I LISA

Statistiliste mõistete määratlused

1. BRUTOTULU KOMPONENDID

1.1. Töötaja tulu

Töötaja tulu moodustavad kõik tasud, mille tööandja maksab töötajale rahas või loonustasuna tulude vaatlusperioodil tehtud töö eest.

Töötaja tulu jaguneb järgmisteks liikideks:

1) töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G);

2) töötaja mitterahaline brutotulu (PY020G);

3) tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G).

1.1.1. Töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G)

See on töötaja hüvitise rahaline osa, mille tööandja maksab töötajale. See sisaldab kõiki sotsiaalmakseid ja tulumakse, mille töötaja maksab ise või mille tema nimel maksab tööandja sotsiaalkindlustusskeemidesse või maksuhaldurile.

Töötaja brutotulu rahas või näivrahas sisaldab järgmisi komponente:

— rahas makstavad palgad töötatud aja või tehtud töö eest põhi- ja kõrvaltöökohal või ajutisel töökohal/ajutistel töökohtadel,

— tasu mittetöötatud aja eest (nt puhkusetasud),

— ületunnitöö eest makstavad lisatasud,

— äriühingu juhatuse liikmetele makstavad tasud,

— tükitöötasud,

— lapsehooldustasud,

— vahendustasud ja jootrahad,

— lisatasud (nt 13. kuupalk),

— rahas makstavad kasumiosalused ja preemiad,

— tulemuslikkuse alusel makstavad lisatasud,

— hüvitised kaugel töötamise eest (käsitatakse töötingimuste osana),

— hüvitised kodust tööle või tagasi sõitmise eest,

— tööandjate poolt praegustele või endistele töötajatele või muudele tingimustele vastavatele isikutele tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemide kaudu hüvitatavale haigus-, invaliidsus- või rasedus- ja sünnituspuhkusele või makstavale toitjakaotuspensionile, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaalhüvitisteks,

— tööandjate poolt töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed haigus-, invaliidsus- või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaalhüvitisteks,

— eluruumiga seotud kulude tasumiseks tööandjalt saadavad rahalised toetused.

Töötaja brutotulu rahas või näivrahas ei hõlma järgmist:

— tööga seotud kulude (nt ametisõidud) hüvitamiseks tööandja poolt tehtavad maksed,

— enne kõnealuse töö puhul ametliku pensioniea saabumist töösuhte lõpetamise eest töötajale makstavad koondamis- ja lahkumishüvitised (need kuuluvad rubriiki „Töötushüvitised“ (PY090G)),

— ainult tööga seotud kulude eest makstavad hüvitised, nt sõidu- ja päevarahad ning hüvitised kaitseriietuse eest,

— ametliku pensioniea saabumisel tehtavad ühekordsed maksed (kuuluvad rubriiki „Vanadushüvitised“ (PY100G)),

— ametiühingu streigimaksed,

— tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed.

1.1.2. Töötaja mitterahaline brutotulu (PY020G)

See hõlmab tulu mitterahalisi komponente, mida tööandja võimaldab töötajale töölepingu kohaselt kas tasuta või alandatud hindadega. (Kui mis tahes kaupu või teenuseid võimaldatakse nii era- kui ka tööalaseks kasutuseks, tuleb määrata kindlaks erakasutuse hinnanguline osakaal kogukasutuses ning kohaldada seda koguväärtuse suhtes.)

Töötaja mitterahaline brutotulu sisaldab järgmist:

— ametiauto kas erasõitudeks või nii era- kui ka ametisõitudeks ning sellega seotud kulud (nt tasuta kütus, autokindlustus ning muud lõivud ja maksud vastavalt vajadusele) (PY021G),

— tasuta või subsideeritud eined, toidutalongid,

— eluasemega seotud kulude hüvitamine või tasumine (nt gaasi-, elektri-, vee-, telefoni- või mobiiltelefoniarved),

— töötajale leibkonna peamise või lisaelukohana tasuta või vähendatud üüri eest võimaldatavad eluruumid,

— muud tööandjate poolt töötajatele tasuta või alandatud hindadega võimaldatavad kaubad või teenused, kui neid võib pidada riigi tasandil või konkreetsete leibkonnarühmade puhul märkimisväärseks tulukomponendiks.

Tasuta võimaldatavate kaupade ja teenuste väärtus arvutatakse nende kaupade ja teenuste turuväärtuse alusel. Alandatud hindadega võimaldatavate kaupade ja teenuste väärtus arvutatakse turuväärtuse ja töötaja makstud summa vahena.

Töötaja mitterahaline brutotulu ei hõlma järgmist:

— kaupade ja teenuste võimaldamise maksumus tööandja jaoks, kui need kaubad ja teenused on töötajatele vajalikud töö tegemiseks,

— töökohas pakutavad eluruumid, mida ei saa kasutada töötaja leibkond,

— töötajatele eranditult või peamiselt töö tegemiseks vajaminevate tööriistade, varustuse, riietuse jne ostmise eest makstavad hüvitised,

— erandlike töötingimuste tõttu vajalikud eritoidud ja -joogid,

— töötajale töökohas pakutavad või töö laadi tõttu nõutavad mis tahes kaubad või teenused (nt tööks vajalik arstlik läbivaatus).

1.1.3. Tööandjate kohustuslikud/seadusjärgsed sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G)

Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksetena käsitatakse tulude vaatlusperioodil tööandjate poolt oma töötajate kasuks kindlustusandjatele (sotsiaalkindlustusfondid ja erakogumisskeemid) tehtavaid makseid. See mõiste hõlmab kohustuslikke, kokkuleppelisi või lepingujärgseid kindlustusmakseid sotsiaalsete riskide katteks. Tavaliselt hõlmavad need kohustuslikke vanaduspensioniskeeme, kohustuslikku tervisekindlustust ja töötushüvitisi. Tööandjad teevad sissemakseid enamiku töötavate inimeste eest ja vastavalt avaldatud eeskirjadele võib need maksed saadavast palgast maha arvata.

See muutuja hõlmab järgmist:

— tööandjate sissemaksed riiklikesse (sotsiaal-) kindlustusskeemidesse (sealhulgas sotsiaalkindlustuse jaoks palgast kinnipeetavad maksud),

— tööandjate sissemaksed erapensioniskeemidesse, mis moodustavad osa riigis määratletud kindlustussüsteemist (nt pensionikindlustuse teine sammas),

— tööandjate kohustuslikud sissemaksed muudesse erapensioniskeemidesse,

— tööandjate kohustuslikud või kokkuleppelised sissemaksed eratervisekindlustuse skeemidesse,

— tööandjate kohustuslikud või kokkuleppelised elukindlustusmaksed,

— tööandjate kohustuslikud või kokkuleppelised sissemaksed muudesse tööandja kindlustuse skeemidesse (nt invaliidsuskindlustus).

Muutuja ei hõlma tööandjate vabatahtlikke sissemakseid.

1.2. Füüsilisest isikust ettevõtja tulu

Füüsilisest isikust ettevõtja tuluna käsitatakse tulude vaatlusperioodil üksikisikute poolt enda või oma leibkonna liikmete jaoks füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tulemusel teenitud tulu. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine tähendab töid, mille puhul tasu sõltub otseselt kasumist (või kasumi potentsiaalist), mis saadakse pakutud kaupade või teenuste eest (omatarbimist loetakse kasumi osaks). Füüsilisest isikust ettevõtja teeb oma ettevõtlusega seotud otsused ise või delegeerib otsustusõiguse teistele, jäädes siiski ise vastutavaks ettevõtluse edukuse eest. (Selles kontekstis loetakse ettevõtluseks ühe inimese kutsealast tegevust). Tasu eest harrastusega tegelemist käsitatakse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisena.

Kui kogutud või koostatud tuluandmed on seotud vaatlusperioodile eelneva ajavahemikuga, kohandatakse tuluandmeid nii, et need vastaksid tulude vaatlusperioodile.

Füüsilisest isikust ettevõtja tulu jaguneb järgmisteks liikideks:

1) füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G);

2) oma tarbeks toodetud kaupade väärtus (HY170G).

1.2.1. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G)

See hõlmab järgmist:

— juriidilise isiku õigusteta üksuse töötavate omanike või partnerite puhas tegevuskasum või -kahjum, millest on maha arvatud ettevõtluslaenude intressid,

— kirjutiste, leiutiste jms litsentsitasud, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis,

— ärihoonete, sõidukite, seadmete jms renditasud, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis, pärast nendega seotud kulude (nt seotud laenude intressid, hooldus- ja remondikulud ning kindlustusmaksed) mahaarvamist.

Siia ei kuulu:

— juriidilise isiku õigustega üksuse omanike kui juhatuse liikmete tasud (kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)),

— juriidilise isiku õigustega üksuse makstud dividendid (kuuluvad rubriiki „Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud“ (HY090G)),

— sellisesse juriidilise isiku õigusteta üksuse ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud, milles isik ei tööta („passiivne partner“) (selline kasum kuulub rubriiki „Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud“ (HY090G)),

— tulu maa rentimisest ning üürnikelt ja rentnikelt saadud tasud (kuuluvad rubriiki „Vara või maa rentimisest saadav tulu“ (HY040G)),

— tulu eluruumide rentimisest, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis (kuulub rubriiki „Vara või maa rentimisest saadav tulu“ (HY040G)).

Füüsilisest isikust ettevõtja tulu arvutatakse:

— turutoodanguna (brutotulu käibelt, sealhulgas selliste kaupade väärtus, mille füüsilisest isikust ettevõtja on tootnud enda või oma leibkonna liikmete tarbeks),

— millele lisatakse juriidilise isiku õigusteta üksuse jaoks ostetud, kuid ettevõtja ja tema leibkonna liikmete poolt tarbitud kaupade ja teenuste turuväärtus,

— millele lisatakse ettevõtjale kuuluvatest finantsvaradest ja muudest varadest saadud omanditulu,

— millest arvatakse maha vahetarbimine (toorainekulud, müügi-, turustamis- ja hoolduskulud, halduskulud jne),

— millest arvatakse maha töötajate hüvitised (töötajate palgad ja sotsiaalkindlustusmaksed),

— millest arvatakse maha tootmis- ja impordimaksud,

— millest arvatakse maha ettevõtluslaenudelt makstud intressid,

— millest arvatakse maha ettevõtja poolt maa ja muu mittetoodetud materiaalse vara rentimisest saadud tulu,

— millest arvatakse maha põhivara kulum,

— millele lisatakse toetused.

Kui füüsilisest isikust ettevõtja või ettevõte koostab maksustamise eesmärgil raamatupidamise aastaaruandeid, arvutatakse brutokasum või -kahjum raamatupidamise aastaaruandes viimase 12 kuu kohta esitatud puhta tegevuskasumi või -kahjumina enne tulumaksude ja kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist.

Kui maksustamise või ettevõtlusaruande esitamise eesmärgil raamatupidamise aastaaruandeid ei koostata, arvutatakse füüsilisest isikust ettevõtja tulu rahasumma (ja kaupade) põhjal, mis on ettevõttest välja võetud isiklikuks kasutamiseks (tarbimiseks või säästmiseks, sealhulgas ettevõtte toodetud või ostetud, kuid isiklikul eesmärgil kasutatud kaupade turuväärtus).

1.2.2. Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus (HY170G)

Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus on samas leibkonnas toodetud ja tarbitud toidu ja jookide väärtus.

Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus arvutatakse toodetud kaupade turuväärtusena, millest arvatakse maha tootmiskulud.

Toidu ja jookide väärtust võetakse arvesse juhul, kui seda võib pidada riigi tasandil või konkreetsete leibkonnarühmade puhul märkimisväärseks tulukomponendiks.

See väärtus ei hõlma järgmist:

— majapidamistööde väärtus,

— tootmine müügiks ja füüsilisest isikust ettevõtja poolt ettevõttest väljavõtmine (need kuuluvad rubriiki „Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud)“ (PY050G)).

1.3. Omanditulu

Omanditulu on tulu, mida finantsvara või mittetoodetud materiaalse vara omanik on tulude vaatlusperioodil teeninud teisele institutsionaalsele üksusele rahaliste vahendite andmisest või mittetoodetud materiaalse vara (maa) teise institutsionaalse üksuse käsutusse andmisest ja millest on maha arvatud sellega seotud kulud.

Omanditulu jaguneb järgmisteks liikideks:

1) intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G);

2) vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G);

3) individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga (ESSPROS)) (PY080).

1.3.1. Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G)

Intressid (mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis), dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud hõlmavad intresse sellistelt varadelt nagu pangakontod, hoiusesertifikaadid, võlakirjad jms ning dividende ja kasumit selliste juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitalilt, milles asjaomane isik ei tööta, mis on teenitud tulude vaatlusperioodil ja millest on maha arvatud nendega seotud kulud.

1.3.2. Vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G)

Vara või maa rentimisest saadav tulu on tulu, mis saadakse tulude vaatlusperioodil vara rentimisest (nt tulu eluruumide rentimisest, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis, üürnikelt või rentnikelt saadavad tasud või tulu maa rentimisest) ja millest on maha arvatud sellised kulud nagu hüpoteeklaenu intressimaksed ning pisiremondi-, hooldus-, kindlustus- ja muud kulud.

1.3.3. Individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080)

Korrapärased pensionid erapensioniskeemidest (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) on pensionid või annuiteetmaksed, mis saadakse tulude vaatlusperioodil intresside või dividendidena individuaalsetest erapensioniskeemidest, st täielikult organiseeritud skeemidest, kuhu tehakse sissemakseid maksja oma äranägemisel sõltumata tema tööandjatest või valitsusasutustest.

See mõiste hõlmab järgmist:

— vanadus-, toitjakaotus-, haigus-, invaliidsus- ja töötuspensionid, mis saadakse individuaalsetest erapensioniskeemidest intresside või dividendidena.

Siia ei kuulu:

— pensionid kohustuslikest riiklikest skeemidest,

— pensionid kohustuslikest tööandja skeemidest.

1.4. Saadud jooksvad siirded

1.4.1. Sotsiaaltoetused

Sotsiaaltoetustena (1) käsitatakse jooksvaid siirdeid, mida leibkonnad saavad tulude vaatlusperioodil (2) kas ühiselt korraldatud skeemide kaudu või väljaspool selliseid skeeme asuvatelt leibkondi teenindavatelt kasumitaotluseta institutsioonidelt ning mille eesmärk on kergendada teatavatest riskidest või vajadustest tulenevat rahalist koormust.

Sotsiaaltoetused sisaldavad sotsiaalmakseid ja tulumaksu, mida toetusesaaja maksab sotsiaaltoetustelt sotsiaalkindlustusskeemidesse või maksuhalduritele.

Sotsiaaltoetuseks liigitatakse siire, mis vasta ühele järgmisest kahest kriteeriumist:

— kõnealune rühm loetakse õigusaktide või kollektiivlepingu kohaselt toetusesaajate hulka,

— see põhineb sotsiaalse solidaarsuse põhimõttel (st kui tegemist on kindlustuspensioniga, ei ole kindlustusmaksed ja pensioniõigused vastavuses kaitstavate isikute individuaalse riskipositsiooniga).

Sotsiaaltoetused jagunevad järgmisteks liikideks:

1) pere- ja lapsetoetused (HY050G);

2) eluasemetoetused (HY070G);

3) töötushüvitised (PY090G);

4) vanadushüvitised (PY100G);

5) toitjakaotushüvitised (PY110G);

6) haigushüvitised (PY120G);

7) invaliidsushüvitised (PY130G);

8) õppetoetused (PY140G);

9) mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060G).

Sotsiaaltoetused liigitatakse majanduslikust olukorrast sõltuvateks või mittesõltuvateks ning osamakselisteks või mitteosamakselisteks toetusteks.

Osamakselised skeemid on sotsiaalkaitseskeemid, mille raames saadakse individuaalne toetusõigus juhul, kui neisse teevad sissemakseid kas kaitstavad isikud või teised isikud kaitstavate isikute nimel.

Mitteosamakselised skeemid on sotsiaalkaitseskeemid, mille puhul toetusõigus ei sõltu sissemaksetest, mida teevad kas kaitstavad isikud või teised isikud kaitstavate isikute nimel.

Majanduslikust olukorrast sõltuvad sotsiaaltoetused on toetused, mis sõltuvad otseselt või kaudselt sellest, kas toetusesaaja sissetulek ja/või jõukus jääb alla teatava taseme.

Majanduslikust olukorrast mittesõltuvad sotsiaaltoetused on toetused, mis ei sõltu sellest, kas toetusesaaja sissetulek ja/või jõukus jääb alla teatava taseme.

Sotsiaaltoetuste hulka ei kuulu:

— toetused, mida makstakse skeemidest, kuhu hüvitise saaja on teinud makseid vabatahtlikult ja sõltumata tööandjast või valitsusasutustest (kuuluvad rubriiki „Individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga)“ (PY080G).

1.4.1.1. Pere- ja lapsetoetused (HY050G)

Pere- ja lapsetoetused on toetused, millega antakse:

— leibkondadele rahalist toetust laste kasvatamiseks,

— rahalist toetust isikutele, kes hoolitsevad muude sugulaste kui laste eest.

Siia kuuluvad:

— sissetuleku säilimise toetus lapse sünni korral: kindlasummalised või töötasuga seotud maksed, mille eesmärk on hüvitada vanemale lapse sünniga seoses töölt eemalolemise tõttu saamata jäänud tulu enne ja/või pärast sünnitust või seoses lapsendamisega saamata jäänud tulu,

— sünnitoetus: sünnituse või lapsendamise korral tavaliselt ühekordselt või mitmes osas makstav toetus,

— lapsehooldustoetus: emale või isale lapse (tavaliselt väikelapse) kasvatamiseks töötamise katkestamise või tööaja vähendamise korral makstav toetus,

— pere- või lapsetoetus: ülalpeetavate lastega leibkonna liikmele tehtavad perioodilised maksed, mille eesmärk on aidata katta laste kasvatamisega seotud kulusid,

— või toetus, mida valitsus (keskvalitsus või kohalik omavalitsus) maksab juhul, kui abikaasa mingil põhjusel ei maksa elatist või lapsetoetust. Valitsuse makstud summat ei tohiks kajastada muutujate HY080 ja HY081 all,

— muud rahalised hüvitised: peretoetustest sõltumatult makstavad hüvitised, mille eesmärk on toetada leibkondi ja aidata neil kanda erikulusid, nagu üksikvanemaga perekondade või puuetega lastega perekondade erivajadustest tulenevad kulud. Neid hüvitisi võidakse maksta perioodiliselt või ühekordselt.

See mõiste ei hõlma järgmist:

— tööandjate poolt töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)),

— tööandjate poolt töötajale tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi kaudu hüvitatavale rasedus- ja sünnituspuhkusele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaalhüvitisteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)).

1.4.1.2. Eluasemetoetused (HY070G)

Eluasemetoetused on toetused, mille abil ametiasutused aitavad leibkondadel katta eluasemekulusid. Oluline kriteerium eluasemetoetuse määramisel on taotleja majandusliku olukorra kontroll.

Eluasemetoetused hõlmavad järgmist:

— üüritoetus: ametiasutuse poolt taotleja majandusliku olukorra kontrolli tulemuste põhjal üürnikele tehtavad ajutised või pikaajalised jooksvad maksed üürikulude katmiseks,

— eluruumi omanikust elanikele makstavad toetused: ametiasutuse poolt taotlejate majandusliku olukorra kontrolli tulemuste põhjal eluruumi omanikust elanikele makstavad toetused, mille eesmärk on toetada neid jooksvate eluasemekulude tasumisel; tegelikkuses aidatakse sageli maksta hüpoteeklaenu ja/või intressi.

See mõiste ei hõlma järgmist:

— maksusüsteemi kaudu korraldatav sotsiaalne eluasemepoliitika (st maksusoodustused),

— kõik kapitalisiirded (eelkõige investeeringutoetused).

1.4.1.3. Töötushüvitised (PY090G)

Töötushüvitised on hüvitised, millega tervikuna või osaliselt hüvitatakse töötajal tasustatava töö kaotuse tõttu saamata jäänud sissetulek; tagatakse tööturule tulevatele või naasvatele isikutele elamiseks vajalik (või suurem) sissetulek; hüvitatakse osalise töötuse tõttu saamata jäänud sissetulek; tervikuna või osaliselt hüvitatakse saamata jäänud sissetulek vanemaealisele töötajale, kes lahkub tasustatavalt töölt pensionile enne ametliku pensioniea saabumist majanduslikel põhjustel toimunud koondamise tõttu; aidatakse tööotsijatel katta koolitus- või ümberõppekulusid või aidatakse töötutel katta tööotsinguga seotud sõidu- või ümberasumiskulusid.

See mõiste hõlmab järgmist:

— täieliku töötuse hüvitised: hüvitised, millega korvatakse saamata jäänud sissetulekud isikute puhul, kes on tööks võimelised ja valmis, kuid ei ole suutnud leida sobivat tööd, sealhulgas isikud, kes ei ole varem töötanud,

— osalise töötuse hüvitised: hüvitised, millega korvatakse ametliku lühendatud tööaja ja/või ebakorrapärase töögraafiku tõttu saamata jäänud palk olenemata sellise töökorralduse põhjusest (majanduslangus või majanduse jahtumine, seadmete rikked, ilmastikutingimused, avariid jne) ning tingimusel, et tööandja ja töötaja töösuhe ei katke,

— hüvitised tööturu olukorra tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämise eest: perioodilised maksed vanemaealistele töötajatele, kes jäävad pensionile enne ametliku pensioniea saabumist töökoha kaotuse või koondamise tõttu selliste majanduslike meetmete nagu tööstussektori või ettevõtte restruktureerimise tulemusel. Selliste toetuste maksmine lõpetatakse tavaliselt siis, kui nende saajal tekib õigus vanaduspensionile,

— kutseõppetoetus: sotsiaalkindlustusfondidest või riigiasutuste tehtavad maksed tööturul olevatele sihtrühmadele, kes osalevad koolituskavades, mille eesmärk on arendada nende isikute tööalast konkurentsivõimet,

— liikuvus- ja ümberasumistoetused: sotsiaalkindlustusfondidest või riigiasutuste tehtavad maksed töötutele, mille eesmärk on julgustada neid tööotsingutel või töö saamiseks elukohta või kutseala vahetama,

— lahkumishüvitised ja hüvitised töösuhte lõpetamise eest (millega korvatakse töösuhte lõpetamine enne asjaomase töö puhul ametliku pensioniea saabumist),

— koondamishüvitised: kapitalisummad, mis makstakse töötajatele, kellega tegevust lõpetav või vähendav ettevõte lõpetab töösuhte muul põhjusel kui töötaja süül,

— muud rahalised hüvitised: muu rahaline abi, eelkõige maksed pikaajalistele töötutele.

Siia ei kuulu:

— ülalpeetavate laste jaoks makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)).

1.4.1.4. Vanadushüvitised (PY100G)

Vanadushüvitised on hüvitised, mis pakuvad sotsiaalkaitset vanadusega seotud riskide vastu, nt sissetulekute kaotamine või vähenemine, võimetus sooritada iseseisvalt igapäevaseid töid, sotsiaalses elus osalemise vähenemine jne.

Vanadushüvitised on hüvitised, millega tagatakse asendussissetulek, kui vanemaealine inimene jääb tööturult pensionile, või tagatakse ettenähtud ikka jõudnud eakale inimesele teatav sissetulek.

See mõiste hõlmab järgmist:

— vanaduspension: perioodilised maksed, mille eesmärk on säilitada pensioni saajale sissetulek pärast tasustatavalt töölt ettenähtud vanuses pensionile jäämist või tagada sissetulek eakatele inimestele,

— ennetähtaegne vanaduspension: perioodilised maksed, mille eesmärk on säilitada sissetulek sellisele pensioni saajale, kes jääb pensionile enne asjaomases pensioniskeemis või võrdlusskeemis määratud vanust. Sellega võib, aga ei pruugi kaasneda tavapärase pensioni vähendamine,

— osaline vanaduspension: täieliku vanaduspensioni osa perioodilised maksed vanemaealistele töötajatele, kes jätkavad töötamist vähendatud tööajaga või kelle kutsealasest tegevusest saadav tulu jääb allapoole kindlaksmääratud piiri,

— hooldustoetus: toetus, mida makstakse eakatele inimestele, kes vajavad sagedast või pidevat abi vanaduses vajaliku hoolduse (muu kui meditsiiniline abi) lisakulude katmisel, kui sellise toetuse näol ei ole tegemist tõendatud kulude hüvitamisega,

— pärast ametliku pensioniea saabumist makstavad rahalised invaliidsushüvitised,

— ametliku pensioniea saabumise kuupäeval tehtavad ühekordsed väljamaksed,

— muud rahalised hüvitised: muud pensionile jäämisel või vanadusega seoses makstavad perioodilised ja ühekordsed hüvitised, nt kapitalisummad, mida makstakse inimestele, kes ei vasta täielikult perioodilise vanaduspensioni saamise nõuetele või kes osalesid pensioniskeemides, mille raames makstakse pension pensionile jäämisel välja üksnes kapitalisummana.

Vanadushüvitiste hulka ei kuulu:

— ülalpeetavate laste jaoks makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)),

— hüvitised tööturu olukorra või vähenenud töövõime tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämise eest (need kuuluvad vastavalt rubriikidesse „Töötushüvitised“ (PY090G) ja „Invaliidsushüvitised“ (PY130G)),

— hüvitised, mida makstakse vanemaealistele inimestele, kes vajavad sagedast või pidevat abi hoolduse lisakulude katmisel, kui tegemist on tõendatud kulude hüvitamisega.

1.4.1.5. Toitjakaotushüvitised (PY110G)

Toitjakaotushüvitised on hüvitised, millega tagatakse pensionieast noorematele isikutele ajutine või alaline sissetulek pärast abikaasa, elukaaslase või muu lähisugulase surma, tavaliselt juhul, kui lahkunu oli hüvitise saaja peamine ülalpidaja.

Hüvitise saamise tingimustele vastavad isikud võivad olla lahkunu abikaasa või endine abikaasa, lapsed, lapselapsed, vanemad või teised sugulased. Teatavatel juhtudel võidakse hüvitist maksta ka isikule, kes ei kuulunud lahkunu perekonda.

Tavaliselt makstakse toitjakaotushüvitist tulenenud õiguse, st algselt sellisele teisele isikule kuulunud õiguse alusel, kelle surm on hüvitise saamise tingimuseks.

Toitjakaotushüvitised hõlmavad järgmist:

— toitjakaotuspension: perioodilised maksed isikutele (ka pärast ametliku pensioniea saabumist), kelle toetusõigus tuleneb sugulussidemetest skeemi raames kaitstud lahkunuga (lesed, orvud jne),

— matusetoetus: ühekordne makse isikule, kelle toetusõigus tuleneb sugulussidemetest lahkunuga (lesed, orvud jne),

— muud rahalised hüvitised: muud perioodilised või ühekordsed maksed toitja ülalpidamisel olnud isikule tulenenud õiguse alusel.

Siia ei kuulu:

— ülalpeetavate laste jaoks makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)),

— matusekulud,

— tööandja poolt muudele hüvitise saamise tingimustele vastavatele isikutele tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi kohastele toitjakaotushüvitistele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)).

1.4.1.6. Haigushüvitised (PY120G)

Haigushüvitised on rahalised hüvitised, millega tervikuna või osaliselt asendatakse haigusest või vigastusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud.

Haigushüvitised hõlmavad järgmist:

— tasustatav haiguspuhkus: kindlasummalised või töötasuga seotud maksed, mille eesmärk on kaitstavale isikule tervikuna või osaliselt hüvitada haigusest või vigastusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud. Nimetatud hüvitist võidakse maksta iseseisvatest sotsiaalkaitseskeemidest, kuid selliseks hüvitiseks võib olla ka tööandja poolt haiguse ajal palga maksmise jätkamine,

— tasustatav puhkus ülalpeetava lapse haiguse või vigastuse korral,

— muud rahalised hüvitised: kaitstavale isikule haiguse või vigastusega seoses tehtavad mitmesugused maksed.

See mõiste ei hõlma järgmist:

— rahalised hüvitised, millega asendatakse rasedusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)),

— rahalised hüvitised, millega asendatakse invaliidsusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Invaliidsushüvitised“ (PY130G)),

— tööandjate poolt töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed haiguse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)),

— tööandjate poolt töötajale tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi raames hüvitatavale haiguspuhkusele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)).

1.4.1.7. Invaliidsushüvitised (PY130G)

Invaliidsushüvitised on hüvitised, millega tagatakse sissetulek ametlikust pensionieast noorematele inimestele, kelle töö- ja teenimisvõime on füüsilise või vaimse puude tõttu langenud õigusaktides sätestatud miinimumtasemest allapoole.

Invaliidsus on täielik või osaline võimetus tegelda majandustegevusega või elada tavapärast elu sellise füüsilise või vaimse puude tõttu, mis tõenäoliselt on püsiv või kestab ettenähtud miinimumajast kauem.

Invaliidsushüvitised hõlmavad järgmist:

— invaliidsuspension: perioodilised maksed, mille eesmärk on säilitada või tagada sissetulek ametlikust pensionieast nooremale inimesele, kellel on puue, mille tõttu tema töö- ja teenimisvõime jääb õigusaktides sätestatud miinimumtasemest allapoole,

— hüvitised vähenenud töövõime tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämise eest: perioodilised maksed vanemaealistele töötajatele, kes jäävad vähenenud töövõime tõttu pensionile enne ametliku pensioniea saabumist. Sellise pensioni maksmine lõpetatakse tavaliselt siis, kui selle saajal tekib õigus vanaduspensionile,

— hooldustoetus: toetus, mida makstakse ametlikust pensionieast nooremale puudega inimesele, kes vajab sagedast või pidevat abi hoolduse (muu kui meditsiiniline abi) lisakulude katmisel. Tegemist ei tohi olla tõendatud kulude hüvitamisega,

— puuetega inimeste majanduslik integreerimine: toetused puuetega inimestele, kes teevad oma olukorrale vastavat tööd, tavaliselt kohandatud ruumides, või kes osalevad kutseõppes,

— eraldi invaliidsushüvitised puuetega laste jaoks, olenemata nende ülalpeetavusest,

— muud rahalised hüvitised: eespool loetlemata muud perioodilised ja ühekordsed hüvitised, nt ajutised sissetulekutoetused jne.

Invaliidsushüvitiste hulka ei kuulu:

— hüvitised, millega tervikuna või osaliselt asendatakse sissetulek haigusest või vigastusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Haigushüvitised“ (PY120G)),

— invaliidsushüvitiste saajatele makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)),

— puuetega inimeste ülalpidamisel olnud isikutele makstavad hüvitised, nt pensionid (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Toitjakaotushüvitised“ (PY110G)),

— hüvitised, mida makstakse tõendatud kulude eest,

— pärast ametliku pensioniea saabumist makstavad rahalised invaliidsushüvitised (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Vanadushüvitised“ (PY100G)),

— tööandjate poolt töötajale või endisele töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed invaliidsuse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutosissetulek rahas või näivrahas“ (PY010G),

— tööandjate poolt töötajale või endisele töötajale tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi raames hüvitatavale invaliidsuspuhkusele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)).

1.4.1.8. Õppetoetused (PY140G)

Õppetoetused hõlmavad toetusi, stipendiume ja muud õppuritele hariduse omandamisega seoses antavat abi.

1.4.1.9. Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060G)

Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud sotsiaaltoetused on sotsiaalselt tõrjutud või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele isikutele ette nähtud toetused. Toetuste sihtrühm hõlmab üldjuhul vaeseid, migrante, pagulasi, narkomaane, alkohoolikuid ja kuriteoohvreid.

See mõiste hõlmab järgmist:

— sissetulekutoetus: perioodilised maksed ebapiisavate ressurssidega isikutele. Toetuse saamise tingimused võivad lisaks isiklikele ressurssidele olla seotud ka kodakondsuse, elukoha, vanuse, tööks valmisoleku ja perekonnaseisuga. Hüvitisi võidakse maksta piiratud või piiramata aja jooksul; neid võidakse maksta üksikisikule või perekonnale ning neid võivad maksta keskvalitsus või kohalik omavalitsus,

— muud rahalised hüvitised: vaesuse leevendamiseks või rasketes olukordades abistamiseks vaestele ja kaitsetutele isikutele antav toetus. Sellist toetust võivad maksta eraallikatest rahastatavad mittetulundusühendused.

1.4.2. Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded

Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded on tulude vaatlusperioodil teistelt leibkondadelt või isikutelt korrapäraselt saadud rahasummad.

„Korrapärasus“ ei tähenda täpseid aegu ega eelda kindlat perioodilisust. See võib tähendada ühte kahest järgmisest ajakavast:

— iga-aastane summa, mis saadakse igal aastal või mitme aasta jooksul, või

— perioodilised (nt igakuised) summad, mis saadakse lühikese ajavahemiku jooksul tulude vaatlusperioodi vältel (nt kuue kuu jooksul).

1.4.2.1. Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY080G)

Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded on korrapäraselt (kasvõi üks kord aastas) saadavad rahasummad, mida saab kasutada (korrapäraste) tarbimiskulutuste rahastamiseks.

See mõiste hõlmab järgmist:

— kohustuslik elatis ja lapsetoetus,

— korrapäraselt saadav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus,

— korrapärane rahaline toetus muult isikult kui leibkonna liikmelt,

— korrapärane rahaline toetus teistes riikides asuvatelt leibkondadelt.

Siia ei kuulu:

— teise leibkonna poolt tasuta pakutav või subsideeritav eluase (kuulub mõiste „Arvestuslik üür“ alla),

— pärandused ja muud kapitalisiirded, st muudelt leibkondadelt saadud ülekanded, mida leibkond ei pea tulude vaatlusperioodil täielikult tarbimiseks kättesaadavaks,

— kingitused ning muud suured, ühekordsed ja ootamatud rahavood, näiteks ühekordsed summad auto, maja vms ostmiseks või tarbimise eesmärgil pikaajaliseks säästmiseks (rohkem kui üks aasta ette),

— elatis või toetus, mida valitsus (keskvalitsus või kohalik omavalitsus) maksab juhul, kui abikaasa mingil põhjusel ei maksa elatist või lapsetoetust. Valitsuse makstud summa tuleks kajastada peretoetuste all (muutuja HY050).

1.4.2.2. Saadud elatis (HY081G)

Elatis hõlmab järgmist:

— kohustuslik elatis ja lapsetoetus,

— korrapäraselt saadav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus.

Elatis tähendab laste ja/või endise abikaasa jaoks samast riigist või teisest riigist saadavaid summasid.

Elatis ei hõlma järgmist:

— korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) muult isikult kui leibkonna liikmelt,

— korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) teistes riikides asuvatelt leibkondadelt,

— teise leibkonna poolt tasuta pakutav või subsideeritav eluase (kuulub mõiste „Arvestuslik üür“ alla),

— pärandused ja muud kapitalisiirded, st muudelt leibkondadelt saadud ülekanded, mida leibkond ei pea tulude vaatlusperioodil täielikult tarbimiseks kättesaadavaks,

— kingitused ning muud suured, ühekordsed ja ootamatud rahavood, näiteks ühekordsed summad auto, maja vms ostmiseks või pikaajaliseks tarbimiseks säästetud (rohkem kui üks aasta ette),

— elatis või toetus, mida valitsus (keskvalitsus või kohalik omavalitsus) maksab juhul, kui abikaasa mingil põhjusel ei maksa elatist või lapsetoetust. Valitsuse makstud summa tuleks kajastada peretoetuste all (muutuja HY050).

1.5. Muu saadud tulu

1.5.1. Alla 16-aastaste isikute saadud tulu (HY110G)

Alla 16-aastaste isikute saadud tulu on brutotulu, mida on tulude vaatlusperioodil saanud kõik alla 16-aastased leibkonna liikmed.

Siia ei kuulu:

— siirded leibkonna liikmete vahel,

— leibkonna tasandil kogutud tulu (st muutujad HY040G, HY050G, HY060G, HY070G, HY080G ja HY090G).

1.6. Intressimaksed

1.6.1. Hüpoteeklaenult makstud intressid (HY100G)

Hüpoteeklaenult makstud intressid on leibkonna peamisele elukohale seatud hüpoteegi kõigi intressimaksete brutosumma tulude vaatlusperioodil enne maksusoodustuste mahaarvamist.

Siia ei kuulu:

— võimalikud muud hüpoteeklaenu intressi- või põhisummamaksetega seotud maksed, mis on tehtud samal ajal, nt laenukindlustuse või eluruumi ja vallasvara kindlustuse maksed,

— eluasemega seotud muude laenude (nt remondi-, renoveerimis- ja hooldustööde laenud) ja eluasemega mitteseotud laenude tagasimaksed,

— põhi- või kapitalisumma tagasimaksed.

1.7. Makstud jooksvad siirded

Makstud jooksvad siirded jagunevad järgmisteks liikideks:

1) tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed (HY140G);

2) korrapärased omandimaksud (HY120G);

3) tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G);

4) makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY130G).

1.7.1. Tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed (HY140G)

Tulumaks on maks, mida makstakse tulult, kasumilt ja kapitalikasumilt. Seda arvutatakse üksikisikute, leibkondade või maksuüksuste tegeliku või eeldatava tulu põhjal. Siia kuuluvad varalt, maalt või kinnisvaralt arvestatavad maksud, kui neid valdusi kasutatakse nende omanikele tulu arvestamiseks. Arvesse tuleks võtta ka individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionidega (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) seotud makse.

Tulumaksu hulka kuuluvad:

— maksud üksikisikute, leibkondade või maksuüksuste tulult (töötamisest, varalt, ettevõtlusest, pensionidelt jne saadud tulu), sealhulgas tööandjate poolt kinnipeetud maksud, muud allikamaksud ning juriidilise isiku õigusteta üksuste omanike tulult makstud maksud, mis on tasutud tulude vaatlusperioodi jooksul,

— tulude vaatlusperioodil saadud maksutagastused, mis on seotud tulude vaatlusperioodil või varasematel aastatel saadud tulult tasutud maksudega. Seda väärtust tuleks võtta arvesse tasutud maksude vähendusena,

— võimalikud maksuvõlgadelt arvestatud intressid ja maksuhaldurite määratud trahvid.

Erandina eespool nimetatust võivad registriandmeid kasutavad liikmesriigid ja teised liikmesriigid, kelle jaoks see on sobivaim lähenemisviis, esitada tulude vaatlusaastal saadud tulu põhjal arvestatud maksud, kui see mõjutab võrreldavust vähe.

Tulumaksu hulka ei kuulu:

— jahi-, relvakasutus- ja kalapüügiõiguste eest makstavad lõivud.

Sotsiaalkindlustusmaksed on töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate, töötute ja pensionäridega seotud sotsiaalkindlustusmaksed ning võimalikud muud sissemaksed, mis on tulude vaatlusperioodil tehtud kas kohustuslikesse riiklikesse või tööandja sotsiaalkindlustusskeemidesse (pensioni-, tervisekindlustus jne).

1.7.2. Korrapärased omandimaksud (HY120G)

Korrapärased omandimaksud on omanike poolt maa või hoonete kasutamiselt või omandilt perioodiliselt tasutavad maksud ning jooksvad netovara ja muu vara (ehted, muud jõukuse välised tunnused) maksud. Esitada tuleb andmed tulude vaatlusperioodil tasutud omandimaksude kohta.

Korrapärased omandimaksud hõlmavad järgmist:

— leibkonna peamise eluaseme omandilt korrapäraselt tasutavad maksud,

— muu kinnisvara omandilt korrapäraselt tasutavad maksud,

— võimalikud maksuvõlgadelt arvestatud intressid ja maksuhaldurite määratud trahvid,

— üürnike poolt otse maksuhaldurile tasutud omandimaksud.

Korrapäraste omandimaksude hulka ei kuulu:

— mittekorrapärased maksud, nt pärandimaksud ning elavate isikute vahelistelt kingetelt tasutavad maksud,

— varalt, maalt või kinnisvaralt arvestatavad maksud, kui neid valdusi kasutatakse nende omanikele tulu arvestamiseks (need maksud kuuluvad rubriiki „Tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed“ (HY140G)),

— ettevõttele kuuluvatelt või ettevõtte poolt rendile võetud ning tootmiseks kasutatavatelt maadelt, hoonetelt ja muult varalt arvestatavad maksud (neid makse käsitatakse tootmismaksudena ja need arvatakse maha füüsilisest isikust ettevõtja tulu turutoodangust komponendi „Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud)“ (PY050G) arvutamiseks).

1.7.3. Leibkonna peamise eluaseme omandilt korrapäraselt tasutavad maksud (HY121G)

See mõiste tähendab makse, mida tuleb perioodiliselt tasuda maa või hoonete omandilt või kasutamiselt, kui eluasemel elavad selle omanikud. Esitada tuleb andmed tulude vaatlusperioodil tasutud maksude kohta.

1.7.4. Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G)

Tööandjate tehtavad sotsiaalkindlustusmaksed määratletakse töötaja tuluna.

1.7.5. Makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded

See mõiste tähendab tulude vaatlusperioodil teistele leibkondadele korrapäraselt makstud rahasummasid.

„Korrapärasus“ ei tähenda täpseid aegu ega eelda kindlat perioodilisust. See võib tähendada ühte kahest järgmisest ajakavast:

— iga-aastane summa, mis saadakse igal aastal või mitme aasta jooksul, või

— perioodilised (nt igakuised) summad, mis saadakse lühikese ajavahemiku jooksul tulude vaatlusperioodi vältel (nt kuue kuu jooksul).

1.7.5.1. Makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY130G)

See mõiste tähendab tulude vaatlusperioodil teistele leibkondadele korrapäraselt makstud rahasummasid. Tegemist peaks olema maksetega, mida tehakse korrapäraselt (kasvõi üks kord aastas) tulu arvelt.

Makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded hõlmavad järgmist:

— kohustuslik elatis ja lapsetoetus,

— korrapäraselt makstav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus,

— korrapärane rahaline toetus muudele isikutele kui leibkonna liikmetele,

— korrapärane rahaline toetus teistes riikides asuvatele leibkondadele.

See mõiste ei hõlma kapitalisiirdeid ega säästudest võetud raha.

1.7.5.2. Makstud elatis (HY131G)

Elatis tähendab laste ja/või endise abikaasa jaoks samas riigis või teise riiki makstavaid summasid.

Elatis hõlmab järgmist:

— kohustuslik elatis ja lapsetoetus,

— korrapäraselt makstav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus.

Elatis ei hõlma järgmist:

— korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) muule isikule kui leibkonna liikmele,

— korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) teistes riikides asuvatele leibkondadele,

— kapitalisiirded ja säästudest võetud raha.

2. NETOTULU KOMPONENDID

Netotulu komponendid tuletatakse vastavatest brutotulu komponentidest pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist.

Netotulu komponendid võib esitada järgmiselt:

1) netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist;

2) netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist;

3) netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist.

3. LEIBKONNA KOGU BRUTOTULU JA NETOTULU

3.1. Leibkonna kogu brutotulu (HY010) arvutatakse järgmiselt.

Järgmiste muutujate summa kõikide leibkonna liikmete kohta: individuaalse brutotulu komponendid (töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G); ametiauto (PY021G); füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G); individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080G); töötushüvitised (PY090G); vanadushüvitised (PY100G); toitjakaotushüvitised (PY110G); haigushüvitised (PY120G); invaliidsushüvitised (PY130G) ja õppetoetused (PY140G)); millele lisanduvad brutotulu komponendid leibkonna tasandil (vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G); pere- ja lapsetoetused (HY050G); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060G); eluasemetoetused (HY070G); saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY080G); intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G); ja alla 16-aastaste isikute saadud tulu (HY110G)).

3.2. Leibkonna kogu netotulu (HY020) arvutatakse järgmiselt.

Kõikide leibkonna liikmete individuaalse brutotulu osade summa (töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G); ametiauto (PY021G); füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G); individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080G); töötushüvitised (PY090G); vanadushüvitised (PY100G); toitjakaotushüvitised (PY110G); haigushüvitised (PY120G); invaliidsushüvitised (PY130G) ja õppetoetused (PY140G)); millele lisanduvad brutotulu komponendid leibkonna tasandil (vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G); pere- ja lapsetoetused (HY050G); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060G); eluasemetoetused (HY070G); saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY080G); intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G); ja alla 16-aastaste isikute saadud tulu (HY110G)); millest arvatakse maha korrapärased omandimaksud (HY120G); makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY130G); ning tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed (HY140G)).

See tähendab: HY020 = HY010 – HY120G – HY130G – HY140G.

Muutuja HY140G sisaldab tulumaksukohandustest tulenevaid tagasimakseid ja nõudeid, kinni peetud tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmakseid (kui see on kohaldatav).

3.3. Leibkonna kogu netotulu enne sotsiaalsiirdeid, välja arvatud vanadus- ja toitjakaotushüvitised (HY022), arvutatakse järgmiselt.

Kogu netotulu (HY020), millest arvatakse maha kõik netosiirded ning millele lisatakse vanadushüvitised (PY100N) ja toitjakaotushüvitised (PY110N) (st kogu netotulu (HY020), millest arvatakse maha töötushüvitised (PY090N); haigushüvitised (PY120N); invaliidsushüvitised (PY130N); õppetoetused (PY140N); pere- ja lapsetoetused (HY050N); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060N); ja eluasemetoetused (HY070N)).

3.4. Leibkonna kogu netotulu enne sotsiaalsiirdeid, sealhulgas vanadus- ja toitjakaotushüvitiste (HY023) maksmist, arvutatakse järgmiselt.

Kogu netotulu (HY020), millest arvatakse maha kõik netosiirded (töötushüvitised (PY090N); vanadushüvitised (PY100N); toitjakaotushüvitised (PY110N); haigushüvitised (PY120N); invaliidsushüvitised (PY130N); õppetoetused (PY140N); pere- ja lapsetoetused (HY050N); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060N); ja eluasemetoetused (HY070N)).

3.5. Ekvivalentnetosissetulek arvutatakse järgmiselt.

Leibkonna kogu netotulu jagatuna leibkonna ekvivalentsuurusega.

3.6. Ekvivalentsuurus

See mõiste viitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) modifitseeritud ekvivalentsuse skaalale (esimene täisealine –1,0 kaaluühikut, teised leibkonnas elavad 14-aastased või vanemad isikud –0,5 kaaluühikut ning iga alla 14-aastane laps –0,3 kaaluühikut).

4. MUUD ELEMENDID, MIDA EI KÄSITATA TULUDE OSANA

4.1. Sissemaksed erapensioniskeemidesse (PY035G)

Tulude vaatlusperioodil erapensioniskeemidesse tehtavad sissemaksed on üksikleibkondade sõlmitud pensionipoliisid nende isiklikul algatusel ja nende isiklikuks kasuks sõltumatult nende tööandjatest või valitsusasutustest ja väljaspool kõiki sotsiaalkindlustusskeeme.

Nende sissemaksete vastastehinguks on individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080G).

Siia kuuluvad erapensioniskeemidesse seoses vanaduse, toitjakaotuse, haiguse, invaliidsuse ja töötusega tehtud sissemaksed.

(1) Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistikaga hõlmatud sotsiaaltoetused, välja arvatud eluasemetoetused, piirduvad rahaliste hüvitistega.

(2) Leibkonna heaolu täpsemaks mõõtmiseks käsitletakse tulude vaatlusperioodil saadud ühekordseid toetusi vastavalt Eurostati tehnilistele soovitustele. Samuti võib ka enne tulude vaatlusperioodi saadud ühekordseid toetusi võtta arvesse ja arvutada vastavalt Eurostati soovitustele.