ET Euroopa Liidu Teataja L 154/1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/1001,

14. juuni 2017,

Euroopa Liidu kaubamärgi kohta

(kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 118 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

(2) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94, (4) mis kodifitseeriti 2009. aastal määrusega (EÜ) nr 207/2009, loodi liidule omane kaubamärgi kaitse süsteem, millega on ette nähtud kaubamärkide kaitse liidu tasandil paralleelselt kaubamärkide kaitsega liikmesriikide tasandil vastavalt riigisisestele kaubamärgisüsteemidele, mis ühtlustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/95/EÜ (5) kodifitseeritud nõukogu direktiiviga 89/104/EMÜ (6).

(3) Kogu liidus on soovitatav edendada majandustegevuse harmoonilist arengut ning pidevat ja tasakaalustatud laienemist sellise siseturu väljakujundamise teel, mis toimib nõuetekohaselt ja pakub riigisisestel turgudel valitsevate tingimustega samalaadseid tingimusi. Sellise turu loomiseks ja selle ühtsemaks muutmiseks ei piisa ainult kaupade ja teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamisest ja sellise korra loomisest, mis tagaks selle, et konkurentsi ei moonutata, vaid lisaks sellele tuleks sätestada ka õiguslikud tingimused, mis võimaldavad ettevõtjatel kohandada oma tegevust liidu tingimustega, olenemata sellest, kas nad toodavad ja turustavad kaupu või osutavad teenuseid. Selleks peaks ettevõtjate käsutuses olevate õiguslike vahendite hulka kuuluma ka kaubamärgid, mis võimaldavad samalaadsete vahenditega eristada ettevõtjate tooteid ja teenuseid kogu liidus riigipiiridest olenemata.

(4) Kõnealuste liidu eesmärkide järgimiseks on seetõttu vaja ette näha liidu kaubamärgikorra loomine, mille kohaselt ettevõtjad võivad ühe menetluskorra alusel saada ELi kaubamärgi, millele antakse ühtne kaitse ja mis kehtib kogu liidu territooriumil. Niiviisi sätestatud ELi kaubamärgi ühtsuse põhimõtet tuleks kohaldada, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

(5) Kaubamärgiomanikele liikmesriikide õigusnormidega antud õigusi iseloomustavat territoriaalset tõket ei saa kaotada õigusnormide ühtlustamisega. Ettevõtjatele kasuliku piiramatu majandustegevuse avamiseks kogu siseturul peaks olema võimalik registreerida kaubamärke, mida reguleerivad ühtsed liidu õigusnormid, mis on vahetult kohaldatavad kõigis liikmesriikides.

(6) Kogemused, mida on omandatud alates ühenduse kaubamärgisüsteemi loomisest, osutavad sellele, et liidu ja kolmandate riikide ettevõtjad on omaks võtnud selle süsteemi, mis pakub edukat ja toimivat täiendust ning alternatiivi kaubamärkide kaitsele liikmesriikide tasandil.

(7) Kaubamärke käsitlevad liidu õigusnormid ei asenda siiski kaubamärke käsitlevaid liikmesriikide õigusnorme. Nõue, mille kohaselt ettevõtjad peaksid oma kaubamärgi registreerima ELi kaubamärgina, ei tundu olevat põhjendatud.

(8) Nende ettevõtjate jaoks, kes ei soovi kaubamärgi kaitset liidu tasandil või kellel ei ole võimalik saada liiduülest kaitset, kuid kellel puuduvad tõkked kaitse tagamiseks liikmesriigi tasandil, on riigisisesed kaubamärgid jätkuvalt olulised. Tuleks jätta kaubamärgi õiguskaitset sooviva isiku otsustada, kas taotleda riigisisese kaubamärgi õiguskaitset ühes või mitmes liikmesriigis või ainult ELi kaubamärgi õiguskaitset või õiguskaitset mõlemal tasandil.

(9) Õigus ELi kaubamärgile omandatakse ainult registreerimise teel ning registreerimisest keeldutakse eelkõige juhul, kui kaubamärgil puudub eristusvõime, kui see on ebaseaduslik või kui see on vastuolus varasemate õigustega.

(10) Tähist tuleks lubada kujutada mis tahes asjakohasel kujul üldiselt kättesaadavat tehnoloogiat kasutades ja seega mitte tingimata graafiliselt, kui selline kujutamine on selge, täpne, sõltumatu, kergesti kättesaadav, arusaadav, püsiv ja objektiivne.

(11) ELi kaubamärgi eesmärk on eelkõige tagada kaubamärk kui päritolutähis ning sellega antav kaitse peaks olema absoluutne, kui märk ja tähis ning kaubad või teenused on identsed. Kaitse peaks kehtima ka siis, kui märk ja tähis ja kaubad või teenused on sarnased. Segiajamise tõenäosuse tõttu tuleks määratleda sarnasuse põhimõte. Sellise kaitse eritingimus peaks olema tõenäoline segiajamine, mille hindamine sõltub mitmest asjaolust ja eelkõige kaubamärgi tuntusest turul, seostest, mis võivad tekkida kasutatava või registreeritud tähisega, ning kaubamärgi ja tähise ja identifitseeritud kaupade või teenuste vahelise sarnasuse ulatusest.

(12) Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla prioriteetsuse põhimõttega, mille kohaselt registreeritud varasem kaubamärk on registreeritud hilisemate kaubamärkide suhtes ülimuslik, tuleb sätestada, et ELi kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tagamine ei tohiks piirata õigusi, mille kaubamärgi omanik sai enne ELi kaubamärgi taotluse esitamist või prioriteedikuupäeva. See on kooskõlas 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 16 lõikega 1.

(13) Kui äriühing kasutab ärinimena sama või sarnast tähist viisil, mis loob seose sellist nime kandva äriühingu ning kõnealuse äriühingu kaupade või teenuste vahel, võib tekkida segadus seoses kaupade või teenuste kaubandusliku päritoluga. ELi kaubamärgi rikkumisena tuleks seega käsitada ka tähise kasutamist ärinimena või sarnase nimetusena, kui seda kasutatakse kaupade või teenuste eristamiseks.

(14) Selleks et tagada õiguskindlus ja täielik kooskõla asjaomaste liidu õigusaktidega, on asjakohane sätestada, et ELi kaubamärgi omanikul peaks olema õigus keelata kolmandal isikul tähise kasutamine võrdlevas reklaamis, kui selline võrdlev reklaam on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ (7).

(15) Selleks et tagada kaubamärgi õiguskaitse ja tulemuslikult võidelda võltsimise vastu ning kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, mis liit on võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) transiidivabadust käsitleva V artikli kohaselt ja geneeriliste ravimite osas 14. novembril 2001 Dohas toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud TRIPSi lepingu ja rahvatervist käsitleva Doha deklaratsiooni kohaselt, peaks ELi kaubamärgi omanikul olema õigus tõkestada kolmandatel isikutel kaupade äritegevuse käigus liitu toomine neid seal vabasse ringlusse laskmata juhul, kui need kaubad tulevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne või sisuliselt identne selliste kaupadega seoses registreeritud ELi kaubamärgiga.

(16) Seepärast peaks ELi kaubamärgi omanikul olema lubatud hoida ära õigusi rikkuva kauba sisenemist tolliterritooriumile ja selle suhtes igasuguste tolliprotseduuride kohaldamist, sealhulgas transiit, ümberlaadimine, ladustamine, vabatsooni paigutamine, ajutine ladustamine, seestöötlemise protseduur või ajutine import, ka siis, kui sellist kaupa ei ole kavas lasta liidu turule. Tollikontrolli tegemisel peaksid tolliasutused kasutama õigusi ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 608/2013, (8) ka õiguste omanike taotlusel. Tolliasutused peaksid eelkõige tegema asjakohaseid kontrolle riskianalüüsi kriteeriumide alusel.

(17) Selleks et ühendada vajadus tagada kaubamärgiõiguste tulemuslik kaitse vajadusega vältida seaduslike kaubavoogude vaba liikumise takistamist, peaks ELi kaubamärgi omaniku õigus lõppema, kui deklarant või kauba valdaja suudab ELi kaubamärgi rikkumise suhtes sisulise otsuse võtmiseks pädevas Euroopa Liidu kaubamärgi kohtus („ELi kaubamärgi kohus“) algatatud hilisema menetluse käigus tõendada, et ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kauba turule laskmist lõppsihtkohariigis.

(18) Määruse (EL) nr 608/2013 artiklis 28 on sätestatud, et õiguse omaja vastutab kahju kannatanud kauba valdaja ees, kui muu hulgas leitakse, et kõnealuse kaubaga ei rikuta intellektuaalomandi õigust.

(19) Geneeriliste ravimite tõrgeteta transiidi tagamiseks tuleks võtta asjakohased meetmed. Ravimpreparaatide toimeainete ülemaailmselt tunnustatud üldnimetustena kasutatavate rahvusvaheliste mittekaubanduslike nimetuste puhul on väga tähtis võtta asjakohaselt arvesse olemasolevaid piiranguid ELi kaubamärgiõiguste mõjule. Sellest tulenevalt ei tohiks ELi kaubamärgi omanikul olla õigust takistada kolmandaid isikuid toomast kaupa liitu ilma seda seal vabasse ringlusse laskmata, kui põhjenduseks on ravimi toimeaine rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sarnasus selle kaubamärgiga.

(20) Selleks et ELi kaubamärgi omanikud saaksid võltsimise vastu tulemuslikult võidelda, peaks neil olema õigus keelata õigusi rikkuva kaubamärgi kandmine kaupadele ja teatavad enne kaubale kandmist tehtavad ettevalmistavad toimingud.

(21) ELi kaubamärgist tulenevad ainuõigused ei tohiks selle omanikule anda õigust keelata selliste tähiste või märkide kasutamist kolmandate isikute poolt, mida kasutatakse õiglaselt ning mis on seega kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Selleks et tagada ärinimede ja ELi kaubamärkide jaoks võrdsed tingimused konfliktide korral, arvestades et ärinimedele antakse pidevalt piiramatu kaitse hilisemate kaubamärkide vastu, tuleks sellise kasutuse hulka lugeda üksnes kolmanda isiku nime kasutamine. Lisaks peaks sellega olema lubatud kirjeldavate või eristamatute tähiste või märkide kasutamine üldiselt. Peale selle ei peaks omanikul olema õigust takistada ELi kaubamärgi õiglast ja ausat kasutamist, kui seda tehakse omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt selleks, et juhtida tarbijate tähelepanu selliste ehtsate toodete edasimüügile, mida müüs algselt ELi kaubamärgi omanik või mida müüdi liidus tema nõusolekul, tuleks lugeda õiglaseks, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Kaubamärgi kasutamist kolmandate isikute poolt kunstilise eneseväljenduse raames tuleks lugeda õiglaseks, kui see on samal ajal kooskõlas ausa tööstus- ja kaubandustavaga. Lisaks tuleks käesolevat määrust kohaldada sellisel viisil, mis tagab põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige sõnavabaduse täieliku austamise.

(22) Kaupade vaba liikumise põhimõttest tuleneb, et ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kolmandatel isikutel kasutada kaubamärki seoses kaupadega, mille ta on kõnealuse kaubamärgi all Euroopa Majanduspiirkonnas ringlusse lasknud või mis on seal ringlusse lastud tema nõusolekul, kui kaubamärgiomanikul ei ole õiguspäraseid põhjusi olla kaupade täiendava turustamise vastu.

(23) Selleks et tagada õiguskindlus ja kaitsta seaduslikult omandatud kaubamärgiõigusi, ilma et see piiraks põhimõtet, mille kohaselt hilisemat kaubamärki ei saa panna maksma varasema kaubamärgi vastu, on asjakohane ja vajalik ette näha, et ELi kaubamärgi omanikul ei peaks olema õigust takistada hilisema kaubamärgi kasutamist, kui hilisem kaubamärk omandati ajal, mil varasemat kaubamärki ei olnud võimalik hilisema kaubamärgi vastu maksma panna.

(24) ELi kaubamärkide kaitsmine või muude varem registreeritud kaubamärkide kaitsmine nende vastu ei ole põhjendatud, kui kaubamärke tegelikult ei kasutata.

(25) Õiguskindluse ja võrdse kohtlemise tagamiseks peaks ELi kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärgi eristatavust, olema piisav antud õiguste säilitamiseks, sõltumata sellest, kas kaubamärk on kasutatud kujul samuti registreeritud.

(26) ELi kaubamärki tuleks käsitada omandiõiguse objektina, mis eksisteerib eraldi ettevõtjatest, kelle kaupu või teenuseid sellega tähistatakse. Vastavalt sellele peaks olema võimalik ELi kaubamärki edasi anda, seda peaks olema võimalik esitada tagatisena kolmanda isiku kasuks ning selle põhjal peaks olema võimalik välja anda litsentse.

(27) Käesoleva määrusega sätestatava kaubamärgiõiguse rakendamiseks kõigi kaubamärkide suhtes on vaja võtta haldusmeetmeid liidu tasandil. Seega on liidu olemasolevat institutsioonilist struktuuri ja võimude tasakaalustatust säilitades oluline näha ette Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet („amet“), mis oleks tehnilistes küsimustes sõltumatu ning õiguslikult, halduslikult ja rahanduslikult autonoomne. Selleks on vajalik ja otstarbekas, et amet oleks iseseisva õigusvõimega liidu organ, mis rakendaks talle käesoleva määrusega antud volitusi ja mis tegutseks liidu õiguse raames, vähendamata liidu institutsioonide pädevust.

(28) ELi kaubamärgi kaitse antakse seoses konkreetsete kaupade või teenustega, mille olemus ja arv määravad kaubamärgi omanikule antava õiguskaitse ulatuse. Seepärast on esmatähtis sätestada käesolevas määruses kaupade ja teenuste määramise ja klassifitseerimise normid ning tagada õiguskindlus ja usaldusväärne haldamine, nähes ette, et taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille puhul taotletakse kaubamärgi kaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult taotluse alusel määrata kindlaks taotletava kaitse ulatuse. Üldmõistete kasutamist tuleks tõlgendada nii, nagu see hõlmaks ainult mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu ja teenuseid. Selliste ELi kaubamärkide omanikele, mis tulenevalt ameti tavast enne 22. juunit 2012 on registreeritud klassifitseerimissüsteemi, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega, kogu klassi päisega, tuleks anda võimalus kohandada oma kaupade ja teenuste loetelu, tagamaks, et registri sisu vastab selguse ja täpsuse nõuetele vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale.

(29) Selleks et vältida tarbetuid viivitusi ELi kaubamärgi registreerimisel, on asjakohane sätestada vabatahtlikud ELi ja riigisisese kaubamärgi otsingusüsteemid, mis peaks olema kasutajate vajaduste ja eelistuste osas paindlikud. Vabatahtlikke ELi ja riigisisese kaubamärgi otsingusüsteeme tuleks täiendada, tehes ameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandi büroo vahelises koostöös kättesaadavaks kõikehõlmavad, kiired ja võimsad otsingumootorid, mida üldsus saab tasuta kasutada.

(30) On vaja tagada, et isikud, keda ameti otsused mõjutavad, oleksid õigusega kaitstud kaubamärgiõiguse eripäraga sobival viisil. Selleks tuleks näha ette sätted kaebuse esitamise kohta ameti erinevate otsuseid tegevate isikute või üksuste otsuste peale. Kaebuse peaks otsusega lahendama ameti apellatsioonikoda. Apellatsioonikoja otsuseid peaks omakorda saama edasi kaevata Üldkohtusse, millel on õigus vaidlustatud otsus kas tühistada või seda muuta.

(31) ELi kaubamärkide kaitse tagamiseks peaksid liikmesriigid määrama oma siseriiklikke süsteeme arvestades võimalikult vähe esimese ja teise astme siseriiklikke kohtuid, kes on pädevad ELi kaubamärgi rikkumise ja kehtivuse küsimustes.

(32) On oluline, et ELi kaubamärkide kehtivust ja rikkumist käsitlevad otsused omavad õigusjõudu kogu liidus ja hõlmavad kogu liidu territooriumi, sest ainult nii saab vältida vastuoluliste otsuste tegemist kohtutes ja ametis ning tagada, et ELi kaubamärgi ühtsust ei kahjustata. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1215/2012 (9) sätteid tuleks kohaldada kõigi ELi kaubamärgiga seotud õigustoimingute suhtes, kui käesoleva määrusega ei nähta ette erandeid nimetatud sätetest.

(33) Samu toiminguid ja samu isikuid käsitlevates kohtuasjades ELi kaubamärgi ja paralleelsete riigisiseste kaubamärkide kohta tuleks vältida vastandlikke otsuseid. Kui hagid esitatakse samas liikmesriigis, sõltub vastakate otsuste vältimise viis liikmesriigi menetlusnormidest, mille kohaldamist käesolev määrus ei piira, kui aga hagid esitatakse eri liikmesriikides, on otstarbekas kohaldada eespool nimetatud määruses (EL) nr 1215/2012 pooleli olevaid kohtuasju ja nendega seotud toiminguid käsitlevate normide põhjal koostatud sätteid.

(34) Tavade ühtlustamiseks ja ühiste vahendite arendamiseks on vaja ette näha asjakohane ameti ja liikmesriikide tööstusomandi ametite, sealhulgas Beneluxi intellektuaalomandi büroo vahelise koostöö raamistik, millega määratakse kindlaks peamised koostöövaldkonnad ning võimaldatakse ametil koordineerida asjakohaseid liidu ja liikmesriikide huvides olevaid ühisprojekte ja rahastada kõnealuseid projekte teatava maksimumsumma piires. Kõnealune koostöö peaks kasu tooma ettevõtjatele, kes kasutavad Euroopas kaubamärgisüsteeme. Käesoleva määrusega sätestatud liidu korra kasutajatele peaksid projektid, eelkõige otsingute tegemiseks ja konsulteerimiseks kasutatavad andmebaasid, tagama täiendavad, kaasavad, tõhusad ja tasuta vahendid, mille abil täita ELi kaubamärgi ühtsusest tulenevaid erinõudeid.

(35) On soovitav hõlbustada vaidluste rahumeelset, kiiret ja tõhusat lahendamist, tehes ametile ülesandeks sellise lepituskeskuse rajamise, mille teenuseid võiks kasutada igaüks, et lahendada ELi kaubamärkide ja ühenduse tööstusdisainilahendustega seotud vaidlused vastastikusel kokkuleppel.

(36) ELi kaubamärgisüsteemi rajamine on suurendanud liikmesriikide tööstusomandi keskametite ja liikmesriikide muude asutuste finantskoormust. Lisakulud on seotud ELi kaubamärkidega seoses või selliste kaubamärkide omanike poolt algatatud vastulausete ja kehtetuks tunnistamise menetluste kasvanud arvuga, ELi kaubamärgisüsteemiga seotud teadlikkuse tõstmise ja tegevusega, mis on mõeldud ELi kaubamärgist tulenevate õiguste kaitse tagamiseks. Seega on asjakohane tagada, et amet hüvitaks liikmesriikidele osaliselt nende kulud seoses nende osaga ELi kaubamärgisüsteemi sujuva toimimise tagamisel. Sellise hüvitamise tingimuseks on liikmesriikide poolt asjaomaste statistiliste andmete esitamine. Selline hüvitamine ei tohiks toimuda ulatuses, mis toob kaasa ameti eelarvepuudujäägi.

(37) Ameti täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks on vaja talle anda autonoomne eelarve, mille peamise tulu moodustavad süsteemi kasutajate makstavad lõivud; liidu eelarvemenetluse kohaldamist jätkatakse subsiidiumide suhtes, mida makstakse liidu üldeelarvest. Lisaks sellele peaks raamatupidamisarvestust auditeerima kontrollikoda.

(38) Usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks tuleks vältida ameti märkimisväärse eelarveülejäägi teket. See ei tohiks mõjutada ameti kohustust säilitada rahareserv, mis kataks ühe aasta tegevuskulud, et tagada tegevuse ja ülesannete täitmise järjepidevus. Seda reservi tuleks kasutada üksnes selleks, et tagada käesoleva määrusega sätestatud ameti ülesannete täitmise järjepidevus.

(39) Arvestades, et ametile makstavate lõivude suurus on esmatähtis ELi kaubamärgisüsteemi toimimiseks ja et see on oma laadilt riigisiseseid kaubamärgisüsteeme täiendav, on vaja määrata nende lõivude suurus kindlaks vahetult käesoleva määruse lisas. Lõivude suurus tuleks kehtestada tasemel, millega oleks tagatud esiteks, et nendest saadav tulu on põhimõtteliselt piisav ameti eelarve tasakaalus hoidmiseks ning teiseks ELi kaubamärgisüsteem ja liikmesriikide kaubamärgisüsteemid eksisteerivad koos ja täiendavad üksteist, võttes samuti arvesse ELi kaubamärgiga hõlmatud turu suurust ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi, ning kolmandaks, et ELi kaubamärgi omanike õigusi kaitstakse liikmesriikides tõhusalt.

(40) Selleks et amet saaks läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult, tõhusalt ja kiirelt läbi vaadata ja registreerida ELi kaubamärgi taotlusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse vastulausete esitamise ja menetlemise korra ning taotluste muutmise korra üksikasjad.

(41) Tagamaks, et ELi kaubamärki saab läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt tulemuslikult ja tõhusalt tühistada või kehtetuks tunnistada, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse tühistamise ja kehtetuks tunnistamise korda.

(42) Selleks et võimaldada apellatsioonikodadel läbipaistva, üksikasjaliku, õiglase ja erapooletu korra kohaselt, mille puhul võetakse arvesse käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, tulemuslikult, tõhusalt ja põhjalikult läbi vaadata ameti otsuseid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks kaebuse esitamist käsitleva teate formaalne sisu, kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord, apellatsioonikoja otsuste formaalne sisu ja vorm ning kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmise kord.

(43) ELi kaubamärgisüsteemi sujuva, tulemusliku ja tõhusa toimimise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks nõuded suulise menetluse, tõendite kogumise ja teavitamise üksikasjaliku korra, menetlusosaliste kasutatavate teadete ja vormide, tähtaegade arvutamist ja kestust käsitlevate õigusnormide, otsuse tühistamise või registri kande kustutamise üksikasjaliku korra, menetluse jätkamise üksikasjade ning ametiga suhtlemisel esindamise üksikasjade kohta.

(44) Selleks et tagada apellatsioonikodade tulemuslik ja tõhus töökorraldus, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks apellatsioonikodade töökorralduse üksikasjad.

(45) Selleks et tagada rahvusvaheliste kaubamärkide tulemuslik ja tõhus registreerimine viisil, mis on täielikus kooskõlas 27. juunil 1989. aastal Madridis vastuvõetud kaubamärkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli eeskirjadega („Madridi protokoll“), peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse vastulausete esitamise ja menetlemise korra üksikasjad, sealhulgas Ülemaailmsele Intellektuaalse Omandi Organisatsioonile (WIPO) esitatavad vajalikud teated, ning sellise rahvusvahelise registreerimise korra üksikasjad, mis põhineb kollektiivkaubamärgiga, garantii- või sertifitseerimismärgiga seotud põhitaotlusel või -registreeringul.

(46) On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (10) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

(47) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et täpsustada avalduste, taotluste, tõendite, nõuete, põhikirjade, teadete ja muude dokumentide üksikasju vastavalt käesoleva määrusega kehtestatud asjakohastele menetlusnormidele ning täpsustada oluliste ja tegelike menetluskulude maksimummäärad, ELi kaubamärgibülletäänis ja ameti teatajas avaldamise üksikasjalik kord, ameti ning liikmesriikide asutuste vahelise teabevahetuse kord, kirjaliku menetluse puhul tõendavate dokumentide tõlkimise üksikasjalik kord, vastulausete osakonna või tühistamisosakonna ühe liikme poolt tehtavate otsuste konkreetsed liigid, Madridi protokolli kohase teavitamiskohustuse ning rahvusvahelise registreerimise järel tehtava territoriaalse kaitse laiendamise taotluse üksikasjalikud nõuded. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11).

(48) Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

ELi kaubamärk

1. Kaupade või teenuste kaubamärki, mis on registreeritud käesoleva määrusega ette nähtud tingimuste kohaselt ja käesolevas määruses sätestatud viisil, nimetatakse edaspidi Euroopa Liidu kaubamärgiks („ELi kaubamärk“).

2. ELi kaubamärk on ühtne. Selle mõju on ühetaoline kogu liidus: seda saab registreerida, üle anda või sellest loobuda, omanikult sellega seotud õigusi ära võtta, selle kehtetuks tunnistada või selle kasutamist keelata üksnes kogu liidus. Nimetatud põhimõtet kohaldatakse, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Amet

1. Luuakse Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet („amet“).

2. Kõiki viiteid liidu õigusaktides Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) käsitatakse viidetena ametile.

Artikkel 3

Õigusvõime

Käesoleva määruse rakendamisel käsitatakse ettevõtjaid ja äriühinguid ning muid juriidilisi isikuid juriidiliste isikutena, kui nende suhtes kohaldatava õiguse kohaselt on neil võime enda nimel omada igat liiki õigusi ja kohustusi, sõlmida lepinguid või teha muid õigustoiminguid ning olla kohtuasjas hagejaks ja kostjaks.

II PEATÜKK

KAUBAMÄRKE KÄSITLEV ÕIGUS

1. JAGU

ELi kaubamärgi mõiste ja ELi kaubamärgi omanikuks saamine

Artikkel 4

Tähised, millest ELi kaubamärk võib koosneda

ELi kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, või kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või kaubapakendite kuju või helid, kui:

a) selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest ning

b) selliseid tähiseid on võimalik esitada ELi kaubamärkide registris („register“) viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud õiguskaitse selge ja täpne sisu.

Artikkel 5

Isikud, kes võivad olla ELi kaubamärgi omanikud

ELi kaubamärgi omanikud võivad olla füüsilised ja juriidilised isikud, sealhulgas avaliku õiguse kohaselt loodud asutused.

Artikkel 6

ELi kaubamärgi omanikuks saamine

ELi kaubamärgi omanikuks saadakse registreerimise teel.

Artikkel 7

Absoluutsed keeldumispõhjused

1. Ei registreerita:

a) tähiseid, mis ei vasta artiklis 4 sätestatud tingimustele;

b) kaubamärke, millel puudub eristusvõime;

c) kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;

d) kaubamärke, mis koosnevad ainult märkidest või tähistest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heausksetes ja väljakujunenud kaubandustavades;

e) tähiseid, mis koosnevad ainult: i) kujust või muust omadusest, mis tuleneb kaupade endi olemusest; ii) kaupade kujust või muust omadusest, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks; iii) kujust või muust omadusest, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse;

f) kaubamärke, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega;

g) kaubamärke, mis võivad oma olemuse tõttu avalikkust eksitada näiteks kaupade või teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas;

h) kaubamärke, mille kasutamiseks puudub pädeva asutuse luba ja mille registreerimisest tuleb keelduda tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (edaspidi „Pariisi konventsioon“) artikli 6 ter kohaselt;

i) kaubamärke, mis sisaldavad Pariisi konventsiooni artiklis 6 ter nimetamata tundemärke, embleeme või vapimärke, mis pakuvad avalikkusele erilist huvi, kui asjaomased asutused ei ole andnud oma nõusolekut nende registreerimiseks;

j) kaubamärke, mis ei kuulu registreerimisele vastavalt liidu õigusaktidele või siseriiklikule õigusele või liidu või asjaomase liikmesriigi osalusega rahvusvahelistele lepingutele, millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse;

k) kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele lepingutele, milles liit on osaline ja millega nähakse ette traditsiooniliste veininimetuste kaitse;

l) kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele lepingutele, milles liit on osaline ja millega nähakse ette garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse;

m) kaubamärke, mis koosnevad varasematest sordinimedest või mille peamistes elementides sisalduvad varasemad sordinimed, mis on registreeritud vastavalt liidu õigusaktidele või siseriiklikule õigusele või liidu või asjaomase liikmesriigi osalusega rahvusvahelistele lepingutele, millega nähakse ette sordikaitse, ja mis on seotud sama liigi või sugulasliigi sortidega.

2. Lõiget 1 kohaldatakse olenemata sellest, et registreerimata jätmise põhjused esinevad ainult teatavas liidu osas.

3. Lõike 1 punkte b, c ja d ei kohaldata, kui kaubamärk on kasutamise käigus muutunud neid kaupu või teenuseid eristavaks, mille jaoks registreerimist taotletakse.

Artikkel 8

Suhtelised keeldumispõhjused

1. Varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui:

a) see on identne varasema kaubamärgiga ning kaubad või teenused, mille jaoks registreerimist taotletakse, on identsed kaupade või teenustega, mille jaoks varasem kaubamärk on kaitstud;

b) kui identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et territooriumil, kus varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus need omavahel segi ajada; segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et kaubamärki seostatakse varasema kaubamärgiga.

2. Lõike 1 kohaldamisel tähendab „varasem kaubamärk“ järgmist:

a) järgmisi kaubamärke, mille registreerimise taotluse kuupäev on varasem ELi kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast, arvestades asjakohasel juhul nende kaubamärkidega seotud prioriteete: i) ELi kaubamärgid; ii) kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriikides või Belgia, Madalmaade ja Luksemburgi puhul Beneluxi intellektuaalomandi büroos; iii) kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepingute alusel; iv) kaubamärgid, mis on registreeritud liidus kehtivate rahvusvaheliste lepingute alusel;

b) punktis a osutatud kaubamärkide registreerimise taotlusi, tingimusel et need registreeritakse;

c) kaubamärke, mis on ELi kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäeval või asjakohasel juhul ELi kaubamärgi registreerimise taotluses nõutud prioriteedikuupäeval liikmesriigis üldtuntud selle sõna Pariisi konventsiooni artiklis 6 bis sätestatud tähenduses.

3. Kaubamärgiomaniku vastuseisu korral ei registreerita kaubamärki, kui kaubamärgiomaniku agent või esindaja taotleb registreerimist enda nimel ilma omaniku nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada.

4. Registreerimata kaubamärgi või mõne muu ulatuslikumalt kui kohaliku tähtsusega kaubanduses kasutatava tähise omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui selle tähise suhtes kohaldatavate liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt ja nendega ette nähtud ulatuses:

a) on õigused kõnealusele tähisele omandatud enne ELi kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäeva või ELi kaubamärgi registreerimise taotluses nõutud prioriteedikuupäeva;

b) annab kõnealune tähis omanikule õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamine.

5. Lõike 2 tähenduses registreeritud varasema kaubamärgi omaniku vastulause korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda tahetakse registreerida kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nendega, mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, kui varasema ELi kaubamärgi olemasolu korral on see liidus üldtuntud ja varasema riigisisese kaubamärgi olemasolu korral on see üldtuntud asjaomases liikmesriigis ning kui taotletava kaubamärgi kasutamine ilma asjakohase põhjuseta tähendaks varasema kaubamärgi eristatavuse või maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist.

6. Kui isik, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama päritolunimetusest või geograafilisest tähisest tulenevaid õigusi, esitab vastulause, ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui, ja sellisel määral, kui päritolunimetuse ja geograafilise tähise kaitset tagavate liidu õigusaktidega või siseriikliku õigusega:

i) mõni päritolunimetuse või geograafilise tähise taotlus on liidu õigusaktide või siseriikliku õiguse kohaselt esitatud juba enne ELi kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäeva või taotlusele nõutud prioriteedikuupäeva, tingimusel et see registreeritakse;

ii) see päritolunimetus või geograafiline tähis annab õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamise.

2. JAGU

ELi kaubamärgi õiguslik toime

Artikkel 9

ELi kaubamärgiga antavad õigused

1. ELi kaubamärgi registreerimine annab kaubamärgiomanikule selle suhtes ainuõiguse.

2. Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, on sama ELi kaubamärgi omanikul õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast äritegevuse käigus ilma tema loata kaupade või teenustega seoses mis tahes tähist, kui:

a) tähis on identne ELi kaubamärgiga ja seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud;

b) tähis on identne või sarnane ELi kaubamärgiga ning seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased selliste kaupade või teenustega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud, kui nende segiajamine üldsuse poolt on tõenäoline; segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse kaubamärgiga;

c) tähis on identne või sarnane ELi kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille suhtes kõnealune ELi kaubamärk on registreeritud, juhul kui ELi kaubamärk on liidus üldtuntud ja juhul kui kõnealuse tähise põhjuseta kasutamine tähendaks ELi kaubamärgi eristusvõime või omandatud maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist.

3. Lõike 2 alusel võib eelkõige keelata järgmised toimingud:

a) tähise kandmine kaupadele või nende pakendile;

b) tähisega kaupade pakkumine, turulelaskmine või ladustamine nimetatud otstarbel või tähisega teenuste pakkumine või nendele osutamine;

c) tähisega kaupade importimine ja eksportimine;

d) tähise kasutamine kaubandusliku nimetusena või äriühingu nimena või kaubandusliku nimetuse või äriühingu nime osana;

e) tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamis;

f) tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus direktiiviga 2006/114/EÜ.

4. Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, peab kõnealuse ELi kaubamärgi omanikul olema ka õigus takistada kolmandaid isikuid toomast äritegevuse käigus kaupu liidu tolliterritooriumile ilma neid vabasse ringlusse laskmata, kui sellised kaubad, sealhulgas pakendid, pärinevad kolmandast riigist ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne ELi kaubamärgiga, mis on selliste kaupade suhtes registreeritud, või mida ei ole võimalik olulistes aspektides eristada kõnealusest kaubamärgist.

ELi kaubamärgi omaniku esimese lõigu kohane õigus lõppeb, kui kauba deklareerija või valdaja esitab määruse (EL) nr 608/2013 kohaselt ELi kaubamärgi rikkumise kindlakstegemiseks algatatud menetluse käigus tõendeid selle kohta, et ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kauba turule laskmist lõppsihtkohariigis.

Artikkel 10

Õigus keelata ettevalmistavaid tegevusi seoses pakendi või muude vahendite kasutamisega

Kui on olemas oht, et pakendit, märgistusi, silte, turva- või autentimiselemente või -seadmeid või muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, võidakse kasutada seoses kaupade ja teenustega, ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral võidakse rikkuda artikli 9 lõigete 2 ja 3 kohaseid ELi kaubamärgi omaniku õigusi, on ELi kaubamärgi omanikul õigus keelata järgmisi toiminguid, kui need tehakse äritegevuse käigus:

a) ELi kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine pakendile, märgistustele, siltidele, turva- või autentimiselementidele või -seadmetele või mis tahes muudele vahenditele, millele kaubamärki saab kanda;

b) pakendi, märgistuste, siltide, turva- või autentimiselementide või -seadmete või mis tahes muude selliste vahendite, millele kaubamärk on kantud, pakkumine, turuleviimine või ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine.

Artikkel 11

Kuupäev, millest alates jõustuvad õigused kolmandate isikute suhtes

1. ELi kaubamärgiga antud õigused jõustuvad kolmandate isikute suhtes alates kuupäevast, mil avaldatakse kaubamärgi registreering.

2. Mõistlikku kompensatsiooni võib nõuda seoses toimingutega, mis leiavad aset pärast ELi kaubamärgi taotluse avaldamise kuupäeva, kui need toimingud oleksid pärast kaubamärgi registreeringu avaldamist kõnealuse avaldamise tõttu keelatud.

3. Juhtumiga tegelev kohus ei tee sisulist otsust enne, kui registreering avaldatakse.

Artikkel 12

ELi kaubamärgi esitamine sõnaraamatus

Kui ELi kaubamärgi esitamine sõnaraamatus, entsüklopeedias või muus sellises teatmeteoses jätab mulje, et selle näol on tegemist sellise kauba või teenuse üldnimetusega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, tagab teose avaldaja ELi kaubamärgi omaniku taotlusel, et hiljemalt teose järgmises väljaandes lisatakse kaubamärgi esitusele märge selle kohta, et tegemist on registreeritud kaubamärgiga.

Artikkel 13

Agendi või esindaja nimele registreeritud ELi kaubamärgi kasutamise keeld

Kui ELi kaubamärk on registreeritud kaubamärgiomaniku agendi või esindaja nimele ilma kaubamärgiomaniku loata, siis on omanikul õigus vaidlustada oma kaubamärgi kasutamine voliniku või esindaja poolt, kui ta pole selliseks kasutamiseks luba andnud, välja arvatud juhul, kui agent või esindaja suudab oma tegevust põhjendada.

Artikkel 14

ELi kaubamärgi mõju piirangud

1. ELi kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada äritegevuse käigus:

a) kolmanda isiku nime või aadressi, kui kolmas isik on füüsiline isik;

b) tähiseid või märke, millel puudub eristusvõime või mis tähistavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;

c) ELi kaubamärki selle omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks, eelkõige juhul, kui selle kaubamärgi kasutamine on vajalik toote või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige lisaseadme või varuosa puhul.

2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui kolmas isik järgib kasutamisel ausat tööstus- või kaubandustava.

Artikkel 15

ELi kaubamärgist tulenevate õiguste ammendumine

1. ELi kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kaubamärgi kasutamist seoses kaupadega, mille kõnealuse kaubamärgi all on Euroopa Majanduspiirkonna turule lasknud kaubamärgi omanik või mis on seal turule lastud tema loal.

2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui kaubamärgi omanikul on õiguspärane põhjus olla vastu kaupade täiendavale turustamisele, eriti kui kaupade olukord on pärast turuleviimist muutunud või kahjustada saanud.

Artikkel 16

Hiljem registreeritud kaubamärgi omaniku sekkumisõigus kui kaitse rikkumismenetluses

1. Rikkumismenetluses ei ole ELi kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud ELi kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt käesoleva määruse artikli 60 lõikele 1, 3 või 4, artikli 61 lõikele 1 või 2 või artikli 64 lõikele 2.

2. Rikkumismenetluses ei ole ELi kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud riigisisese kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hiljem registreeritud riigisisest kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2436 (12) artiklile 8 või artikli 9 lõikele 1 või 2 või artikli 46 lõikele 3.

3. Kui ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist vastavalt lõikele 1 või 2, ei ole kõnealuse hiljem registreeritud kaubamärgi omanikul õigust keelata rikkumismenetlustes asjaomase varasema ELi kaubamärgi kasutamist.

Artikkel 17

Siseriikliku õiguse täiendav kohaldamine rikkumiste korral

1. ELi kaubamärgi mõju reguleerivad ainult käesoleva määruse sätted. Muudel juhtudel reguleerib ELi kaubamärgi rikkumist siseriiklik õigus, mis käsitleb riigisisese kaubamärgi rikkumist, X peatüki sätete kohaselt.

2. Käesolev määrus ei välista ELi kaubamärki käsitlevaid hagisid eelkõige tsiviilvastutust ja kõlvatut konkurentsi käsitleva siseriikliku õiguse alusel.

3. Kohaldatavad menetlusnormid määratakse kindlaks X peatüki sätete kohaselt.

3. JAGU

ELi kaubamärgi kasutamine

Artikkel 18

ELi kaubamärgi kasutamine

1. Kui omanik ei ole ELi kaubamärki viie aasta jooksul pärast registreerimist liidus tegelikult kasutusele võtnud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, või kui selle kasutamine on katkematu viieaastase ajavahemiku jooksul peatatud, siis rakendatakse ELi kaubamärgi suhtes käesoleva määrusega ette nähtud karistusi, välja arvatud juhul, kui kasutamata jätmine on põhjendatud.

Kasutamisena esimese lõigu tähenduses käsitatakse ka järgmist:

a) ELi kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärgi eristusvõimet, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka kaubamärgiomaniku nimel registreeritud;

b) ELi kaubamärgi kandmine kaubale või selle pakendile liidus ainult eksportimise eesmärgil.

2. ELi kaubamärgi kasutamist selle omaniku nõusolekul käsitatakse kaubamärgi kasutamisena selle omaniku poolt.

4. JAGU

ELi kaubamärgid kui omandiõiguse objektid

Artikkel 19

ELi kaubamärkide käsitamine riigisiseste kaubamärkidena

1. Kui artiklites 20–28 ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse ELi kaubamärki kui omandiõiguse eset tervikuna ning kogu liidu territooriumil riigisisese kaubamärgina, mis on registreeritud selles liikmesriigis, kus registri kohaselt:

a) on asjaomasel kuupäeval kaubamärgiomaniku alaline elukoht või asukoht;

b) on asjaomasel kuupäeval kaubamärgiomaniku tegevuskoht, kui punkt a ei ole kohaldatav.

2. Lõikega 1 hõlmamata juhtudel on lõikes 1 nimetatud liikmesriigiks liikmesriik, kus on ameti asukoht.

3. Kui registris nimetatakse kaubamärgi ühisomanikena kaht või enamat isikut, kohaldatakse lõiget 1 esimesena nimetatud ühisomaniku suhtes; kui see ei ole võimalik, kohaldatakse kõnealust lõiget järgmiste ühisomanike suhtes nende nimetamise järjekorras. Kui lõiget 1 ei ole võimalik kohaldada ühegi ühisomaniku suhtes, kohaldatakse lõiget 2.

Artikkel 20

Üleminek

1. ELi kaubamärgi võib üle anda ettevõtte üleandmisest lahus mõnede või kõigi kaupade või teenuste puhul, mille jaoks kaubamärk on registreeritud.

2. Kogu ettevõtte üleandmisega kaasneb ka ELi kaubamärgi üleandmine, kui ei ole olemas üleandmist reguleeriva õiguse kohast vastupidist kokkulepet või kui asjaolud ei nõua selgelt vastupidist toimimist. Seda sätet kohaldatakse ka ettevõtte üleandmise lepingulise kohustuse suhtes.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, vormistatakse ELi kaubamärgi loovutamine kirjalikult ja selle peavad allkirjastama lepingupooled, kui selline toiming ei tulene kohtuotsusest; vastasel korral on see õigustühine.

4. Ühe poole taotluse korral märgitakse üleminek registrisse ja avaldatakse.

5. Ülemineku registreerimise taotlus sisaldab teavet, mis võimaldab teha kindlaks ELi kaubamärgi, uue omaniku ning üleminekuga seotud kaubad ja teenused, samuti üleminekut nõuetekohaselt tõendavad dokumendid kooskõlas lõigetega 2 ja 3. Taotlus võib vajaduse korral täiendavalt sisaldada teavet, mis võimaldab teha kindlaks kaubamärgi uue omaniku esindaja.

6. Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles täpsustatakse:

a) ülemineku registreerimise taotluse üksikasjad;

b) ülemineku tõendamiseks nõutavad dokumendid, võttes arvesse registreeritud omaniku ja õigusjärglase antud nõusolekut;

c) üksikasjad osalise ülemineku taotluste menetlemiseks, tagades et järelejäänud registreeringu moodustavad kaubad ja teenused ning uus registreering ei kattu ning et uue registreeringu puhul luuakse eraldi toimik, sealhulgas uus registreerimisnumber.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

7. Kui lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimused või lõikes 6 osutatud rakendusaktis sätestatud tingimused, mida kohaldatakse ülemineku registreerimise suhtes, ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet ülemineku registreerimise taotluse tagasi.

8. Kahe või enama kaubamärgi ülemineku registreerimiseks võib esitada ühe taotluse, kui registreeritud omanik ja õigusjärglane on kõigil juhtudel samad.

9. Lõikeid 5 kuni 8 kohaldatakse ka ELi kaubamärgitaotluste suhtes.

10. Osalise ülemineku puhul loetakse esialgse omaniku poolt esialgse registreeringu kohta tehtud taotlust menetluses olevaks nii järelejäänud registreeringu kui ka uue registreeringu suhtes. Kui sellise taotluse eest tuleb tasuda lõiv ja esialgne omanik on lõivu tasunud, ei ole uus omanik kohustatud tasuma sellise taotluse eest täiendavat lõivu.

11. Kuni üleminek ei ole registrisse kantud, ei saa õigusjärglane ELi kaubamärgi registreerimisest tulenevaid õigusi teostada.

12. Kui ametiga suhtlemisel on tarvis kinni pidada tähtaegadest, võib õigusjärglane esitada vastavad teatised ametile pärast seda, kui ülemineku registreerimise taotlus on ametile laekunud.

13. Kõik dokumendid, millest tuleb teatada ELi kaubamärgi omanikule artikli 98 kohaselt, adresseeritakse omanikuna registreeritud isikule.

Artikkel 21

Agendi nimele registreeritud kaubamärgi üleminek

1. Kui ELi kaubamärk on registreeritud kaubamärgi omaniku agendi või esindaja nimele ilma selle omaniku loata, on kaubamärgiomanikul õigus nõuda ELi kaubamärgi loovutamist tema kasuks, kui agent või esindaja ei suuda oma tegevust põhjendada.

2. Omanik võib esitada käesoleva artikli lõike 1 kohase loovutamise taotluse:

a) artikli 60 lõike 1 punkti b kohaselt ametile kehtetuks tunnistamise taotluse asemel;

b) artiklis 123 osutatud Euroopa Liidu kaubamärgi kohtule („ELi kaubamärgi kohus“) artikli 128 lõike 1 kohase kehtetuks tunnistamise vastuhagi asemel.

Artikkel 22

Asjaõigus

1. ELi kaubamärgi võib ettevõttest lahus anda tagatiseks ning see võib olla asjaõiguse esemeks.

2. Ühe poole taotluse alusel kantakse lõikes 1 osutatud õigused või kõnealuste õiguste üleminek registrisse ja avaldatakse.

3. Lõike 2 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.

Artikkel 23

Sundtäitmine

1. ELi kaubamärk võib olla sundtäitmise objekt.

2. ELi kaubamärgi sundtäitmise menetluseks on ainupädevus artikli 19 kohaselt määratud liikmesriikide kohtutel ja asutustel.

3. Ühe poole taotluse korral märgitakse sundtäitmine registrisse ja avaldatakse.

4. Lõike 3 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.

Artikkel 24

Maksejõuetusmenetlus

1. ELi kaubamärk võib olla vaid sellise maksejõuetusmenetluse objekt, mis on algatatud liikmesriigis, mille territooriumil asub võlgniku põhihuvide kese.

Kui võlgnik on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ (13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/24/EÜ (14) vastavalt määratletud kindlustusselts või krediidiasutus, võib ELi kaubamärk olla vaid sellise maksejõuetusmenetluse objekt, mis on algatatud liikmesriigis, kus see ettevõtja või asutus on saanud tegevusloa.

2. Kui ELi kaubamärk on ühisomandis, kohaldatakse lõiget 1 ühisomaniku osa suhtes.

3. Kui ELi kaubamärk on maksejõuetusmenetluse objekt, võib pädeva siseriikliku asutuse taotlusel selle kohta teha märke registrisse ning avaldada selle artiklis 116 osutatud Euroopa Liidu kaubamärgibülletäänis.

Artikkel 25

Litsentsimine

1. ELi kaubamärk võib olla litsentsimise objekt seoses mõnede või kõigi kaupade või teenustega, mille jaoks see on registreeritud, kogu liidus või mõnes selle osas. Litsents võib olla ainulitsents või lihtlitsents.

2. ELi kaubamärgi omanik võib kasutada sellest kaubamärgist tulenevaid õigusi sellise litsentsiaadi suhtes, kes rikub litsentsilepingu sätteid seoses:

a) selle kestusega;

b) kaubamärgi registreeritud kasutusviisiga;

c) litsentsi objektiks olevate kaupade ja teenuste ulatusega;

d) territooriumiga, millel võib kaubamärgi kaubale kinnitada, või

e) litsentsiaadi valmistatavate kaupade või pakutavate teenuste kvaliteediga.

3. Ilma et see mõjutaks litsentsilepingu sätete kohaldamist, võib litsentsiaat algatada ELi kaubamärgi rikkumise menetluse üksnes selle omaniku nõusolekul. Ainulitsentsi omanik võib sellise menetluse siiski algatada, kui kaubamärgiomanik ei ole mõistliku aja jooksul pärast ametlikku teatamist ise õigusrikkumise suhtes menetlust algatanud.

4. Igal litsentsiaadil on talle tekitatud kahju hüvitamiseks õigus ühineda õigusrikkumise asjus ELi kaubamärgi omaniku esitatud hagiga.

5. Ühe poole taotluse korral märgitakse litsentsi andmine või üleandmine seoses ELi kaubamärgiga registrisse ja avaldatakse.

6. Lõike 5 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.

Artikkel 26

Litsentside ja muude õiguste registrisse kandmise menetlus

1. Artikli 20 lõikeid 5 ja 6 ning nende kohaselt vastu võetud norme ning artikli 20 lõiget 8 kohaldatakse mutatis mutandis artikli 22 lõikes 2 osutatud asjaõiguse seadmise või ülemineku registreerimise, artikli 23 lõikes 3 osutatud sundtäitmise, artikli 24 lõikes 3 osutatud maksejõuetusmenetluses oleku ning artikli 25 lõikes 5 osutatud litsentsi registreerimise või ülemineku suhtes järgmistel tingimustel:

a) üleminekuga seotud kaupade ja teenuste identifitseerimise nõudeid ei kohaldata asjaõiguse, sundtäitmise ega maksejõuetusmenetluse registreerimise taotluste suhtes;

b) üleminekut tõendavatele dokumentidele esitatavaid nõudeid ei kohaldata, kui taotluse on teinud ELi kaubamärgi omanik.

2. Lõikes 1 osutatud õiguste registreerimise taotlus loetakse esitatuks alles siis, kui nõutud lõiv on tasutud.

3. Litsentsi registreerimise taotlus võib sisaldada taotlust litsentsi registrisse kandmiseks ühe või mitmena järgmistest:

a) ainulitsentsina;

b) all-litsentsina, juhul kui selle annab litsentsi saaja, kelle litsents on registrisse kantud;

c) litsentsina, mis on antud vaid osale kaupadest või teenustest, mille jaoks kaubamärk on registreeritud;

d) litsentsina, mis on piiratud vaid osaga liidust;

e) ajutise litsentsina.

Kui esitatakse taotlus litsentsi registrisse kandmiseks esimese lõigu punktides c, d ja e nimetatud litsentsina, tuleb litsentsi registreerimise taotluses märkida need kaubad ja teenused ning liidu osa ja ajavahemik, mille jaoks litsents väljastatakse.

4. Kui artiklites 22–25, käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 ning muudes käesoleva määruse kohaselt vastu võetud kohaldatavates normides sätestatud registreerimise tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreerimistaotluse tagasi.

5. Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis ELi kaubamärgi taotluste suhtes.

Artikkel 27

Mõju kolmandatele isikutele

1. ELi kaubamärgi puhul kehtivad artiklites 20, 22 ja 25 osutatud õigustoimingute õiguslikud tagajärjed kolmandatele isikutele kõigis liikmesriikides üksnes osutatud õigustoimingute registrisse kandmisest. Osutatud õigustoimingu õiguslikud tagajärjed kehtivad enne nende registrisse kandmist sellistele kolmandatele isikutele, kes on omandanud ELi kaubamärgiga seotud õigused pärast kõnealuse õigustoimingu kuupäeva, kuid nad olid õiguste omandamise kuupäeval õigustoimingust teadlikud.

2. Lõiget 1 ei kohaldata isiku suhtes, kes omandab ELi kaubamärgi või sellega seotud õiguse ettevõtte või selle osa üleandmisega või muu üldõigusjärgluse alusel.

3. Artiklis 23 osutatud õigustoimingute õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele reguleerivad artikli 19 kohaselt kindlaks määratud liikmesriigi õigusaktid.

4. Seni kuni liikmesriikide jaoks ei ole jõustunud pankrotiõiguse ühised normid, reguleerib pankrotimenetluste ja sarnaste menetluste õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele selle liikmesriigi õigus, kus selline menetlus esimesena algatatakse kõnealuse valdkonna siseriiklikes õigusaktides või kohaldatavates konventsioonides määratletud tähenduses.

Artikkel 28

ELi kaubamärgi taotlus omandiõiguse objektina

ELi kaubamärgi taotluste suhtes kohaldatakse artikleid 19–27.

Artikkel 29

Litsentse ja muid õigusi käsitleva registrikande kustutamise või muutmise kord

1. Artikli 26 lõike 1 kohaselt jõustunud registreering kustutatakse või muudetakse ühe asjaomase isiku taotlusel.

2. Taotlus peab sisaldama asjaomase ELi kaubamärgi registreerimisnumbrit ja selle õiguse üksikasju, mille registreeringu kustutamist või muutmist taotletakse.

3. Litsentsi, asjaõiguse või sundtäitmise kande kustutamise taotlus loetakse esitatuks pärast nõutava lõivu tasumist.

4. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis näitavad, et registreeritud õigust ei ole enam olemas või et litsentsi või muu õiguse omanik nõustub registreeringu kustutamise või muutmisega.

5. Kui registreeringu kustutamise või muutmise nõuded ei ole täidetud, teatab amet taotlejale puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreeringu kustutamise või muutmise taotluse tagasi.

6. Käesoleva artikli lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis artikli 26 lõike 5 kohaselt toimikutesse tehtud kannete suhtes.

III PEATÜKK

ELi KAUBAMÄRGI TAOTLUS

1. JAGU

Taotluse esitamine ja tingimused

Artikkel 30

Taotluse esitamine

1. ELi kaubamärgi taotlus esitatakse ametile.

2. Amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, mis sisaldab vähemalt toimiku numbrit, kaubamärgi kujutist, kirjeldust või muud identifitseerimisvahendit, dokumentide liiki ja arvu ning nende vastuvõtmise kuupäeva. Kõnealuse tõendi võib väljastada elektrooniliselt.

Artikkel 31

Taotlusele esitatavad tingimused

1. ELi kaubamärgi taotluses peab olema:

a) taotlus ELi kaubamärgi registreerimiseks;

b) andmed taotleja identifitseerimiseks;

c) loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse;

d) kaubamärgi kujutis viisil, mis vastab artikli 4 punkti b nõuetele.

2. ELi kaubamärgi taotluse esitamisel tuleb tasuda taotluse esitamise lõiv ühe kaupade või teenuste klassi eest ja vajaduse korral ühe või mitme klassi lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest, mis ületab esimest klassi, ning vajaduse korral otsingutasu.

3. Lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele peab ELi kaubamärgi taotlus vastama käesolevas määruses ja selle kohaselt vastu võetud rakendusaktides sätestatud vorminõuetele. Kui kõnealuste vorminõuetega on ette nähtud, et kaubamärk esitatakse elektrooniliselt, võib tegevdirektor määrata kindlaks sellise elektroonilise faili vormingud ja maksimumsuuruse.

4. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega määratakse kindlaks taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 32

Taotluse esitamise kuupäev

ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäev on kuupäev, mil taotleja esitab ametile dokumendid artikli 31 lõikes 1 sätestatud teabega, tingimusel et taotluse esitamise lõiv tasutakse ühe kuu jooksul alates eespool nimetatud dokumentide esitamisest.

Artikkel 33

Kaupade ja teenuste määramine ja klassifitseerimine

1. Kaubad ja teenused, mille suhtes kaubamärgi registreerimist taotletakse, klassifitseeritakse kooskõlas klassifitseerimissüsteemiga, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega („Nizza klassifikatsioon“).

2. Taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille suhtes taotletakse kaubamärgi õiguskaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult selle alusel määrata kindlaks taotletava õiguskaitse ulatuse.

3. Lõike 2 kohaldamisel võib kasutada Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetusi või muid üldmõisteid, kui need vastavad käesolevas artiklis sätestatud selguse ja täpsuse nõuetele.

4. Amet lükkab taotluse tagasi ebaselgete või ebatäpsete nimetuste või mõistete osas, kui taotleja ei esita vastuvõetavat sõnastust ameti poolt selleks määratud ajavahemiku jooksul.

5. Üldmõistete, sealhulgas Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetuste kasutamist tõlgendatakse nii, et see hõlmaks kõiki nimetuse või mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu või teenuseid. Selliste mõistete või nimetuste kasutamist ei tõlgendata nii, et see hõlmaks nõuet seoses kaupade või teenustega, mida ei saa nii mõista.

6. Kui taotleja taotleb registreerimist rohkem kui ühe klassi puhul, rühmitab taotleja kaubad ja teenused vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ette märgitakse selle klassi number, kuhu kaubad või teenused kuuluvad, ja esitab rühmad klasside järjekorras.

7. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisega sarnasteks selle põhjal, et nad kuuluvad samasse Nizza klassifikatsiooni klassi. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisest erinevaks selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni erinevatesse klassidesse.

8. Selliste ELi kaubamärkide omanikud, mida on taotletud enne 22. juunit 2012 ja mis on registreeritud seoses Nizza klassifikatsiooni klassi kogu päisega, võivad avaldada, et nende kavatsus taotluse esitamise kuupäeval oli taotleda kaitset seoses kaupade või teenustega, mis ei ole hõlmatud kõnealuse klassi päise sõnasõnalise tähendusega, kui nii määratud kaubad ja teenused kuuluvad Nizza klassifikatsiooni sellise redaktsiooni kõnealuse klassi tähestikulisse loetellu, mis kehtis taotluse esitamise kuupäeval.

Avaldus esitatakse ametile hiljemalt 24. septembriks 2016 ning selles märgitakse selgelt, täpselt ja konkreetselt omaniku algse kavatsusega hõlmatud kaubad ja teenused, mis ei ole selgelt hõlmatud klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega. Amet võtab asjakohaseid meetmeid registri vastavaks muutmiseks. Võimalus esitada avaldus kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga ei piira artikli 18, artikli 47 lõike 2, artikli 58 lõike 1 punkti a ega artikli 64 lõike 2 kohaldamist.

ELi kaubamärgid, mille kohta ei ole teises lõigus osutatud tähtaja jooksul avaldust esitatud, laienevad alates kõnealuse tähtaja lõpust ainult nendele kaupadele ja teenustele, mis on selgelt hõlmatud asjaomase klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega.

9. Kui registrit muudetakse, ei takista artikli 9 alusel ELi kaubamärgist tulenevad ainuõigused kolmandal isikul jätkata kaubamärgi kasutamist kaupade või teenuste osas, kui kaubamärgi kasutamine nende kaupade või teenuste osas:

a) algas enne seda, kui registrit muudeti, ja

b) ei rikkunud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel.

Lisaks ei anna registrisse kantud kaupade või teenuste loetelu muutmine ELi kaubamärgi omanikule õigust vaidlustada hiljem registreeritud kaubamärki või taotleda selle kehtetuks tunnistamist järgmistel juhtudel ja tingimustel:

a) hilisemat kaubamärki kasutati või kaubamärgi registreerimise taotlus esitati kaupade või teenuste osas enne seda, kui registrit muudeti, ja

b) kaubamärgi kasutamisega nende kaupade või teenuste osas ei rikutud või ei oleks rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel.

2. JAGU

Prioriteet

Artikkel 34

Prioriteediõigus

1. Pariisi konventsiooni või Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu poolte hulka kuuluvas riigis või sellele riigile nõuetekohaselt kaubamärgitaotluse esitanud isikul või tema õigusjärglasel on eesõigus esitada ELi kaubamärgi taotlus sama kaubamärgi ning samade või neis sisalduvate kaupade ja teenuste suhtes, mille tarvis taotlus on esitatud, kuue kuu jooksul alates esimese taotluse esitamise kuupäevast.

2. Prioriteeti andvana tunnustatakse iga taotlust, mille esitamist on vastavalt taotluse esitamise riigi siseriiklikule seadusele või vastavalt kahe- või mitmepoolsetele lepingutele võimalik lugeda samaväärseks taotluse nõuetekohase riigisisese esitamisega.

3. Taotluse nõuetekohase riigisisese esitamise all mõistetakse niiviisi esitatud taotlust, mille järgi on võimalik kindlaks määrata esitamiskuupäev, sõltumata taotluse tulemusest.

4. Hilisem taotlus, mis käsitleb sama kaubamärki kui varasem esmane taotlus ning on esitatud samas riigis või samale riigile, loetakse prioriteedi määramisel esmaseks taotluseks, juhul kui varasem taotlus oli hilisema taotluse esitamise kuupäevaks tagasi võetud, sellest oli loobutud või see rahuldamata jäetud, ilma et seda oleks avalikustatud ja ilma et sellest oleks tekkinud mingisuguseid õigusi, ning eeldusel, et see ei ole veel olnud prioriteedinõude aluseks. Varasemat taotlust ei või sellisel juhul pidada hiljem prioriteedinõude aluseks.

5. Kui esimene taotlus on esitatud riigis, mis ei ole Pariisi konventsiooni ega Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu pool, kohaldatakse lõikeid 1–4 üksnes sel määral, mil kõnealune riik annab kooskõlas avaldatud uurimistulemustega ametile esitatud esimese taotluse alusel käesoleva määrusega ette nähtud tingimustega samaväärse toimega eesõiguse. Vajaduse korral palub tegevdirektor komisjonil kaaluda võimalust uurida, kas esimese lause kohane riik näeb ette sellise samaväärse kohtlemise. Kui komisjon teeb kindlaks, et vastastikune kohtlemine kooskõlas esimese lausega on ette nähtud, avaldab ta vastava teate Euroopa Liidu Teatajas.

6. Lõiget 5 hakatakse kohaldama alates päevast, kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teade, mille kohaselt vastastikune kohtlemine on ette nähtud, kui teates ei sätestata varasemat kohaldamise alguse kuupäeva. Lõike 5 kohaldamine lõppeb päeval, mil Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse komisjoni teade selle kohta, et vastastikune kohtlemine ei ole enam ette nähtud, kui teates ei sätestata varasemat kohaldamise lõppemise kuupäeva.

7. Lõigetes 5 ja 6 osutatud teated avaldatakse ka ameti teatajas.

Artikkel 35

Prioriteedinõude esitamine

1. Prioriteedinõue esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega ja need sisaldavad varasema taotluse kuupäeva, numbrit ja riiki. Prioriteedinõuet tõendavad dokumendid esitatakse kolme kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

2. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega täpsustatakse, millised dokumendid tuleb esitada varasema taotluse prioriteedi nõudmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Tegevdirektor võib ette näha, et dokumendid, mille taotleja esitab prioriteedinõude tõendamiseks, võivad sisaldada vähem teavet, kui on ette nähtud lõike 2 kohaselt vastu võetud täpsustustes, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

Artikkel 36

Prioriteediõiguse toime

Prioriteediõiguse toimel käsitatakse prioriteedikuupäeva ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevana, et otsustada, millised õigused on ülimuslikud.

Artikkel 37

Liidu taotluse ja riigisisese taotluse võrdsus

ELi kaubamärgi taotlus, mis on registreeritud selle esitamise kuupäevaga, on liikmesriikides sama toimega kui tavapärane riigisisene taotlus, võttes asjakohasel juhul arvesse ELi kaubamärgi taotluse prioriteedinõuet.

3. JAGU

Näituseprioriteet

Artikkel 38

Näituseprioriteet

1. Kui ELi kaubamärgi taotleja on tooteid või teenuseid taotletava kaubamärgi all esitlenud Pariisis 22. novembril 1928. aastal alla kirjutatud ning viimati 30. novembril 1972. aastal muudetud rahvusvaheliste näituste konventsiooni kohasel ametlikul või ametlikult tunnustatud näitusel ning esitab taotluse kuue kuu jooksul pärast seda, kui tooteid või teenuseid taotletava kaubamärgi all esimest korda esitleti, võib ta artikli 36 kohast prioriteeti taotleda nimetatud kuupäevast alates. Prioriteedinõue esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega.

2. Taotleja, kes soovib nõuda prioriteeti lõike 1 kohaselt, esitab tõendid selle kohta, et kaupu või teenuseid esitleti taotletava kaubamärgi all, kolme kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.

3. Liikmesriigis või kolmandas riigis antud näituseprioriteet ei pikenda artiklis 34 sätestatud prioriteedi tähtaega.

4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse tõendite liigid ja üksikasjad, mis tuleb esitada käesoleva artikli lõike 2 kohase näituseprioriteedi nõudmiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4. JAGU

Riigisisese kaubamärgi vanemus

Artikkel 39

Riigisisese kaubamärgi vanemuse nõudmine ELi kaubamärgi taotluses või pärast taotluse esitamist

1. Liikmesriigis registreeritud varasema kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepingute alusel registreeritud kaubamärgi omanik, kes taotleb identse kaubamärgi registreerimist ELi kaubamärgina kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed nendega või sisalduvad neis, mille jaoks on registreeritud varasem kaubamärk, võib nõuda ELi kaubamärgile varasema kaubamärgi vanemust liikmesriigis, kus või mille jaoks see on registreeritud.

2. Vanemuse nõue esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega või kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning see hõlmab liikmesriiki või liikmesriike, kus või kelle jaoks kaubamärk on registreeritud, asjaomase registreeringu numbrit ja taotluse esitamise kuupäeva ning kaupu ja teenuseid, mille jaoks kaubamärk on registreeritud. Kui taotluses esitatakse ühe või mitme registreeritud varasema kaubamärgi vanemuse nõue, esitatakse vanemuse nõuet tõendavad dokumendid kolme kuu jooksul alates kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevast. Kui taotleja soovib vanemuse nõude esitada pärast kaubamärgi taotluse esitamist, tuleb vanemuse nõuet tõendavad dokumendid esitada ametile kolme kuu jooksul alates vanemuse nõude kättesaamisest.

3. Käesoleva määruse alusel on vanemuse ainus toime, et kui ELi kaubamärgi omanik loobub varasemast kaubamärgist või laseb sellel aeguda, siis on tal edasi samad õigused, nagu tal oleksid olnud siis, kui varasem kaubamärk oleks endiselt registreeritud.

4. ELi kaubamärgile nõutud vanemus lõppeb, kui varasem kaubamärk, millele vanemust nõutakse, tunnistatakse kehtetuks või tühistatakse. Kui varasem kaubamärk tühistatakse, siis vanemus lõppeb, tingimusel et tühistamine jõustub enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva.

5. Amet teavitab Beneluxi intellektuaalomandi bürood või asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametit tulemuslikust vanemuse nõudest.

6. Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles täpsustatakse, milliseid dokumente tuleb esitada riigisisese kaubamärgi või liikmesriigi suhtes kehtivate rahvusvaheliste lepingute kohaselt registreeritud kaubamärgi vanemuse nõudmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 2. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

7. Tegevdirektor võib otsustada, et dokumendid, mille taotleja esitab vanemuse nõude tõendamiseks, võivad sisaldada vähem teavet, kui on ette nähtud lõike 6 kohaselt vastu võetud täpsustustes, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

Artikkel 40

Riigisisese kaubamärgi vanemuse nõudmine pärast ELi kaubamärgi registreerimist

1. ELi kaubamärgi omanik, kes on ka liikmesriigis identsete kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepingute alusel registreeritud varasema kaubamärgi omanik, võib kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud või milles need sisalduvad, nõuda varasema kaubamärgi vanemust selle liikmesriigi puhul, kus või mille jaoks kaubamärk on registreeritud.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatud vanemuse nõuded sisaldavad ELi kaubamärgi registreerimisnumbrit, kaubamärgiomaniku nime ja aadressi, liikmesriiki või liikmesriike, kus või kelle jaoks on varasem kaubamärk registreeritud, asjaomase registreeringu numbrit ja taotluse esitamise kuupäeva, kaupu ja teenuseid, mille suhtes kaubamärk on registreeritud ning mille suhtes vanemust nõutakse, ning tõendavaid dokumente, mis on ette nähtud artikli 39 lõike 6 kohaselt vastu võetud õigusnormides.

3. Kui vanemuse nõudmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet ELi kaubamärgi omanikku puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet nõude tagasi.

4. Kohaldatakse artikli 39 lõikeid 3, 4, 5 ja 7.

IV PEATÜKK

REGISTREERIMISKORD

1. JAGU

Taotluste menetlemine

Artikkel 41

Taotluse esitamise tingimuste kontrollimine

1. Amet kontrollib, kas:

a) ELi kaubamärgi taotlus vastab esitamiskuupäeva määramise nõuetele vastavalt artiklile 32;

b) ELi kaubamärgi taotlus vastab artikli 31 lõikes 3 osutatud tingimustele ja nõuetele;

c) lõiv klassi kohta on tasutud ettenähtud aja jooksul, kui see on asjakohane.

2. Kui ELi kaubamärgi taotlus ei vasta lõikes 1 osutatud tingimustele, palub amet taotluse esitajal puudused kõrvaldada või tasuda maksmata lõivu kahe kuu jooksul alates teate saamisest.

3. Kui lõike 1 punkti a kohaselt kindlakstehtud puudusi ei ole kõnealuse aja jooksul kõrvaldatud või maksmata lõivu tasutud, ei käsitleta taotlust ELi kaubamärgi taotlusena. Kui taotluse esitaja täidab ameti nõudmised, määrab amet taotluse esitamise kuupäevaks kuupäeva, mil kindlakstehtud puudused on kõrvaldatud või maksmata lõiv tasutud.

4. Kui lõike 1 punkti b kohaselt kindlakstehtud puudusi ei ole määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, ei võta amet taotlust menetlusse.

5. Kui lõike 1 punkti c kohaselt kindlakstehtud maksmata lõivu ei ole määratud tähtaja jooksul tasutud, loetakse taotlus tagasivõetuks, kui ei ole selge, milliseid kaupade või teenuste kategooriaid tasutud summa hõlmab. Kui puuduvad muud kriteeriumid, et otsustada, milliste klasside katmiseks on summa mõeldud, arvestab amet klasse klassifikatsiooni järjekorras. Taotlus loetakse tagasivõetuks nende klasside osas, mille eest klassilõivu ei ole tasutud või mille eest see ei ole tasutud täies ulatuses.

6. Kui prioriteedinõuet käsitlevad nõuded ei ole täidetud, tähendab see prioriteedi kaotamist ELi kaubamärgi taotluse puhul.

7. Kui riigisisese kaubamärgi vanemuse nõude tingimused ei ole täidetud, tähendab see, et vanemust ei või enam nõuda ELi kaubamärgi taotluse puhul.

8. Kui lõike 1 punktides b ja c nimetatud nõuete täitmata jätmine on seotud ainult mõne kauba või teenusega, siis lükkab amet taotluse tagasi, prioriteediõigus kaob või vanemusõigus lõppeb ainult nende kaupade ja teenuste suhtes.

Artikkel 42

Absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimine

1. Kui kaubamärki ei või artikli 7 kohaselt registreerida mõne või kõigi ELi kaubamärgi taotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste puhul, lükatakse taotlus tagasi nende kaupade või teenuste osas.

2. Taotlust ei lükata tagasi enne, kui taotlejale on antud võimalus taotlus tagasi võtta, seda muuta või esitada oma märkused. Selleks teatab amet taotlejale registreerimisest keeldumise põhjused ja määrab tähtaja, mille jooksul ta võib taotluse tagasi võtta, seda muuta või esitada oma märkused. Kui taotleja ei suuda registreerimisest keeldumise põhjusi kõrvaldada, siis keeldub amet registreerimisest täielikult või osaliselt.

2. JAGU

Otsingud

Artikkel 43

Otsinguaruanne

1. Kui ELi kaubamärgi taotleja seda taotluse esitamise ajal taotleb, koostab amet Euroopa Liidu otsinguaruande („ELi otsinguaruanne“), milles ta loetleb need leitud varasemad ELi kaubamärgid või ELi kaubamärgi taotlused, millele tuginedes võib artikli 8 alusel keelduda taotletava ELi kaubamärgi registreerimisest.

2. Kui taotluse esitaja taotleb ELi kaubamärgi taotluse esitamise ajal, et liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid koostaksid otsinguaruande, ja kui asjakohane otsingulõiv on taotluse esitamise lõivu maksmiseks ette nähtud tähtaja jooksul tasutud, edastab amet ELi kaubamärgi taotluse koopia viivitamata iga liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile, kes on teatanud ametile oma otsusest teha seoses ELi kaubamärgi taotlusega otsing oma kaubamärgiregistris.

3. Lõikes 2 osutatud liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid edastavad otsinguaruande, milles loetletakse need asjaomases liikmesriigis või asjaomastes liikmesriikides kehtivad varasemad riigisisesed kaubamärgid, riigisisese kaubamärgi taotlused või rahvusvaheliste lepingute kohaselt registreeritud kaubamärgid, millele tuginedes võib artikli 8 alusel keelduda taotletava ELi kaubamärgi registreerimisest, või märgitakse, et otsingu käigus selliseid õigusi ei selgunud.

4. Olles konsulteerinud artiklis 153 ette nähtud haldusnõukoguga („haldusnõukogu“), määrab amet kindlaks aruannete sisu ja nendega seotud üksikasjaliku korra.

5. Amet maksab igale tööstusomandi õiguskaitse keskametile teatava summa iga lõike 3 kohaselt esitatud otsinguaruande eest. Summa on sama suur iga tööstusomandi õiguskaitse keskameti jaoks ja see määratakse kindlaks eelarvekomitee otsusega, mille liikmesriikide esindajad peavad vastu võtma kolmeneljandikulise häälteenamusega.

6. Amet edastab ELi kaubamärgi taotlejale taotletud ELi otsinguaruande ja kõik laekunud liikmesriikide aruanded, mida taotleti.

7. Amet teatab ELi kaubamärgi taotluse avaldamise korral ELi otsinguaruandes nimetatud varasemate ELi kaubamärkide või ELi kaubamärgi taotluste omanikele ELi kaubamärgi taotluse avaldamisest. Seda tehakse sõltumata sellest, kas taotleja palus, et talle saadetakse ELi otsinguaruanne, välja arvatud juhul, kui varasema registreeringu või taotluse omanik palub end mitte teavitada.

3. JAGU

Taotluse avaldamine

Artikkel 44

Taotluse avaldamine

1. Kui tingimused, millele ELi kaubamärgi taotlus peab vastama, on täidetud, avaldatakse taotlus artikli 46 kohaldamisel selles osas, mida ei ole artikli 42 kohaselt tagasi lükatud. Taotluse avaldamine ei piira teavet, mis on juba tehtud üldsusele kättesaadavaks muul viisil vastavalt käesolevale määrusele või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud õigusaktidele.

2. Kui taotlus lükatakse artikli 42 kohaselt tagasi pärast selle avaldamist, avaldatakse taotluse tagasilükkamise otsus siis, kui see on jõustunud.

3. Kui taotluse avaldamisel tehakse ametile omistatav viga või eksimus, parandab amet omal algatusel või taotleja taotlusel vea või eksimuse ning avaldab vigade paranduse.

Kui parandamist nõuab taotleja, siis kohaldatakse artikli 49 lõike 3 kohaselt vastu võetud norme mutatis mutandis.

4. Artikli 46 lõiget 2 kohaldatakse ka siis, kui parandus on seotud kaupade või teenuste loetelu või kaubamärgi esitusega.

5. Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles sätestatakse avaldatud taotluses sisalduvad üksikasjad. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4. JAGU

Kolmandate isikute vastuväited ja vastulause

Artikkel 45

Kolmandate isikute märkused

1. Iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organisatsioon, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kauplejaid või tarbijaid, võib esitada ametile kirjalikke märkusi, milles selgitatakse, millistel artiklite 5 ja 7 kohastel põhjustel ei tohiks kaubamärki registreerida ex officio.

Esimeses lõigus nimetatud isikud ning rühmad ja organisatsioonid ei osale ametis toimuvas menetluses.

2. Kolmandate isikute märkused esitatakse enne vastulause esitamise perioodi lõppu või juhul, kui kaubamärgi vastu on esitatud vastulause, siis enne vastulause kohta lõppotsuse tegemist.

3. Lõikes 1 osutatud esitamine ei piira ameti õigust uurida omal algatusel mis tahes ajal enne registreerimist uuesti absoluutseid põhjusi, kui see on asjakohane.

4. Lõikes 1 osutatud märkused edastatakse taotluse esitajale, kes võib neid kommenteerida.

Artikkel 46

Vastulause

1. Kolme kuu jooksul pärast ELi kaubamärgi taotluse avaldamist võivad järgmise isikud esitada vastulause kaubamärgi registreerimisele põhjendusega, et kaubamärki ei tohi registreerida artikli 8 kohaselt:

a) artikli 8 lõikes 2 osutatud varasemate kaubamärkide omanikud ja litsentsiaadid, kellel on kõnealuste kaubamärkide omanike luba seoses artikli 8 lõigetega 1 ja 5;

b) artikli 8 lõikes 3 osutatud kaubamärkide omanikud;

c) artikli 8 lõikes 4 osutatud varasemate kaubamärkide või tähiste omanikud ning isikud, kes on asjaomase siseriikliku õiguse alusel volitatud neid õigusi kasutama;

d) isikud, kes on asjaomaste liidu õigusaktide või siseriikliku õiguse kohaselt volitatud kasutama artikli 8 lõikes 6 osutatud õigusi.

2. Lõikes 1 sätestatud tingimusi arvesse võttes võib vastulause kaubamärgi registreerimise kohta esitada ka artikli 49 lõike 2 teise lause kohaselt muudetud taotluse avaldamise korral.

3. Vastulause esitatakse kirjalikult ja see peab sisaldama selle aluseks olevaid põhjusi. Vastulause loetakse nõuetekohaselt esitatuks alles pärast vastulause esitamise lõivu tasumist.

4. Ameti määratava aja jooksul võib vastulause esitaja esitada oma vastulause toetuseks fakte, tõendeid ja argumente.

Artikkel 47

Vastulause menetlemine

1. Vastulause menetlemise käigus kutsub amet pooli nii sageli kui vajalik ning ameti määratud tähtaja jooksul esitama märkused teiste poolte või ameti enese edastatud teadete kohta.

2. Taotleja nõudel peab vastulause esitanud varasema ELi kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat ELi kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud ja millele ta viitab vastulause põhjenduses, viie aasta jooksul enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise või prioriteedikuupäeva või et mittekasutamine on põhjendatud, tingimusel et varasem ELi kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse vastulause tagasi. Kui varasemat ELi kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see vastulause menetlemisel registreerituks ainult nende kaupade või teenuste jaoks.

3. Lõiget 2 kohaldatakse ka artikli 8 lõike 2 punktis a osutatud varasemate riigisiseste kaubamärkide suhtes, asendades kasutuse liidus kasutusega liikmesriigis, kus varasem kaubamärk on kaitstud.

4. Kui amet peab seda vajalikuks, võib ta teha pooltele ettepaneku sõlmida kokkulepe.

5. Kui vastulause menetlemisel ilmneb, et kaubamärki ei saa registreerida mõnele või kõigile kaupadele või teenustele, mille suhtes ELi kaubamärgi taotlus on esitatud, lükatakse taotlus tagasi kõnealuste kaupade või teenuste osas. Vastupidisel juhul lükatakse vastulause tagasi.

6. Otsus taotluse tagasilükkamise kohta avaldatakse siis, kui see on jõustunud.

Artikkel 48

Volituste delegeerimine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 208 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks artiklites 46 ja 47 sätestatud vastulausete esitamise ja menetlemise üksikasjad.

5. JAGU

Taotluse tagasivõtmine, piiramine, muutmine ja osadeks jagamine

Artikkel 49

Taotluse tagasivõtmine, piiramine ja muutmine

1. Taotluse esitaja võib ELi kaubamärgi taotluse igal ajal tagasi võtta või piirata selles loetletud kaupade või teenuste loetelu. Kui taotlus on juba avaldatud, avaldatakse ka taotluse tagasivõtmine või piiramine.

2. Muus osas võib ELi kaubamärgi taotlust taotleja nõudel muuta ainult selleks, et parandada taotleja nime või aadressi, sõnastust või kirjavigu või ilmseid vigu, kui selline parandamine ei muuda märkimisväärselt kaubamärki ega pikenda kaupade või teenuste loetelu. Kui muudatused mõjutavad kaubamärgi kujutist või kaupade või teenuste loetelu ja kui need tehakse pärast taotluse avaldamist, avaldatakse kaubamärgi taotlus muudetud kujul.

3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 208 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks taotluste muutmise menetluse üksikasjad.

Artikkel 50

Taotluse osadeks jagamine

1. Taotleja võib taotluse jagada osadeks, avaldades, et mõnede algses taotluses sisalduvate kaupade või teenuste kohta esitatakse üks või mitu jagatud taotlust. Jagatud taotlusega hõlmatud kaubad või teenused ei tohi kattuda kaupade või teenustega, mida hõlmab algne taotlus või muud jagatud taotlused.

2. Osadeks jagamist käsitlevat avaldust ei võeta vastu:

a) enne kui vastulausete osakonna otsus on muutunud lõplikuks või kui vastulause menetlemine on muul viisil lõpetatud olukorras, kus algse taotluse suhtes on esitatud vastulause ja jagatud taotlus toob õigusliku tagajärjena kaasa vastulause objektiks olevate kaupade või teenuste jagamise;

b) enne artikli 32 kohase taotluse esitamise kuupäeva kinnitamist ameti poolt ja artikli 46 lõikega 1 ette nähtud vastulause esitamise tähtaja jooksul.

3. Osadeks jagamist käsitleva avalduse eest tuleb tasuda lõiv. Avaldust ei loeta esitatuks enne, kui lõiv on tasutud.

4. Kui amet leiab, et lõikes 1 ja lõike 9 punkti a kohaselt vastu võetud normides sätestatud nõuded ei ole täidetud, palub ta taotlejal kõrvaldada tuvastatud puudused ameti määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi pole enne määratud tähtaja lõppemist kõrvaldatud, lükkab amet jagamisavalduse tagasi.

5. Jagamine jõustub sellel kuupäeval, kui see märgitakse ameti peetavasse algset taotlust käsitlevasse toimikusse.

6. Kõik enne seda kuupäeva, mil amet saab kätte osadeks jagamist käsitleva avalduse, esitatud algset taotlust käsitlevad nõuded ja taotlused ning tasutud lõivud loetakse jagatud taotluse või taotluste puhul samuti esitatuks või makstuks. Enne osadeks jagamist käsitleva avalduse kättesaamise kuupäeva nõuetekohaselt makstud lõive algse taotluse eest ei hüvitata.

7. Algse taotluse esitamise kuupäev ning prioriteedi- ja vanemuskuupäev jäävad jagatud taotluse puhul samaks.

8. Kui osadeks jagamist käsitlev avaldus on seotud taotlusega, mis on artikli 44 kohaselt juba avaldatud, avaldatakse teave jagamise kohta. Jagatud taotlus avaldatakse. Avaldamine ei tähenda uue vastulausete esitamise tähtaja kulgemise algust.

9. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse:

a) lõike 1 kohase taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse sisu üksikasjad;

b) taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse menetlemise üksikasjad, misläbi tagatakse, et jagatud taotluse puhul luuakse eraldi toimik, mis sisaldab uut taotluse numbrit;

c) jagatud taotluse lõike 8 kohaselt avaldamise üksikasjad.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6. JAGU

Registreerimine

Artikkel 51

Registreerimine

1. Kui taotlus vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja kui artikli 46 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei ole esitatud vastulauset või kui mis tahes esitatud vastulaused on lõplikult kõrvaldatud tagasivõtmise, tagasilükkamise või muu meetme tulemusel, kantakse kaubamärk ja artikli 111 lõikes 2 osutatud üksikasjad registrisse. Registreering avaldatakse.

2. Amet väljastab registreerimistunnistuse. Kõnealuse registreerimistunnistuse võib väljastada elektrooniliselt. Amet väljastab tunnistuste kinnitatud või kinnitamata väljavõtted, mille eest tuleb tasuda lõiv, kui kõnealuseid väljavõtteid ei väljastata elektrooniliselt.

3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud registreerimistunnistuse sisu üksikasjad ja vorm. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

V PEATÜKK

ELi KAUBAMÄRKIDE KEHTIVUS, PIKENDAMINE, MUUTMINE JA OSADEKS JAGAMINE

Artikkel 52

Registreerimise kehtivus

ELi kaubamärk registreeritakse kümneks aastaks alates taotluse esitamise kuupäevast. Registreeringu kehtivust võib pikendada artikli 53 kohaselt kümneaastaste ajavahemike kaupa.

Artikkel 53

Pikendamine

1. ELi kaubamärgi registreeringu kehtivust pikendatakse ELi kaubamärgi omaniku või tema poolt sõnaselgelt volitatud isiku taotlusel, kui lõiv on tasutud.

2. Amet teatab registreeringu kehtivuse lõppemisest ELi kaubamärgi omanikule ja kõigile isikutele, kellel on seoses ELi kaubamärgiga registreeritud õigused, vähemalt kuus kuud enne kõnealuse kehtivuse lõppemist. Kui nimetatud teavet ei edastata, ei vastuta amet selle eest ning see ei mõjuta registreeringu kehtivuse lõppemist.

3. Pikendamistaotlus esitatakse kuue kuu jooksul enne registreeringu kehtivuse lõppemist. Pikendamise baaslõiv ja asjakohasel juhul ühe või mitme klassi lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest, mis ületab esimest klassi, makstakse samuti selle tähtaja jooksul. Kui seda ei ole tehtud, võib taotluse esitada ja lõivu tasuda ka kuue kuu jooksul pärast registreeringu kehtivuse lõppemist, tingimusel et pikendamise lõivu tasumisega hilinemise eest või pikendamistaotluse hilise esitamise eest tasutakse nimetatud lisatähtaja jooksul täiendav lõiv.

4. Pikendamistaotluses märgitakse:

a) kehtivuse pikendamist taotleva isiku nimi;

b) ELi kaubamärgi registreerimisnumber, mille pikendamist taotletakse;

c) kui pikendamist taotletakse vaid osale registreeritud kaupadest ja teenustest, siis märge nende klasside või kaupade ja teenuste kohta, mille jaoks pikendamist taotletakse, või märge nende klasside või kaupade ja teenuste kohta, millele pikendamist ei taotleta, grupeerituna vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ees on klassi number, kuhu antud kaupade või teenuste rühm kuulub, ning rühmad esitatakse Nizza klassifikatsiooni klasside järjestuses.

Kui tehakse lõikes 3 osutatud makse, loetakse see pikendamistaotluseks juhul, kui see sisaldab kogu vajalikku teavet makse sihtotstarbe kindlakstegemiseks.

5. Kui taotlus esitatakse või lõiv tasutakse ainult seoses osa kaupade või teenustega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud, pikendatakse registreeringut ainult nende kaupade või teenuste suhtes. Kui tasutud lõiv ei ole piisav kõigi nende kauba- ja teenuseklasside katmiseks, mille suhtes pikendust taotletakse, siis pikendatakse registreeringut juhul, kui on selge, millist klassi või milliseid klasse lõiv katma peab. Muude kriteeriumide puudumise korral arvestab amet klasse klassifitseerimise järjekorra alusel.

6. Registreeringu pikendamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppu. Pikendamise kohta tehakse registrikanne.

7. Kui pikendamistaotlus esitatakse lõikes 3 osutatud tähtaegade jooksul, kuid muud käesolevas artiklis sätestatud registreeringu pikendamist käsitlevad tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest.

