Nõukogu määrus (EÜ) nr 1480/2003,

11. august 2003,

millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, [2]

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 708/2003 [3] (edaspidi "ajutine määrus") kehtestati Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks.

(2) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et subsideerimist ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001–31. detsembrini 2001 ("uurimisperiood"). Kahjude hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1998 kuni uurimisperioodi lõpuni ("vaatlusalune periood").

B. EDASINE MENETLUS

(3) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, mille põhjal kehtestati ajutised meetmed, esitasid huvitatud pooled kirjalikud märkused. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 (edaspidi "algmäärus") artikli 11 lõike 5 sätetele anti kõigile ärakuulamist taotlenud huvitatud pooltele võimalus end komisjonil ära kuulata.

(4) Komisjon jätkas lõplike otsuste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(5) Kõigile pooltele tehti teatavaks olulisemad faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(6) Poolte suuliselt ja kirjalikult esitatud vastuväiteid arvestati ning kui oli asjakohane, muudeti vastavalt esialgseid järeldusi.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(7) Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlust puudutavate esialgsete järelduste teatavakstegemise järel mingeid märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 8–11 esitatud järeldused.

D. SUBSIIDIUMID

(8) Pärast ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestava määruse avaldamist esitasid ühenduse tootjad, Samsung Electronics Co., Ltd ("Samsung"), Hynix Semiconductor Inc. ("Hynix"), Korea valitsus, Korea Välisvaluutapank (Korea Exchange Bank,"KEB"), Korea Arengupank (Korea Development Bank,"KDB"), Citibank Seoul, Woori Bank, Riiklik Põllumajandusühistute Liit (National Agricultural Cooperative Federation,"NACF") ja Shinhan Bank märkusi komisjoni subsiidiume käsitlevate järelduste kohta. Meetmeteks, mille kohta märkusi esitati, olid 800 miljardi Korea voni suurune sündikaatlaen, Korea Ekspordikindlustuse Korporatsiooni (Korea Export Insurance Corporation, KEIC) ekspordikrediitide 600 miljoni Ameerika Ühendriikide dollari suurune tagatis, Korea Arengupanga võlakirjaprogramm, 1 triljoni Korea voni väärtuses aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade ost kreeditorpankade poolt mais 2001 ning ümberstruktureerimisprogramm oktoobris 2001. Kuna mõned üldised küsimused on kõigi uuritud meetmete hindamise seisukohast olulised, on need küsimused esitatud sissejuhatavas peatükis allpool.

1. SISSEJUHATUS

i) Valitsuse finantsosalus

(9) Küsimus, mis moodustab "valitsuse finantsosaluse", on käesoleva uurimise seisukohast keskne ning seepärast väärivad mõned asjasse puutuvad juhtpõhimõtted uuesti sõnastamist. Vastavalt algmääruse artiklile 2 tuleb subsiidiumi olemasolu kohta esimese sammuna tuvastada, et valitsuse finantsosalus on olemas. Algmääruse artikli 1 lõige 3 määratleb "valitsusena" valitsuse või igasuguse avalik-õigusliku asutuse ekspordi päritoluriigi territooriumil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile iv mõeldakse valitsuse finantsosaluse all ka olukorda, kui valitsus usaldab või suunab eraõiguslikku asutust meetmete võtmisel, mis moodustaks valitsuse osaluse vastavalt sama artikli alapunktidele i, ii ja iii.

(10) Valitsuse või avalik-õigusliku asutuse finantsosalus on iseenesest subsiidium, kui see annab tulu. Kui majandusüksust ei määratleta avalik-õigusliku asutusena, on see vaikimisi eraõiguslik asutus ning subsiidiumi olemasoluks tuleb tõestada valitsusepoolne suunamine algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv kohaselt.

(11) Valitsuse omandiõigus, isegi 100 % omandiõigus, ei tähenda iseenesest, et vastavat äriühingut loetakse avalik-õiguslikuks asutuseks. Samuti ei loo valitsuse omandiõigus ükskõik mis ulatuses avalik-õigusliku asutuse "ümberlükatavat eeldust". Siiski on valitsuse omandiõiguse ulatusel oluline, mõningatel juhtudel kõige olulisem osa avalik-õigusliku asutuse olemasolu määratlemisel. Mida suurem on valitsuse omandiosa, seda tõenäolisem on avalik-õigusliku asutuse tuvastamine.

(12) Kui äriühingud põhinevad 100 % erakapitalil ning valitsus ei ole suuraktsionär, on tavaliselt raske tuvastada, et äriühing oleks avalik-õiguslik asutus, kui ei ole veenvaid vastupidiseid tõendusi. Mõlemal juhul loetakse äriühing eraõiguslikuks asutuseks ning tuleks tõestada valitsusepoolne suunamine rahalise toetuse andmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile iv.

(13) Vastupidi, kui valitsus on suurim ning eriti, kui see on äriühingu suuraktsionär, võib kõnealust äriühingut pidada avalik-õiguslikuks asutuseks, kui muud vastavad tingimused on täidetud. Need tingimused võtavad arvesse mõiste, kaasa arvatud sõnaraamatu määratlusi, et avalik-õiguslik asutus on asutus, mis on volitatud tegutsema ühiskonna nimel valitsusüksusena erinevalt eraõiguslikust asutusest, mis tegutseb tõenäoliselt oma omanike huvides.

(14) Vastavaid kriteeriume saab arvesse võtta, et määratleda, kas äriühing on tõesti avalik-õiguslik asutus, kaasa arvatud:

a) avalik-õigusliku poliitika eesmärkide järgimine, mis ulatub kaugemale eraõigusliku asutuse tavalistest volitustest ning hõlmab näiteks nõuet võtta arvesse riiklikke või piirkondlikke majandushuve, sotsiaalsete eesmärkide saavutamist jne. eed nõuded võivad olla mitteärilised selles mõttes, et need on kompromiss tavaeesmärgiga maksimeerida kasumit;

b) valitsusepoolne juhtimine, mis ulatub kaugemale omandiõigusest. Mida suurem on valitsuse omandiõigus, seda tõenäolisem on sellise juhtimise olemasolu. Seda saab tõestada valitsuse mõjuga ametissenimetamistel, valitsuse õigusega üle vaadata tulemused ja määrata eesmärgid ning ulatusega, kuivõrd on valitsus seotud üksikute investeeringute või äriotsustega.

(15) Arvestades mõistet "suunamine" artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv, on see olemas, kui valitsus nõuab eraõiguslikult asutuselt nende funktsioonide elluviimist, mis on tavaliselt valitsuse haldusalas ning nende tegevus ei erine tegevustest, mida tavaliselt järgivad valitsused. Ei piisa ainult sellest, kui näidata, et valitsus üksnes soodustas selliseid tegevusi, kuigi selline soodustamine või toetamine võib olla üks kõne alla tulevaist tegureist.

ii) Koostööst keeldumine

(16) Kui tehakse kindlaks avalik-õigusliku asutuse või valitsusepoolse suunamise olemasolu, on uurival ametiasutusel kohustus positiivse järelduse korral seda tõestada. Sellised järeldused tuleb teha kindlate asitõendite põhjal, võttes arvesse registreeritud faktide kogumit ning kättesaadavust ametiasutusele ning kaaludes neid fakte vastavalt põhimõtetele eespool. Kõnealuste faktide hindamisel tuleb vastavalt algmääruse artiklile 28 arvesse võtta teatud poolte soovimatust teha uurimisega täielikku koostööd, mis on mõnel juhul teinud möödapääsmatuks muudest allikatest saadud teabe kasutamise. Käesoleval juhul on ilmsiks tulnud, et Korea valitsus ei esitanud mõningaid dokumente, mis puudutasid Hynixi tulevikku käsitlevaid kohtumisi. Korea valitsus ei teavitanud komisjoni ka selliste kohtumiste toimumisest, hoolimata küsimustiku lõpus sõnaselgelt väljendatud küsimustest ning kohapealsest kontrollist. Korea valitsust on teavitatud koostööst keeldumise tagajärgedest vastavalt algmääruse artikli 28 lõigetele 1 ja 6. Koostöö puudumist silmas pidades on osutunud vajalikuks lisaks muude poolte esitatud vastavatele Korea valitsuse dokumentidele kasutada ka teiseste allikate teavet, kaasa arvatud Korea ajakirjandus. Sellist teavet on käsitletud äärmiselt ettevaatlikult, Korea valitsusele ja Hynixile on antud võimalus selle kohta märkusi esitada ning vajadusel on seda üle kontrollitud muudest sõltumatutest allikatest.

(17) Lõpliku teatavakstegemise kohta märkusi esitades vaidlustas Korea valitsus järeldused, et ta oli varjanud teatud dokumente ja kohtumisi puudutavat olulist teavet ning ei olnud teinud uurimisega täielikku koostööd. Korea valitsus väitis, et komisjon oli esitanud ebatäpseid küsimusi ning komisjoni küsitlused ei hõlmanud dokumente ega kohtumisi. Märgitakse, et küsimustikus, samuti kontrollkäikude ajal esitatud iga üksikut uuritud meedet puudutanud küsimused olid selged ja ühemõttelised ning käsitlesid ainult Korea valitsuse seotust uurimisaluseid meetmeid puudutavate kohtumistega. Seega ei peeta Korea valitsuse kinnitust, et need ei käsitlenud esitatud küsimustega hõlmatud teavet, veenvaks.

(18) Siinkohal on vaja ka meelde tuletada, et mitmed Korea pangad ei teinud koostööd uurimist teostanud komisjoniga. Eriti ei vastanud KorAm Bank ja Citibank puuduvatele kirjadele, mis käsitlesid nende vastust küsimustikule ega esitanud vajalikku teavet. Kookmin Bank, Korea First Bank ja Shinhan Bank keeldusid oma vastuste kohapealsest kontrollist küsimustikule. Kõiki panku teavitati sellest, et nende koostööst keeldumisel võib olla ebasoodus mõju nende kliendi Hynixi uurimise tulemuste suhtes ning kõik järeldused võib teha olemasolevate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 28. Neile anti ka võimalus märkuste tegemiseks ning koostööst keeldumise tagajärjed tehti neile teatavaks. Samamoodi käsitletakse Hynixit käesoleva uurimisega koostööst osalise keeldujana. Tema keeldumine lubada oma finantsnõustajal koostööd teha takistas uurimist tõsiselt.

iii) Hynixi finantsseisund

(19) Üldise märkusena on vaja meelde tuletada, et Hynixi finantsseisund oli viimaste aastate, kaasa arvatud uurimisperioodi jooksul, raske. Äriühing töötas kahjumiga isegi aastal 2000, mida peetakse üldiselt DRAMide tööstusharu jaoks väga heaks. Märgitakse, et 2000. aasta lõpul oli Hynixil kuhjunud kohustusi rohkem kui 9,46 miljardi Ameerika Ühendriikide dollari eest. See moodustas äriühingu peaaegu kahekordse netoväärtuse ning äriühingu kapitaliseerimise rohkem kui neljakordse turuväärtuse. [4] Veel enam, enamik neist kohustustest tähtaegusid 2001. aasta jooksul, mil äriühing seisis vastamisi tõsiste likviidsusprobleemidega. Isegi Korea valitsus tunnistas juba novembris 2000 "Hyundai Electronicsi rahalist madalseisu". 2001. aasta algul ennustasid investeerimisanalüütikud, nagu Morgan Stanley ja UBS Warburg, et äriühing ei suuda leida raha sisemisest rahakäibest ega vara realiseerimisest oma tähtaegunud kohustuste eest tasumiseks. Oktoobris 2001, kui otsustati käesolevast uurimisest tulenevate tagatismeetmete rakendamine, moodustasid Hynixi võlad tema kuuekordse omakapitali.

(20) Hynixi finantsnäitajad vastavalt nn Altmani Z-võlgnevuste mudelile, mis on mõeldud spetsiaalselt Korea äriühingute pankrotisarnase olukorra ennustamiseks, olid 1999–2001 oluliselt halvemad kui teistel Korea äriühingutel, mis tegelikult pankrotti läksid. Hynixi võlgnevused olid 700 % suuremad kui tõsistes majanduslikes raskustes äriühingu lävi. [5] Hynixi jooksvad ja lühiajalised näitajad andsid tunnistust äriühingust, mis täiesti ebapiisava likviidsuse tõttu ei suuda oma kohustusi täita. [6] Hynixi puhastasuvus, varade tasuvus ja omakapitali tasuvus olid negatiivsed kõigil aastatel alates 1997ndast, puhastasuvus läks 2000. aastal miinusesse 24,3 % võrra ja 2001. aastal 93,83 % võrra. Igal aastal 1997–1999 ei olnud äriühingu tehingute rahakäive piisav, et katta isegi ühte kuuendikku selle võlgnevustest või üldkohustustest. Hynixil oleks tarvis läinud täiendavalt 2 triljoni Korea voni ulatuses rahakäivet aastal 2000 ning 4,5 triljoni Korea voni ulatuses aastal 2001 üksnes selleks, et tagada selle aja jooksul võlgnevuste tasumist vastavalt graafikule. UBS Warburgi ettekandes jaanuaris 2001 teatas äriühing, et ähvardav pankrot on langetanud Hynixi aktsiate kurssi, ning investorid olid mures, kas Hynixil on piisavalt rahakäivet tähtaegunud võlgade tasumiseks ning kas äriühing seisab vastamisi võimaliku pankrotiga, kui ta ei ole võimeline oma võlgu tasuma.

(21) 2001. aasta rahastamiskontod ei arvestanud ka Hynixi finantseduga tulevikus, väites, et "äriühingu tegevuse täielik normaliseerimine nõuab pidevat toetust kreeditorpankadelt, kuni pooljuhttoodete müügihind on taas piisavalt kõrgele tõusnud". Need faktid näitavad, et nii Hynixi minevikku kui tulevikku iseloomustas sõltuvus kreeditoride finantsabist. Hynix oli uurimisperioodi jooksul jõudnud punkti, milles oli võimatu tema tegevust rahastada tema tootmiskasumist tulenevatest vahenditest.

(22) Hynixi jätkuvalt halvenev olukord aastal 2001 peegeldus ka tema krediidiriskireitingus. Jaanuari alguses 2001 oli Hynixi krediidiriskireiting Korea reitinguagentuuride andmetel investeeringutasemel BBB ning Standard and Poor'si spekulatiivsel tasemel B. Korea äriühingud hindasid Hynixi 22. jaanuaril 2001 alla tasemele BB+. Standard and Poor'si hinnangut alandati tasemele B- märtsis 2001, CCC + augustis 2001 ning tasemele "kohustusi osaliselt täitmatajättev" (selective default, SD) oktoobris 2001.

