ET Euroopa Liidu Teataja L 310/24

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/2007,

1. veebruar 2016,

riigiabi SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN ja 2013/N), mida Ungari on osaliselt andnud ja kavatseb anda ettevõttele AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 405 all)

(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 16. septembril 2013 registreeritud elektroonilise teatega (SANI nr 8899), mida parandati 25. septembri 2013. aasta teatisega, teavitasid Ungari ametiasutused 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste (2) lõike 65 kohaselt oma kavatsusest anda regionaalabi ulatuslikule investeerimisprojektile, mille viib Győris ellu AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (edaspidi „AHM“).

(2) 9. juuli 2014. aasta kirjas teavitas komisjon Ungarit oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) AHMi elluviidavale investeerimisprojektile antava regionaalabi kohta, et viia läbi süvahindamine, võttes aluseks komisjoni teatise ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (3) (edaspidi „süvahindamise teatis“).

(3) Ungari esitas süvahindamise jaoks märkused ja vajaliku teabe 9. oktoobri 2014. aasta kirjas (2014/101245).

(4) Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati 21. novembril 2014Euroopa Liidu Teatajas (4). Huvitatud isikutel paluti esitada oma märkused.

(5) Komisjon palus 25. novembri 2014. aasta kirjaga (2014/119782), 28. juuli 2015. aasta kirjaga (2015/074087) ja 24. augusti 2015. aasta kirjaga (2015/083208) lisateavet, mille Ungari edastas 13. veebruari 2015. aasta kirjaga (2015/014716), 30. septembri 2015. aasta kirjaga (2015/096577) ja 9. oktoobri 2015. aasta kirjaga (2015/100135).

(6) Komisjon ei saanud märkusi üheltki huvitatud isikult.

2. MEETME/ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. MEETME EESMÄRK

(7) Ungari ametiasutused kavatsevad edendada regionaalarengut, andes AHMile regionaalabi otsetoetust ja ettevõtte tulumaksu soodustust investeeringute jaoks AHMi tegevuskohas Győris, mis asub piirkonnas nimega Lääne-Dunántúl (Nyugat-Dunántúl). Lääne-Dunántúl on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabikõlblik piirkond, kus suurettevõtjatele antava regionaalabi standardne ülemmäär on Ungari 2007.–2013. aasta regionaalabi kaardi kohaselt 30 % brutotoetusekvivalendist (5).

2.2. ABISAAJA

(8) Abisaaja on ettevõtjale Audi Hungaria Services Zrt täielikult kuuluv tütarettevõtja AHM. Audi Hungaria Services Zrt. on AUDI AG tütarettevõtja, AUDI AG ise on Volkswageni grupi (edaspidi „VW grupp“) liige. VW Grupi peakontor asub Saksamaal Wolfsburgis ja selle äritegevus on jagatud kaheks: autotööstuse üksus ja finantsteenuste üksus. Autotööstuse üksus hõlmab kaht ettevõtlusvaldkonda: sõiduautod ning tarbesõidukid ja energeetika.

(9) VW Grupi autotööstuse üksusesse kuulub kaksteist kaubamärki: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Commercial vehicles, Scania ja MAN. Igal kaubamärgil on oma olemus ja nad kõik tegutsevad turul iseseisvate üksustena. Volkswageni grupp toodab sõidukeid alates väikeautodest kuni luksusautode ja tarbesõidukiteni.

(10) 2014. aastal käitas Volkswageni grupp maailmas kokku 118 tehast (6) ja klientideni jõudis 10,1 miljonit autot, mis moodustab 12 % kogu maailma sõiduautode turust. Grupi müügitulu oli 202 miljardit eurot ja töötajaid oli kokku 592 586 (7).

(11) 2014. aastal oli AUDI AG palgal 79 483 töötajat, kogu maailmas jõudis klientideni 1,7 miljonit uut sõidukit ja müügitulu oli 53 miljardit eurot.

(12) 2014. aastal tootis AHM 135 232 autot, töötajaid oli 11 274 ja müügitulu oli 7,2 miljardit eurot.

2.3. INVESTEERIMISPROJEKT

(13) AHM toodab Győris mootoreid ja mootoriosi. Lisaks pani AHM sõidukeid kokku platvormipõhiselt enne teatatud investeerimisprojekti elluviimist 2014. aasta lõpus.

(14) Investeerimisprojektil oli kolm eesmärki: suurem paindlikkus ja mitmekesisus koostetootmises, suurem kokkupandud autode maht ning autotootmisprotsessi suurem vertikaalne integreerimine.

(15) Esimene eesmärk oli suurendada koostetootmise paindlikkust, asendades varasema platvormipõhise tehnoloogia nn moodulipõhise tootmisprotsessi (Modularer Querbaukasten, edaspidi „MQB“) tehnoloogiaga. Kui Győris kasutatud platvormipõhine tehnoloogia võimaldas autode kokkupanekuks kasutada ainult sama platvormi (peamiselt sama või sarnase pikkusega platvorm, mis kuulus sageli ainult ühte segmenti), siis hiljuti paigaldatud MQB tehnoloogia võimaldab ühel ja samal tootmisliinil kokku panna eri pikkusega ja eri segmentidesse (käesoleval juhul A- ja B-segment ning teoreetiliselt ka A0-segment, […]) (*) kuuluvaid autosid. Uus tehnoloogia paigaldati uude tehasesse, vana platvormipõhine tootmistegevus aga lõpetati täielikult 2014. aastaks ning vana tootmisliin lammutati ja eemaldati. Nüüd põhineb kogu autotootmine Győris MQB tehnoloogial. MQB tehnoloogia põhineb modulaarsuse põhimõttel (eri turusegmentidesse kuuluvate eri mudelite osade standardimine), mis võimaldab kulusid väga palju kokku hoida. Standardimisnõude ning endise ja uue tootmiskoha füüsilise vahemaa (ligikaudu 1,5 km) tõttu ei olnud vana tootmisliini võimalik integreerida uude tootmisprotsessi. Uues tehases saab toota mitut Audi sõiduauto mudelit: minevikus juba Győris kokkupandud mudelite uued põlvkonnad (Audi TT Coupé, TT Roadster ja A3 Cabriolet) ning A3 mudeli perekonna täiesti uus liige, millel on nelja uksega kere (A3 Sedan). Järgmiste mudelite disainis ja tehnilises konstruktsioonis tehti palju muudatusi. Kuid et kvaliteedi, põlvkonnaüleste kõrgete disainistandardite, tehnilise arenduse ning peamiste geomeetriliste mõõtmete ja varustuse säilitamise poolest oldi järjepidevad, jäi POLKi (8) klassifikatsioon samaks. Audi TT Coupé ja TT Roadster kuuluvad jätkuvalt B-segmenti, A3 Cabriolet kuulub A-segmenti ja ka uus A3 Sedan lisatakse A-segmenti.

(16) Projekti teine eesmärk oli suurendada Győri koostetootmise üldist tehnilist võimsust [60 000 – 110 000] sõiduautolt aastas [130 000 – 180 000] sõiduautole aastas. Eeldatavasti kasutatakse selleks A-segmenti kuuluvate autode tootmise uuest võimsusest keskmiselt […] % ja B-segmenti kuuluvate autode tootmiseks keskmiselt […] %. Tänu suuremale võimsusele saab kokku panna nii lisatoodet (A3) kui ka suuremat arvu ajakohastatud mudeleid.

(17) Projekti kolmas eesmärk oli Győris toimuva koostetootmise vertikaalse integratsiooni süvendamine. Endine koostetootmine on muudetud täielikult integreeritud sõiduautode tootmise tehaseks: uude koostetehasesse investeerimisega kaasneb keretsehhi, värvimistsehhi ja stantsimistsehhi ehitamine, mida kasutatakse peamiselt eespool nimetatud mudelite tootmiseks. Ainult väike osa (kuni […] %) uue keretsehhi ja värvimistsehhi toodangust tarnitakse alusraamidena teistesse EMPst väljaspool asuvatesse VW grupi autotootmistehastesse. Uues stantsimistsehhis toodetavatest kereosadest ligikaudu […] % kasutatakse autode tootmiseks Győris. Ülejäänud Győris toodetud kereosadest […] % tarnitakse VW grupi teistesse tootmiskohtadesse. Alguses kavandati, et neid kereosi kasutatakse POLKi A-segmenti kuuluvate sõidukite tootmiseks. Ent pärast menetluse algatamise otsust teatas Ungari komisjonile, et nõudluses toimunud muudatuste tõttu võiks stantsimistsehhi toodangust […] % kasutada VW grupi teistes tootmiskohtades segmentide A0 kuni C autode tootmiseks.

(18) Investeerimisprojektiga seotud töö algas 2011. aasta veebruaris ja viidi lõpule 31. detsembril 2014.

2.4. INVESTEERIMISPROJEKTIGA SEOTUD KULUD

(19) Käesoleval juhul hõlmavad rahastamiskõlblikud kulud investeeringuid hoonetesse, masinatesse ja seadmetesse, kuid mitte immateriaalsesse varasse. Kasutatud varasid ei hõlmata.

(20) Investeerimisprojekti rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma on kokku 342 936 miljonit Ungari forintit (1 144 miljonit eurot) (9); nüüdisväärtus (10) on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot). Tabelis I on esitatud rahastamiskõlblike kogukulude jaotus. I tabel Rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma (miljonites Ungari forintites) Aastad 2011 2012 2013 2014 Kokku Ehitamine […] […] […] […] […] Masinad/seadmed […] […] […] […] […] Immateriaalne vara — — — — 0 KOKKU […] […] […] […] 342 936

2.5. INVESTEERINGU RAHASTAMINE

(21) Ungari ametiasutused kinnitavad, et abisaaja annab riigiabi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % rahastamiskõlblikest kuludest.

2.6. ÕIGUSLIK ALUS

(22) Alljärgnevalt nimetatud riiklikul õiguslikul alusel antakse a) otsetoetust abikava XR 47/2007 (11) sätete kohaldamisel, mis on allpool individuaalse teavitamise künnist vabastatud teavitamiskohustusest komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 (12) kohaselt ning mis põhineb majandus- ja transpordiministri välja antud valitsuse dekreedil 8/2007 (I.24.) valitsuse individuaalse otsusega antud investeerimistoetuste kohta (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet); b) maksusoodustust maksusoodustuste arendamise kava N 651/2006 (13) sätete kohaldamisel, mis kehtestati 1996. aasta ettevõtte tulumaksu ja dividendimaksu seadusega LXXXI ning valitsuse dekreediga 206/2006 (X.16.) maksusoodustuse kava arendamise kohta (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

2.7. ABIMEEDE

(23) AHM taotles otsetoetust 5. märtsil 2010, st enne investeerimisprojektiga seotud töö alustamist. 26. märtsil 2010 kinnitasid Ungari ametiasutused, et investeerimisprojekti taotlus on põhimõtteliselt abikõlblik. 8. septembril 2010 esitasid Ungari ametiasutused investeerimisprojekti otsetoetusega seotud abipakkumise (välja arvatud stantsimistsehh), mille AHM võttis vastu 1. oktoobril 2010. Stantsimistsehhi puudutava otsetoetuse pakkumine tehti 27. aprillil 2011 ja võeti vastu 4. mail 2011.

(24) 29. oktoobril 2010 (ja stantsimistsehhiga seoses 27. jaanuaril 2011) ehk enne investeeringuga seotud tööde algust taotles abisaaja tulumaksu soodustust (milleks on olemas komisjoni heakskiidust sõltuv seadusjärgne õigus).

(25) Komisjoni heakskiidust sõltuv abi määrati 6. juulil 2011 (ja stantsimistsehhiga seoses 28. septembril 2011) allkirjastatud toetuslepinguga.

(26) Ungari kavatseb anda abi summas 39 952 miljonit Ungari forintit (133,3 miljonit eurot) (nüüdisväärtus). Kuna projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot), moodustab abi ettenähtud osakaal 11,24 % brutotoetusekvivalendist.

(27) Ungari ametiasutused kinnitavad, et projektile antavat abi ei kumuleerita toetustega, mida saadakse muudest kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja ELi allikatest samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks. Heakskiidetud abi maksimumsumma nüüdisväärtust ega heakskiidetud abi osakaalu ei ületata, kui rahastamiskõlblikud summad peaksid hinnangulisest summast erinema.

(28) AHM on saanud investeeringuteks ettenähtud abi varasema investeerimistegevuse jaoks Győris, mis algas enne 2003. aastat ja 2006. aastal.

(29) Teatatud abi antakse tingimusel, et abisaaja jätkab abi saavas piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast abiandmise lõppu.

2.8. ÜLDSÄTTED

(30) Ungari ametiasutused on komisjonile lubanud, et — edastavad talle kahe kuu jooksul pärast abi andmist koopia abimeetmega seotud olulistest dokumentidest; — esitavad alates abi komisjonipoolsest heakskiitmisest iga viie aasta järel vahearuande (andmetega makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõikide muude ettevõttes/tehases algatatud investeerimisprojektide kohta); — esitavad kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud maksegraafiku alusel üksikasjaliku lõpparuande.

3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(31) Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kohased siseturuga kokkusobivuse üldtingimused on täidetud ning et teatatud abisumma ja abi osakaal ei ületa lubatud ülemmäärasid. Esialgse kontrolli käigus ei olnud komisjonil siiski võimalik kinnitada abi kokkusobivust siseturuga vastavalt 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 68.

(32) 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 kohaselt peab komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja üksikasjalikult kontrollima, kas abi kujutab endast investeerimisstiimulit, kas abi on asjakohane ning milline positiivne ja negatiivne mõju sellel on, kui abisaaja turuosa moodustab toote- ja geograafilisel turul enne või pärast investeeringu tegemist üle 25 % (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile a) või kui investeeringuga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % turu suurusest, mis on absoluutväärtuse või suhteliste näitajate alusel languses (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile b).

(33) Komisjonil ei olnud võimalik esialgse kontrolli käigus välistada, et nõrgalt arenenud turul tehtud investeeringu tõttu ei ületata asjaomastel turgudel turuosa ja võimsuse kasvu künnist.

(34) Konkreetsemalt oli komisjonil kahtlusi Ungari ettepaneku suhtes määratleda asjaomane tooteturg POLKi klassifikatsiooni A0-, A- ja B-segmentide kombinatsioonina ning ta jättis asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja kaalus kõiki tõenäolisi turumääratluse alternatiive, sealhulgas eelkõige väikseimat liigitust, mille kohta on andmed olemas (14). Et AHM toodab nii A- ja B-segmendi (ja teoreetiliselt ka A0-segmendi) sõidukeid kui ka nende kereosi, leidis komisjon, et neid üksikuid segmente kui ka kombineeritud segmente tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena.

(35) Seoses sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite võimaliku alljaotusega oli komisjon arvamusel, et neid ei käsitleta eraldi.

(36) Ka asjaomase geograafilise turu määratluse kohta ei saanud komisjon lõplikku otsust langetada. Komisjonil ei olnud võimalik kindlaks teha, kas asjaomane geograafiline turg on Euroopa Majanduspiirkond (EMP) või, nagu soovitas Ungari, vähemalt kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina turg koos.

(37) 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel tehtud analüüs näitas, et A-ja B-segment moodustavad eraldi ja koos EMPs üle 25 % suuruse turuosa kõigil asjakohastel aastatel ning segmendid A0 kuni B koos alates 2011. aastast.

(38) Punkti 68 alapunkti b alusel tehtud analüüsi põhjal leidis komisjon, et asjaomased tooteturud EMPs on nõrgalt arenenud. Komisjonil tuli seetõttu kontrollida, kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus ületab 5 % asjaomaste turgude suurusest.

(39) Komisjon oli seisukohal, et punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise jaoks on asjakohane kogutootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviis. Netotootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviis (st praeguse võimsuse lahutamine kavandatud koguvõimsusest) ei laseks komisjonil hinnata riigiabi mõju languses olevatele ja struktuurse ülevõimsusega turgudele, juhtudel, kui toetatav investeering ei suurenda võimsust enam kui 5 % võrra turu suurusest. Punkti 68 alapunktile b vastav kontrollimine ongi aga kehtestatud just sellel eesmärgil, et tuvastada need olukorrad, kui turg on languses ja toetatava investeeringu suurusel on konkurentidele suur mõju.

(40) Punkti 68 alapunkti b alusel tehtud investeerimisprojekti (välja arvatud stantsimistsehh) analüüs näitas, et 5 % künnis ületataks ainult siis, kui kogutootmisvõimsust kasutataks B-segmendi autode tootmiseks. Ungari esitatud hinnanguliste tootmisnäitajate põhjal on väga ebatõenäoline, et 5 % künnis ületatakse üheski tõenäolistes autoturu segmendis.

(41) Stantsimistsehhi kereosade tootmisel saavutatud võimsuse kohta näitas punkti 68 alapunktile b vastav analüüs, et 5 % künnise ületamine on võimalik ainult siis, kui B-segmendi autode tootmise osakaalu Győris suurendataks märkimisväärselt. Seetõttu jättis komisjon lahtiseks küsimuse, kas stantsimistsehhi võimsus ületab 5 % turu suurusest, mõõdetuna enne investeeringut vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel.

(42) Kuna komisjonil ei olnud võimalik selgelt kindlaks teha, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b kehtestatud künniseid ei ületata, otsustati algatada ametlik uurimismenetlus. Sealjuures juhtis komisjon tähelepanu eelkõige sellele, et kui tal ei ole pärast ametliku uurimise algatamist esitatavate märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, kas näidatud künniseid ületatakse, tehakse süvahindamise teatise alusel investeerimisprojekti süvahindamine. Komisjon palus Ungaril ja kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(43) Huvitatud isikud märkusi ei esitanud.

5. UNGARI MÄRKUSED

5.1. ASJAOMANE TOOTETURG

(44) Ungari jääb oma seisukoha juurde, et tooteturg tuleks määratleda kui segmentide A0 kuni B kombinatsioon (POLKi klassifikatsioon).

(45) Ungari ametiasutused on jätkuvalt seisukohal, et iga üksiku asjakohase sõiduautosegmendi äärealadel leidub nõudluse poolel toodete omavahelist asendatavust, nagu komisjon on tunnistanud oma varasemates otsustes (15). Et A-segmendis on nõudluse poolel olemas A0- ja B-segmendi asendusahela võimalus, peavad Ungari ametiasutused mõjutatud segmente kombineeritud segmentide rühmaks.

(46) Lisaks väidavad nad, et MQB tehnoloogia kasutuselevõtmise eesmärk ongi pakkumise poole paindlikkuse suurendamine, mis võimaldab abisaajal toota A0-, A- ja B-segmendi sõiduautosid samal MQB tootmisliinil ning nihutada tootmist ühelt turult teisele; abi mõju on tunda kõigil neil turgudel.

5.2. ASJAOMANE GEOGRAAFILINE TURG

(47) Ungari on jätkuvalt arvamusel, et autotööstuse asjaomane geograafiline turg on ülemaailmne turg ja kordab teatamise etapis esitatud väiteid. — Kaubandusvood ning EMP impordi- ja ekspordikvoodid (16) on saavutanud taseme, mis näitab, et sõidukikaubandus toimub ülemaailmsel turul. — Seoses kaubandustõketega on viimaste aastate suundumus, et kaotatakse regulatiivseid tõkkeid, paljude riikide ja EMP vahelised kaubandustõkked on väikesed ning üldiselt liigutakse suurema ühtlustamise ja integratsiooni suunas. — Piirkondades sarnaselt liikuvad hinnad on integreeritud turgude olemasolu tähtis näitaja. EMP ja USA hinnakujunduse andmetel põhinevad hinnaindeksite analüüsi tulemused (17) näitavad, et A- ja B-segmendi hinnaindeksid liiguvad koos ja et need on suures korrelatsioonis. See võimaldab järeldada, et vähemalt USA ja EMP kuuluvad samale geograafilisele turule. — Ülemaailmse turustusvõrgustiku loomise kulud on nii tähtsusetult väikesed, et ei ole takistuseks sõidukite ülemaailmsele tulutoovale müügile. — Transpordikulude vähenemisega on sõidukite ekspordi ja impordi tase järjepidevalt tõusuteel. Iga kolmas ELis toodetud sõiduk eksporditakse ja iga viies ELis müüdav sõiduk on imporditud. — Volkswageni grupp on globaalne autotootja, kes konkureerib ülemaailmselt teiste algseadmete valmistajatega. — Kümnel suurimal algseadmete valmistajatel on märkimisväärne arv tootmiskohti kogu maailmas. Volkswageni grupp käitab 100 tootmistehast, mis asuvad Euroopas, Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerikas, Aafrikas ja Aasias. Suures hulgas neis tootmiskohtades valmistatakse sõidukeid, mis kuuluvad A- ja B-segmenti. Algseadmete suurvalmistajate tütarettevõtjad konkureerivad ka ettevõttesiseselt seoses asukohti käsitlevate otsustega.

(48) Seetõttu on Ungari seisukohal, et asjaomane geograafiline turg on laiem kui EMP ja hõlmab vähemalt kogu Euroopat, Põhja- ja Lõuna-Ameerikat ning Hiinat.

(49) Lisaks rõhutab Ungari, et Győr on kogu maailmas AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadsteri ja AUDI A3 Cabriolet' ainus tootmiskoht ning seega rahuldab ülemaailmset nõudlust. Ka Győrist pärit A3 Sedani toodangut turustatakse maailmas (välja arvatud ainult Hiina turule mõeldud toodang, mida valmistatakse Hiinas, Foshanis).

5.3. TOOTMISVÕIMSUS

(50) Ungari ametiasutused on jätkuvalt arvamusel, et punkti 68 alapunktile b vastavas kontrollimises tuleks kasutada netotootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviisi. Investeerimisprojekti üks eesmärke on Győris olemasoleva tehase laiendamine. Tootmisprotsessi vertikaalne integratsioon viitab sellele, et varasem võimsus ([60 000 – 110 000] A- ja B-segmendi sõidukit aastas) saavutatakse nüüd uue koostetehase ja uute tootmisrajatistega.

(51) Ungari väidab, et hoolimata sellest, kas i) sõiduk on kokku pandud ainult kindlas tehases või valmistatud vertikaalselt integreeritud tootmisprotsessis või kas ii) uue põlvkonna mudelitel võivad olla erinevad funktsioonid, kuulub lõpptoode ikkagi samasse segmenti. Seega saavutatakse võimsus [60 000 – 110 000] sõidukit aastas, mis toodeti (pandi kokku) enne investeerimisprojekti, samuti hiljem investeerimisprojekti tulemusena. Olemasolevale võimsusele lisandub täiendav tootmisvõimsus [60 000 – 80 000] sõidukit.

(52) Seega suureneks netovõimsus kuni [60 000 – 80 000] sõiduki võrra aastas samas segmendirühmas (A kuni B) nagu enne. See netovõimsuse suurenemine ei ületa 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud 5 % künnist.

(53) Ungari ametiasutused leidsid, et stantsimistsehhi toodangu […] % osakaal, mida kasutatakse VW grupi teistes tootmiskohtades valmistatud B-segmendi sõidukites, ei suurenda B-segmendi autode üldtoodangut VW grupis, sest väljastpoolt ettevõtet ostetud kereosad vaid asendatakse isetoodetutega. Ungari sõnul põhjustaks komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses kasutatud arvutusmeetod lihtsalt VW grupis saavutatud tootmisvõimsuse topeltarvestamist. Pealegi, nagu on mainitud käesoleva otsuse põhjenduses 17, kasutataks neid kereosi abisaaja plaanide muutumise tõttu segmentidesse A0 kuni C kuuluvate autode tootmiseks.

5.4. SÜVAHINDAMISE TEATISE KOHALDAMINE

(54) Ungari ametiasutused on seisukohal, et eespool esitatud argumentide põhjal, milles käsitletakse asjaomase tooteturu ja geograafilise turu õiget määratlust ning netovõimsuse suurendamise lähenemisviisi kohaldamist, ei ole 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud künnised ületatud ning abi võib heaks kiita ilma selle süvahindamiseta.

5.5. ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

(55) Sellest hoolimata esitas Ungari süvahindamise läbiviimiseks vajaliku teabe.

5.5.1. Abi positiivne mõju

(56) Ungari leiab, et investeering toetab Győri ja Lääne-Dunántúli regionaalarengut, ning põhjendab seda alljärgneval viisil. — Investeerimisprojekt loob 2 100 uut otsest töökohta, hoiab kõrge kvalifikatsiooniga töötajad Lääne-Dunántúli piirkonnas ning loob lisanõudlust sellise tööjõu järele. Märkimisväärsel osal uutest töötajatest peab olema kõrgharidus või rakenduskõrgharidus. — Lisaks tekib piirkonna tarnijate ja teenuseosutajate juures palju kaudseid töökohti. Tööhõive kordaja on tarnija tasandil 2,5 kaudset töökohta (18) ühe loodud otsese töökoha kohta ning tänu tarnija töötajate kulutustele tekkinud töökohtade kordaja on 2,2 töökohta ühe loodud otsese töökoha kohta. Selle tulemusel luuakse 9 870 kaudset töökohta. — Piirkonnale toob kasu tähtis teadmiste ülekanduv mõju: juba enne investeeringut on abisaaja aktiivselt teinud koostööd oma ülikoolipartneritega, viies läbi 15 teadus- ja arendusprojekti aastas. Eeldatakse, et investeeringu järel kahekordistub ühe aasta jooksul elluviidavate teadus- ja arendusprojektide arv, sest AHM kavatseb laiendada teadus- ja arenduskoostööd Miskolci Ülikooli ja Óbuda Ülikooliga ning süvendada olemasolevaid suhteid Győris asuva Széchenyi István Ülikooliga ja Budapesti Tehnikaülikooliga (19). — Abisaaja on Pannoni autotööstuse klastri (Pannon Automotive Cluster, PANAC) asutajaliige. Kõnealuses piirkonnas tegutsev klaster ühendab autotööstuse tarnijaid ja teisi ettevõtjaid (nõustamine, rahandus, logistika jms). Investeering tekitab täiendava positiivse kobarefekti, sest meelitab ligi suurt hulka tööstustarnijaid ja lisainvesteeringuid. Klastrisse koondumine aitab arendada Lääne-Dunántúli piirkonda, sest läheduse tõttu saavutatakse väline mastaabisääst ning luuakse innovatsiooni ja taristu arendamise ala. — Abisaaja tagab oma töötajatele regulaarsed (ettevõttesisesed ja -välised) koolitused ning aitab sellega kaasa oskusteabe üleviimisele piirkonda.

5.5.2. Abi asjakohasus

(57) Ungari ametiasutused selgitasid, et Lääne-Dunántúli piirkonna arengu edendamiseks oli enne abi andmise otsuse tegemist kaalutud muid poliitikameetmeid, näiteks avaliku taristu edasiarendamist või haridussüsteemi parandamist. Eelnevatel aastatel oli aga juba võetud järgmised üldised poliitikameetmed: — ehitati M1 kiirtee, mis läbib Lääne-Dunántúli piirkonda ning ühendab Budapesti ja Austria-Ungari piiri; — Győris loodi äripark; — rekonstrueeriti Budapest-Győr-Hegyeshalomi raudteeliin; — hariduse valdkonnas on toimunud teatav areng, näiteks anti ühele kohalikule kõrgharidusasutusele ülikooli staatus (Széchenyi István Ülikool).

(58) Hoolimata eespool nimetatud arengust on piirkond võrreldes teatavate naaberpiirkondadega (Burgenland ja Bratislava) ning Euroopa Liidu keskmiste näitajatega teatavates valdkondades (SKP elaniku kohta, tööhõive, taristu ja haridus) endiselt vähem arenenud.

(59) Järeldati, et piirkonna arengu kavandamiseks ja edendamiseks on riigiabi andmine sellele ulatuslikule investeerimisprojektile tõhusam vahend. Lisaks märgivad Ungari ametiasutused, et isegi kui abi saab käsitleda valikulise meetmena, anti seda abikavade alusel, mida võivad rahastada kõik teised investorid Ungaris, kui nad täidavad õigusaktides ettenähtud erikriteeriumid.

5.5.3. Ergutav mõju / vastupidine stsenaarium

(60) Ungari edastas tõendid selle kohta, et abi kuulub süvahindamise teatise teise stsenaariumi alla, sest selle mõju ergutab abisaajat tegema kogu investeeringu Győri tehasesse, selle asemel, et jagada see [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuva koha nr 1] ja [EMPs abi saavas piirkonnas asuva koha nr 2 vahel, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt regionaalabikõlblik]. Eelkõige esitas Ungari ettevõtte asjakohased, autentsed ja ajakohased dokumendid, milles selgitatakse mitmeetapilist otsustusprotsessi seoses investeeringu asukohaga ning esitatakse vastupidise stsenaariumi finantsandmed. Mõlemaid on kirjeldatud allpool.

Abisaaja otsustusprotsess

(61) VW grupis valmistatakse investeerimisotsused ette mitmeetapilise otsustusprotsessi käigus, kus otsustajad analüüsivad eri asukohti konkureeriva võrdlemise protsessis. Peamised etapid on järgmised: 1) müügi pikaajaline planeerimine ja planeerimisvoorud; 2) tootearendus, tooteotsus ja asukoha eelvalimine; ning 3) investeerimine ja asukohaotsus.

(62) Seda üldist protsessi järgiti teavitatud investeeringu otsustusprotsessis. Et see puudutab õiguslikult sõltumatu AUDI kaubamärgi investeeringut, tuli asjakohased otsused vastu võtta kaubamärgi tasandil ja kinnitada grupi tasandil.

(63) VW grupis võetakse uusi tooteid kavva nn toote loomise protsessiga, mis hõlmab nii tootearendust kui ka tootmise alustamist. Toote loomise protsess koosneb neljast peamisest etapist, mida on kirjeldatud allpool esitatud diagrammil:

1) Müügi pikaajaline planeerimine ja planeerimisvoorud

(64) Lähtepunkt on müügi pikaajalise planeerimise etapp, mille käigus analüüsitakse turu arengu ja võimaliku nõudluse prognoose ning turuhinna kõikumisi. Müügi pikaajalise planeerimise käigus kavandatakse tootearendus […] aastaks ette ja selgitatakse välja, milline lisatootmisvõimsus on vaja saavutada või millised olemasoleva võimsuse kohandused on vajalikud. Müügi pikaajalist planeerimist peegeldavad tegelikud planeerimisvoorud, mille viib läbi grupi nõukogu ja mis sisaldavad kavandatud investeeringute finantsraamistikku.

(65) Ettevõttes AUDI AG põhineb planeerimine VW grupi konsolideeritud müügi pikaajalisel planeerimisel. Juba [20xx]. aasta planeerimisvoorus tuvastas grupp vajaduse A0- ja A-segmendi sõidukite tootmisvõimsuse suurendamise järele. Sellel ajal ei omistatud seda lisavõimsust ühelegi kindlale kohale.

(66) Arvestades olemasolevate sõidukitootmistehaste tootmisvõimsuse juba niigi kõrgeid rakendusmäärasid, ilmnes müügi pikaajalisest planeerimisest, et pikas perspektiivis ei piisaks olemasolevast võimsusest prognoositud müügimahu kasvust tulenevate vajaduste katmiseks.

2) Tootearendus, tooteotsus ja tootmiskoha eelvalimine

(67) Selles etapis teevad mitu AUDI, VW grupi ja asjaomase tootmiskoha osakonda koostööd, et valmistada ette nii tooteotsus kui ka tootmiskoha eelvalimine. Grupi järelevalveosakonnal […] on selles etapis keskne ja ühendav roll.

(68) Selle teise etapi esimene samm on tootearenduse protsess, mis algab abisaaja sise-eeskirjade kohaselt vähemalt […] enne ettenähtud tootmiskuupäeva algust. Et teatatud projekt sisaldab nelja mudelit, tehti projekti teostatavuse otsus eri aegadel ja mudelite kavandatud tootmise alguskuupäevad olid erinevad (20).

(69) Tooteotsuse – st otsus toota müügi pikaajalisel planeerimisel väljapakutud toodet – eeldus on see, et tootearenduses saavutatakse eelmääratletud teostatavuse eesmärk. Uue toote müügist saadavat prognoositud tulu võrreldakse vajalike tootmiskuludega (sealhulgas investeerimiskuludega). Oodatava tootmiskulu kindlaksmääramiseks tuleb planeerimise eeldusena määrata hüpoteetiliselt esiteks teatav asukoht (asukoha eeldus). Asukoha eeldust kasutatakse selleks, et teha kindlaks projekti esimene kulustruktuur ja raamistik. Sellega ei määratleta eelnevalt kindlat tootmiskohta, vaid seda kasutatakse prognoositavate tootmiskulude hindamise alusena.

(70) […]; täiesti uue toote korral […] põhineb asukoha eeldus tavaliselt tulemusnäitajatel, st et esimeseks hüpoteetiliseks asukohaks valitakse parimate tulemusnäitajatega koht. Praktikas võetakse samuti arvesse lisakriteeriume, nagu rakendamata võimsus või sobivad struktuurid. Kuigi tooteotsusega seotud arvutuste jaoks on toote kasumlikkus kõige tähtsam, valitakse välja ja analüüsitakse ka võimalikke alternatiivseid asukohti.

(71) Kaubamärgi tasandil võtsid AUDI AG tootekomisjon ja tootestrateegia komisjon vastu otsused, millega kinnitati projekti teostatavus kõigi nelja mudeli korral. Otsustes määratleti esialgseteks asukohtadeks A3 Cabriolet' ja A3 Sedani kereosade tootmiseks [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ning A3 Sedani, TT Coupé ja TT Roadsteri tootmiseks Győr. Seejärel kinnitas otsused grupi tasandil VW grupi tootekomisjon / tootestrateegia komisjon.

3) Investeerimine ja asukohaotsus

(72) Pärast tooteotsuse tegemist on järgmine samm valida projektile kõige sobivam asukoht (s.o asukohaotsus). [Grupi järelevalveosakond] alustab tavaliselt kõigist Volkswageni tootmiskohtadest ja jätab kaalumiseks alles ainult need asukohad, mis näivad investeeringu jaoks sobivad (21). Selle protsessi tulemusena määratletakse iga reaalse koha investeerimis- ja tootmisstsenaariumid ning tehakse nendest kokkuvõte otsuse soovituses.

(73) Ungari selgitas, et kuna lisakulusid (näiteks uue tehase ühendamisel avaliku taristuga, uue tootmiskoha integreerimisel grupi logistikavõrku jms) välditakse, siis põhimõtteliselt eelistatakse sobivate asukohtade kindlakstegemisel täiesti uude objekti investeerimise asemel lisavõimsuse integreerimist ainult osaliselt kasutatavates rajatistes või olemasolevate tootmiskohtade laiendamist. Käesoleval juhul kaaluti otsustusprotsessi varajases etapis Ida-Euroopas täiesti uude objekti investeerimise võimalust, kuid sellele plaanile ei antud konkreetset kuju ja see hüljati AUDI kaubamärgi tasandil toimuva tooteotsuse protsessi käigus (22). Seepärast keskendus [grupi järelevalveosakond] sobivate asukohtade otsimisel grupi olemasolevatele tootmiskohtadele.

(74) Kui asukoha hindamine ei puuduta täiesti uude objekti investeerimist, on kaks peamist kriteeriumit sobivate asukohtade kindlakstegemiseks see, kas olemasolevas tehases on võimalik saavutada lisavõimsus (st on laiendamis- või kohandamisruumi), ja see, kas selles tootmiskohas olemasolevad rajatised on kavandatud projektiga kokkusobivad (kokkusobiv struktuur).

(75) Nende kriteeriumide kohaldamisel tegi [grupi järelevalveosakond] kindlaks neli võimalikku asukohta. Ungari esitatud ettevõtte dokumentide põhjal arutasid AUDI ja grupp […] 2009. aastal [grupi järelevalveosakonna] läbiviidud nelja investeerimisstsenaariumi hindamise esialgset staatust (23). II tabel Investeerimise valikuvõimalused Valikuvõimalus Valikuvõimaluse kirjeldus Valikuvõimalus A ([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs], Győr) A3 Sedani tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; Audi TT (24) ja A3 Cabriolet' kerede valmistamine ja värvimine [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja värvitud kerede vedu Győri (HU) nende kokkupanemiseks. Valikuvõimalus B ([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]), [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) A3 Sedani tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja Audi TT tootmine [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]. Valikuvõimalus C ([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) A3 Sedani ja Audi TT tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]. Valikuvõimalus D (Győr) A3 Sedani, A3 Cabriolet' ja Audi TT tootmine Győris (HU).

(76) Ettevõtte dokumentides on nende valikuvõimaluste kohta esitatud asukohapõhised tootmiskulud, mis hõlmavad võrdlusperioodi jooksul tekkivaid investeerimiskulusid ja tootmiskulusid, ning neid võrreldud.

(77) Arvestades neid tootmiskulusid ja võttes arvesse, et [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] oli saavutatud maksimaalne tootmisvõimsus ning et lisatootmise jaoks oleks olnud vaja suuri struktuurilisi kulutusi, siis – nagu on dokumenteeritud esitatud koosoleku protokollis – otsustas grupi juhatus […] 2010. aastal jätta valikuvõimalused A ja B edasisest kavandamisest välja ning tegi AUDI-le ülesandeks i) jätkata Győris sõidukite tootmise edasist kavandamist; ii) koostada otsuse soovitused VW ja AUDI nõukogule ning komisjonile K-VAI (25) iii) ning võtta vajalikud meetmed riigiabi saamiseks.

(78) [Grupi järelevalveosakonna] soovituse alusel, milles võrreldakse valikuvõimaluste C ja D ajakohastatud arvutusi, ning võttes arvesse võimalust, et Ungari riigilt saadakse regionaalabi, otsustas komisjon K-VAI 14. detsembril 2010, et investeeringu asukohaks saab Győr (st valikuvõimalus D). Ungari esitas tõendid kaalutud vastupidise stsenaariumi analüüsi kohta, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 1. lisas, kuid ei ole avaldatud ärisaladusega seotud põhjustel, ja esitas koosoleku protokolli koopia.

5.5.4. Abi proportsionaalsus

(79) Abi proportsionaalsuse tõestamisel võttis Ungari aluseks ergutava mõju analüüsimiseks kasutatavad arvutused.

(80) Ungari kasutatud lõpparvutus vastupidise stsenaariumi selgitamiseks ja ergutava mõju tõestamiseks näitab, et võrreldes valikuvõimalusega C on valikuvõimalusel D 143,3 miljoni euro suurune kuluhalvemus (nüüdisväärtus abisaaja investeerimis- ja asukohaotsuse tegemise ajal ehk 2010. aastal).

(81) Abi arvutamisel ja seega ka proportsionaalsuse hindamisel kehtivates 2013. aasta hindades on see kuluhalvemus 153,8 miljonit eurot (26).

(82) Ka suurimat lubatavat 133,3 miljoni euro suurust abisummat (2013. aasta nüüdisväärtus) (27) arvesse võttes on valikuvõimaluse D kuluhalvemus ikkagi 20,5 miljonit eurot.

(83) Ungari on seisukohal, et abi on proportsionaalne, sest see ei kompenseeri täielikult asukoha kuluhalvemust.

5.5.5. Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

(84) Ungari rõhutab, et regionaalabi kompenseerib ainult valikuvõimaluse D (Győri tootmiskoha laiendamine) lisakulud võrreldes valikuvõimalusega C (tootmine olemasolevates tehastes [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]). Abi on proportsionaalne ega mõjuta konkurentsi, sest investeerimisprojekt oleks igal juhul ellu viidud ning avaldanud mõju konkurentsile ja kaubandusele.

5.6. UNGARI MÄRKUSED MEETME SEADUSLIKKUSE KOHTA

(85) Ungari ametiasutused jäävad oma arvamuse juurde, et abi ei saa liigitada ebaseaduslikuks abiks nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (28) (edaspidi „menetlusmäärus“)artikli 1 punkti f tähenduses. Sellega seoses selgitavad Ungari ametiasutused järgmist.

(86) ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 kohustatakse liikmesriike teavitama komisjoni kavandatud abimeetmetest. Investeeringuteks ette nähtud regionaalabi grupierandi määruse (edaspidi „regionaalabi grupierandi määrus“) (29) vastuvõtmisega oli komisjon kehtestanud selle kohustuse ainult teavitamiskünnist ületavate meetmete korral. Ungari ametiasutused on tõlgendanud seda sätet nii, et teavitamiskünnisest allpool ja olemasoleva kava raames võib abimeetmeid igal juhul anda ja jõustada liikmesriikide pädevuses.

(87) Lisaks väidab Ungari, et see tõlgendus on samuti kooskõlas süvahindamise teatise sätetega, mis tema arvamusel kinnitavad, et liikmesriigid jätavad endale võimaluse anda abi kuni tasemeni, mis vastab maksimaalselt lubatavale summale, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeering võib kohaldatavate eeskirjade alusel saada, isegi kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse (30).

(88) Pealegi ei ole komisjon kunagi seda lähenemisviisi ega tõlgendust kahtluse alla seadnud ei praeguses teavitamismenetluses ega ka eelmistes Ungari ametiasutuste poolsetes teavitustes (31) ja lisaks näib Ungarile, et komisjon tõlgendas liikmesriikide teavitamiskohustust sarnasel viisil nagu on teinud varem Ungari ametiasutused (32).

(89) Lisaks toonitavad Ungari ametiasutused, et Euroopa kohtute väljakujunenud kohtupraktika (33) kohaselt ei saa liikmesriigid, kes täidavad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast teavitamiskohustust, olla kahjulikumas positsioonis võrreldes nendega, kes rikuvad teavitamiskohustust, sest see kahjustaks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 põhieesmärki. Seega tõlgendus, mis ei võimalda liikmesriikidel anda abi kuni individuaalse teavitamise künniseni, oleks samuti vastuolus kohtupraktikaga ja sellel oleksid kaugeleulatuvad negatiivsed tagajärjed nii liikmesriikidele kui ka abisaajatele.

(90) Kookõlas eespool nimetatud sätetega otsustasid Ungari ametiasutused anda teavitamiskohustusest vabastatud abi AHM-ile olemasoleva abikava alusel (XR 47/2011). Antud summa aga ei ületanud kohaldatavat teavitamiskünnist, samas kui seda osa abist, mis künnise ületas, anti sõltuvalt komisjoni lõplikust otsusest. Ungari ametiasutused kinnitavad, et teavitamiskünnise ületanud abi ei makstud välja ega maksta välja ilma komisjoni heakskiiduta.

(91) Seetõttu leiavad Ungari ametiasutused, et nad on täiel määral järginud oma kohustust teatada komisjonile teavitamiskünnise ületanud abisumma. Seega ei ole AHM-ile antud abi ebaseaduslik.

6. MEETME/ABI HINDAMINE

6.1. ABI OLEMASOLU

(92) Otsetoetuse ja ettevõtte tulumaksu soodustuse vormis finantsabi andsid/annavad Ungari ametiasutused ja seda rahastatakse riigi üldeelarvest. Järelikult on tegemist liikmesriigi poolt ja riigi vahenditest antava toetusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(93) Kuna abi antakse ainult ühele ettevõtjale, nimelt AHM-ile, on tegemist valikulise meetmega.

(94) Ettevõtte tulumaksu soodustuse vormis antav rahaline toetus vabastab ettevõtja kuludest, mida tavaliselt oleks tulnud maksta tal endal. Otsetoetuse vormis antav rahaline toetus annab ettevõtjale eelise, mida tal tavapärastes turutingimustes ei oleks. Järelikult tekib ettevõtjal konkurentidega võrreldes majanduslik eelis.

(95) Rahalist toetust anti/antakse investeeringu jaoks autotööstuses, kus liikmesriikide vahel toimub tihe kaubavahetus ja mis osaliselt asendab teistest liikmesriikidest pärit vahetoodete tarnet. Järelikult kahjustab meede liikmesriikide vahelist kaubandust.

(96) AHMi ja selle toodangu toetamine tähendab, et moonutatakse konkurentsi või tekib konkurentsi moonutamise oht.

(97) Seetõttu käsitleb komisjon meedet riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2. ABIMEETME SEADUSLIKKUS

(98) Komisjon märgib, et Ungari ametiasutused teatasid tervest AHMi-le antava abi paketist, kuid ainult teavitamiskünnist ületav summa anti komisjoni heakskiidust sõltuvalt ja teavitamiskünnisest allapoole jääv summa oli välja makstud grupierandi teavitamiskohustusest vabastatud abikava alusel. Komisjon on seisukohal, et see lähenemisviis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 ja seetõttu on abi ebaseaduslik menetlusmääruse artikli 1 punkti f määratluse kohaselt.

(99) Komisjon ei nõustu Ungari ametiasutuste esitatud argumentidega regionaalabi grupierandi määruse tõlgenduse kohta. Regionaalabi grupierandi määruse artikli 7 punkti e kohaselt kehtib regionaalabi suhtes jätkuvalt teavitamiskohustus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 alusel, kui kõikidest allikatest saadav abi ületab 75 % abi piirmäärast, mida investeering, mille abikõlblikud kulud on 100 miljonit eurot, võib saada vastavalt standardsele abi piirmäärale, mis kehtib abi andmise ajal heakskiidetud regionaalabi kavas ette nähtud suurte ettevõtete suhtes. See säte, mis vastab 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 64, võeti üle komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 (34) artikli 6 lõikes 2.

(100) Ungari ametiasutuste poolt AHM-ile antava abipaketi puhul kasutatud abikavades viidatakse regionaalabi grupierandi määruse artikli 7 punktile e ja 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 64.

(101) Investeeringu abikõlblikud kulud ületavad 100 miljonit eurot ning kombineeritud abisumma (toetus ja maksusoodustus) ületab teavitamiskünnise. Teavitamiskünnise arvutamiseks tuleb arvesse võtta kõikidest allikatest saadavat abi. Seda seisukohta on komisjon kinnitanud varasema juhtumi korral (SA.32036 – Mondi Swiecie juhtum) (35). Kui künnis ületatakse, langeb terve abipakett (36) välja regionaalabi grupierandi määruse reguleerimisalast ja abipaketist tuleb teatada komisjonile, kes hindab selle kokkusobivust kohaldatavate suuniste alusel. Selles kontekstis hindas komisjon Ungari ametiasutuste teatatud abipaketti 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldiste kokkusobivuse kriteeriumide alusel ja järeldas oma menetluse algatamise otsuses, et kuigi neid kriteeriume on järgitud, on komisjonil kahtlusi seoses sellega, kas on järgitud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 68 ette nähtud turul kehtestatud künniseid. Seega oleks kehtivate eeskirjadega vastuolus kohaldada 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kokkusobivuse tingimusi teatatud abipaketile, kuid leida, et alla teavitamiskünnist jääva summa võib abisaajale seaduslikult anda olemasolevate abikavade ja regionaalabi grupierandi määruse alusel enne, kui komisjon on teinud teatatud abimeetme kohta otsuse.

(102) Seoses süvahindamise teatise punkti 56 joonealuse märkusega on komisjon varem ümber lükanud väite, et tema volitus uurida süvahindamise teatise alusel abimeetme kokkusobivust piirneb palutud abi selle osaga, mis ületab teavitamiskünnise (37). Komisjon peab meelde tuletama oma kohustust kontrollida üksikasjalikuma hindamise alusel selliste abimeetmete ergutavat mõju ja proportsionaalsust, mille suhtes võib kohaldada seda süvahindamist, st teavitamiskohustusega regionaalabi, mida on antud ulatuslike investeerimisprojektide jaoks, mis vastavad regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 sätestatud asjakohastele tingimustele.

(103) Mis puudutab üldise grupierandi määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud võimalust anda teavitamiskünnisest allpool olevat abi, tuleb märkida, et süvahindamise teatise punkti 56 joonealuses märkuses kõigest märgitakse, et liikmesriikidel on võimalus anda teavitamiskünnisest allpool olevat abi. Kohaldatavate eeskirjade (regionaalabi grupierandi määrus, regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, süvahindamise teatis) ülesehituse loogika on selles, et kui kõigist allikatest saadud abi summa ei ületa teavitamiskünnist, ei pea liikmesriik esitama projekti komisjonipoolseks üksikasjalikuks hindamiseks ning võib rakendada abimeedet grupierandi määruses sätestatud tingimuste kohaselt. Ent niipea kui liikmesriik otsustab anda teavitamiskünnist ületava abipaketi, kehtib teavitamiskohustus kogusummale ja selle kokkusobivust siseturuga hinnatakse kohaldatavate eeskirjade alusel. Täpselt seda on väljendatud ka üldise grupierandi määruse põhjenduses 7, kus sedastatakse, et „[a]sutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud riigiabi suhtes, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse, tuleks jätkata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist. Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mille eesmärgid on kooskõlas käesolevas määruses käsitletud eesmärkidega. Komisjon hindab kõnealust abi eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel ja kooskõlas kriteeriumitega, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud spetsiifiliste suuniste või raamistikega, kui kõnealused spetsiifilised dokumendid on asjaomase abimeetme suhtes kohaldatavad.“

(104) Enne kui komisjon teeb teatatud abi kohta otsuse, võib liikmesriik teavituse tühistada ja anda abi kohaldatava grupierandi määruse alusel, kui abisummat vähendatakse teavitamiskünniseni või sellest allapoole ning järgitakse kõiki kohaldatud grupierandi sätteid.

(105) Ungari ametiasutused viitavad komisjoni varasemale otsustuspraktikale (38). Komisjon on seisukohal, et tsiteeritud IBIDENi juhtumi asjaolud ei ole käesoleva juhtumiga võrreldavad, sest esimene tehti erineval õiguslikul alusel (regionaalabi suunised aastateks 2000–2006 ja 2002. aasta mitut valdkonda hõlmav raamprogramm) (39) ja mitte kohaldades regionaalabi grupierandi määrust ega regionaalabi suuniseid aastateks 2007–2013. Igal juhul on komisjon viimastel aastatel välja töötanud teistsuguse otsustuspraktika (näiteks eespool mainitud Mondi ja BMW otsused).

(106) Eespool esitatud järeldust ei muuda ka väide, et praktikas on välja kujunenud, et liikmesriike, kes järgivad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast teavitamiskohustust, ei saa panna kahjulikumasse olukorda, kui need, kes on rikkunud teavitamiskohustust. Komisjon märgib, et tsiteeritud otsuses (40) puudutas see väide abimeetme siseturuga kokkusobivuse hindamist, kus abimeetme rakendamisega rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevaid kohustusi. Kohus järeldas, et lisanõue võtta arvesse juba antud abi tõelist mõju ergutaks liikmesriike teavitama investeerimisprojektidest komisjonile alles siis, kui need on lõpule viidud ning see kaotaks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase keelu tõhususe. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Ungari ametiasutuste viidatud kohtupraktika ei ole ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase teavitamiskohustuse puhul asjakohane.

(107) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et AHM-ile antud abi on ebaseaduslik. See järeldus aga ei mõjuta selle siseturuga kokkusobivuse hindamist.

6.3. ABI HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

(108) Abi eesmärk on regionaalarengu toetamine. Et komisjoni heakskiidust sõltuv investeerimisleping, mis ei hõlmanud stantsimistsehhi, allkirjastati 6. juulil 2011 (stantsimistsehhi kohta 26. septembril 2011), on komisjon seisukohal, et abi anti enne 2014. aasta juulit ja seega tuleb seda 2014.–2020. aasta regionaalabi suuniste lõike 188 kohaselt hinnata 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste ja eelkõige nende punkti 68 sätete alusel, milles käsitletakse investeerimiseks ette nähtud regionaalabi ulatuslikele investeerimisprojektidele. Kui ametliku uurimise alustamise kohta ettenähtud perioodi jooksul vastuseks saadud märkused ei võimalda komisjonil ametliku uurimise käigus ilma igasuguse kahtluseta järeldada, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud künniseid ei ole ületatud, on nõutav alustada süvahindamise teatises sätestatud kriteeriumide alusel süvahindamisega.

(109) Komisjon peab hinnangu tegema kolmes etapis: — esiteks peab ta kinnitama, et meede on kokkusobiv 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldsätetega; — teiseks peab ta kindlaks tegema, kas on võimalik kahtlusteta välistada, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohane kontrollimine ei too kaasa süvahindamise vajadust; — kolmandaks peab ta olenevalt teises etapis toimunud hindamise tulemustest võib-olla algatama süvahindamise (41).

6.4. MEETME KOKKUSOBIVUS 2007.–2013. AASTA REGIONAALABI SUUNISTE ÜLDISTE KOKKUSOBIVUSE KRITEERIUMIDEGA

(110) Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuse põhjenduses 54, et kõnealuse abi puhul on täidetud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta. Ametliku uurimise käigus ei leitud midagi, mis seaks selle hinnangu küsimuse alla. Komisjon märgib eelkõige järgmist. — Abi andmisel on kohaldatud grupierandi kava (abi andmine abikava XR 47/2007 alusel) ja heakskiidetud abikava (maksusoodustus abikava N 651/2006 alusel). Mõlemad kavad vastavad 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldistele kokkusobivuse kriteeriumidele. — Toetatav projekt asub Lääne-Dunántúlis (Nyugat-Dunántúl) Győris, mis on investeeringuteks ette nähtud regionaalabikõlblik piirkond, nagu on määratletud kohaldataval Ungari regionaalabi kaardil. — Puudub igasugune viide sellele, et VW grupp üldiselt või nimelt AHM on raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste tähenduses (42). Seetõttu on abisaaja regionaalabikõlblik kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 9. — Projekt hõlmab alginvesteeringut 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 34 on alginvesteering määratletud kui investeering materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse seoses i) uue käitise rajamisega, ii) olemasoleva käitise laiendamisega, iii) käitise toodangu mitmekesistamisega uute täiendavate toodete lisamisega ning iv) olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega. Investeerimisprojekt puudutab investeerimist olemasolevasse käitisse ja hõlmab järgmisi elemente: 1) tootmisprotsessi põhjalik muutmine (platvormipõhise kokkupanemise tehnoloogia asendamine MQB tehnoloogiaga) koos tootmisprotsessi standardimise ja vertikaalse integratsiooni suurendamisega (täielikult integreeritud autotootmistehas koostetehase asemel), 2) käitise toodangu mitmekesistamine (uus A3 Sedan, kereosad stantsimistsehhist) ning 3) kokkupanemise võimsuse suurendamine. — Kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 40 on AHM kohustatud jätkama piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist. — Kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 39 annab abisaaja riigiabi mittesisaldava rahalise panuse, mis moodustab vähemalt 25 % rahastamiskõlblikest kuludest. — Järgitakse 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ametlikke nõudeid ergutava mõju kohta. — Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud (vt tabel II eespool) määratakse kindlaks kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suunistega ja järgitakse kumuleerumist käsitlevaid eeskirju. — Varasemad investeeringud jäävad väljapoole ühtset investeerimisprojekti määratlevat kolmeaastast perioodi. — Projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot), mis on diskonteeritud teate esitamise ajahetkele. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 67 sätestatud vähendamismeetodi kohaselt moodustab projektiga seotud abi lubatud ülemmäär 11,24 % brutotoetusekvivalendist. — Et abi ettenähtud osakaal (39 952 miljonit Ungari forintit; nüüdisväärtus 133,3 miljonit eurot; abi osakaal 11,24 %) ei ületa abi lubatud ülemmäära, on projektiga seotud abi ettenähtud osakaal kooskõlas regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013. Ungari kinnitas, et peale teatatud abi ei anta investeerimisprojekti toetamiseks mingit muud abi.

(111) Komisjon teeb nende kaalutluste põhjal järelduse, et regionaalabi suunistes ette nähtud üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta on täidetud.

6.5. 2007.–2013. AASTA REGIONAALABI SUUNISTE PUNKTI 68 SÄTETES NIMETATUD KONTROLLIMINE

(112) Komisjon märkis menetluse algatamise otsuse põhjenduses 105, et kui komisjonil ei ole ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitatud märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, et punkti 68 alapunktides a ja b nimetatud künniseid ei ületata, teeb ta süvahindamise teatise alusel investeerimisprojekti süvahindamise. Komisjon peab kontrollima, kas esitatud märkused toetavad seda järeldust.

— ASJAOMANE TOODE

(113) Menetluse algatamise otsuse punktis 65 märkis komisjon, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 eesmärkidel on investeerimisprojekti asjaomased tooted POLKi liigituse kohaselt turusegmentidesse A0, A ja B kuuluvad sõiduautod.

— ASJAOMANE TOOTETURG

(114) Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 jättis komisjon asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja kaalus kõiki tõenäolisi turu määratluse alternatiive, sealhulgas eelkõige väikseimat liigitust, mille kohta on andmed olemas. Et AHM toodab nii A- ja B-segmendi (ja teoreetiliselt ka A0-segmendi) autosid kui ka nende kereosi, leidis komisjon, et nii neid üksikuid segmente kui ka kombineeritud segmente A0 kuni B ja A kuni B tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena.

(115) Menetluse algatamise otsuse kohta tehtud märkustes (nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 44–46) jäi Ungari oma seisukoha juurde, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses, ning ei täiendanud eelkontrolli etapil esitatud märkusi ega teavet. Eelkõige jäi Ungari oma arvamuse juurde, et asjaomane tooteturg tuleks määratleda A0-, A- ja B-segmenti kuuluvate sõidukite kombineeritud segmentide rühmana ning et geograafilise turu määratlus peaks hõlmama vähemalt kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina kombineeritud turgu (ja mitte ainult EMP turgu).

(116) Tooteturu kohta märgib komisjon, et otsus viia ellu põhjalik uurimine ei määra ette ära sellest tuleneva siseturuga kokkusobivuse süvahindamise tulemust. Kuid enne kui komisjon abi heaks kiidab, peab ta olema kindel, et abi positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik.

(117) Tava kasutada autotööstuse üksikute segmentide põhjal kitsaimat turumääratlust on hästi väljakujunenud sarnastes otsustes, sealhulgas lõplikes otsustes (43).

(118) See praktika põhineb konkurentsiga seotud majanduslikel kaalutlustel, sest selle aluseks on arvamus, et kõigi, isegi väikseimate turusegmentide konkurente tuleb kaitsta turgu valitsevate osalejate eest.

(119) Konkreetsemalt põhineb see lähenemisviis teoorial, et kaks toodet on nõudluse poolel omavahel asendatavad, kui tarbijad peavad neid asendustoodeteks tulenevalt nende omadustest, hinnast ja sihtotstarbest. Tava kaudu uurida turuosa ka kõige väiksemates võimalikes autoturu segmentides, mille kohta on teave olemas, järgib komisjon täpselt seda loogikat: komisjon on seisukohal, et hinnast, omadustest ja sihtotstarbest tulenev asendatavus on suurim samasse segmenti kuuluvate toodete vahel. Selles mõttes kajastab kõige väikseima võimaliku turusegmendi kasutamine ühe tõenäolise turuna horisontaalsete ühinemiste hindamise suuniste (44) punkti 28, milles on märgitud, et „[t]ooteid võib asjaomasel turul diferentseerida nii, et teatavad tooted asendavad üksteist paremini kui teised. Mida suurem on ühinevate äriühingute toodete asendatavus, seda tõenäolisem on, et ühinevad äriühingud märkimisväärselt hindu tõstavad. […] On tõenäolisem, et ühinevate äriühingute hinna tõstmise ajend kahaneb juhul, kui konkurendid valmistavad tooteid, mis sobivad hästi ühinevate äriühingute toodete asendamiseks, mitte olukorras, kus nad pakuvad vähemsobivaid asendajaid. […]“

(120) Seepärast jaotataksegi tavalised autod traditsiooniliselt segmentidesse ja autotööstus määrab mudelid erinevatesse hästituntud segmentidesse. See kaalutlus on ajendanud komisjoni määratlema autotööstust käsitlevates juhtumites asjaomast turgu ka üksikute segmentide alusel ja sellel põhjusel on Ungari nii selle juhtumi kui ka teiste puhul esitanud asjaomase turuga seotud argumente segmentide alusel.

(121) Ungari ei ole uusi vastuväiteid esitanud. Lisaks ei saanud komisjon ametliku uurimise käigus kolmandatelt isikutelt teavet, mis võimaldaks sellist turu segmentideks jagamist paremini mõista. Seetõttu jätab komisjon asjaomase turu täpse määratluse endiselt lahtiseks ja kohaldab üksikuid sõidukisegmente (sealhulgas väikseim liigitus, mille kohta on andmed olemas) hõlmavate tõenäoliste alternatiivsete turumääratluste lähenemisviisi. Seega on komisjon jätkuvalt seisukohal, et üksikuid segmente A0, A ja B kui ka kombineeritud segmente A0 kuni B ja A kuni B tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena (45).

— GEOGRAAFILINE TURG

(122) Seoses geograafilise turuga jääb komisjon menetluse algatamise otsuse esialgse hindamise juurde (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 87), et asjaomane turg on EMP või suurem turg. Komisjon ei saa välistada, et geograafiline turg piirneb EMP turuga.

(123) Komisjon märgib, et Ungari jääb juba eelkontrolli ajal esitatud argumentidele kindlaks, kuid ei esitanud ametliku uurimise käigus lisaandmeid ega -teavet (vt käesoleva otsuse põhjendus 47). Komisjon leiab, et need argumendid on ebapiisavad, et vähendada muret, et geograafiline turg võib piirneda EMP turuga. Komisjon märgib eelkõige järgmist.

Ülemaailmne konkurents

(124) Asjaolu, et suured autotootjad tegutsevad rahvusvaheliselt ja osalevad üleilmses konkurentsis, ei tõenda veel, et üksikturud on lõimunud ja moodustavad ühtse maailmaturu (või kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina ühendatud turu). See kehtib ka väite kohta, et kümme suurimat algseadmete valmistajat on kogu maailmas tootmisüksuste ja turustussüsteemidega esindatud. Komisjon näeb vahetuskursi ebastabiilsuses üht tegurit, mis on ajendanud algseadmete valmistajaid ehitama tootmistehaseid piirkondlikule nõudlusele lähemale; sama võib kehtida tõhusate kaitsemeetmete kohta (kõrged imporditollid lõpptootjatele ja madalad vahetoodete tollid, et luua stiimul kohalikuks tootmiseks / lõplikuks kokkupanekuks). Kolmas argument globaliseerunud tootmisstruktuuride olemasolu kohta ilma lõimumata turgudeta on asjaolu, et mõned riigid lubavad importida ainult juhul, kui sellega paralleelselt asutatakse ühisettevõtted kohalikuks tootmiseks. Suurte turuosaliste ja tootjate üleilmne kohalolek iseenesest ei ole seega tõend globaalse (või EMP piire ületava) turu olemasolu kohta. Sama vähe tõendab üleilmsete turustussüsteemide olemasolu, et turg on konkurentsiolukorda silmas pidades globaalne (või ületab EMP piire). Asjaolu, et AUDI AG/VW grupp soovib hakata maailmaturgu varustama neljast automudelist kolmega ja hakata maailmaturgu, välja arvatud Hiinat, varustama ainult ühest asukohast pärit A3 Sedani mudelitega, ei ole samuti piisav toetamaks järeldust, et geograafiline turg ületab EMP turu piire.

Kaubandusvood

(125) Ka argumendist, et teistele maailma turgudele eksporditakse suur osa kaubandusvoogudest, näiteks üle 13 % EMPs toodetud A-segmendi autodest ja üle 25 % EMPs toodetud B-segmendi autodest, ei piisa üleilmse (või käesoleval juhul EMP piire ületava) turu olemasolu tõendamiseks. Komisjoni hinnangul võivad kaubandusvood olla küll märk erinevate asjaomaste geograafiliste turgude lõimumise ulatuse kohta, kui aluseks võetakse impordi- ja ekspordimaht võrreldes kohaliku tootmise ja tarbimisega. Siiski ei saa kaubandusvoogude olemasolu olla piisav tõend lõimunud geograafilise turu olemasolu kohta. Isegi kui EMP ja teiste piirkondade vahel liiguvad veosed, ei tähenda see veel, et turud on lõimitud selles mõttes, et turutingimused (näiteks hinnad) ühel turul mõjutavad tingimusi teisel turul. See kehtib eriti juhul, kui kindlaks tehtud veosed väljuvad esmajoones tootjate juurest, mitte sõltumatute ekspediitorite ja eksportijate juurest, kes hinnaerinevusi ära kasutavad. Hinnakujundus võib lähtuda täielikult ühest turust (näiteks kõrged hinnad ühel turul, madalad hinnad teisel) ega pruugi olla üldse seatud väidetava lõimitud turu tingimuste järgi. Kaubandusvoogude analüüsist ei saa turu määratlemisel vastust põhimõttelisele küsimusele, kas import või eksport võib takistada hinnatõusu kohalikul turul. Komisjon märgib, et Ungari ei ole esitanud empiirilisi lisaandmeid, et tõendada korrelatsioonis olevate hinnaliikumiste olemasolu või netoimpordi reageerimist suhteliste hindade muutustele.

Kaubandustõkked

(126) Komisjon tunnistab, et kaubandustõkete tähtsus väheneb aja jooksul üha enam. Komisjon on sellele vaatamata veendunud, et turutõkked sihtturgudel on üks olulisematest teguritest, mis mõjutab ülemerepiirkondades tootmise ja ELi autotootjate asukohtade üleviimise otsuseid. Kõrged tollitõkked eelkõige Aasias takistavad endiselt ELi eksportijate juurdepääsu. Muud tõkked, näiteks kulukad ja diskrimineerivad sertifitseerimisnõuded, täiendavad kontrollinõuded, aktsiisid jne mõjutavad suurel määral sõidukite eksporti EList Kagu-Aasiasse, Hiinasse ja Lõuna-Ameerikasse. Komisjon tunnistab, et USA on ELi sõidukite koguekspordi jaoks vaieldamatult kõige olulisem sihtturg. ELi ja USA arusaamad õigusaktidest ja turujärelevalvest lahknevad siiski väga suurel määral. Õigusaktide erinevused on praegugi veel suurim kaubandustõke sõidukite EList USAsse eksportimisel.

(127) Komisjon on vähenevate veokuludega seotud argumendid teadmiseks võtnud, kuid ei ole nendes siiski täiesti veendunud. Seda, kuidas veokulude vähenemine tulevikus muutub, ei ole võimalik praeguses majandusolukorras, kus kütusekulud kõiguvad, ühetähenduslikult kindlaks teha. Seetõttu ei saa väidetud kulude tulevast langust pidada iseenesestmõistetavaks.

Hindade korrelatsioon

(128) Ungari ametiasutused on esitanud ka analüüsi USA autohindade ja kümne valitud Euroopa riigi A- ja B-segmendi autode keskmise hinna korrelatsiooni kohta perioodil 2005 I kv – 2010 II kv ning analüüsi kolme Euroopa riigi paari (Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia, Saksamaa ja Ühendkuningriik) vahelise korrelatsiooni kohta samal perioodil. Analüüsiga kavatseti näidata, et Põhja-Ameerika hindade ja kümne valitud EMP riigi keskmise hinna vaheline korrelatsioon on võrreldav Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi autohindade vahelise korrelatsiooniga. Ungari ametiasutuste sõnul toetab analüüs järeldust, et Põhja-Ameerikat ja EMPd tuleks käsitleda ühtse geograafilise turuna. Arvestades, et viimatinimetatud riikide kuulumist samale geograafilisele turule ei vaidlustata, tähendab see seda enam, et ka Põhja-Ameerika ja EMP peaksid kuuluma samale geograafilisele turule.

(129) Komisjon märgib, et andmed, mille põhjal Ungari ametiasutused esitatud analüüsi läbi viisid, põhinevad mõlema vaadeldud turusegmendi (A- ja B-segment) ning kõigi kuue eespool nimetatud geograafilise piirkonna, st Põhja-Ameerika, kümne valitud EMP riigi, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi puhul 22 andmepunktil, mis katavad perioodi 2005 I kv – 2010 II kv. Korrelatsiooni analüüs on läbi viidud indeksi tasandil ja indeksi erinevuste põhjal (46).

(130) Eespool nimetatud korrelatsiooni analüüsis on kasutatud Fisheri ahelindeksi. Nagu üldiste hinnaindeksitega, hinnatakse ka Fisheri ahelindeksiga teatavate valitud toodete hindade muutumist teatavas piirkonnas teatava aja jooksul. Selleks arvutatakse hindade normaliseeritud kaalutud keskmine. Nii võetakse keskmises hinnas arvesse valikusse kuuluvate kaupade suhtelist tarbimist ja hinnad on järjestatud kahanevalt ühe võrdlusperioodi jooksul (47). Indeksi arvutamiseks on mitu moodust ja majandust käsitlevas kirjanduses on loodud mitu indeksi. Fisheri indeks on tuletatud indeks, sest see on kahe teise indeksi – Paasche ja Laspeyres'i indeksi – (geomeetriline) keskmine. Käesoleval konkreetsel juhul on Ungari ametiasutused esitanud ka variandi Fisheri indeksist, mis on n-ö aheldatud. See tähendab, et hinnamuutus ei ole seotud vahetult eelneva perioodiga, vaid normaliseerimiseks valitud võrdlusperioodiga.

(131) A-segmendi kohta saadi järgmised tulemused: Põhja-Ameerika hinnaindeksi ja kümne valitud EMP riigi hinnaindeksi korrelatsioon on 0,94. Kõnealuses uuringus leiti, et see sarnaneb Saksamaa ja Prantsusmaa ning Itaalia ja Ühendkuningriigi hinnaindeksite vahelise korrelatsiooniga, mis jääb vahemikku 0,90–0,95.

(132) Esiteks ei ole komisjonil vastuväiteid indeksi ja eriti Fisheri ahelindeksi kasutamise kohta, kuid tal on kahtlusi seoses sellise indeksi arvutamiseks kasutatud andmetega. Nimelt ei saa välistada, et õigustamatu korrelatsiooni võivad põhjustada mingid tegurid tarbimismustrite (ühiste) suundumuste tõttu (mis määravad kindlaks indeksi kaalud, näiteks segmendi kallimate mudelite müügi suurenemine), mitte tegelike hindade muutumise tõttu.

(133) Teiseks märgib komisjon, et analüüs on läbi viidud lihtindeksi tasandil, kuid tavaliselt tuleks korrelatsiooni analüüsis pöörata tähelepanu ühistele hinnasuundumustele (mis on näiteks ajendatud kuludega seotud ühistest suundumustest), et need välistada ja vältida õigustamatut korrelatsiooni. Seda nimetatakse osaliseks korrelatsiooniks. Seda analüüsi ei ole tehtud ja järelikult võivad kõik sellised korrelatsiooni väärtused olla õigustamatud.

(134) Kolmandaks tasub märkida, et näiliselt suur korrelatsioon (nagu käesoleval juhul) võib olla õigustamatu ka siis, kui aegread on mittestatsionaarsed ehk on olemas ajaline areng. On hästi teada, et kui kaks aegrida ei ole statsionaarsed, on korrelatsiooni tase kunstlikult kõrge. Hea tava kohaselt on korrelatsiooni analüüsil mõtet, kui aegrida on statsionaarne. Seepärast ei tohiks anda tõendi staatust korrelatsiooni väärtustele, mis tulenevad mittestatsionaarsetest aegridadest. Käesoleval juhul on mõlemad indeksiread mittestatsionaarsed ja neil on selge ajaline areng. See seab kahtluse alla korrelatsioonitulemuste õigsuse. Tuleb märkida, et Ungari ametiasutused möönavad seda, ja selgitavad, et seetõttu on parem esiteks muuta aegread statsionaarseks, mõõtes ära erinevused (st eemaldades ajalise arengu) ning arvutades korrelatsiooni muudetud aegridade alusel. Nad jõuavad järeldusele, et korrelatsiooni väärtused on võrreldavad ja seetõttu peaks geograafiline turg hõlmama Põhja-Ameerikat.

(135) Komisjon ei nõustu selle analüüsiga. Õigupoolest on hindade muudetud aegridade korrelatsioonitulemused (pärast ajalise arengu eemaldamist) Põhja-Ameerika ja kümne valitud EMP riigi, Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia ning Saksamaa ja Ühendkuningriigi kohta vastavalt 0,39; 0,60; 0,60 ja 0,55. Seega on Põhja-Ameerika ja kümne valitud EMP riigi vaheline korrelatsioon kokkuvõttes üsna väike (0,39) ning eelkõige märkimisväärselt väiksem kui muudetud Fisheri ahelindeksiga arvutatud korrelatsioon Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia ning Saksamaa ja Ühendkuningriigi vahel.

(136) Need tõendid ei näi toetavat järeldust, et A-segmendi asjaomane geograafiline turg hõlmab ka Põhja-Ameerikat. Lisaks näib, et korrelatsiooni analüüsis tuginetakse teatavatele lihtsustatud oletustele, mida ei ole piisavalt mõistetud või kontrollitud, näiteks ei võeta arvesse ühiseid šokke ja kasutatakse potentsiaalselt erinevat ajalist arengut. Pealegi, kui korrelatsiooni analüüsi tulemused oleksid usaldusväärsed, toetaksid need pigem hüpoteesi, et geograafilise turu ulatus on väiksem.

(137) Et abisaaja A-segmendi turuosa EMP turul on üle 25 %, on igal juhul ületatud punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise künnis, mille ületamisel on nõutav süvahindamine. Seega ei ole vaja analüüsida B-segmendi tulemusi. A0-segmendi kohta ei esitanud Ungari korrelatsioonitulemusi.

Järeldus geograafilise turu kohta

(138) Kuna komisjon ei ole ametliku uurimise käigus saanud lisatõendeid selle kohta, et asjaomane geograafiline turg on EMPst suurem, jääb ta eespool toodud kaalutluste põhjal oma järelduse juurde, mille kohaselt tuleb asjaomase tooteturu määratlemiseks valitud viisist sõltumata käsitada asjaomase geograafilise turuna EMPd või suuremat turgu. Komisjon osutab veel kord sellele, et on vaja kindlaks teha, kas abimeetme positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli(te) eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik.

6.5.1. Järeldus punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise kohta

(139) Komisjon kontrollis regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel kõiki tõenäolisi asjaomaseid toote- ja geograafilisi turgusid, et teha kindlaks, kas abisaaja turuosa on enne ja pärast investeeringut üle 25 %.

(140) Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas on olemas ühtne asjaomane toote- ja geograafiline turg, tuli arvesse võtta tulemusi kõikide tõenäoliste turgude puhul. EMPs on VW grupi turuosa nii A- ja B-segmendis eraldi kui ka kombineeritud A- ja B-segmendis üle 25 % kõigil asjakohastel aastatel. Kombineeritud A0-, A- ja B-segmendis ületati EMPs 25 % künnis alates 2011. aastast. Seetõttu järeldab komisjon, et olenemata tooteturu määratlusest on punkti 68 alapunktis a sätestatud künnis igal juhul ületatud ja et seega ei ole vaja tooteturgu täpselt määratleda.

6.5.2. Järeldus punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise kohta

(141) Et juba punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise tulemus tingib abi süvahindamise, ei ole vaja võtta kindlat seisukohta seoses punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise tulemusega.

6.5.3. Kokkuvõte

(142) Et punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise asjaomane künnis on ületatud, otsustas komisjon teha pärast ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamist süvahindamise, et teha kindlaks, kas abi on investeerimisprojekti jaoks ergutava mõjuna vajalik ning kas abimeetme eelised tasakaalustavad sellega põhjustatud konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

6.6. ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

(143) Süvahindamine tehakse süvahindamise teatise alusel.

6.6.1. Abi positiivne mõju

6.6.1.1. Panus piirkonna arengusse

(144) Lääne-Dunántúl on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabikõlblik piirkond. Komisjon võtab teadmiseks investeeringu positiivse mõju piirkonnale, mida kirjeldas Ungari (vt põhjendus 56), ning on seisukohal, et eelkõige otseste ja kaudsete töökohtade loomise mõju, lisatarnijate ja teenuseosutajate ligimeelitamise potentsiaal, teadmiste toomine piirkonda ning piirkondliku oskustebaasi täiendamine moodustavad märkimisväärse panuse piirkonna arengusse ja ELi ühtekuuluvuseesmärgi saavutamisse.

6.6.1.2. Abimeetme asjakohasus

(145) Süvahindamise teatise punktides 17 ja 18 rõhutatakse, et investeerimistoetuste kujul võimaldatav riigiabi ei ole ainuke vahend, millega leevendada turuhäireid ja edendada majandusarengut ebasoodsas olukorras olevates piirkondades. Abi on sobiv vahend siis, kui tal on teiste poliitiliste meetmetega võrreldes eeliseid. Süvahindamise teatise punkti 18 kohaselt loetakse asjakohaseks vahendiks ainult „meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise valikvahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud“.

(146) Ungari selgitas, et üldmeetmed majandusarengu toetamiseks riigi ja piirkondade tasandil põhitaristusse ja tootlikesse teguritesse investeerimise kaudu on juba võetud, kuid piirkond kuulub endiselt ebasoodsas olukorras olevate ELi piirkondade hulka. Komisjon on seisukohal, et taristu arendamisest ja teistest üldmeetmetest üksi ei piisa piirkondlike erinevuste vähendamiseks.

(147) Ungari osutas abimeetme asjakohasuse põhjendamisel Lääne-Dunántúli piirkonna majandusolukorrale ning esitas tõendid selle kohta, et piirkond on naaberpiirkondadega võrreldes ebasoodsas olukorras Austrias (Burgenland) ja Slovakkias (Bratislavský kraj). Samas on Lääne-Dunántúli majandusnäitajad Ungari keskmiste näitajate tasemel. Siiski märgib komisjon, et nagu näitab Lääne-Dunántúli kui ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel 30 % abi osatähtsuse ülemmääraga regionaalabikõlbliku piirkonna staatus, on Lääne-Dunántúli sotsiaalmajanduslik olukord ELi keskmisest kehvem.

(148) Komisjon järeldab eespool esitatu põhjal, et abimeede on asjakohane vahend regionaalarengu eesmärgi saavutamiseks asjaomases abi saavas piirkonnas.

6.6.1.3. Ergutav mõju / vastupidine stsenaarium

(149) Kuna ettevõtjal on palju veenvaid põhjusi investeerimisprojekti elluviimiseks teatavas piirkonnas, isegi kui riigiabi ei anta, peab komisjon süvahindamise teatise alusel süvahindama, kas abi on investeeringule ergutava mõju avaldamiseks vajalik. Kõnealuse üksikasjaliku hindamise eesmärk on kindlaks määrata, kas abi aitab tegelikult kaasa abisaaja käitumise muutumisele nii, et ta teeb kõnealusesse abi saavasse piirkonda (täiendavaid) investeeringuid. Lisaks peab liikmesriik esitama vastupidise stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse, mille kohaselt abisaajale abi ei anta. Komisjon nõuab, et nimetatud stsenaariumid oleksid realistlikud. Olulise ergutava mõju kindlakstegemine on kaugeleulatuvam kui selle kindlakstegemine, kas regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 sätestatud ametlikud nõuded ergutava mõju kohta on täidetud (vt regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, punkt 68).

(150) Süvahindamise teatise punktis 22 on märgitud, et ergutavat mõju on võimalik tõendada kahe erineva stsenaariumi korral: kui abi ei saada, ei tehta üldse investeeringut, sest ilma abita ei ole investeering ettevõtjale kasumlik üheski asukohas (1. stsenaarium); kui abi ei saada, tehakse investeering teise ELis asuvasse kohta (2. stsenaarium).

(151) Süvahindamise teatise alusel peab liikmesriik abi ergutava mõju olemasolu komisjonile tõendama ja esitama selged tõendid selle kohta, et abil on mõju investeeringu või asukoha valikule. Süvahindamise teatises pannakse seega ergutava mõju tõendamise kohustus liikmesriigile. Süvahindamise teatise punkti 25 kohaselt „võib liikmesriik tõendada abi stimuleeriva toime olemasolu, esitades ettevõtja dokumente, millest nähtub, et asukoha abistatavas piirkonnas paiknemisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid asukoha paiknemisel mõnes teises piirkonnas“. Liikmesriiki kutsutakse üles esitama finantsaruandeid, äriplaane ja muid dokumente mitmesuguste investeerimisstsenaariumide kohta.

(152) Komisjon märgib, et Ungari ametiasutused esitasid nõutud teabe (vt põhjendus 60) terviklike ajakohaste ja autentsete tõenditena, milles on dokumenteeritud VW grupi ja AUDI AG mitmeetapiline otsustusprotsess seoses investeeringu ja asukohaotsusega, märgitud, et AHM-ile antav abi kuulub 2. stsenaariumi alla ning selgitatud vastupidist stsenaariumi, mis hõlmab lisaks Győrile mitut alternatiivset asukohta (asukohtade kombinatsioonid), mis asuvad [EMP riigis nr 1 ja riigis nr 2].

(153) Need asukohad hõlmavad olemasolevaid asukohti Győris, [EMPs abi saavas piirkonnas asuvat kohta nr 2, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt regionaalabikõlblik]], [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuvat kohta nr 1] ja [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuvat kohta nr 3]. Kui Győr ja [asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] asuvad abi saavates piirkondades (kus abi osatähtsuse ülemmäär on teatamise kuupäeval vastavalt 30 % ja 15 %), siis [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] asuvad abi mittesaavates piirkondades [EMP riigis nr 2].

(154) Nelja valikuvõimaluse arvutuste tegemisel ja hinnanguliste kulude leidmisel oldi sama täpsed. Asukohti [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] hõlmavad valikuvõimalused (valikuvõimalused A ja B) jäeti kõrvale juba […] 2010. aastal, sest tehas [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] oli saavutanud maksimaalse tootmisvõimsuse ning investeering oleks eeldanud suuri struktuurilisi kulusid, mis oleksid suurendanud kogukulusid. Seega jäid konkurentsivõimelisteks valikuvõimalusteks ainult valikuvõimalus C (mudelite A3 Sedan ja Audi TT tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ning A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) ja valikuvõimalus D (kõigi nelja mudeli tootmine Győris).

(155) Edasises kavandamisprotsessis viidi läbi mitu arvutust ja esitati hinnangulised kulud. Esitatud dokumentidest nähtub, et kõnealused arvutused põhinesid samadel eeldustel ning Ungari selgitas, et kogu otsustusprotsessi käigus olid valikuvõimaluste C ja D hinnangulised kulud sama täpsed. Dokumentides märgitakse ka seda, et arvutused on võrreldavad.

(156) Komisjon märgib, et AUDI AG uuris riigiabi võimalust juba investeerimise ja asukohaotsuse tegemise varases etapis. Abisaaja 5. märtsil 2010. aastal esitatud abitaotlus, Ungari 26. märtsi 2010. aasta kinnitus, et investeering on põhimõtteliselt abikõlblik ning Ungari esialgne 30. märtsi 2010. aasta abipakkumine tehti enne ühegi valikuvõimaluse elimineerimist. Grupi juhatusele […] 2010. aastal esitatud hinnangulised kulud juba hõlmasid Ungari poolt antavat võimalikku riigiabi. Sellel ajahetkel võeti arvesse ka võimalikku abi [EMP riigilt nr 1], kuid sellest loobuti hiljem, sest abi saamine [EMP riigilt nr 1] ei oleks olnud realistlik (48).

(157) Nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 80, on valikuvõimaluse D (Győr) korral asukohaga seotud tootmiskulude kuluhalvemuse suurus lõplike hinnangute põhjal 143,3 miljonit eurot võrreldes valikuvõimalusega C ([asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) ajal kui kaks investeerimis- ja asukohavalikuvõimalust esitati komisjonile K-VAI, mis pidi tegema lõpliku otsuse 14. detsembril 2010. Komisjoni K-VAI koosoleku protokollis on dokumenteeritud, et vastupidise stsenaariumi analüüsi, teatavate kvaliteedikriteeriumide ja riigiabi kättesaadavuse põhjal otsustas komisjon K-VAI 14. detsembril 2010, et investeerimisprojekti asukohaks saab Győr.

(158) Komisjon kinnitab uuesti oma arvamust (vt käesoleva otsuse põhjendus 110), mille ta esitas juba menetluse algatamise otsuses, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju ametlikud nõuded on täidetud: i) toetus – nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 23 – abisaaja esitas abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus kinnitas seejärel kirjalikult, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist; ii) maksusoodustus – nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 24, taotles abisaaja maksusoodustust ammu enne tööde algust ja kuna maksusoodustuse saamiseks on olemas komisjoni heakskiidust sõltuv seadusjärgne õigus, ei pidanud abisaaja ootama Ungari ametiasutustelt abikõlblikkuse eelkinnitust.

(159) Seoses olulise ergutava mõjuga leiab komisjon, et abil oli tõhus mõju investeerimise asukoha valikule: VW grupp tegi otsuse, et investeerimisprojekti asukohaks saab Győr alles pärast seda, kui kinnitati, et investeerimisprojekt on riigiabi kõlblik, seda toetavad ametiasutused ja komisjon K-VAI (investeeringut ja asukohta käsitleva lõpliku otsuse tegemise eest vastutav organ) kiitis asukoha heaks tingimusel, et sellele antakse riigiabi. Komisjon on seisukohal, et Ungari poolt süvahindamise teatise punktide 23 ja 25 alusel esitatud vastupidine stsenaarium on realistlik ning autentsete ja ajakohaste dokumentidega tõendatud. Abil on järelikult reaalne (oluline) ergutav mõju. Kuluhalvemuse vähendamise kaudu Győri kasuks mõjutas see abi saava ettevõtja otsust asukoha valimisel. Ilma abita ei oleks investeeringut Győris tehtud.

6.6.1.4. Abi proportsionaalsus

(160) Selleks et abi oleks proportsionaalne, peab abi suurus ja osakaal piirduma minimaalsega, mis on vajalik selleks, et investeerimisprojekt viidaks ellu abistatavas piirkonnas.

(161) Regionaalabi loetakse üldiselt abistatavate piirkondade probleemide ulatusega proportsionaalseks, kui see ei ületa abi andmisel kehtivaid ülemmäärasid, kaasa arvatud ulatuslikele investeerimisprojektidele (mis on kehtival regionaalabi kaardil juba märgitud) antava abi ülemmäärade automaatne järkjärguline vähendamine. Sel juhul ei ole abi osakaal suurem kui regionaalabi ülemmäärad, mida korrigeeritakse vähendamismehhanismiga, millele osutati juba käesoleva otsuse põhjenduses 110.

(162) Lisaks 2007.–2013. aasta regionaalabi suunistes sätestatud proportsionaalsuse üldpõhimõttele on süvahindamise teatises ette nähtud süvahindamine. Süvahindamise teatise teise stsenaariumi kohaselt on abi proportsionaalne, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega.

(163) Esitatud dokumentide põhjal (vt põhjendus 79–82) on komisjon arvamusel, et abi piirnes vajaliku summaga, sest see ei ületa valikuvõimaluse D (investeeringu asukohaks valitakse Győr) ja valikuvõimaluse C (investeeringu asukohaks valitakse [asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) kulude vahet. Vastupidise stsenaariumi analüüsi põhjal tehtud arvutused näitavad, et ilma abita oli Győr 144,3 miljoni euro võrra kallim (2010. aasta nüüdisväärtus) kui [asukoha nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoha nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] kombinatsioon.

(164) Abi arvutamisel ja seega ka proportsionaalsuse hindamisel kehtivates 2013. aasta hindades on see kuluhalvemus 153,8 miljonit eurot.

(165) Potentsiaalne riigiabi võib vähendada seda vahet, mis tuleneb suuremast ühekordsest kulutusest. Võttes arvesse 133,3 miljoni euro suurust abi 2013. aasta nüüdisväärtuses, on valikuvõimaluse D kuluhalvemus võrreldes valikuvõimalusega C 20,5 miljonit eurot. Komisjon märgib, et Volkswagen grupp pidas ülejäänud kuluhalvemust vastuvõetavaks Győri teatavate mittekvantitatiivsete eeliste tõttu, näiteks võimalus toota kõiki mudeleid MQB tehnoloogiaga AUDI ühes ja samas tehases, ning leiab, et abi proportsionaalsus on tõendatud.

6.6.2. Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

(166) Süvahindamise teatise punktis 40 on öeldud: „Kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused“.

(167) Kuna investeerimisotsus tugineb teisele stsenaariumile ja abi on piiratud miinimumini, ei olnud võimalik tuvastada negatiivset mõju konkurentsile. Investeering oleks tehtud teises kohas ja see oleks igal juhul kaasa toonud konkurentsi samasuguse kahjustamise. Komisjon leiab seetõttu, et abi ei avalda konkurentsile negatiivset mõju.

(168) Süvahindamise teatise punkti 53 kohaselt „[…] leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega“.

(169) Kuna Ungari selgitas, et AUDI loobus otsustusprotsessi varajases etapis teoreetilisest võimalusest rajada Ida-Euroopasse uus tootmistehas ning et ühtki suurema või sama abi osakaaluga olemasolevat asukohta ei kaalutud tõenäolise asukohana (vt joonealune märkus 23), on komisjon seisukohal, et abil ei ole ühtekuuluvust kahjustavat mõju, mis oleks vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega.

6.7. ABI POSITIIVSE JA NEGATIIVSE MÕJU KAALUMINE

(170) Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on proportsionaalne, tuleb kaaluda positiivset ja negatiivset mõju.

(171) Hindamine kinnitas, et abimeede avaldab ergutavat mõju investeeringute ligimeelitamisel, aidates märkimisväärselt kaasa ebasoodsas olukorras oleva piirkonna arengule, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt rahastamiskõlblik, ilma et see kahjustaks sama või kõrgema abi ülemmääraga piirkonda (ei avalda ühtekuuluvust kahjustavat mõju). Komisjoni hinnangul on investeering vaesemasse piirkonda liidu ühtekuuluvuse jaoks tähtsam kui sama investeering soodsamas olukorras olevasse piirkonda. Komisjon lähtub vastavalt süvahindamise teatise punktile 53 sellest, et „teisalt ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga […], kaalub üles kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud“.

(172) Eeltoodud kaalutluste alusel lähtub komisjon lisaks sellest, et abi puhul, mis võrdub valitud asukohas teostatava investeerimisprojekti puhaskulude ja arenenumas alternatiivses asukohas tekkivate puhaskulude vahega, kaalub positiivne mõju eesmärke ja proportsionaalsust silmas pidades (vt ülal) üles negatiivse mõju kaubandusele alternatiivses asukohas.

(173) 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alusel ja võttes arvesse süvahindamise teatise alusel tehtud süvahindamist, teeb komisjon järelduse, et abi on investeeringute ligimeelitamiseks ergutava mõjuna vajalik ja et abimeetme eelised tasakaalustavad sellest tuleneva konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

7. KOKKUVÕTE

(174) Komisjon on seisukohal, et Ungari on ebaseaduslikult andnud regionaalabi AHMi investeerimisprojekti jaoks vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Komisjon aga järeldab, et regionaalabi ettevõtjale AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd, mida anti enne 1. juulit 2014 tingimusel, et komisjon annab selleks loa, on vastavuses kõikide 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste ja süvahindamise teatise tingimustega ning seega võib seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt käsitleda siseturuga kokkusobivana,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd Ungari poolt antud riigiabi väärtuses kuni 39 952 miljonit Ungari forintit (nüüdisväärtus, diskonteeritud teate esitamise ajahetkele), mille abi ülemmäär on 11,24 % brutotoetusekvivalendist, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 1. veebruar 2016 Komisjoni nimel komisjoni liige Margrethe VESTAGER

(1) ELT C 418, 21.11.2014, lk 25.

