tellimine;

— teostatavusuuringu ühise kvaliteedikontrolli toetamine;

— uuringutulemuste levitamine vastavate Liibüa sidusrühmade seas;

— uuringu tõlke ja trükkimise toetamine.

Tulemus:

— aruanne teostatavusuuringu kohta, mis käsitleb võimalusi vähendada olemasolevaid laskemoonavarusid ringlussevõtu kaudu;

— seminar teabe levitamiseks.

3.2.7 Piirkondlik koostöö füüsilise julgeoleku ja varude haldamise küsimustes

Eesmärk:

nimetatud tegevus tõhustab piirkondlikku lävimist ja tegevuse koordineerimist ning suurendab seega tavarelvade kontrolli ja varude haldamisega tegelevate riigiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide asjatundlikkust ja suutlikkust.

Kirjeldus:

— toetatakse kuni kahe piirkondliku kahepäevase konverentsi korraldamist, mis oleks foorumiteks piirkondlikule dialoogile, teabele, teadmiste jagamisele ja vastastikusele õppele kolmetasandilise lähenemisviisi kaudu: i) kõrgetasemelised osalejad riigiasutustest; ii) varude haldamise valdkonna tehnilised rakendajad; ja iii) valitsusvälised organisatsioonid; korraldatakse mitmeid ettekandeid ja seminare;

— toetatakse otsustamist ettekannete ja seminaride teemade valiku üle;

— toetatakse nii võimalike osalejate kui ka esinejate valikut liidu, Liibüa partnerite ning naaberriikide abiga;

— toetatakse pädevuse ning hankemenetluse väljatöötamist, et leida ettevõte, kes tegeleks konverentsi korraldamise, üldsuse teavitamise ja dokumenteerimisega.

Tulemus:

— kuni kaks kahepäevast konverentsi kahe ja poole aasta jooksul kuni 45 osalejaga.

3.2.8 Vastupanuvõimelise riskijuhtimissüsteemi loomine

Eesmärk:

toetada projekti tegevuste edukat ja konfliktitundlikku rakendamist keerukas riskikeskkonnas, mida iseloomustab habras avalik julgeolek, mitmed relvastatud rühmitused ning ettearvamatu julgeolekuolukord.

Kirjeldus:

— projekti suuniste arendamine konfliktitundlikuks kavandamiseks kooskõlas kahjustamisest hoidumise lähenemisviisiga, mis viitab projekti tegevuste rakendamisele viisil, millega viiakse miinimumini soovimatud negatiivsed mõjud;

— riski- ja ohuanalüüsi läbiviimine ning julgeolekukontseptsiooni, sealhulgas programmi standardse töökorra arendamine, et tagada töötajate ning projekti vahendite kõrgetasemeline julgeolek;

— pidev riski ja ohtude jälgimine ladustamiskohas ning riskinõustamisteenuste pakkumine projekti töötajatele ja tegevustele kohapeal;

— julgestusvarustus projekti töötajate ja varade kaitseks;

— paindliku projektijuhtimisvahendi arendamine, et tagada projekti rakendamine halveneva julgeolekukeskkonna puhul, eelkõige kaugjuhtimisvõime arendamine.

Tulemus:

— koostatakse projekti julgeolekukontseptsioon;

— arendatakse konfliktitundliku kavandamise suunised;

— tööle asub riskijuhtimise nõustaja.

4. RAKENDAMINE

4.1 Üldine korraldus

GIZi poolt Saksamaa välisministeeriumile esitatud projekti kavandi alusel andis Saksamaa välisministeerium GIZile 2012. aasta oktoobris ülesande rakendada Liibüas läbiviidava tavarelvastuse kontrolli programmi suutlikkuse arendamise moodulit. Tegevuste läbiviimine algas 1. novembril 2012 ja lõpeb 31. oktoobril 2017. Liidu panus, millega toetatakse täiendavat füüsilise julgeoleku ja varude haldamise moodulit, laiendab seda projekti. Füüsilise julgeoleku ja varude haldamise moodulit rakendatakse paralleelselt suutlikkuse arendamise mooduliga ning tegevus algab 2013 aastal ja kestab kuni 2017. aasta oktoobrini.

GIZ rakendab kahte moodulit suutlikkuse arendamise ning füüsilise julgeoleku ja varude haldamise kohta, lähetades pikaajalistele ja lühiajalistele missioonidele eksperte ning tehes koostööd rahvusvaheliste ja riiklike partneritega, osaliselt alltöövõtulepingute alusel.

GIZi peamine partner suutlikkuse arendamise mooduli puhul on Liibüa miinivastase tegevuse keskus. Liibüa välisministeerium kinnitas 17. detsembril 2012 Tripolis asuvale Saksamaa saatkonnale esitatud verbaalnoodis, et Liibüa miinivastase tegevuse keskus on tavarelvade kontrolli ja miinivastase tegevuse valdkonnas järelevalve teostamise ja tegevuse koordineerimise eest vastutav Liibüa riigiasutus ning tervitas GIZi rakendatavat programmi.

