KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/303,

15. detsember 2021,

millega muudetakse määrust (EL) 2019/1241 seoses meetmetega Läänemere pringli (Phocoena phocoena) populatsiooni juhupüügi vähendamiseks Läänemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikli 3 lõike 2 punktiga b tuleb võtta vastu tehnilised meetmed, et aidata kaasa tundlike mereliikide, sealhulgas nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ (3) loetletud mereliikide juhupüügi minimeerimisele ja võimaluse korral lõpetamisele.

(2) Pringli (Phocoena phocoena) puhul on tegemist rangelt kaitstud liigiga vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ IV lisale, milles on kõik vaalalised loetletud ranget kaitset vajavate ühenduse tähtsusega liikidena, ning samuti on pringel loetletud kõnealuse direktiivi II lisas ühenduse tähtsusega liigina, mille kaitsmiseks on vaja määrata erikaitsealad.

(3) Läänemere pringli populatsioon erineb geneetiliselt oluliselt teistest pringlipopulatsioonidest. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“) on seetõttu seisukohal, et Läänemeres elavat pringlipopulatsiooni tuleks hallata eraldi populatsiooniüksusena (4) (edaspidi „Läänemere pringel“).

(4) Määruse (EL) 2019/1241 XIII lisas on sätestatud piirkondlikul tasandil eeskirjad seoses leevendusmeetmetega tundlike liikide, sealhulgas vaalaliste juhupüügi vähendamiseks, esitades üksikasjalikult piirangualad, -perioodid ja püügivahenditega seotud piirangud.

(5) Vastavalt määruse (EL) 2019/1241 XIII lisa punktile 3 esitavad liikmesriigid ühiseid soovitusi täiendavate leevendusmeetmete võtmiseks, et vähendada tundlike liikide juhupüüki kõnealuse määruse artikli 15 alusel, kui ICESi või STECFi kinnitatud teaduslikud tõendid näitavad püügivahendite negatiivset mõju asjaomastele liikidele.

(6) Läänemere, Atlandi ookeani kirdeosa, Iiri mere ja Põhjamere väikevaalaliste kaitse kokkuleppe (ASCOBANS) osalised tunnistasid tõsist ohtu Läänemere pringli populatsioonile ning vajadust võtta taastavaid meetmeid, võttes selleks vastu Läänemere pringli populatsiooni taastamise kava („Jastarnia kava“). Kõnealune kava töötati välja 2002. aastal ning vaadati läbi 2009. ja 2016. aastal (5) ning selles märgitakse, et kõige suurem oht Läänemere pringli populatsiooni säilimisele on juhupüük passiivvõrkude kasutamisel.

(7) Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon (HELCOM) teatas oma punases nimekirjas, (6) et Läänemere pringli populatsioon on viimase saja aasta jooksul järsult vähenenud ning on selgeid märke selle kohta, et see võib välja surra.

(8) Projekti SAMBAH raames 2016. aastal esitatud uues teabes Läänemere pringli populatsiooni staatuse kohta (7) hinnati Läänemere pringli populatsiooni suuruseks 497 isendit.

(9) Pärast ELi nõuandetaotlust erakorraliste meetmete kohta hariliku delfiini (Delphinus delphis) ja Läänemere pringli (Phocoena phocoena) kaaspüügi ärahoidmiseks Kirde-Atlandil arvutas ICES oma 26. mai 2020. aasta nõuandes (8) välja Läänemere pringli juhupüügi taseme, mille juures populatsioon taastuks 50 %-ni keskkonnamahutavusest 95 %-l ajast pikema aja vältel. Selliseks tasemeks arvutati 0,7 isendi kaaspüük aastas. ICES märkis, et sellise majandamiseesmärgi saavutamiseks tuleks kogu problemaatiline püük keelata. Isegi ühe isendi juhupüük aastas suurendaks veelgi populatsiooni väljasuremise ohtu. ICES märkis oma nõuandes, et võttes arvesse väikeste vaalaliste elutsüklit, saavad kaitsemeetmed olla tõhusad üksnes siis, kui neid kohaldatakse pidevalt pika aja vältel.

(10) ICES soovitas oma 26. mai 2020. aasta nõuandes kaaspüügi leevendamise meetmete kogumit, mille rakendamine tervikuna peaks kohe vähendama Läänemere pringli kaaspüügi riski. Need meetmed hõlmavad püügikeelu kehtestamist Põhja-Midsjö madalikul kogu kalapüügi suhtes, välja arvatud lõkspüüniste, mõrdade ja õngejadadega tehtav püük, ning passiivvõrkudega (abarad, nakkevõrgud ja pooltriivvõrgud) püügi keelustamist teatavatel Natura 2000 aladel ja muudel aladel. Samuti soovitati teha kohustuslikuks akustiliste hoiatusseadmete kasutamine passiivvõrkudel neis piirkondades, kus Läänemere pringlit esineb vähe või võib esineda vähe.

(11) ICESi nõuande (9) alusel esitasid Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi (edaspidi „BALTFISHi piirkondlik rühm“) 2020. aasta detsembris ühise soovituse ettepanekuga võtta leevendusmeetmeid Läänemere pringli juhupüügi vähendamiseks. 2021. aasta septembris esitas BALTFISH selle sama ICESi nõuandega kooskõlas uue ühise soovituse, milles esitati täiendavad leevendusmeetmed Natura 2000 ala Sydvästskånes utsjövatten (SE0430187) jaoks.

(12) Läänemere nõuandekomisjon hindas ühiseid soovitusi 2020. aasta oktoobris ja 2021. aasta juulis.

(13) BALTFISHi piirkondliku rühma poolt 2020. aasta detsembris esitatud ühises soovituses tehakse ettepanek kehtestada Põhja-Midsjö madalikul, mis on Läänemere pringli peamine elupaik paljunemishooajal, (10) püügikeeld kogu kalapüügi suhtes, välja arvatud lõkspüüniste, mõrdade ja õngejadadega püük. Samuti soovitatakse selles kooskõlas ICESi 26. mai 2020. aasta nõuandega keelata passiivvõrkudega kalapüük Lõuna-Midsjö madalikul ja mitmel Natura 2000 alal. 2021. aasta septembris esitatud ühises soovituses tehakse ettepanek kehtestada hooajaline püügikeeld (1. november – 30. aprill) passiivvõrkudega püügi suhtes Natura 2000 alal Sydvästskånes utsjövatten, mille ICES on samuti määratlenud Läänemere pringli jaoks olulise piirkonnana. Lisaks ICESi nõuandes esitatud piirkondadele tehti 2020. aasta detsembris esitatud ühises soovituses ettepanek kehtestada püügikeeld 1. novembrist 31. jaanuarini alal Adler Grund ja Rønne Bank (DK00VA261), kus pringleid esineb mõnikord talvekuudel (11).

(14) Lisaks tehakse 2020. aasta detsembri ühises soovituses ettepanek kehtestada kohustus kasutada aastaringselt akustilisi hoiatusseadmeid Natura 2000 ala Zatoka Pucka i Półwysep Helski (PLH220032) piires ja väljaspool seda, hõlmates kogu Pucki lahe (Poola). ICES piirdus oma nõuannetes alaga, mis jääb Natura 2000 ala piiresse. Siiski soovitas ICES kehtestada passiivvõrkudega püügi keelu Ryf Mew liivamadalikust idas (Pucki välislaht), kus on suurem tõenäosus leida Läänemere pringlit. 2021. aasta septembri ühises soovituses esitati ettepanek teha kohustuslikuks hooajaline (1. mai – 31. oktoober) akustiliste hoiatusseadmete kasutamine passiivvõrkudel Natura 2000 alal Sydvästskånes utsjövatten. Lisaks soovitas ICES varustada passiivvõrgud akustiliste hoiatusseadmetega veel teisteski piirkondades, kus Läänemere pringlit esineb vähe või võib esineda vähe, kuid kõnealustes ühistes soovitustes seda arvesse ei võetud.

(15) Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi „STECF“) hindas 2020. aasta detsembris esitatud ühist soovitust oma 2021. aasta märtsis toimunud täiskogu istungil (12). STECF märkis, et kuigi ühises soovituses esitatud meetmed on suures osas kooskõlas ICESi soovitatud meetmetega, ei järgita neid täielikult. STECF jõudis siiski ka järeldusele, et tõhusa rakendamise korral aitavad need meetmed vähendada Läänemere pringli juhupüüki. Selle eesmärgi saavutamisele aitavad veelgi kaasa meetmed, mis esitati 2021. aasta septembri ühises soovituses kooskõlas ICESi nõuandega.

(16) Mõlema ühise soovituse kohaselt peaksid liikmesriigid kavandatud meetmete rakendamiseks tagama kontrolli kalalaevade tegevuse üle. STECF jõudis 2020. aasta detsembri ühises soovituses esitatud meetmete hindamisel järeldusele, (13) et sellised meetmed võivad parandada kaitstud, ohustatud ja eriti ohustatud liikide kaaspüügi juhtumite registreerimise täpsust.

(17) Kokkuvõttes leiab STECF, et 2020. aasta detsembri ühises soovituses esitatud meetmete rakendamine aitab vähendada Läänemere pringli juhupüüki ning oleks samm määruse (EL) 2019/1241 eesmärkide saavutamise suunas. Seepärast tuleks kavandatud meetmed lisada määruse (EL) 2019/1241 XIII lisasse.

(18) Komisjon märgib ka, et 2020. aasta detsembris esitatud ühises soovituses võtavad liikmesriigid kohustuse töötada võimalikult kiiresti välja täiendavad leevendusmeetmed, sealhulgas lisameetmed seoses akustiliste hoiatusseadmete kasutamisega passiivvõrkudel sellistes piirkondades, kus Läänemere pringlit esineb vähe või võib esineda vähe, ning püüavad kokku leppida üksikasjalikumates kontrollimeetmetes leevendusmeetmete kontrollimiseks. Lisaks juba hõlmatud aladele kohustuvad liikmesriigid 2021. aasta septembris esitatud ühises soovituses töötama välja lisameetmed passiivvõrkudega kalapüügi lõpetamiseks piirkondades, kus pringleid on märgatud.

(19) Käesolev delegeeritud määrus ei piira lisameetmeid, mida komisjon võib võtta Läänemere pringli kaitseks, sealhulgas nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse korral, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi ähvardava tõsise ohuga, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (14) artiklile 12, ega rangemaid riiklikke meetmeid, mida liikmesriigid võivad sel eesmärgil võtta oma vetes kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ja määrusega (EL) 2019/1241.

(20) Kiireloomulisuse tõttu seoses vajadusega viivitamata kaitsta Läänemere pringli populatsiooni, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata. Selleks et kaluritel oleks piisavalt aega varustada oma laevad akustiliste hoiatusseadmetega, tuleks lisa punkti 1.1 alapunkti b kohaldamine edasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Määruse (EL) 2019/1241 XIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Lisa punkti 1.1 alapunkti b meetmeid kohaldatakse alates 1 juuni 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 15. detsember 2021 Komisjoni nimel president Ursula VON DER LEYEN

(1) ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

(2) Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(4) ICES, 2020. EU request on emergency measures to prevent bycatch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic (ELi taotlus, mis käsitleb erakorralisi meetmeid hariliku delfiini (Delphinus delphis) ja Läänemere pringli (Phocoena phocoena) kaaspüügi ärahoidmiseks Atlandi ookeani kirdeosas. Vt ICESi nõuandekomitee 2020. aasta aruanne. ICES Advice 2020, http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020,04.pdf.

(5) https://www.ascobans.org/sites/default/files/document/ASCOBANS_JastarniaPlan_MOP8.pdf

(6) https://www.helcom.fi/wp-content/uploads/2019/08/HELCOM-Red-List-Phocoena-phocoena.pdf

(7) NAMMCO–IMR. 2019. Report of Joint IMR/NAMMCO International Workshop on the Status of Harbour Porpoises in the North Atlantic (Atlandi ookeani põhjaosas elavate pringlite olukorda käsitlenud IMR/NAMMCO ühise rahvusvahelise seminari aruanne). 2020. aasta versioon. North Atlantic Marine Mammal Commission (Põhja-Atlandi mereimetajate komisjon) ja Norwegian Institute of Marine Research (Norra mereuuringute instituut), Tromsø, Norra. SAMBAH uuring, http://www.sambah.org/SAMBAH-Final-Report-FINAL-for-website-April-2017.pdf.

(8) ICES, 2020. EU request on emergency measures to prevent by-catch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic (ELi taotlus, mis käsitleb erakorralisi meetmeid hariliku delfiini (Delphinus delphis) ja Läänemere pringli (Phocoena phocoena) kaaspüügi ärahoidmiseks Atlandi ookeani kirdeosas). Vt ICESi nõuandekomitee 2020. aasta aruanne. ICES Advice 2020.

(9) ICES, 2020. EU request on emergency measures to prevent by-catch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic (ELi taotlus, mis käsitleb erakorralisi meetmeid hariliku delfiini (Delphinus delphis) ja Läänemere pringli (Phocoena phocoena) kaaspüügi ärahoidmiseks Atlandi ookeani kirdeosas). Vt ICESi nõuandekomitee 2020. aasta aruanne. ICES Advice 2020.

(10) https://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020,04.pdf

(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf

(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf

(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf.

(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).