ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.

Registri kohaldamisalasse ei kuulu: a) tegevus, mis on seotud õigus- ja muu erialase nõustamisega, kuivõrd see on seotud kliendi sellise põhiõiguse kasutamisega nagu õigus õiglasele kohtupidamisele, sealhulgas õigus kaitsele haldusmenetlustes, mida teostavad advokaadid või teised seotud kutsealade esindajad. Registri kohaldamisalasse ei kuulu (olenemata konkreetsetest osapooltest) järgmised tegevused: nõustamistegevus ja kontaktid ametiasutustega eesmärgiga nõustada klienti seoses üldise õigusliku olukorraga, kliendi konkreetse õigusliku olukorraga või nõustamine kohtuliku või haldusliku algatuse asjakohasuse või lubatavuse suhtes vastavalt kehtivale õigusele; kliendi nõustamine eesmärgiga aidata klienti korraldada oma tegevust kehtiva õiguse kohaselt; kliendi esindamine seoses lepitamise või vahendamisega, mille eesmärk on vältida kohtulikku või halduslikku menetlust. See lähenemisviis kehtib kõigi Euroopa Liidu ettevõtlusvaldkondade puhul ega piirdu teatavate konkreetsete menetlustega (nt konkurents). Kui äriühing ja selle nõustajad on ühe poolena osalised konkreetses kohtu- või haldusasjas või menetluses, siis igasugune tegevus, mis on otseselt seotud selle menetlusega ja mille eesmärgiks ei ole kehtiva õigusliku raamistiku muutmine, ei kuulu registri kohaldamisalasse; b) sotsiaalpartnerite tegevus sotsiaalse dialoogi raames (ametiühingud, tööandjate liidud jne), kui nad täidavad neile aluslepingutega antud rolli. See kehtib mutatis mutandis kõikide üksuste kohta, mis aluslepingute kohaselt on määratud täitma institutsionaalset rolli; c) tegevus, mis on vastuseks ELi institutsiooni või Euroopa Parlamendi liikme otsesele ja individuaalsele päringule, nagu ühekordsed või korrapärased päringud saamaks faktilist teavet, andmeid või eksperdiarvamusi, ja/või individuaalsed kutsed avalikel kuulamistel või nõuandekomiteedes või samalaadsetel foorumitel osalemiseks.
ET Euroopa Liidu Teataja L 162/17

EUROOPA KOHTU KODUKORRA MUUDATUSED

EUROOPA KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 253 kuuendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta artiklit 63,

arvestades, et selleks, et võimaldada menetlusdokumentide esitamist ja kättetoimetamist elektrooniliselt, ilma et nimetatud toimingute sooritamist tuleks kinnitada nende dokumentide posti teel saatmise või isikliku kättetoimetamisega, tuleb muuta kodukorra teatud sätteid,

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, mis on antud 13. mail 2011;

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISED KODUKORRA MUUDATUSED:

Artikkel 1

Euroopa Kohtu 19. juuni 1991. aasta kodukorda (1), mida on viimati muudetud 23. märtsil 2010 (2), muudetakse järgmiselt:

1. Artikli 79 lõike 2 esimeses lõigus asendatakse sõnad „välja arvatud Euroopa Kohtu otsus või määrus” sõnadega „sealhulgas Euroopa Kohtu otsuse või määruse”.

2. Artiklisse 79 lisatakse kolmas lõige järgmises sõnastuses: „Euroopa Kohus võib otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib menetlusdokumendi kätte toimetada elektrooniliselt. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”

Artikkel 2

Käesolevad kodukorra muudatused, mis on autentsed kõigis kodukorra artikli 29 lõikes 1 nimetatud keeltes, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning need jõustuvad nende avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 24. mai 2011

(1) EÜT L 176, 4.7.1991, lk 7, parandatud EÜT L 383, 29.12.1992, lk 117.

(2) ELT L 92, 13.4.2010, lk 12.
ET Euroopa Liidu Teataja L 162/18

ÜLDKOHTU KODUKORRA MUUDATUS

ÜLDKOHUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 254 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta artiklit 63,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

arvestades, et selleks, et võimaldada menetlusdokumentide esitamist ja kättetoimetamist elektrooniliselt, ilma et neid dokumente tuleks saata posti teel või isiklikult kätte toimetada, tuleb muuta kodukorra teatud sätteid,

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, mis on antud 13. mail 2011,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE KODUKORRA MUUDATUSE:

Artikkel 1

Üldkohtu 2. mai 1991. aasta kodukorda (EÜT L 136, 30.5.1991, lk 1, parandatud EÜT L 317, 19.11.1991, lk 34) (1) muudetakse järgmiselt:

Artiklisse 100 lisatakse kolmas lõige järgmises sõnastuses:

„Üldkohus võib otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib menetlusdokumendi kätte toimetada elektrooniliselt. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”

Artikkel 2

Käesolev kodukorra muudatus, mis on autentne kõigis kodukorra artikli 35 lõikes 1 nimetatud keeltes, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub selle avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 24. mai 2011 Kohtusekretär E. COULON President M. JAEGER

(1) Muudetud 15. septembril 1994 (EÜT L 249, 24.9.1994, lk 17), 17. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 64), 6. juulil 1995 (EÜT L 172, 22.7.1995, lk 3), 12. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 6, parandatud EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 17. mail 1999 (EÜT L 135, 29.5.1999, lk 92), 6. detsembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 4), 21. mail 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 22), 19. aprillil 2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 3), 21. aprillil 2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 108), 12. oktoobril 2005 (ELT L 298, 15.11.2005, lk 1), 18. detsembril 2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 45), 12. juunil 2008 (ELT L 179, 8.7.2008, lk 12), 14. jaanuaril 2009 (ELT L 24, 28.1.2009, lk 9), 16. veebruaril 2009 (ELT L 60, 4.3.2009, lk 3), 7. juulil 2009 (ELT L 184, 16.7.2009, lk 10) ja 26. märtsil 2010 (ELT L 92, 13.4.2010, lk 14).
ET Euroopa Liidu Teataja L 162/19

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KODUKORRA MUUDATUSED

AVALIKU TEENISTUSE KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 257 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta I lisa artikli 7 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

arvestades, et selleks, et võimaldada menetlusdokumentide esitamist ja kättetoimetamist elektrooniliselt, ilma et nimetatud toimingute sooritamist tuleks kinnitada nende dokumentide posti teel saatmise või isikliku kättetoimetamisega, tuleb muuta kodukorra teatud sätteid,

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, mis on antud 13. mail 2011,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISED KODUKORRA MUUDATUSED:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 25. juuli 2007. aasta kodukorda (ELT L 225, 29.8.2007, lk 1) (1) muudetakse järgmiselt:

1. Artikli 99 lõike 2 esimesest lausest kustutatakse sõnad „või kui kättetoimetatav dokument on kohtuotsus või määrus”.

2. Artiklisse 99 lisatakse kolmas lõige järgmises sõnastuses: „Avaliku Teenistuse Kohus võib otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib menetlusdokumendi kätte toimetada elektrooniliselt. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”

Artikkel 2

Käesolevad kodukorra muudatused, mis on autentsed keeltes, mis on nimetatud Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 35 lõikes 1, mida vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 7 lõikele 2 kohaldatakse Avaliku Teenistuse Kohtule, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning need jõustuvad nende avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 18. mai 2011

(1) Muudetud 14. jaanuaril 2009 (ELT L 24, 28.1.2009, lk 10) ja 17. märtsil 2010 (ELT L 92, 13.4.2010, lk 17).
23.

Lisade puhul valivad pooled hoolikalt, millised asjassepuutuvad dokumendid on vaidluse lahendamiseks vajalikud, arvestades vahendite ja keeleliste piirangutega, mida peavad järgima nii pooled kui Avaliku Teenistuse Kohus. Eelkõige ei tuleks esitada informatsiooni, millele on Avaliku Teenistuse Kohtul endal juurdepääs (nt menetlusdokumendis viidatav Euroopa Liidu kohtute praktika). Järgida tuleb järgmisi vorminõudeid: a) lisad peavad olema nummerdatud ja sisaldama viidet menetlusdokumentidele, mille juurde nad kuuluvad (hagiavalduse puhul näiteks lisad „A.1, A.2” jne; kostja vastuse puhul „B.1, B.2”; repliigi puhul „C.1, C.2”; vasturepliigi puhul „D.1, D.2”), ning kui neid on rohkem kui kolm, esitatakse lisad soovitatavalt koos neid eristavate vahelehtedega; b) lisad peavad olema kergesti loetavad; vastu ei võeta lisa, mis ei ole piisava trükikvaliteediga; c) lisad peavad olema koostatud kohtumenetluse keeles või esitatud koos tõlkega; üldreeglina ei saa sellele nõudele mittevastavat lisa vastu võtta (vt kodukorra artikkel 29, mis keelekasutuse korra osas viitab Euroopa Liidu Üldkohtu kodukorra artikli 35 lõikele 3). Vastavalt kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõikele 5 võib sellest reeglist erandeid teha vaid põhjendatud juhtudel; d) lisad tuleb esitada koos lisade nimekirjaga, milles antakse igale lisale oma number (nt A.1), viidatakse sellele, millega on tegemist (nt „… (kuupäev) X-i kiri Z-le”), viidatakse hagi leheküljele ja punktile, kus lisa mainitakse (nt „lk 7, punkt 17”), märgitakse lisa lehekülgede arv ja viidatakse leheküljenumbrile kogu dokumendi ühtses numeratsioonis, kus lisa algab; lisade nimekirja näidis on esitatud dokumendis „Hagiavalduse näidis”, mis on kättesaadav veebilehel www.curia.europa.eu; e) e-Curia kaudu esitatud hagiavalduse lisad peavad olema ühes või mitmes failis, mis on hagiavaldust sisaldavast failist eraldi. Üks fail võib sisaldada mitut lisa. Iga lisa kohta ei pea eraldi faili looma; f) e-Curia kaudu esitatud hagiavalduses mainitud lisasid, mida nende laadi tõttu ei ole võimalik e-Curia kaudu esitada, võib esitada eraldi paberkandjal vastavalt kodukorra artikli 34 lõikele 1, tingimusel et e-Curia kaudu esitatud hagiavalduse lisade nimekirjas on neid lisasid mainitud. Lisade nimekirjas tuleb ära näidata need lisad, mis esitatakse eraldi. Need lisad peavad jõudma kohtukantseleisse hiljemalt kümne päeva jooksul pärast hagiavalduse esitamist e-Curia kaudu.
119.

Kohtukõne selguse huvides ja selleks, et Üldkohtu kohtunikud sellest paremini aru saaksid, on üldiselt eelistatavam rääkida peast, juhindudes ülestähendatud märksõnadest, selle asemel et teksti maha lugeda. Samuti palutakse esindajatel oma seisukoht esitada võimalikult arusaadavalt. Lühikesi lauseid tuleks kindlasti eelistada pikkadele ja keerulistele lausetele. Samuti hõlbustavad esindajad Üldkohtu tööd, kui kohtukõne on hästi liigendatud ja see algab kõne ülesehituse kirjeldusega.
ET

Praktilised juhised pooltele Üldkohtus, parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 68, 7. märts 2012 )

Leheküljel 25 kolmandas põhjenduses

asendatakse

„arvestades, et vastavalt Üldkohtu 5. juuli 2007. aasta kohtusekretäri ametijuhendile (ELT L 232, lk 1), mida on muudetud 17. mail 2010 ( (ELT L 170, lk 53) ja 24. jaannuaril 2012 (ELT L 68, lk 23), (edaspidi „kohtusekretäri ametijuhend”) on kohtusekretäri ülesanne tagada toimikusse lisatud menetlusdokumentide vastavus põhikirjale, kodukorrale ja käesolevatele juhistele „Praktilised juhised pooltele Üldkohtus” (edaspidi „praktilised juhised”) ning kohtusekretäri ametijuhendile; eelkõige nõuab kohtusekretär menetlusdokumentides puuduste esinemisel nende kõrvaldamist; juhul kui seda ei tehta, keeldub ta põhikirja või kodukorra sätetega vastuolus olevate dokumentide vastuvõtmisest;”
G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikes 1 on sätestatud, et liidu institutsioonid teevad oma tööd võimalikult avalikult; arvestades, et tingimused, mille kohaselt EKP dokument on konfidentsiaalne, on kehtestatud EKP otsusega 2004/258/EÜ (EKP/2004/3); (2) arvestades, et otsusega on sätestatud, et igal liidu kodanikul ning füüsilisel või juriidilise isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus juurdepääsule EKP dokumentidele, võttes arvesse kõnealuses otsuses kindlaks määratud tingimusi ja piiranguid; arvestades, et nimetatud otsuse kohaselt keeldub EKP avalikustamisest, kui see võiks kahjustada teatavaid täpsustatud era- või avalikke huve;
31.

Enne mis tahes ettepaneku esitamist uue ameti asutamise kohta, peaks komisjon esitama usaldusväärse, täieliku ja objektiivse mõjuhinnangu, võttes muu hulgas arvesse personali ja pädevuste kriitilist massi, kulutõhusust, subsidiaarsust ja proportsionaalsust, mõju liikmesriigi ja liidu tegevusele, ning eelarvemõjusid asjaomasele rubriigile. Tuginedes neile andmetele, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu eelarvealase koostöö raames endale kohustuse jõuda ameti rahastamise küsimuses aegsasti kokkuleppele, ilma et see piiraks kavandatud ameti asutamist reguleerivate õiguslike menetluste kohaldamist. Menetlustoimingud on järgmised: — esiteks võtab komisjon uue ameti asutamise ettepaneku vastu ja tutvustab seda korrapäraselt esimestel kolmepoolsetel läbirääkimistel, mis järgnevad asjaomase ettepaneku vastuvõtmisele, ning tutvustab finantsselgitusi, mis esitatakse koos kõnealuse ameti asutamist käsitleva õigusakti eelnõuga ja milles tuuakse välja selle tagajärjed ülejäänud finantsplaneerimise perioodiks; — teiseks abistab komisjon seadusandliku protsessi käigus seadusandjat kavandatud muudatusettepanekute finantstagajärgede hindamisel. Selliseid finantstagajärgi tuleks arutada asjaomaste seadusandlusalaste kolmepoolsete läbirääkimiste käigus; — kolmandaks esitab komisjon enne seadusandliku menetluse lõppu ajakohastatud finantsaruande, võttes arvesse seadusandjapoolseid võimalikke muudatusi; see finantsaruanne kantakse viimaste seadusandlusalaste kolmepoolsete läbirääkimiste päevakorda ning see kinnitatakse ametlikult seadusandja poolt. Samuti kantakse see järgmiste kolmepoolsete eelarvealaste läbirääkimiste päevakorda, mis esmatähtsatel juhtudel võib toimuda lihtsustatud korras, et saavutada rahastamist käsitlev kokkulepe; — neljandaks ja võttes arvesse komisjoni eelarvehinnangut seadusandliku protsessi sisu kohta, kinnitatakse kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kokkulepe ühisavalduses. Nimetatud kokkulepe tuleb heaks kiita Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastavalt nende kodukorrale. Sama menetlust rakendatakse ametit käsitleva õigusakti mis tahes muutmise korral, kui sellega kaasneks mõju kõnealuse ameti ressurssidele. Kui ameti ülesanded peaksid oluliselt muutuma ilma kõnealuse ameti asutamist käsitlevat õigusakti muutmata, annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet muudetud finantsselgituse teel, et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jõuda ameti rahastamise küsimuses aegsasti kokkuleppele.
ET Euroopa Liidu Teataja L 123/27

Regioonide Komitee kodukorra muutmine

Regioonide Komitee otsustas oma täiskogu 99. istungjärgul 1. veebruaril 2013 asendada oma 3. detsembril 2009 vastu võetud kodukorra artikli 29 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 306 teise lõigu alusel järgmiselt:

„Artikkel 29 – Juhatuse koosseis Komitee juhatuse koosseisu kuuluvad: a) komitee president; b) komitee esimene asepresident; c) üks asepresident iga liikmesriigi kohta; d) veel 28 liiget; e) fraktsioonide esimehed. Lisaks komitee presidendile, esimesele asepresidendile ja fraktsioonide esimeestele on kohad juhatuses riikide delegatsioonide vahel jaotatud järgmiselt: — 3 kohta: Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Ühendkuningriik; — 2 kohta: Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi; — 1 koht: Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Malta, Sloveenia.”

Käesolev otsus jõustub ainult tingimusel, et leping Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga on jõustunud, ning kõnealuse lepingu jõustumise kuupäeval. Ühinemine on kavandatud 1. juulile 2013.
23.

Lisade puhul valivad pooled hoolikalt, millised asjassepuutuvad dokumendid on vaidluse lahendamiseks vajalikud, arvestades vahendite ja keeleliste piirangutega, mida peavad järgima nii pooled kui Avaliku Teenistuse Kohus. Kuritarvituste korral kohaldatakse kodukorra artiklit 108. Eelkõige ei tuleks esitada informatsiooni, millele on Avaliku Teenistuse Kohtul endal juurdepääs (nt menetlusdokumendis viidatav Euroopa Liidu kohtute praktika). Järgida tuleb järgmisi vorminõudeid: a) lisad peavad olema nummerdatud ja sisaldama viidet menetlusdokumentidele, mille juurde nad kuuluvad (hagiavalduse puhul näiteks lisad „A.1, A.2” jne; kostja vastuse puhul „B.1, B.2”; repliigi puhul „C.1, C.2”; vasturepliigi puhul „D.1, D.2”), ning kui neid on rohkem kui kolm, esitatakse lisad soovitatavalt koos neid eristavate vahelehtedega; b) lisad peavad olema kergesti loetavad; vastu ei võeta lisa, mis ei ole piisava trükikvaliteediga; c) lisad peavad olema koostatud kohtumenetluse keeles või esitatud koos tõlkega; üldreeglina ei saa sellele nõudele mittevastavat lisa vastu võtta (vt Euroopa Liidu Kohtu põhikirja I lisa artikli 7 lõige 2, mis viitab Euroopa Liidu Üldkohtu keeltekasutuse korda reguleerivatele sätetele). Vastavalt kohtusekretäri ametijuhendi artikli 8 lõikele 5 võib sellest reeglist erandeid teha vaid põhjendatud juhtudel; d) lisad tuleb esitada koos lisade nimekirjaga, milles antakse igale lisale oma number (nt A.1), viidatakse sellele, millega on tegemist (nt „… (kuupäev) X kiri Z-le”), viidatakse hagi leheküljele ja punktile, kus lisa mainitakse (nt „lk 7, punkt 17”), märgitakse lisa lehekülgede arv ja viidatakse leheküljenumbrile kogu dokumendi ühtses numeratsioonis, kus lisa algab; lisade nimekirja näidis on esitatud dokumendis „Hagiavalduse näidis”, mis on kättesaadav veebilehel www.curia.europa.eu; e) e-Curia kaudu esitatud hagiavalduse lisad peavad olema ühes või mitmes failis, mis on hagiavaldust sisaldavast failist eraldi. Üks fail võib sisaldada mitut lisa. Iga lisa kohta ei pea eraldi faili looma; f) e-Curia kaudu esitatud hagiavalduses mainitud lisasid, mida nende laadi tõttu ei ole võimalik e-Curia kaudu esitada, võib esitada eraldi paberkandjal vastavalt kodukorra artikli 45 lõike 2 esimesele ja teisele lõigule, tingimusel et e-Curia kaudu esitatud hagiavalduse lisade nimekirjas on neid lisasid mainitud. Lisade nimekirjas tuleb ära näidata need lisad, mis esitatakse eraldi. Need lisad peavad jõudma kohtukantseleisse hiljemalt kümne päeva jooksul pärast hagiavalduse esitamist e-Curia kaudu.
5.

Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need üksteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Muudatusettepanek loetakse kehtetuks, kui see on vastuolus sama arvamuse üle varem toimunud hääletusega. Juhul kui muudatusettepaneku esitajad vaidlustavad presidendi asjaomase otsuse, otsustab täiskogu, kas kõnealune muudatusettepanek pannakse hääletusele või mitte.
51.

