komisjoni teatis

täielikult toimivate ühisettevõtete mõiste kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle

(98/C 66/01)

(EMPs kohaldatav tekst)

I. SISSEJUHATUS

II. ÜHISETTEVÕTTED VASTAVALT ÜHINEMISMÄÄRUSE ARTIKLILE 3

1. Ühiskontroll

2. Ettevõtete struktuurimuutus

III. LÕPPSÄTTED

I. SISSEJUHATUS

1. Käesoleva teatise eesmärk on anda suuniseid, mis käsitlevad nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 [1] (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97, [2] edaspidi "ühinemismäärus") artikli 3 komisjonipoolset tõlgendamist ühisettevõtete osas [3].

2. Käesolev teatis asendab koonduvaid ja koostööd tegevaid ühisettevõtteid käsitlevat teatist. Käesolevas teatises tehtud muudatused kajastavad ühinemismääruses tehtud muudatusi ning kogemusi, mida komisjon on saanud ühinemismääruse rakendamisel alates selle jõustumisest 21. septembril 1990. Käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid järgib ning arendab komisjon üksikjuhtumeid käsitledes.

3. Vastavalt ühenduse konkurentsieeskirjadele on ühisettevõtted ettevõtted, mida kontrollivad ühiselt kaks või enam ettevõtjat. [4] Praktikas hõlmavad ühisettevõtted mitmesuguseid toiminguid alates ühinemislaadsetest tehingutest kuni koostööni konkreetsetes valdkondades, nagu uurimis- ja arendustegevus, tootmine või turustamine.

4. Ühisettevõtted kuuluvad ühinemismääruse reguleerimisalasse, kui need vastavad selle artiklis 3 sätestatud koondumisalastele nõuetele.

5. Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 põhjendusele 23 on kohane määratleda koondumise mõiste viisil, mis hõlmab toiminguid, mis muudavad asjaomaste ettevõtjate struktuuri jäädavalt.

6. Koondumisest tulenevad struktuurimuutused kajastavad sageli asjaomastel turgudel toimuvat dünaamilist restruktureerimisprotsessi. Need on ühinemismääruse kohaselt lubatud juhul, kui tagajärjeks ei ole konkurentsistruktuuri oluline kahjustamine turgu valitseva seisundi saavutamise või tugevdamise kaudu.

7. Ühinemismääruses avatakse täielikult toimivate ühisettevõtete mõiste artikli 3 lõikes 2 järgmiselt:

"Sellise ühisettevõtte loomist, mis täidab püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone, käsitatakse koondumisena lõike 1 punktis b määratletud tähenduses."

II. ÜHISETTEVÕTTED VASTAVALT ÜHINEMISMÄÄRUSE ARTIKLILE 3

8. Et tegemist oleks koondumisega ühinemismääruse artiklis 3 määratletud tähenduses, peab toiming vastama järgmistele tingimustele.

1. Ühiskontroll

9. Ühisettevõte võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kui ühiskontrolli omandavad kaks või enam ettevõtjat, mis on selle emaettevõtjad (artikli 3 lõike 1 punkt b). Kontrolli mõiste on sätestatud artikli 3 lõikes 3. See eeldab, et kontroll põhineb võimalusel ettevõtjat otsustavalt mõjutada, mis määratakse nii õiguslike kui faktiliste kaalutluste alusel.

10. Ühiskontrolli kindlakstegemise põhimõtted on üksikasjalikult sätestatud komisjoni teatises koondumise mõiste kohta. [5]

2. Ettevõtete struktuurimuutus

11. Artikli 3 lõikes 2 sätestatakse, et ühisettevõte peab püsivalt täitma kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone. Sellele tingimusele vastavad ühisettevõtted toovad kaasa püsiva muutuse asjassepuutuvate ettevõtjate struktuuris. Neid nimetatakse käesolevas teatises "täielikult toimivateks" ühisettevõteteks.

12. Sisuliselt tähendab see, et ühisettevõte peab turul tegutsedes täitma funktsioone, mida samal turul tegutsevad ettevõtjad tavapäraselt täidavad. Selleks peab ettevõttel olema juhtkond, mille ülesandeks on selle igapäevase tegevuse juhtimine, ning juurdepääs piisavatele vahenditele, sealhulgas raha, personal ja vara (materiaalne ja immateriaalne), mis võimaldavad arendada püsivat majandustegevust ühisettevõtte lepinguga ettenähtud valdkonnas. [6]

13. Ühisettevõte ei ole täielikult toimiv, kui see võtab üle üksnes emaettevõtjate äritegevuse ühe konkreetse funktsiooni, omamata juurdepääsu turule. Sellised on näiteks ühisettevõtted, mille tegevus piirneb uurimis- ja arendustegevuse või tootmisega. Kõnealused ühisettevõtted abistavad emaettevõtjaid majandustegevuses. Sellised on ka ühisettevõtted, mille tegevus on piiratud emaettevõtjate toodete turustamise või müügiga ning mis seega tegutsevad peamiselt müügiagentuurina. Asjaolu, et ühisettevõte kasutab ühe või enama emaettevõtja jaotusvõrku või turustusvõimalust, ei mõjuta siiski üldjuhul selle liigitamist "täielikult toimivaks", kui emaettevõtjad tegutsevad üksnes ühisettevõtte agentidena. [7]

