LISA

„LISA ARTIKLIS 3 OSUTATUD PARAMEETRID 1. Mõisted „Aktiivantennisüsteemid“ (Active antenna systems, AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, kus antennikomponentide vahelist amplituudi ja/või faasi reguleeritakse pidevalt, nii et antenni kiirgusdiagramm kohandub lühiajalistele muutustele eetris. Siia alla ei kuulu antennikiire kuju muutmine pikemaks ajaks, nt püsiv elektriline allakallutus. AAS tugijaamades on antennisüsteem integreeritud tugijaamasüsteemi või toote osaks. „Passiivsed antennisüsteemid“ (Non-active antenna systems, mitte-AAS) – tugijaam ja antennisüsteem, milles on üks või mitu antenniühendust, mis on ühendatud ühe või mitme eraldi projekteeritud passiivse antennikomponendiga raadiolainete väljakiirgamiseks. Antennikomponentidesse saabuvate signaalide amplituudi ja faasi ei reguleerita vahetpidamata vastavalt lühiajalistele muutustele eetris. „Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus“ (EIRP) – antenni sisendisse antava võimsuse korrutis antennivõimendusega (absoluutne või isotroopne võimendus), isotroopse antenni suhtes antud suunas. „Kogu kiirgusvõimsus“ (TRP) näitab, kui palju võimsust liitantenn kiirgab. Võrdub antennivõre süsteemi kogu sisendvõimsusega, millest arvatakse maha antennivõre süsteemi sisesed võimsuskaod. TRP on kogu kiirgusväljas eri suundades kiiratava võimsuse integraal vastavalt järgmisele valemile: kus P(θ,φ) on võimsus, mida antennivõre süsteem kiirgab suunas (θ,φ), mis saadakse vastavalt valemile: kus PTx tähistab antennivõre süsteemi juhitud sisendvõimsust (vattides) ja g(θ,φ) tähistab antennivõre süsteemi võimendust suunal (θ, φ). „Kitsasribasüsteem“ – maapealne süsteem, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 200 kHz kanalis, (1) v.a GSM-süsteem. „Lairibasüsteem“ – maapealne süsteem, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid kanalis, mis on laiem kui 200 kHz (2). 2. Sagedusjaotus 900 MHz sagedusalal on sagedusjaotus järgmine. (1) Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 45 MHz; terminaljaama saatesagedus (900 MHz FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 880–915 MHz (900 MHz alumine sagedusala) ning tugijaama saatesagedus (900 MHz FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 925–960 MHz (900 MHz ülemine sagedusala). (2) Eraldatud sagedusploki suurus peab üldjuhul võimaldama juurdepääsu vähemalt 5 MHz suurusele katkematule spektriosale. Kui eraldatavad sagedusplokid on väiksemad, peavad need olema 200 kHz kordsed. (3) 900 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks (3) ilma paarissageduseta 900 MHz ülemises sagedusalas. (4) 900 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks (4) ilma paarissageduseta 900 MHz alumises sagedusalas. (5) Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt 4., 5. ja 6. osas sätestatud tehnilistele tingimustele. 1 800 MHz sagedusalal on sagedusjaotus järgmine. (6) Dupleksrežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD). Dupleksivahe on 95 MHz; terminaljaama saatesagedus (1 800 MHz FDD üleslüli) asub alumises sagedusalas 1 710 – 1 785 MHz (1 800 MHZ alumine sagedusala) ning tugijaama saatesagedus (1 800 MHz FDD allalüli) asub ülemises sagedusalas vahemikus 1 805 – 1 880 MHz (1 800 MHz ülemine sagedusala). (7) Eraldatud sagedusploki suurus peab üldjuhul võimaldama juurdepääsu vähemalt 5 MHz suurusele katkematule spektriosale. Kui eraldatavad sagedusplokid on väiksemad, peavad need olema 200 kHz kordsed. (8) 1 800 MHz alumist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes üleslüli tööks3 ilma paarissageduseta 1 800 MHz ülemises sagedusalas. (9) 1 800 MHz ülemist sagedusala võib tervikuna või osaliselt kasutada üksnes allalüli tööks4 ilma paarissageduseta 1 800 MHz alumises sagedusalas. (10) Tugijaama ja terminaljaama saatesagedus peab vastama vastavalt 4., 5. ja 6. osas sätestatud tehnilistele tingimustele. 3. Sagedusvahe Sagedusvahed on vajalikud selleks, et tagada kõrvutiasuvate süsteemide kooseksisteerimine, kui puuduvad kahe- või mitmepoolsed sageduste kooskõlastamise kokkulepped, välistamata selliste süsteemide käitajate vahel kokku lepitud leebemaid tehnilisi parameetreid. Kui sagedusi ei kooskõlastata, rakendatakse külgnevate süsteemide nominaalsete kanaliservade vahel sagedusvahet 200 kHz järgmiselt: (1) kitsasribasüsteem ja lairibasüsteem, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile (5); (2) kaht eri tüüpi kitsasribasüsteemid, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile; (3) GSM-süsteem ja kas kitsasriba- või lairibasüsteem, mis mõlemad vastavad sagedusploki servamaskile. Kui kitsasribasüsteem töötab asjaomase lairibasüsteemi kaitseribarežiimis, (6) tuleb selle kitsasribasüsteemi kanaliserva ja operaatori sagedusploki serva vahel rakendada sagedusvahet 200 kHz või rohkem, võttes arvesse olemasolevaid kaitseribasid operaatorite sagedusplokkide servade või (teiste teenustega külgneva) töösagedusala serva vahel. See kitsasribasüsteem töötab ainult asjaomase lairibasüsteemi 10 MHz või suurema ribalaiusega kanalitel. Olenevalt liikmesriigi olukorrast seoses elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate maapealsete süsteemide ja raudtee mobiilse raadioside süsteemide kasutuselevõtuga, (7) võib järgmistel juhtudel kohaldada kõnealuste süsteemide nominaalsete kanaliservade vahel sageduspiiril 925 MHz sagedusvahet 200 kHz: a) 200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb lairibasüsteemiga; b) laiemas kui 200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb kitsasribasüsteemiga; c) 200 kHz kanalis töötav raudtee mobiilse raadioside süsteem, mille sagedusala külgneb eri tüüpi kitsasribasüsteemiga. Sagedusvahet 200 kHz rakendatakse liikmesriigi tasandil, (8) et tagada spektri tõhus kasutamine. 4. Tugijaamade tehnilised tingimused – sagedusploki servamask Tugijaamade sagedusploki servamaskideks (Block Edge Masks, BEM) nimetatavad tehnilised parameetrid, mida käesolevas osas kirjeldatakse, on vajalikud, et tagada külgnevate elektroonilise side võrkude operaatorite vaheliste kahe- või mitmepoolsete lepingute puudumise korral nende võrkude kooseksisteerimine. Sagedusploki servamaskid on seotud raadiospektri kasutamise õiguste tehniliste tingimuste ja sellistest õigustest kasu saavate raadiospektri kasutajate vaheliste häirete vältimisega. 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalas toimivate elektroonilise side võrkude operaatorid võivad kahe- või mitmepoolselt leppida kokku leebemates tehnilistes parameetrites, tingimusel et need operaatorid jätkavad muude teenuste, rakenduste või võrkude kaitsmiseks kohaldatavate tehniliste tingimuste ja piiriülesest koordineerimisest tulenevate kohustuste täitmist. BEM on kiirgusmask, mis määratleb võimsustasemed sageduse funktsioonina operaatorile eraldatud (või litsentsitud) sagedusploki serva suhtes. See koosneb mitmest komponendist, vt tabel 1. Baassagedusala võimsuse piirnorm tagab, et teiste operaatorite spekter 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalas on kaitstud. Täiendav baassagedusala võimsuse piirnorm on sagedusalaväline võimsuse piirnorm, mis tagab, et 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalast väljapoole jäävate teenuste ja rakenduste spekter on kaitstud. Üleminekuala võimsuse piirnorm võimaldab võimsust plokisiseselt filtriga piirata kuni baassagedusala võimsuse piirnormini ja tagab külgnevates sagedusplokkides kooseksisteerimise teiste operaatoritega. Käesolevas lisas sätestatud sagedusploki servamaske ei kohaldata GSM-süsteemide suhtes. Tabel 1 BEMi komponentide määratlemine BEMi komponent Määratlus Plokisisene Eraldatud sagedusala, mille jaoks on serva kiirgusmask eraldatud. Baassagedusala 900 MHz või 1 800 MHz sagedusala spektriosa, mida kasutatakse maapealsetes süsteemides, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid, välja arvatud operaatori sagedusplokk ja vastavad üleminekupiirkonnad. Üleminekuvahemik Operaatori sagedusplokiga külgnev sagedusala. Täiendav baassagedusala 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalaga külgnevate sagedusalade spektriosa, mille suhtes kohaldatakse võimsuse eripiirnorme muude teenuste kaitseks. Joonisel 1 on kujutatud üldist sagedusploki servamaski, mida kohaldatakse 900 MHz või 1 800 MHz sagedusala suhtes. Võimsuse piirnormid on esitatud mitte-AASi ja AASi jaoks eraldi. Mitte-AASi võimsuse piirnorme kohaldatakse keskmise EIRP suhtes; AASi võimsuse piirnorme kohaldatakse keskmise TRP suhtes. Keskmise EIRP ja keskmise TRP mõõtmiseks võetakse ajavahemiku ja ribalaiuse keskmine. Keskmise EIRP või keskmise TRP määramiseks keskmistatakse ajaliselt signaalide aktiivsed osad ja see vastab ühele võimsuse reguleerimise seadistusele. Keskmine EIRP või keskmine TRP määratakse sageduslikult ribalaiuse kohta, mis on esitatud tabelites 3, 4 ja 5. Üldiselt, kui ei ole kindlaks määratud teisiti, vastavad BEMide võimsuse piirnormid asjaomase seadme, koos kõigi saateantennidega, kiiratavale koguvõimsusele, välja arvatud mitte-AAS tugijaama baassagedusala, üleminekuala ja täiendava baassagedusala võimsuse piirnormide puhul, mis on esitatud antenni kohta. Mitte-AAS tugijaamade tehnilisi tingimusi kohaldatakse maapealsete süsteemide suhtes, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid nii 900 MHz kui ka 1 800 MHz sagedusalas. AAS tugijaamade tehnilisi tingimusi kohaldatakse maapealsete süsteemide suhtes, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid 1 800 MHz sagedusalas. AAS tugijaamu ei tohi kasutada 900 MHz sagedusalas. 900 MHz või 1 800 MHz sagedusalas töötavate seadmete puhul võib kasutada ka muid kui allpool sätestatud tehnilisi parameetreid, tingimusel et kasutatakse asjakohaseid häirevähendamismeetmeid. Häirevähendamismeetmed peavad olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/53/EL (9) ning pakkuma vähemalt samaväärset kaitset kui kõnealuse direktiivi olulised nõuded. Tabel 2 Mitte-AAS ja AAS tugijaamade plokisisese võimsuse piirnormid BEMi komponent Mitte-AASi EIRP piirnorm AASi TRP piirnorm (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul) Plokisisene Ei ole tingimata tarvilik. Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib lairibasüsteemi puhul kohaldada väärtust vahemikus 63 dBm/(5 MHz) kuni 67 dBm/(5 MHz) antenni kohta ning kitsasribasüsteemi puhul väärtust vahemikus 60 dBm/(200 kHz) kuni 69 dBm/(200 kHz) antenni kohta. Ei ole tingimata tarvilik. Kui liikmesriik on kehtestanud ülempiiri, võib kohaldada väärtust 58 dBm/(5 MHz) kärje kohta (*1). Selgitus tabeli 2 juurde Kohtades, kus kohaldatakse külgnevate teenustega kooskõlastamise menetlust, võivad liikmesriigid kehtestada kiirgusvõimsuse ülempiiri. Tabel 3 Mitte-AAS ja AAS tugijaamade baassagedusala võimsuse piirnormid BEMi komponent Sagedusvahemik Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul) (*2) Baassagedusala FDD allalüli sagedusplokid + 3 dBm/MHz – 6 dBm/MHz

Tabel 4 Mitte-AAS ja AAS tugijaamade üleminekuvahemiku võimsuse piirnormid BEMi komponent Sagedusvahemik Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta (*3) AASi maksimaalne keskmine TRP piirnorm kärje kohta (ainult 1 800 MHz sagedusala puhul) (*4) Üleminekuvahemik 0 kuni 0,2 MHz nihe sagedusploki servast 32,4 dBm/(0,2 MHz) 17,4 dBm/(0,2 MHz) 0,2 kuni 1 MHz nihe sagedusploki servast 13,8 dBm/(0,8 MHz) 4,7 dBm/(0,8 MHz) 1 kuni 5 MHz nihe sagedusploki servast 5 dBm/MHz –4 dBm/MHz 5 kuni 10 MHz nihe sagedusploki servast 12 dBm/(5 MHz) 3 dBm/(5 MHz)

Tabel 5 Täiendava baassagedusala võimsuse piirnormid mitte-AAS tugijaamade puhul BEMi komponent Kohaldatav sagedusvahemik Mitte-AASi maksimaalne keskmine EIRP piirnorm antenni kohta (*5) (*6) Täiendav baassagedusala 0 kuni 0,2 MHz nihe sagedusploki servast 32,4 dBm/(0,2 MHz) 0,2 kuni 1 MHz nihe sagedusploki servast 13,8 dBm/(0,8 MHz) 1 kuni 5 MHz nihe sagedusploki servast 5 dBm/MHz 5 kuni 10 MHz nihe sagedusploki servast 12 dBm/(5 MHz) > 10 MHz nihe sagedusploki servast (*7) 3 dBm/MHz Selgitus tabeli 5 juurde Tabelit 5 kohaldatakse ainult ribavälise piirkonna suhtes kooskõlas joonisega 1 ja tabeliga 1. See tähendab, et kohaldatav sagedusvahemik jääb täielikult ribavälisesse piirkonda. AAS tugijaamade puhul kohaldatakse tabelites 3 ja 4 esitatud plokiväliseid piirnorme ka sagedusalaväliselt vahemikus 0–10 MHz sagedusala servast, sõltuvalt eraldatud sagedusala asukohast. 5. Muud tingimused 900 MHz ja 1 800 MHz sagedusalas asuvate tugijaamade kõrvalkiirguspiirkond algab 10 MHz kaugusel sagedusala vastavast servast (10). Maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid AAS-süsteemi abil, ei anta külgnevate sagedusalade süsteemide eest suuremat kaitset kui maapealsetele süsteemidele, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid mitte-AAS-süsteemi kasutades. 6. Terminaljaamade tehnilised tingimused AAS terminaljaamu ei tohi kasutada 900 või 1 800 MHz sagedusalas. Tabel 6 Terminaljaamade plokisisese võimsuse piirnorm BEMi komponent Maksimaalne keskmine võimsuse piirnorm (*8) Plokisisene 25 dBm (*9)

(1) Selline süsteem on näiteks NB-IoT.

(2) Sellised süsteemid on näiteks: LTE, kaasa arvatud LTE masin-masin tüüpi side ja LTE täiustatud masin-masin tüüpi side, UMTS, WiMAX, 5G New Radio.

(3) Näiteks täiendav üleslüli.

(4) Näiteks täiendav allalüli.

(5) Vt käesoleva lisa 4. osa.

(6) St lairibavõrgus kasutatava sagedusploki küljel.

(7) Raudtee mobiilse raadioside süsteem koosneb ülemaailmsest raudtee-mobiilsidesüsteemist (GSM-R) ja selle õigusjärglastest, sealhulgas tulevasest raudtee-mobiilsidesüsteemist (FRMCS). Raudtee mobiilse raadioside süsteemide ühtlustatud spektri suhtes kohaldatakse komisjoni otsust (EL) 2021/1730.

(8) CEPTi aruanne nr 80 sisaldab töövahendeid sagedusvahede rakendamiseks eri maapealsete süsteemide vahel, millega on võimalik osutada elektroonilise side teenuseid.

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

(*1) Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

(*2) Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

(*3) Mitte-AAS EIRP piirnorme võiks riiklikul tasandil leevendada, kui kõigi elektroonilise side teenuste osutamiseks kasutatavate maapealsete süsteemide mõjutatud operaatorid selles kokku lepivad või vastavalt liikmesriigis juba kehtivale rakenduskorrale.

(*4) Mitmesektorilises tugijaamas kohaldatakse kiirgusvõimsuse piirnormi iga eraldi sektori suhtes.

(*5) Tingimusel et külgnevad teenused, rakendused ja võrgud sagedustel üle 960 MHz, alla 1 805 MHz ja üle 1 880 MHz on jätkuvalt kaitstud, võib mitte-AAS tugijaamade suhtes kohaldada juhtumipõhiselt ja liikmesriigi tasandil kõrgemaid EIRP piirnorme. Täpsemalt a) EIRP piirnormid, mis on kuni 6 dB kõrgemad, on lubatud vahemikus 0–0,2 MHz sagedusriba servast, et toetada kitsasribasüsteemi plokisisest võimsust, mis on suurem kui 49 dBm/(200 kHz) (st kuni 55 dBm/(200 kHz), b) EIRP piirnormid, mis on kuni 11 dB kõrgemad, on lubatud vahemikus 0–10 MHz sagedusriba servast, et toetada suuremat antennivõimendust kui 18 dBi (st kuni 29 dBi).

(*6) Tingimusel et külgnevad teenused, rakendused ja võrgud sagedustel alla 925 MHz on jätkuvalt kaitstud, võib mitte-AAS tugijaamade suhtes kohaldada juhtumipõhiselt ja liikmesriigi tasandil kõrgemaid EIRP piirnorme.

(*7) 5. osas esitatud kõrvalväärtus iseloomustab sagedussammu, mis on suurem kui 10 MHz sagedusala servast.

(10) Asjaomased piirnormid on sätestatud ERC soovituses 74–01.

(*8) Mobiilsete terminaljaamade puhul on eespool soovitatud võimsuse piirnorm TRP. Paiksete/rändterminaljaamade plokisisese kiirgusvõimsuse piirnormi võib kokku leppida riiklikul tasandil, tingimusel et muude teenuste, võrkude ja rakenduste kaitse ei ole ohustatud ning piiriülesed kohustused on täidetud.

(*9) Selle väärtuse juures on siiski lubatud kõrvalekalle kuni +2 dB, et võtta arvesse raskusi töötamisel äärmuslikes keskkonnatingimustes ja toodete võimalikke erinevusi. See väärtus ei sisalda katsel lubatud kõrvalekallet.