ET Euroopa Liidu Teataja L 58/7

NÕUKOGU OTSUS,

12. veebruar 2007,

millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Turvalisus ja vabaduste kaitse” raames eriprogramm “Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine”

(2007/125/JSK)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 30 ja 31 ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu lepingu artikli 2 neljandas taandes ja artiklis 29 on sätestatud, et liidu eesmärk on tagada kodanike kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, ennetades organiseeritud ja muud kuritegevust ning võideldes selle vastu.

(2) Meie kodanike ja ühiskonna vabaduse ja turvalisuse kaitsmiseks kuritegevuse eest peaks liit võtma vajalikke meetmeid, et ennetada, avastada, uurida ja esitada süüdistus kõigi kuriteoliikide puhul tõhusalt ja tulemuslikult, eelkõige piiriüleste juhtumite korral.

(3) Tamperes oktoobris 1999 kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldustele tuginedes on Euroopa Ülemkogu kinnitanud 2004. aasta novembri Haagi programmiga, (2) 2001. aasta septembri ja 2004. aasta märtsi terrorismi käsitlevate deklaratsioonidega ning 2004. aasta detsembri Euroopa uimastistrateegiaga vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamise prioriteetsust ning eelkõige kodanike kaitsmist igasuguse kuritegevuse eest kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise kaudu.

(4) Nõukogu 28. mai 2001. aasta otsusega 2001/427/JSK (3) loodi Euroopa kriminaalpreventsiooni võrk, et anda kriminaalpreventsiooni eri aspektide väljatöötamise alast ekspertnõu Euroopa Liidu tasandil ning toetada kriminaalpreventsioonialast tegevust kohalikul ja riigi tasandil.

(5) Raamprogramm, mis on kehtestatud nõukogu 22. juuli 2002. aasta raamotsusega 2002/630/JSK, millega kehtestatakse kriminaalasjades politsei- ja õigusalase koostöö raamprogramm (AGIS), (4) aitas oluliselt kaasa koostöö tugevdamisele liikmesriikides politsei, muude õiguskaitseasutuste ja kohtunike vahel ning politsei, kohtu-, õigus- ja haldussüsteemide vastastikuse mõistmise ja vastastikuse usalduse paranemisele.

(6) On vajalik ja asjakohane laiendada nende meetmete rahastamisvõimalusi, mille eesmärk on kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine, ning vaadata mõjususe, kulutõhususe ja läbipaistvuse huvides läbi üksikasjalikud eeskirjad.

(7) Raamprogrammi eesmärgiks on hõlbustada tunnistajate huvides pakutavat tõhusat toetust ja kaitset. Programmiga rõhutatakse samuti kuriteoohvrite kaitse olulisust. Eriprogramm “Õigusemõistmine kriminaalasjades” peab väga tähtsaks ohvritele antavat sotsiaal- ja õigusabi, et juhtida tähelepanu ohvrite toetamise esmatähtsusele.

(8) Komisjoni meetmed ja riikidevahelised projektid on jätkuvalt tähtsad tihedama ja parema koostöö ja kooskõlastamise saavutamiseks liikmesriikide vahel. Peale selle on kasulik ja asjakohane toetada liikmesriikide neid projekte, mis võivad anda kasulikke kogemusi ja oskusteavet edasiste meetmete jaoks ühenduse tasandil.

(9) Kuna kuritegevus on piiriülene, on asjakohane sätestada, et kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid saaksid osaleda riikidevahelistes projektides.

(10) On vaja tagada vastastikune täiendavus teiste liidu ja ühenduse programmidega, näiteks teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammiga, ELi solidaarsusfondiga, kodanikukaitse rahastamisvahendiga ning struktuurifondidega.

(11) Kuna käesoleva otsuse eesmärke, eelkõige organiseeritud ja piiriülese kuritegevuse ennetamist ja selle vastu võitlemist, ei saa liikmesriigid piisavalt saavutada ning seega on neid programmi ulatuse või mõju tõttu parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, mida kohaldatakse liidu suhtes vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(12) Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikele 3 tuleks tegevuskulusid rahastada Euroopa Liidu üldeelarve VI jaotise kohaselt.

(13) Programmi kulud peaksid olema kooskõlas finantsraamistiku alajaotise 3 ülemmääraga. Programmi määratlemisel on vaja ette näha paindlikkus, et oleks võimalik kohandada mis tahes kavandatud meetmeid, et reageerida vajaduste arengule ajavahemikul 2007–2013. Seetõttu tuleks otsuses piirduda kavandatud meetmete ning vastavate haldus- ja finantskorralduste üldise määratlemisega.

(14) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta selles sätestatud korras ja komitee abiga.

(15) Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/1995 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (5) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (7).

(16) Kohaldatakse ühenduse finantshuve tagavaid määrusi, nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse nõukogu määruse nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (9) võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel.

(17) On asjakohane asendada otsus 2002/630/JSK alates 1. jaanuarist 2007 käesoleva otsusega ja otsusega, millega kehtestatakse eriprogramm “Õigusemõistmine kriminaalasjades”.

(18) Programmi tõhusaks ja õigeaegseks rakendamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2007,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva otsusega kehtestatakse turvalisust ja vabaduste kaitset käsitleva üldprogrammi raames eriprogramm “Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” (edaspidi “programm”), et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele.

2. Programm kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Üldised eesmärgid

1. Programm aitab kaasa kodanike kõrgetasemelisele turvalisusele, ennetades organiseeritud või muud kuritegevust ja võideldes selle vastu, milleks on eelkõige terrorism, inimkaubandus ja lastevastased kuriteod, ebaseaduslik uimasti- ja relvakaubandus, korruptsioon ja pettused.

2. Ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse eesmärke ja volitusi, aitavad programmi üldeesmärgid kaasa liidu ja ühenduse poliitikate arendamisele.

Artikkel 3

Teemad ja konkreetsed eesmärgid

1. Programm koosneb neljast teemast:

a) kuritegevuse ennetamine ja kriminoloogia;

b) õiguskaitse;

c) tunnistajate kaitse ning toetamine;

d) ohvrite kaitse.

2. Üldeesmärkide raames aitab programm kaasa järgmistele eesmärkidele:

a) soodustada, edendada ja arendada horisontaalseid meetodeid ja vahendeid, mis on vajalikud kuritegevuse strateegiliseks ennetamiseks ning turvalisuse ja avaliku korra tagamiseks, näiteks Euroopa Liidu kriminaalpreventsiooni võrk, avaliku ja erasektori partnerlused, kuritegevuse ennetamise parimad tavad, võrreldav statistika, rakenduslik kriminoloogia ja tõhustatud lähenemine noortele kurjategijatele;

b) edendada ja arendada õiguskaitseasutuste, muude riigiasutuste ja seotud liidu asutuste vahelist kooskõlastamist, koostööd ja vastastikust mõistmist seoses nõukogu poolt kindlaks määratud prioriteetidega, eelkõige nagu see on sätestatud Europoli koostatud organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangus;

c) edendada ja arendada tunnistajate kaitse ja toetamise häid tavasid ning

d) edendada ja arendada kuriteoohvrite kaitse häid tavasid.

3. Programm ei tegele õigusalase koostööga. See võib siiski hõlmata meetmeid, mille eesmärgiks on õigusasutuste ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö edendamine.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed

1. Artiklites 2 ja 3 sätestatud üld- ja konkreetsete eesmärkide täitmiseks toetatakse käesoleva programmi raames järgmisi meetmeid vastavalt aasta tööprogrammides kehtestatud tingimustele:

a) komisjoni algatatud ja juhitavad Euroopa mõõtmega projektid;

b) riikidevahelised projektid, milles osaleb vähemalt kaks liikmesriiki või vähemalt üks liikmesriik ja üks muu riik, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik;

c) riigisisesed projektid liikmesriikides, millega i) valmistatakse ette riikidevahelisi projekte ja/või liidu meetmeid (“käivitusmeetmed”); ii) täiendatakse riikidevahelisi projekte ja/või liidu meetmeid (“täiendavad meetmed”); iii) aidatakse kaasa uuenduslike meetodite ja/või tehnoloogiate väljaarendamisele, mida on võimalik üle kanda liidu tasandi meetmetele, või arendatakse selliseid meetodeid või tehnoloogiaid, mille eesmärgiks on need üle kanda teistesse liikmesriikidesse ja/või muusse riiki, mis võib olla kas ühinev või kandidaatriik;

d) tegevustoetused valitsusvälistele organisatsioonidele, mis täidavad mittetulunduslikul alusel programmi eesmärke Euroopa tasandil.

2. Eelkõige võib rahalist toetust anda

a) operatiivkoostööd ja kooskõlastamist tõhustavatele meetmetele (võrkude loomine, vastastikuse usalduse ja mõistmise tugevdamine, teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine ja levitamine);

b) analüüsivatele, järelevalve- ja hindamistegevustele;

c) tehnoloogia ja metoodika väljatöötamisele ja ülekandele;

d) koolitusele, töötajate ja ekspertide vahetusele ning

e) teadlikkuse parandamise ja levitamise tegevustele.

Artikkel 5

Juurdepääs programmile

1. Programmis võivad osaleda õiguskaitseasutused, muud avalik-õiguslikud ja/või eraõiguslikud asutused, tegutsejad ja institutsioonid, sealhulgas kohalikud omavalitsused ning piirkondlikud ja riigiasutused, tööturu osapooled, ülikoolid, statistikaametid, valitsusvälised organisatsioonid, avaliku ja erasektori partnerlused ning asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid.

2. Käesolevas programmis võivad osaleda liikmesriikides asutatud juriidilistest isikutest asutused ja organisatsioonid. Tulunduslikud asutused ja organisatsioonid võivad toetusi saada üksnes koos mittetulundusühingute või riiklike organisatsioonidega.

3. Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad osaleda riikidevahelistes projektides, kuid nad ei tohi projekte esitada.

Artikkel 6

Toetuste liigid

1. Liidupoolse rahalise toetuse liigid võivad olla järgmised:

a) toetused;

b) riigihankelepingud.

2. Ühenduse toetusi antakse tegevustoetusena ja meetmetoetusena pakkumiskutsete alusel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel erijuhtudel või juhul, kui abisaaja omaduste tõttu ei ole teatava meetme puhul muud valikut.

Aastases tööprogrammis täpsustatakse aastasteks toetusteks kasutatavate kulude miinimummäär. Miinimummäär on vähemalt 65 %.

Maksimaalne kaasrahastamise määr täpsustatakse aasta tööprogrammides.

3. Sätestatud on kulutused kaasmeetmetele riigihankelepingute kaudu, mille puhul liidu rahalised vahendid katavad teenuste ja kaupade ostu. See hõlmab muu hulgas kulusid, mis on seotud teabe ja teabevahetusega, projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide koostamise, rakendamise, järelevalve, kontrolli ja hindamisega.

Artikkel 7

Rakendusmeetmed

1. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavale määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, edaspidi “finantsmäärus”.

2. Programmi rakendamiseks võtab komisjon artiklis 2 määratletud üldeesmärkide piires vastu aasta tööprogrammi, milles esitatakse selle konkreetsed eesmärgid, temaatilised prioriteedid, artikli 6 lõikes 3 ette nähtud kaasnevate meetmete kirjeldus ja vajaduse korral muude tegevuste loetelu.

Tööprogramm aastaks 2007 võetakse vastu kolm kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist.