(23) Standard and Poor'si määratav kõrgeim tase on AAA. See näitab äärmiselt head võimet täita finantskohustusi. AA näitab, et võime on väga hea. A on tundlikum majandustingimuste ja olukorra muutuste ebasoodsatele mõjude suhtes, ent võime täita finantskohustusi on endiselt hea. BBB näitab, et ebasoodsad majandustingimused ja olukorra muutused võivad viia nõrgenenud võimele täita finantskohustusi. Tasemeid BB, B, CCC, CC ja C vaadeldakse sellistena, mille tunnused on märkimisväärselt spekulatiivsed. BB tasemel äriühing seisab juba vastamisi olulise jätkuva ebakindluse või ebasoodsate mõjudega äri-, finants- või majandustingimustele, mis võivad viia äriühingu ebapiisava võimeni täita finantskohustusi. Tase B tähendab, et äri-, finants- või majandustingimuste ebasoodsad mõjud tõenäoliselt kahjustavad äriühingu võimet täita finantskohustusi. CCC korral esineb pidevalt makseraskusi ja on sõltuv soodsatest äri-, finants- ja majandustingimustest, et täita oma finantskohustusi. CC tähendab, et nii hinnatud äriühing on hetkel makseraskuste suhtes väga tundlik. Taset C võib kasutada, et hõlmata olukorda, kus on esitatud pankrotiavaldus või on ette võetud mõni muu sarnane toiming, ent makseid kohustuste hüvitamiseks jätkatakse. SD või D näitavad suutmatust tasuda finantskohustuste eest. SD omistatakse äriühingule, mida peetakse kohustusi osaliselt täitmatajätvaks, nimelt jätkab ta teatud kohustuste eest tasumist, samal ajal kui ta teiste eest ei tasu. Halvim hinnang on D, mida kasutatakse tavaliselt ainult siis, kui kohustused jäetakse täitmata. Sel juhul puuduvad tulevikuväljavaated nagu teiste tasemete korral. Tasemeid AA kuni CCC võib täiendada, lisades pluss- või miinusmärgi, mis näitab suhtelist asendit peamiste hinnangukategooriate sees. Nelja kõige kõrgemat kategooriat – AAA, AA, A ja BBB – peetakse üldiselt investeeringutasemeiks. BBga või sellest allapoole hinnatud võlale viidatakse üldiselt kui spekulatiivsele tasemele. Termin "rämpsveksel" on ainult ebaviisakam väljend selle riskantsema võlakategooria kohta. [7]

iv) Avalike huvide kaalutlused

(24) Hynixi majandusraskused suurenesid oluliselt pärast LG Semicon Co., Ltd ostmist ja hilisemat ühinemist 1999. Registreeritud teave näitab, et ostmine 1999. aastal ja hilisem LG Semiconi ja Hynixi ühinemine ei põhinenud mitte turumajanduslikel põhimõtetel, vaid sunniti peale Korea valitsuse poolt osana nn "suure tehingu" poliitikast. Korea valitsuse arvates oleks kolm pooljuhte tootvat äriühingut halvenevates turutingimustes liiga palju, ning ta soovis vähendada nende arvu kahele, et äriühingute tuumpädevused ühendada ja moderniseerida. Sunnitud ostmise ja ühinemise tulemusena pidi Hynix üle võtma LG Semiconi võlad ning tasuma talle olulise summa soetamismaksumu sena, mis peaaegu kahekordistas tema enda kohustusi. Võiks öelda, et Korea valitsus ise andis oma panuse Hynixi järjest halvenevasse finantsseisundisse. Kuna Hynixi olukord halvenes pärast ühinemist edasi, peeti enesestmõistetavaks, et Korea valitsus tunneb end kohustatud olevat Hynixit pankroti eest kaitsta, kuna tal oli kohustus kanda hoolt "suure tehingu" äriühingute eest. [8]

(25) Registreeritud teave näitab ka, et Korea valitsus pidas Hynixit Korea majanduse jaoks äärmiselt oluliseks, et mitte lasta sel pankrotti minna. Hynix andis 4 % Korea ekspordist aastal 2001. See andis tööd 24000 inimesele ning olulisele hulgale ema- ja tütarettevõtetele. Pooljuhte määratleti kui ühte Korea strateegilisele ekspordile suunatud tööstusharu, mis oli ka Korea valitsuse "suure tehingu" poliitika kohase sunnitud ühinemise põhjuseks.

(26) Novembris 2002 lõpetas Korea Suur Rahvapartei (Grand National Party, GNP) uurimise, mis puudutas Korea valitsuse poolt rahaliste vahendite ebamajanduslikku kasutamist viimastel aastatel. See hõlmas ulatuslikku alajaotust, mis käsitles Hynixile ja teistele Hyundai äriühingtele tagatise andmist. [9] Korea Suur Rahvapartei kuulutas Hynixile ja teistele Hyundai äriühingtele tagatise andmise oluliseks tagasilöögiks selle püüdlustes alustada turupõhist reformi. Korea Suur Rahvapartei märkis, et kui oleks kinni peetud turupõhimõtetest, oleks Hyundai kontserni, kaasa arvatud Hynixi subsiidiumid pidanud olema seotud samade turupõhimõtetega nagu muude probleemsete ettevõtlusvaldkondade puhul. Sellest hoolimata sundis valitsus finantsasutusi pikendama laene Hyundai kontsernile ning andma Korea valitsuse poolt investeeritud panku ning teisi Korea valitsuse poolt rahastatud või investeeritud asutusi eraldama olulisi summasid Hyundai kontsernile. Hynixi suhtes leidis Korea Suur Rahvapartei, et Korea valitsus on suunanud ligikaudu 13,7 triljonit Korea voni (10,3 miljardit Ameerika Ühendriikide dollarit) riiklikke vahendeid Hynixile. Korea Suur Rahvapartei omistas ka Hynixi hilisemad raskused Korea valitsuse poolt pealesunnitud Hynixi ja LG Semiconi ühinemisele, tegevusele, mis selle arvamuse kohaselt võeti ette turupõhimõtteid täielikult eirates. Kaitstes Korea valitsuse meetmeid Hynixi rahastamiseks, väitis üks Korea ametiisik, et Korea valitsus tegi ainult seda, mida oli tarvis teha, et päästa Koreale strateegiliselt olulisi äriühinguid.

2. MAKSURESERVID, MAKSUVABASTUSED JA MAKSUTÄHTAJA PIKENDUS

(27) Järgides ajutiste meetmete kehtestamist, ei tehtud ühtki märkust, mis oleks muutnud ajutise määruse põhjendustes 17–25 esitatud järeldusi. Seetõttu kinnitatakse käesolevaga need järeldused. Kuna kõik Samsungi subsiidiumid olid juriidilisest seisukohast ebaolulised, ei ole selle äriühingu suhtes vaja kehtestada lõplikke tasakaalustavaid meetmeid.

3. SÜNDIKAATLAEN 800 MILJARDI KOREA VONI ULATUSES (JAANUAR 2001)

(28) Nagu on sätestatud ajutises määruses, otsustati esialgu, et puuduvad piisavad tõendid subsiidiumi kohta positiivse järelduse koostamiseks, ning seetõttu otsustati seda programmi mitte tasakaalustada. Mõned huvitatud pooled ei olnud selle järeldusega nõus ning palusid ajutise järelduse läbivaatamist. Nad väitsid, et tavalistes turutingimustes ei oleks Hynixiga võrreldavas finantsseisundis äriühing hankinud rahastamist kommertsallikatelt.

(29) Üks huvitatud pool väitis, et Hynix ei olnud meetme rakendamise lõpul krediidivõimeline ning seetõttu on Korea valitsuse poolne suunamine ainus võimalik selgitus kreeditoride otsusele anda Hynixile uusi laene. Nad väitsid, et seetõttu kujutas laen endast Hynixi tulu ning tuleks seetõttu täielikult tasakaalustada. Veel enam, sama huvitatud pool väitis, et sündikaatlaen kujutas endast samuti Hynixi tulu, sest laenu ennast ei oleks antud ilma finantsjärelevalvekomitee [10] (Financial Supervisory Commission) valikulise loobumiseta laenu seaduslikest ülempiiridest. Korea valitsus suunas finantsjärelevalvekomiteed, et see tõstaks teatud pankade laenu seaduslikke ülempiire tagamaks piisava arvu osalejate olemasolu, et laenata 800 miljardit Korea voni.

(30) Alates ajutise määruse avaldamisest on saadud uut teavet Korea valitsuse suunistest finantsjärelevalvekomiteele mõnede sündikaatlaenus osalevate pankade laenu seaduslike ülempiiride tõstmise kohta. Komisjoni ajutised järeldused selle meetme kohta tuleb seetõttu uue teabe valguses ümber hinnata. Huvitatud pooled, Hynix ja Korea valitsus, kutsuti eraldi uue teabe kohta märkusi esitama ning nende märkusi on käesoleva meetme ümberhindamisel arvestatud.

(31) Vastavalt Korea pangandusseaduse artiklile 35 "ei anna ükski finantsasutus laenu, mis ületab 25/100 vastava finantsasutuse omakapitalist, samale üksikasutusele, äriühingule või isikule või 20/100 samale üksikasutusele või äriühingule". [11] Finantsjärelevalvekomitee saab siiski heaks kiita selle lae ületamise pangandusseaduse rakendusmääruse artikli 20 lõike 3 alusel, mis loetleb üles erijuhud, mil sellist nõusolekut võib anda. Ilma finantsjärelevalvekomitee nõusolekuta ei tohi pangad ületada pangandusseaduses sätestatud laenu seaduslikke ülempiire.

(32) 28. novembril 2000 saatis Korea rahandus- ja majandusministeerium ministri allkirjaga kirja Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni (Korea Export Insurance Corporation) presidendile ja Korea Välisvaluutapanga (Korea Exchange Bank) presidendile. Kiri edastab vestluse tulemused "Hyundai Electronicsi rahalise madalseisu leevendamise" [12] kohta, mis oli päevakorras kohtumisel majandusministriga, mis peeti samal päeval (28. novembril). See kiri käsib kirjasaajatel tagada, et otsustatud meetmed "viidaks täielikult ellu". See kiri sedastab ka, et Hynixi abistamiseks mõeldud meetmete algatajaks oli finantsjärelevalveteenistus (Financial Supervisory Service). Kiri käsib Korea Välisvaluutapangal nõuda laenulagede ületamist kreeditori finantsasutuste nimel, mis vastavalt vestlusele majandusministriga alluks finantsjärelevalvekomitee eraldi nõusolekule. Seega pani minister Korea Välisvaluutapangale kohustuse kohaldada laenulagede ületamist ning finantsjärelevalvekomiteele kohustuse selline rakendus heaks kiita.

(33) Detsembris 2000 esitas Korea Välisvaluutapank palve krediidi ülempiiri tõstmiseks Hynixi rahastamiseks ning esitas samasugused palved Korea Esimesele Pangale (Korea First Bank) ning Korea Arengupangale (Korea Development Bank). Finantsjärelevalvekomitee otsuses selgitati, et need pangad kavatsevad anda Hynixile sündikaatlaenu ning D/A laenu (dokumendid pangaaktsepti vastu tagatud laenud). Finantsjärelevalvekomitee kiitis need palved rakendusmääruse artikli 20 lõike 3 punkti 1.3. alusel heaks. See määrus võimaldab finantsjärelevalvekomiteel lagesid ületada "kui see tajub, et see on tööstusharu arenguks … või ühiskonnaelu stabiilsuseks vajalik". See määrus on avalike huvide määrus ning näitab, et Korea valitsuse seisukohalt oli täiendava laenu andmine avaliku huvi küsimus.

(34) Märgitakse, et finantsjärelevalvekomitee kohtumise vastavate protokollide kohaselt kiitsid finantsjärelevalvekomitee volinikud heaks krediidilae ületamise Hynixi rahastamiseks, kuna Hynix oli liiga suur ning liiga oluline, et pankrotti minna. Protokollides selgitatakse järgmist: "Pooljuhtide tööstus on strateegiline tööstusharu; pärast Hynixi ühinemist LG Semiconiga 1999 vastutas äriühing 20 % maailma pooljuhtide turu ning 4 % Korea ekspordi eest. Hynix annab selles tööstusharus tööd 24000 töötajale ning 2500 muule kaasatud äriühingule rohkem kui 150000 töötajaga. Toetades sündikaatlaenu ja D/A rahastamist parandaks see Korea rahvusvahelist konkurentsivõimet. Seetõttu leiab finantsjärelevalvekomitee, et lae ületamine on elektroonikatööstuse strateegia edendamise seisukohalt äärmiselt oluline". [13]

(35) Märgitakse, et ilma krediidilage ületamata oleks kolmel eespool nimetatud pangal olnud võimatu sündikaatlaenus osaleda. Vastavalt pangandusseadusele oleksid nad rikkunud oma kohustusi. Korea valitsus, suunates finantsjärelevalvekomiteed lae ületamisele ning suunates Korea Välisvaluutapanka sellist ületamist paluma, oli panku tõhusalt suunanud laenu andma viisil, mida need muidu ei oleks Korea pangandusseaduste kohaselt teha saanud. Oli ilmne, et krediidi ülempiire tuli Hynixi rahastamise võimaldamiseks tõsta. Tõepoolest, kui Korea valitsus ja Hynix kutsuti spetsiaalselt märkusi esitama uue teabe kohta, mis näitas, et Korea valitsus oli krediidi ülempiiride tõstmist suunanud, ei näidanud kumbki neist oma märkustes, et Hynixi jaoks oleks olemas olnud muid rahastamisallikaid meetmete rakendamise ajal. Peale selle ei viidanud kumbki pool sellisele võimalusele uurimise teistes järkudes.

(36) Vastavalt ajutise määruse järeldustes esitatud põhjendustele 55–59, mis leidsid käeolevaga kinnitust, peetakse Korea Arengupanka avalik-õiguslikuks asutuseks algmääruse artikli 1 lõike 3 tähenduses. Seoses Korea Välisvaluutapanga ja Korea Esimese Pangaga loetakse nende osalus 100 miljardi Korea voni suuruses sündikaatlaenus juhituks Korea valitsuse poolt, lähtudes riikliku poliitika eesmärgist Hynixi raske finantsseisundi leevendamisel tööstusharu arengut silmas pidades. Seetõttu loetakse neid käesoleval juhul juhituks Korea valitsuse poolt ülesannete täitmisel, mis on õiguse järgi tavaliselt Korea valitsuse haldusalas. Asjaolu, et viidati rakendusmääruse vastavale sättele, näitab ka, et krediidi ülempiiride tõstmist peeti avaliku huvi küsimuseks. Peale selle näitab Korea valitsuse vahelesegamine, et täiendavate laenude andmine oli avaliku huvi küsimus, mis kuulub tavaliselt valitsuste poolt järgitavate tegevuste hulka. Seetõttu täidab pankade osalemine sündikaatlaenus tingimused, mida on kirjeldatud põhjenduses 15. Järelikult moodustavad need meetmed valitsusepoolse rahalise toetuse algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i mõistes Korea Arengupanga korral ja artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv mõistes Korea Välisvaluutapanga ja Korea Esimese Panga korral.

(37) Vastavalt algmääruse artiklile 5 arvestatakse tasakaalustava subsiidiumi suurus subsiidiumi saaja poolt saadud tulu alusel. Kolme panga osalemine sündikaatlaenus loob tulu Hynixile ulatuses, mis ületab seaduslikud laenu ülempiirid, kuna sellises ulatuses võis Hynix laenu saada vaid ülempiiride tõstmise tõttu. Ilma ülempiire tõstmata ei oleks kõnealused pangad Hynixile sellises ulatuses laenu andnud. Ei olnud viiteid sellele, et meetmete rakendamise ajal oleks Hynixile kättesaadav olnud mõni muu samasugune rahastamisallikas. Seetõttu loetakse summasid, mis ületavad krediidi ülempiire, subsiidiumideks. Kuna need subsiidiumid on ajutised meetmed, mida rakendati vaid ühe äriühingu suhtes, vastavad need eriti algmääruse artiklile 3 ning on seetõttu tasakaalustavad. Siiski märgitakse, et Korea Arengupanga ja Korea Välisvaluutapanga osalused sündikaatlaenus juba on tasakaalustavad osana 2001. aasta oktoobri meetmetest. Et vältida kahekordset kirjendamist, ei ole need meetmed seetõttu tasakaalustavad 2001. aasta jaanuari sündikaatlaenu mõistes. Seoses Korea Esimese Panga osaga laenu seaduslikud ülempiirid ületavas laenus, näitab registreeritud teave, et igasugune laenu ülempiiride tõstmisest saadud tulu oli tühine. Seetõttu ei ole see käesolevas kontekstis tasakaalustav.

4. KOREA EKSPORDIKINDLUSTUSKORPORATSIOONI EKSPORDIKREDIITIDE TAGATIS 600 MILJONI AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE DOLLARI ULATUSES (JAANUAR 2001)

(38) Nagu sätestatud ajutises määruses, järeldati esialgu, et ei ole piisavat tõendusmaterjali positiivse järelduse koostamiseks subsiidiumi kohta ning seetõttu otsustati antud meedet mitte tasakaalustada. Mõned huvitatud pooled ei nõustunud selle järeldusega ning nõudsid esialgse järelduse läbivaatamist.

(39) Üks huvitatud pool väitis, et meetme tasakaalustav tulu ei tohiks põhineda Hynixilt sissenõutud kindlustussissemaksetel, nagu tehti ajutises määruses. Nimetatud pool väitis, et selle asemel peaks tulu põhinema asjaolul, et krediidi ülempiiride tõusu ei oleks Hynix turul saavutanud. See suutis krediidi ülempiiride tõusu saavutada vaid tänu sellele, et Korea valitsus juhendas Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni suurendamise tagamiseks.

(40) Märgitakse, et vastavalt registreeritud teabele tõstsid pangad D/A (dokumendid pangaaktsepti vastu) lage ainult seetõttu, et sellele tõusule andis tagatise Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon. Täiendav krediit sõltus tagatisest. Ajutises määruses uuriti Hynixi tasutud kindlustussissemakset tagatise eest, ent sel alusel subsiidiume ei tuvastatud. Ajutiste meetmete rakendamise ajal ei olnud piisavalt registreeritud tõendusmaterjali, mis oleks näidanud, et Korea valitsus oleks Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni kõnealuse tagatise andmisel juhendanud. Küsimustikes paluti Korea valitsusel selgitada üksikasjalikult Korea valitsuse või ametiasutuste seotust Hynixile tagatise andmise protsessiga, kaasa arvatud vastavate kohtumiste üksikasjad. Eriti küsiti selgitust finantsjärelevalveteenistuse [14] osa kohta selles protsessis. Samad küsimused esitati Korea valitsusele, finantsjärelevalvekomiteele/ finantsjärelevalveteenistusele ja Korea Ekspordikindlustuskorporatsioonile kontrollkäigu ajal. Oma vastustes selgitasid need pooled, et ei Korea valitsusel ega finantsjärelevalvekomiteel/finantsjärelevalveteenistusel ei lubatud sekkuda Hynixi tagatisele allakirjutamise otsustamisprotsessi.

(41) Siiski on alates ajutise määruse avaldamisest saadud uut teavet Korea valitsuse osaluse kohta Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni suunamisel tagatise andmiseks D/A laenu andmisel 600 miljoni Ameerika Ühendriikide dollari ulatuses. Esialgsed järeldused, mis puudutavad seda meedet, tuleb seetõttu uue teabe valguses ümber hinnata. Huvitatud pooled – Hynix ja Korea valitsus – kutsuti spetsiaalselt uue teabe kohta märkusi esitama ning nende märkusi on käesoleva meetme ümberhindamisel arvestatud.

(42) Kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 32 sätestatud järeldustega, mis käesolevaga kinnitatakse, loetakse Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon avalik-õiguslikuks asutuseks. Veel enam, nagu on kirjeldatud põhjenduses 32, saatis rahandus- ja majandusminister kirja Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni presidendile ja Korea Välisvaluutapanga presidendile. Kirja teine punkt ütleb järgmist: "Seoses D/A-tagatud laenu andmisega katkestab Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon ajutiselt tasakaalu kindlustamise läbirääkimata D/A puhul." Samasugune kiri, mis nõuab Korea Ekspordikindlustuskorporatsioonilt "vastavate toimingute teostamist", saadeti Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni peadirektorile 30. novembril 2000 kaubandus-, tööstus- ja energeetikaministrilt.

(43) Veel üks kiri saadeti samadele isikutele, Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni presidendile ja Korea Välisvaluutapanga presidendile, 10. jaanuaril 2001. Sellele kirjale olid alla kirjutanud kolm Korea valitsuse ministrit: rahandus- ja majandusminister, kaubandus-, tööstus- ja energeetikaminister ning planeerimis- ja eelarveminister. Kiri esitas kõneluste tulemused Hynixi D/A omandamise kohta kohtumisel majandusministri juures 9. jaanuaril 2001. Tulemused olid järgmised: "1) Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon peab kindlustama kreeditorpankade poolt omandatud Hynixi D/A 30. juuniks 2001 kogusummas kuni 600 miljonit Ameerika Ühendriikide dollarit. 2) Seoses Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni reservide tasumisvõime puudujääki, mis seoses käesoleva küsimusega ette võib tulla, toetatakse seda eraldi rahastamisallikast". Korea valitsus määras sellega ennast Korea Ekspordikindlustuskorporatsioonile tagatise väljamaksmist vajadusel kompenseerima, kui see ei suuda seda oma riskireservidest teha.

(44) Registreeritud teave näitab, et Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni seisukoht sel ajal oli, et Hynix on tehnilise maksevõimetuse olukorras. Siiski väitis Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni kõrgetasemeline esindaja 1. detsembril 2000 juhatuse koosolekul, et "me asusime seda tehingut toetama tööstus- ja ressursiministri suunamisel". [15] Järelikult käskisid mitu ministrit Korea Ekspordikindlustuskorporatsioonil tagada D/A laen. Põhjenduses 35 selgitatakse selle otsuse riigipoliitilisi põhjendusi, mille esitas finantsjärelevalvekomitee kohtumisel, kus neid meetmeid arutati. Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon toetas neid meetmeid Korea valitsuse suunamise tõttu. Kuna krediidilage tõstnud pangad tegid seda tingimusel, et laen tagatakse, oli tagatis laenu oluline eeltingimus. Seetõttu anti laen tagatise tulemusena.

(45) Seega andis Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon tagatise tänu Korea valitsuse vastavale suunamisele tulenevalt riikliku poliitika eesmärgist leevendada Hynixi rasket finantsseisundit tööstusharu arengu kaalutlustel. Seega suunas Korea valitsus Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni eriti tavaliselt Korea valitsuse haldusalasse kuuluvate ülesannete täitmisel ja toimingute elluviimisel, hoolimata sellest, et ekspordikindlustuskorporatsioon on avalik-õiguslik asutus. Järelikult on tagatis valitsuse rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja i tähenduses. Tagatis kujutas endast Hynixi tulu, kuna ilma tagatiseta ei suutnud Hynix saada 600 miljoni Ameerika Ühendriikide dollari suurust D/A laenu. Samal ajal näitas Korea valitsuse kinnitus kompenseerida Korea Ekspordikindlustuskorporatsioonile vajadusel puudujääk, et Hynixi poolt tasutud kindlustussissemakse ei katnud riski, mille Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon oli võtnud, garanteerides D/A laenu, ning see on seetõttu mitteäriline toiming. Korea valitsus kirjutas tegelikult alla Hynixi makse pankrotiohule, küsimata selle eest mingit kompensatsiooni. Vastavalt registreeritud teabele ei oleks pangad ilma tagatiseta D/A laenu andnud. Veelgi enam, ei ole saadud teavet, et Hynixit oleks võrreldavalt rahastatud teistest allikatest. Tagatise katmine ilma piisava makstud kindlustussissemakseta loetakse seetõttu Hynixi tuluks algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Algmääruse artikli 6 punkti c sätete seisukohalt on D/A laenu katmine tegelikult dotatsioon, sest ilma tagatiseta ei oleks suudetud võrreldavat kommertslaenu võtta. Hynixi tulu ja järelikult subsiidiumi suurus on D/A laenusumma, 600 miljonit Ameerika Ühendriikide dollarit.

(46) Esitades märkusi lõpliku teatavakstegemise kohta, väitsid Korea valitsus ja Hynix, et Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon ei rahastanud Hynixit, vaid ainult kindlustas, ning et Hynix tasus pankadele D/A laenu eest turu intressimäära. Seetõttu oleks Hynixi poolt meetme alusel saadud tulu pidanud olema vahe Hynixi poolt D/A laenu eest tasutud hinna ja hinna vahel, mida see oleks ilma Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni tagatiseta pidanud tasuma. Mär gitakse, et Hynixi tulu on laenude kogusumma, mida ei oleks ilma Korea Ekspordikindlustuskorporatsiooni tagatiseta, millele Korea valitsus alla kirjutas, tervikuna või osaliselt antud. Ei olnud ühtegi märki sellest, et Hynixil oleks olnud võimalus leida muud tagatiseta rahastamisallikat ning Hynix sellist võimalust välja ei pakkunud. Seetõttu ei ole olemas mingit hinnavõrdluse lähtepunkti, mida pooled nõudsid. Lisaks ei tasunud Hynix mingisugust täiendavat kindlustussissemakset laenude täismahus allakirjutamiseks Korea valitsuse poolt. Sellistel tingimustel loetakse Korea valitsuse poolt allakirjutatud tagatis täies mahus Hynixi tuluks.

(47) Kuna D/A-laen on ekspordikrediitlaen ning sõltub seetõttu ekspordi realiseerimisest, vastab 600 miljoni Ameerika Ühendriikide dollari suurune subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähendusele ning on seetõttu tasakaalustatav. Kuna see subsiidium on ekspordisubsiidium, tuleb selle maht määrata eksportkäibele vastavalt komisjoni suunistele toetuste summa väljaarvutamiseks tasakaalustavate tollimaksudega seotud uurimistes ("suunised") punkti F punkti b alapunktile i. [16] Kasutades sama arvestusmetoodikat, nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 67 ja 108, ent rakendades toetust eksportkäibe kohta kogukäibe asemel, kuna kõnealune toetus on eksporttoetus, ulatub toetus 5,1 %.

5. KOREA ARENGUPANGA VÕLAKOHUSTUSPROGRAMM (JAANUAR 2001)

(48) Pärast ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestava määruse avaldamist esitasid Hynix, Korea valitsus ja Korea Arengupank oma märkused, mis puudutasid komisjoni järeldusi Korea Arengupanga võlakohustusprogrammi kohta.

a) Meetmest saadav tulu

(49) Esiteks väitsid Hynix, Korea valitsus ja Korea Arengupank, et Korea Arengupanga programm oli suunatud meetme ajutiseks rakendamiseks võlakirjaturu normaliseerimiseks ning ei kujutanud endast Hynixi tulu. Nad väitsid, et mingit tulu ei olnud, sest programmi laiendati Hynixile valitsevate turutingimuste ning intressimäärade järgi. Hynix väitis ka, et kuna ta sai jaanuaris 2001 sündikaatlaenu ning uut kapitali rahvusvaheliste hoiutähikute (global depository receipt, GDR) emissiooniga mais 2001, ei saa väita, et ta ei oleks suutnud oma võlakirju turu kaudu täiendavalt rahastada.

(50) Seoses väitega, et Korea Arengupanga programm ei kujutanud endast Hynixi tulu, sest programm viidi väidetavalt ellu valitsevate turuintressimääradega, märgitakse, et vastavalt Korea Arengupanga poolt küsimustiku vastustes antud teabele oli intressimäär pärast vastavalt Korea Arengupanga programmile emiteeritud uute võlakirjade laenukonversiooni märgatavalt madalam kui algne intressimäär. Jaanuaris 2001 väljalastud emiteeritud võlakirjade puhul oli erinevus ligikaudu 50 % madalam, olles 10 protsendipunkti. See oli nii hoolimata asjaolust, et tavalistes turutingimustes on refinantseeritavatel võlakirjadel tulenevalt äriühingu eeldatavast pankrotist, et neid välja osta, kõrgemad intressimäärad kui algsetel võlakirjadel, peegeldades nende väljamaksmisega seotud väljastanud äriühingu suuremat eeldatavat riski. [17] Järelikult näitab registreeritud tõendusmaterjal, et Korea Arengupanga programmis rakendatud intressimäärad ei olnud vastavuses turuintressimääradega.