GIZ valiti nimetatud projekti rakendusüksuseks, arvestades tema eriteadmisi ja kogemusi kogu maailmas ja samuti tema ettekannet ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühmale, milles käsitleti GIZi hindamismissiooni Liibüas ja tema soovitusi ning pakuti välja tegevusstrateegia, mis hõlmab eelkõige kõigi asjaomaste sidusrühmade osalemise ja isevastutuse tagamist ning tähelepanu pööramist jätkusuutliku mõju saavutamisele.

4.2 Partnerid

Programmi tegevusi Liibüas viiakse mõlema mooduli puhul läbi koostöös rahvusvaheliste partneritega. GIZ hakkab tegema ja juba teeb koostööd mitme partneriga. ÜRO missioon Liibüas (UNSMIL) toetab Liibüa asutusi muu hulgas julgeolekut ja relvakontrolli käsitlevate strateegiliste ja tehniliste konsultatsioonide kaudu. ÜRO Julgeolekunõukogu andis 12. märtsi 2012. aasta resolutsiooniga 2040 UNSMILile volitused miinivastase tegevuse, lahingumoona haldamise ja relvade haldamise valdkonnas. GIZ teeb koostööd muude doonoritega Liibüas läbiviidava relvakontrolli ja miinivastase tegevuse osas, eelkõige USA ja Ühendkuningriigiga.

Kuigi GIZ on üldiselt vastutav programmi juhtimise eest, luuakse programmiga ka partnerlusi rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega, kes on spetsialiseerunud füüsilise julgeoleku ja varude haldamise küsimustele ja miinivastasele tegevusele, et pakkuda täiendavaid ekspertteadmisi kahe vastava mooduli alusel ja viia kohapeal läbi demineerimisalaseid tegevusi. Tulenevalt programmi jagunemisest mooduliteks tehakse programmi raames koostööd mitmete valitsusväliste organisatsioonidega, kes valitakse välja vastavalt nende tegevusele piirkonnas, tugevatele ja nõrkadele külgedele ning varasemale kogemusele ja suutlikkusele Liibüas tegutseda.

4.3 Tegevuse juhtimine

Programmi ülesehitus: mitme mooduli põhimõte

Programm on loodud selliselt, et programmi käigus saab sellesse lisada või sellest välja jätta konkreetseid mooduleid, et oleks võimalik konfliktitundlikul ja paindlikul viisil kohanduda muutuva keskkonnaga. Programmi struktuur võimaldab erinevatel doonoritel rahastada programmi erinevaid osi ning teha iga doonori panus nähtavaks. Peale selle sisaldab programm skeemi, mis tagab usaldusväärse riskijuhtimise ja projektijuhtimise suutlikkuse. Vastavalt sellele loob GIZ projekti platvormi, mis tagab programmi juhtimise ja mille alusel rakendatakse mõlemat projekti moodulit.

Programmi strateegia: neli etappi viie aasta jooksul

Programm on kavandatud täitma lõhet, mis jääb Liibüas lõpule jõudvate erakorraliste operatsioonide ja selliste riiklike arengustrateegiate ja -programmide vahele, mille Liibüa valitsus eeldatavalt eelolevatel aastatel käivitab ja rakendab.

Seetõttu lähtutakse programmi puhul viit aastat hõlmavast keskmise pikkusega strateegiast, mis on pikem tüüpilistest erakorraliste olukordade lahendamise tsüklitest. Eelkõige suutlikkuse arendamise mooduli rakendamiseks on vaja aega ja usaldusväärset partnerlust programmi ja riiklike partnerite vahel, et saavutada käegakatsutavad tulemused ja tagada, et 4. etapi lõpuks on riiklik isevastutus kooskõlas riigi suutlikkusega.

Neljaetapiline lähenemisviis tagab, et programmi mooduleid saab programmi käigus kohandada vastavalt kas partneri erinevatele vajadustele või rahastamise osas toimunud muutustele. See võimaldaks samuti lisada 3. etapis programmi täiendavaid mooduleid, kui kõnealustes tegevusvaldkondades on olukord sel ajal praegusest soodsam.

Doonorite tegevus

Programm on mitme doonoriga projekt, mida kaasrahastavad liit ja Saksamaa välisministeerium.

Saksamaa välisministeerium teostab enda kehtestatud menetluste kohaselt korrapärast järelevalvet kogu projekti üle, mida rakendab GIZ, sealhulgas nii suutlikkuse arendamise komponendi kui ka füüsilise julgeoleku ja varude haldamise komponendi üle.

Programmi kestus ja etapid: