ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 340/36

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1292/2008,

18. detsember 2008,

mis käsitleb Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) lubamist söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

(2) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lisas nimetatud preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

(3) Taotluses käsitletakse Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) preparaadi lubamist broilerkanade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

(4) Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 16. juuli 2008. aasta arvamuse (2) kohaselt ei mõju Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) tootja esitatud andmete põhjal kahjulikult loomade või inimeste tervisele ega keskkonnale ning aitab tõhusalt tasakaalustada soolestiku mikrofloorat. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol and Ecobiol plus) ei põhjusta muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 kohaselt välistada sellele loa andmise. Kõnealuse arvamuse kohaselt ei ole preparaadil kahjulikku mõju broilerkanadele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

(5) Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

(6) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. detsember 2008 Komisjoni nimel komisjoni liige Androulla VASSILIOU

(1) ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

(2) Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the safety and efficacy of Ecobiol® (Bacillus amyloliquefaciens) as feed additives for chickens for fattening. The EFSA Journal (2008) 773, 1–13.
(6)

Otsuse 2007/275/EÜ II lisas on esitatud veterinaarkontrollist vabastatud liittoodete loetelu. Seega tuleks ka need tooted vabastada korrapärasest kontrollist, kui need kuuluvad reisija pagasi hulka ja on ette nähtud isiklikuks tarbimiseks või kui need saadetakse eraisikule väikepakis.
(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetluskorda järgimata.
2)

Artikkel 7a asendatakse järgmisega: „Artikkel 7a 1. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, võib sardiinikonservilaadseid tooteid turustada ühenduses müüginimetuse all, milles mõiste „sardiinid” esineb koos liigi teadusliku nimetusega ja selle geograafilise piirkonna nimetusega, kust asjaomane liik on püütud. 2. Kui lõikega 1 ette nähtud müüginimetus märgitakse sardiinikonservilaadse toote pakendile, peab märgistus olema selge ja eristatav. 3. Teaduslikus nimetuses sisaldub igal juhul ladinakeelne üld- ja liiginimetus. 4. Geograafilist piirkonda märgib üks nimetustest, mis on loetletud käesoleva määruse lisa esimeses veerus, võttes arvesse lisa teises veerus sätestatud vastavat piirkonna koodi. 5. Ühe müüginimetuse all turustatakse ainult üht liiki.”
(2)

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 puhul tuginetakse direktiividega 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ saadud kogemustele ning sellega võetakse kasutusele ainete ja segude klassifitseerimise ja märgistamise kriteeriumid, mis on ette nähtud rahvusvahelisel tasandil ÜRO struktuuri raames vastu võetud kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalselt harmoneeritud süsteemis (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals – GHS).
(16)

Toiduensüümid E 1103 invertaas ja E 1105 lüsosüüm, mis on toidus kasutatavate lisaainetena lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiivile 95/2/EÜ (toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta) (11) ja nende kasutustingimused tuleks viia direktiivist 95/2/EÜ üle ühenduse loetellu, kui see käesoleva määruse alusel koostatakse. Lisaks antakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1493/1999 luba kasutada veinis ureaasi, beeta-glükanaasi ja lüsosüümi, kui on täidetud tingimused, mis on ette nähtud komisjoni 8. mai 2008. aasta määruses (EÜ) nr 423/2008 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta) (12). Need ained on toiduensüümid ja need peaksid kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse. Seetõttu tuleks need määruste (EÜ) nr 1493/1999 ja (EÜ) nr 423/2008 kohaselt veinis kasutamiseks kanda samuti ühenduse loetelusse, kui see koostatakse.
(5)

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikli 52 lõikes 5 on sätestatud, et turustatud toodangu väärtuse hulka arvutatakse üksnes see tootjaorganisatsiooni liikmete toodang, mida on turustanud tootjaorganisatsioon või mis on turustatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 125a lõike 2 punktidega b ja c. See võimaldab liikmete poolt kõnealuste sätete alusel turustatava toodangu arvestada selle tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtuse hulka, mille liige tootja on, kuid jätab välja liikmete poolt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 125a lõike 2 punkti a alusel turustatud toodangu. Tootjaorganisatsioonide huvides tuleks toodang, mille põllumajandustootjad müüvad otse teise tootjaorganisatsiooni kaudu, arvestada teise tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtuse hulka. Toodangut, mille põllumajandustootjad müüvad otse turul, ei tuleks arvestada selle tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtuse hulka, mille liige tootja on.
1.

I lisa muudetakse järgmiselt: a) osas „A. TOODETE JA TEEMADE LOETELU” asendatakse üheteistkümnes taane järgmise tekstiga: „— kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veinid, viinamarjasordi tähisega veinid;” b) osas „B. SUUNISED” asendatakse suunis „MPV-KVALITEETVEINID, GEOGRAAFILISE TÄHISEGA LAUAVEINID” järgmise tekstiga: „KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSEGA VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISEGA VEINID, VIINAMARJASORDI TÄHISEGA VEINID 1. Olukorra ülevaade Sektorit iseloomustab suuremahuline tootmine, kuid tarbimine on jäänud varasemaga samale tasemele ning teatavate veiniliikide puhul isegi vähenenud, teisalt on kolmandate riikide pakkumine üha suurenemas. 2. Eesmärgid — Teavitada tarbijaid ühenduse veinisortidest, nende kvaliteedist, tootmistingimustest ning teadusuuringute tulemustest; — teavitada tarbijaid vastutustundlikest joomisharjumustest ja alkoholi kuritarvitamise kahjulikkusest. 3. Peamised sihtrühmad — Turustajad; — tarbijad, välja arvatud nõukogu soovituses 2001/458/EÜ (1) osutatud noored ja noorukid; — arvamusliidrid (ajakirjanikud, toitumiseksperdid); — hotellinduse ja toitlustuse eriala õpetavad haridusasutused. 4. Peamine sõnum — Ühenduse õigusaktidega reguleeritakse rangelt tootmist, kvaliteeditähiste kasutamist, märgistust ja turustamist ning sellest tulenevalt tagatakse tarbijatele pakutavate veinide kvaliteet ja toote jälgitavus; — hea võimalus valida väga laia valiku eri päritoluga ühenduse veinide vahel; — ühenduse veinitootmist käsitlev teave ning selle seosed piirkondlike ja kohalike tingimuste, kultuuride ja maitsetega; — teave vastutustundlike joomisharjumuste ja alkoholi kuritarvitamise kahjulikkuse kohta. 5. Peamised kanalid — Meetmed, mis hõlmavad teavitamist ning suhtekorraldust; — koolitus turustajatele ja toitlustusettevõtetele; — kontaktid erialase ajakirjandusega; — muud kanalid (internetileheküljed, infolehed ja brošüürid), et suunata tarbijaid nende valikutes; — messid ja näitused: väljapanekud, mis ühendavad mitmetest liikmesriikidest pärinevaid tooteid. 6. Programmide kestus 12–36 kuud, eelistatud on mitmeaastased programmid, mille igaks faasiks on seatud eesmärgid.
(10)

Erakorralisi asjaolusid silmas pidades tuleb nõuda, et ladustatavad tooted oleksid saadud sellistest sigadest, keda on peetud seakasvatusettevõtetes, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal ei olnud saastunud sööta. Lisaks on vaja ette näha, et asjaomased tooted peavad olema saadud Iirimaal või Põhja-Iirimaal peetud ja Põhja-Iirimaal tapetud sigadest.
ex 0303 52 10, ex 0303 52 30, ex 0303 52 90, ex 0303 79 41

F416

Tervelt, peaga või ilma
(3)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 4 võib dumpinguvastaseid meetmeid ühenduse huvides peatada põhjusel, et turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et kahju taastekkimine meetme peatamise tagajärjel on vähetõenäoline, ja tingimusel, et ühenduse vastavale tootmisharule on antud võimalus märkusi esitada ja neid märkusi on ka arvesse võetud. Artikli 14 lõikes 4 täpsustatakse ka, et peatamist võib pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra, kui nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal nii otsustab. Vastavalt artikli 14 lõikele 4 võib vaatlusaluseid meetmeid igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus enam ei kehti.
(51)

India valitsus ja Texprocil väitsid, et DFRC-kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, kuna kava sätestab eksporttootes kasutatud sisendite täiendamise ja see on põhjendatud ja tõhus ning põhineb India üldtunnustatud äritavadel. Kuna kogus, kvaliteet ja tehnilised omadused ja täpsustused langevad kokku eksportkaupades kasutatavate sisenditega, on kava India valitsuse ja Texprocili silmis subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu all lubatud. India valitus ja Texprocil väitsid veel, et hinnates, kas see kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, on oluline vaadata mida imporditakse, mitte kes impordib. Lisaks väideti, et kuna valitsus on asjaga seotud, ei anta lisahüvitisi. Väideti, et seetõttu ei ole kava tasakaalustatav. Väidete tõenduseks ei esitatud uusi andmeid ja seetõttu lükatakse need väited tagasi, toetudes põhjendustes 52 kuni 55 esitatud tähelepanekutele, et kumbagi allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii, I lisa punkti i, II lisa ja III lisa tähenduses. Seega on kogu hüvitise summa tasakaalustatav.
(5)

Kokcisan 120G ringlusse laskmise eest vastutav isik esitas taotluse nimetatud aine kasutamise lubamiseks koktsidiostaatikumina kümne aasta jooksul broilerkanade puhul vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on käesoleva määruse lisas sätestatud tingimuste alusel esitanud arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise ohutuse kohta inimeste, loomade ja keskkonna suhtes. Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sellise loa suhtes kehtestatud tingimused on täidetud. Järelikult tuleks anda luba kasutada kõnealust preparaati kümne aasta jooksul lisas sätestatud tingimuste kohaselt.
Toode kahest eelnevalt vormitud pehmest vahtplastist kausist, mis on mõlemalt poolt kaetud trikookangaga. Kausside servad on ovaalse vormi tugevduseks ääristatud silmkoelise lindiga. Kausid on ühendatud (metallist) magnetsulguriga. Mõlema kausi sisepind on kaetud plastkilega kaitstud kleepkihiga. Plastkile eemaldamine võimaldab vahetult ihule pandud kaussidel kleepuda rindade külge. Toode on mõeldud ihu peal kandmiseks. (rinnahoidja) (Vt fotod nr 643A ja 643B) (1)

6212 10 90
(4)

Taotluse esitaja väitis, et turule on ilmunud uued tooteliigid, nagu eranditult spoonilehtedest koosnev okuumeavineer, mille iga kihi paksus on kuni 6 mm ning vähemalt üks välimine kiht on bintangori, punase kanaariumi, kedondongi või muust puidust ja ei ole kaetud muust materjalist kilega. Need tooted tuleks lisada meetmete reguleerimisalasse, sest neil on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning lõppkasutus kui praeguste meetmetega hõlmatud tootel. Vaatlusalust toodet ja uusi tooteliike tuleks seega käsitleda kui ühte toodet.
(8)

Tõupuhaste aretusloomade importimisel ühendusse tuleb teha kindlaks, et neid pole eelnevalt ühendusest eksporditud ja sellega seoses pole nende eest eksporditoetust makstud. Kui selliste loomade eest on siiski eksporditoetust makstud, tuleb see summa tagasi maksta enne, kui loomad ühendusse reimporditakse.
(5)

Kõnealuse kokkuleppe kohaselt tunnistavad Poola ja Slovakkia, et olenemata ühisest ajaloolisest algupärast ja traditsioonidest, osutavad nimetused „Oscypek” ja „Slovenský oštiepok” siiski erineval viisil valmistatud juustudele. Poola ja Slovakkia leiavad, et kasutatud toorainest, juustude tootmismeetodist ning nende füüsikalistest, keemilistest ja organoleptilistest omadustest tulenevate erinevuste tõttu ei ole kartust, et tarbija ei suuda kahte juustu eristada. Poola ja Slovakkia on leppinud kokku, et nimetused „Oscypek” ja „Slovenský oštiepok” on õiguspäraselt võrdsed, lisaks rõhutab Poola, et nimetuse „Oscypek” registreerimine kaitstud päritolunimetusena ei tohiks mõjuda negatiivselt Slovakkia tootjate õigusele kasutada nimetust „oštiepok” iseseisvalt või koos teiste mõistetega.
(57)

Kasu arvutamiseks, mis Hynix sai võla aktsiateks konverteerimisel, tuleb arvesse võtta Hynixi kulusid aktsiate emiteerimisel. Sellega seoses märkis komisjon, et selleks, et kaaluda vahetuslepingu kulusid saaja seisukohast, kui neid kulusid on, tuleks arvesse võtta äriühingule pandud kohustusi uute aktsiate emiteerimisel. Komisjon märkis, et tavalise aktsiakapitali „süstid” ei pane üldiselt äriühingule erilisi kohustusi, kuna siis ei ole fikseeritud kasuminormi, mille äriühing peab saavutama, ega ole tegelikult vaja ka teha mingeid makseid. Samas aga on äriühingul vähemalt teoreetiline kohustus jagada oma kasum või osa sellest oma aktsionäridele; omakapitali tasuvus (return on equity ratio, ROE) võiks mingil määral näidata, millist kasumimäära aktsionärid võiksid oodata, ja seda võiks kasutada Hynixi tulu arvutamisel. Hynixi omakapitali tasuvuse protsent aastal 2003 oli negatiivne, arvutatuna äriühingu selle aasta raamatupidamisaruannete andmete alusel. Seepärast ei ole Hynixi võla aktsiateks konverteerimise tehingu aegse finantsseisundi objektiivse hinnangu alusel mõistlik oodata, et Hynix olnuks võimeline jaotama asjaomasel aastal oma aktsionäridele üldse mingit kasumit. Seega tuleks omakapitali tasuvuse kasutamisel võrdleva hindamise kriteeriumina ikkagi järeldada, et võla aktsiateks konverteerimise tehing on tasakaalustatav subsiidium.
b)

on olemas tõendid, et sertifitseerimist nõudvaid toiminguid tegevate töötajate käsutuses on vajalikud töövahendid ja -meetodid.
(28)

Kõigepealt märgitakse, et üheks peamiseks kriteeriumiks gaasi hinna määramise aluse valimisel oli see, et need kajastaksid mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda. Seda, et Waidhausi hinnad vastavad nimetatud tingimusele, ei ole vaidlustatud. Kuna kõige suurem osa Venemaalt tulevast gaasist imporditakse Waidhausi sõlmpunkti kaudu, on kõnealuse korrektsiooni tegemine sealse hinna alusel asjakohane. Sellest lähtuvalt loeti Waidhaus tüüpiliseks turuks ja gaasikulude määramise mõistlikuks aluseks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses. Teiseks, nagu on märgitud põhjenduses 24, kui hind kajastab mõistlikult moonutusteta turul normaalsetes tingimustes makstavat hinda, on selle kulupõhisus väheoluline. Waidhausi kaudu imporditud gaasi hinna puhul ei ole täheldatud riigi sekkumist hinnakujundusse ning seega on sellest tingimusest kinni peetud. Seoses kaebusega gaasi hinna siseriikliku konkurentsivälise kujundamise kohta Saksamaal märgitakse, et Bundeskartellamti uurimine, millele taotleja viitas, jätkub, ning järeldusi ei ole veel tehtud. Pealegi käsitleb nimetatud uurimine Saksamaa peamiste gaasi edasimüüjate gaasihinda Saksamaa siseturul, mitte aga Venemaalt imporditud gaasi müügihinda. Vastupidiselt taotleja väidetele ei ole need kaks hinda alati seotud, sest gaasi edasimüüjate ja nende klientide majanduslikud huvid on selgelt vastupidised. Seega võib oletada, et edasimüüja soovib hoida edasimüügihinna võimalikult kõrge, samal ajal on talle aga majanduslikult kasulik võimalikult madal ostuhind, et saada maksimaalset kasumit. Taotleja väide, et Saksamaa turgu valitsevatel operaatoritel puudub stiimul pidada Waidhausis läbirääkimisi Venemaalt imporditud gaasi madalate hindade üle, on pelgalt oletus, millel ei ole faktilist tagapõhja. Seetõttu lükati need väited tagasi.
ET Euroopa Liidu Teataja L 75/49

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 241/2008,

17. märts 2008,

Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Ühendus on pidanud läbirääkimisi Guinea-Bissau Vabariigiga uue kalandusalase partnerluslepingu üle, millega nähakse ette ühenduse kalalaevadele kalapüügivõimalused Guinea-Bissau kalandusalaste suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes.

(2) Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel parafeeriti 23. mail 2007 kalandusalane partnerlusleping.

(3) Kõnealuse lepingu heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.

(4) Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping. (2)

Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 2

1. Lepingu protokollis kindlaks määratud kalapüügivõimalused jagunevad liikmesriikide vahel järgmiselt:

a) krevetipüük Hispaania 1 421 brt Itaalia 1 776 brt Kreeka 137 brt Portugal 1 066 brt

b) kalapüük/peajalgsete püük Hispaania 3 143 brt Itaalia 786 brt Kreeka 471 brt

c) tuuniseinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad Hispaania 10 laeva Prantsusmaa 9 laeva Portugal 4 laeva

d) ritvõngelaevad Hispaania 10 laeva Prantsusmaa 4 laeva.

2. Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide litsentsitaotlused ei hõlma kõiki neile lepingu protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlust.

Artikkel 3

Komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määruses (EÜ) nr 500/2001 (millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) sätestatud korras peavad liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala artiklis 1 osutatud lepingu alusel, teatama komisjonile kõik Guinea-Bissau kalastusvööndis püütud kogused.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see ühenduse suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, 17. märts 2008 Nõukogu nimel eesistuja I. JARC

(1) Arvamus on esitatud 11. märtsil 2008. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) ELT L 342, 27.12.2007, lk 5.