(51) Seoses väitega, et Hynix ei saanud oma võlakirju turu kaudu refinantseerida, eriti sündikaatlaenu ja rahvusvaheliste hoiutähikute (GDR) emiteerimise abil mais, märgitakse, et võlakirjad ja laenud on väga erinevad vahendid ning neid ei saa otseselt võrrelda. Korea võlakirjaturul olid 2001. aastal eriti nõudlikud tingimused ning tagasihoidliku krediidiriskireitinguga äriühingud ei suutnud oma võlakirju turul refinantseerida. Nagu selgitatakse ajutise määruse põhjenduses 61, tunnistas seda oma küsimustiku vastuses Korea valitsus ise. See asjaolu on tõendatud ka muude registreeritud dokumentidega. [18] Alates juulist 2000 muutusid võlakirjaturu tingimused märgatavalt karmimaks. See peegeldus strateegilise krediidiriski suuremas investeerimistundlikkuses terava languse näol majanduskasvus ning 1998 või varem väljalastud tähtaegumisele liginevate võlakirjade küllastumise näol. See põhjustas laialt levinud "võitluse kvaliteedi nimel" kohalikul võlakirjaturul. [19] Korea valitsus väitis ka oma vastuses küsimustikule, et Korea Arengupanga programmi käivitamise tegelik põhjus oli aidata mõõduka krediidiriskireitinguga äriühinguid nende tähtaeguvate võlakirjade refinantseerimisel, kuna nad ei oleks sellega ise turul hakkama saanud. Lisaks märgitakse, et 22. jaanuaril 2001 hinnati Hynixi reiting alla investeerimistasemelt BBB- spekulatiivsele tasemele BB+, mis muutis tema olukorra sellega seoses isegi veel raskemaks.

(52) Küsimusele, kas Hynix oleks saanud oma võlakirju refinantseerida välisvõlakirjaturul, tuleb samuti vastata. Ei ole siiski mingisugust registreeritud teavet, mis näitaks, et see oleks olnud võimalik. Uurimise ajal ei pakkunud Hynix sellist võimalust, samuti ei ole ta kunagi väitnud, et oleks proovinud oma võlakirju välisvõlakirjaturul refinantseerida. Märgitakse, et jaanuaris 2001 rahvusvahelise reitinguagentuuri Standard and Poor'si Hynixile omistatud spekulatiivne reiting B ei näe samuti sellist võimalust ette.

(53) Hynixil oli 2001. aastal rohkem kui 3 triljoni Korea voni väärtuses tähtaeguvaid võlakirju. [20] Ta sai jaanuaris 2001 oma kreeditorpankadelt 800 miljardit Korea voni sündikaatlaenu. Märgitakse siiski, et ta oli palunud 1 triljoni Korea voni suurust laenu, ent pangad nõustusid andma vaid 800 miljardit Korea voni. Osa sellest summast (300 miljardit Korea voni), nagu on selgitatud põhjendustes 30–37, anti Korea valitsuse suunamisel, millega ta käskis finantsjärelevalvekomiteel tõsta laenu seaduslikke ülempiire mõnedel pankadel, kellel oli keelatud Hynixile Korea valitsuse sekkumiseta raha laenata. Sama kehtib nende pankade kohta pärast seda, kui sündikaatlaen oli antud: neil oli keelatud Hynixile raha laenata, välja arvatud juhul, kui nende laenu ülempiire oli teatud tehingu jaoks tõstetud. Märgitakse, et nende kolme panga hulgas olid Hynixi kaks peamist kreeditori – Korea Välisvaluutapank ja Korea Arengupank. See näitab, et Hynix oli saavutanud oma võimalike pangalaenude saamise ülempiiri. Ei ole tõendeid, et Hynix oleks suutnud laenata täiendavaid rahalisi vahendeid tingimusel, et põhiosa sellest oleks kulunud oma tähtaeguvate võlakirjade eest tasumisele. Tõepoolest, uurimise käigus ei esitanud Hynix kordagi võimalust, et ta oleks meetmete rakendamise ajal saanud või püüdnud saada vajalikku rahastamist laenu näol turu teistelt pankadelt.

(54) Seoses pankade osalemisega Korea Arengupanga programmis märgitakse, et registreeritud teabe põhjal andis 4. jaanuaril 2001 finantsjärelevalvekomitee loa valikuliseks loobumiseks laenu seaduslikest ülempiiridest kõikidele Korea Arengupanga programmis osalevatele pankadele. Finantsjärelevalvekomitee väitis, et jaanuaris 2001 antud vabastus osalemiseks Korea Arengupanga kiirtee programmis (Fast Track Programme) erines vabastustest, mis finantsjärelevalvekomitee oli andnud eelnõusolekuna kõigile pankadele ning mis põhines Korea Arengupanga, Korea valitsuse üksuse poolt esitatud üldisel palvel. [21] Pankade osalemine Korea Arengupanga programmis oli seetõttu võimalik vaid tänu vabastusele, mida käesoleval juhul anti, kasutades rakendamismääruse teksti suurt tõlgendamisvabadust, mis võimaldas finantsjärelevalvekomiteel laenu ülempiire teatud tingimustel vabaks anda.

(55) Kättesaadav teave näitab ka, et pangad ei osalenud Korea Arengupanga programmis ärikaalutlustel, vaid neid suunas seda tegema Korea valitsus, kes oli mures Hynixi võimaliku pankroti makromajanduslike tagajärgede üle. [22] Seda saab tõestada Korea Esimese Panga (KEP) näitel: KEP, mille omanikuks 51 % ulatuses on US Newbridge Capital, lükkas 4. jaanuaril 2001 tagasi Korea valitsuse kutse osaleda Korea Arengupanga programmis. KFB hinnanguil ei olnud täiendav laen Hynixile äriliselt garanteeritud. KEPi tegevdirektor väitis, et nende otsus põhines kasumlikkuse rangel põhimõttel. Maksejõuetute äriühingute võlakirjade ostmine oleks tõuganud panga juhtimisraskuste poole. [23] Finantsjärelevalveteenistus väitis, et ta oleks palunud KFBl veel kord käendada Hyundai võlakirju. Kui pank oleks veel kord ära öelnud ning see oleks viinud sidusäriühingute pankrotini, oleks finantsjärelevalveteenistus panka vastutavaks pidanud. [24] Kui KEP jätkas vastuseisu, hoiatas finantsjärelevalveteenistus, et KEPi keeldumine võib pangale tähendada oma klientide kaotamise ohtu. [25] Järgmisel päeval pärast seda, kui KEP oli Korea valitsuse nõudmise tagasi lükanud, võttis Korea valitsuse esindus KEPi arvelt välja 77 miljonit Ameerika Ühendriikide dollarit. [26] Bloombergi andmetel ähvardas Korea valitsus isegi nõuda, et KEPi peamised strateegilised kliendid oleksid pangaga äritegevuse lõpetanud. [27] Lõpuks andis KEP Korea valitsuse nõudmistele järele ning osales meetmete rakendamises. Siinkohal on vaja meelde tuletada, et KEP ei ole uurimisega koostööd teinud, keeldudes küsimustikule antud vastuste kohapealsest kontrollimisest (vt põhjendus 18 eespool).

(56) Seoses rahvusvaheliste hoiutähikute emiteerimisega loetakse vastuvõetavaks, et Hynix laenas 2001. aasta juunis sel viisil kapitaliturult raha. Selleks ajaks oli siiski 80 % tema Korea Arengupanga programmi kaudu rahastatud võlakirjadest juba tähtaegunud ning Korea Arengupank oli need enne seda kuupäeva üle võtnud. Rahvusvaheliste hoiutähikute emiteerimine ei olnud seepärast nende võlakirjade osas kasulik ning juba jaanuaris 2001 tuli leida muu viis nende rahastamiseks. Rahvusvaheliste hoiutähikute emiteerimine ei anna sellisena tunnistust selle kohta, et Hynixil oleks jaanuaris 2001 olnud juurdepääs kapitaliturgudele. Veelgi enam, ilma Korea Arengupanga programmita oleks Hynix juba pankrotis olnud tänu suutmatusele tasuda nende võlakirjade eest rahvusvaheliste hoiutähikute emiteerimise ajaks. Märgitakse ka, et nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 73–76, kukkus Hynixi aktsiakurss peaaegu kohe pärast emiteerimist juunis 2001 ning investorid, kes ostsid Hynixi aktsiaid, kannatasid märkimisväärset kahju. Seetõttu olid tema võimalused sel viisil raha laenata välistatud, eriti arvestades seda, et tema kogukohustused jõudsid juulis 2001 ikkagi 7,2 triljoni Korea vonini.

(57) Meetmete ajastamine on tõepoolest tähtis tegur. Tuleb rõhutada, et investorite otsust osta juunis Hynixi rahvusvahelisi hoiutähikuid võis mõjutada tõsiasi, et enamik Hynixi tähtaegunud kohustustest tühistati Korea valitsuse poolt algatatud Korea Arengupanga programmiga 2001. aasta jaanuarist juunini. Korea Arengupanga programm oli üldteada ning see tekitas palju avalikkuse kommentaare. Hynixi rahvusvaheliste hoiutähikute pakkumise märgukiri viitab ka "2,9 triljoni Korea voni eeldatavale jätkuvale olemasolule Korea Arengupanga programmi tulemusena, et võimaldada 2001. aastal tähtaeguvate võlakirjade refinantseerimist". Järelikult võis investorite otsust investeerida Hynixisse juunis 2001 väga kergesti mõjutada usk, et Korea valitsus tagab jätkuvalt, et Hynix ei läheks pankrotti. [28] Sellele järeldusele on viidatud ka ajutise määruse põhjenduses 44. Seetõttu näitab registreeritud teave, et Korea Arengupanga programm võis mõjutada investorite otsust investeerida Hynixisse juunis 2001.

(58) Seoses Hynixi väitega, et tema võlakirju müüdi edasi lisatagatisega võlakohustuse ja lisatagatisega laenukohustuse (Collateralized Bond Obligation/Collateralized Loan Obligation, CBO/CLO) programmi samadel tingimustel nagu kõigi teiste osalevate äriühingute võlakirju, märgitakse, et olemasoleva CBO/CLO programmi tingimused [29] olid täiesti teistsugused ning need ei olnud Hynixile kättesaadavad.

(59) CBO programm loodi selleks, et suurendada võlakirjade rahastamist, mis läksid madalamate krediidiriskireitingutega suhteliselt väikestele äriühingutele. Programm ei olnud selle mahu tõttu Hynixile kättesaadav. Lisaks ei oleks Hynix saanud müüa sama hulka võlakirju programmi kontsentratsioonipiirangute tõttu, mis lubas vaid maksimaalselt 10 % võlakirjade puulist, mida tagab ükskõik milline CBO/CLO, pärineda ükskõik milliselt ühelt äriühingult. Märgitakse ka, et Korea Arengupank ostis üles kõik Hynixi võlakirjad, isegi need, mis olid väidetavalt mõeldud CBO programmi jaoks. Isegi pärast Korea Arengupanga programmi lõppu oli Korea Arengupanga käes Hynixi võlakirju, mis olid määratud müügiks CBO fondidele. Korea Arengupank viivitas ka võlakirjade müügiga CBO fondidesse ning säilitas kontrolli võlakirjade üle Korea Arengupanga programmis isegi pärast seda, kui need olid paigutatud CBO fondidesse ning suunas nende asendamist uute pikaajaliste võlakirjadega, kui Hynix ei olnud suuteline nende eest enne tähtaegumist tasuma. Samuti tõstis Korea Krediiditagamise Fond (Korea Credit Guarantee Fund, KCGF) [30] CBOde tagatistaset 34 %-lt 53 %-le, et võtta arvesse kaasamist Korea Arengupanga programmi. Järelikult ei saa väita, et Hynixi võlakirjadele oleksid kehtinud programmi tavatingimused ja -põhimõtted. Ometi käsitleti neid väga teistsuguselt.

(60) Viis, kuidas viidi ellu Korea Arengupanga programmi, oli samuti väga erinev viisist, kuidas võrreldavad tehingud oleksid turul teostatud. Vastavalt Korea Arengupanga programmile ostis Korea Arengupanga üles kõik tähtaeguvad võlakirjad, konverteeris need võrreldes algsete võlakirjadega palju madalamatele intressimääradele, paigutas neist 20 % kreeditorpankadesse ning 70 % CBOdesse/CLOdesse. Veelgi enam, rakendatud tingimused erinesid oluliselt CBO/CLO programmi omadest, kaasa arvatud suurendatud riikliku tagatise rakendamine. Võlakirju ei müüdud avaliku pakkumise teel, vaid erainvesteeringute kaudu olemasolevaile kreeditoridele. See ei vasta võlakirjade refinantseerimisele turu mõistes.

(61) Korea Arengupank väitis ka, et Korea Arengupanga programm ei ole toetus, kuna Korea Arengupank teeb otsused rahastamiseks ning fondide kasutamiseks ärilisel alusel ning on seotud kasumliku äritegevusega, mis keskendub äriühingu rahastamisele.

(62) Seoses Korea Arengupanga väitega, et Korea Arengupanga programm ei ole Korea Arengupanga tegevuse iseloomu tõttu subsiidium, siis märgitakse, et ajutise määruse põhjendused 55–59 esitavad põhjused, miks rahastamine Korea Arengupanga poolt on valitsusepoolne finantsosalus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kuna Korea Arengupank ei ole oma märkustes esitanud mingisugust uut tõendusmaterjali, mis muudaks ajutises määruses antud hinnangut, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 55–59 esitatud järeldused.

(63) Kaaludes põhjendustes 50–62 esitatud selgitusi, ei saa Korea Arengupanga programmi vaadelda kui Hynixile tulusat, pidades ka meeles, et võrreldav finantseering ei olnud talle turul kättesaadav. Hynix ei suutnud oma tähtaeguvaid võlakirju pangalaenude kaudu rahastada, sest ta oli oma laenusaamisvõimalused kreeditorpankades ära kasutanud oma niigi kõrge potentsiaalse kahjuriski ning oma halva finantsseisundi tõttu, mis ei võimaldanud üheltki teiselt pangalt täiendavat krediiti saada. Võlakirjade refinantseerimine võlakirjaturul ei olnud võimalik tema madala krediidiriskireitingu tõttu, mis ei võimaldanud turul tema tähtaeguvaid võlakirju vastu võtta, nagu Korea valitsus oma vastuses küsimustikule tunnistab. Neil põhjustel kinnitatakse järeldused küsimustele tulu olemasolu ja seetõttu subsiidiumi olemasolu kohta, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 61, käesolevaga.

b) Sihtotstarbelisus

(64) Teiseks väitsid Hynix, Korea valitsus ja Korea Arengupank, et Korea Arengupanga programm ei olnud sihtotstarbeline. Hynixi väidete kohaselt ei olnud komisjon programmi tingimuste analüüsi teel selgitanud, miks arvati, et üksnes fakti, et programmis osales mitu Hyundai äriühingut, võib pidada Hynixi suhtes sihtotstarbelisuse piisavaks tõendusmaterjaliks. Hynix väitis ka, et Korea Arengupanga programm ei olnud sihtotstarbeline, kuna Hynixi võlakirjad müüdi edasi CBO/CLO programmi samadel tingimustel, nagu muude osalevate äriühingute võlakirju.

