Euroopa Liidu Teataja L 268 , 20/10/1977 Lk 0001 - 0004

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 1 Köide 1 Lk 0130

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 01 Köide 2 Lk 0070

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 1 Köide 1 Lk 0130

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 01 Köide 2 Lk 0070



Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, 18. oktoober 1977, Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 78e, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 206, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 180, võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, mida eespool nimetatud artiklite 206, 78e ja 180 alusel kohaldatakse kontrollikoja liikmete suhtes ning arvestades, et: kontrollikoja liikmete palgad, toetuste, pensionide ning võimalike töötasu asemel tehtavad väljamaksed määrab kindlaks nõukogu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Kontrollikoja liikmed saavad alates ametisseastumise päevast kuni ametist lahkumise kuu viimase päevani põhipalka, peretoetusi ja muid toetusi. Artikkel 2 Kontrollikoja liikmete põhipalk võrdub summaga, mis saadakse järgmiste protsendimäärade kohaldamisel Euroopa ühenduste A 1 astme viimase järgu ametniku põhipalga suhtes: President: | 108 % | Teised liikmed: | 104 % | Artikkel 3 Kontrollikoja liikmed saavad peretoetusi, mis määratakse analoogia põhjal kindlaks personalieeskirjade artikli 67 ning nimetatud eeskirjade VII lisa artiklite 1-3 sätte kohaselt. Artikkel 4 Kontrollikoja liikmed saavad eluasemekulude hüvitist, mille suurus on 15 % põhipalgast. Artikkel 5 Artiklis 2 osutatud põhipalkade, artiklis 3 osutatud peretoetuste ja artiklis 4 osutatud eluasemetoetuste suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti, mille nõukogu määrab Luxembourgis töötavate ametnike jaoks kindlaks Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklite 64 ja 65 kohaselt. Artikkel 6 Ametisse astudes ja ametist lahkudes saab kontrollikoja liige: a) ametisse astudes sisseseadmistoetust, mis võrdub kahe kuu põhipalgaga, ning ametist lahkudes ümberasumistoetust, mis võrdub ühe kuu põhipalgaga; b) hüvitist enese ja oma pereliikmete sõidukulude katteks ning hüvitist oma isiklike asjade ja mööbli kolimise kulude katteks, sealhulgas kindlustuse tavariskide (vargus, purunemine, tuli) vastu. Kui isik ametisse tagasi nimetatakse, ei saa ta käesolevas artiklis sätestatud toetusi. Toetusi ei saa ta ka juhul, kui ta on nimetatakse ametisse mõnes ühenduste institutsioonis, kui selle institutsiooni ajutine asukoht on linnas, kus ta pidi varem seoses ametikohustuste täitmisega elama, ning ta ei ole uue ametissenimetamise ajaks sealt veel ära kolinud. Artikkel 7 Kontrollikoja liikmele, kes peab ametikohustuste täitmisel kontrollikoja ajutisest asukohast mujale reisima: a) hüvitatakse sõidukulud; b) hüvitatakse majutuskulud (üksnes tuba, teenindus ja maksud); c) makstakse päevaraha 800 BEF iga eemalviibitud täispäeva eest; reiside eest väljapoole Euroopat võib seda suurendada 1500 BFRni. Artikkel 8 1. Kontrollikoja endine liige saab ametist lahkumise kuule järgneva kuu esimesest päevast alates kolm aastat igakuist üleminekutoetust, mis määratakse kindlaks järgmiselt: - 35 % ametist lahkumise aja põhipalgast, kui tema teenistusaeg oli kuni kaks aastat, - 40 % nimetatud palgast, kui teenistusaeg oli üle kahe, kuid alla kolme aasta, - 45 % nimetatud palgast, kui teenistusaeg oli üle kolme, kuid alla viie aasta, - 50 % nimetatud palgast, kui teenistusaeg oli üle viie, kuid alla 10 aasta, - 55 % nimetatud palgast, kui teenistusaeg oli üle 10, kuid alla 15 aasta, - muudel juhtudel 60 % nimetatud palgast. 2. Õigus seda toetust saada lõpeb, kui kontrollikoja endine liige nimetatakse uuesti ametisse mõnes ühenduste institutsioonis, või tema surma korral. Tagasinimetamise puhul makstakse toetust kuni ametisseastumise kuupäevani; surma korral makstakse viimane toetus selle kuu eest, mil ta suri. 3. Kui asjaomane isik asub nimetatud kolme aasta jooksul uuele tööle või tegelema ettevõtlusega, arvestatakse nimetatud toetusest maha summa, mille võrra tema igakuine brutotöötasu (enne maksude mahaarvamist) koos lõikes 1 sätestatud toetusega ületab makse maha arvestamata töötasusid, mida ta sai kontrollikoja liikmena artiklite 2, 3 ja 4 kohaselt. Uue töö või ettevõtluse eest saadava töötasu arvutamisel võetakse arvesse iga liiki töötasu, välja arvatud kulude katteks makstav tasu. 4. Kontrollikoja liige esitab ametist lahkumise kuupäeval, iga sellele järgneva aasta 1. jaanuaril ning oma varalise seisundi iga muutuse korral kontrollikoja esimehele deklaratsiooni kogu oma tegevuse eest saadavate tasude kohta, välja arvatud kulude katteks saadud tasud. Täiendavaid töötasusid, mida kontrollikoja endine liige oma töö käigus õiguspäraselt sai, üleminekutoetusest maha ei arvestata. Deklaratsioon esitatakse heas usus ning see on konfidentsiaalne. Selles sisalduvat teavet ei kasutata muul viisil, kui seoses käesoleva määrusega, ega avaldata kolmandatele isikutele. 5. Kontrollikoja endine liige saab lõikes 1 nimetatud kolme aasta jooksul artiklis 3 sätestatud peretoetusi. Artikkel 9 1. Pärast ametist lahkumist saavad kontrollikoja liikmed eluaegset pensioni, mida makstakse alates päevast, mil nad saavad 65 aastaseks. 2. Nad võivad siiski taotleda nimetatud pensioni maksmist alates 60. eluaastast. Sellisel juhul kohaldatakse pensioni suhtes järgmisi koefitsiente: 60. eluaastast | 0,70 | 61. eluaastast | 0,75 | 62. eluaastast | 0,80 | 63. eluaastast | 0,87 | 64. eluaastast | 0,95 | Artikkel 10 Pensioni suurus on 4,75 % viimasest põhipalgast iga töötatud täisaasta eest ning 1/12 nimetatud summast iga täiskuu eest. Maksimumpension on 70 % viimati saadud põhipalgast. Kui asjaomane isik on töötanud kontrollikoja esimehe ja liikmena, arvutatakse pensioniarvestuse aluseks olev põhipalk välja võrdeliselt isiku nendes ametites töötamise ajaga. Artikkel 11 Kontrollikoja liige, kes on püsivalt töövõimetu ega saa seepärast oma ülesandeid täita ning ametist lahkub või tagandatakse, saab tagasiastumise või tagandamise kuupäevast alates järgmisi toetusi: a) püsiva töövõimetuse korral eluaegse pensioni, mida arvutatakse artikli 10 kohaselt ning mis peab olema vähemalt 30 % viimati saadud põhipalgast. Juhul kui töövõimetuse põhjustab töökohustuste täitmisest tingitud haigus või invaliidsus, on tal õigus saada maksimumpensioni; b) ajutise töövõimetuse korral saab ta töövõime taastumiseni pensioni, mille suurus on viimati saadud põhipalgast tööülesannete täitmisest tingitud töövõimetuse või haiguse korral 60 % ning muudel juhtudel 30 %. Kui nimetatud invaliidsuspensioni saaja saab 65aastaseks või kui invaliidsuspensioni on makstud seitse aastat, asendatakse see eluaegse pensioniga, mida arvutatakse artikli 10 kohaselt. Artikkel 12 Kontrollikoja liige saab Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ettenähtud sotsiaalkindlustusskeemi kohaseid toetusi haiguse, kutsehaiguse ja tööõnnetuse korral, lapse sünnitoetust ja matusetoetust. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka nende kontrollikoja endiste liikmete suhtes, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 9 sätestatud pensioniskeemi või artiklis 8 sätestatud üleminekutoetust. Käesolevat lõiku ei kohaldata nende riskide suhtes, mis on juba kaetud teiste kontrollikoja endiste liikmete suhtes kohaldatavate sotsiaalkindlustusskeemidega. Artikkel 13 Kui kontrollikoja liikme töövõimetuses või surmas on süüdi kolmas isik, lähevad selle liikme või tema pärijate õigused algatada nimetatud kolmanda poole suhtes kohtumenetlus üle ühendustele liikme pensioniskeemiga seotud kohustuste ulatuses. Artikkel 14 Artiklis 8 sätestatud üleminekutoetust, artiklis 9 sätestatud pensioni ja artiklis 11 sätestatud pensioni ei maksta ühele isikule üheaegselt. Kui kontrollikoja liige on õigustatud toetust või pensioni saama rohkem kui ühe loetletud sätte kohaselt, kohaldatakse üksnes saaja jaoks soodsaimat sätet. Artikkel 15 Kui kontrollikoja liige ametiaja jooksul sureb, saavad tema lesk ja ülalpeetavad lapsed surmakuule järgneva kolmanda kuu lõpuni töötasusid, mida kontrollikoja liige pidanuks saama artiklite 2, 3 ja 4 kohaselt. Artikkel 16 1. Kontrollikoja sellise liikme või endise liikme lesk ja ülalpeetavad lapsed, kellel oli surma ajal õigus saada pensioni, saavad toitjakaotuspensioni. See pension moodustab kontrollikoja liikme või endise liikme surma ajaks artikli 10 kohaselt väljateenitud pensionist järgmise protsendi: — lesele | 60 %, | — igale lapsele, kui ema on veel elus | 10 %, | — igale lapsele, kui surnud on nii isa kui ka ema | 20 %. | Kui kontrollikoja liige sureb oma ametiaja jooksul, on lesele makstav toitjakaotuspension 36 % tema surmaaegsest põhipalgast. 2. Toitjakaotuspensionide kogusumma ei tohi ületada kontrollikoja liikme või endise liikme pensioni, mille alusel neid arvutatakse. Vajaduse korral jaotatakse maksimaalsed toitjakaotuspensionid pensionisaajate vahel eespool nimetatud protsentide kohaselt. 3. Toitjakaotuspensione makstakse alates surmale järgneva kuu esimesest päevast; kui kohaldatakse artikli 15 sätteid, tekib õigus pensioni saada surmakuule järgneva neljanda kuu esimesel päeval. 4. Õigus toitjakaotuspensioni saada lõpeb selle kalendrikuu lõpus, mil õigustatud isik sureb. Õigus orvupensioni saada lõpeb selle kuu lõpus, mil laps saab 21 aastaseks. Pensioni saamise õigust võib siiski pikendada, kui laps omandab kutseharidust, kuid mitte kauem, kui tema 25aastaseks saamise kuu lõpuni. Orvule, kes haiguse või töövõimetuse tõttu ei suuda elatist teenida, makstakse pensioni edasi. 5. Kui kontrollikoja endine liige abiellub ning on abiellumise kuupäeval käesoleva määruse kohaselt pensioniõiguslik, ei saa abikaasa ja lapsed sellest abielust toitjakaotuspensioni, kui abielu oli kontrollikoja liikme surma ajaks kestnud vähem kui viis aastat. 6. Lese õigus saada toitjakaotuspensioni lõpeb taasabiellumise korral. Sellisel juhul makstakse talle viivitamata ühekordne toetus kahe aasta toitjakaotuspensioni suuruses summas. Artikkel 17 Kontrollikoja liige, kes vabastatakse ametist raske üleastumise tõttu, kaotab õiguse saada üleminekutoetust ja vanaduspensioni; see ei mõjuta siiski tema kaudu õigustatud isikuid. Artikkel 18 Kui nõukogu otsustab põhipalka tõsta, teeb ta samal ajal otsuse ka kehtivate pensionide kohase tõstmise kohta. Artikkel 19 Käesoleva pensioniskeemi kohaselt maksmisele kuuluvad summad kavandatakse ühenduste eelarvesse. Liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud toetuste maksmise vastavalt nimetatud kulude rahastamise ulatusele. Artikkel 20 1. Artiklite 2, 3, 4, 6, 12 ja 15 kohased summad makstakse välja selle riigi vääringus, kus kontrollikoda ajutiselt asub. 2. Toetuse või pensioni saajad võivad lasta artiklite 8, 9, 11 ja 16 kohased summad maksta selle riigi vääringus, mille kodanikud nad on, oma asukohariigi vääringus või kontrollikoja ajutise asukohariigi vääringus; valik kehtib vähemalt kaks aastat. Kui osutatud riikidest esimesed kaks ei ole ühenduse liikmesriigid, makstakse summad välja kontrollikoja ajutise asukohariigi vääringus. Artikkel 21 Kontrollikoja liikmete suhtes kohaldatakse määrust, millega nähakse ette ühendusele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord. Artikkel 22 Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 18. oktoober 1977 Nõukogu nimel eesistuja H. Simonet --------------------------------------------------