32003R0964
6.6.2003 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 139/1
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 964/2003,
2. juuni 2003,
millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatud Hi ina Rahvavabariigist ja Taist
pärinevatele raud- või terastoruliitmikele, mida imporditakse Taiwani st, sõltumata sellest, kas
päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ)
nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest,mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (
1) (“algmäärus”), eriti selle
artikli 11 lõikeid 2 ja 3,
võttesarvessekomisjoniettepanekut,misonesitatudpärastkon-
sulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A.EELNENUD UURIMINE
(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) Hiina
Rahvavabariigist(“Hiinast”),HorvaatiastjaTaistpärinevate
teatud raud-või terastoruliitmike impordi suhtes lõplikudumpinguvastase tollimaksu. Selle impordi suhtes kohal-datavad meetmed hõlmasid väärtuselist tollimaksu, väljaarvatud Tai kolme eksportiva tootja puhul, kelle kohustu-sed kinnitati komisjoni otsusega 96/252/(EÜ). (
3)
2000. aasta juulis tühistati ühe sellise äriühingu impordisuhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed pärastselleäriühingupoolttaotletuddumpinguvastastetollimak-sude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlust vas-tavaltalgmääruseartikli11lõikele3,misnäitasdumpingupuudumist. (
4)
(2) Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 laiendati määru-
sega (EÜ) nr 763/2000 (5) dumpinguvastaseid tollimakseimpordile Hiinast, et hõlmata teatud Taiwanist lähtuvatetoodeteimporti,mispõhinesdumpinguvastastestmeetme-test kõrvalhoidmist käsitlenud uurimise järeldustel.
B.KÄESOLEV UURIMINE
(3) Pärastkehtivatedumpinguvastastemeetmetekehtivuseeel-
seisvalõppemiseteadaande (
6)avaldamist2000.aastasep-
tembris esitas Euroopa Ühenduse terasest põkk-keevitusliitmiketootmisharukaitsekomiteekoguühenduseteatud raud-või terastoruliitmike tootmise olulist osa esin-davate tootjate nimel komisjonile taotluse. Taotluses väi-deti, et Hiinast ja Taist (“asjaomased riigid”) pärinevaimpordikahjustavdumpingvõibmeetmetekehtivuselõp-pemisel tõenäoliselt korduda. Taotluse esitanud ühendusetootjadeinõudnudHorvaatiastpäritimpordisuhtesdum-pinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kont-rollmenetlusealgatamistpõhjendusega,etkättesaadavsta-tistika näitab ülemaailmselt väga vähest eksporti jaseepärastpuuduvadusaldusväärsedtõendusmaterjalid,miskinnitavadkahjustavadumpingutõenäolistkordumist.Sel-lest tulenevalt lõppes Horvaatiast pärineva impordi suhteskohaldatavate meetmete kehtivusaeg 4. aprillil 2001.
(4) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustas komis-
jon, et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendusmater-jali ning algatas uurimise (
7) kooskõlas algmääruse
artikli 11 lõikega 2.
(5) Samal ajal ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist
korraldas komisjon ametikohustuslikult vastavalt algmää-ruse artikli 11 lõikele 3 dumpinguvastaste tollimaksudekehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse, et uuridameetmete vormi asjakohasust Taist pärineva impordi
suhtes.(1) EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega
(EÜ) nr 1972/2002 (EÜT L 305, 7.11.2002, lk 1).
(2) EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1.
(3) EÜT L 84, 3.4.1996, lk 46.
(4) Komisjon otsus 2000/453/EÜ (EÜT L 182, 21.7.2000, lk 25).
(5) EÜT L 94, 14.4.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ)
nr 2314/2000 (EÜT L 267, 20.10.2000, lk 15).(6) EÜT C 271, 22.9.2000, lk 4.
(7) EÜT C 103, 3.4.2001, lk 5.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275
(6) Dumpingu ja kahju jätkumist ja/või kordumist käsitlev
uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2000 kuni
31. märtsini 2001 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jät-kumiseja/võikordumisetõenäosusehindamiseseisukohaltasjakohaste arengutendentside uurimine hõlmas ajavahe-mikku 1. jaanuarist 1996 kuni uurimisperioodi lõpuni(edaspidi “vaatlusalune periood”).
(7) Komisjonandisametlikultteadaläbivaatamisealgatamisest
taotluse esitanud ühenduse tootjatele, Hiina ja Tai ekspor-tijatele ja eksportivatele tootjatele,importijatele/hulgimüüjatele,kasutavateletööstusharudelening teadaolevatele asjaomastele kasutajate ühendustelening Hiina ja Tai valitsuste esindajatele. Komisjon saatisküsimustiku kõigile neile osapooletele ja neile, kes endastalgatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid.Otseselt asjassepuutuvatele isikutele andis komisjon või-maluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda endaärakuulamist.
(8) Küsimustiku täitsid järgmised ühenduse tootjad ja kont-
rollkäigud viidi läbi nende tööruumides:
a) Erne Fittings GmbH & Co – Schlins, Austriab) Interfit - Maubeuge, Prantsusmaa
c) SiekmannFittingsGmbH&Co.KG–Lohne,Saksamaad) Virgilio CENA & Figli S.p.a. – Brescia, Itaalia.
(9) Küsimustiku täitsid järgmised kaks Tai tootjat ja kontroll-
käigud viidi samuti läbi nende tööruumides:a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkokb) Awaji Sangyo (Tai) Co., Ltd, Samutprakarn.
(10) Komisjon saatis küsimustiku 57 sõltumatule
importijale/hulgimüüjale,23kasutavaletööstusharuleja5
kasutava tööstuse ühendusele. Importijatelt saadi kaksküsimustiku vastust, mis kontrolliti kohapeal:
a) INRABO S.R.L – Bologna, Itaaliab) IRC Spa – Cortemaggiore, Itaalia.
C.KÄIMASOLEV UURIMINE, MIS PUUDUTAB
TEISI RIIKE
(11)Euroopa Ühenduste Teatajas 1. juunil 2001 avaldatud
teatega (
1) algatas komisjon uurimise sama toote kohta,
mis on pärit Tšehhi Vabariigist, Korea Vabariigist, Malai-
siast,VenemaaltjaSlovakkiast.Seemenetlusalgatatipärastkaebuse saamist Euroopa Ühenduse terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomiteelt, mis sisaldasesmapilgulpiisavaltusutavaidtõendusmaterjalekahjustavadumpingukohta,midapõhjustasnendestviiestriigistpärittoodete import. Nendest riikidest pärit toodete suhteskohaldati lõplikud dumpinguvastased meetmed augustis2002. (
2)
D.VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE
TOODE
(12) Vaatlusalune toode on sama nagu esialgses uurimises, st
teatud rauast või terasest (välja arvatud roostevabast tera-sest) valmistatud toruliitmikud (v. a valatud liitmikud,toruäärikudjakeermestatudliitmikud),millevälisläbimõõtonkuni609,6mmningmidakasutataksepõkk-keevituselvõi muul otstarbel (“vaatlusalune toode” või “toruliitmi-kud”) ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11(TARICi kood 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARICikood 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARICi kood7307 99 30 98) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood7307 99 90 98) alla.
(13) Toruliitmikke kasutatakse torude või liitmike ühendami-
seks ja neid on mitmetes erinevates vormides ja suurustes(torupõlved,torukolmikud,siirdemuhvidjaumbliitmikud)ning erinevatest materjalidest. Neid on võimalik vastavaltomadustele erinevatesse klassidesse liigitada. Neid kasuta-takse peamiselt sellistes tööstusharudes nagu keemiatöös-tus, naftatöötlus, energiatootmine, ehitus ja laevaehitus.
(14) Sarnaselteelmiseleuurimiselenäitaskakäesolevuurimine,
et raud- või terastoruliitmikud, mida valmistatakse asja-omastes riikides ja müüakse riigisiseselt ja/või ekspordi-takse ühendusse, on samade põhiliste füüsikaliste ja kee-miliste omadustega nagu taotluse esitanud ühendusetootjate poolt ühenduses müüdud tooted, ning neid pee-taksesamasugustekstoodeteksalgmääruseartikli1lõike4tähenduses.
E.DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE
TÕENÄOSUS
SISSEJUHATAV MÄRKUS
(15) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on sellist tüüpi
kontrollmenetluseeesmärgikstehakindlaks,kasmeetmetekehtivuselõppeminevõibpõhjustadadumpingujätkumistvõi kordumist. Kuna vaatlusaluse toote import Hiinast jaTaist (erandiks üks eksportiv tootja, kelle suhtes dumpin-guvastased meetmed enam ei kehti) oli uurimisperioodijooksul allpool miinimumtaset, keskendub analüüs lisaksdumpingujätkumisetõenäosuselekasellele,kasmeetmetetühistamine võib põhjustada dumpingu kordumist märki-misväärses ulatuses. Tuleks märkida, et esialgses uuringusolid Hiina ja Tai turuosad vastavalt 8,5 % ja 2,6 %.
(1) EÜT C 159, 1.6.2001, lk 4. (2) EÜT L 228, 24.8.2002, lk 1.276 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
(16) Kaks Tai eksportivat tootjat, kelle puhul praegu kehtivad
kohustused, osalesid uurimises ja täitsid komisjoni poolt
saadetud küsimustiku. Ükski Hiina eksportiv tootja ei esi-tanud mingit teavet ja seepärast tuli nende olukord tuvas-tada kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruseartiklile 18. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 kasu-taskomisjonsamametoodikatnaguesialgsesuurimises(vtalltoodud põhjendusi 17–31).
DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
Tai
Normaalväärtus
(17) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõige-
pealt kahe Tai eksportiva tootja puhul, kas samasuguse
toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu nendeeksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2lõikele 2 leiti, et tegemist oli sellise juhtumiga.
(18) Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida
asjaomased riigid omamaiselt müüsid, mis olid identsedvõi otseselt võrreldavad liikidega, mida müüakse ekspor-diks ühendusse.
(19) Juhtudel, kui ei saadud kasutada eksportiva tootja poolt
müüdud vaatlusaluse tooteliigi kodumaiseid hindu nor-maalväärtusekehtestamiseks,sestneidpolnudsiseturulvõitavalise kauplemise käigus müüdud, tuli kohaldada teistmeetodit. Muu põhjendatud meetodi puudumisel kasutatiarvestuslikku normaalväärtust.
(20) Kõikidel juhtudel, kui kasutati arvestuslikku normaalväär-
tust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, arvestati nor-maalväärtust eksporditud toodete tootmisomahinnalepõhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsendi japõhjendatud kasumimarginaali lisamise teel. Omamainekasumimarginaalmääratikindlakstavakaubanduseraamesteostatud omamaise müügi põhjal.
Ekspordihind
(21) Et vaatlusaluse toote kogueksport toimus otse ühenduses
asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihindkindlakskooskõlasalgmääruseartikli2lõikega8tegelikultmakstud või makstavate hindade põhjal.Võrdlus
(22) Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise
tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõueteko-haselt arvesse hinna võrreldavust väidetavalt ja tõendatultmõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti impordimaksude,transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, pakkimis- ja krediidi-kulude ja vahendustasude arvessevõtmisel kooskõlas alg-määruse artikli 2 lõikega 10.
(23) Üks Tai eksportiv tootja nõudis krediidikulude kohanda-
mistpõhjendusel,etüldlevinudtavaksontuntudsiseklien-tide krediteerimine 30–90 päeva ulatuses. Seda nõuet eivõetud arvesse, kuna taotlejal ei õnnestunud näidata, ntlepinguteabilvõiarvetemaksetingimustekirjeldamiseabil,et seda tegurit võeti hindade määramisel arvesse.
(24) Mõlemad Tai ettevõtted nõudsid impordimaksude hüvita-
mist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktileb rahuldati need taotlused, kui näidati ära, et materjalid,mille pealt tuli tasuda imporditollimaksu, olid füüsiliseltinkorporeeritudsiseturulmüüdavatesseasjaomastessetoo-detesse,ningetimporditollimaksepolnudsissenõutudvõineedhüvitatiühendusseeksporditudtooteosas.Ainultükskahest ettevõttest suutis seda näidata.
Dumpingumarginaal
(25) Selleksetarvutadadumpingumarginaali,võrdleskomisjon
kaalutudkeskmistnormaalväärtustkeskmiseekspordihin-naga ühendusse eksportimisel tehasest hankimise tasandilja samal kaubandustasandil. See võrdlus näitas dumpinguolemasolu mõlema kõnealuse ettevõtte puhul, mis ulatusumbes 23–88 %ni.
Hiina
Võrdlusriik
(26) Vastavalt olemasolevatele meetmetele kohaldatakse kõi-
kideHiinastpärittoruliitmikeimportimiselühendusseüht-
setüleriigilisttollimaksu.Seetõttumääratinormaalväärtuskindlakskolmandasturumajandusriigis(edaspidi“võrdlus-riik”) saadud teabe alusel.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 277
(27) Esialgses uurimises oli võrdlusriigiks Tai. Seepärast soovi-
tatimeetmeteaegumisegaseotudläbivaatamisealgatamise
teatesvalidanormaalväärtusekindlaksmääramiselvõrdlus-riigiks jälle Tai. Kuna leiti, et eelmise uurimise järeldusedkehtisid ikka veel, st hindu reguleerisid turujõud, Tai turulkonkureerisid mitmed tootjad ning tootmistehnoloogia ja-protsess olid Hiinas ja Tais suures ulatuses sarnased ningkuna ükski huvitatud isik ei kommenteerinud seda võrd-lusriigi valikut ja Tai eksportivad tootjad tegid koostööd,peetiseetõttuTaivalikutvastavaltalgmääruseartikli2lõi-kele 7 sobivaks ja õigustatuks vaatlusaluse toote normaal-väärtuse kehtestamisel Hiina suhtes.
Normaalväärtus
(28) Koostöövalmiduse puudumise tõttu Hiina poolt tuli kasu-
tadakättesaadavaidfakte.Käesolevajuhtumipuhulpolnudvõimalik saada mingit teavet Hiina tootevaliku kohta jaseepärast tuli normaalväärtus kehtestada erinevate nor-maalväärtustekaalutudkeskmisealusel,misoliuurimispe-rioodi jooksul kehtestatud koostööd teinud Tai eksporti-vate tootjate jaoks.
Ekspordihind
(29) EtHiinaeksportivadtootjadeiteinudkoostööd,tuliühen-
dusse eksportimist käsitlevad järeldused teha kättesaada-vatefaktidealuselvastavaltalgmääruseartikli18lõikele1.Seega määrati ekspordihind kindlaks Hiina ekspordiand-metealusel,kunaleiti,etneedolidvaatlusalusetootepuhulusaldusväärsemad kui Eurostati andmed. Siinjuures tuleksmärkida, et Eurostati andmed vaatlusaluse toote kohta on“ex” liitega koodid, st need ei sisalda ainult kõnelaust
toodet,ningetHiinaandmedolidkaebusegarohkemkoos-kõlas.
Võrdlus
(30) Õiglasevõrdlusehuvidesjakooskõlasalgmääruseartikli2
lõikega 10 võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse
transpordi-jakindlustuskuludeerinevusi,misleitimõjuta-vat hindu ja nende võrreldavust.Dumpingumarginaal
(31) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi Tai teha-
sehinnal põhinevat kaalutud keskmist normaalväärtustHiina tehasehinnal põhineva kaalutud keskmise ekspordi-hinnaga samal kaubandustasandil. Eelnimetatud võrdlusnäitas märkimisväärse dumpingu olemasolu.
Järeldus
(32) Uurimine paljastas, et kuigi imporditud kogused olid pii-
ratud, on importimine mõlemast riigist jätkunud olulisedumpinguga. Uurimisest ei selgunud ühtki põhjust, miksdumping peaks meetmete tühistamise korral kaduma võivähenema. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu jätku-mine on tõenäoline. Siiski peeti sobivaks ka uurida, kasdumping võib korduda suurenenud ekspordimahu puhul,kui olemasolevad meetmed tühistatakse.
Ühendusse suunduva dumpinguhinnaga ekspordi võimalik kasv
(33) Märkimisväärseteskogustesdumpingukordumisetõenäo-
suse uurimisel hinnati järgmisi tegureid: ekspordi ja/võitootmismahuareng,Hiinatollimaksudestkõrvalehoidmisetausttegurid ja eksporditegevuse olukord kolmandate rii-kide turgudel.
Tai
(34) Kahe koostööd tegeva ja ekspordiga tegeleva tootja poolt
heakskiidetud kohustustel oli nende ühenduse müügikäi-bele uurimisperioodi jooksul piirav mõju. Selle perioodijooksul ei täheldatud kohustuste rikkumist.
Ekspordimaht
(35) Uurimine näitas, et mõlemas koostööd tegevas ettevõttes
on äärmiselt märkimisväärne tendents ekspordile, kunaeksporditienamkui80%vaatlusalustesttoodetest.Ilmneb,et nende ettevõtete tootmismaht on märkimisväärseltpaindlik, mis moodustab ligikaudu 25 % Euroopa Ühen-duse kogutarbimisest. Lisaks näitab asjaolu, et need ette-võttedonäärmiseltekspordileorienteeritud,etnadsuuna-vad tõenäoliselt oma ekspordimüügi ümber igale turule,mis muutub hindade ja mahu osas ligitõmbavamaks.278
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
Tai eksport kolmandatesse riikidesse
(36) Pidadessilmasühendusseimpordipraegustväikestmahtu,
on vaadeldud Tai eksportivate tootjate eksporditegevust
nende ühel peamisel eksporditurul, Ameerika Ühendriiki-des. Leiti, et 1992. aastal, pärast dumpinguvastase menet-luseläbiviimist,miskäsitlestooteimporti,miskattubsuu-resosaskäesolevauurimisalusetootega,millediameeteronalla 360 mm ja mis pärineb muu hulgas Taist, määrasAmeerikaÜhendriikidevalitsusselleriigijaoksdumpingu-marginaalidvahemikus10,7%–50,8%.Veelgitähtsamonsee, et detsembris 1999, vastavalt dumpinguvastaste tolli-maksudekehtimisepikendamisekontrollmenetlusele,jõutijäreldusele, et nende meetmete kõrvaldamine põhjustabtõenäoliselt dumpingu jätkumist või kordumist. (
1)
Hiina
Tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine
(37) Hiina eksportivate tootjate koostöövalmiduse puudumise
tõttu pidid komisjoni talitused kasutama kättesaadavaid
fakte. Et Hiina tööstuse kohta on vähe teavet, toetuvadjärgmised järeldused kaebuses sisaldunud teabele ja Hiinaekspordistatistikale. Neid järeldusi täiendas ka teave, misavalikustatisarnasemenetluseraamesAmeerikaÜhendrii-kides.