(2) Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13). 28. juunil 2013 võttis komisjon vastu regionaalabi suunised aastateks 2014–2020, millega ta pikendas regionaalabi suuniste kohaldamisperioodi 30. juunini 2014 (punkt 186) (ELT C 209, 23.1.2013, lk 1).

(3) ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

(4) Vt joonealune märkus 1.

(5) Riigiabi N 487/2006 – Ungari regionaalabi kaart 2007–2013 (ELT C 256, 24.10.2006, lk 6), pikendatud riigiabiga nr SA.36879 (2013/N) – Ungari 2007.–2013. aasta regionaalabi kaardi pikendamine 30. juunini 2014 (ELT C 69, 7.3.2014, lk 1).

(6) 72 Euroopas ning 46 Ameerika, Aasia ja Aafrika riikides.

(7) Volkswageni grupi 2014. aasta aruanne.

(*) Konfidentsiaalne informatsioon

(8) R. L. Polk & Co. (ka POLK) on globaalselt integreeritud organisatsioon ning turuteabe ja -analüütika peamisi pakkujaid autotööstuses. 16. juulil 2013 viis maailmas juhtiv kriitilise teabe ja analüütika pakkuja IHS Inc. lõpule R. L. Polk & Co omandamise. POLKi lisandumisega pakub IHS Automotive ekspertteadmisi ja prognoose terves autotööstuse väärtusahelas. POLK liigitab autoturu segmentidesse A000, A00, A0, A, B, C, D ja E, kus A000-segmendi moodustavad väikesed linnaautod ja E-segmendi ultra-luksusautod. A000-segmendist E-segmendini suureneb järk-järgult sõiduautode keskmine hind, suurus ja mootori keskmine jõudlus.

(9) Eurodes esitatud arvud on käesolevas otsuses väljendatud vahetuskursi 299,67 Ungari forintit / euro alusel, mis kehtis teavitamise ajal.

(10) Käesolevas otsuses on nüüdisväärtused arvutatud 5,62 % diskontomäära alusel, mis kehtis teavitamise ajal. Diskonteerimise aluseks on võetud 2013. aasta ehk teavitamisaasta.

(11) Abikava XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) kokkuvõtlik teabeleht avaldati Euroopa Liidu Teatajas ELT C 180, 2.8.2007, lk 6.

(12) Komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes (ELT L 302, 1.11.2006, lk 29).

(13) Komisjoni 10. mai 2007. aasta otsus juhtumi N 651/2006 kohta, mis käsitleb maksusoodustuste arendamist (N 504/2004 muudatus) (ELT C 152, 6.7.2007, lk 2), ning mida on muudetud komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsusega (N 646/2007, SA.24441), 17. juuni 2008. aasta otsusega (N 735/2007, SA.24683), 6. mai 2010. aasta otsusega (N 132/2010, SA.30728) ja 23. veebruari 2011. aasta otsusega (N 685/2009, SA.29994).

(14) See lähenemisviis on kooskõlas järgmiste komisjoni riigiabi otsustega: SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), 9.2.2011 (C(2011) 612), juhtum SA.30340 (ELT C 151, 21.5.2011, lk 5); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen), 13.7.2011 (C(2011) 4935), juhtum SA.32169 (ELT C 361, 10.12.2011, lk 17); N 767/07 (Ford Craiova), 30.4.2008 (C(2008) 1613), juhtum N 767/2007 (ELT C 238, 17.9.2008, lk 4); N 635/2008 (Fiat Sicily), 29.4.2009 (C(2009) 3051), juhtum N 635/2008 (ELT C 219, 12.9.2009, lk 3); ning N 473/2008 (Ford Espana), 17.6.2009 (C(2009) 4530), juhtum N 473/2008 (ELT C 19, 26.1.2010, lk 5).

(15) Vt N 671/2008, Mercedes-Benz Hungary (kõrvuti asetsevate A- ja B-segmendi kattuvus), SA.32169 Volkswagen Sachsen, põhjendus 60 ff ning SA.32076 Ford Espana, põhjendus 83 (A0- ja B-segmendi autode ning A-segmendi autode nõudluse poole ahela asendatavus).

(16) Artikli „Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market“, Dr James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011)., andmetel, kus näidatakse, et ajavahemikus 2004–2010 eksporditi EMPs toodetud ligikaudu 13 % A-segmendi autodest ja üle 25 % B-segmendi autodest teistesse maailma piirkondadesse. Imporditud autodest oli EMPs müüdud üle 14 % A-segmendi autodest ja üle 18 % B-segmendi autodest toodetud teistes piirkondades.

(17) „Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market“, Dr James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

(18) Ungari võttis kordaja 2,5 aluseks uuringu, milles hinnati mootorsõidukite tarnijate sektori panust Ameerika Ühendriikide ja selle 50 osariigi majandusse. Uuringu viis 2007. aastal mootorite ja varustuse tootjate ühenduse Motor and Equipment Manufacturers Association tellimusel läbi autotööstusuuringute keskuse Center of Automotive Research majandus- ja ettevõtlusrühm Economics and Business Group.

(19) Juba on loodud AUDI HUNGARIA sõidukiehituse osakonna rühm koostöös sisepõlemismootorite osakonna, materjaliteaduse ja -tehnoloogia osakonna ning sõidukite valmistamise osakonnaga.

(20) A3 Cabriolet' ja A3 Sedani tootmise algus kavandati 2012. aasta novembrisse ja 2013. aasta märtsi, TT Coupé ja TT Roadsteri tootmise algus aga vastavalt 2014. aasta veebruarisse ja septembrisse.

(21) Kui tootearenduse ja planeerimise etapis piirnes asukoha eelvalimine AUDI asukohtadega, st [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs], ja Győriga, siis selles etapis vaadeldi asukohta grupi tasandil ja töötati välja alternatiivsed stsenaariumid. Juba kolm kuud enne uut A3 Sedani käsitleva tooteotsuse tegemist […] 2010. aastal, alustas [grupi järelevalveosakond] eri asukohtade ja investeerimisstsenaariumide võrdlemisega.

(22) 2008. aastal kaalus AUDI kontseptuaalselt Ida-Euroopas täiesti uude objekti investeerimise ideed, mida järgmistes planeerimisetappides edasi ei arendatud. [Grupi järelevalveosakonna] ja AUDI ettevalmistatud otsuse soovituses, mis esitati grupi juhtkonna koosolekul […] 2010. aastal, tutvustati täiesti uude objekti investeerimist ebarealistliku võimalusena investeerimisraamistiku ja kavandatud tootmistähtaegadest tulenevate ajapiirangute tõttu.

(23) Ungari esitas teabe, milles oli näidatud kõik VW grupi olemasolevad asukohad 30 % või suurema abi osakaaluga piirkonnas (st sama või suurem abi osakaal kui Győris). Kuid ühtki neist asukohtadest ei saanud arvestada, sest need ei vastanud laiendamis- või kohandamisruumi ja/või kokkusobiva struktuuri kriteeriumile. Nendest tootmiskohtadest üheski ei olnud piisavalt vaba ruumi investeerimisprojekti mahutamiseks.

(24) AUDI TT Coupé ja TT Roadsteri tooteotsused tehti […] 2011. aastal kaubamärgi tasandil ning grupp kinnitas need […] 2011. aastal. Enne seda viidati ettevõtte kõigis dokumentides sellele kui TT ajakohastatud mudelile.

(25) Grupi tasandil teeb juhatus investeerimisprojektide ja nende asukoha kohta otsuseid komisjoni K-VAI (investeerimisnõukogu komisjon) kaudu [grupi järelevalveosakonna] läbiviidud analüüsi põhjal.

(26) Kuluhalvemuse väärtus tuleb kindlaks teha 2013. aasta hindades, et seda saaks võrrelda võimaliku riigiabiga (mis on kehtestatud 2013. aasta hindades) ja selle kaudu teha selgeks Győri netokuluhalvemus. Näib, et selle arvutuse jaoks on asjakohane kasutada investeerimisotsuse tegemise hetkel euroalas kehtinud diskontomäära (2010. aasta detsember, st 2,45 %), sest investeerimisotsuse, milles kasutati vääringuna eurot – võttes arvesse hinnangulisi kulusid eurodes –, tegi ettevõte, mille peakorter asub euroalas.

(27) See abisumma põhineb 1 186 miljoni euro suurusel kavandatud rahastamiskõlblikul investeerimiskulul. Ungari selgitas, et rakendamise ja heakskiitmise käigus tehti kavandatud kuludes lisamuudatusi ning kui investeerimisleping lõpuks allkirjastati, võeti arvesse nüüdisväärtuses 1 186 miljoni euro suurusi kavandatud rahastamiskõlblikke kulusid.

(28) Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9). Ungari märkuste esitamise ajal oli asjakohane säte muidugi artikli 1 punkt f nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

(29) Vt joonealune märkus 12.

(30) Süvahindamise teatise punkti 56 joonealune märkus 1.

(31) Ungari ametiasutuste tegevus on samuti kooskõlas komisjoni varasema praktikaga, vt IBIDENi käsitleva otsuse punktid 28 ja 110; selle juhtumi korral oli abi ettevõttele IBIDEN HU juba antud (enne komisjoni teavitamist) olemasolevate regionaalabi kavade alusel kuni individuaalse teavitamise künniseni ja ainult ülejäänud abisumma kohta oli vaja komisjoni heakskiitu. IBIDENI juhtumis anti abi ja see võeti IBIDENi jaoks osaliselt kasutusse 25. veebruaril ja 3. märtsil 2005. Riiklikud ametiasutused teatasid abi andmise meetmest komisjonile 1. aprillil 2005 ja 30. augustil 2006. Selles menetluses järeldas komisjon, et abi, millest oli kohustuslik teatada, ei ole kokkusobiv siseturuga, kuid komisjon kinnitas oma otsusega, et abi osalisel väljamaksmisel tegutsesid Ungari ametiasutused kooskõlas eeskirjadega.

(32) Ainult teavitamiskünnist ületava osa kohta on vaja komisjoni heakskiitu, nagu on mainitud Evelina TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ ja András TARI artiklis „State aid to IBIDEN Hungary“, mis ilmus konkurentsipoliitika uudiskirjas, 2008, nr 2, lk 69.

(33) Vt otsus kohtuasjas C-301/87: Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Boussac) (EKL 1990, lk I-307, punkt 33).

(34) Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

(35) SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Poola (ELT C 305, 10.10.2012, lk 8).

(36) Mondi otsuse punktis 68 on sedastatud: „Seetõttu tuleks komisjonile teatada kogu [---] antud abi, kui see ületab teavitamiskünnise“.

(37) SA.32009 (2011/C) – riigiabi, mida Saksamaa soovib anda ettevõtjale BMW AG ulatusliku investeerimisprojekti jaoks Leipzigis.

(38) Komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus 2008/830/EÜ riigiabi C 21/07 (ex N 578/06) kohta, mida Ungari kavatseb anda äriühingule IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (ELT L 295, 4.11.2008, lk 34).

(39) Komisjoni teatis: Mitut valdkonda hõlmav raamprogramm regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8).

(40) Otsus kohtuasjas C-301/87: Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Boussac) (EKL 1990, lk I-307).

(41) Kindlasti peab komisjon igal juhul ja seega olenemata 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 künnistest tasakaalustama abi positiivse ja negatiivse mõju, enne kui ta teeb järelduse selle siseturuga kokkusobivuse kohta. Vt üldkohtu otsus kohtuasjas, Smurfit Kappa Group vs komisjon, T-304/08, EU:T:2012:351, punkt 94.

(42) ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(43) Vt näiteks komisjoni lõplik otsus Porsche juhtumi kohta (vastu võetud 2014. aasta juulis), kui komisjon jättis turumääratluse küsimuse lahtiseks ja kohaldas tavapärast lähenemisviisi uurida kõiki võimalikke turumääratlusi, mis hõlmavad „üksikuid sõidukisegmente (sealhulgas väikseim liigitus, mille kohta on andmed olemas)“. Vt käesoleva otsuse põhjendus 34, kus on nimetatud mitu juhtumit, sealhulgas SA.30340 Fiat Powertrain technologies, 9.2.2011, (C(2011) 612) (ELT C 151, 21.5.2011, lk 5); SA. 32169 Volkswagen Sachsen, 13.7.2011 (C(2011) 4935) (ELT C 361, 10.12.2011, lk 17).

(44) Horisontaalsete ühinemiste hindamise suunised vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 31, 5.2.2004, lk 5).

(45) Nagu ilmneb põhjendusest 140, ei ole liigitamise küsimusel praktilisi tagajärgi, sest see ei mõjuta punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise tulemust.

(46) Aegridade analüüsis on andmete diferentseerimine ehk järgnevate andmepunktide vaheliste erinevuste mõõtmine metoodika, mida kasutatakse andmete mittestatsionaarsuse ehk aegridades ajalise ar