3. Aasta tööprogramm võetakse vastu kooskõlas artiklis 10 sätestatud korralduskomitee menetlusega.

4. Meetmetoetustega seotud hindamis- ja lepingute sõlmimise menetlustes võetakse muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

a) vastavus aasta tööprogrammile, artiklis 2 määratletud üldeesmärkidele ning artiklites 3 ja 4 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele;

b) kavandatava meetme kontseptsiooni, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet ning nende levitamine;

c) taotletava liidupoolse rahalise toetuse suurus ja selle asjakohasus eeldatavate tulemuste suhtes;

d) eeldatavate tulemuste mõju artiklis 2 määratletud üldeesmärkidele ning artiklites 3 ja 4 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele.

5. Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud tegevustoetuse taotluse hindamisel võetakse muu hulgas arvesse järgmist:

a) vastavus programmi eesmärkidele;

b) kavandatavate meetmete kvaliteet;

c) nende meetmete võimalik mitmekordne mõju avalikkusele;

d) läbiviidud meetmete geograafiline mõju;

e) kavandatava meetme kulude ja tulude suhe.

6. Artikli 4 lõike 1 punkti a alusel esitatud meetmetega seotud otsused tehakse kooskõlas artiklis 10 sätestatud korralduskomitee menetlusega. Artikli 4 lõike 1 punktide b–d alusel esitatud meetmetega seotud otsused tehakse kooskõlas artiklis 9 sätestatud nõuandemenetlusega.

Komisjon võtab vastu otsused tulunduslikke asutusi või organisatsioone kaasavate toetuste taotluste kohta artiklis 10 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt.

Artikkel 8

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja, edaspidi “komitee”.

2. Komitee võtab vastu oma töökorra.

3. Komisjon võib kutsuda kandidaatriikide esindajad pärast komitee koosolekuid peetavatele teabekohtumistele.

Artikkel 9

Nõuandemenetlus

1. Käesolevale artiklile viitamisel esitab komisjoni esindaja komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, vajaduse korral hääletades.

2. Arvamus protokollitakse; iga liikmesriik võib taotleda oma seisukoha protokollimist.

3. Komisjon arvestab võimalikult suurel määral komitee arvamust. Ta teatab komiteele, millisel viisil arvamust on arvesse võetud.

Artikkel 10

Korralduskomitee menetlus

1. Käesolevale artiklile viitamisel esitab komisjoni esindaja komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest. Nõukogu poolt komisjoni ettepaneku põhjal vastu võetavate otsuste puhul esitatakse arvamus sellise häälteenamusega, nagu on ette nähtud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 komisjoni ettepaneku põhjal tehtud nõukogu otsuste vastuvõtmiseks. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

2. Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitamata. Kui meetmed ei ole siiski kooskõlas komitee arvamusega, edastab komisjon need viivitamata nõukogule. Sellisel juhul lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi kolme kuu võrra alates kõnealusest teatamisest.

3. Lõikes 2 ette nähtud tähtaja jooksul võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.

Artikkel 11

Vastastikune täiendavus

1. Taotletakse sünergiat, järjepidevust ja vastastikust täiendavust muude liidu ja ühenduse rahastamisvahenditega, muu hulgas eriprogrammidega “Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine”, “Õigusemõistmine kriminaalasjades”, teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja tutvustamistegevuse raamprogrammiga, Euroopa Liidu solidaarsusfondiga ning kodanikukaitse rahastamisvahendiga.

2. Programm võib jagada ressursse muude ühenduse ja liidu rahastamisvahenditega, eelkõige programmiga “Terrorismi ja muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine”, et rakendada meetmeid, mis vastavad nii programmi kui ka muude ühenduse või liidu rahastamisvahendite eesmärkidele.

3. Käesoleva otsuse alusel rahastatavad tegevused ei või saada teistest liidu või ühenduse rahastamisvahenditest samal eesmärgil rahalist toetust. Tuleb tagada, et programmi alusel toetuse saajad esitavad komisjonile teabe Euroopa Liidu üldeelarvest ja muudest rahastamisallikatest saadud raha ning esitatud rahastamistaotluste kohta.

Artikkel 12

Eelarvevahendid

Käesolevas programmis ette nähtud meetmetele eraldatud eelarvevahendid kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Iga-aastased kasutatavad assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsraamistiku piires.

Artikkel 13

Järelevalve

1. Komisjon tagab, et iga programmi alusel rahastatud meetme kohta esitab abisaaja tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta ning et lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast meetme lõppemist. Aruannete vormi ja ülesehituse määrab komisjon.

2. Komisjon tagab, et programmi elluviimisest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette komisjoni (või tema volitatud esindaja) teostatav järelevalve ja finantskontroll, mis vajaduse korral toimub kohapeal, kaasa arvatud kontrollikoja läbi viidav pisteline kontroll ja audiitorkontroll.

3. Komisjon tagab, et rahalise toetuse saaja hoiab komisjoni jaoks alles kõik meetmetega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmetega seotud väljamakset.

4. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruannete tulemuste ja kohapealse kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heaks kiidetud rahalise toetuse määra või tingimusi ning maksegraafikut.

5. Komisjon tagab, et võetakse kõik muud vajalikud meetmed, et kontrollida, kas rahastatavad meetmed viiakse ellu nõuetekohaselt ning käesoleva otsuse ja finantsmääruse kohaselt.

Artikkel 14

Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult välja makstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise puhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas määrustega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 1073/1999.

2. Käesoleva otsuse raames rahastatavate liidu meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ühenduse õiguse mis tahes rikkumise, sealhulgas ettevõtja tegevusest või tegevusetusest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmise korral, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda nende täidetavat eelarvet.

3. Komisjon tagab meetme rahalise toetuse summa vähendamise, selle väljamaksmise peatamise või selle tagasinõudmise, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märkimisväärselt muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud rahalise toetuse kasutamist, tagab komisjon, et abisaajalt nõutakse selgituse esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, tagab komisjon, et ülejäänud rahalise toetuse võib tühistada ja võib nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5. Komisjon tagab iga põhjendamatu väljamakse tagasimaksmise komisjonile. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 15

Hindamine

1. Programmi üle teostatakse korrapäraselt järelevalvet, et jälgida selle alusel läbi viidavate tegevuste rakendamist.

2. Komisjon tagab programmi korrapärase ja sõltumatu välishindamise.

3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule

a) iga-aastase ülevaate programmi rakendamisest;

b) hiljemalt 31. märtsiks 2010 vahehindamise aruande käesoleva programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;

c) hiljemalt 31. detsembriks 2010 teatise programmi jätkamise kohta;

d) hiljemalt 31. märtsiks 2015 järelhindamise aruande.

Artikkel 16

Projektide avaldamine

Komisjon avaldab igal aastal nimekirja programmi raames rahastatud meetmetest koos iga projekti lühikirjeldusega.

Artikkel 17

Üleminekusätted

1. Käesolev otsus asendab alates 1. jaanuarist 2007 otsuse 2002/630/JSK vastavad sätted.

2. Otsuse 2002/630/JSK alusel võetud meetmeid, mille rakendamist alustati enne 31. detsembrit 2006, reguleeritakse kuni nende lõpetamiseni endiselt kõnealuse otsusega.

Artikkel 18

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Brüssel, 12. veebruar 2007 Nõukogu nimel eesistuja F.-W. STEINMEIER

(1) 14. detsembril 2006. aastal esitatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

(3) EÜT L 153, 8.6.2001, lk 1.

(4) EÜT L 203, 1.8.2002, lk 5.

(5) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(6) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(7) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(8) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

(9) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 (ELT L 227, 19.8.2006, lk 3).