(3) EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.
(29)

Esiteks ei muuda asjaolu, et komisjon oleks võinud valida teistsuguse arvestuspõhimõtte, Waidhausi valikut põhjendamatuks. Gaasihindade määramise arvestuspõhimõtte valikul on peamiseks kriteeriumiks, et see kajastaks realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. See tingimus on Waidhausi hindade puhul vaieldamatult täidetud. Teiseks, asjaolu, et uurimisperioodil oli reguleerimata hindadega müüdud gaasi maht siseturul väga väike ning need hinnad olid tunduvalt lähemal reguleeritud siseturu hindadele kui vabalt kujunenud ekspordihindadele, viitab selgelt sellele, et neid reguleerimata hindu moonutasid valitsevad reguleeritud hinnad. Seepärast ei saanud reguleerimata siseturu hindu kasutada. Leiti ka, et Balti riikidesse suunduva Vene gaasi ekspordihinnad ei olnud piisavalt tüüpilised tulenevalt sellest, et ekspordimaht nendesse riikidesse oli suhteliselt väike. Lisaks sellele ei olnud kättesaadavad vajalikud andmed transpordi- ja turustuskulude kohta ja seepärast ei olnud võimalik kindlaks teha Balti riikidesse suunduva ekspordi usaldusväärseid hindu. Selgelt kõige suurem kogus gaasi eksporditakse Waidhausi sõlmpunkti kaudu, mis on seepärast korrigeerimiseks sobiv alus. Taotluse esitaja ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et peale Waidhausi sõlmpunkti oleks teisi tüüpilisi turgusid, kus hinnad kajastaksid realistlikult hinda, mida tavaliselt makstakse moonutusteta turgudel. Seega lükati need väited tagasi.
(104)

Taotluse esitaja väitis, et pikaajalised kulutasuvuse nõuded, mida mõõdetakse müügituluna, peaksid olema uureatööstuse jaoks pärast maksustamist 25 % tasemel. See tähendaks umbes 36-protsendilist maksueelset käibepõhist kasumit. Taotluse esitaja väitis, et see on põhjendatud uue ammoniaagi-/uureatehase loomise kuludega, mis nõuaks 11-protsendilist investeeringute tasuvust (väidetavalt võrdub see 36-protsendise maksueelse käibepõhise kasumiga). Sel puhul olgu märgitud, et taotluse esitaja ei ole käesolevas menetluses kunagi nõudnud nii suurt sihtkasumit ning et esialgses uurimises määrati kindlaks 8-protsendine kasumimarginaal. Lisaks on Esimese Astme Kohus oma otsusega kohtuasjas T-210/95 kinnitanud, et „… nõukogu kasutatav kasumimarginaal kõnealuse kahju kõrvaldamiseks vajaliku sihthinna arvutamisel peab piirduma kasumimarginaaliga, mida ühenduse tootmisharu võib põhjendatult eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel”. (8) Sama kohtuasja puhul kinnitati, et „… väitel, et ühenduse institutsioonide kasutatav kasumimarginaal peab olema marginaal, mis on vajalik ühenduse tööstusharu püsimajäämise ja/või asjakohase kapitalitasuvuse tagamiseks, ei ole algmääruses mingit alust”.
(14)

Vaatlusalune toode on sama kui algses uurimises, nagu selgitatud määruses (EÜ) nr 945/2005, st Ukraina päritoluga tahked väetised, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi ning mis kuuluvad CN-koodide 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ja ex 3105 90 91 alla (edaspidi „ammooniumnitraat”). Ammooniumnitraat on põllumajanduses sageli kasutatav tahke lämmastikväetis. Seda toodetakse ammoniaagist ja lämmastikhappest ning mikrogranuleerituna või granuleerituna ületab selle lämmastikusisaldus 28 massiprotsenti.
(1)

Euroopa tööhõivesuunistes (2) on esitatud mitmeid noorte tööhõivega seotud poliitikasuundi, mis rõhutavad vajadust tõhustada püüdlusi rajada noortele teid tööturule pääsemiseks ja noorte töötuse vähendamiseks. Tööhõivesuunistes on esitatud sihid ja võrdlusnäitajad, mida on Euroopa tööhõivestrateegias seatud alates aastast 2003 eesmärgiga vähendada kooli poolelijätmist, tõsta haridustaset ja aidata töötuks jäänud noortel leida uut teed.