(65) Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 62–64 järeldati, et kuigi Korea Arengupanga programm ei olnud seaduse kohaselt sihtotstarbeline algmääruse 3 lõike 2 punkti a alusel, oli see siiski tegelikult sihtotstarbeline algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti c alusel, kuna kolm määruse neljast tingimusest olid täidetud: programmi kasutamine piiratud arvu äriühingute poolt, valdav kasutamine teatud äriühingute poolt ja ebaproportsionaalselt suurte toetussummade andmine teatud äriühingutele. Kuna seaduse kohaselt sihtotstarbelisust ei tuvastatud, ei ole programmi tingimuste ja põhimõtete edasine analüüs asjakohane. Asjakohane on siiski sellistele tingimustele vastavate äriühingute arv. Vaadeldes sihtotstarbelisust tegelikult, järeldati, et programmi kasutas vaid kuus äriühingut, millest neli kuulus Hyundai kontserni, ning et Hynix kasutas 41 % programmi vahenditest. Märgitakse, et registreeritud teave näitab, et programmi valikutingimused oleksid täitnud rohkem kui 200 Korea äriühingut. Selle rühma võimalike laenusaajate taustal täidab Hyundai kontserni äriühingute suur osakaal osavõtjate seas ning programmi kogurahastamise valdav kasutamine Hynixi poolt selgelt sihtotstarbelisuse tingimused vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile c.

(66) Korea valitsus ja Korea Arengupank väitsid ka, et osalevate äriühingute valikul toimiti läbipaistvalt ja objektiivselt ning programmis osalevate Hyundai äriühingute suur arv oli üksnes kokkusattumus.

(67) Küsimustikes paluti nii Korea valitsusel kui Korea Arengupangal esitada kohtumiste protokollid, kus arutati äriühingute valiku programmi, ning valiku põhjused sedastava otsuse koopia, mille alusel Hynix valiti. Nii Korea valitsus kui Korea Arengupank väitsid, et selliseid dokumente ette ei valmistatud ning seetõttu ei ole need kättesaadavad. [31] Seetõttu ei olnud võimalik kontrollida, kuidas valikuprotsessi juhiti ning kuidas valiv organ, Kreeditoride Finantsasutuste Nõukogu (Creditor Financial Institutions Council, CFIC), [32] osavõtjaid valides oma kaalutlusõigust rakendas.

(68) Tegelikult näitab registreeritud teave, et Korea valitsuse kaalutlusõigus oli avalikult suunatud Hynixi kui kasusaaja valimisele ning tulu kontsentreerimisele Hyundai äriühingtele. Märgitakse, et Korea Arengupank teatas pressiteates, et ostab üles Hynixi tähtaeguvad võlakirjad nii jaanuaris kui järgnevatel kuudel isegi enne seda, kui Hynix ametlikult programmis osalema valiti. [33] Korea Arengupanga antud teabe kohaselt võttis kreeditoride finantsasutuste nõukogu täiendavalt igal kuul vastu otsuse, milliseid võlakirju refinantseerida. On tähelepanuväärne, et Korea Arengupank sai juba jaanuari alguses teatada, et ta refinantseerib Hynixi võlakirju järgmiste kuude jooksul.

(69) Pärast seda, kui programmist osavõtjad olid välja kuulutatud, kritiseeriti ohtralt valikuprotsessi läbipaistvuse ja kõlblikkuse analüüsi puudumist. [34] Muud äriühingud, näiteks Hanwha ja Hanjini kontserni tütarettevõtted ning Dongkuk Steel olid Hynixiga samas olukorras krediidiriskireitingute (BBB) ja samal ajal tähtaeguvate võlakirjade arvu poolest, ent neid programmi ei valitud. Valiku teinud ametiasutused mingit selgitust ega põhjendust ei esitanud.

(70) Eespool selgitatud põhjustel järeldatakse, et lisaks algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti c tingimustele, millele käesolev juhtum vastab, nagu komisjon järeldas ajutise määruse põhjendustes 63 ja 64, peetakse Korea Arengupanga programmi ka tegelikult sihtotstarbeliseks artikli 3 lõike 2 punkti c täiendavate tingimuste põhjal, nimelt toimimisviisi, kuidas kaalutlusõigust subsiidiumi andmise otsustamisel asjaomaste ametiasutuste poolt kasutati.

c) Subsiidiumist loobumine

(71) Kolmandaks väitis Hynix, et kuna Korea Arengupanga programm kestis ainult ühe aasta, kujutab see endast programmist loobumist ning seetõttu ei saa nimetatud programm anda põhjust tasakaalustavate tollimaksude kehtestamiseks vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1.

(72) Märgitakse, et Korea Arengupanga programm moodustab ühekordse kordumatu subsiidiumi, mis annab tulu äriühingule kui sellisele. Seetõttu ei saa selles kontekstis juttu olla loobumisest kui sellisest. PET Chipsi juhtum Indias, [35] millele Hynix viitas kui asjakohasele juhtumile, oli tegemist korduva subsiidiumiga, mis oli seotud uurimisaluse toote ekspordiga. Kui eksporditoetusprogramm lõpetati, ei saanud eksporditud toode subsiidiumist enam tulu. Subsiidiumi iseloom on seetõttu täiesti erinev ning PET Chipsi juhtum ei ole Korea Arengupanga programmi hindamisel asjakohane.

(73) Eespool esitatud põhjustel, eeldusel, et Korea Arengupanga programmi alusel saadud tulu on kordumatu subsiidium, mis eraldatakse viieaastase perioodi jooksul, ei loobuta programmi lõpetamisega subsiidiumist algmääruse artikli 15 lõike 1 tähenduses, sest see on juba määratud ning nimetatud määramine annab jätkuvalt tulu vahendite eraldamise aja jooksul.

d) Subsiidiumi väljaarvutamine

(74) Seoses subsiidiumi väljaarvutamisega väitsid nii Hynix kui Korea valitsus, et komisjon oleks pidanud võrdlema programmi intressimäärasid turuintressimääradega ning laene dotatsioonidena mitte käsitlema. Teiseks väitis Hynix, et Korea Arengupank omandas vaid 10 % refinantseeritud võlakirjadest ning ainult neid võlakirju tuleks käsitleda subsiidiumina. Peale selle ei tuleks neid toetussumma puhul kahekordselt arvestada, kuna Korea Arengupanga võlakirjad restruktureeriti oktoobris 2001.

(75) Seoses esimese väitega intressimäärade võrdluse kohta selgitas komisjon ajutise määruse põhjenduses 66 oma järeldust mitte kasutada intressimäära subsiidiumi suuruse määramisel. Vastavalt algmääruse artiklile 5 määratakse subsiidium saaja poolt saadava tulu põhjal. Nagu selgitatakse põhjendustes 50–63, ei kujunenud Hynixi tulu Korea Arengupanga programmi intressimäärade rakendamisest, vaid tõsiasjast, et ilma Korea Arengupanga programmita oleks ta sunnitud olnud oma võlakirjade eest raha tagastama ning kuna tal ei olnud selleks likviidsust, oleks ta pankrotti läinud. Hynixile ei olnud kättesaadavad ka muud rahastamisallikad ning registreeritud teabe kohaselt tundub see olevat põhjuseks, miks Korea Arengupanga programm üleüldse loodi. Hynixi tulu kujunes sellest, et Korea Arengupank ostis üles tema tähtaeguvad võlakirjad tema enda asemel olukorras, kus ükski turumaakler ei soovinud Hynixit selle tehingu jaoks rahastada. Neil põhjustel määrati Korea Arengupanga rahastamissumma Hynixi võlakirjade ostmiseks kui subsiidium.

(76) Seoses laenude käsitlemisega dotatsioonidena, siis tuleb olukorda hinnata laenu andva asutuse vaatepunktist meetmete rakendamise ajal. Suuniste jao E punkti b alapunkt v sätestab, et kui laenu andmise hetkel on laenavale asutusele juba ilmne, et ta ei saa oma raha tagasi, tuleb laenu vaadelda dotatsioonina. Kuigi käesoleval juhul ei ole programmikohane rahastamine Korea Arengupanga poolt täiesti sama mis "laen", on tegemist äärmiselt sarnase tehinguga, nii et tuleb rakendada samu põhimõtteid. Küsimus on selles, kas Korea Arengupangal oli põhjust uskuda, et talle korvataks see rahastamine või mitte. Registreeritud teave näitab, et ajal, kui Korea Arengupank hindas Hynixi võlga, oli ilmne, et Korea Arengupank ei saa tagasi raha, mida see oli Hynixi võlakirju ostes kulutanud. Tegelikult näitab registreeritud teave, et Korea Arengupank isegi ei näinud ette oma kulutuste tagasisaamist. Tõepoolest, Korea Arengupanga programmi eelarve algne kogusumma oli 6,2 triljonit Korea voni, millest Korea Arengupank oli juba peaaegu poole (2,9 triljonit Korea voni) määranud Hynixi võlakirjade ostmiseks. Programm ei põhinenud kasumiteenimisel ega isegi mitte kahjumita majandamisel, vaid kõrvale pandi oluline rahasumma valitud äriühingute tähtaeguvate võlakirjade ostmiseks. Veelgi enam, isegi kui Korea Arengupank oleks lootnud oma kulude tagasisaamist, oli rahastamise ajal ilmne, et Hynix ei oleks olnud võimeline neid summasid Korea Arengupangale tagasi maksma. Hynixi võlad olid juba tohutud ning põhjus, miks Korea Arengupank pidi sekkuma, oli selles, et Hynixil ei olnud raha oma tähtaeguvate võlakirjade eest tasumiseks ega võimalust selliseid summasid tähtaegumise saabumise hetkel turult laenata. Tuleb ka märkida, et Hynixi võlakirjadele kulutamiseks ettenähtud summa oli algusest peale suur võrreldes Hynixi käibega: 2,9 triljonit Korea voni oli enam kui 70 % Hynixi 2001. aasta käibest.

(77) Et Hynix ei olnud ilmselt võimeline seda uut finantseeringut tagasi maksma, sai selgeks programmi käigus, kuna selle olukord vaadati iga kuu üle pankade otsuste põhjal, milliseid võlakirju iga kuu osta. Hynixi reiting oli alla hinnatud juba 22. jaanuaril 2001 kohe pärast selle programmi vastuvõtmist ning uuesti märtsis programmi toimumise ajal. Hynixile jaanuari lõpul antud spekulatiivse tasemega oleks pidanud juba arvestama, kui võeti vastu otsus võlakirjade ostmise kohta. Märtsis 2001 hinnati Hynix alla tasemele B-, mis oleks selle tegelikult pidanud Korea Arengupanga programmist programmi tingimuste põhjal välja arvama. Siiski rahastas Korea Arengupank mõlemal kuul Hynixi võlakirju, hoolimata äriühingu halvenevast olukorrast, mis peegeldus selle reitingu languses. Peale selle ei ole registreeritud mingisugust tõendusmaterjali, mis näitaks, et Korea Arengupank oleks tagasi saanud rohkem kui need summad, mida Hynix pidi programmi tingimuste kohaselt tasuma. [36] Ajutistes järeldustes võeti need summad arvesse ning arvestati maha, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 65.

(78) Seoses teise esitatud väitega, väitis Hynix, et Korea Arengupank omas vaid 10 % refinantseeritud võlakirjadest ning vaid neid võlakirju tuleks lugeda subsiidiumiks. Siinkohal on vaja meelde tuletada, et subsiidium on valitsuse finantsosalus, mis annab selle saajale tulu. Nagu juba osutatud ajutise määruse põhjenduses 48, seisneb programmi esimene aste Korea Arengupanga poolt programmi otseselt kuuluvate kõigi tähtaegunud võlakirjade ülesostmises. [37] Hynixi käesoleva rahalise toetusega saadav tulu seisneb selles, et Korea Arengupank ostab need võlakirjad Hynixi eest üles: Korea Arengupanga rahalise toetuse oleks tavalise turutehingu tingimustes pidanud endale saama Hynix. Tulu suurus määrab subsiidiumi suuruse. Tõsiasi, et vastavalt programmi tingimustele võib Korea Arengupank ise lõpuks omada vaid 10 % võlakirjadest, ei muuda nimetatud järeldust, sest Korea Arengupank tegi ettemakse palju suuremas summas ning seda tehes arvestas riskide ja vastutusega, mis on seotud kõigi refinantseeritud võlakirjade ostmisega.

(79) Kolmandaks väitis Hynix, et kuna Korea Arengupanga võlakirjad hiljem oktoobris 2001 restruktureeriti, ei peaks neid subsiidiumisummas kahekordselt arvestama. Märgitakse, et registreeritud teabe kontrollimine näitas, et 59,4 miljardit Korea voni programmi kuuluvatest võlakirjadest arvestati aktsiavahetusega tõepoolest võla hulka. See summa arvestati 2001. aasta oktoobri meetmete kogusummast maha, [38] nagu selgitatud allpool põhjenduses 166. Hynix väitis ka, et osa pankade poolt omatavaid Korea Arengupanga võlakirju arvestati pankade poolt juunis 2001 ostetud aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade (convertible bonds, CB) hulka. Korea Arengupanga võlakirjade summa tuleks seetõttu aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade summast kahekordse kirjendamise vältimiseks maha arvestada. Märgitakse, et juunis 2001 ostetud aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade kogusumma vahetati oktoobris 2001 aktsiate vastu ning et aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade kogusumma, kaasa arvatud Korea Arengupanga võlakirjad, arvestati seetõttu sellest maha, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 166.

(80) Põhjendustes 50–79 selgitatud põhjustel järeldatakse, et Korea Arengupanga programm kujutas endast Hynixi tulu, kuna võrreldav rahastamine ei olnud talle turul kättesaadav. Hynix ei suutnud oma tähtaeguvaid võlakirju pangalaenude kaudu rahastada, kuna see oli ära kasutanud oma võimalused pangalaenude saamiseks ning võlakirjade refinantseerimine võlakirjaturul ei olnud selle madala krediidiriskireitingu tõttu võimalik. Rahastamine Korea Arengupanga programmi kaudu on seetõttu subsiidium algmääruse artikli 2 tähenduses. Subsiidium leitakse olevat Hynixi suhtes tegelikult sihtotstarbeline ning on seetõttu algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti c kohaselt tasakaalustatav. Algmääruse artikli 5 kohaselt on subsiidiumisumma saadava tulu summa, mis on programmiga ettenähtud rahastamise summa. Seetõttu kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 67 esitatud järeldused ja subsiidiumi suurus 4,9 % Korea Arengupanga programmiga seoses.

6. VÕLAKIRJADE OST KREEDITORPANKADE POOLT 1 TRILJONI KOREA VONI ULATUSES NING VÕLA ESIMENE ASENDAMINE (MAI 2001)

(81) Ajutises määruses järeldati esialgu, et ei ole küllaldast tõendusmaterjali subsiidiumi kohta positiivse järelduse tegemiseks ning seetõttu otsustati seda programmi mitte tasakaalustada. Mõned huvitatud pooled ei nõustunud esialgse järeldusega ning palusid selle läbivaatamist. Üks huvitatud pool väitis, et Hynixi suhtes rakendatud tingimused ei vastanud tema finantsseisundile sellel ajal ega olnud seetõttu turupõhised. Selle poole arvamuse kohaselt mõjutas Korea valitsus ka kreeditorpanku ning meetmete rakendamise tulemuslikkust.

(82) Teine huvitatud pool väitis, et Hynixile ei oleks mais 2001 ilma Korea valitsuse vahelesegamiseta selle halva finantsseisundi tõttu tagatist antud ning et Korea valitsus suunas Hynixi kreeditore sihtotstarbeliselt võlakirjade ostus osalema. Selle väite tõestuseks viitas nimetatud pool Korea valitsuse poolt 10. märtsil 2001 kokku kutsutud kohtumisele Korea valitsuse esindajate, Hyundai kreeditorpankade presidentide, finantsjärelevalvekomitee esindajate ja Hynixi presidendi vahel.

(83) Korea valitsusele saadetud küsimustikus küsiti, kas Korea valitsus või mõni muu avalik-õiguslik asutus oli seotud pankade 2001. aasta mai meetmete otsustamise protsessiga. Sama küsiti pankadele saadetud küsimustikes. Samuti nõuti protokolle kõigist koosolekutest, kus osalesid Korea valitsuse või mõne muu avalik-õigusliku asutuse esindajad. Kõik pooled vastasid, et Korea valitsus ei olnud mingil viisil seotud restruktureerimisprotsessiga mais. Seetõttu ei olnud sellistele kokkupuudetele viitavat teavet olemas ning sellele ei saanud ajutiste järelduste eelse uurimise käigus viidata ega seda kontrollkäikude ajal kontrollida.

(84) Pärast ajutiste järelduste avaldamist esitasid huvitatud pooled teavet teisestest allikatest, kaasa arvatud artikleid ajakirjandusest, mis näitasid, et sellised kokkupuuted olid tõesti toimunud. Nimetatud teave viitas kindlatel kuupäevadel toimunud kohtumistele ning kokkupuudetele pankade ja finantsjärelevalveteenistuse/finantsjärelevalvekomitee esindajate vahel. Huvitatud pooli, eriti Hynixit ja Korea valitsust, kutsuti seda teavet üle vaatama ning selle kohta arvamusi esitama. Pooltel ei õnnestunud uut teavet ümber lükata. Tegelikult tunnistasid mõlemad sõnaselgelt, et finantsjärelevalveteenistuse esindajad osalesid tõepoolest 10. märtsi 2001. aasta kohtumisel ning neil oli olnud kokkupuuteid pankadega nimetatud meetmete raames nagu uus teave näitas.

(85) Märgitakse, et uus teave ja selle kinnitamine huvitatud poolte poolt oli vastuolus uurimise varasemates järkudes esitatud Korea valitsuse, finantsjärelevalvekomitee ja finantsjärelevalveteenistuse ning pankade esindajate väidetega. Korea valitsus ja pangad on järjekindlalt väitnud, et ei Korea valitsuse ega muude avalik-õiguslike asutuste esindajad ei olnud mingil viisil seotud 2001. aasta maikuu meetmetega ning finantsjärelevalvekomitee ja finantsjärelevalveteenistus teostasid finantsasutuste järelevalvet ega sekkunud pankade igapäevastesse tehingutesse. Sellist teabe varjamist peetakse uurimist takistavaks, sest algmääruse artikkel 28 näeb ette, et sellistel tingimustel võivad järeldused põhineda parimal kättesaadaval teabel. Kõnealuseid pooli teavitati nende poolt koostööst keeldumise tagajärgedest. Märgitakse ka, et Hynixi tolleaegne finantsnõustaja Citibank Seoul ei teinud uurimisega täielikku koostööd. Citibank on selgitanud, et koostööst keeldumine tulenes Hynixi vahelesegamisest. Citibank, olles Hynixi meetmete rakendamise aegne finantsnõustaja, valdas tähtsat teavet nii Hynixi finantsseisundi kui ka uurimisaluste meetmete kohta. Võimaldamata Citibankiga koostööd teha ning takistades sellega Citibanki valduses oleva teabe uurimist, loetakse Hynixit ennast uurimist tõsiselt takistanuks. Arvestades poolte koostööst keeldumist 2001. aasta mai meetmeid puudutava teabe suhtes ning nende poolt vaidlustamata uut teavet, mis saadi pärast ajutiste meetmete rakendamist, on kohane ajutised järeldused uue teabe valguses ning teadaolevate faktide põhjal ümber hinnata.

(86) Faktikogum näitab, et alates novembrist 2000 oli Korea valitsus suunanud panku ja muid asutusi võtma tarvitusele meetmeid Hynixi likviidsusprobleemide leevendamiseks ning elektroonikatööstusharu poliitika edendamiseks. See on kinnitust leidnud kõigi meetmete osas, mida käesoleva määruse eelmised peatükid käsitlesid. Märgitakse ka, et aasta jooksul muutus Hynixi finantsseisund järjest raskemaks, hoolimata rakendatud meetmetest. Märtsis 2001 oli selle reiting langenud tasemele B-. Seetõttu ei ole mingit alust arvata, et Korea valitsus oleks neis järjest halvenevates tingimustes oma toetuse Hynixile ootamatult lõpetanud. Vastupidi, on põhjust uskuda, et ta jätkas Hynixi toetamist, eriti pärast seda, kui selle halvenev finantsseisund tõestas, et muud turupõhised rahastamisallikad ei olnud kättesaadavad.

(87) Nagu juba eespool kolme eelneva uuritud meetme hindamisel selgitatud, oli Hynix juba jaanuaris 2001 ammendanud oma võimalused saada oma peamistelt kreeditorpankadelt laene suure potentsiaalse kahjuriski ning madala krediidiriskireitingu tõttu. 2001. aasta märtsiks oli tema reiting veel enam alla hinnatud ning tema potentsiaalse kahjuriski määr Korea valitsuse poolt suunatud laenu piirmäärade ettenägelikule tõstmisele mõnede pankade suhtes suurenenud. Ta ei olnud oma jaanuaris 2001 saadud sündikaatlaenu teenindanud ning kohustused kuhjusid jätkuvalt, hoolimata kõigist tema olukorra leevendamiseks rakendatud meetmetest. Sellistel tingimustel ei olnud mingit märki sellest, et Hynix oleks võinud turult laenu saada. Hynix ei esitanud selle protseduuri käigus sellist võimalust ega näidanud ka, et ta oleks isegi proovinud kas Korea või välisturgudelt täiendavaid laene saada.

(88) Registreeritud teave näitab, et pankadel ei tundunud olevat mingisugust ärilist alust osta juunis 2001 1 triljoni Korea voni väärtuses Hynixi aktsiate vastu vahetatavaid võlakirju. Registreeritud tõendusmaterjal näitab, et võlakirju osteti Hynixi varustamiseks rahaga tema olemasolevate kohustuste katmiseks. Pangad tunnistasid Hynixi suutmatust oma võlgu teenindada juba mai algul 2001. Kreeditoride Finantsasutuste Nõukogu (Creditor Financial Institutions Council) otsuses 7. maist 2001 märgitakse, et Hynix ei suutnud oma kohustusi sündikaatlaenu suhtes 2001. aasta esimese kvartalis täita ning oli äärmiselt tõenäoline, et ta ei suuda seda teha ka teises kvartalis. Seda käsitleti laenulepingu artiklis 12 puudujäägina. Siiski ei rakendatud laenulepingu artiklit 11 2001. aasta esimeses ja teises kvartalis, et ära hoida seonduvaid probleeme, nagu risttehingu puudujääk. Pangad säästsid Hynixi sellega tegelikult laenulepingu puudujäägi tagajärgedest. Sellest hoolimata andsid nad siiski uut laenu, omandades juunis 2001 aktsiate vastu vahetatavaid võlakirju.

(89) Mitu Hynixi kreeditorpanka suurendasid ka oma laenukahjumi reserve Hynixi võla suhtes. [39] Enne aktsiate vahetatavate võlakirjade ostus osalemist juunis 2001 suurendasid KorAm Bank, Hana Bank, Shinhan Bank ja Kookmin Bank oma laenukahjumi reserve Hynixi suhtes 25 % võrra. 2001. aasta kolmandaks kvartaliks olid nimetatud pangad määratlenud 60 % või enam oma laenudest Hynixile realiseerimatutena. Tuleb meelde tuletada, et nimetatud pankadest kolm ei teinud uurimisega koostööd (vt põhjendus 18 eespool).

(90) Pangad ostsid aktsiate vastu vahetatavaid võlakirju 20. juunil 2001. Märgitakse, et juuni keskpaiga ja 20. juuni vahel langes Hynixi aktsiakurss märgatavalt. Hoolimata sellest ostsid pangad aktsiate vastu vahetatavaid võlakirju, kuigi sel ajal pidi nende jaoks ilmne olema, et nad ei saa oma raha tagasi. [40] Ühe kuu jooksul kandsid pangad võlakirjade pealt suuri kahjusid. Hynixi aktsiakurss oli järsult langenud ning pangad suunasid teatud osa Hynixi aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade kokkuostuhinnast juuni lõpus 2001 arvestust tehes kahjumisse.

(91) Pärast ajutiste meetmete avaldamist saadud ja poolte vaidlustamata teave näitab, et kokkupuuted kreeditorpankade ja ametiisikute vahel leidsid aset märtsist maini 2001. Vastavalt nimetatud teabele kutsuti põhjenduses 82 viidatud 10. märtsi 2001 kohtumine kokku selleks, et saada pankadelt toetust Hyundai kontserni äriühingtele. [41] Kui mõned pangad ilmutasid soovimatust Hynixile toetust pakkuda, sest nad olid mures välise usaldusväärsuse ja laenu ülempiiride rikkumise pärast, veensid Korea valitsuse finantsametnikud panku seda siiski tegema. [42] 24. aprillil 2001 teatati, et Hyundai Kreeditoride Ühendus otsustas mitte osta Hynixi poolt pakutud 1 triljoni Korea voni väärtuses aktsiate vastu vahetatavaid võlakirju. Hynixil ei olnud likviidsust, et oma tähtaeguvate kohustuste eest tasuda, ning aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade emiteerimisest tulenevat laekumist (1 triljon Korea voni) oli plaanis kasutada olemasoleva võla teenindamiseks. Kreeditorpankade, sealhulgas Korea Välisvaluutapanga, Korea Arengupanga ja Chohung Panga presidendid pidasid 23. aprillil 2001 kohtumise, mille osalejate enamik oli 1 triljoni Korea voni suuruse aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade ostmise vastu. [43] Samal päeval palus Citibanki tegevdirektor (Citibank oli sel ajal Hynixi finantsnõustaja ning maikuu meetmete organiseerija) Korea valitsuselt ametlikult Hynixile finantstoetust ning finantsjärelevalvekomitee esimees väljendas selle suhtes jaatavat seisukohta. Hoolimata selle taustast teatati, et Hynixi finantstoetus, kaasa arvatud aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade pangaaktsept, on muutunud tõenäolisemaks. [44] Siinkohal on vaja meelde tuletada, et ka Citibank keeldus koostööst uurimisega (vt põhjendus 18).

(92) Teatati, et KorAm Bank – üks pankadest, kes uurimisega koostööd ei teinud – keeldus üle võtmast oma osa 1 triljonist Korea vonist põhjusel, et Hynix ei andnud üle märgukirja, millega oleks kohustunud oma võlgu võimaluste piires vähendama. Täheldatakse, et oli teateid, mis näitasid, et sellele vastuseks väitis finantsjärelevalveteenistus, et ta ei andesta pangale, kui too ei osale, lisades, et ta võtab panga suhtes kasutusele karme meetmeid, nagu keeldumine uusi finantsinstrumente heaks kiitmast ning panga allutamine karmimale audiitorkontrollile. Seda hoiatust silmas pidades tühistas KorAm oma otsuse ning osales aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade ostus. [45]

(93) Arvestades seda, et poolte vahel puudus koostöö, tuleb lõppjäreldused rajada olemasolevatele tõsiasjadele; selles kontekstis tuleb arvesse võtta täiendavat teavet, isegi kui see pärineb teisestest allikatest. Märgitakse, et üks algselt uuritud meetmeist oli väidetav Souli Tagatiskindlustuskorporatsiooni (Seoul Guarantee Insurance Corporation, SGICO) tagatis kinnise investeerimisfondi äriühingute poolt 600 miljardi Korea voni väärtuses ostetavatele Hynixi aktsiate vastu vahetatavatele võlakirjadele. Uurimise käigus leidis kinnitust, et nimetatud võlakirjade ostu tegelikult ei toimunud ning seetõttu ei antud ka mingisugust tagatist. [46] Toimumata jäänud tehingu põhjusi siiski ei selgitatud. On täheldatud teateid, mis näitavad, et pangad nõudsid sel ajal, et selleks, et nad ostaksid aktsiate vastu vahetatavaid võlakirju, peaksid ka kinnise investeerimisfondi äriühingud seda tegema, kuna pangad ei tahtnud üksi kõiki finantskohustusi kanda. Kinnise investeerimisfondi äriühingud keeldusid Hynixi võlakirju ostmast, sest nad väitsid, et on üldteada nimetatud võlakirjade maksevõimetus ning et nad ei saanud neid sel ajal müüa, kui nad võitlesid turu usaldusväärsuse taastamise eest. Teadete kohaselt väitsid kinnise investeerimisfondi äriühingud, et nad ei pääse kriitikast, et nad investeerisid oma klientide raha maksujõuetusse äriühingusse, mis võiks kaasa tuua nende vastu kohtuasju. Kui finantsasutused sunniksid kinnise investeerimisfondi äriühinguid neil tingimustel mitme miljardi voni väärtuses äriühingu uusi võlakirju omandama, võiksid kõik kinnise investeerimisfondi äriringkonnad maksejõetuks muutuda. [47] Eespool esitatu põhjal on ilmne, et pangad osalesid kõigil vestlustel 2001. aasta maikuu meetmete kohta alates märtsi algusest 2001 ning et nad teadsid hästi kõiki kinniste investeerimisfondide väiteid ning põhjusi, miks need keeldusid võlakirju tellimast. Pangad olid ka ise otsustanud mõni nädal tagasi aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade ostuga mitte nõustuda ning olid tunnistanud Hynixi suutmatust oma olemasolevat võlga teenindada.

(94) Nimetatud teabe teatavakstegemise järel huvitatud pooltele tunnistasid pooled, et ühel kohtumisel osales finantsjärelevalveteenistuse esindaja ning et finantsjärelevalvekomitee/ finantsjärelevalveteenistuse ja pankade vahel leidsid aset edasised kokkupuuted. Selgitati, et finantsjärelevalveteenistuse esindaja oli kohal vaid vaatlejana, et esineda tunnistajana kreeditoride eelnevate rahastamiskohustuste suhtes ning mitte mõjutada kreeditorpanku või nende otsust anda Hyundai äriühingtele täiendavaid krediite. Selgitati ka, et "järgnenud telefonikõned" finantsjärelevalveteenistuse/ finantsjärelevalvekomitee esindajate ja kreeditorpankadega vahel toimusid vaid finantsjärelevalvekomitee/ finantsjärelevalveteenistuse tavalise ennetava järelevalvetegevuse käigus. Võttes siiski arvesse, et nimetatud pooled olid teavet varjanud, kuni neid sellega vastandati, ning uurimist takistanud, juhendades teisi pooli koostööd mitte tegema, on raske sedastada, et nimetatud selgitused oleksid täiesti veenvad. Lisaks näitab registreeritud teave, et 10. märtsi 2001. aasta kohtumisel osalenud ametiisik oli finantsjärelevalvekomitee aseesimees, st kõrge ametiisik. Neil asjaoludel järeldatakse algmääruse artikli 28 põhjal, mis võimaldab poolte koostööst keeldumise korral teha järeldusi olemasolevate tõsiasjade põhjal, et pangad ei otsustanud aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade ostmise küsimust vabalt ja sõltumatult ärikaalutlustel, vaid neid suunas võlakirjade ostmisel Korea valitsus. Eespool viidatud teave teisestest allikatest toetab sellise järelduse tegemist.

(95) Lõpliku teatavakstegemise kohta märkusi esitades väitis Korea valitsus, et arvesse tuleks võtta tõsiasja, et erainvestorid olid juunis 2001 ostnud 1,25 miljardi väärtuses Hynixi rahvusvahelisi hoiutähikuid ning et seetõttu lähtus pankade otsus osta Hynixi aktsiate vastu vahetatavate võlakirju samuti ärikaalutlustest. Märgitakse, et nimetatud investoreid pidi mõjutama eeldatav Korea valitsuse poolt suunatav pidevalt kättesaadav Korea Arengupanga programm Hynixi tähtaeguvate kohustuste refinantseerimiseks. Peale selle ei olnud nimetatud investoreil samasugust pilti Hynixi olukorrast nagu kreeditorpankadel. Seepärast ei ole mõistlik järeldada, nagu oleks pankade otsus investeerida olnud teistsugune kui rahvusvaheliste hoiutähikute investoritel.

(96) Olemasolevate tõsiasjade põhjal järeldatakse seetõttu, et pankade otsus osta 1 triljoni Korea voni väärtuses Hynixi aktsiate vastu vahetatavaid võlakirju ei põhinenud ärikaalutlustel, vaid võeti vastu Korea valitsuse suunamise tõttu riikliku poliitika eesmärke silmas pidades. Seetõttu kujutab ostetud aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade väärtus valitsuse osalust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv ja i tähenduses. Nimetatud ost andis võlakirjade ostuhinna, 1 triljoni Korea voni väärtuses Hynixile tulu, sest tal ei olnud võrreldavad rahalised vahendid turul kättesaadavad. Hynixi olukord oli alates jaanuarist 2001 järjest halvenenud ning tal ei olnud mingit võimalust saada samasugust laenu turult. Neil põhjustel loetakse aktsiate vastu vahetatavate võlakirjade ostusummat 1 triljon Korea voni subsiidiumiks algmääruse artikli 2 tähenduses. Kuna tegemist on ad hoc subsiidiumiga, mida anti vaid ühele äriühingule, on see algmääruse artikli 3 kohaselt sihtotstarbeline ning seetõttu tasakaalustatav.

(97) Vastavalt algmääruse artiklile 5 arvestatakse tasakaalustatavate toetuste summa subsiidiumi saajale antud tulu alusel. Kreeditorpankade poolt ostetud aktsiate vastu vahetatavate võlakirjadel oli intressimäär ning Hynix pidi nende tähtaegumisel nende eest raha tagasi maksma. Seetõttu on need võrreldavad laenuga. Vastavalt algmääruse artikli 6 punktile b on esimene küsimus uurida, kas turul on kättesaadav võrreldava suurusega kommertslaen ning kui on, loetakse tuluks vahet rakendatud intressimäärade vahel. Nagu on selgitatud põhjenduses 87, ei olnud Hynixile mais 2001 võrreldava suurusega laenud kättesaadavad. Sel põhjusel tuleb võlakirjade ostu põhjal kujunev tulu määratleda mõnel muul alusel.

(98) Vastavalt suuniste jao E punkti b alapunktile v käsitletakse kustutatud või tähtajaks tasumata laenu dotatsioonina. See tähendab, et kui laenu andmise hetkel on laenavale asutusele juba ilmne, et ta ei saa oma raha tagasi, tuleb laenu käsitleda dotatsioonina. Nagu on selgitatud põhjendustes 88–90, oli võlakirjade ostmise ajal käesoleval juhul pankadele ilmne, et nad ei saa oma raha tagasi, mille nad on Hynixi aktsiate vastu vahetatavate võlakirju ostes kulutanud. Seetõttu kujutab võlakirjade ostusumma 1 triljon Korea voni Hynixi tulu ning tasakaalustatavat subsiidiumisummat. Kasutades ajutise määruse põhjendustes 67 ja 108 selgitatud arvestusmetoodikat, ulatub toetus 5,4 %ni.

7. PÄÄSTMISMEETMESTIK, MIS SISALDAB VÕLA KONVERTEERIMISE AKTSIATE VAHETUSSE, VÕLA TEISE PIKENDAMISE NING 658 MILJARDI KOREA VONI SUURUSE UUE LAENU ANDMISE 2001. AASTA OKTOOBRIS

(99) Ajutise määruse avaldamise järel esitasid Hynix, Korea valitsus, Korea Välisvaluutapank, Woori Bank, Chohung Bank, Citibank Seoul ja Riiklik Põllumajandusühistute Liit (National Agricultural Cooperation, NACF) märkusi ajutiste järelduste kohta, mis puudutasid 2001. aasta oktoobri päästmismeetmestikku.

(100) Poolte esitatud märkused on loetletud ning hinnatud allpool. Kuna tasakaalustatava subsiidiumi väljaarvutamine on 2001. aasta oktoobri meetmete suhtes siiski oluline küsimus, peetakse kasulikuks selgitada, kuidas ja milliseid põhimõtteid järgides toetussummat hinnatakse, eriti arvestades seda, et 2001. aasta oktoobrikuu meetmeid rakendati finantsraskustes äriühingu suhtes.

a) Sissejuhatus

(101) Ajutises määruses käsitleti 2001. aasta oktoobri meetmeid, nimelt võla konverteerimist aktsiate vahetusse, uut laenu summas 658 miljardit Korea voni ning tähtaegumiste pikendamist ja võla asendamist dotatsioonidega. See põhines suuniste jao E punkti b alapunktil v, mis näeb ette, et laenu käsitletakse dotatsioonina, kui see kustutatakse või tähtajaks tasumata jäetakse. Ajutise määruse põhjendustes 104–107 järeldati esialgselt, et Hynixi finantsseisundi tõttu ei olnud turul talle sobiv rahastamine kättesaadav ning et pangad teadsid 2001. aasta oktoobri meetmete rakendamise ajaks, et nad ei saa oma Hynixisse investeeritud/ Hynixile laenatud raha tagasi.

(102) Esimese küsimusena, mida tuleb raskustes olevale äriühingule osutatava rahastamise korral subsiidiumi väljaarvutamise hindamisel uurida, on äriühingu krediidiriskireiting meetmete rakendamise ajal. Reiting iseloomustab tol hetkel äriühingu finantsseisundit ning tema võimet investeeringuid ligi tõmmata ja saada finantseeringuid, kuna võimalikud investeerijad/laenuandjad rajavad oma otsuse eelkõige äriühingule sõltumatu rahvusvahelise reitinguagentuuri poolt antud reitingule.

(103) Märgitakse, et Hynixile oktoobris 2001 Standard and Poor'si antud reiting oli SD–, "kohustusi osaliselt täitmatajättev". See on võimalikest reitingutest eelviimane, kuna halvim on "kohustusi täitmatajättev", millel ei ole Standard and Poor'si tingimuste kohaselt tulevikuväljavaateid nagu teistel tasemetel ning mida kasutatakse vaid siis, kui maksejõuetus on tegelikult saabunud. Hinnang SD omistatakse siis, kui võlakirjade emiteerijat peetakse kohustusi osaliselt täitmatajätjaks, see tähendab, et ta jätkab teatud kohustuste või kohustuste liikide eest maksmist samal ajal, kui ta teiste eest ei maksa. Järelikult oli Hynixi reiting meetmete rakendamise ajal iga investori/laenuandja jaoks väga murettekitav ega toetanud otsust teda ärikaalutlustel täiendavalt rahastada.

(104) Teine küsimus, mida uurida tuleb, on äriühingu ajalugu tema olemasolevate võlgade teenindamisel ning talle asjaomaste laenuandjate poolt antav reiting. Kui isegi mõõduka reitinguga äriühingu jätkab mõne oma laenuandja olemasolevate võlgade teenindamist, tuleks laenuandjail täiesti põhjendatult seda asjaomase äriühingu sisehindamisel arvesse võtta ning arvestada seda tõsiasja ka positiivselt, kui hinnatakse, kas asjaomasele äriühingule täiendava laenu andmist võiks kaaluda. Käesoleval juhul märgitakse siiski, et Hynix ei olnud oma olemasolevaid võlgu 2001. aastal teenindanud ning oli jätnud tähtajaks tasumata isegi jaanuaris 2001 antud sündikaatlaenu intressimaksed. Nagu selgitatud põhjenduses 88, teatas pank puudujäägist mais 2001, ent otsustas olukorra lahendamiseks vastavaid meetmeid mitte rakendada. Mitmed pangad tõstsid oma laenukahjumi reserve Hynixi suhtes juba mais 2001 ning uuesti oktoobris 2001 enne meetmete rakendamist, mis näitab, et täiendavat rahastamist peeti juba kahjumiks. Sisehindamine asjaomaste pankade poolt peegeldas seda hinnangut. Kuus asjaomast panka hindasid 2001. aasta oktoobri meetmete ajaks Hynixi sisehinnanguga "hoiatav" kuni "ebakindel". Niisugune olukord ei toeta otsust asjaomast äriühingut täiendavalt rahastada.

(105) Kolmas küsimus, mida uurida tuleks, on asjaomase äriühingu üldine finantsseisund. Kui äriühingul on ajutisi likviidsusprobleeme, ent selle põhialused on tugevad, on võimalikel laenuandjatel põhjus seda oma krediidiotsuste tegemisel arvesse võtta.

(106) Märgitakse, et Hynixi üldine finantsseisund oli olnud kriitiline juba pikka aega. 2000. aasta lõpuks oli Hynixil kogunenud enam kui 9,46 miljardi Ameerika Ühendriikide dollari eest kohustusi. See moodustas äriühingu peaaegu kahekordse netoväärtuse ning äriühingu kapitaliseerimise rohkem kui neljakordse turuväärtuse. [48] Oktoobris 2001 moodustasid Hynixi võlad tema kuuekordse omakapitali. Selline olukord oli asjaomastele pankadele samuti hästi teada. Nagu on selgitatud põhjenduses 44, väitis Korea Ekspordikindlustuskorporatsioon juba novembris 2000, et Hynix oli tehnilise maksevõimetuse olukorras. Samasuguseid väiteid võib leida asjaomaste pankade sisearuannetes, mis viitavad Hynixi negatiivsele kapitalile ja ülemäärasele krediteerimisele.

(107) Hynixi finantsnäitajad vastavalt nn Altmani Z-võlgnevuste mudelile, mis on mõeldud spetsiaalselt Korea äriühingute pankrotisarnase olukorra ennustamiseks, olid 1999–2001 oluliselt halvemad kui teistel Korea äriühingutel, mis tegelikult pankrotti läksid. Hynixi võlgnevused olid 700 % suuremad kui tõsistes majandusraskustes äriühingu lävi. [49] Hynixi jooksvad ja lühiajalised näitajad andsid tunnistust äriühingust, mis täiesti ebapiisava likviidsuse tõttu ei suuda oma kohustusi täita. [50] Hynixi puhastasuvus, üldtasuvus ja omakapitali tasuvus olid negatiivsed kõigil aastatel alates 1997ndast, puhastasuvus läks 2000. aastal miinusesse 24,3 % võrra ja 2001. aastal 93,83 % võrra. Igal aastal 1997–1999 ei olnud äriühingu tehingute rahakäive piisav, et katta isegi ühte kuuendikku tema võlgnevustest või üldkohustustest.

(108) 2001. aasta rahastamiskontod ei arvestanud Hynixi finantseduga ka tulevikus, väites, et äriühingu tegevuse täielik normaliseerimine nõuab pidevat toetust krediidipankadelt, kuni pooljuhttoodete müügihind on taas piisavalt kõrgele tõusnud. Need tõsiasjad näitavad, et nii Hynixi minevikku kui ka tulevikku iseloomustas sõltuvus kreeditoride finantsabist. Hynix oli jõudnud punkti, kus oli võimatu oma tegevust rahastada tootmiskasumist tulenevatest vahenditest.

(109) Järgmine küsimus, mida subsiidiumi väljaarvutamise aluste hindamisel uurida tuleks, on kindlaks teha, kas asjaomasele äriühingule oli antud teisi laene kommertsallikatest ning kui oli, siis millistel tingimustel. Kui selliseid laene oli antud, võiksid selliste laenude tingimused ja põhimõtted toimida kriteeriumina asjaomaste meetmetega Hynixi tulu ning seega ka toetussumma mõõtmisel.

(110) Käesoleval juhul märgitakse, et Hynix ei võinud saada ühtki kommertslaenu 2000. ega 2001. aastal. Hynixi laenuvõtmine keskendus ainult Korea valitsuse võimaldatud, Korea valitsuse suunatud ning Korea valitsuse tagatud laenudele. Hynixi suurim kreeditor meetmete rakendamise ajal oli Korea Arengupank, kelle käes oli 44 % Hynixi laenude kogusummast detsembris 2001. [51]

(111) Enne 1998. aastat oli Hynix saanud laene Prantsuse ja Jaapani pankadelt, kaasa arvatud Bank of Tokyo, Société Générale ja Credit Lyonnaise. Sellest ajast saadik ei ole ükski nimetatud pankadest Hynixi restruktureerimisel osalenud. Tasumata laenud välispankadelt, kaasa arvatud Citibank Souli omad, moodustasid vaid 5 % kõigist Hynixi laenudest 2000–2001. [52] Märgitakse, et Citibanki osa hindamist selgitatakse põhjendustes 130–133.

(112) Välispankade osaluse puudumine näitab, et Hynixi täiendavat rahastamist ei peetud otstarbekaks ning majanduslikult õigustatuks. Märgitakse, et 1996. aastal antud ning Société Générale'i juhitud välismaiste laenuandjate 37,5 miljardi Korea voni suuruse sündikaatlaenu tagastamata osa kuulutati 2001. aastal tähtajaks tasumata laenuks ja risttehingu puudujäägiks.

b) Valitsuse finantsosalus

i) Poolte märkused

(113) Hynix ja Korea valitsus väitsid, et 2001. aasta oktoobri meetmestik ei kujutanud endast toetust, kuna osutatud finantseeringut ei teinud Korea valitsus. Hynix väitis seoses Citibanki ja Korea Välisvaluutapangaga, et ei esitatud mingisugust tõendusmaterjali, mis oleks näidanud, et Korea valitsus oleks kasutanud oma mõjuvõimu, et sundida panku 2001. aasta oktoobri meetmeid vastu võtma. Seoses Woori Panga, Chohung Panga ja Riikliku Põllumajandusühistute Liiduga (NACF) väitis Hynix, et Korea valitsuse osalust aktsiakapitalis ei tohiks segi ajada valitsuse kontrolliga krediidiotsuste üle. Veel väideti, et krediidiotsused põhinesid iga asjaomase panga ärikaalutlustel.

(114) Korea Välisvaluutapank väitis, et Korea valitsusel ei olnud mingisugust osa Korea Välisvaluutapanga äriotsuste suhtes restruktureerimisprogrammis. Ta väitis, et Korea valitsusel ei ole mingisugust eriõigust, ei lepingu- ega Korea seaduste järgset, mis lubaks tal takistada või mõjutada Korea Välisvaluutapanga äriotsuseid. Korea Välisvaluutapanga andmetel kehtib see ka finantsjärelevalveteenistuse kohta. Finantsjärelevalveteenistuse juhtkonna soovituste kohta Korea Välisvaluutapanga äritehingute osas väideti, et nimetatud toimingud kuuluvad selle tavatoimingute hulka vastavalt pangandusseadusele ja pangandusmäärustele ning neid ei tule mõista kui vahelesegamist või asjassesekkumist ükskõik millisel kujul finantsjärelevalveteenistuse ega muude finantsülevaatust teostavate asjaomaste ametiasutuste poolt.

(115) Woori Bank väitis, et hoolimata sellest, et ta oli suurim aktsionär, ei lubatud Korea valitsusel avaldada mingisugust mõju Woori Panga otsustamisprotsessile.

(116) Chohung Bank väitis, et Korea valitsusel ei olnud ei otsest ega kaudset mõju tema juhtimistegevusele. Isegi kui Korea Hoiustekindlustuskorporatsioon (Korea Deposit Insurance Corporation, KDIC) on Chohung Panga suuraktsionär, oli Chohung Bank väidetavalt kommertspank ning tema otsused võeti vastu üksnes ärikaalutlustest lähtudes. Ta väitis, et ajutises määruses viidatud "Mõistmise memorandum" (Memorandum of Understanding, MOU) käsitles ainult Korea valitsuse poolt 1997. aasta finantskriisi suhtes kohaldatud mitmesuguseid restruktureerimismeetmeid.

(117) Hynix ja Chohung Bank väitsid ka, et teised pangad (Korea Tööstuspank (Industrial Bank of Korea), Souli Pank (Seoul Bank), Kwangju Bank ja Kyongam Bank), kus Korea valitsus on samuti suuraktsionär, ei osalenud 2001. aasta oktoobri meetmestikus ning tõestasid seega, et Korea valitsus ei olnud sekkunud ühegi asjaomase panga äritegevusse.

(118) Riiklik Põllumajandusühistute Liit (NACF) väitis, et see moodustati eesmärgiga parandada põllumajandustootjate majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist olukorda ning nende elukvaliteeti. Korea Hoiustekindlustuskorporatsioon kui eelisinvestor ei tohtinud seaduse kohaselt Riikliku Põllumajandusühistute Liidu otsuste tegemises osaleda. Iseenesest ei hõlmanud tema volitused riikliku poliitika eesmärkide saavutamist.

(119) Citibank Seoul eitas, et ta oleks mingilgi viisil Korea valitsusega seotud, ning selgitas, et osales uuritavates meetmetes üksnes ärikaalutlustest lähtudes.

ii) Märkuste hindamine

(120) Märgitakse, et eelnevalt on põhjendustes 10–14 sätestatud põhimõtete alusel eespool järeldatud, et Korea Arengupank on avalik-õiguslik isik. Seoses teiste pankadega ei leitud need olevat avalik-õiguslikud isikud, ent leiti, et neid on kõnealuste meetmete elluviimisel Korea valitsuse poolt suunatud.

(121) Suunavat juhtimist tõendab oluline fakt, et Korea valitsus oli mõnede nimetatud pankade ainus või suuraktsionär, mida tuleb olukorra hindamisel arvesse võtta. Korea valitsuse ja teiste aktsionäride aktsiapaki suurus määrab ära ulatuse, milles nad saavad mõjutada otsusetegemise protsessi, nagu sätestatud äriseaduses ja asjaomase äriühingu liitumisartiklites. Selles suhtes on oluline viidata novembris 2001 vastu võetud Korea peaministri seadlusele nr 408, mis käsitleb juhtkonna vastutust äriühingutes, milles valitsus on aktsionäriks. Kuigi nimetatud määruse artikkel 6 rõhutab selliste äriühingute iseseisva juhtimise lubamise tähtsust, võimaldab see riigil otsustavalt kasutada kõiki oma õigusi aktsionärina.

(122) Registreeritud teave näitab ka, et riik võib suuraktsionärina nimetada ametisse finantsasutuste juhte. Iseenesest nimetab või tunneb Korea valitsus korrapäraselt huvi tegevdirektori ja teiste panga juhtkonna liikmete valiku vastu. [53] Oma hääletusõiguse abil saab Korea valitsus suurima aktsionärina seetõttu mõjutada Korea Välisvaluutapanga, Woori Panga ja Chohung Panga tegevust. Näiteks näitab registreeritud teave, et riik mõjutas otsust välja vahetada Korea Välisvaluutapanga tegevdirektor vähetulemusliku tegevuse tõttu Hynixi ja teatud krediitkaardiäriühingte suhtes. [54]

(123) Peale selle tuleb märkida, et ajutine määrus ei toetunud suunamise tõestamisel üksnes Korea valitsuse aktsiapakile. Ajutise määruse põhjendused 88–98 selgitasid põhjalikult iga panga kohta põhjuseid, miks leiti, et Korea valitsus oli suunanud 2001. aasta oktoobri meetmeid. Lisaks ajutises määruses esitatud selgitustele on selle järeldused leidnud nüüd kinnitust täiendava teabe alusel, millest osa on saadud pärast ajutiste meetmete avaldamist.

(124) Nagu on selgitatud põhjendustes 32, 42 ja 43, on olemas registreeritud tõendusmaterjali selle kohta, et Korea valitsus andis finantsasutustele otseseid juhiseid mõnede uurimisaluste meetmete kohta Nimetatud teave näitab ka, et finantsjärelevalveteenistus oli meetmete rakendamisega seotud. Andmed näitavad ka, et Korea valitsus sundis neid asutusi mõnedes meetmetes osalema, ähvardades nende äritegevuse takistada. [55] Märgitakse, et komisjon oli mitmel korral nii Korea valitsuselt kui asjaomastelt pankadelt sellise sekkumise kohta küsinud, ent kõik pooled eitasid järjekindlalt, et kõnealuste meetmete osas oleks olnud mingisugust riigi sekkumist.

(125) 3. augustil 2001, veidi enne 2001. aasta oktoobri meetmete rakendamist, väitis Korea peaministri asetäitja ajalehe- ja ringhäälingutoimetajate liidu kohtumisseminaril, et juhul, kui kreeditoride rühm ei suuda Hynixi küsimusele lahendust leida, sekkub Korea valitsus kiire lahenduse leidmiseks. Kui kreeditoride rühm ei suutnud otsustada Hynixi täiendavat rahastamist, pidid asjaomased finantstegelased otsustama.

(126) Seoses Korea Välisvaluutapanga väitega, et Korea valitsusel ei ole seaduse- või lepingujärgset õigust mõjutada selle äriotsustusi, märgitakse, et ajutise määruse järeldused Korea valitsusepoolse suunamise kohta ei põhinenud sellistel lepingu- või seadusjärgsetel õigustel. Selles küsimuses vastu võetud järeldused püüdsid tõestada, et Korea valitsus võis kasutada oma võimu Korea Välisvaluutapanga suunamiseks kaudsemalt, näiteks oma asendi kaudu suuraktsionärina. Veel enam, esialgsed järeldused selles küsimuses on leidnud kinnitust uue tõendusmaterjaliga, mis saadi pärast ajutise määruse avaldamist, mille kohaselt Korea valitsuse ministrid sekkusid, et juhendada Korea Välisvaluutapanka mõnede uurimisaluste meetmete suhtes (vt põhjendusi 32, 42 ja 43).

(127) Seoses finantsjärelevalveteenistuse ja finantsjärelevalvekomiteega, tõestab ka pärast ajutiste meetmete rakendamist saadud tõendusmaterjal, et finantsjärelevalveteenistus oli seotud Hynixi rahastamist ettenägevate meetmete otsustamisega, nt kiri Korea ministritelt Korea Välisvaluutapangale, millele on viidatud põhjenduses 126 eespool. Seoses finantsjärelevalveteenistuse/finantsjärelevalvekomitee osaga selle järelevalve teostamisel Korea Välisvaluutapanga jätkuva restruktureerimise suhtes, näitab registreeritud tõendusmaterjal, et finantsjärelevalvekomitee kiitis heaks Korea Välisvaluutapanga laenu ülempiiride tõstmise – tõsiasi, mis on vasturääkivuses restruktureerimisplaaniga, mis nõudis selle liiga kõrge laenu riskimäära vähendamist Hynixi suhtes. Peale selle ei olnud Korea Välisvaluutapanga rahastamiskontodes probleemsete laenude kahjumi väljaarvutamisel kajastatud suuremat osa Hynixi võlaaktsiate vahetusest. Järelikult ei esitanud Korea Välisvaluutapanga märkused ajutise määruse kohta olulist uut tõendusmaterjali, mis oleks muutnud ajutise määruse põhjendustes 90–91 esitatud hinnangut. Need järeldused seetõttu kinnitatakse.

(128) Seoses Riikliku Põllumajandusühistute Liiduga (RPL) selgitasid ajutise määruse põhjendused 96–98 põhjuseid, miks esialgselt järeldati, et Korea valitsus suunas RPLi osalema 2001. aasta oktoobri meetmetes. Isegi kui tunnustada täielikult RPLi vormi ühistuna, on selle ühistu eesmärgid põllumajandustootjate majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise olukorra ning elukvaliteedi parandamiseks ühtlasi põllumajanduse toetamise majanduspoliitika eesmärkide saavutamine. Edaspidi märgitakse, et RPLi haldavad ühiselt rahandus- ja majandusministeerium ning põllumajandus- ja metsandusministeerium. Selle täpsemad funktsioonid on põllumajanduspoliitilise panga omad, nagu Korea põllumajanduspoliitika elluviimine ning Korea valitsuse rahaliste vahendite soetamine põllumajandussektori jaoks. Uus põllumajandusühistute seadus augustist 1999 näeb ette Korea valitsuse dotatsiooni/subsiidiumi vastavalt vajadusele (artikkel 9), lubab Korea valitsusel osaleda aktsionärina (artiklid 147–151) ning võimaldab RPLil välja emiteerida põllumajanduse rahastamise võlakirju ja nõuab Korea valitsuselt nende tagamist (artiklid 153 ja 156). RPLilt meetmete rakendamise ajal Hynixile antud krediidiriskireiting, nimelt 8, [56] ei õigustanud Hynixi edasist rahastamist. RPLi märkused ajutise määruse kohta ei andnud mingisugust uut tõendusmaterjali, mis oleks muutnud ajutise määruse põhjendustes 96–98 esitatud hinnangut. Seetõttu kinnitatakse need järeldused.

(129) Seoses pankadega Woori Bank ja Chohung Bank [57] selgitasid ajutise määruse põhjendused 88 ja 89 põhimõtteid, mille põhjal esialgselt järeldati, et Korea valitsus suunas pankade Woori Bank ja Chohung Bank osalemist 2001. aasta oktoobri meetmetes. [58] Nimetatud järeldused suunamise kohta leidsid kinnitust teabega, mis saadi pärast ajutiste meetmete kehtestamist, ning millele viidatakse põhjendustes 91–94, 124 ja 125. Woori Bank ja Chohung Bank ei ole oma märkustes esitanud mingisugust uut tõendusmaterjali, mis muudaks ajutise määruse põhjendustes 88 ja 89 esitatud komisjoni järeldust. Need järeldused kinnitatakse seetõttu.

(130) Citibank, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 93 ja 95, ei teinud see uurimisega täielikku koostööd. Sellistel asjaoludel on järeldused selle seotuse kohta Hynixi suhtes rakendatava finantsmeetmestiku osas tõestatud vastavalt ajutise määruse artiklile 28, s.o olemasolevate tõsiasjade alusel.

(131) Tema osa kohta laenuandjana käesoleva uurimise tähenduses tuleb märkida, et Citibanki koostööst keeldumine takistas saamast usaldusväärset teavet Citibanki täpsete funktsioonide ja tegevuse kohta Hynixi suhtes rakendatud finantsmeetmete osas. Seega ei suudetud Citibanki kinnitusi, et ta ei tegutsenud Korea valitsuse