ET Euroopa Liidu Teataja L 282/14

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1934,

27. oktoober 2015,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina”) ja Taist pärit teatavate toruliitmike (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) (edaspidi „algsed meetmed”) ning viimati pikendati neid nõukogu määrusega (EÜ) nr 803/2009 (3) (edaspidi „kehtivad meetmed”).

(2) Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 3 laiendati algseid meetmeid nõukogu määrustega (EÜ) nr 964/2003, (4) (EÜ) nr 2052/2004, (5) (EÜ) nr 2053/2004 (6) ja (EÜ) nr 655/2006 (7) Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt lähetatud impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte.

(3) Kehtivad dumpinguvastased tollimaksud on kõikide äriühingute korral 58,6 %.

1.2. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

(4) Praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (8) ning Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (9). Tai suhtes võetud meetmed aegusid 4. septembril 2014 (10).

1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine

(5) 14. detsembril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teate teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud – sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte – raud- või terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (11).

(6) 2. juunil 2014 sai komisjon taotluse algatada kehtivate meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

(7) Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

(8) 3. septembril 2014 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Ta avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (12).

1.4. Huvitatud isikud

(9) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele ning Hiina ametivõimudele ja kutsus neid üles koostööd tegema.

(10) Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

1.4.1. Väljavõtteline uuring

(11) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(12) Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valim moodustati samasuguse toote tootmis- ja müügimahtude alusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidus, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust, ning see hõlmas kolme äriühingut/äriühingute rühma, kellel olid tootmisrajatised Austrias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Itaalias. Ühtegi märkust ei esitatud ning seega jäid esialgselt valimisse valitud äriühingud lõplikku valimisse.

(13) Hiljem selgus, et ühel valimisse kaasatud liidu tootjal ei olnud võimalik küsimustikule täies ulatuses vastata, mistõttu ta asendati teise liidu tootjaga. Lõplik valim hõlmas kolme äriühingut/äriühingute rühma, kes esindasid 57 % liidu toodangust ja 58 % liidu tootmisharu müügimahust liidu turul ning kellel olid tootmisrajatised neljas liikmesriigis (Austria, Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia). Huvitatud isikuid teavitati sellest. Muudetud valimit peeti liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks.

b) Importijate väljavõtteline uuring

(14) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Kaheteistkümnest teabe esitanud importijast importis vaid kuus vaatlusalust toodet Hiinast. Nendest kuuest äriühingust moodustati valim, võttes aluseks vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi mahu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja võttes arvesse geograafilist jaotust, ning see hõlmas kolme importijat (tegutsesid vastavalt Saksamaal, Kreekas ja Itaalias).

(15) Kõiki endast teada andnud importijaid teavitati kavandatud valimist. Ühtegi märkust ei esitatud. Valim esindas 15 % vaatlusaluse toote koguimpordist.

c) Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(16) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta (olemasolu korral) nendega ühendust.

(17) Esialgu andis endast nõutud teabe esitamisega teada vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Nagu osutatakse põhjenduses 20, lõpetas see eksportiv tootja hiljem koostöö.

1.4.2. Küsimustiku vastused

(18) Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimitesse kaasatud liidu tootjatele ja liitu importivatele tootjatele ning eespool osutatud Hiina eksportivale tootjale.

(19) Küsimustikule esitas vastused kolm valimisse kaasatud tootjat/tootjate rühma ning kolm valimisse kaasatud sõltumatut importijat.

(20) Hiina eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.

1.4.3. Kontrollkäigud

(21) Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning hinnata, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: a) liidu tootjad: — Erne Fittings GmbH ja selle sidusettevõtja Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Austria; — Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Prantsusmaa; — Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Itaalia; b) importijad: — Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Itaalia; — General Commercial & Industrial S.A., Ateena, Kreeka, — Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa.

1.5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(22) Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

(23) Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.6. Järelduste avalikustamine

(24) Komisjon tegi kõikidele huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Ühtegi märkust ei saadud.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(25) Vaatlusalune toode on sama toode, mis 2009. aasta augustis lõpetatud aegumise läbivaatamisel, (13) st Hiinast pärinevad rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmikud (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla.

2.2. Samasugune toode

(26) Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed: — vaatlusalune toode; — toode, mida toodetakse võrdlusriigiks valitud Saudi Araabias ja mida müüakse sealsel siseturul, ning — toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

(27) Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1. Eelmärkused

(28) Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping toimub ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

(29) Nagu osutati põhjendustes 18 ja 19, ei esitanud väljavõttelise uuringu raames endast teada andnud Hiina eksportiv tootja küsimustikule vastuseid, kuigi see talle saadeti. Sellest tulenevalt ei teinud käesolevas uurimises koostööd ükski Hiina eksportiv tootja ning seetõttu tuli kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kasutada kättesaadavaid fakte.