(38) Vastavalt nimetatud allikatele on Hiina üldine tootmis-
võimsusvaatlusalusetootepuhulligikaudu250 000tonniaastas. Kaebuses hinnati Hiina praeguseks aastaseks toot-misvõimsuseksligikaudu90 000tonni.Seehinnangpõhi-nesHiinaekspordiülemaailmselmahul,missaadikauban-dusstatistikast (ligikaudu 17 000 tonni aastas) jasisetarbimisel,mishinnanguliseltvõrdusligikaudseltühen-duse tarbimisega (ligikaudu 70 000 tonni aastas).
(39) Selle alusel oleks Hiina tootmisvõimsuse kasutusaste alla
40 % ja nende vaba maht suurem kui ühenduse kogutar-bimine.
(40) Järelikult võimaldab Hiinas olemasolev tohutu tootmis-
võimsus ja sealse siseturu suurus Hiina eksportivatel toot-jatel minna eriti sujuvalt üle ühelt turult ja tooteliigilt tei-sele turule ja tooteliigile. Seepärast võivad tootjadmeetmete tühistamise korral kiiresti suurendada tootmistja suunata selle otse mis tahes eksporditurule, sealhulgasühenduse turule.Dumpinguvastastest tollimaksudest hoidumine
(41) Tuleksmärkida,etHiinaeksportivateltootjatelmitteainult
ei ole võimsust ekspordi kaalukaks taastamiseks ühendus-se, vaid nad kalduvad seda ka tegema. Seda näitab asjaolu,et pärast esmaste meetmete kehtestamist 1995. aastal onTaiwani iga-aastane import keskmiselt neljakordistunud,sel ajal kui dumpinguvastastest tollimaksudest hoidumiseuurimus (
2) näitas, et suur osa sellest impordist oli tegeli-
kult Hiina päritoluga ja seetõttu laiendati 2000. aasta juu-nis Hiina suhtes kohaldatavaid meetmeid Taiwanile (väljaarvatud kolm Taiwani tootjat).
Hiina eksport kolmandatesse riikidesse
(42) Uuriti ka Hiina tootjate eksporditegevust teistel vaatlusa-
lusetootejaoksolulistelturgudel.SellesuhtesalgatasUSAviimase kümnendi jooksul kolm erinevat uurimist tooteimpordi kohta, mis suures osas kattub käesoleva uurimisevaatlusalusetootega,milleläbimõõtonalla360mmjamispärineb muu hulgas Hiinast. Esimene uurimine, mis toi-mus 1992. aastal, kehtestas väga suured dumpingumargi-naalid (kuni 182,9 %) ja seetõttu kehtestati dumpinguvas-tased meetmed vaatlusaluse toote impordile, mis pärinesmuuhulgasHiinast.Kaksaastathiljem,1994.aastal,mää-rasteineuuriminekindlaks,etnendestdumpinguvastastestmeetmetest hoiti kõrvale toodete saatmisega Tai kaudu.Lõpuks vaadati 1999. aastal üle kehtivad dumpinguvasta-sed meetmed ja jõuti järeldusele, et nende meetmete kõr-valdamine põhjustab dumpingu jätkumist või kordumist.
(43) Kõik see näitab, et nende meetmete tühistamise puhul
rakendavadHiinatootjadvägatõenäoliseltsamaekspordi-tegevustEuroopaÜhenduseturul,misonvõrreldavAmee-rika Ühendriikide turuga.
(44) Lõpuks viitab Hiina koostööpanuse puudumine uurimisse
sellele, et ükski Hiina tootja ei soovinud ega suutnud näi-data, et meetmete tühistamise puhul ei toimu mingisugustdumpingut.
Järeldus
(45) Uurimine näitas, et Hiina ja Tai on uurimisperioodi jook-
sul jätkanud oma dumpingutegevust.
(1) US Federal Register/64, nr 232, 3.12. 1999. (2) EÜT L 94, 14.4.2000, lk 1.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 279
(46) Arvestadesasjaolu,etHiinalonvägasuurvabatootmisvõimsusjatao njubahoidunuddumpinguvastasest
meetmetest, on suur tõenäosus, et Hiina eksportivad tootjad suurendavad oluliselt oma vaatlusaluse toote
dumpinguhinnaga eksporti ühendusse, kui olemasolevad meetmed tühistat akse.
(47) Taisuhtestuleksmärkida,etkunaTaiettevõttedonäärmiseltekspor dileorienteeritudjaühenduseturgon
ligitõmbav, on väga tõenäoline, et olemasolevate meetmete tühistamise k orral jätkavad need ettevõtted
vaatlusaluse toote eksporti ühendusse suures mahus ja dumpinguhindadeg a.
(48) Lõpuks viidatakse Hiina ja Tai eksportijate dumpinguhinnaga müügil e Ameerika Ühendriikide turul ja
Ameerika Ühendriikide dumpinguvastastele meetmetele, mida pikendati 1 999. aastal.
(49) Kokkuvõttes on äärmiselt tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, t aastub import asjaomastest riikidest
ühendusse suurtes kogustes ja dumpinguhindadega.
ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(50) Nelja ühenduse tootja arvele, kes tegid uurimises täielikult koostö öd, langeb ligikaudu 60 % ühenduse
vaatlusaluse toote toodangust uurimisperioodi jooksul ning seepärast m oodustavad nad ühenduse
tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. T uleks märkida, et kolm ülejäänud
tootjat,kessamutiosalesidkontrollimistaotlusesjakellearvelelang ebligikaudu10%ühendusetoodangust,
ei vastanud küsimustikule ettenähtud tähtajaks. Kaks sellist tootjat to etavad menetlust, ent kolmas ei
väljendanud menetluse suhtes mingit arvamust.
F.ÜHENDUSE TURUOLUKORD
ÜHENDUSE TARBIMINE
(51) Tuleks märkida, et osa Euroopa Liidu tootjate omamaisest müügist teh akse hulgimüüjatele (kes ei teinud
koostööd), kes omakorda ekspordivad tooteid väljaspool ühendust. Seega tõendati nähtav tarbimine
ühendusesühendusetootmisharujaühenduseteistetootjatetootmismahu alusel(taotlusessisaldunudteabe
alusel) ning ühenduse impordi ja ekspordi mahu alusel, mis põhines Eurost ati andmetel.
(52) Sellealuseltehtikindlaks,etkõigepealtsuurenesühendusetarbim ineligikaudu57 000tonnilt1996.aastal
ligikaudu 645 000 tonnini 1998. aastal, kuid langes hiljem ligikaudu 50 80 0 tonnile uurimisperioodi
jooksul.
ÜLEVAADE IMPORDI ARENGUTENDENTSIDEST ASJAOMASTEST RIIKIDEST
Impordimahud ja turuosad
(53) Asjaomaste riikide ja Taiwani puhul muutusid impordimahud ja turuos ad järgmiselt:
1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
Tai 111 204 614 740 1 049 1 385
turuosa 0,2 % 0,3 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 %
Hiina 316 85 95 78 44 35
turuosa 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 %
Taiwani 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259
turuosa 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 %280 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
(54) Tai üldine import suurenes uurimisperioodi jooksul märkimisväärse lt, umbes 100 tonnilt 1996. aastal
1 400tonnini.Kõigemärkimisväärsemkasvtoimus1999.ja2000.aastavahe l,mislangebkokkukomisjoni
otsuse jõustumisega ühe Tai eksportiva tootja suhtes meetmete tühistami se kohta dumpinguvastaste
tollimaksude kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetlusest tulen evalt vastavalt algmääruse artikli 11
lõikele 3. Vaadeldes ainult neid äriühinguid, mille puhul kehtivad veel d umpinguvastased tollimaksud, jäi
mahukasvsiiskipiiratuks,kunaturuosasuurenes0,3%lt1996.aastalkun i0,5%niuurimisperioodijooksul.
Tuleks märkida, et eelneva uurimisperioodi jooksul (1. juulist kuni 31. d etsembrini 1993) oli Tai turuosa
2,6 %.
(55) Nagueespoolnäidatud,jäivaatlusaluseperioodijooksulimpordima htHiinastsamutipiiratuks.Tulekssiiski
meenutada, et dumpinguvastastest meetmetest kõrvalhoidmist käsitlenu d uuringus jõuti järeldusele, et
märkimisväärneosaTaiwaniimpordistolitegelikultHiinapäritoluga.S elleimpordijärskvähenemine2000.
aastal langeb kokku teatud Hiina kaupade importimise dumpinguvastaste m eetmete laiendamisega
Taiwanile. Eelmise uurimisperioodi jooksul ulatus Hiina turuosa 8,5 %ni .
IMPORDIHINNA KUJUNEMINE
(56) Kahe koostööd teinud Tai tootja ekspordihinnad on 1996. aasta ja uuri misperioodi vahel suurenenud 6 %
võrra. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ei järginud need siiski selget arengutendentsi, kõikudes selle
perioodi jooksul üles ja alla vähem kui 10 % ulatuses keskmisest hinnast.
(57) Vastavalt Eurostati andmetele vähenesid Hiina ekspordihinnad 1996 . aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %
võrra.SamutinaguTaihinnad,eijärginudneedvaatlusaluseperioodijoo ksulühtkiselgetarengutendentsi.
ASJASSE MITTEPUUTUVATE RIIKIDE IMPORDIMAHUD JA TURUOSAD
(58) Käesoleva menetlusega mitte hõlmatud riikide import (nagu alltoodu d tabelis on näidatud) suurenes
uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, umbes 4 300 tonnilt 1996. aas tal 11 700 tonnini. Nende
turuosade üldine suurenemine vaatlusaluse perioodi jooksul on 15,1 prot sendipunkti.
1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
Asjasse mitte 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686
puutuvad riigid 7,5 % 9,6 % 1,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 %
G.ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSOLUKORD
SISSEJUHATAV MÄRKUS
(59) Alltoodud majandusnäitajad osutavad aastatel 1996–1998 positiivs ele arengutendentsile, millele järgnes
ühenduse majandusharu üldise majandusolukorra halvenemine. Seda areng utendentsi tuleks näha lõplike
dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest lähtuvalt 1995. aastal, dump inguvastastest tollimaksudest
hoidumise tavadest ja meetmete vastavast laiendamisest Taiwanist pärit teatud toodete impordile 2000.
aastalninglõpuksdumpinguhinnagaimpordimahusuurenemisestteistest riikidest,kellessuhteskehtiberi
menetlus.
Tootmine
Tootmine 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
tonni 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 90511/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 281
(60) Ühenduse majandusharu tootmine suurenes 1996. ja 1998. aasta vahel k õigepealt 10 % võrra, langes siis
tagasi 1996. aasta tasemele ning tõusis taas 1998. aastal saavutatud tase meni.
Tootmisvõimsus ja selle rakendusastmed
Tootmisvõimsus 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
tonni 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900
Rakendamine 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 %
(61) Ühenduse majandusharu üldine tootmisvõimsus oli vaatlusaluse peri oodi jooksul suhteliselt stabiilne ja
seetõttu järgis tootmisvõimsuse rakendusaste tootmismahu tendentsiga identset arengutendentsi.
Vaatlusaluse toote müügimaht tarbimiseks Euroopa Liidus
Müügimaht EÜs 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
tonni 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313
(62) Nagu eespool selgitati, on vaadeldud ainult läbimüüki Euroopa Liidu tarbimiseks. Selle alusel vähenes
kõnealuse ajavahemiku jooksul ühenduse müügimaht umbes 19 % võrra, ligik audu 30 100 tonnilt 1996.
aastal 24 300 tonnile uurimisperioodil. Oluline on siiski tähele panna, e t 1996. ja 1998. aasta vahel
suurenesmüügimah t9%võrra,jõudesligikaudu33 000tonnini1998.aastalninglangessiista as24 300
tonnile uurimisperioodil.
Varud
Lõppvarud 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
tonni 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401
(63) 1996. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes varude tase ligikaudu 4 % võrra. Kuigi vaatlusaluse perioodi
esimese nelja aasta jooksul oli see enam-vähem stabiilne, hakkas see pära st 1999. aastat märgatavalt
vähenema.
Turuosa
Turuosa 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
Ühenduse tootmisharu 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 %
(64) Ajavahemikus 1996 kuni uurimisperioodini kahanes ühenduse tootmis haru turuosa 4,9 protsendipunkti
võrra. Ajavahemikus 1996–1999 suurenes turuosa siiski 1,9 protsendipun kti võrra, mis tulenes praegu
läbivaadatavate meetmete kehtestamisest. Pärast seda halvenes ühendus e tootmisharu olukord.
Ühenduse tootmisharu müügihinnad
Ühiku hind, müük EÜs 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
Eurot tonni kohta 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413282 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
(65) Ühendusetootmisharuühikukeskmisedmüüginetohinnadlangesid1 81 2eurolt1996.aastal1 413eurole
uurimisperioodi jooksul, mis on 22 %ne langus. Igal aastal langesid müügi hinnad ligikaudu 5 %.
Tasuvus ja investeeringutasuvus
Tasuvus 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
Protsenti EÜ netokäibest 3,1 % 5,2 % 3,3 % – 2,4 % – 4,2 % – 3,5 %
Investeeringutasuvus 7,5 % 17,7 % 17,6 % – 1,0 % – 6,2 % – 3,7 %
(66) Ühenduse tootmisharu suutis suurendada oma tasuvust 3,1 %lt 1996. aa stal kuni 5,2 %ni 1997. aastal.
Pärastsedaaastatvähenesagatasuvuspidevaltjaoliuurimisperioodijo oksul3,5%juuresselgeltnegatiivne.
Tuleksmärkida,etühendusetootmisharuoliesialgseuurimiseuurimispe rioodijooksul(1993.aastajuulist
detsembrini) kahjumit tekitavas olukorras umbe s 7 % käibega.
(67) Investeeringutasuvusjärgisvaatlusaluseperioodiüldisttasuvus kõverat.Tuleksmärkida,etarvessevõetinii
otseinvesteeringuid kui ka teatud osa vaatlusaluse toote tootmisega kau dselt seotud investeeringuid.
Rahakäive
Rahakäive 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
1 000 eurot 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281
(68) Vaatlusalusetootemüügigakaasnevrahakäivesuurenes1996.ja1998 .aastavahelumbes65%võrraning
vähenes siis uurimisperioodi jooksul dramaatiliselt 281 000 euroni.
Kapitali kaasamise võime
(69) Ükski ettevõtete ei märkinud ära kapitali kaasamisega seotud raskus i. Kuid rahakäibe jätkuva halvenemise
korral võib see olukord muutuda.
Tööhõive ja töötasud
Tööhõive ja töötasud 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
Töötajate koguarv 547 548 580 555 535 580Keskmine töötasu töötaja
kohta (1 000 eurot)33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9
(70) Ühendusetootmisharutööhõiveeijärginudselgetarengutendentsi. 1996.ja1998.aastavahelseesuurenes
547 töötajalt 580 töötajani ja pärast seda vähenes, kuid uurimisperioodi jooksul jõudis tagasi 1998. aasta
tasemele. Uurimisperioodi jooksul toimunud kasv seostatakse kasvava to otmisega sama perioodi jooksul.
(71) Töötaja keskmine töötasu jäi 1996. ja 1997. aastal suhteliselt stabi ilseks ja tõusis pärast seda järk-järgult.
1996. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes üldine kasv ligikaudu 7 %.
Tootlikkus
Tootlikkus 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
Tootlikkus (toodangtonnides töötaja kohta) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,911/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283
(72) 1996. ja 1998. aasta vahel suurenes tootlikku s 3 % võrra, 77,6 tonnilt töötaja kohta 80,2 tonnini. Pärast
seda tootlikkus vähenes, kuid jõudis uurimisperioodi jooksul tagasi 199 8. aasta tasemele.
Investeeringud
Investeeringud 1996 1997 1998 1999 2000 Uurimisperiood
1 000 eurot 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529
(73) Vaatlusalusel perioodil püsisid uued investeeringud suhteliselt s tabiilsetena. Need investeeringud seisnesid
peamiselt olemasolevate seadmete uuendamises või täiustamises ja polnu d seotud mahu suurenemisega.
Kasv
(74) Nagu eespool selgitatud, sai ühenduse majandusharu 1996. ja 1998. aa sta vahel kasu kasvavast turust ja
suurendas oma müügimahtu ja turuosa. Pärast seda vähenes ühenduse tarbim ine ja hoolimata asjaomaste
riikidevähenevastimpordimahust(eritidumpinguvastastesttollimaks udestTaiwanikaudukõrvalhoidmise
puhul), vähenes ühenduse majandusharu läbimüük ja turuosa.
Dumpingumarginaali suurus
(75) Pidades silmas asjaomastest riikidest impordi madalat taset uurimi sperioodil, eeldatakse, et kehtestatud
dumpingumarginaalid on negatiivse mõjuga, eriti siis, kui kontrollitav impordimaht tulevikus tõuseb.
Sellega seoses tuletatakse meelde rubriigis E.4. toodud järeldusi, mis s edastasid, et meetmete tühistamise
korral on äärmiselt tõenäoline, et import asjaomastest riikidest ühendu sse taastub suurtes kogustes ja
dumpinguhindadega.
Toibumine varasema dumpingu tagajärgedest
(76) Nagu näitas enamuse eespool loetletud näitajate areng, toibus ühend use tootmisharu majanduslik olukord
kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikust m õjust aastatel 1996–1998. Pärast
seda halvenes teistest kolmandatest riikidest (vt rubriik C) dumpinguhi nnaga impordi mõjul olukord taas.
JÄRELDUS ÜHENDUSE TURUOLUKORRA ANALÜÜSI KOHTA
(77) MeetmetekehtestamiselHiinajaTaivastuoliselgetpositiivnemõju ühendusetootmisharumajanduslikule
olukorrale võrreldes olukorraga enne nende kehtestamist. Enamiku kahju näitajate puhul ilmnes aastatel
1996–1998 positiivne arengutendents. Tootmine, tootmisvõimsuse raken dusaste ja müügimahud
suurenesid, mistõttu suurenesid turuosa ja tööhõive. Tasuvusnäitajad n agu käibest saadud kogutulu,
investeeringute tasuvus ja rahakäive arenesid samuti soodsalt. Kui meet metest poleks Taiwanist
importimisega kõrvale hoitud, oleks see arengutendents olnud veelgi soo dsam. Kuid pärast 1998. aastat
halvenes ühenduse tootmisharu olukord tervikuna: vähenesid müügimahud , turuosad ja tootmine, samuti
tasuvus ja hinnad. Sellel perioodil ühenduse tootmisharule tekitatud ka hju oli põhjustatud Tšehhi
Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast p ärit toodete dumpinguhindadega
impordist ning seega kohaldati nende riikide suhtes 2002. aasta augustis lõplikke dumpinguvastaseid
meetmeid. (1)
(1) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1514/2002, 19. august 2002 (EÜT L 228, 24.8.2002, l k 1).284 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
H.KAHJU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(78) Selleks et hinnata meetmete kehtivuse lõppemise tõenäolist mõju, võ eti arvesse järgmisi tegureid:
a) Nagu põhjendustes 33–44 selgitatakse:
— on olemas selged märgid selle kohta, et Hiina ja Tai tootjatel on potentsi aali oma ekspordimahtude
suurendamiseks ja/või ümbersuunamiseks ühenduse turule,
— ekspordihinna dünaamika alusel Hiinast ja Taist Ameerika Ühendriikide sse eksportimisel on
tõenäoline, et meetmete puudumise korral võtavad asjaomaste riikide too tjad ühenduse turul taas
kasutusele dumpinguhinnad. Ometi on neilt eksporditurgudelt nõutud hin nad üldiselt madalamad
kui ühenduse tootmisharu hinnad, seda ka juhul, kui erinevate tooteliiki de arvukat mitmekesisust
silmas pidades polnud võimalik teostada üksikasjalikku analüüsi ja keht estada vastavalt täpsed
hinnavõrdlused kõikide tooteliikide jaoks.
b) Uuriminenäitasvõrreldavatetooteliikidealusel,etTaikoostöödteg evadjaekspordigategelevadtootjad
müüsid vaatlusalust toodet tunduvalt madalama hinnaga kui ühenduse toot misharud. Koostöö
puudumise ning erinevate tooteliikide ja seega ka impordihindade tõttu e i olnud Hiina puhul võimalik
teostada hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Kuid kättesaadavad faktid o sutavad, et Hiina keskmine
impordihind on tunduvalt madalam kui Tai tootjate impordihind. Vastaval t võib järeldada, et erinevus
Hiinast ja ühenduse tootmisharust pärit vaatlusaluste toodete müügihin dade vahel kehtivate
dumpinguvastaste tollimaksudeta on vähemalt sama kaalukas, kui Taist pä rit impordi korral.
c) Asjaomasedriigidjätkavadtõenäoliseltnendemadalatehindadenõudm istkaselleks,etvõitatagasioma
kaotatudturuosasid.SellinehindadeliikuminekoosHiinajaTaisuutlik kusegatarnidavaatlusalusetoote
suurikoguseidühenduseturuletugevdakstõenäoliselthinduallasuruva arengutendentsimõjuturulkoos
eeldatava negatiivse toimega ühenduse tootmisharu majanduslikule oluk orrale.
(79) Lisaks sellele kaasneb Hiina impordi suhtes kohaldatavate meetmete tühistamisega vaatlusaluse Taiwanist
pärineva toote impordi suhtes kohaldatavatest meetmetest kõrvalhoidmi st käsitlevate meetmete
tühistamine. Selles suhtes tuleks meelde tuletada, et nagu põhjenduses 4 1 selgitati, leiti, et Hiina impordi
suhtes kohaldavatest meetmetest hoiti oluliselt kõrvale ja seepärast la iendati nende kohaldamist Taiwani
suhtes. Nende meetmete tühistamise korral Taiwani suhtes on äärmiselt tõ enäoline, et meetmetest
kõvalehoidmine jätkub.
(80) Eelöeldu põhjal jõutakse järeldusele, et meetmete tühistamise korr al on Hiina ja Taiwani poolt tekitatud
kahju kordumine tõenäoline.
I.ÜHENDUSE HUVID
SISSEJUHATAV MÄRKUS
(81) Vastavaltalgmääruseartiklile21uuriti,kasolemasolevatedumpin guvastastemeetmetejätkuvkohaldamine
oleksvastuolusühendusehuvidegatervikuna.Ühendusehuvidekindlaksm ääraminepõhineskõigierinevate
asjaomaste huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate/hul gimüüjate ning vaatlusaluse toote
kasutajate huvide hindamisel.
(82) Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus oldi seisukohal, et mee tmete kehtestamine ei ole ühenduse
huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puh ul on tegemist läbivaatamisega,
millekäigusanalüüsitakseolukorda,kusdumpinguvastasedmeetmedonju bakehtinud,hinnatapraeguste
dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastel e isikutele.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285
(83) Sellepõhjaluuriti,kasvaatamatakahjustavadumpingukordumisetõ enäosusekohtatehtudjäreldusteleon
olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätk uv kohaldamine ei ole antud juhul
ühenduse huvides.
Ühenduse tootmisharu huvid
(84) Ühenduse tootmisharu on tõendanud, et see on struktuuriliselt elujõ uline tööstusharu. Seda kinnitas selle
majanduslikuolukorraarengajal,kuipärastpraegukehtivatedumpinguv astastemeetmetekehtestamistoli
taastatud tõhus konkurents. Esialgse uurimise ajal peeti mõistlikuks ka sumitaset, milleni see võiks jõuda
kaks aastat pärast meetmete kehtestamist, arvestades seda, mida tootmis haru võib eeldatavasti saavutada
dumpinguhinnaga impordi puudumisel.
(85) Võibõigustatulteeldada,etühendusetootmisharusaabjätkuvaltka supraegukehtestatudmeetmetest.Kui
meetmeid ei kohaldata jätkuvalt, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu le ei tekitata kahju isegi siis, kui
võetakse meetmeid teiste riikide suhtes, mis impordivad dumpinguhindad ega.
Sõltumatute importijate/hulgimüüjate huvid
(86) Komisjon saatis küsimustikud 57 sõltumatule importijale/hulgimüü jale. Ainult kaks importijat vastas
küsimustikule. Üks importija tavatses osta vaatlusalust toodet Hiinast , kuid vahetas pärast meetmete
kohaldamist tarnijat. Ta väitis, et teda ei mõjuta meetmete jätkuv kohald amine ega tühistamine. Teine
importija pooldab meetmete pikendamist ja väitis, et ebaõiglane kauband ustegevus enne meetmete
kohaldamist kahjustas ühenduse turgu.
(87) Üheksateist muud importijat vastasid, et neid ei puuduta antud menet lus, sest nad ei ostnud vaatlusaluse
perioodijooksultoodetasjaomasteltriikidelt.Muidvastuseideisaadu djaseegavõibjäreldada,etmeetmete
jätkuv kohaldamine ei oma märkimisväärset negatiivset mõju importijate le ega hulgimüüjatele.
Kasutajate huvid
(88) Vaatlusaluse toote kasutajad on peamiselt naftakeemiatööstus ja eh itussektoris tegutsevad tootmisharud.
Komisjon saatis küsimustiku 23 kasutajale ja viiele Euroopa kasutava töö stuse ühendusele. Ainult kolm
ettevõtet vastas küsimustikule ja kõik kolm väitsid, et nad pole menetlus est huvitatud.
(89) Tundub, et koostöövalmiduse selline puudumine kinnitab seda, et tor uliitmikud moodustavad nende
ettevõtete tootmise kogukuludest väga väikese osa ning et praegu kehtiva d meetmed ei avaldanud mingit
olulist negatiivset mõju nende majanduslikule olukorrale.
J.JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVI KOHTA
(90) Arvestades eeltoodud põhjusi jõutakse järeldusele, et ei kaaluta as jaolu, et ükskõik milline võimalik mõju
importijatele ja kasutavatele tootmisharudele võiks tasakaalustada ko rduva kahjustava dumpingu suhtes
kohaldatavatemeetmetepositiivsetmõjuühendusetootmisharudejaoks. Seepärasteiolekaalukaidpõhjusi
jätta dumpinguvastased meetmed pikendamata.
Tai suhtes kohaldatavate meetmete vorm
(91) Nagu algatamisteates fikseeriti, algatas komisjon omal initsiatii vil dumpinguvastaste tollimaksude
kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse Taist pärineva impord i suhtes kohaldatavate meetmete
vormi kohta.
(92) Selles küsimuses pole veel jõutud lõppjäreldustele ja uurimine jätk ub.286 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
K.DUMPINGUVASTASED MEETMED
(93) Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest faktidest ja k aalutlustest, mille põhjal kavatsetakse
soovitada olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus es itada pärast kõnealust
teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ei saadud ü htki märkust, mille tõttu oleks
tulnud eelpool esitatud järeldusi muuta.
(94) Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõ ikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada
dumpinguvastaseid tollimakse Hiinast ja Taist pärinevate raud- või tera storuliitmikele, mida imporditakse
Taiwanist, mida laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 763/2000 ja muudeti n õukogu määrusega (EÜ)
nr2314/2000.Meenutatakse,etnendemeetmedhõlmavadväärtuselisttoll imaksumõlemaasjaomaseriigi
jaoks,väljaarvatudvaatlusalusetooteimpordipuhul,midavalmistatak sejamüüakseekspordiksühendusse
kahe Tai ettevõtte poolt, kelle kohustused on heaks kiidetud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased imporditollid terastoruliitmike impordi suhtes (välja
arvatud valatud liitmikud, toruäärikud ja keermestatud liitmikud), mis on valmistatud rauast või terasest (välja
arvatud roostevabast terasest), mille maksimaalne välisläbimõõt on kun i 609,6 mm ning mida kasutatakse
põkk-keevituseks või muudel eesmärkidel ja mis kuuluvad CN-koodide ex7307 93 11 (TARICi kood
7307 93 11 99), ex7307 93 19(TARICikood7307 93 19 99), ex7307 99 30(TARICikood7307 99 30 98)ja
ex7307 99 90 (TARICi kood 7307 99 90 98) alla ning pärinevad Hiina Rahvavabari igist ja Taist.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba neto hinna suhtes ühenduse piiril enne
tollimaksu tasumist, on järgmiste tootjate toodete osas järgmine:
Riik Tollimaksumäär TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik 58,6 % —
Tai 58,9 % 8851Välja arvatud:
Thai Benkan Co. Ltd,
Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A118
3. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2
kohaselt vabasse ringlusse.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid asjaomaseid tol limaksualaseid sätteid.
Artikkel 2
1. AlltoodudTARICilisakoodikohaseltvabasseringlusselubamiseksdek lareeritudkaubadvabastatakseartiklis1
sätestatud dumpinguvastasest tollimaksust tingimusel, et allpool nime tatud äriühing on need tootnud ja otse
eksportinud (st lähetanud ja nende kohta arve esitanud) importijana tegu tsevale äriühingule ühenduses, ning et
import toimub kooskõlas lõikega 2.
Riik Tootja TARICi lisakood
Tai Awaji Sangyo (Tai) Co., Ltd, Samutprakarn. 8850
TTU Industrial Corp. Ltd, Bangkok 885011/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 287
2. Lõikes 1 kirjeldatud importkaubad vabastatakse dumpinguvastasest to llimaksust tingimusel, et:
a) liikmesriikide tolliasutustele esitatakse koos vabasse ringlusse lu bamise deklaratsiooniga faktuurarve, mis
sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju ja
b) tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt faktuurarve kirjeldusele.
Artikkel 3
Käesolevagalaiendatakseartikli1alusellõplikudumpinguvastasetoll imaksukohaldamisalaHiinaRahvavabariigist
pärineva impordi suhtes samade liitmike impordile (TARICi koodid: 7307 9 3 11 91; 7307 93 19 91;
7307 99 30 92; 7307 99 90 92) Taiwanist lähetatud (TARICi lisakood A 999), vä lja arvatud liitmikud, mille on
tootnud Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakoo d A 098), Rigid Industries Co. Ltd,
Kaohsiung (Taiwan) (TARICi lisakood A 099) ja Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARICi
lisakood A 100).
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikm esriikides.
Luxembourg, 2. juuni 2003
Nõukogu nimel
eesistuja
K. STEFANIS288 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
LISA
Kui äriühing müüb ühendusse toruliitmikke, mille suhtes on võetud kohust us, esitatakse faktuurarves järgmised
üksikasjad.
1. Pealkiri “KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”2. Faktuurarve välja andnud artikli 2 lõikes 1 nimetatud äriühingu nimi3. Faktuurarve number4. Faktuurarve väljaandmise kuupäev5. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tolli vormistus toimub ühenduse piiril
6. Kaupade täpne kirjeldus7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:
— hind,— kohaldatavad maksetingimused,— kohaldatavad tarnetingimused,— kõik allahindlused ja tagasimaksed.
8. Selle ettevõtja nimi, kes tegutseb importijana ja kellele ettevõtja on arve otseselt väljastanud
9. Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine al lkirjastatud deklaratsioon:
“Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade mü ük otseekspordiks Euroopa Ühendusse
toimub [äriühingu nimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste koha selt ning on heaks kiidetud Euroopa
Komisjoni otsusega 1996/252/EÜ. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289