14. Ühisettevõtte täieliku toimivuse hindamisel võetakse arvesse emaettevõtjate tugevat seisundit eelnevatel või järgnevatel turgudel, kui kõnealune seisund toob kaasa märkimisväärseid ostu- või müügitehinguid emaettevõtjate ja ühisettevõtte vahel. Asjaolu, et ühisettevõte üksnes käivitusperioodil sõltub peaaegu täielikult müügist emaettevõtjatele või neilt ostmisest, ei mõjuta üldjuhul ühisettevõtte liigitamist täielikult toimivaks. Kõnealust käivitusperioodi võib olla tarvis ühisettevõtte turupositsiooni saavutamiseks. Üldjuhul ei ületa see kolme aastat olenevalt asjassepuutuva turu eritingimustest. [8]

Kui ühisettevõtte müük emaettevõtjatele on kavandatud püsiva tegevusena, on nimetatud müügist olenemata siiski põhiküsimus, kas ühisettevõte on suuteline turul aktiivset osa etendama. Sellega seoses on oluline tegur kõnealuse müügi osa ühisettevõtte kogutoodangust. Teine tegur on, kas müük emaettevõtjatele toimub tavapärastel kaubanduslikel tingimustel. [9]

Käsitledes ühisettevõtte oste emaettevõtjatelt, on ühisettevõtte täielik toimivus küsitav eelkõige juhul, kui asjaomastele toodetele või teenustele antakse ühisettevõtte tasandil vähe lisandväärtust. Sellisel juhul võib ühisettevõte olla pigem ühine müügiagentuur. Vastupidisel juhul aga, kus ühisettevõte on kaubaturul aktiivne ning täidab sellel turul tavapäraseid kaubandusettevõtja funktsioone, ei ole üldjuhul tegemist abistava müügiagentuuri, vaid täielikult toimiva ühisettevõttega. Kaubaturu tunnusteks on lisaks integreerituile ka vertikaalselt integreerimata äriühingute olemasolu, mille peamiseks tegevusalaks on toodete müük ja turustamine, ning erinevate tarneallikate olemasolu asjassepuutuvate toodete osas. Lisaks võib paljudel kaubaturgudel olla nõutav, et ettevõtjad investeeriksid spetsiaalsetesse vahenditesse, nagu turustuspunktid, julgeolekuvarud, laod, hoidlad, veovahendid ja müügipersonal. Et tegemist oleks kaubaturul tegutseva täielikult toimiva ühisettevõttega, peavad ettevõtjal olema vajalikud vahendid ning oluline osa selle tarnetest peaks eeldatavalt olema pärit mitte üksnes emaettevõtjatelt, vaid ka teistest konkureerivatest allikatest. [10]

15. Lisaks peab ühisettevõte olema kavandatud püsivalt tegutsema. Seda näitab üldjuhul asjaolu, et emaettevõtjad annavad ühisettevõttele eespool nimetatud vahendid. Lisaks sätestatakse ühisettevõtte loomise lepingutes sageli teatavad erakorralised juhtumid, näiteks ühisettevõtte ebaõnnestumine või põhimõttelised erimeelsused emaettevõtjate vahel. [11] Selleks võib lepingusse lisada ühisettevõtte enese lõpliku likvideerimise sätte või ühe või mitme emaettevõtja võimaluse ühisettevõttest välja astuda. Nimetatud säte ei takista siiski käsitamast ühisettevõtet püsivalt tegutsevana. Sama kehtib enamasti ka juhul, kui lepinguga nähakse ette ühisettevõtte tegevusaeg, kui kõnealune ajavahemik on piisavalt pikk, et tuua kaasa püsiv muutus asjaomaste ettevõtjate struktuuris, [12] või kui lepinguga nähakse ette võimalus ühisettevõtte tegevuse jätkamiseks pärast selle tähtaja lõppu. Seevastu juhul, kui ühisettevõte on loodud lühikeseks ja mittepikendatavaks tähtajaks, ei käsitata seda püsivalt tegutsevana. Selliseks juhtumiks võib olla näiteks ühisettevõte, mis luuakse konkreetse projekti, näiteks elektrijaama ehitamiseks, kuid mis pärast ehituse lõppu ei osale jaama käitamises.

III. LÕPPSÄTTED

16. 16. Täielikult toimiva ühisettevõtte loomist käsitatakse koondumisena ühinemismääruse artiklis 3 määratletud tähenduses. Emaettevõtjate poolt tunnustatud piiranguid ühisettevõttele, mis on otseselt seotud koondumisega ja vajalikud koondumise teostamiseks (seonduvad piirangud), hinnatakse koos koondumise endaga. [13]

Lisaks võib täielikult toimiva ühisettevõtte loomine otseselt viia sõltumatuks jäävate ettevõtjate konkureeriva käitumise kooskõlastamiseni. Sellisteks juhtudeks sätestatakse ühinemismääruse artikli 2 lõikes 4, et neid koostöömõjusid hinnatakse sama menetluse raames kui koondumist. Hindamine toimub vastavalt asutamislepingu artikli 85 lõigetele 1 ja 3, et teha kindlaks, kas see tegevus sobib kokku ühisturuga.

Asutamislepingu artikli 85 kohaldatavus teiste konkurentsipiirangute suhtes, mis ei seondu koondumisega ning ei ole ühisettevõtte loomise otseseks tagajärjeks, tuleb üldjuhul läbi vaadata määruse nr 17 alusel.

17. Komisjonipoolne ühinemismääruse artikli 3 tõlgendus ühisettevõtete osas ei mõjuta tõlgendust, mille võib anda Euroopa Ühenduste Kohus või Euroopa ühenduste esimese astme kohus.

[1] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1 (parandatud versioon L 257, 21.9.1990, lk 13).

[2] EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1.

[3] Komisjon kavatseb edaspidi anda suunised ühinemismääruse artikli 2 lõike 4 kohaldamiseks. Kuni nende suuniste vastuvõtmiseni viidatakse huvitatud isikutele koonduvate ja koostööd tegevate ühisettevõtete eristamist käsitleva komisjoni teatise (EÜT C 385, 31.12.1994, lk 1) punktides 17–20.

[4] Ühiskontrolli mõiste on sätestatud koondumise mõistet käsitlevas teatises.

[5] Punktid 18–39.

[6] Kohtuasi IV/M.527 – Thomson CSF/Deutsche Aerospace, 2. detsember 1994 (punkt 10) – intellektuaalomandi õigused, kohtuasi IV/M.560 EDS/Lufthansa, 11. mai 1995 (punkt 11) – allhange, kohtuasi IV/M.585 – Voest Alpine Industrieanlagenbau GmbH/Davy International Ltd, 7. september 1995 (punkt 8) – ühisettevõtte õigus nõuda emaettevõtjatelt täiendavat oskusteavet ja töötajaid, kohtuasi IV/M.686 – Nokia/Autoliv, 5. veebruar 1996 (punkt 7), ühisettevõte, mis on võimeline lõpetama "teenuslepingud" emaettevõttega ning lahkuma emaettevõtte tegevuskohast, kohtuasi IV/M.791 – British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 7. oktoober 1996 (punkt 9), ühisettevõtte kavandatav vara võõrandatakse liisinguettevõttele ning ühisettevõte liisib selle.

[7] Kohtuasi IV/M.102 – TNT/Kanada Post jt, 2. detsember 1991 (punkt 14).

[8] Kohtuasi IV/M.560 – EDS/Lufthansa, 11. mai 1995 (punkt 11); kohtuasi IV/M.686 Nokia/Autoliv, 5. veebruar 1996 (punkt 6); vastupidised on kohtuasi IV/M.904 – RSB/Tenex/Fuel Logistics, 2 aprill 1997 (punktid 15–17) ja kohtuasi IV/M.979 – Preussag/Voest-Alpine, 1. oktoober 1997 (punktid 9–12). On olemas erijuhtum, kus ühisettevõttepoolne müük emaettevõttele on tingitud õiguspärasest monopolist ühisettevõttele järgneval turul (kohtuasi IV/M.468 – Siemens/Italtel, 17. veebruar 1995 (punkt 12)) või kui emaettevõttele müüakse kõrvalsaadusi, mis on ühisettevõtte jaoks väikese tähtsusega (kohtuasi IV/M.550 – Union Carbide/Enichem, 13. märts 1995 (punkt 14)).

[9] Kohtuasi IV/M.556 – Zeneca/Vanderhave, 9. aprill 1996 (punkt 8); kohtuasi IV/M.751 – Bayer/Hüls, 3. juuli 1996 (punkt 10).

[10] Kohtuasi IV/M.788 – AgrEVO/Marubeni, 3. september 1996 (punktid 9 ja 10).

[11] Kohtuasi IV/M.891 – Deutsche Bank/Commerzbank/J.M. Voith, 23. aprill 1997 (punkt 7).

[12] Kohtuasi IV/M.791 – British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 7. oktoober 1996, (punkt 10); vastupidine on kohtuasi IV/M.722 – Teneo/Merill Lynch/Bankers Trust, 15. aprill 1996 (punkt 15).

[13] Vt komisjoni teatis koondumistega seonduvate piirangute kohta (EÜT C 203, 14.8.1990, lk 5).

--------------------------------------------------