(30) Selles küsimuses teavitati Hiina ametivõime ja väljavõttelise uuringu raames endast teada andnud Hiina eksportivat tootjat nõuetekohaselt asjaolust, et komisjon käsitab küsimustikule vastamata jätmist koostöösoovimatusena ning et sellest tulenevalt võib komisjon Hiina suhtes järelduste tegemisel kohaldada alusmääruse artiklit 18. Nagu osutati eespool põhjenduses 20, ei saanud komisjon küsimustikule ühtki vastust.

(31) Seda silmas pidades põhinevad alljärgnevalt esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 kättesaadavatel faktidel, eeskätt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabel ning kättesaadaval Eurostati statistikal, mida kontrolliti võrdluses alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud impordistatistikaga (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas”) ning sõltumatute importijate juures kohapeal tehtud kontrollide käigus kogutud teabega. Analüüsiti ka Hiina ekspordistatistika andmebaasi. See analüüs näitas aga, et andmebaasi andmete kohaselt ületasid impordimahud olulisel määral muudes kättesaadavates allikates, eeskätt artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis viidatud mahtusid. Samamoodi olid Hiina ekspordistatistika andmebaasis osutatud keskmised hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui muudes allikates viidatud, sealhulgas koostööd teinud sõltumatute importijate teatatud keskmised hinnad. Seega järeldati, et kuigi ka kõikidest muudest kättesaadavatest allikatest pärit andmetes esines väheolulisi erinevusi, erinesid Hiina ekspordistatistika andmebaasi andmed olulisel määral kõikidest muudest komisjoni analüüsitud allikatest saadud andmetest. Seda silmas pidades tunnistati Hiina ekspordistatistika andmebaasist pärit andmed käesoleval juhul ebausaldusväärseteks.

3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

a) Võrdlusriik

(32) Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik”).

(33) Esialgses uurimises valiti võrdlusriigiks Tai. Eelmisel aegumise läbivaatamisel kasutati võrdlusriigina Tai tootjate koostöösoovimatuse tõttu Ameerika Ühendriike.

(34) Käesoleva uurimise jaoks teavitas komisjon huvitatud isikuid algatamisteates sellest, et võrdlusriigiks kavandati Korea Vabariiki, kuna erinevalt Ameerika Ühendriikidest ei olnud Korea Vabariigis kehtestatud kaubanduse kaitsevahendeid ning kuna üks Korea eksportiv tootja oli teinud koostööd Malaisiast ja Korea Vabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud meetmete aegumise läbivaatamisel, nagu on osutatud põhjenduses 4. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi selle valiku asjakohasuse kohta, kuid ei saanud ühtegi märkust.

(35) Komisjon kogus teavet toruliitmike tootjate kohta muudes võimalikes võrdlusriikides, täpsemalt Bosnias ja Hertsegoviinas, Indias, Iisraelis, Jaapanis, Saudi Araabias, Taiwanis ja Tais, ning kutsus kõiki teadaolevaid toruliitmike tootjaid nendest riikidest, seahulgas asjaomast tootjat Korea Vabariigist, üles esitama vajalikku teavet. Koostööd tegi ja küsimustikule vastas vaid üks tootja Saudi Araabiast.

(36) Nagu põhjenduses 26 selgitati, näitas uurimine, et Saudi Araabias toodetud ja sealsel siseturul müüdavatel toruliitmikel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugused lõppkasutusotstarbed kui Hiina eksportivate tootjate toodetud ja liitu eksporditaval tootel.

(37) Uurimise käigus ei tehtud Saudi Araabia siseturul kindlaks moonutusi. Kuigi seal oli vaid üks tootja, ei olnud kehtestatud kaubanduse kaitsevahendeid ning Saudi Araabia tootja konkureeris impordiga Hiinast, Lõuna-Koreast, Taist ja Jaapanist. Seda silmas pidades järeldati, et Saudi Araabia turgu iseloomustas rahuldav konkurentsitase.

(38) Uurimise käigus selgus samuti, et Saudi Araabias toodetud ja sealsel siseturul müüdud kogused olid Eurostati andmete kohaselt võrreldes Hiinast liitu suunatud koguekspordi mahuga tüüpilised.

(39) Nagu osutatakse põhjenduses 45, näitas uurimine, et Saudi Araabia tootja omamaine toruliitmike müük on keskmiselt võttes kahjumlik. Sellele vaatamata leiti, et keskmine tootmiskulu jääb samasse vahemikku nagu liidu tootmisharul ning et auditeeritud finantsaruanded olid koostatud tegevuse jätkuvuse põhimõttel. Seda silmas pidades leiti, et äriühing püsib lähitulevikus elujõulisena.

(40) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a on Saudi Araabia sobiv võrdlusriik.

b) Normaalväärtus

(41) Koostööd teinud Saudi Araabia tootjalt saadud teave võeti aluseks Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatava normaalväärtuse kindlaksmääramisel.

(42) Kõigepealt uuris komisjon, kas koostööd teinud Saudi Araabia tootja omamaise müügi kogumaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alusmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline.

(43) Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui siseturu sõltumatutele tarbijatele toimuva samasuguse toote omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi mahust. Nagu selgitati põhjenduses 31, määrati eksportmüügi kogumaht kindlaks Eurostati statistika alusel. Seda silmas pidades peeti Saudi Araabia omamaist müüki tüüpiliseks.

(44) Komisjon uuris täiendavalt, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

(45) Uurimise käigus leiti, et pikema ajavahemiku jooksul oli kaalutud keskmine omamaise müügi hind väiksem kui kaalutud keskmine tootmiskulu. Seetõttu ei saanud seda käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina. Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus kindlaks tootmiskulu alusel, millele kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6 lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

(46) Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõiguga määrati müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud andmete alusel. Kuna eksportiva tootja tegeliku kasumi kohta puudus igasugune teave, kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktist c lähtudes mõistlikku kasumitaset. Metallitöötluse valdkonna jaoks peeti mõistlikuks 5 %-list kasumitaset. Dumpingumarginaal moodustas 136 %.

c) Ekspordihind

(47) Kooskõlas alusmääruse artikliga 18 põhines ekspordihind kättesaadavatel faktidel, st Eurostati statistikal, mida võrreldi taotluse esitaja taotluses osutatud teabega, artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasiga ja koostööd teinud sõltumatutelt importijatelt saadud andmetega.

d) Võrdlus

(48) Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse eesmärgil põhjendatud juhtudel kohandati ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Sõltumatutelt importijatelt saadud kontrollitud teabe alusel kohandati transpordikulusid (mereveokulusid), kindlustuskulusid ja tollivormistuskulusid.

e) Dumpingumarginaal

(49) Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud Hiinast eksporditavaid tooteliike võimalik kindlaks teha. Seetõttu ei olnud võimalik võrdlus tooteliikide kaupa.

(50) Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist üle 136 %.

3.3. Impordi arengusuund meetmete kehtetuks tunnistamise korral

a) Sissejuhatav märkus

(51) Peale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingu esinemise uuris komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmeid ei kohaldata. Uuriti järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas, Hiina ekspordikäitumine muudes kolmandates riikides ning liidu turu atraktiivsus.

b) Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

(52) Hiina tootmismaht, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus määrati kindlaks taotluse esitaja osutatud hinnanguliste näitajate põhjal. Sellest tulenevalt hinnati Hiina tootmismahuks kokku 435 000 tonni ja tootmisvõimsuseks kokku 612 000 tonni. Vaba tootmisvõimsus on Hiinas seega hinnangute kohaselt kokku 177 000 tonni, mis on peaaegu kolm korda suurem liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu selgitatakse põhjendustes 53–56, võib arvata, et oluline osa kõnealusest vabast tootmisvõimsusest suunatakse ümber liitu.

c) Hiina ekspordikäitumine muudes kolmandates riikides

(53) Avalikult kättesaadava teabe puudumisel ja Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu ei olnud võimalik kindlaks määrata muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi keskmiste hindade taset. Hiina eksportivad tootjad on aga kasutanud ebaausaid kauplemistavasid Ameerika Ühendriikide turul, kus on toruliitmike impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatud alates 1992. aastast. Võttes arvesse eespool kirjeldatut ning varasemat ja praegust dumpingut liidu turul, ei ole alust arvata, et Hiina eksportijad muudavad lähitulevikus ekspordihindadega seotud tegutsemisviise.

d) Liidu turu atraktiivsus

(54) Kuigi tollimaksud olid kehtestatud, suurendasid Hiina eksportivad tootjad liitu suunatud ekspordi mahtusid ja siinset turuosa, mis annab tunnistust Hiina eksportivate tootjate jätkuvast huvist liidu turu vastu. Seda kinnitab ka varasem meetmetest kõrvalehoidumine toruliitmike lähetamise kaudu Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt (vt põhjendus 2).

(55) Isegi kui arvestada asjaolu, et Hiina omamaine tarbimine ja tarbimine muudes kolmandates riikides võib suureneda, on see, et Hiina suure ülevõimsusega tootmine ületab märkimisväärselt liidu tarbimist, märk sellest, et kui meetmetel lastakse aeguda, on Hiina eksportivatel tootjatel liitu eksportimiseks ikkagi suurtes kogustes toruliitmikke. Võttes arvesse, et teisel suurel toruliitmike turul, st Ameerika Ühendriikides, on Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud ranged dumpinguvastased meetmed, on tõenäoline, et suur osa kõnealusest vabast tootmisvõimsusest suunatakse ümber liitu, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

(56) Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate varasemat ja praegust dumpingule osutavat käitumist, nagu selgitati eespool põhjenduses 50, ning asjaolu, et Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes Ameerika Ühendriikide turule kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, võib järeldada, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne.

3.4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

(57) Uurimine kinnitas, et Hiina import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt märkimisväärsele dumpingule osutavate hindadega. Võttes arvesse Hiinas olemasolevat olulist vaba tootmisvõimsust (liidu tarbimisest enam kui kolm korda suurem), Ameerika Ühendriikide turule suunatud ekspordiga seotud suundumusi ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et meetmete kõrvaldamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.

4. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1. Euroopa Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(58) Liidu tootmisharus ei toimunud võrreldes eespool põhjenduses 1 osutatud eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga mingeid olulisi struktuurimuutusi. Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul samasugust toodet teadaolevalt 22 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

(59) Liidu kogutoodanguks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil määrati 48 868 tonni. Komisjon määras selle näitaja kindlaks taotluse esitaja edastatud andmete alusel, mida võrreldi valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmetega.

(60) Nagu osutati põhjenduses 11, kaasati lõplikusse valimisse kolm liidu tootjat/tootjate rühma. Valimisse kaasatud äriühingute/äriühingute rühmade arvele langes 57 % liidu toodangust ja 58 % liidu müügist (vt eespool põhjendus 13). Valimit peeti liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks.

4.2. Liidu tarbimine

(61) Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võttis komisjon aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitaja esitatud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest pärineva impordi, lähtudes Eurostati andmetest. Nagu selgitati põhjenduses 31, osutusid Hiina ekspordistatistika andmebaasi andmed ebausaldusväärseteks ning seetõttu neid Hiina ekspordimahtude kindlaksmääramisel arvesse ei võetud.

(62) Liidu tarbimine muutus järgmiselt. Tabel 1 Liidu tarbimine (tonnides) 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Liidu kogutarbimine 57 897 59 916 60 503 58 113 Indeks 100 103 104 100 Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja Eurostati andmed.

(63) 2012. ja 2013. aastal tarbimine vähesel määral suurenes – võrreldes 2011. aasta tasemega vastavalt 3 % ja 4 % –, kusjuures 2012. aastal moodustas tarbimine 59 916 tonni ja 2013. aastal 60 503 tonni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbimine vähenes, kuid oli veidi suurem kui 2011. aastal, täpsemalt 58 113 tonni. Seega püsis liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena.

4.3. Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

(64) Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Allpool esitatud tabeli kohaselt hõlmab Hiinast pärit impordi kogumaht Hiinast pärit toruliitmike importi ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmike importi, võttes arvesse meetmete laiendamist nendest riikidest saadetud impordi suhtes, nagu viidati põhjenduses 2.

(65) Import Hiinast liitu muutus järgmiselt. Tabel 2 Impordi maht (tonnides) ja turuosa 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Hiinast pärit toruliitmikud 3 739 6 789 7 091 8 058 Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikud 1 051 1 168 1 342 1 377 Hiinast pärit impordi kogumaht 4 790 7 957 8 433 9 435 Indeks 100 166 176 197 Turuosa 8 % 13 % 14 % 16 % Allikas: Eurostati andmed.

(66) Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiinast pärit impordi kogumaht järjepidevalt ning peaaegu kahekordistus, suurenedes 4 790 tonnilt 2011. aastal 9 435 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samas suunas kulges ka Hiina turuosa, kasvades vaatlusalusel perioodil 8 %-lt 2011. aastal 16 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ning hindade allalöömine

(67) Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostati andmete alusel. Allpool tabelis esitatud keskmine impordihind hõlmab põhjenduses 64 osutatud põhjustel Hiinast pärit toruliitmikke ning Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikke. Seda silmas pidades muutus asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind järgmiselt. Tabel 3 Impordihinnad (eurodes tonni kohta) 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Hiinast pärit toruliitmikud 1 347 1 646 1 299 1 179 Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankast ja Filipiinidelt saadetud toruliitmikud 2 200 2 700 2 633 2 623 Hiina keskmine 1 534 1 801 1 511 1 388 Indeks 100 117 98 90 Allikas: Eurostati andmed.

(68) Vaatlusalusel perioodil iseloomustasid keskmist impordihinda märkimisväärsed kõikumised. Esmalt tõusis hind 17 % võrra – kui 2011. aastal oli see 1 534 eurot tonni kohta, siis 2012. aastal oli see 1 801 eurot tonni kohta. 2013. aastal langes impordihind tasemele 1 511 eurot tonni kohta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele 1 388 eurot tonni kohta. Üldiselt võib täheldada, et impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %.

(69) Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine vaatlusalusel perioodil, võrdles komisjon kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toruliitmikke sõltumatutele klientidele liidu turul (korrigeerituna tehasest hankimise tasandile), ja keskmist hinda, millega asjaomasest riigist pärit toruliitmikke imporditi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul (määratuna CIF-hindade põhjal Eurostati andmetest lähtudes ja korrigeerituna tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra).

(70) Nagu osutati põhjenduses 49, ei olnud Hiina eksportivate tootjate koostöösoovimatuse tõttu võimalik kindlaks määrata Hiinast eksporditud tooteliike. Seetõttu ei saanud hindu võrrelda tooteliikide kaupa. Hinnavõrdlus tehti samal kaubandustasandil toimunud tehingute alusel, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Selle kohaselt oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 20,5 %.

4.3.3. Import kolmandatest riikidest

(71) Alljärgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil. Tabel 4 Import kolmandatest riikidest 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Import kolmandast riigist Maht tonnides 9 078 11 560 11 273 11 556 Indeks 100 127 124 127 Turuosa 16 % 19 % 19 % 20 % Keskmine hind (eurodes tonni kohta) 2 596 2 473 2 584 2 442 Indeks 100 95 100 94 Allikas: Eurostati andmed.

(72) Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kasvas umbes 9 078 tonnilt 2011. aastal umbes 11 556 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 27 % võrra. Kasvu võis täheldada peamiselt ajavahemikul 2011–2012, kusjuures hiljem püsisid impordimahud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni võrdlemisi stabiilsena. Kõnealuse impordi mahu kasvu taustal suurenes ka selle turuosa – kui 2011. aastal moodustas turuosa 16 %, siis 2012. aastal oli see 19 %, püsides hiljem suhteliselt stabiilsena, välja arvatud teatav suurenemine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui turuosa tõusis tasemele 20 %. Keskmine impordihind langes 2012. aastal 5 % võrra, kuid 2013. aastal tõusis see 5 % võrra. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes see taas 6 % võrra. Keskmiselt olid asjaomased hinnad madalamad kui liidu tootmisharu hinnad.

(73) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärines kõnealune import peamiselt Vietnamist, Kambodžast, Taist ja Iisraelist. Import nendest riikidest muutus järgmiselt. Tabel 5 Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) Impordi maht riigi kohta 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Vietnam 1 158 1 602 2 635 2 562 Indeks 100 138 228 221 Kambodža 0 0 365 1 368 Indeks 100 100 365 1 368 Tai 2 520 2 559 1 974 1 357 Indeks 100 102 78 54 Iisrael 128 547 745 973 Indeks 100 427 582 760 Allikas: Eurostati andmed.

(74) Vietnamist pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil kahekordistus, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 2 562 tonni. Taist pärit import vähenes alates 2011. aastast märkimisväärselt (47 % võrra), moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 357 tonni. Kambodžast ja Iisraelist pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid nende riikide näitajad vastavalt 1 368 tonni ja 973 tonni.

4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1. Üldised märkused

(75) Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhindadega impordist liidu tootmisharule tuleneva mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

(76) Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon läbivaatamistaotluses sisalduvate andmete alusel, mis on seotud kõigi teadaolevate liidu tootjatega. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule, ning valimisse kaasatud liidu tootjatega seotud andmete alusel. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised.

(77) Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine.

(78) Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Mikromajanduslike näitajatega seotud arvandmed põhinevad ainult valimisse kaasatud äriühingutelt või äriühingute rühmadelt saadud kontrollitud andmetel.

4.4.2. Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(79) Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 6 Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootmismaht (tonnides) 53 797 54 951 54 572 48 868 Indeks 100 102 101 90 Tootmisvõimsus (tonnides) 184 220 164 220 164 220 164 220 Indeks 100 89 89 89 Tootmisvõimsuse rakendamine 29 % 33 % 33 % 29 % Allikas: taotlus.

(80) Tootmismaht oli ajavahemikul 2011–2013 võrdlemisi stabiilne, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see 10 %, st tasemele 48 868 tonni.

(81) Liidu tootjate tootmisvõimsus vähenes 2011. aastal 11 % võrra ning püsis alates 2012. aastast tasemel 164 220 tonni. Eespool tabelis esitatud andmed tootmisvõimsuse kohta põhinesid kooskõlas asjaomase tootmisharu standardtavade ja põhjenduses 4 osutatud eelmises menetluses kasutatud meetodiga teoreetilisel maksimumvõimsusel, mis lähtub eeldusest, et tootmisharu töökorralduses on päevas kolm vahetust, nädalas kuus tööpäeva ja aastas 48 töönädalat. Tegelikkuses hõlmab see vaid kaht vahetust päevas, viit tööpäeva nädalas ja 48 töönädalat aastas. Asjaomased tootmisvõimsuse andmed ei pruugi seega korrektselt kajastada tegelikku võimsust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(82) Tootmisvõimsuse rakendamine püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalal tasemel – 29 %. Vaatlusalusel perioodil tootmisvõimsuse rakendamine suurenes, moodustades 2012. ja 2013. aastal 33 %. See kajastab tootmismahu teatavat suurenemist nendel aastatel. Nagu selgitati põhjenduses 81, tuleneb tootmisvõimsuse rakendamise madal määr osalt koguvõimsuse arvutamise meetodist.

4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa

(83) Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 7 Müügimaht ja turuosa 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügimaht liidu turul (tonnides) 44 030 40 399 40 797 37 121 Indeks 100 92 93 84 Turuosa 76 % 67 % 67 % 64 % Allikas: taotlus.

(84) Müügimaht liidu turul vähenes 2012. aastal võrreldes 2011. aasta tasemega 8 %. 2013. aastal see veidi suurenes ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas vähenes, moodustades 37 121 tonni, mis tähendab, et üldine müügimaht vähenes võrreldes 2011. aasta tasemega 16 %.

(85) Liidu tootmisharu müügimahu vähenemine kajastus ka selle turuosas, mis kahanes vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti, st 76 %-lt 2011. aastal 64 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.4.2.3. Tööhõive ja tootlikkus

(86) Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 8 Tööhõive ja tootlikkus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Töötajate arv 1 092 1 006 962 947 Indeks 100 92 88 86 Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) 49 55 57 52 Indeks 100 112 116 106 Allikas: taotlus.

(87) Töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt 14 % võrra – kui 2011. aastal oli töötajate arv 1 092, siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 947. Kuna tootmismaht püsis 2012. ja 2013. aastal stabiilsena, tõusis liidu tootjate tööjõu tootlikkus mõõdetuna toodanguna (tonnides) töötaja kohta nendel aastatel võrreldes 2011. aasta tasemega vastavalt 12 % ja 16 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahanes tootmismahu vähenemise tõttu ka tootlikkus, kuid ületas 2011. aasta taset 6 % võrra.

4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

(88) Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 9 Müügihind liidus ja ühikuhind 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta) 2 774 2 902 2 808 2 892 Indeks 100 105 101 104 Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) 3 081 3 100 3 042 3 118 Indeks 100 101 99 101 Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

(89) Müügihind liidus püsis võrdlemisi stabiilsena ja kõikus vaid vähesel määral. Seega tõusis see 2012. aastal 5 %, langes 2013. aastal 4 % ja tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti 3 %. Vaatlusalusel perioodil tõusid hinnad kokku 4 % võrra. Ühiku tootmiskulu kulges samas suunas, st 2012. aastal see esmalt suurenes, 2013. aastal vähenes ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes taas. Need kõikumised olid aga väikesed ning jäid vahemikku 1–2 %. Üldiselt suurenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 1 % võrra. Seetõttu tähendanuks veidi suurem müügihinna tõus vaatlusalusel perioodil liidu tootjatele kasumlikkuse paranemist, kuid nagu on näidatud põhjenduses 94, oli kasumlikkus vaatlusalusel perioodil sellegipoolest negatiivne.

4.4.3.2. Tööjõukulud

(90) Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 10 Keskmine tööjõukulu töötaja kohta 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) 53 347 54 409 55 868 55 715 Indeks 100 102 105 104 Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

(91) Pidades silmas keskmist tööjõukulu töötaja kohta, võib vaatlusalusel perioodil täheldada teatavat kasvu. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tõusis keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %, moodustades 55 715 eurot. Töötajate arvu vähendamine 14 % võrra vaatlusalusel perioodil ei toonud äriühingutele kohest säästu, võttes arvesse lepingute lõpetamisega seotud tasusid.

4.4.3.3. Varud

(92) Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 11 Varud 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) 6 657 6 851 6 807 5 749 Indeks 100 103 102 86 Lõppvarud protsendina toodangust 22 % 21 % 29 % 21 % Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

(93) Lõppvarud 2012. aastal teataval määral suurenesid, kuid alates 2012. aastast kuni 2013. aastani vähenesid 1 % võrra ja alates 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 16 % võrra. Üldisel tasandil võib täheldada, et varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 14 %. Võrreldes tootmismahuga vähenesid lõppvarud ajavahemikul 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ühe protsendipunkti võrra.

4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(94) Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 12 Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2011 2012 2013 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest) – 11,2 % – 5,5 % – 8,3 % – 9,1 % Rahavoog (eurodes) – 7 791 330 – 518 192 – 2 540 656 – 1 790 761 Indeks 100 1 504 307 435 Investeeringud (eurodes) 2 388 945 3 111 518 4 339 627 3 362 845 Indeks 100 130 182 141 Investeeringutasuvus – 21,4 % – 18,8 % – 13,6 % – 15,3 % Allikas: valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmed.

(95) Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote liidu sõltumatutele klientidele müümise eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

(96) Vaatlusalusel perioodil kandis liidu tootmisharu olulist kahjumit. 2011. aastal oli tootmisharu kahjum – 11,2 %, mis 2012. aastal kahanes tasemele – 5,5 %, kuid tõusis 2013. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vastavalt tasemele – 8,3 % ja – 9,1 %.

(97) Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli vaatlusalusel perioodil vaatamata teatavale paranemisele (eeskätt 2012. aastal) negatiivne.

(98) Investeeringud suurenesid ja nende eesmärk oli parandada tootmisprotsessi turvalisust, vähendada energiatarbimist ja suurendada toruliitmike konkurentsivõimet ja kvaliteeti. 2012. ja 2013. aastal investeeringud suurenesid, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid. Võrreldes 2011. aasta tasemega suurenesid investeeringud 2012. aastal 30 %, 2013. aastal 82 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 41 % võrra. Sellegipoolest ei toonud investeeringute suurendamine kaasa positiivset investeeringutasuvust, mida väljendatakse kasumi protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest. Investeeringutasuvus jäi vahemikku – 21,4 % (2011. aastal) ja – 15,3 % (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil).

4.4.3.5. Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

(99) Uurimise käigus kindlaks määratud dumpingumarginaal ületab oluliselt miinimumtaset. Mõju, mida tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk liidu tootmisharule avaldab, on asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu arvesse võttes märkimisväärne.

(100) Liidu tootmisharu taastus vaatlusalusel perioodil endiselt mõjust, mida põhjustas Venemaalt, Türgist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordiga seotud kahjustav dumping.

4.5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

(101) Peaaegu kõiki peamisi kahjunäitajaid iseloomustas negatiivne suundumus. Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 9 % ja tootmisvõimsuse rakendamine 11 %. Tootmisharu kandis kogu vaatlusalusel perioodil olulist kahjumit. Kuigi võis täheldada teatavat paranemist, moodustas liidu tootmisharu kahjum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – 9,1 %. Peale selle oli liidu tootmisharul vaatlusalusel perioodil järjepidevalt negatiivne rahavoog ning tööhõive vähenes umbes 11 %. Müük vähenes 16 % ning liidu tootjate turuosa 12 protsendipunkti.

(102) Varude näitajad vaatlusalusel perioodil teataval määral paranesid, arvestades seda, et varud vähenesid 14 %, ning investeeringud suurenesid 41 %. Investeeringuid oli aga vaja muu hulgas selleks, et liidu tootjatel oleks võimalik turul konkureerida. Selline suurenemine üksinda ei välista siiski kahjustava mõju olemasolu ning seda tuleks vaadelda pigem liidu tootmisharu käimasoleva ümberkorraldamise osana.

(103) Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

5.1. Eeldatava impordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

(104) Põhjenduses 57 järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamine tähendaks suure tõenäosusega seda, et dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist jätkuks.

(105) Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharule tekitati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, mis väljendus muu hulgas tootmis- ja müügimahu, turuosa ja tööhõive vähenemisena ning järjepidevalt negatiivse kasumlikkusena, nagu osutati põhjenduses 101.

(106) Vaatamata kõrgetele kohaldatavatele tollimaksudele suurenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ning sellest tulenevalt Hiina turuosa kahekordistus (vt põhjendus 65). Hinnasurve liidu turul oli väga suur, võttes arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud olulisi hindade allalöömise marginaale.

(107) Nagu on osutatud eespool põhjenduses 52, oli Hiina vaba tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu kolm korda suurem kui liidu tarbimine. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, on seega tõenäoline, et liidu turule siseneks suures koguses vaatlusalust toodet.

(108) Võttes arvesse asjaomase riigi eksportivate tootjate varasemaid ja praegusi hinnakujundustavasid, võib eeldada dumpinguhinnaga impordi jätkumist, mis lööks seega oluliselt alla liidu tootmisharu hindu. Dumpinguhinnaga impordil oleks liidu tootmisharule kindel negatiivne mõju. See tähendaks liidu tootmisharule veelgi tugevamat hinnasurvet ning seega veelgi halvemaid finantstulemusi. Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi turuosa suureneks liidu tootmisharu turuosa arvelt üha rohkem. See omakorda vähendaks veelgi liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamist, mis on juba niigi üks peamistest põhjustest tootmisharu negatiivsetes tulemustes vaatlusalusel perioodil.

(109) Seega järeldas komisjon, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamisega kaasneks väga suure tõenäosusega liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumine alusmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses.

6. LIIDU HUVID

(110) Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel lähtuti kõikide seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

(111) Alusmääruse artikli 21 lõike 2 alusel anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

(112) Seda silmas pidades hinnati, kas vaatamata dumpingu ja kahju jätkumise tõenäosuse suhtes tehtud järeldustele on kaalukaid põhjusi, millest võiks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

6.1. Liidu tootmisharu huvid

(113) Kehtivad dumpinguvastased meetmed ei takistanud dumpinguhinnaga impordi sisenemist liidu turule ning liidu tootmisharule tekitati vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

(114) Liidu tootmisharu puhul tõestati, et tegemist on struktuurselt elujõulise tööstusharuga. Tootmisprotsessi ratsionaliseerimiseks ning konkurentsivõime ja kvaliteedi parandamiseks võetud meetmete tulemusena suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootlikkus (6 %) ning vähenes tootmisvõimsus (11 %). Nende meetmete mõju avaldus ka investeeringute tasemes (vt põhjendus 98). Peale selle arenes positiivselt liidu tootmisharu kasumlik eksport, näidates, et liidu tootmisharu oli kolmandate riikide turgudel konkurentsivõimeline (valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas vaatlusalusel perioodil 10 %).

(115) Kui meetmetel lastaks aeguda, halvendaksid olulised asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahud liidu tootmisharu olukorda veelgi. Selle tagajärg oleks muu hulgas turuosa edasine kahanemine, müügihinna langus, tootmisvõimsuse rakendamise vähenemine ning üldisel tasandil liidu tootmisharu finantsolukorra edasine oluline halvenemine.

(116) Seega järeldas komisjon, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2. Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

(117) Käesolevas uurimises tegi koostööd 12 importijat, kuid toruliitmike impordist asjaomasest riigist teatas neist ainult kuus. Moodustati valim kolmest sõltumatust importijast, kelle osa Hiinast pärit koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 15 %. Keskmiselt moodustas asjaomane toode vaid umbes 10 % nende kogumüügist. Vaatlusaluse tootega seotud äritegevus on neil olnud kasumlik. Seda silmas pidades ei ole kehtivad meetmed kontrollitud importijaid oluliselt mõjutanud.

(118) Uurimise käigus selgus samuti, et kõnealused importijad importisid vaatlusalust toodet vaatlusalusel perioodil märkimisväärsetes kogustes ning isegi suurendasid koguseid. Seda arvesse võttes ei ole tõenäoline, et meetmete säilitamine kahjustaks edaspidi nende majanduslikku olukorda.

(119) Käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ega andnud endast teada ükski kasutajatest. Nende koostöösoovimatus tundub kinnitavat algses uurimises tehtud järeldust selle kohta, et toruliitmikud moodustavad väga väikese osa nende tootmise kogukuludest ning et arvatavasti ei ole kehtivad meetmed halvendanud nende konkurentsivõimet.

6.3. Järeldus liidu huvide kohta

(120) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamata jätmiseks ei ole põhjendatud alust.

7. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(121) Eespool esitatud kaalutlustel järeldatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 tuleks teatavate Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

(122) Sellest tulenevalt tuleks samuti säilitada Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmete laiendamine impordile Taiwanist, (14) Indoneesiast, (15) Sri Lankast (16) ja Filipiinidelt, (17) sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud vastavalt Taiwan, Indoneesia, Sri Lanka ja Filipiinid või mitte.

(123) Käesolev määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

Riik Äriühing Tollimaksu määr (%) TARICi lisakoodid Hiina Kõik äriühingud 58,6 —

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 27. oktoober 2015 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 584/96, 11. märts 1996, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Horvaatiast ja Taist pärinevate rauast ja terasest toruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1).

(3) Nõukogu määrus (EÜ) nr 803/2009, 27. august 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (ELT L 233, 4.9.2009, lk 1).

(4) Nõukogu määrus (EÜ) nr 964/2003, 2. juuni 2003, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatud Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevatele raud- või terastoruliitmikele, mida imporditakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte (ELT L 139, 6.6.2003, lk 1).

(5) Nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 4).

(6) Nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 9).

(7) Nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006, 27. aprill 2006, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Filipiinidelt saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Filipiinidelt pärinevatena või mitte (ELT L 116, 29.4.2006, lk 1).

(8) Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 78/2013, 17. jaanuar 2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 27, 29.1.2013, lk 1).

(9) Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1283/2014, 2. detsember 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 347, 3.12.2014, lk 17).

(10) ELT C 297, 4.9.2014, lk 12.

(11) ELT C 366, 14.12.2013, lk 35.

(12) ELT C 295, 3.9.2014, lk 6.

(13) Nõukogu määrus (EÜ) nr 803/2009, 27. august 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (ELT L 233, 4.9.2009, lk 1).

(14) Määrus (EÜ) nr 964/2003.

(15) Määrus (EÜ) nr 2052/2004.

(16) Määrus (EÜ) nr 2053/2004.

(17) Määrus (EÜ) nr 655/2006.