8. Kui pikendamistaotlust ei esitata või kui see esitatakse pärast lõikes 3 ette nähtud tähtaja möödumist või kui lõivu pole tasutud või kui see tasutakse alles pärast kõnealuse tähtaja möödumist või kui lõikes 7 osutatud puudused ei ole nimetatud ajavahemiku jooksul kõrvaldatud, teeb amet kindlaks, et registreering on kehtivuse kaotanud, ja teavitab sellest asjakohaselt ELi kaubamärgi omanikku. Kui registreeringu kehtivuse kaotamise kindlakstegemise otsus on muutunud lõplikuks, kustutab amet kaubamärgi registrist. Kustutamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppemist. Kui pikendamise eest on lõiv tasutud, kuid registreeringut ei pikendata, makstakse lõiv tagasi.

9. Kui kahel või enamal kaubamärgil on samad omanikud või esindajad, võib tingimusel et kõikide kaubamärkide eest tasutakse nõutav lõiv, esitada nende kohta ühe pikendamistaotluse.

Artikkel 54

Muutmine

1. ELi kaubamärki ei muudeta registris registreerimisperioodi ega selle pikendamise ajal.

2. Kui ELi kaubamärk sisaldab omaniku nime ja aadressi, võib nende muutmise omaniku nõudel siiski registreerida, kui see ei muuda esialgselt registreeritud kaubamärgi olemust.

3. Muutmise taotlus sisaldab kaubamärgi elementi, mida soovitakse muuta, ning selle elemendi muudetud versiooni.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse muutmise taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat. Kui samale omanikule kuuluvas kahes või enamas registreeringus soovitakse muuta sama elementi, võib selle kohta esitada ühe taotluse. Nõutav lõiv tuleb maksta iga muudetava registreeringu eest. Kui registreeringu muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

5. Muutmise registreeringu avaldamine sisaldab muudetud ELi kaubamärgi esitust. Kolmandad isikud, kelle õigusi muutmine võib mõjutada, võivad kaubamärgi registreerimise vaidlustada kolme kuu jooksul pärast avaldamist. Muutmise registreeringu avaldamise suhtes kohaldatakse artikleid 46 ja 47 ning artikli 48 kohaselt vastu võetud norme.

Artikkel 55

Nime või aadressi muutmine

1. ELi kaubamärgi omaniku nime või aadressi muutmine, mis ei tähenda ELi kaubamärgi muutmist artikli 54 lõike 2 kohaselt ja mis ei ole ELi kaubamärgi täieliku või osalise ülemineku tagajärg, kantakse omaniku nõudel registrisse.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud nime või aadressi muutmise taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Kui samale omanikule kuuluvas kahes või enamas registreeringus soovitakse muuta nime või aadressi, võib selle kohta esitada ühe taotluse.

3. Kui muutmise registrisse kandmiseks esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet ELi kaubamärgi omanikku puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka registreeritud esindaja nime või aadressi muutmise suhtes.

5. ELi kaubamärgi taotlustele kohaldatakse lõikeid 1–4. Muudatus kantakse ameti peetavasse ELi kaubamärgi taotluse toimikusse.

Artikkel 56

Registreerimise osadeks jagamine

1. ELi kaubamärgi omanik võib registreerimise jagada osadeks, deklareerides, et mõnede algses registreerimises sisalduvate kaupade või teenuste kohta esitatakse üks või mitu jagatud registreerimist. Jagatud registreerimisega hõlmatud kaubad või teenused ei kata kaupu või teenuseid, mida hõlmab algne registreerimine või muud jagatud registreerimised.

2. Jagamist käsitlevat avaldust ei võeta vastu:

a) kui algse registreerimise suhtes on ametile esitatud taotlus õiguste tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kui selline jagatud registreerimine põhjustab õiguste tühistamist või kehtetuks tunnistamist käsitleva taotluse objektiks olevate kaupade või teenuste jagamise, enne kui tühistamisosakonna otsus on muutunud lõplikuks või kui menetlused on muul viisil lõpetatud;

b) kui ELi kaubamärgi kohtusse on esitatud vastuhagi kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, kui selline jagamist käsitlev avaldus põhjustab vastuhagi objektiks olevate kaupade ja teenuste jagamise, enne kui registrisse on artikli 128 lõike 6 kohaselt tehtud märge ELi kaubamärgi kohtu otsuse kohta.

3. Kui lõikes 1 sätestatud ja lõikes 8 osutatud rakendusaktide nõuded ei ole täidetud või jagatud registreeringu moodustavate kaupade ja teenuste loetelu kattub algsesse registreeringusse jäävate kaupade ja teenustega, siis palub amet ELi kaubamärgi omanikul kõrvaldada leitud puudused ameti määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi pole enne määratud tähtaja lõppemist kõrvaldatud, lükkab amet jagamisavalduse tagasi.

4. Jagamist käsitleva avalduse eest tuleb maksta lõivu. Avaldust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud.

5. Jagamine jõustub registrisse kandmise kuupäeval.

6. Kõik enne seda kuupäeva, mil amet saab kätte jagamist käsitleva avalduse, esitatud algset registreerimist käsitlevad nõuded ja taotlused ning tasutud lõivud loetakse jagatud registreerimise või registreerimiste puhul samuti esitatuks või makstuks. Enne jagamist käsitleva avalduse kättesaamise kuupäeva nõuetekohaselt makstud lõive algse registreerimise eest ei hüvitata.

7. Algse registreerimise esitamiskuupäev ning prioriteedi- ja vanemuskuupäev jäävad jagatud registreerimise puhul samaks.

8. Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles täpsustatakse:

a) lõike 1 kohase registreerimise osadeks jagamist käsitleva avalduse sisu üksikasjad;

b) registreerimise osadeks jagamist käsitleva avalduse menetlemise üksikasjad, misläbi tagatakse, et jagatud registreerimise puhul luuakse eraldi toimik, mis sisaldab uut registreerimisnumbrit.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

VI PEATÜKK

LOOBUMINE, TÜHISTAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE

1. JAGU

Loobumine

Artikkel 57

Loobumine

1. ELi kaubamärgist võib loobuda osa või kõigi kaupade ja teenuste puhul, mille jaoks see kaubamärk on registreeritud.

2. Kaubamärgiomanik teatab loobumisest kirjalikult ametile. Loobumine jõustub registrisse kandmisel. ELi kaubamärgist loobumine, millest on ametile teatatud pärast kõnealuse kaubamärgi tühistamise taotluse esitamist artikli 63 lõike 1 kohaselt, kehtib tingimuslikult, sõltuvalt tühistamise taotluse lõplikust tagasilükkamisest või selle tagasivõtmisest.

3. Loobumine registreeritakse üksnes ELi kaubamärgiga seotud ja registrisse kantud õiguse omaniku nõusolekul. Kui registrisse on kantud litsents, kantakse loobumine registrisse üksnes juhul, kui ELi kaubamärgi omanik tõendab, et ta on litsentsisaajat loobumiskavatsusest teavitanud. Loobumise kanne tehakse kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil omanik tõendab ametile, et ta on litsentsiaati loobumiskavatsusest teavitanud, või enne selle ajavahemiku lõppemist kohe, kui ta tõendab, et litsentsiaat on andnud oma nõusoleku.

4. Kui loobumise suhtes kohaldatavaid nõudeid ei ole täidetud, siis teavitab amet avalduse esitajat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet loobumise registrisse kandmise tagasi.

5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 2 kohase loobumise avalduse ja lõike 3 kohase kolmanda poole nõusolekut tõendavate dokumentide sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 207 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. JAGU

Tühistamise põhjused

Artikkel 58

Tühistamise põhjused

1. ELi kaubamärgi omaniku õigused kuulutatakse tühistatuks ametile esitatud taotluse või rikkumise suhtes algatatud menetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui:

a) kaubamärki ei ole liidus viie järjestikuse aasta jooksul kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, ja kasutamata jätmisel ei ole mõistlikke põhjendusi; keegi ei või siiski taotleda ELi kaubamärgi omaniku õiguste tühistamist, kui kaubamärgi tegelik kasutamine algas või jätkus viieaastase ajavahemiku lõpu ja taotluse või vastuhagi esitamise vahelisel ajal; kasutamise algus või jätkumine kolme kuu jooksul enne taotluse või vastuhagi esitamist, kui see algas kõige varem viieaastase pideva kasutamata jätmise ajavahemiku lõppedes, jäetakse siiski tähelepanuta, kui ettevalmistusi kasutuse alustamiseks või jätkamiseks hakati tegema alles pärast seda, kui omanik sai teada taotluse või vastuhagi tõenäolisest esitamisest;

b) omaniku tegevuse või tegevusetuse tõttu on kaubamärk kaubanduses muutunud selle kauba või teenuse üldnimetuseks, mille jaoks see on registreeritud;

c) kaubamärgiomanik või tema loal keegi teine on kasutanud kaubamärki nende kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, nii, et selle tagajärjel võib kaubamärk avalikkust eksitada eelkõige kõnealuste kaupade või teenuste olemuse, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas.

2. Kui õiguste tühistamise põhjused on olemas ainult mõnede kaupade või teenuste puhul, mille jaoks ELi kaubamärk on registreeritud, kuulutatakse omaniku õigused tühistatuks ainult nende kaupade või teenuste osas.

3. JAGU

Kehtetuks tunnistamise põhjused

Artikkel 59

Absoluutsed kehtetuks tunnistamise põhjused

1. ELi kaubamärk tunnistatakse kehtetuks ametile esitatud taotluse või rikkumise suhtes algatatud menetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui:

a) ELi kaubamärk on registreeritud artikli 7 sätete vastaselt;

b) taotluse esitaja tegutses kaubamärgi taotluse esitamisel pahauskselt.

2. Kui ELi kaubamärgi registreerimisel on rikutud artikli 7 lõike 1 punkte b, c või d, ei või seda siiski kehtetuks tunnistada, kui kaubamärk on pärast registreerimist muutunud kasutamise tagajärjel eristusvõimeliseks seoses nende kaupade või teenustega, mille jaoks see on registreeritud.

3. Kui kehtetuks tunnistamise põhjused on olemas ainult mõnede kaupade või teenuste puhul, mille jaoks ELi kaubamärk on registreeritud, tunnistatakse kaubamärk kehtetuks ainult nende kaupade või teenuste osas.

Artikkel 60

Suhtelised kehtetuks tunnistamise põhjused

1. ELi kaubamärk tunnistatakse kehtetuks ametile esitatud taotluse või rikkumise suhtes algatatud menetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui:

a) on olemas varasem kaubamärk artikli 8 lõike 2 tähenduses ja kui nimetatud artikli lõikes 1 või lõikes 5 osutatud tingimused on täidetud;

b) on olemas artikli 8 lõikes 3 osutatud kaubamärk ja kui nimetatud lõikes osutatud tingimused on täidetud;

c) on olemas artikli 8 lõikes 4 osutatud varasem õigus ja kui nimetatud lõikes osutatud tingimused on täidetud;

d) on olemas artikli 8 lõikes 6 osutatud varasem registreeritud päritolunimetus või geograafiline tähis ja kui nimetatud lõikes osutatud tingimused on täidetud.

Kõik esimeses lõigus osutatud tingimused peavad olema täidetud ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval.

2. Vastavalt nende kaitset käsitlevatele liidu või siseriiklikele õigusaktidele tunnistatakse ELi kaubamärk kehtetuks ka ametile esitatud taotluse või rikkumise suhtes algatatud menetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui sellise kaubamärgi kasutamise võib keelata vastavalt muule varasemale õigusele, eelkõige:

a) õigus nimele;

b) õigus isiku kujutisele;

c) autoriõigus;

d) tööstusomandiõigus.

3. ELi kaubamärki ei või kehtetuks tunnistada, kui lõikes 1 või 2 osutatud õiguse omanik annab selge nõusoleku ELi kaubamärgi registreerimiseks enne kehtetuks tunnistamise taotluse või vastuhagi esitamist.

4. Kui lõikes 1 või 2 osutatud õiguse omanik on varem taotlenud ELi kaubamärgi kehtetuks tunnistamist või esitanud vastuhagi rikkumise suhtes algatatud menetluses, ei või ta esitada uut taotlust kehtetuks tunnistamise kohta ega vastuhagi mõne muu nimetatud õiguse põhjal, millele ta oleks võinud toetuda ka esimese taotluse või vastuhagi puhul.

5. Kohaldatakse artikli 59 lõiget 3.

Artikkel 61

Nõustumisest tulenevad piirangud

1. Kui ELi kaubamärgi omanik on viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud hilisema ELi kaubamärgi kasutamisega liidus ja olnud teadlik sellisest kasutamisest, ei ole tal õigust varasema kaubamärgi põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kauba