Arvestades teadmisi, mis Euroopa Kohtul pärast menetluse kirjalikku osa kohtuasja kohta juba on, ei ole esitatud kirjalike seisukohtade sisu, eelkõige kohtuasja õiguslikku ja faktilist raamistikku, vaja kohtuistungil meenutada. Euroopa Kohtu tähelepanu tuleb juhtida vaid küsimustele, mis on tema lahendi tegemiseks otsustava tähtsusega. Olgu siiski täpsustatud, et kui Euroopa Kohus on enne kohtuistungit palunud pooltel või huvitatud isikutel keskenduda oma suulistes seisukohtades konkreetsele küsimusele või kohtuasja aspektile, tuleks suulistes seisukohtades põhimõtteliselt käsitleda vaid seda konkreetset küsimust või kohtuasja aspekti. Kohtuistungil osalejad, kes kaitsevad sama väidet või on samal seisukohal, peaksid ka enne kohtuistungit omavahel nõu pidama, et võimalikult suures ulatuses vältida juba esitatud argumentide ülekordamist.
F.

arvestades, et ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 45 lõikes 7 sätestatakse, et kriisilahendusnõukogu esimees peab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe ja aseesimeestega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid, kui selliseid arutelusid on vaja pidada ELi toimimise lepingust tulenevate Euroopa Parlamendi volituste teostamiseks; arvestades, et nimetatud artikli kohaselt peab selliste arutelude korraldamise kord tagama täieliku konfidentsiaalsuse kooskõlas kriisilahendusnõukogule ühtse kriisilahenduskorra määrusega kehtestatud konfidentsiaalsuskohustusega, kui kriisilahendusnõukogu tegutseb liikmesriigi kriisilahendusasutusena asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt;
ET Euroopa Liidu Teataja C 215/6

Üldkohtu kodukord – Vastavustabel

(2015/C 215/05)

Alljärgnevas tabelis on näidatud, millisele Üldkohtu 2. mai 1991. aasta kodukorra (viimati muudetud 19. juunil 2013) artiklile, lõikele või lõigule vastab milline 1. juulil 2015 jõustunud Üldkohtu 4. märtsi 2015. aasta kodukorra (ELT L 105, 23.4.2015, lk 1) artikkel või lõige.

Kui see on asjakohane, on sulgudes viidatud ka sellele, milliseid Üldkohtu 1991. aasta kodukorra artikleid on uues kodukorras muudetud sisuliselt, mitte üksnes vormiliselt või terminoloogiliselt.
254.

Juhul kui taotlusele on lisatud menetlusdokumendi lühendatud versioon, peab see vastama järgmistele nõuetele: a) see on esitatud samas vormis, mis asjasse puutuva menetlusdokumendi esialgne versioon, kus kustutatud laused on märgistatud nurksulgudega, millesse on märgitud sõnad „välja jäetud”; b) lühendatud versiooni allesjäetud lõikudel on samad numbrid mis asjasse puutuva menetlusdokumendi esialgses versioonis; c) lühendatud versioonile lisatud lisade nimekirjas on märgistatud sõnadega „välja jäetud” kõik esitamata jäetud lisad, kui lühendatud versioon ei viita kõigile menetlusdokumendi esialgse versiooni lisadele; d) lühendatud versioonile lisatud lisadel on samad numbrid, mis on märgitud menetlusdokumendi esialgsele versioonile lisatud lisade nimekirjas; e) lühendatud versiooni lisade nimekirjas loetletud lisad peavad olema sellele menetlusdokumendi versioonile lisatud.
(2)

Kolm institutsiooni tunnistavad oma ühist vastutust kvaliteetsete liidu õigusaktide koostamise eest ja selle tagamise eest, et niisugused õigusaktid keskenduksid valdkondadele, kus neil on kõige suurem lisandväärtus Euroopa kodanike jaoks, et need oleksid liidu ühiste poliitikaeesmärkide saavutamiseks võimalikult tõhusad, lihtsad ja selged, väldiksid ülereguleerimist ning kodanikele, haldusasutustele ja ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), tulenevat halduskoormust ning et need koostataks viisil, mis võimaldaks neid hõlpsalt üle võtta ja praktikas kohaldada ning tugevdada liidu majanduse konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust.