ET Euroopa Liidu Teataja L 157/46

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 543/2008,

16. juuni 2008,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 121 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

(1) Alates 1. juulist 2008 on nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1906/90 kodulindude turustusnormide kohta (2) muudetud kehtetuks määrusega (EÜ) nr 1234/2007.

(2) Teatavad määrusega (EMÜ) nr 1906/90 ette nähtud sätted ja kohustused ei ole määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 üle võetud.

(3) Ühise turukorralduse ja eelkõige turustusnormide järjepidevuse ja tõhusa toimimise huvides tuleks teatavad asjakohased sätted ja kohustused võtta vastu määruse (EÜ) nr 1234/2007 kohaldamise üksikasjalike eeskirjade raames.

(4) Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 jõustati teatavad kodulinnuliha turustusnormid, mille kohaldamiseks tuleb vastu võtta sätted, mis käsitlevad eelkõige nimetatud määruse reguleerimisalasse jäävate linnurümpade, nende osade ja rupsi loetelusid, klassifitseerimist kehaehituse, välimuse ja massi järgi, esitusviisi, kõnealuste toodete müüginimetuse märkimist, vabatahtlikke märkeid jahutusmeetodite ja linnupidamisviiside kohta, teatavat liiki linnuliha säilitus- ja veotingimusi ning järelevalvet nende sätete järgimise üle, selleks et tagada nende ühtne kohaldamine kõikides ühenduse osades. Seega tuleks komisjoni määrus (EMÜ) nr 1538/91, (3) milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1906/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega.

(5) Kehaehituse ja välimuse järgi klassidesse jaotatud linnuliha turustamiseks tuleb määratleda rümba liik, vanus ja esitusviis ning linnuliha jaotustükkide puhul anatoomiline kehaehitus ja koostis. „Foie gras” nimelise toote puhul tuleb selle kõrge hinna ja sellest tuleneva pettuseohu tõttu sätestada eriti täpsed miinimumturustusnormid.

(6) Neid norme ei ole vaja kohaldada teatavate toodete või esitusviiside suhtes, mis on kohaliku või muul viisil piiratud tähtsusega. Selliste toodete müüginimetused ei tohi siiski tarbijat sel määral eksitusse viia, et ta ajaks need segamini toodetega, mille suhtes kohaldatakse kõnealuseid sätteid. Nimetatud nõuded kehtivad ka täiendavate kirjeldavate terminite kohta, mida kasutatakse selliste toodete nimetuste määratlemisel.

(7) Käesoleva määruse ühtse kohaldamise huvides tuleks määratleda mõisted „turustamine” ja „partii” linnulihasektoris.

(8) Ladustamis- ja käitlemistemperatuur on rangete kvaliteedinormide säilitamiseks olulise tähtsusega. Seepärast tuleks ette näha külmutatud linnuliha hoidmise miinimumtemperatuur.

(9) Käesoleva määruse sätteid ning eriti järelevalve ja rakendamisega seotud sätteid tuleks kohaldada ühetaoliselt kõigis ühenduse osades. Selleks vastuvõetud üksikasjalikud eeskirjad peavad samuti olema ühetaolised. Seepärast tuleb proovide võtmise ja lubatud hälvete osas sätestada ühismeetmed.

(10) Tarbijale selliste müügiks pakutavate toodete kohta piisava, selge ja objektiivse teabe andmiseks ja selliste toodete vabaks liikumiseks kõikides ühenduse osades tuleb tagada, et linnuliha turustusnormides võetaks võimalikult palju arvesse nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/211/EMÜ (teatavate toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). (4)

(11) Markeeringutel kasutatavate vabatahtlike märgete seas on jahutamismeetodit ja teatavaid linnupidamisviise käsitlevad märked. Tarbijakaitse huvides tuleb kõnealuste märgete kasutamisel järgida täpselt määratletud põhimõtteid, mis käsitlevad nii kasvatustingimusi kui ka piirmäärasid, millega märgitakse näiteks tapavanust ja nuumamisaega ning teatavate sööda koostisainete sisaldust.

(12) Kui foie gras tootmiseks peetavatelt partidelt ja hanedelt saadud liha märgistusel on märge vabapidamise kohta, peab samas olema ka märge lindude pidamise kohta foie gras tootmise eesmärgil, et teha tarbija jaoks kättesaadavaks kogu teave tooteomaduste kohta.

(13) Komisjon peab teostama alalist järelevalvet selle üle, et nende sätete alusel vastu võetud riigisisesed meetmed, sealhulgas ka turustusnormid oleksid kooskõlas ühenduse õigusega. Eelkõige tuleks ette näha nende ettevõtjate registreerimine ja korraline kontroll, kellel on õigus kasutada teatavatele põllumajanduslikele tootmisviisidele viitavaid termineid. Selleks on kõnealused ettevõtjad kohustatud säilitama süstemaatilised ja üksikasjalikud andmed.

(14) Nende kontrollide erilaadi silmas pidades võivad asjaomase liikmesriigi pädevad ametiasutused delegeerida need pädevatele ja nõuetekohaselt kvalifitseeritud kolmandatele isikutele, ilma et see piiraks kohaldatavat järelevalvet ja asjakohaseid abinõusid.

(15) Kolmandate riikide ettevõtjad võivad soovida kasutada jahutusmeetodeid ja põllumajanduslikke tootmisviise käsitlevaid vabatahtlikke märkeid. Selleks tuleb ette näha vajalikud sätted, mis sisalduvad komisjoni koostatud loetelus, kui seda lubab asjaomase kolmanda riigi pädev ametiasutus.

(16) Pidades silmas linnuliha töötlemise ja kontrollimise majanduslikku ja tehnoloogilist arengut ja kuna veesisaldus on külmutatud ja sügavkülmutatud kanade turustamisel eriti huvipakkuv, tuleks määrata kindlaks külmutatud või sügavkülmutatud kanade veesisaldus ja määratleda järelevalvesüsteem tapamajades ja kõikidel turustusetappidel, piiramata seejuures ühtsel turul kaupade vaba ringlemise põhimõtet.

(17) Veeimendumist tootmisettevõttes tuleks kontrollida ning kehtestada usaldatavad meetodid külmutatud ja sügavkülmutatud rümpade ettevalmistamisel lisatud vee koguse kindlaksmääramiseks, eristamata füsioloogilist vedelikku ja kanade ettevalmistamisel tekkivat muud vedelikku, kuna kõnealune eristamine tekitaks praktilisi raskusi.

(18) Tuleks keelata tingimustele mittevastavate külmutatud või sügavkülmutatud kanade turustamine ilma asjakohase märketa pakendil. Seoses sellega on kontrollide hõlbustamiseks ja selle tagamiseks, et tooteid kasutatakse ainult otstarbekohaselt, vaja vastu võtta praktilised eeskirjad seoses üksik- ja rühmapakenditel oleva märgistusega sõltuvalt nende sihtkohast.

(19) On vaja sätestata võetavad meetmed, kui kontrollimisel avastatakse kõrvalekaldumisi partiides, mille puhul tooted ei vasta käesoleva määruse nõuetele. Tuleks kehtestada kord ühendusesisestest saadetistest tulenevate vaidluste lahendamiseks.

(20) Vaidluse korral peab komisjon suutma teha paikvaatlusi ja võtta vajalikke meetmeid vastavalt olukorrale.

(21) Veesisaldust käsitlevate tingimuste ühtlustamiseks on vaja määrata ühenduse ja riigi tugilaborid.

(22) Tuleks anda ühenduse finantsabi.

(23) Ühenduse ja ühenduse tugilabori vahel tuleks sõlmida leping finantsabi maksmise tingimuste kindlaksmääramiseks.

(24) Tuleks sätestada, et liikmesriigid kehtestavad praktilised meetodid külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse kontrollimiseks. Käesoleva määruse ühtseks kohaldamiseks tuleks sätestada, et liimesriigid teavitavad nendest meetoditest komisjoni ja teisi liikmesriike.

(25) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 121 punkti e alapunktis ii osutatud tooteid määratletakse järgmiselt:

1) Linnurümbad a) KODUKANA (Gallus domesticus) — tibud, broiler: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; — kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; — kohikukk: isaslind, kes on enne suguküpsust kirurgiliselt kastreeritud ning kelle tapavanus on vähemalt 140 päeva; pärast kastreerimist tuleb kohikukki nuumata vähemalt 77 päeva; — kana- ja kukepojad: tibud, kelle rümba mass on väiksem kui 650 g (ilma rupsi, pea ja jalgadeta); tibusid massiga 650–750 g võib nimetada kanapoegadeks, kui nende vanus tapmisel on kuni 28 päeva. Kõnealuse tapavanuse kontrollimiseks võivad liikmesriigid kohaldada artiklit 12; — noor kukk: isane munakanatõugu tibu, kelle rinnakukiil on jäik, kuid mitte täielikult luustunud, ja kelle tapavanus on vähemalt 90 päeva; b) KALKUNID (Meleagris gallopavo dom.) — (noor) kalkun: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; — kalkun: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; c) PARDID (Anas platyrhynchos dom., cairina muschata), MULLARDID (nende ristandid cairina muschata x Anas platyrhynchos) — (noor) part või pardipoeg, (noor) muskuspart, (noor) mullard: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; — part, muskuspart, mullard: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; d) HANED (Anser anser dom.) — (noor) hani või hanepoeg: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind. Kogu rümpa kattev rasvakiht on õhuke või keskmine; noore hane rasva värv võib eritoitmise tõttu olla erinev; — hani: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind; tervet rümpa kattev rasvakiht võib olla keskmine või paks; e) PÄRLKANAD (Numida meleagris domesticus) — (noor) pärlkana: painduva (mitteluustunud) rinnakukiiluga lind; — pärlkana: jäiga (luustunud) rinnakukiiluga lind. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse punktides a–e nimetatud sooga seotud termineid samaväärsetena.

2) Linnurümpade jaotustükid a) pool: poolrümp, mis on saadud piki rinnakut ja selgroogu tehtud lõike abil; b) veerand: ees- või tagaveerand, mis on saadud poolrümba poolitamise teel; c) lahtilõikamata koivad: mõlemad tagaveerandid ja neid ühendav seljaosa, päranipuga või ilma; d) rind: rinnak ja selle mõlemal poolel olevad roided või osa nendest koos ümbritseva lihaskonnaga. Rind võib koosneda mõlemast või ühest rinnapoolest; e) koib: reie-, sääre- ja pindluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; f) koib koos seljaosaga: seljaosa mass on kuni 25 % jaotustüki kogumassist; g) reis: reieluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; h) sääretükk: sääre- ja pindluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; i) tiib: õlavarre-, kodar- ja küünarluu koos ümbritseva lihaskonnaga. Kalkunitiibade puhul võivad õlavarreluu või kodar- ja küünarluu koos neid ümbritseva lihaskonnaga olla eraldi. Tiivaotsa ja randmeluud võib vajadusel eemaldada. Mõlemad lõiked tuleb teha liigeste juurest; j) lahtilõikamata tiivad: mõlemad tiivad ja neid ühendav seljaosa, mille mass ei tohi olla suurem kui 45 % jaotustüki massist; k) rinnafilee: konditustatud, st ilma rinnaku ja roieteta rind, mis koosneb mõlemast või ühest rinnapoolest. Kalkuni rinnafilee võib koosneda ainult sisemisest rinnalihasest; l) rinnafilee koos harkluuga: nahata rinnafilee koos rangluuga ja rinnaku kõhrestunud osaga, kusjuures rangluu ja kõhre mass ei tohi olla suurem kui 3 % jaotustüki massist; m) rinnaliha („magret” või „maigret”): punktis 3 osutatud pardi ja hane rinnafilee koos naha, rinnalihast katva nahaaluse rasvkoega ning ilma sisemise rinnalihaseta; n) kalkuni konditustatud koivaliha: kalkuni reie- ja/või sääretükid, konditustatud, st reie-, sääre- ja pindluuta, terved, kuubikuteks või ribadeks lõigatud. Punktides e, g ja h loetletud toodete puhul tähendab tekst „lõiked tuleb teha liigeste juurest”, et lõiked tehakse seespool liigeseid piiritlevat kahte joont, nagu on näidatud II lisas esitatud joonisel. Punktides d–k loetletud tooted võivad olla nahaga või ilma. Kui punktides d–j loetletud tooted on ilma nahata või kui punktis k nimetatud toode on nahaga, tuleb see toote markeeringul ära märkida vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/13/EÜ (5) artikli 1 lõike 3 punktile a.

3) Rasvamaks (Foie gras) Hanede või partide (liikidest Cairina muchata või Cairina muschata x Anas platyrachos) maksad, kui linde on toidetud nii, et selle tulemuseks on maksarakkude rasvhüpertroofia. Linnud, kellelt need maksad eemaldatakse, peavad olema täielikult veretustatud. Maksad peavad olema ühte värvi. Maksad peavad olema järgmise massiga: — pardimaksa netomass vähemalt 300 g; — hanemaksa netomass vähemalt 400 g.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „rümp” – artikli 1 punktis 1 märgitud liiki linnu kogu keha pärast verestustamist, sulgede katkumist ja siseelundite eemaldamist; neerude eemaldamine ei ole siiski kohustuslik; rümpa, millest on eemaldatud siseelundid, võib müügiks pakkuda koos rupsidega, st kõhuõõnde pandud südame, maksa, pärismao ja kaelaga, või ilma;

b) „jaotustükid” – kodulinnuliha, mis suuruse ja lihaskonna poolest on vastavuses rümba ühe kindla osaga;

c) „pakendatud kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida pakutakse vastavalt direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis b sätestatud tingimustele;

d) „pakendamata kodulinnuliha” – müügiks lõpptarbijale pakutav pakendamata või müügikohas ostja soovil pakitud kodulinnuliha;

e) „turustamine” – müügi eesmärgil omamine või väljapanek, müügiks pakkumine, müük, tarnimine või muu turustusvorm;

f) „partii” – samasse liiki, tüüpi, klassi ja tootmistsüklisse kuuluv kontrollitav linnuliha, mis on pärit samas kohas asuvast tapamajast või lihalõikusettevõttest. Artikli 9 ning V ja VI lisa kohaldamisel hõlmab partii ainult samasse nimimassiklassi kuuluvaid kinnispakke.

Artikkel 3

1. Linnurümpade turustamiseks vastavalt käesolevale määrusele tuleb need esitada müügiks ühel järgmistest viisidest:

— osaliselt siseelunditest puhastatud (effilé, roped);

— koos rupsiga;

— ilma rupsita.

Võib lisada sõnad „siseelunditest puhastatud”.

2. Osaliselt siseelunditest puhastatud rümbad on rümbad, millest ei ole eemaldatud südant, kopse, pärismagu, pugu ja neere.

3. Kõikide esitusviiside puhul võivad hingetoru, söögitoru ja pugu rümpa jääda, kui pead ei eemaldata.

4. Rups sisaldab järgmist:

süda, kael, pärismagu ja maks ning muud kehaosad, mida peetakse toidukõlblikuks turul, mille lõpptarbijale see on ette nähtud. Maksast tuleb eraldada sapipõis. Pärismaost tuleb eemaldada sarvjas hõõrel ja pärismao sisaldis. Süda võib olla südamepaunaga või ilma. Kui kael jääb rümba külge, ei käsitata seda rupsina.

Kui müügiks oleval rümbal ei ole ühte neist neljast organist, tuleb selle puudumine ka markeeringul ära märkida.

5. Lisaks kooskõlas direktiiviga 2000/13/EÜ vastuvõetud riigisiseste eeskirjade järgimisele peavad kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti b tähenduses olema liha saatedokumentides järgmised andmed:

a) määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktis 1 osutatud kvaliteediklass;

b) kodulinnuliha turustusseisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktiga 2 ja soovitatav ladustustemperatuur.

Artikkel 4

1. Nimetused, mille all käesoleva määrusega hõlmatud tooteid võib direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti 1 tähenduses müüa, on loetletud käesoleva määruse artiklis 1 ja nendele vastavad mõisted teiste liikmesriikide keeltes on loetletud käesoleva määruse I lisas, ning neile lisatakse viide:

— terve rümba puhul ühele käesoleva määruse artikli 3 lõikega 1 ettenähtud esitusviisi kohta;

— linnuliha jaotustükkide puhul vastava liigi kohta.

2. Artikli 1 punktides 1 ja 2 määratletud nimetustele võib lisada muid mõisteid, tingimusel et need ei vii tarbijat sel määral eksitusse, et ta ajaks need segamini teiste artikli 1 punktides 1 ja 2 loetletud toodetega või artiklis 11 sätestatud märgistustega.

Artikkel 5

1. Tooteid, mida artiklis 1 ei ole määratletud, võib turustada ühenduses ainult selliste nimetuste all, mis ei vii tarbijat sel määral eksitusse, et ta ajaks need segamini teiste artiklis 1 osutatud toodetega või artiklis 11 sätestatud märgistustega.

2. Lisaks vastavalt direktiivile 2000/13/EÜ vastu võetud riigisiseste õigusaktide järgimisele, vastab lõpptarbijale ette nähtud kodulinnuliha etiketistamine, esitlemine ja reklaam käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud lisanõuetele.

3. Värske kodulinnuliha puhul tuleb säilimisaja kuupäev asendada vastavalt direktiivi 2000/13/EÜ artiklile 10 tekstiga „kõlblik kuni”.

4. Pakendatud kodulinnuliha puhul tuleb pakendil või sellele kinnitatud etiketil esitada järgmised andmed:

a) määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunkti 1 osutatud kvaliteediklass;

b) värske kodulinnuliha puhul selle koguhind ja kaaluühikuhind jaemüügis;

c) kodulinnuliha turustusseisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktiga 2 ja soovitatav ladustustemperatuur;

d) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (6) artikli 4 kohaselt antud tapamaja või lihalõikusettevõtte loa number, välja arvatud juhul, kui lõikamine ja konditustamine toimub müügikohas vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 punktile d;

e) kolmandatest riikidest imporditud kodulinnuliha puhul märgis päritolumaa kohta.

5. Pakendamata kodulinnuliha müügiks pakkumise korral, välja arvatud juhul, kui lõikamine ja konditustamine toimuvad müügikohas vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 lõike 2 punktile d, tingimusel et lõikamine ja konditustamine toimub tarbija palvel ja juuresolekul, kohaldatakse lõikes 4 osutatud tähiste suhtes direktiivi 2000/13/EÜ artiklit 14.

6. Erandina artikli lõikest 5 ja käesoleva artikli lõigetest 2–5 ei ole vaja kodulinnuliha liigitada ega märgistada vastavalt osutatud artiklites märgitud lisaeeskirjadele, kui liha toimetatakse lihalõikus- või -töötlemisettevõtetesse.

Artikkel 6

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktis 3 määratletud külmutatud linnuliha suhtes kohaldatakse järgmisi lisasätteid.

Käesoleva määrusega hõlmatud külmutatud linnuliha temperatuur peab olema stabiilne ja seda tuleb hoida toote kõikides osades temperatuuril –12 °C või alla selle, kuid lubatud on lühiajaline kõikumine kuni 3 °C. Selline toote temperatuuri hälve on lubatud vastavalt heale ladustamis- ja turustamistavale kohaliku turustamise ajal ja jaemüügikoha lihaletis.

Artikkel 7

1. Käesoleva määrusega hõlmatud linnurümbad ja jaotustükid peavad vastama järgmistele miinimumnõuetele, et neid võiks klassifitseerida A- või B-klassi, ning olema:

a) terved, võttes arvesse esitusviisi;

b) puhtad, ilma võõrlisandi, mustuse ja vereta;

c) ilma kõrvallõhnata;

d) ilma nähtavate vereplekkideta, välja arvatud väikesed ja märkamatud;

e) ilma väljaulatuvate murtud luudeta;

f) ilma suurte muljumisteta.

Värske linnuliha puhul ei tohi olla varasema külmutamise märke.

2. A-klassi klassifitseerimiseks peavad linnurümbad ja jaotustükid vastama ka järgmistele nõuetele:

a) nende kehaehitus peab olema hea. Liha peab olema lihav; rind hästi arenenud, lai, pikk ja lihav ning koivad lihavad. Tibude, noorte partide ja pardipoegade ning kalkunite puhul peavad rind, selg ja reied olema kaetud õhukese ühtlase rasvakihiga. Kukkede, kanade, partide ja noorte hanede puhul on lubatud paksem rasvakiht. Hanede puhul peab kogu rümp olema kaetud keskmise või paksu rasvakihiga;

b) rinnal, koibadel, päranipul, liigestel ja tiivaotstel võib olla vähesel hulgal sulgi, suletüükaid (suleotsi) ja udusulgi (niitsulgi). Supikanade, partide, kalkunite ja hanede puhul võivad suled olla ka muudel osadel;

c) teatavad kahjustused, muljumised ja värvimuutused on lubatud, kui neid on vähe ja need on märkamatud ning ei esine rinnal ega koibadel. Tiivaotsa ei pea olema. Tiivaotste ja sulefolliikuli kerge punetus on lubatud;

d) külmutatud või sügavkülmutatud linnulihal ei tohi esineda külmakahjustust, (7) välja arvatud siis, kui see on juhuslik, väike ja märkamatu ning ei esine rinnal ja koibadel.

Artikkel 8

1. Artiklite 1, 3 ja 7 eiramisest tulenevaid otsuseid võib teha üksnes terve partii kohta, mida on kontrollitud vastavalt käesoleva artikli sätetele.

2. Artiklis 1 määratletud üksiktoodetest võetakse pisteliselt allpool kindlaks määratud suurusega proov igast partiist, mida kontrollitakse tapamajas, lihalõikusettevõttes, hulgimüügi- või jaemüügilaos või mistahes muus turustusetapis sh transpordi käigus; importimisel kolmandatest riikidest tehakse seda tollivormistuse ajal:

Partii suurus Proovi suurus Defektsete ühikute lubatud hälve Kokku Artikli 1 punktide 1 (8) ja 3 ning artikli 7 lõike 1 puhul 1 2 3 4 100–500 30 5 2 501–3 200 50 7 3 > 3 200 80 10 4

3. A-klassi linnuliha partii kontrollimisel on lubatud lõikes 2 esitatud tabeli 3. veerus osutatud defektsete ühikute koguarv. Kõnealused defektsed ühikud võivad rinnafilees sisaldada kõhre (painduv rinnakukiil) kuni 2 % massist.

Artikli 1 punktide 1 ja 3 ning artikli 7 lõike 1 sätetele mittevastavate defektsete ühikute arv ei ületa lõikes 2 esitatud tabeli 4. veerus sätestatud arvu.

Vastavalt artikli 1 punktile 3 on vastuvõetav ainult selline defektne ühik, mille mass on vähemalt 240 g pardimaksa puhul ja vähemalt 385 g hanemaksa puhul.

4. B-klassi linnuliha partii kontrollimisel kahekordistatakse lubatud defektsete ühikute arvu.

5. Kui kontrollitud partii ei vasta nõuetele, keelab järelevalveasutus selle turustamise või impordi kolmandast riigist, kuni tõendatakse, et see vastab artiklitele 1 ja 7.

Artikkel 9

1. Direktiivi 76/211/EMÜ artiklis 2 määratletud kinnispakkidesse pakendatud külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha võib klassifitseerida kaalukategooriate järgi vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa B osa III punkti alapunktile 3:

— kinnispakid, mis sisaldavad ühte linnurümpa, või

— kinnispakid, mis sisaldavad ühte või mitut sama tüüpi või samast linnuliigist linnuliha jaotustükki, mis on määratletud artiklis 1.

2. Kõikidel kinnispakkidel peab vastavalt lõigetele 3 ja 4 olema märge toote massi kohta, mida nimetatakse „nimimassiks”, mida kinnispakk peab sisaldama.

3. Külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha kinnispakke võib nimimassi alusel liigitada järgmiselt:

a) rümbad: — < 1 100 g: 50 g kaupa liigitatud klassid (1 050 – 1 000 – 950 jne), — 1 100 – < 2 400 g: 100 g kaupa liigitatud klassid (1 100 – 1 200 – 1 300 jne), — ≥ 2 400 g: 200 g kaupa liigitatud klassid (2 400 – 2 600 – 2 800 jne);

b) jaotustükid: — < 1 100 g: 50 g kaupa liigitatud klassid (1 050 – 1 000 – 950 jne), — ≥ 1 100 g: 100 g kaupa liigitatud klassid (1 100 – 1 200 – 1 300 jne).

4. Lõikes 1 osutatud kinnispakid tuleb valmistada nii, et need vastaksid järgmistele nõuetele:

a) täitekogus ei tohi olla keskmiselt väiksem kui nimimass;

b) nende kinnispakkide osa, mille negatiivne hälve on lõikes 9 sätestatud lubatud negatiivsest hälbest suurem, peab olema piisavalt väike, et kinnispakkide partiid vastaksid lõikes 10 nimetatud testi nõuetele;

c) kinnispakke, mille negatiivne hälve on kaks korda suurem kui lõikes 9 sätestatud lubatud negatiivne hälve, ei tohi turustada.

Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad direktiivi 76/211/EMÜ I lisas sätestatud nimimassi, täitekoguse ja negatiivse hälbe määratlused.

5. Külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha pakkija või importija vastutuse puhul ja pädevate ametiasutuste poolt tehtava kontrolli suhtes kohaldatakse direktiivi 76/211/EMÜ I lisa punkte 4, 5 ja 6 mutatis mutandis.

6. Kinnispakke kontrollitakse proovide võtmise teel, mis toimub kahes osas:

— kõikide proovi kinnispakkide täitekoguse kontroll;

— proovi kinnispakkide keskmise täitekoguse kontroll.

Kinnispakkide partii loetakse nõuetekohaseks, kui mõlema kontrolli tulemused vastavad lõigetes 10 ja 11 nimetatud nõuetekohasuse näitajatele.

7. Partii koosneb ühesuguse nimimassiga, ühe liigi ja tootmistsükli kinnispakkidest, mis on pakitud samas kohas ja mida tuleb kontrollida.

Partii suurus on piiratud allpool sätestatud kogustega:

— kui kinnispakke kontrollitakse pakkeliini lõpus, on iga partii suurus võrdne pakkeliini maksimumtoodanguga tunnis ning partii suurus ei ole piiratud;

— muudel juhtudel piiratakse partii suurust 10 000 kinnispakiga.

8. Igast kontrollitavast partiist võetakse pisteliselt järgmise suurusega proov:

Partii suurus Proovi suurus 100–500 30 501–3 200 50 > 3 200 80

Kui alla 100 kinnispakist koosnevaid partiisid testitakse pakendeid avamata direktiivi 76/211/EMÜ II lisa tähenduses, tehakse seda 100 % ulatuses.

9. Kinnispakkidesse pakendatud kodulinnuliha puhul on lubatud järgmised negatiivsed hälbed:

(grammides) Nimismass Lubatud negatiivne hälve Rümbad Jaotustükid kuni 1 100 25 25 1 100 – < 2 400 50 50 2 400 ja rohkem 100

10. Kõikide proovi kinnispakkide täitekoguse kontrollimisel arvutatakse välja vähim lubatud kogus, lahutades kinnispaki nimimassist vastava lubatud negatiivse hälbe.

Proovi kinnispakid, mille täitekogus on väiksem kui vähim lubatud kogus, loetakse defektseks.

Kontrollitud kinnispakkide partii on nõuetekohane, kui mittevastavate ühikute arv proovis on järgmises tabelis esitatud nõuetekohasuse näitajast väiksem või sellega võrdne; partii lükatakse tagasi, kui mittevastavate ühikute arv proovis on nimetatud tabelis esitatud tagasilükkamisnäitajast suurem või sellega võrdne.

Proovi suurus Defektsete ühikute arv Nõuetekohasuse näitaja Tagasilükkamisnäitaja 30 2 3 50 3 4 80 5 6

11. Keskmise täitekoguse kontrollimisel on kinnispakkide partii nõuetekohane, kui proovi kinnispakkide keskmine täitekogus on suurem kui järgnevalt esitatud nõuetekohasuse näitajad:

Proovi suurus Keskmise täitekoguse nõuetekohasuse näitaja 30 x— ≥ Qn – 0,503 s 50 x— ≥ Qn – 0,379 s 80 x— ≥ Qn – 0,295 s

x— = kinnispaki keskmine täitekogus, Qn = kinnispaki nimimass, s = partii kinnispakkide täitekoguse standardhälve.

Standardhälvet arvestatakse vastavalt direktiivi 76/211/EMÜ II lisa punktile 2.3.2.2.

12. Seni kuni nõukogu direktiivi 80/181/EMÜ (9) alusel kasutatakse täiendavaid märkeid, lisatakse käesoleva määruse kohaldamisel kehtivale kinnispakkide nimimassi märkele täiendav märge.

13. Muudest liikmesriikidest Ühendkuningriiki imporditavat kodulinnuliha kontrollitakse pisteliselt ning kontrollimine ei toimu piiril.

Artikkel 10

Direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti a tähenduses võib markeeringul olla märge järgnevalt määratletud jahutusmeetodi kasutamise kohta ja vastavad III lisas loetletud mõisted teistes ühenduse keeltes:

— õhkjahutus: linnurümpade jahutamine külma õhuga;

— õhkpiserdus-jahutus: linnurümpade jahutamine külma õhuga, mis vaheldub veesumu ja veepiserdusega;

— sukeljahutus: linnurümpade jahutamine veeanumates või jää ja vee anumates vastuvoolumeetodil.

Artikkel 11

1. Põllumajanduslike tootmisviiside märkimiseks, välja arvatud mahepõllumajandus või bioloogiline tootmine, võivad markeeringul direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a määratletud tähenduses ja üksnes juhtudel, kui kõnesoleva määruse V lisas nimetatud asjakohased tingimused on täidetud, olla üksnes järgnevalt sätestatud mõisted ja vastavad IV lisas loetletud mõisted teistes ühenduse keeltes:

a) „söödetud…, mis sisaldab… %…”;

b) „ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)”;

c) „vabapidamine”;

d) „traditsiooniline vabapidamine”;

e) „täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine”.

Nendele mõistetele võib lisada vastava põllumajandusliku tootmisviisi eriomadustega seotud märked.

Kui foie gras tootmiseks peetavatelt partidelt ja hanedelt saadud liha märgistusel on osutatud vabapidamisele (punktid c, d ja e), peab seal olema ka märge „saadud foie gras tootmiseks ettenähtud lindudelt”.

2. Lindude tapavanust ja nuumamisaega on lubatud märkida ainult siis, kui kasutatakse ühte lõikes 1 osutatud mõistetest, ja juhul, kui lind ei ole V lisa punktides b, c või d nimetatud vanusest noorem. Käesolevat sätet ei kohaldata loomade suhtes, kes kuuluvad artikli 1 punkti 1 alapunkti a neljanda taande alla.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira selliste siseriiklike tehniliste meetmete kohaldamist, mis on V lisas esitatud miinimumnõuetest ulatuslikumad ja mis kehtivad üksnes asjaomase liikmesriigi tootjate suhtes, tingimusel, et need on kooskõlas ühenduse õigusega ja linnuliha ühiste turustusnormidega.

4. Lõikes 3 osutatud riiklikud meetmed tehakse teatavaks komisjonile.

5. Liikmesriigid peavad komisjoni taotluse korral esitama alati kogu vajaliku teabe selleks, et hinnata, kas käesolevas artiklis osutatud meetmed on kooskõlas ühenduse õiguse ja linnuliha ühiste turustusnormidega.

Artikkel 12

1. Tapamajad, kellel on lubatud kasutada artiklis 11 osutatud termineid, kuuluvad eriregistreerimisele. Nad peavad iga põllumajandusliku tootmisviisi osas eraldi arvestust järgmiste andmete kohta:

a) linnutootjate nimed ja aadressid, kes registreeritakse pärast liikmesriigi pädeva ametiasutuse tehtud kontrolli;

b) nimetatud ametiasutuse taotluse korral iga tootja ühe tootmistsükli lindude arv;

c) kõnealuste tarnitud ja töödeldud lindude arv ja eluskaal või rümba mass;

d) üksikasjalikud andmed müügi kohta, sealhulgas ostjate nimed ja aadressid, ja säilitavad need andmed vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist.

2. Lõikes 1 osutatud tootjaid kontrollitakse seejärel korrapäraselt. Tootjad peavad vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist jooksvat arvestust lindude arvu kohta linnupidamise viisi järgi, samuti müüdud lindude arvu, ostjate nimede ja aadresside ning sööda koguste ja tarneallikate kohta.

Lisaks sellele peavad vabapidamissüsteemi kasutavad tootjad arvestust lindude esmakordse uiteväljale laskmise kuupäeva kohta.

3. Sööda tootjad ja tarnijad peavad vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist arvestust, milles tõendatakse, et artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud tootmisviisi tarbeks tootjatele tarnitud sööda koostis vastab söötmise näidustusele.

4. Haudejaamad peavad vähemalt kuue kuu jooksul pärast lähetamist arvestust artikli 11 lõike 1 punktides d ja e osutatud tootmisviisi tarbeks tootjatele tarnitud ja aeglase kasvuga tõugudesse kuuluvate lindude kohta.

5. Regulaarseid kontrolle artikli 11 ja käesoleva artikli lõigete 1 kuni 4 täitmise kohta tehakse:

a) põllumajandusettevõttes: vähemalt kord iga tootmistsükli jooksul;

b) sööda tootja ja tarnija juures: vähemalt kord aastas;

c) tapamajas: vähemalt neli korda aastas;

d) haudejaamas: vähemalt kord aastas artikli 11 lõike 1 punktides d ja e osutatud linnupidamisviisi puhul.

6. Iga liikmesriik esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile vastavalt lõikele 1 registreeritud heakskiidetud tapamajade loetelu, kus peab olema tapamaja nimi, aadress ja sellele määratud number. Kõikidest loetelusse tehtavatest muudatustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kalendriaasta iga kvartali alguses.

Artikkel 13

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 121 punkti a alapunktis v osutatud linnupidamisviisi märgete kasutamise järelevalve korral peavad liikmesriikide määratud asutused järgima 26. juuni 1989. aasta Euroopa standardit nr EN/45011 ning nendele annab loa ja nende üle teostab järelevalvet asjaomane liikmesriik.

Artikkel 14

Kolmandatest riikidest imporditud linnulihal võib olla üks või mitu artiklites 10 ja 11 sätestatud vabatahtlikku märget, kui sellega koos on päritoluriigi pädeva ametiasutuse väljaantud tõend selle kohta, et kõnealused tooted vastavad käesoleva määruse asjakohastele sätetele.

Kolmanda riigi taotluse korral koostab komisjon selliste asutuste loetelu.

Artikkel 15

1. Ilma et see piiraks artikli 16 lõike 5 ja artikli 17 lõike 3 kohaldamist, võib ühenduses äri- või kaubandustegevuse raames turustada külmutatud ja sügavkülmutatud kanasid üksnes juhul, kui jaotustükkide veesisaldus ei ületa VI lisas (nõrutamismeetod) või VII lisas (keemiline meetod) kirjeldatud analüüsimeetoditega määratud tehniliselt vältimatuid väärtusi.

2. Iga liikmesriigi poolt määratud pädevad asutused tagavad, et tapamajad võtavad kõik vajalikud meetmed lõikes 1 ettenähtud sätete järgimiseks ja eelkõige selleks, et:

— võetakse proovid veeimendumise kontrollimiseks jahutamisel ning külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse kontrollimiseks;

— kontrollide tulemused registreeritaks ja neid säilitataks üks aasta;

— iga partii märgistataks viisil, mis võimaldab tootmiskuupäeva kindlakstegemist; kõnealune märgistus tuleb kanda toodanguaruandesse.

Artikkel 16

1. Tapamajades viiakse vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul läbi regulaarsed kontrollid vastavalt IX lisale vee imendumise suhtes või kontrollid vastavalt VI lisale.

Kui kõnealustest kontrollidest ilmneb, et imendunud vee hulk on suurem kui käesoleva määruse kohaselt lubatud kogu veesisaldus, arvestades töötlemisetappidel, mida ei kontrollita, rümpa imendunud vett, ja kui imendunud vee hulk ületab IX lisa punktis 10 või VI lisa punktis 7 osutatud tasemed, teeb tapamaja töötlemisprotsessis viivitamatult vajalikud tehnilised muudatused.

2. Kõikidel lõike 1 teises lõigus osutatud juhtudel ning igal juhul vähemalt kord kahe kuu jooksul viiakse proovide võtmise teel läbi artikli 15 lõikes 1 osutatud veesisalduse kontrollid kõikidest tapamajadest pärit külmutatud või sügavkülmutatud kanade puhul liikmesriigi pädeva asutuse valiku kohaselt vastavalt VI või VII lisale. Kõnealust kontrolli ei teostata rümpade puhul, mille kohta esitatakse pädevale asutusele tõend, et need on ette nähtud üksnes ekspordiks.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollid viib läbi pädev asutus või need viiakse läbi pädeva asutuse vastutusel. Pädevad asutused võivad konkreetsetel üksikjuhtudel kohaldada lõike 1 ja eriti IX lisa punktide 1 ja 10 ning lõike 2 sätteid rangemalt tapamaja suhtes, kelle puhul see osutub käesolevas määruses lubatud veesisalduse järgimise tagamiseks vajalikuks.

Kõikidel juhtudel, kui külmutatud või sügavkülmutatud tibude partii ei vasta käesoleva määruse sätetele, taasalustavad pädevad asutused lõikes 2 osutatud miinimumsagedusega kontrolle alles pärast seda, kui on saadud negatiivsed tulemused kolmelt VI või VII lisa kohaselt järjestikuselt kontrollimiselt, mille puhul võetakse proovid kolmel erineval tootmispäeval kuni nelja nädala jooksul. Nende erakorraliste kontrollide kulud kannab asjaomane tapamaja.

4. Kui õhkjahutuse puhul vastavad lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollide tulemused kuue kuu jooksul VI–IX lisas sätestatud kriteeriumidele, võib lõikes 1 osutatud kontrollide sagedust vähendada ühele korrale kuus. Kui kõnealustes lisades sätestatud kriteeriume ei täideta, taastatakse lõikes 1 osutatud kontrollikord.

5. Kui lõikes 2 osutatud kontrollide tulemusena selgub, et on ületatud lubatud piirnormi, ei ole asjaomane partii vastavuses käesoleva määrusega. Kõnealusel juhul võib asjaomane tapamaja nõuda kontrollanalüüsi läbiviimist liikmesriigi tugilaboris liikmesriigi pädeva asutuse valitud meetodil. Kõnealuse kontrollanalüüsi kulud kannab partii omanik.

6. Kui pärast kõnealust kontrollanalüüsi leitakse, et asjaomane partii ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab pädev asutus sobivad meetmed selleks, et lubada asjaomast partiid ühenduses turustada ainult tingimusel, et tapamaja märgistab pädeva asutuse järelevalve all asjaomaste rümpade üksik- ja rühmapakendid lindi või etiketiga, millele on kantud punaste suurtähtedega vähemalt üks X lisas esitatud sõnastustest.

Esimeses lõigus osutatud partii jääb pädeva asutuse järelevalve alla, kuni selle suhtes kohaldatakse käesolevat lõiget või see kõrvaldatakse muul viisi. Kui pädevale asutusele tõendatakse, et esimeses lõigus osutatud partii on ette nähtud ekspordiks, võtab pädev asutus kõik vajalikud meetmed, et takistada kõnealuse partii turustamist ühenduses.

Esimeses lõigus sätestatud laused kantakse silmapaistvasse kohta hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja kustumatult. Muud teksti- või kujunduselemendid ei tohi neid mingil viisil peita, varjata või segada. Üksikpakenditel on tähed on vähemalt 1 cm kõrgused ja rühmapakenditel vähemalt 2 cm kõrgused.

Artikkel 17

1. Sihtliikmesriik võib viia läbi külmutatud või sügavkülmutatud kanade mittediskrimineerivad pistelised kontrollid saadetise artiklite 15 ja 16 nõuetele vastavuse kontrollimiseks, kui on tõsised põhjused kahtlustada rikkumisi.

2. Lõikes 1 osutatud kontrollid viiakse läbi kaupade sihtkohas või muus sobivas kohas, tingimusel, et viimati nimetatud juhul ei asu see piiril ja koha valik takistab võimalikult vähe kaupade marsruuti ning et kaubad liiguvad pärast vajalike proovide võtmist tavapäraselt sihtkohta. Tooteid ei müüda lõpptarbijale enne, kui kontrolli tulemused on teada.

Kõnealused kontrollid tuleb viia läbi esimesel võimalusel, et mitte asjatult viivitada toodete turuleviimisega või põhjustada viivitusi, mis võivad nende kvaliteeti kahjustada.

Kontrollide tulemustest, järgnevatest otsustest ja nende aluseks olnud asjaoludest teavitatakse kaubasaatjat, kaubasaajat või nende esindajaid hiljemalt proovide võtmisele järgneva kahe tööpäeva jooksul. Sihtliikmesriigi pädevate asutuste tehtud otsustest ja nende põhjustest teatatakse lähteliikmesriigi pädevale asutusele.

Kaubasaatja või tema esindaja taotluse korral edastatakse talle nimetatud otsused ja nende põhjused kirjalikult koos üksikasjadega sihtliikmesriigi õigusaktide alusel kehtiva edasikaebamisõiguse kohta, samuti sellega seotud protsessinormide ja -tähtaegade kohta.

3. Kui lõikes 1 osutatud kontrollide tulemused näitavad, et lubatud piirnorme on ületatud, võib asjaomase partii omanik nõuda kontrollanalüüsi läbiviimist ühes XI lisas loetletud tugilaboris samal meetodil, mida kasutati esialgse katse tegemisel. Kõnealuse kontrollanalüüsi kulud kannab partii omanik. Tugilaborite ülesanded ja pädevus on sätestatud XII lisas.

4. Kui pärast vastavalt lõigetele 1 ja 2 läbi viidud kontrolle ja taotletud kontrollanalüüse on leitud, et külmutatud või sügavkülmutatud kanad ei vasta artiklite 15 ja 16 sätetele, kohaldab sihtliikmesriigi pädev asutus artikli 16 lõikes 6 ettenähtud korda.

5. Lõigetes 3 ja 4 ette nähtud juhtudel võtab sihtliikmesriigi pädev asutus viivitamata ühendust lähteliikmesriigi pädeva asutusega. Lähteliikmesriigi pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed ja teavitab sihtliikmesriigi pädevat asutust läbiviidud kontrollidest, tehtud otsustest ja nende tegemise põhjustest.

Kui lõigetega 1 ja 3 ette nähtud kontrollid tõendavad korduvaid eiramisi või kui kõnealuste kontrollide läbiviimine ei ole lähteliikmesriigi arvates piisavalt põhjendatud, teavitavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused sellest komisjoni.

Käesoleva määruse ühtseks kohaldamiseks vajalikul määral või sihtliikmesriigi pädeva asutuse taotluse korral ja arvestades leitud rikkumiste laadi, võib komisjon

— saata asjaomasesse ettevõttesse ekspertide rühma ning viia koos pädevate riiklike asutustega läbi kohapealsed kontrollid või

— taotleda sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt asjaomase ettevõtte toodete proovide võtmise tihendamist ja vajadusel sanktsioonide rakendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 194.

Komisjon teatab oma järeldustest liikmesriikidele. Liikmesriigid, kelle territooriumil kontrolli läbi viiakse, annavad ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi.

Kuni komisjoni järelduste saamiseni tihendab lähteliikmesriik sihtliikmesriigi taotluse korral kõnealuse ettevõtte toodete kontrolli.

Kui seoses ettevõttes toimunud korduvate eiramistega võetakse kõnealuseid meetmeid, rahastab komisjon asjaomases ettevõttes kolmanda lõigu taanete sätete kohaldamisel tekkinud kulud.

Artikkel 18

1. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad viivitamata asjaomasele riigi tugilaborile nende poolt või nende vastutusel tehtud artiklites 15, 16 ja 17 osutatud kontrollide tulemustest.

Liikmesriikide tugilaborid edastavad kõnealused andmed artiklis 19 osutatud ekspertide komiteele täiendavaks hindamiseks ja aruteluks liikmesriikide tugilaboritega igal aastal enne 1. juulit. Tulemused esitatakse korralduskomiteele läbivaatamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 195.

2. Liikmesriigid võtavad kõikides turustusetappides konkreetsed meetmed artiklites 15, 16 ja 17 sätestatud kontrollide tegemiseks, sealhulgas kolmandatest riikidest imporditava kauba kontrollimiseks tollivormistuse ajal vastavalt VI ja VII lisale. Liikmesriigid teatavad kõnealustest meetmetest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Kõigist asjakohastest muudatustest teatatakse kohe teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 19

Linnuliha veesisalduse üle järelevalvet teostav ekspertide komitee on tegev liikmesriikide tugilaborite katsete läbiviimist koordineeriva asutusena. Sinna kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide tugilaborite esindajad. Komitee ja liikmesriikide tugilaborite ülesanded ning komitee organisatsiooniline ülesehitus on sätestatud XII lisas.

Finantsabi makstakse tugilaborile kooskõlas ühendust esindava komisjoni ja labori vahel sõlmitud lepingu tingimustega.

Euroopa Ühenduste Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi peadirektor volitatakse lepingutele komisjoni nimel alla kirjutama.

Artikkel 20

1. Ühenduses võib äri- või kaubandustegevuse raames turustada järgmisi värskeid, külmutatud ja sügavkülmutatud linnuliha jaotustükke üksnes juhul, kui jaotustükkide veesisaldus ei ületa VIII lisas (keemiline meetod) kirjeldatud analüüsimeetoditega määratud tehniliselt vältimatuid väärtusi:

a) kana nahata rinnafilee harkluuga või ilma;

b) kana rinnatükk koos nahaga;

c) kana reie- ja sääretükid, koivad, seljaosaga koivad, tagaveerandid koos nahaga;

d) kalkuni nahata rinnafilee;

e) kalkuni rinnatükk koos nahaga;

f) kalkuni reie- ja sääretükid, koivad koos nahaga;

g) kalkuni konditustatud koivaliha ilma nahata.

2. Iga liikmesriigi poolt määratud pädevad asutused tagavad, et tapamajad ja nende juures või neist eraldi asuvad lihalõikusettevõtted võtavad kõik vajalikud meetmed lõikes 1 ettenähtud sätete järgimiseks ja eelkõige selleks, et:

a) tapamajades kontrollitakse korrapäraselt ka käesoleva artikli lõikes 1 loetletud värskete, külmutatud või sügavkülmutatud jaotustükkide tootmiseks ettenähtud kana- ja kalkunirümpadesse imendunud vett vastavalt artikli 16 lõikele 1. Kõnealune kontroll viiakse läbi vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul. Kalkunirümpade õhkjahutuse puhul ei ole siiski imendunud vett vaja korrapäraselt kontrollida. IX lisa punktis 10 kindlaksmääratud piirväärtusi kohaldatakse ka kalkunirümpade puhul;

b) kontrollide tulemused registreeritaks ja neid säilitataks üks aasta;

c) iga partii märgistataks viisil, mis võimaldab tootmiskuupäeva kindlakstegemist; kõnealune märgistus tuleb kanda toodanguaruandesse.

Kui kanade õhkjahutuse puhul vastavad punktis a ja lõikes 3 osutatud kontrollide tulemused kuue kuu jooksul VI–IX lisas sätestatud kriteeriumidele, võib punktis a osutatud kontrollide sagedust vähendada ühele korrale kuus. Kui VI–IX lisas sätestatud kriteeriume ei täideta, taastatakse punktis a osutatud kontrollikord.

3. Igast linnuliha jaotustükke tootvast lihalõikusettevõttest pärit külmutatud ja sügavkülmutatud jaotustükkide puhul viiakse vähemalt kord kolme kuu jooksul läbi lõikes 1 osutatud veesisalduse kontroll proovide võtmise teel vastavalt VIII lisale. Kõnealust kontrolli ei teostata jaotustükkide puhul, mille kohta esitatakse pädevale asutusele tõend, et need on ette nähtud üksnes ekspordiks.

Kui ühe aasta jooksul on kontrolli tulemused konkreetses lihalõikusettevõttes vastanud VIII lisas sätestatud tingimustele, hakatakse kontrolli läbi viima kord kuue kuu jooksul. Kui kõnealuseid kriteeriume ei täideta, taastatakse esimeses lõigus osutatud kontrollikord.

4. Artikli 16 lõikeid 3–6 ja artikleid 17 ja 18 kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva artikli lõikes 1 osutatud linnuliha jaotustükkide suhtes.

Artikkel 21

Määrus (EMÜ) nr 1538/91 tunnistatakse alates 1. juulist 2008 kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele (EMÜ) nr 1906/90 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt XIII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 22

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, 16. juuni 2008 Komisjoni nimel komisjoni liige Mariann FISCHER BOEL

(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 470/2008 (ELT L 140, 30.5.2008, lk 1).

(2) EÜT L 173, 6.7.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1029/2006 (ELT L 186, 7.7.2006, lk 6).

(3) EÜT L 143, 7.6.1991, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1474/2007 (ELT L 329, 14.12.2007, lk 14).

(4) EÜT L 46, 21.2.1976, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/45/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 17).

(5) EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

(6) ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

(7) Külmakahjustus: (kvaliteeti vähendavas tähenduses) paikne või üldine taastamatu naha ja/või liha kuivamine, mille tagajärjel võib muutuda:

— esialgne värv (tavaliselt kahvatumaks) või

— maitse ja lõhn (maitsetu või räästunud) või

— koostis (kuiv, käsnjas).

(8) Lubatud hälve on sätestatud ühe liigi piires.

(9) EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40.

I LISA Artikli 1 punkt 1 – linnurümpade nimetused bg es cs da de et el en fr it lv 1. Пиле, бройлер Pollo (de carne) Kuře, brojler Kylling, slagtekylling Hähnchen Masthuhn Tibud, broiler Κοτόπουλο Πετετνοί και κότες (κρεατοπαραγωγής) Chicken, broiler Poulet (de chair) Pollo, ‘Broiler’ Cālis, broilers 2. Петел, кокошка Gallo, gallina Kohout, slepice, drůbež na pečení, nebo vaření Hane, høne, suppehøne Suppenhuhn Kuked, kanad, hautamiseks või keetmiseks mõeldud kodulinnud Πετεινοί και κότες (για βράοιμο) Cock, hen, casserole, or boiling fowl Coq, poule (à bouillir) Gallo, gallina Pollame da brodo Gailis, vista, sautēta vai vārīta mājputnu gaļa 3. Петел (угоен, скопен) Capón Kapoun Kapun Kapaun Kohikukk Καπόνια Capon Chapon Cappone Kapauns 4. Ярка, петле Polluelo Kuřátko, kohoutek Poussin, Coquelet Stubenküken Kana- ja kukepojad Νεοσσός, πετεινάρι Poussin, Coquelet Poussin, coquelet Galletto Cālītis 5. Млад петел Gallo joven Mladý kohout Unghane Junger Hahn Noor kukk Πετεινάρι Young cock Jeune coq Giovane gallo Jauns gailis 1. (Млада) пуйка Pavo (joven) (Mladá) krůta (Mini) kalkun (Junge) Pute, (Junger) Truthahn (Noor) kalkun (Νεαροί) γάλοι και γαλοπούλες (Young) turkey Dindonneau, (jeune) dinde (Giovane) tacchino (Jauns) tītars 2. Пуйка Pavo Krůta Avlskalkun Pute, Truthahn Kalkun Γάλοι και γαλοπούλες Turkey Dinde (à bouillir) Tacchino/a Tītars 1. (Млада) патица, пате (млада) мускусна патица, (млад) мюлар Pato (joven o anadino), pato de Barbaria (joven), pato cruzado (joven) (Mladá) kachna, kachnê, (mladá) Pižmová kachna, (mladá) kachna Mulard (Ung) and (Ung) berberiand (Ung) mulardand Frühmastente, Jungente, (Junge) Barbarieente (Junge Mulardente) (Noor) part, pardipoeg. (noor) muskuspart, (noor) mullard (Νεαρές) πάπιες ή παπάκια, (νεαρές) πάπιες Βαρβαρίας, (νεαρές) παπιες mulard (Young) duck, duckling, (Young) Muscovy duck (Young) Mulard duck (Jeune) canard, caneton, (jeune) canard de Barbarie, (jeune) canard mulard (Giovane) anatra (Giovane) Anatra muta (Giovane) Anatra ‘mulard’ (Jauna) pīle, pīlēns, (jauna) muskuspīle, (Jauna) Mulard pīle 2. Патица, мускусна патица, мюлар Pato, pato de Barbaria, pato cruzado Kachna, Pižmová kachna, kachna Mulard Avlsand Avlsberberiand Avlsmulardand Ente, Barbarieente Mulardente Part, muskuspart, mullard Πάτιες, πάτιες Βαρβαρίας πάτιες mulard Duck, Muscovy duck, Mulard duck Canard, canard de Barbarie (à bouillir), canard mulard (à bouillir) Anatra Anatra muta Anatra ‘mulard’ Pīle, muskuspīle, Mulard pīle 1. (Млада) гъска, гъсе Oca (joven), ansarón Mladá husa, house (Ung) gås Frühmastgans, (Junge) Gans, Jungmastgans (Noor) hani, hanepoeg (Νεαρές) χήνες ή χηνάκια (Young) goose, gosling (Jeune) oie ou oison (Giovane) oca (Jauna) zoss, zoslēns 2. Гъска Oca Husa Avlsgås Gans Hani Χήνες Goose Oie Oca Zoss 1. (Млада) токачка Pintada (joven) Mladá perlička (Ung) perlehøne (Junges) Perlhuhn (Noor) pärlkana (Νεαρές) φραγκόκοτες (Young) guinea fowl (Jeune) pintade Pintadeau (Giovane) faraona (Jauna) pērļu vistiņa 2. Токачка Pintada Perlička Avlsperlehøne Perlhuhn Pärlkana Φραγκόκοτες Guinea fowl Pintade Faraona Pērļu vistiņa

lt hu mt nl pl pt ro sk sl fi sv 1. Viščiukas broileris Brojler csirke, pecsenyecsirke Fellus, brojler Kuiken, braadkuiken Kurczę, broiler Frango Pui de carne, broiler Kurča, brojler Pitovni piščanec – brojler Broileri Kyckling, slaktkyckling (broiler) 2. Gaidys, višta, skirti troškinti arba virti Kakas és tyúk (főznivaló baromfi) Serduk, tiġieġa (tal-brodu) Haan, hen soep- of stoofkip Kura rosołowa Galo, galinha Cocoș, găină sau carne de pasăre pentru fiert Kohút, sliepka Petelin, kokoš, perutnina za pečenje ali kuhanje Kukko, kana Tupp, höna, gryt-, eller kokhöna 3. Kaplūnas Kappan Ħasi Kapoen Kapłon Capão Clapon Kapún Kopun Chapon (syöttökukko) Kapun 4. Viščiukas Minicsirke Għattuqa, coquelet Piepkuiken Kurczątko Franguitos Pui tineri Kurčiatko Mlad piščanec, mlad petelin (kokelet) Kananpoika, kukonpoika Poussin, Coquelet 5. Gaidžiukas Fiatal kakas Serduk żgħir fl-eta Jonge haan Młody kogut Galo jovem Cocoș tânăr Mladý kohút Mlad petelin Nuori kukko Ung tupp 1. Kalakučiukas Pecsenyepulyka, gigantpulyka, növendék pulyka Dundjan (żgħir fl-eta) (Jonge) kalkoen (Młody) indyk Peru Curcan (tânăr) Mladá morka (Mlada) pura (Nuori) kalkkuna (Ung) kalkon 2. Kalakutas Pulyka Dundjan Kalkoen Indyk Peru adulto Curcan Morka Pura Kalkkuna Kalkon 1. Ančiukai, muskusinės anties ančiukai, mulardinės anties ančiukai Pecsenyekacsa, Pecsenye pézsmakacsa, Pecsenye mulard-kacsa Papra (żgħira fl-eta), papra żgħira (fellus ta’ papra) muskovy (żgħira fl-eta), papra mulard (Jonge) eend, (Jonge) Barbarijse eend (Jonge) „Mulard”-eend (Młoda) kaczka tuczona, (Młoda) kaczka piżmova, (Młoda) kaczka mulard Pato, Pato Barbary, Pato Mulard Rață (tânără), rață (tânără) din specia Cairina moschata, rață (tânără) Mulard (Mladá kačica), káča, (Mladá) pižmová kačica, (Mladý) mulard (Mlada) raca, račka, (mlada) muškatna raca, (mlada) mulard raca (Nuori) ankka, (Nuori) myskiankka (Ung) anka, ankunge (ung) mulardand (ung) myskand 2. Antis, muskusinė antis, mulardinė antis Kacsa, Pézsma kacsa, Mulard kacsa Papra, papra muscovy, papra mulard Eend Barbarijse eend „Mulard”-eend Kaczka, Kaczka piżmowa, Kaczka mulard Pato adulto, pato adulto Barbary, pato adulto Mulard Rață, rață din specia Cairina moschata, rață Mulard Kačica, Pyžmová kačica, Mulard Raca, muškatna raca, mulard raca Ankka, myskiankka Anka, mulardand, myskand 1. Žąsiukas Fiatal liba, pecsenye liba Wiżża (żgħira fl-eta), fellusa ta’ wiżża (Jonge) gans Młoda gęś Ganso Gâscă (tânără) (Mladá) hus, húsa (Mlada) gos, goska (Nuori) hanhi (Ung) gås, gåsunge 2. Žąsis Liba Wiżża Gans Gęś Ganso adulto Gâscă Hus Gos Hanhi Gås 1. Perlinių vištų viščiukai Pecsenyegyöngyös Farghuna (żgħira fl-eta) (Jonge) parelhoen (Młoda) perliczka Pintada Bibilică adultă (Mladá) perlička (Mlada) pegatka (Nuori) helmikana (Ung) pärlhöna 2. Perlinės vištos Gyöngytyúk Fargħuna Parelhoen Perlica Pintada adulta Bibilică Perlička Pegatka Helmikana Pärlhöna Artikli 1 punkt 2 – linnurümpade osade nimetused bg es cs da de et el en fr it lv a) Половинка Medio Půlka Halvt Hälfte oder Halbes Pool Μισά Half Demi ou moitié Metà Puse b) Четвъртинка Charto Čtvrtka Kvart (Vorder-, Hinter-)Viertel Veerand Τεταρτημόριο Quarter Quart Quarto Ceturdaļa c) Неразделени четвъртинки с бутчетата Cuartos traseros unidos Neoddělená zadní čtvrtka Sammenhængende lårstykker Hinterviertel am Stück Lahtilõikamata koivad Αδιαχώριστα τεταρτημόρια ποδιών Unseparated leg quarters Quarts postérieurs non séparés Cosciotto Nesadalītas kāju ceturdaļas d) Гърди, бяло месо или филе с кост Pechuga Prsa Bryst Brust, halbe Brust, halbierte Brust Rind Στήθος Breast Poitrine, blanc ou filet sur os Petto con osso Krūtiņa e) Бутче Muslo y contramuslo Stehno Helt lår Schenkel, Keule Koib Πόδι Leg Cuisse Coscia Kāja f) Бутче с част от гърба, прикрепен към него Charto trasero de pollo Stehno kuřete s částí zad Kyllingelår med en del af ryggen Hähnchenschenkel mit Rückenstück, Hühnerkeule mit Rückenstück Koib koos seljaosaga Πόδι από κοτόπουλο με ένα κομμάτι της ράχης Chicken leg with a portion of the back Cuisse de poulet avec une portion du dos Coscetta Cāļa kāja ar muguras daļu g) Бедро Contramuslo Horní stehno Overlår Oberschenkel, Oberkeule Reis Μηρός (μπούτι) Thigh Haut de cuisse Sovraccoscia Šķiņkis h) Подбедрица Muslo Dolní stehno (palička) Underlår Unterschenkel, Unterkeule Sääretükk Κνήμη Drumstick Pilon Fuso Stilbs i) Крило Ala Křídlo Vinge Flügel Tiib Φτερούγα Wing Aile Ala Spārns j) Неразделени крила Alas unidas Neoddělená křídla Sammenhængende vinger Beide Flügel, ungetrennt Lahtilõikamata tiivad Αδιαχώριστες φτερούγες Unseparated wings Ailes non séparées Ali non separate Nesadalīti spārni k) Филе от гърдите, бяло месо Filete de pechuga Prsní řízek Brystfilet Brustfilet, Filet aus der Brust, Filet Rinnafilee Φιλέτο στήθους Breast fillet Filet de poitrine, blanc, filet, noix Filetto, fesa (tacchino) Krūtiņas fileja l) Филе от гърдите с „ядеца“ Filete de pechuga con clavícula Filety z prsou (Klíční kost s chrupavkou prsní kosti včetně svaloviny v přirozené souvislosti, klíč. kost a chrupavka max. 3 % z cel. hmotnosti) Brystfilet med ønskeben Brustfilet mit Schlüsselbein Rinnafilee koos harkluuga Φιλέτο στήθους με κλειδοκόκαλο Breast fillet with wishbone Filet de poitrine avec clavicule Petto (con forcella), fesa (con forcella) Krūtiņas fileja ar krūšukaulu m) Нетлъсто филе Magret, maigret Magret, maigret (filety z prsou kachen a hus s kůží a podkožním tukem pokrývajícím prsní sval, bez hlubokého svalu prsního) Magret, maigret Magret, Maigret Rinnaliha („magret” või „maigret”) Maigret, magret Magret, maigret Magret, maigret Magret, maigret Pīles krūtiņa n) Oбезкостен пуешки бут Carne de muslo y contramuslo de pavo deshuesada U vykostěných krůtích stehen Udbenet kød af hele kalkunlår Entbeintes Fleisch von Putenschenkeln Kalkuni konditustatud koivaliha Κρέας ποδιού γαλοπούλας χωρίς κόκαλο Deboned turkey leg meat Cuisse désossée de dinde Carne di coscia di tacchino disossata Atkaulotai tītara kāju gaļai

lt hu mt nl pl pt ro sk sl fi sv a) Pusė Fél baromfi Nofs Helft Połówka Metade Jumătăți Polená hydina Polovica Puolikas Halva b) Ketvirtis Negyed baromfi Kwart Kwart Ćwiartka Quarto Sferturi Štvrťka hydiny Četrt Neljännes Kvart c) Neatskirti kojų ketvirčiai Összefüggő (egész) combnegyedek Il-kwarti ta’ wara tas-saqajn, mhux separati Niet-gescheiden achterkwarten Ćwiartka tylna w całości Quartos da coxa não separados Sferturi posterioare neseparate Neoddelené hydinové stehná Neločene četrti nog Takaneljännes Bakdelspart d) Krūtinėlė Mell Sidra Borst Pierś, połówka piersi Peito Piept Prsia Prsi Rinta Bröst e) Koja Comb Koxxa Hele poot, hele dij Noga Perna inteira Pulpă Hydinové stehno Bedro Koipireisi Klubba f) Viščiuko koja su neatskirta nugaros dalimi Csirkecomb a hát egy részével Koxxa tat-tiġieġa b’porzjon tad-dahar Poot/dij met rugdeel (bout) Noga kurczęca z częścią grzbietu Perna inteira de frango com uma porção do dorso Pulpă de pui cu o porțiune din spate atașată Kuracie stehno s panvou Piščančja bedra z delom hrbta Koipireisi, jossa selkäosa Kycklingklubba med del av ryggben g) Šlaunelė Felsőcomb Il-biċċa ta’ fuq tal-koxxa Bovenpoot, bovendij Udo Coxa Pulpă superioară Horné hydinové stehno Stegno Reisi Lår h) Blauzdelė Alsócomb Il-biċċa t’isfel tal-koxxa (drumstick) Onderpoot, onderdij (Drumstick) Podudzie Perna Pulpă inferioară Dolné hydinové stehno Krača Koipi Ben i) Sparnas Szárny Ġewnaħ Vleugel Skrzydło Asa Aripi Hydinové krídelko Peruti Siipi Vinge j) Neatskirti sparnai Összefüggő (egész) szárnyak Ġwienaħ mhux separati Niet-gescheiden vleugels Skrzydła w całości Asas não separadas Aripi neseparate Neoddelené hydinové krídla Neločene peruti Siivet kiinni toisissaan Sammanhängande vingar k) Krūtinėlės filė Mellfilé Flett tas-sidra Borstfilet Filet z piersi Carne de peito Piept dezosat Hydinový rezeň Prsni file Rintafilee Bröstfilé l) Krūtinėlės filė su raktikauliu ir krūtinkauliu Mellfilé szegycsonttal Flett tas-sidra bil-wishbone Borstfilet met vorkbeen Filet z piersi z obojczykiem Carne de peito com fúrcula Piept dezosat cu osul iadeș Hydinový rezeň s kosťou Prsni file s prsno kostjo Rintafilee solisluineen Bröstfilé med nyckelben m) Krūtinėlės filė be kiliojo raumens (magret) Bőrös libamell-filé, (maigret) Magret, maigret Magret Magret Magret, maigret Tacâm de pasăre, spinări de pasăre Magret Magret Magret, maigret Magret, maigret n) Kalakuto kojų mėsa be kaulų Kicsontozott pulykacomb Laħam tas-saqajn tad-dundjan dissussat Vlees van hele poten/hele dijen van kalkoenen, zonder been Pozbawione kości mięso z nogi indyka Carne desossada da perna inteira de peru Pulpă dezosată de curcan Vykostené morčacie stehno Puranje bedro brez kosti Kalkkunan luuton koipi-reisiliha Urbenat kalkonkött av klubba

II LISA Lõige, mis eraldab reie/koiva ja selja — puusaliigese piiritlemine Lõige, mis eraldab reie ja sääretüki — põlveliigese piiritlemine

III LISA Artikkel 10 – jahutusmeetodid bg es cs da de et el en fr it lv 1. Въздушно охлаждане Refrigeración por aire Vzduchem (Chlazení vzduchem) Luftkøling Luftkühlung Ōhkjahutus Ψύξη με αέρα Air chilling Refroidissement à l'air Raffreddamento ad aria Dzesēšana ar gaisu 2. Въздушно-душово охлаждане Refrigeración por aspersión ventilada Vychlazeným proudem vzduchu s postřikem Luftspraykøling Luft-Sprühkühlung Ōhkpiserdusjahutus Ψύξη με ψεκασμό Air spray chilling Refroidissement par aspersion ventilée Raffreddamento per aspersione e ventilazione Dzesēšana ar izsmidzinātu gaisu 3. Охлаждане чрез потапяне Refrigeración por immersión Ve vodní lázni ponořením Neddypningskøling Gegenstrom-Tauchkühlung Sukeljahutus Ψύξη με βύθιση Immersion chilling Refroidissement par immersion Raffreddamento per immersione Dzesēšana iegremdējot

lt hu mt nl pl pt ro sk sl fi sv 1. Atšaldymas ore Levegős hűtés Tkessih bl-arja Luchtkoeling Owiewowa Refrigeração por ventilação Refrigerare în aer Chladené vzduchom Zračno hlajenje Ilmajäähdytys Luftkylning 2. Atšaldymas pučiant orą Permetezéses hűtés Tkessih b'air spray Lucht-sproeikoeling Owiewowo-natryskowa Refrigeração por aspersão e ventilação Refrigerare prin dușare cu aer Chladené sprejovaním Hlajenje s pršenjem Ilmasprayjäähdytys Evaporativ kylning 3. Atšaldymas panardinant Bemerítéses hűtés Tkessiħ b’immersjoni Dompelkoeling Zanurzeniowa Refrigeração por imersão Refrigerare prin imersiune Chladené vo vode Hlajenje s potapljanjem Vesijäähdytys Vattenkylning

IV LISA Artikli 11 lõige 1 — linnupidamisviisid bg es cs da de et el en fr it lv a) Хранена с … % … гъска, хранена с овес Alimentado con … % de … Oca engordada con avena Krmena (čím) … % (čeho) … Husa krmená ovsem Fodret med … % … Havrefodret gås Mast mit … % … Hafermastgans Söödetud …, mis sisaldab … % … Kaeraga toidetud hani Έχει τραφεί με … % … Χήνα που παχαίνεται με βρώμη Fed with … % of … Oats fed goose Alimenté avec … % de … Oie nourrie à l’avoine Alimentato con il … % di … Oca ingrassata con avena Barība ar … % … ar auzām barotas zosis b) Екстензивно закрито (отгледан на закрито) Sistema extensivo en gallinero Extenzivní v hale Ekstensivt staldopdræt (skrabe …) Extensive Bodenhaltung Ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine) Εκτατικής εκτροφής Extensive indoor (barnreared) Élevé à l’intérieur: système extensif Estensivo al coperto Turēšana galvenokārt telpās (“Audzēti kūtī”) c) Свободен начин на отглеждане Gallinero con salida libre Volný výběh Fritgående Freilandhaltung Vabapidamine Ελεύθερης βοσκής Free range Sortant à l’extérieur All’aperto Brīvā turēšana d) Традиционен свободен начин на отглеждане Granja al aire libre Tradiční volný výběh Frilands … Bäuerliche Freilandhaltung Traditsiooniline vabapidamine Πτηνοτροφείο παραδοσιακά ελεύθερης βοσκής Traditional free range Fermier-élevé en plein air Rurale all’aperto Tradicionālā brīvā turēšana e) Свободен начин на отглеждане – пълна свобода Granja de cría en libertad Volný výběh – úplná volnost Frilands … opdrættet i fuld frihed Bäuerliche Freilandhaltung Unbegrenzter Auslauf Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine Πτηνοτροφείο απεριόριστης τροφής Free-range — total freedom Fermier-élevé en liberté Rurale in libertà Pilnīgā brīvība

lt hu mt nl pl pt ro sk sl fi sv a) Lesinta … % … Avižomis penėtos žąsys …%-ban …-val etetett Zabbal etetett liba Mitmugħa b’… % ta’ … Wiżża mitmugħa bil-ħafur Gevoed met … % … Met haver vetgemeste gans Żywione z udziałem … % … tucz owsiany (gęsi) Alimentado com … % de … Ganso engordado com aveia Furajate cu un % de … Gâște furajate cu ovăz Kŕmené … % … Husi kŕmené ovsom Krmljeno z … % … gos krmljena z ovsom Ruokittu rehulla, joka sisältää … …% Kauralla ruokittu hanhi Utfodrad med … % … Havreutfodrad gås b) Patalpose laisvai auginti paukščiai (Auginti tvartuose) Istállóban külterjesen tartott Mrobbija ġewwa: sistema estensiva Scharrel … binnengehouden Ekstensywny chów ściółkowy Produção extensiva em interior Creștere în interior sistem extensiv Chované na hlbokej podstielke (chov v hale) Ekstenzivna zaprta reja Laajaperäinen sisäkasvatus Extensivt uppfödd inomhus c) Laisvai laikomi paukščiai Szabadtartás Barra (free range) Scharrel … met uitloop Chów wybiegowy Produção em semiliberdade Creștere liberă Výbehový chov (chov v exteriéri) Prosta reja Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa Tillgång till utomhusvistelse d) Tradiciškai laisvai laikomi paukščiai Hagyományos szabadtartás Barra (free range) tradizzjonali Boerenscharrel … met uitloop Hoeve … met uitloop Tradycyjny chów wybiegowy Produção ao ar livre Creștere liberă tradițională Chované navol'no Tradicionalna prosta reja Ulkoiluvapaus Traditionell utomhusvistelse e) Visiškoje laisvėje laikomi paukščiai Teljes szabadtartás Barra (free range) – liberta totali Boerenscharrel … met vrije uitloop Hoeve … met vrije uitloop Chów wybiegowy bez ograniczeń Produção em liberdade Creștere liberă – libertate totală – Úplne vol'ný chov Prosta reja – neomejen izpust Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus Uppfödd i full frihet

V LISA Artiklis 11 nimetatud tingimused: a) Söödetud …, mis sisaldab … % … Viited järgmistele söödakomponentidele on lubatud üksnes järgmistel tingimustel: — teraviljade puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse suurema osa nuumaperioodi vältel ja mis võib sisaldada kuni 15 % teravilja kõrvalsaadusi, vähemalt 65 % massist. Kui viidatakse ühele kindlale teraviljale, peab seda kasutatavas söödasegus olema vähemalt 35 % ja maisi puhul vähemalt 50 %; — kaunviljade ja lehtköögiviljade puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse suurema osa nuumaperioodi vältel, vähemalt 5 % massist, — piimatoodete puhul: kui seda on söödasegus, mida antakse söötmise lõppjärgus, vähemalt 5 % massist. Mõistet „kaeraga toidetud hani” võib siiski kasutada, kui hanedele on antud kolmenädalase lõpptoitmise ajal vähemalt 500 g kaeru päevas. b) Ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine) Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui: i) loomkoormus ühe põrandaruutmeetri kohta ei ole suurem kui: — kanade, noorte kukkede, kohikukkede puhul: 15 lindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; — partide, pärlkanade ja kalkunite puhul: 25 kg eluskaalu järgi; — hanede puhul: 15 kg eluskaalu järgi; ii) linnud tapetakse järgmises vanuses: — kanad: 56päevased või vanemad; — kalkunid: 70päevased või vanemad; — haned: 112päevased või vanemad; — pekingi pardid: 49päevased või vanemad; — muskuspardid: 70päevased või vanemad emaslinnud, 84päevased või vanemad isaslinnud; — emased mullardid: 65päevased või vanemad; — pärlkanad: 82päevased või vanemad; — noorhaned (hanepojad): 60päevased või vanemad; — noored kuked: 90päevased või vanemad; — kohikuked: 140päevased või vanemad. c) Vabapidamine Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui: i) hoone loomkoormus ja tapavanus jäävad punktis b kindlaksmääratud piiridesse, välja arvatud kanade puhul, keda võib olla 13, kuid kõige rohkem 27,5 kg eluskaalu järgi ruutmeetri kohta, ja kohikukkede puhul, kelle loomkoormus ei ületa 7,5 lindu ja 27,5 kg eluskaalu järgi ruutmeetri kohta; ii) lindudel on vähemalt poole eluea jooksul olnud terve päeva juurdepääs uiteväljale, millest suurem osa on kaetud taimkattega ja mille pindala on vähemalt: — 1 m2 kana või pärlkana kohta; — 2 m2 pardi või kohikuke kohta; — 4 m2 kalkuni või hane kohta. Pärlkanade puhul võib uiteväljad asendada õrrekanalaga, mille põrandapindala on vähemalt võrdne hoone pindalaga ja mille kõrgus on vähemalt 2 m ning kus on kokku vähemalt 10 cm õrrepikkust ühe linnu kohta (hoones ja õrrekanalas); iii) nuumaperioodil kasutatud söödasegu sisaldab vähemalt 70 % teravilja; iv) lindlas on väljumisluugid, mille kogupikkus on vähemalt 4 meetrit hoone pindala 100 m2 kohta. d) Traditsiooniline vabapidamine Seda mõistet võib kasutada üksnes siis, kui: i) loomkoormus ühe ruutmeetri kohta hoone sees ei ole suurem kui: — tibude puhul: 12 lindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; teisaldatavate hoonete puhul, mille põrandapindala on kuni 150 m2 ja mis on ka öösel avatud, võib loomkoormus olla kuni 20 lindu, kuid mitte rohkem kui 40 kg eluskaalu järgi ühe ruutmeetri kohta; — kohikuked: 6,25 (kuni 91päevased: 12), kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi; — muskuspardid ja pekingi pardid: 8 isaslindu, kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi, 10 emaslindu, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; — mullardid: 8, kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi; — pärlkanad: 13, kuid kõige rohkem 25 kg eluskaalu järgi; — kalkunid: 6,25 (kuni seitsmenädalased: 10), kuid kõige rohkem 35 kg eluskaalu järgi; — haned: 5 (kuni kuuenädalased: 10), 3 lindu nuumaperioodi kolmel viimasel nädalal, kui neid peetakse suletud ruumis, kuid kõige rohkem 30 kg eluskaalu järgi; ii) sama tootmisüksuse lindla kasutatav kogupindala ei ole üle 1 600 m2; iii) igas lindlas on kuni: — 4 800 kana; — 5 200 pärlkana; — 4 000 emast muskusparti või pekingi parti või 3 200 isast muskusparti või pekingi parti või 3 200 mullardit; — 2 500 kohikukke, hane või kalkunit; iv) lindlas on väljumisluugid, mille kogupikkus on vähemalt 4 meetrit hoone pindala 100 m2 kohta; v) lindudel on terve päev juurdepääs uiteväljale järgmisest vanusest alates: — kuus nädalat kanade ja kohikukkede puhul; — kaheksa nädalat partide, hanede, pärlkanade ja kalkunite puhul; vi) suurem osa uiteväljast on kaetud taimkattega ja selle pindala on vähemalt: — 2 m2 kana, muskuspardi, pekingi pardi või pärlkana kohta; — 3 m2 mullardi kohta; — 4 m2 vähemalt 92päevase kohikuke kohta (2 m2 kuni 91päevase kohikuke kohta); — 6 m2 kalkuni kohta; — 10 m2 hane kohta. Pärlkanade puhul võib uiteväljad asendada õrrekanalaga, mille põrandapindala on hoone pindalast vähemalt kaks korda suurem ja kõrgus vähemalt 2 m. Linnu kohta on kokku vähemalt 10 cm õrrepikkust (hoones ja õrrekanalas); vii) nuumatavad linnud on aeglase kasvuga tõust; viii) nuumaperioodil kasutatud söödasegu sisaldab vähemalt 70 % teravilja; ix) tapavanus on vähemalt: — 81 päeva kanade puhul; — 150 päeva kohikukkede puhul; — 49 päeva pekingi partide puhul; — 70 päeva emaste muskuspartide puhul; — 84 päeva isaste muskuspartide puhul; — 92 päeva mullardite puhul; — 94 päeva pärlkanade puhul; — 140 päeva tervelt küpsetamiseks turustatavate kalkunite ja hanede puhul; — 98 päeva tükeldamiseks ettenähtud emaskalkunite puhul; — 126 päeva tükeldamiseks ettenähtud isaskalkunite puhul; — 95 päeva rasvamaksa (foie gras) ja rinnaliha (magret) tootmiseks ettenähtud hanede puhul; — noorhanede (hanepoegade) puhul 60 päeva; x) nuumaperioodi lõpp suletud ruumis ei ületa: — üle 90päevaste tibude puhul: 15 päeva, kohikukkede puhul: — 4 nädalat; — rasvamaksa (foie gras) ja rinnaliha (magret) tootmiseks ettenähtud üle 70päevaste hanede ja mullardite puhul: 4 nädalat. e) Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine Selle mõiste kasutamiseks on vaja täita punktis d sätestatud tingimused ning lindudel peab terve päev olema juurdepääs piiramata alaga uiteväljale. Kui ühenduse õiguse alusel on inimeste ja loomade tervise kaitsmise huvides kehtestatud uitealal viibimise piirang (piirangu võivad kehtestada ka veterinaarasutused), võib linde (välja arvatud õrrekanalates peetavad pärlkanad), mida toodetakse esimese taande punktides c, d ja e kirjeldatud viisil, piirangu kehtimise ajal jätkuvalt turustada tootmisviisile viitava märkega, kuid mitte kauem kui 12 nädalat.

VI LISA SULAMISKAO MÄÄRAMINE (Nõrutamiskatse) 1. Eesmärk ja reguleerimisala Käesolevat meetodit kasutatakse külmutatud või sügavkülmutatud kanade sulatamisel eralduva vee hulga määramiseks. Kui kõnealune nõrgumiskadu, mis on väljendatud protsendina rümba massist (koos kogu pakendis oleva söödava rupsiga) ületab punktis 7 sätestatud piirnormi, käsitatakse üleliigset vett töötlemise jooksul imendununa. 2. Mõiste Käesoleva meetodiga määratud nõrgumiskadu väljendatakse protsendina külmutatud või sügavkülmutatud rümba massist, kaasa arvatud söödav rups. 3. Põhimõte Külmutatud või sügavkülmutatud rümp koos söödava rupsiga sulatatakse kontrollitavates tingimustes, mis võimaldavad eraldunud vee massi arvutamist. 4. Seadmed 4.1. Kaalud kuni 5 kg kaalumiseks, täpsusega vähemalt 1 g. 4.2. Kilekotid, mis on piisavalt suured rümba mahutamiseks ja mis on varustatud vahendiga kottide kindlaks kinnitamiseks. 4.3. Termostaatiliselt juhitav veevann koos seadmetega, mis võimaldavad hoida rümpasid punktides 5.5 ja 5.6 kirjeldatud viisil. Veevannis oleva vee ruumala on vähemalt kaheksa korda suurem kui kontrollitava linnuliha ruumala ning vee temperatuur on 42 ± 2 °C. 4.4. Filterpaber või muud vett imavad paberrätikud. 5. Meetod 5.1. Kontrollitava linnuliha hulgast eraldatakse kakskümmend rümpa juhuslikul valikul. Kuni testimiseni punktides 5.2–5.11 kirjeldatud viisil hoitakse rümpasid temperatuuril mitte üle – 18 °C. 5.2. Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Pakend ja selle sisu kaalutakse 1 grammi täpsusega: see mass on M0. 5.3. Rümbalt ja sellega koos müüdavalt söödavalt rupsilt eemaldatakse välispakend, mis kuivatatakse ja kaalutakse 1 grammi täpsusega: see mass on M1. 5.4. Külmutatud rümba ja söödava rupsi mass saadakse M1 lahutamisel M0-st. 5.5. Rümp koos söödava rupsiga pannakse tugevasse veekindlasse kilekotti nii, et kõhuõõs on suunatud koti põhja (suletud osa) poole. Kott on piisavalt pikk, et seda saaks veebasseinis kindlalt kinnitada, kuid mitte nii lai, et rümpade püstine asend muutuks. 5.6. Koti osa, milles on rümp ja söödav rups, kastetakse täielikult veebasseini ning jäetakse avatuks, et võimalikult suur hulk õhku pääseks välja. Kotti hoitakse püstiasendis, kasutades vajadusel tugivarbasid või kotti pandud lisaraskusi nii, et vesi ei pääseks vannist kotti. Kotid ei tohi üksteise vastu puutuda. 5.7. Kott jäetakse veevanni ja hoitakse kogu aja jooksul temperatuuril 42 ± 2 °C ning kotti või vett hoitakse pidevas liikumises kuni rümba termiline keskpunkt (rupsiga kanade puhul rinnalihase sügavaim osa rinnaluu lähedal või ilma rupsita kanade puhul rupsi keskosa) saavutab temperatuuri vähemalt + 4 °C, mõõdetuna kahes juhuslikult valitud rümbas. Rümbad ei tohiks olla veevannis kauem kui on vajalik temperatuuri + 4 °C saavutamiseks. Temperatuuril – 18 °C hoitud rümpade vees hoidmise ajavahemik on järgmine: Kaaluklass (g) Rümba mass + rups (g) Soovitav vees hoidmise aeg minutites Rupsita tibud Rupsiga tibud < 800 < 825 77 92 850 825–874 82 97 900 875–924 85 100 950 925–974 88 103 1 000 975–1 024 92 107 1 050 1 025–1 074 95 110 1 100 1 075–1 149 98 113 1 200 1 150–1 249 105 120 1 300 1 250–1 349 111 126 1 400 1 350–1 449 118 133 Iga järgmise 100 g puhul pikendatakse ajavahemikku 7 minuti võrra. Kui vees hoidmise soovitatud ajavahemiku jooksul ei jõua kahe kontrollitud rümba temperatuur + 4 °C-ni, jätkatakse sulatamist, kuni rümpade termilise keskpunkti temperatuur on + 4 °C. 5.8. Kott ja selle sisu eemaldatakse veevannist; koti põhja tehakse augud, et sulamisel tekkinud vesi saaks välja voolata. Kotil ja selle sisul lastakse nõrguda üks tund ümbritseva õhu temperatuuril + 18 kuni + 25 °C. 5.9. Sulanud rümp eemaldatakse ja kotid ja pakend rupsiga (kui see on olemas) eemaldatakse kõhuõõnest. Rümp kuivatatakse seest ja väljast filterpaberi või paberrätikute abil. Rupsi sisaldavasse kotti tehakse augud ja pärast seda, kui vesi on ära nõrgunud, kuivatatakse kott ja sulanud rups võimalikult hoolikalt. 5.10. Sulanud rümba, rupsi ja pakendi kogumass kaalutakse 1 g täpsusega ja tähistatakse M2-ga. 5.11. Rupsi sisaldava pakendi mass kaalutakse 1 g täpsusega ja tähistatakse M3-ga. 6. Tulemuse arvutamine Sulamisel eraldunud vee hulk, väljendatuna protsendina külmutatud või sügavkülmutatud rümba massist (koos rupsiga), arvutatakse järgmiselt: ((M0 – M1 – M2)/(M0 – M1 – M3)) × 100 7. Tulemuse hindamine Kui proovis oleva 20 rümba sulamisel eraldunud vee kogus ületab järgmisi protsente, ületab töötlemise käigus imendunud vee kogus piirmäära. Protsendimäärad on järgmised: — õhkjahutus: 1,5 %; — õhkpiserdusjahutus: 3,3 %; — sukeljahutus: 5,1 %.

VII LISA KANADE KOGU VEESISALDUSE MÄÄRAMINE (Keemiline katse) 1. Eesmärk ja reguleerimisala Käesolevat meetodit kasutatakse külmutatud ja sügavkülmutatud kanade veesisalduse määramiseks. Meetod hõlmab homogeenitud kodulinnurümpadest võetud proovide vee- ja proteiinisisalduse määramist. Määratud kogu veesisaldust võrreldakse punktis 6.4. osutatud valemina esitatud piirväärtusega, et teha kindlaks, kas töötlemisel on imendunud üleliigset vett. Kui analüüsija kahtlustab hindamist häiriva aine olemasolu, võtab ta vajalikud asjakohased abinõud. 2. Mõisted „Rümp” – kodulinnu rümp koos luude, kõhrede ja rümbas oleva rupsiga. „Rups” – maks, süda, pärismagu ja kael. 3. Põhimõte Vee- ja proteiinisisaldus määratakse vastavalt tunnustatud ISO (Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni) meetoditele või vastavalt muudele meetoditele või analüüsidele, mille nõukogu on heaks kiitnud. Rümpade suurim lubatav koguveesisaldus arvestatakse rümpade proteiinisisalduse alusel, mida saab seostada füsioloogilise veesisaldusega. 4. Seadmed ja reaktiivid 4.1. Kaalud rümpade ja ümbrise kaalumiseks, täpsusega vähemalt ± 1 g. 4.2. Lihakirves või saag rümpade lõikamiseks hakkmasina jaoks sobivateks tükkideks. 4.3. Suure võimsusega hakkmasin ja segisti, mille abil saab külmutatud või sügavkülmutatud linnuliha tervetest tükkidest ühtlase massi. Märkus: Erilist hakkmasinat ei ole vaja. Masinal peab olema piisavalt võimsust külmutatud või sügavkülmutatud lihast ja kontidest ühtlase massi tegemiseks, mis on samaväärne 4millimeetriste avadega restiga hakkmasinast saadava massiga. 4.4. Standardile ISO 1442 vastav seade veesisalduse määramiseks. 4.5. Standardile ISO 937 vastav seade proteiinisisalduse määramiseks. 5. Menetlus 5.1. Kontrollitavast linnulihast võetakse juhuslikult seitse rümpa ja hoitakse külmutatuna kuni punktides 5.2.–5.6. kirjeldatud analüüsi alguseni. Analüüsi võib teha kas seitsme eri rümba analüüsidena või seitsmest rümbast koosneva liitproovi analüüsina. 5.2. Ettevalmistusi alustatakse tunni jooksul pärast rümpade võtmist sügavkülmikust. 5.3. a) Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Iga rümp kaalutakse ja see vabastatakse pakkematerjalist. Pärast rümba lõikamist väiksemateks tükkideks ja söödava rupsi ümbert pakkimismaterjali eemaldamist määratakse grammi täpsusega rümba kogumass koos söödavate rupsidega ja rümbas oleva jää mass P1, arvates maha eemaldatud ümbrise massi. b) Liitproovi analüüsi puhul määratakse punkti 5.3. alapunkti a kohaselt ettevalmistatud seitsme rümba kogumass P7. 5.4. a) Kogu rümp massiga P1 hakitakse hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta iga rümpa esindava proovi. b) Liitproovi analüüsi puhul hakitakse kõik seitse rümpa massiga P7 hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta seitset rümpa esindavad kaks proovi. Neid kahte proovi analüüsitakse punktides 5.5. ja 5.6. kirjeldatud viisil. 5.5. Ühtlasest massist võetakse proov, mida kasutatakse kohe veesisalduse a % määramiseks vastavalt standardile ISO 1442. 5.6. Samuti võetakse ühtlasest massist proov, mida kasutatakse kohe lämmastikusisalduse määramiseks vastavalt standardile ISO 937. Toorvalgu sisalduse b % saamiseks korrutatakse kõnealune lämmastikusisaldus koefitsiendiga 6,25. 6. Tulemuste arvutamine 6.1. a) Vee mass (W) igas rümbas saadakse grammides väljendatuna valemiga aP1/100 ja proteiini mass (RP) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP1/100. Tehakse kindlaks seitsme analüüsitud rümba vee masside (W7) summa ja proteiini masside (RP7) summa. b) Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Seitsme rümba vee mass (W7) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP7/100 ja proteiini mass (RP7) saadakse grammides väljendatuna valemiga bP7/100. 6.2. Vee keskmise massi (WA) ja proteiini keskmise massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W7 ja RP7 seitsmega. 6.3. Käesoleva meetodi abil määratud teoreetilise füsioloogilise veesisalduse grammides võib arvutada järgmise valemi abil: — kanad: 3,53 × RPA + 23. 6.4. a) Õhkjahutus Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu minimaalne veesisaldus on 2 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisaldus (WG) grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga): — kanad: WG = 3,65 × RPA + 42. b) Õhkpiserdusjahutus Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 4,5 %, (2) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga): — kanad: WG = 3,79 × RPA + 42. c) Sukeljahutus Eeldusel, et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu veesisaldus on 7 %, (3) on käesoleva meetodiga määratud kogu veesisalduse (WG) lubatud piirnorm grammides järgmine (koos usaldusvahemikuga): — kanad: WG = 3,93 × RPA + 42. 6.5. Kui punkti 6.2. alusel arvutatud seitsme rümba keskmine veesisaldus (WA) ei ole suurem kui punktis 6.4. esitatud väärtus (WG), käsitatakse kontrollitavat linnuliha kogust standardile vastavana. (1) Arvutatakse rümba alusel, arvestamata imendunud vett. (2) Arvutatakse rümba alusel, arvestamata imendunud vett. (3) Arvutatakse rümba alusel, arvestamata imendunud vett.

VIII LISA LINNULIHA JAOTUSTÜKKIDE KOGU VEESISALDUSE MÄÄRAMINE (Keemiline katse) 1. Eesmärk ja reguleerimisala Käesolevat meetodit kasutatakse teatavate linnuliha jaotustükkide kogu veesisalduse määramiseks. Meetod hõlmab homogeenitud linnuliha jaotustükkidest võetud proovide vee- ja proteiinisisalduse määramist. Määratud kogu veesisaldust võrreldakse punktis 6.4. osutatud valemina esitatud piirväärtusega, et teha kindlaks, kas töötlemisel on imendunud üleliigset vett. Kui analüüsija kahtlustab hindamist häiriva aine olemasolu, võtab ta vajalikud asjakohased abinõud. 2. Mõisted ja proovivõtumeetodid Artikli 1 punktis 2 esitatud mõisted kehtivad artiklis 20 osutatud linnuliha jaotustükkide puhul. Proovid peaksid olema vähemalt järgmise suurusega: — kana rinnatükk: pool rinda; — kana rinnafilee: pool nahata konditustatud rinda; — kalkuni rinnatükk, kalkuni rinnafilee ja konditustatud koivaliha: umbes 100grammised tükid; — muud jaotustükid: vastavalt artikli 1 punktile 2. Üksikult pakkimata külmutatud või sügavkülmutatud toodete puhul võib suuri koguseid enne proovide võtmist hoida temperatuuril 0 °C seni, kuni on võimalik eraldada üksikuid jaotustükke. 3. Põhimõte Vee- ja proteiinisisaldus määratakse vastavalt tunnustatud ISO (Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni) meetoditele või vastavalt muudele meetoditele või analüüsidele, mille nõukogu on heaks kiitnud. Linnuliha jaotustükkide suurim lubatav koguveesisaldus arvestatakse jaotustükkide proteiinisisalduse alusel, mida saab seostada füsioloogilise veesisaldusega. 4. Seadmed ja reaktiivid 4.1. Kaalud jaotustükkide ja ümbrise kaalumiseks, täpsusega vähemalt ± 1 g. 4.2. Lihakirves või saag jaotustükkide lõikamiseks hakkmasina jaoks sobivateks tükkideks. 4.3. Suure võimsusega hakkmasin ja segisti, mille abil saab linnuliha jaotustükkidest või nende osadest ühtlase massi. Märkus: Erilist hakkmasinat ei ole vaja. Masinal peab olema piisavalt võimsust ka külmutatud või sügavkülmutatud lihast ja kontidest ühtlase massi tegemiseks, mis on samaväärne 4millimeetriste avadega restiga hakkmasinast saadava massiga. 4.4. Standardile ISO 1442 vastav seade veesisalduse määramiseks. 4.5. Standardile ISO 937 vastav seade proteiinisisalduse määramiseks. 5. Menetlus 5.1. Kontrollitavast linnulihast võetakse juhuslikult viis jaotustükki ja hoitakse vastavalt olukorrale külmutatuna või jahutatuna kuni punktides 5.2.–5.6. kirjeldatud analüüsi alguseni. Punktis 2. osutatud külmutatud või sügavkülmutatud pakkimata toodetest võetud proove võib hoida temperatuuril 0 °C kuni analüüsi alguseni. Analüüsi võib teha kas viie eri jaotustüki analüüsidena või viiest jaotustükist koosneva liitproovi analüüsina. 5.2. Ettevalmistusi alustatakse tunni jooksul pärast jaotustükkide võtmist sügavkülmikust või külmikust. 5.3. a) Pakendi välispind pühitakse üleliigse jää ja vee eemaldamiseks. Iga jaotustükk kaalutakse ja see vabastatakse pakkematerjalist. Pärast jaotustükkide lõikamist väiksemateks tükkideks määratakse grammi täpsusega linnuliha jaotustüki mass P1, arvates maha eemaldatud ümbrise massi. b) Liitproovi analüüsi puhul määratakse punkti 5.3. alapunkt a kohaselt ettevalmistatud viie jaotustüki kogumass P5. 5.4. a) Kogu jaotustükk massiga P1 hakitakse hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta iga jaotustükki esindava proovi. b) Liitproovi analüüsi puhul hakitakse kõik viis jaotustükki massiga P5 hakkmasinas vastavalt punktile 4.3. (ja vajaduse korral segatakse ka segistiga), et saada ühtlane mass, millest võib seejärel võtta viit jaotustükki esindavad kaks proovi. Neid kahte proovi analüüsitakse punktides 5.5. ja 5.6. kirjeldatud viisil. 5.5. Ühtlasest massist võetakse proov, mida kasutatakse kohe veesisalduse a % määramiseks vastavalt standardile ISO 1442. 5.6. Samuti võetakse ühtlasest massist proov, mida kasutatakse kohe lämmastikusisalduse määramiseks vastavalt standardile ISO 937. Toorvalgu sisalduse b % saamiseks korrutatakse kõnealune lämmastikusisaldus koefitsiendiga 6,25. 6. Tulemuste arvutamine 6.1. a) Vee mass (W) igas jaotustükis esitatakse grammides väljendatuna suhtes aP1/100 ja proteiini mass (RP) esitatakse grammides väljendatuna suhtes bP1/100. Tehakse kindlaks viie analüüsitud jaotustüki vee masside summa (W5) ja proteiini masside summa (RP5). b) Liitproovi analüüsi puhul määratakse kahe analüüsitud proovi keskmine veesisaldus a % ja keskmine proteiinisisaldus b %. Viie jaotustüki vee mass (W5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga aP5/100 ja proteiini mass (RP5) esitatakse grammides väljendatuna valemiga bP5/100. 6.2. Vee keskmise massi (WA) ja keskmise proteiini massi (RPA) saamiseks jagatakse vastavalt W5 ja RP5 viiega. 6.3. Käesoleva meetodiga määratud keskmine füsioloogiline W/RP suhe on järgmine: — kana rinnafilee: 3,19 ± 0,12; — kanakoivad ja tagaveerandid: 3,78 ± 0,19; — kalkuni rinnafilee: 3,05 ± 0,15; — kalkunikoivad: 3,58 ± 0,15; — kalkuni konditustatud koivaliha: 3,65 ± 0,17. 6.4. Eeldusel et valmistamise ajal imendunud tehniliselt vältimatu minimaalne veesisaldus on sõltuvalt toote tüübist ja kohaldatavast jahutusmeetodist 2 %, 4 % või 6 %, (1) on käesoleva meetodiga määratud kõrgeim lubatud W/RP suhe järgmine: Õhkjahutus Õhkpiserdusjahutus Sukeljahutus Kana rinnafilee ilma nahata 3,40 3,40 3,40 Kana rinnatükid koos nahaga 3,40 3,50 3,60 Kana kintsu- ja sääretükid, koivad, seljaosaga koivad, tagaveerandid koos nahaga 4,05 4,15 4,30 Kalkuni rinnafilee ilma nahata 3,40 3,40 3,40 Kalkuni rinnatükid koos nahaga 3,40 3,50 3,60 Kalkuni kintsu- ja sääretükid, koivad koos nahaga 3,80 3,90 4,05 Kalkuni konditustatud koivaliha ilma nahata 3,95 3,95 3,95 Kui punktis 6.2. esitatud väärtuste alusel arvutatud viie jaotustüki keskmine WA/RPA suhe ei ole suurem kui punktis 6.4. esitatud suhe, käsitatakse kontrollitavat linnuliha jaotustükkide kogust standardile vastavana. (1) Arvutatakse jaotustüki alusel, arvestamata imendunud vett. Kalkuni (nahata) filee ja konditustatud koivaliha puhul on kõnealune veesisaldus kõikide jahutusmeetodite korral 2 %.

IX LISA VEEIMENDUMISE KONTROLLIMINE TOOTMISETTEVÕTTES (Katsed tapamajades) 1. Vähemalt kord kaheksatunnise tööaja jooksul: valitakse lahkamis-puhastusliinilt juhuslikult 25 rümpa kohe pärast siseelundite, rupsi ja rasva eemaldamist ning enne esimest sellele järgnevat pesemist. 2. Vajadusel lõigatakse ära kael, jättes kaelanaha rümba külge. 3. Iga rümp märgistatakse. Kõik rümbad kaalutakse grammi täpsusega ja mass registreeritakse. 4. Proovi rümbad riputatakse uuesti lahkamis-puhastusliinile tavapärase pesemise, jahutamise, nõrutamise jne menetluste jätkamiseks. 5. Märgistatud rümbad eemaldatakse nõrutusliini lõpus, laskmata neil nõrguda kauem kui on tavapärane nõrgumisaeg linnuliha partii puhul, millest proovid on võetud. 6. Proov koosneb 20st esimesena võetud rümbast. Need kaalutakse uuesti. Grammi täpsuseni ümardatud massi võrreldakse esimesel kaalumisel registreeritud massiga. Proov tühistatakse, kui on võetud alla 20 rümba. 7. Proovi rümpadelt eemaldatakse märgistus ning need pakitakse tavapäraselt. 8. Niiskuse imendumise protsent määratakse samade rümpade pesemiseelse kogumassi lahutamisel nende kogumassist pärast pesemist, jahutamist ja nõrutamist, jagades erinevuse esialgse massiga ja korrutades 100ga. 9. Punktides 1–8 kirjeldatud käsitsi kaalumise asemel võib sama arvu rümpade niiskuse imendumise protsendi kindlakstegemiseks kasutada samade põhimõtete alusel automaatset kaalumisliini, tingimusel et pädev asutus on kõnealuse liini eelnevalt selleks otstarbeks heaks kiitnud. 10. Tulemus ei tohi ületada järgmisi protsendimäärasid rümpade esialgsest massist ega muid lisatud vee sisalduse maksimaalseid lubatud väärtusi: — : õhkjahutus : 0 %; — : õhkpiserdusjahutus : 2 %; — : sukeljahutus : 4,5 %.

X LISA ARTIKLI 16 LÕIKES 6 NIMETATUD LAUSED – : bulgaaria keeles : Съдържанието на вода превишава нормите на ЕО – : hispaania keeles : Contenido en agua superior al límite CE – : tšehhi keeles : Obsah vody překračuje limit ES – : taani keeles : Vandindhold overstiger EF-Normen – : saksa keeles : Wassergehalt über dem EG-Höchstwert – : eesti keeles : Veesisaldus ületab EÜ normi – : kreeka keeles : Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΚ – : inglise keeles : Water content exceeds EC limit – : prantsuse keeles : Teneur en eau supérieure à la limite CE – : itaalia keeles : Tenore d’acqua superiore al limite CE – : läti keeles : Ūdens saturs pārsniedz EK noteikto normu – : leedu keeles : Vandens kiekis viršija EB nustatytą ribą – : ungari keeles : Víztartalom meghaladja az EK által előírt határértéket – : malta keeles : Il-kontenut ta’ l-ilma superjuri għal-limitu KE – : hollandi keeles : Watergehalte hoger dan het EG-maximum – : poola keeles : Zawartość wody przekracza normę WE – : portugali keeles : Teor de água superior ao limite CE – : rumeenia keeles : Conținutul de apă depășește limita CE – : slovaki keeles : Obsah vody presahuje limit ES – : sloveeni keeles : Vsebnost vode presega ES omejitev – : soome keeles : Vesipitoisuus ylittää EY-normin – : rootsi keeles : Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EG.

XI LISA LIIKMESRIIKIDE TUGILABORITE NIMEKIRI Belgia Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO) Eenheid Technologie en Voeding Productkwaliteit en voedselveiligheid Brusselsesteenweg 370 B-9090 Melle Bulgaaria Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт (National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute) бул. „Пенчо Славейков“ 15 (15, Pencho Slaveikov str.) София–1606 (Sofia–1606) Tšehhi Vabariik Státní veterinární ústav Jihlava Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické, chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků Rantířovská 93 CZ-586 05 Jihlava Taani Fødevarestyrelsen Fødevareregion Øst Afdeling for Fødevarekemi Søndervang 4 DK-4100 Ringsted Saksamaa Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel Standort Kulmbach E.C.-Baumann-Straße 20 D-95326 Kulmbach Eesti Veterinaar- ja Toidulaboratoorium Kreutzwaldi 30 EE-51006 Tartu Iirimaa National Food Centre Teagasc Dunsinea Castleknock IE-Dublin 15 Kreeka Ministry of Rural Development & Food Veterinary Laboratory of Larisa 7th km Larisa-Trikalοn st. GR-411 10 Larisa Hispaania Laboratorio Arbitral Agroalimentario Carretera de La Coruña, km 10,700 E-28023 Madrid Prantsusmaa SCL Laboratoire de Lyon 10, avenue des Saules BP 74 F-69922 Oullins Itaalia Ministero Politiche Agricole e Forestali Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari Laboratorio di Modena Via Jacopo Cavedone n. 29 I-41100 Modena Küpros Agricultural Laboratory Department of Agriculture Loukis Akritas Ave; 14 CY-Lefcosia (Nicosia) Läti Pārtikas un veterinārā dienesta Nacionālais diagnostikas centrs Lejupes iela 3, Rīga, LV-1076 Leedu Nacionalinė veterinarijos laboratorija J. Kairiūkščio g. 10 LT-2021 Vilnius Luksemburg Laboratoire National de Santé Rue du Laboratoire, 42 L-1911 Luxembourg Ungari Országos Élelmiszervizsgáló Intézet Budapest 94. Pf. 1740 Mester u. 81. HU-1465 Malta Malta National Laboratory UB14, San Gwann Industrial Estate San Gwann, SGN 09 Malta Madalmaad RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid Bornsesteeg 45, gebouw 123 6708 AE Wageningen Nederland Austria Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH Institut für Lebensmitteluntersuchung Wien Abteilung 6 — Fleisch und Fleischwaren Spargelfeldstraße 191 A-1226 Wien Poola Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych ul. Reymonta 11/13 60-791 Poznań Polska Portugal Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA Av. Conde Valbom, 98 P-1050-070 Lisboa Rumeenia Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2 București Sloveenia Univerza v Ljubljani Veterinarska fakulteta Nacionalni veterinarski inštitut Gerbičeva 60 SI-1115 Ljubljana Slovakkia Štátny veterinárny a potravinový ústav Botanická 15 842 52 Bratislava Slovenská republika Soome Elintarviketurvallisuusvirasto Evira Mustialankatu 3 FI-00710 Helsinki Rootsi Livsmedelsverket Box 622 S-75126 Uppsala Ühendkuningriik Laboratory of the Government Chemist Queens Road Teddington TW11 0LY United Kingdom

XII LISA Linnuliha veesisalduse üle järelvalvet teostava ekspertide komitee ülesanded ja organisatsiooniline ülesehitus Artiklis 19 osutatud ekspertide komitee vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest: a) teabe edastamine liikmesriikide tugilaboritele linnuliha veesisalduse analüüsimeetodite ja võrdluskatsete kohta; b) riiklikes tugilaborites punktis a osutatud meetodite rakendamise koordineerimine, korraldades võrdluskatseid ja eelkõige tasemekatseid; c) liikmesriikide tugilaborite toetamine tasemekatsete läbiviimisel, pakkudes teadusalast abi statistiliste andmete hindamisel ja aruandlusel; d) uute analüüsimeetodite väljatöötamise koordineerimine ja liikmesriikide tugilaborite teavitamine selles valdkonnas tehtud edusammudest; e) komisjonile teadusliku ja tehnilise abi osutamine, eelkõige liikmesriikidevahelistes analüüsitulemusi käsitlevates vaidlusküsimustes. Artiklis 19 osutatud ekspertide komitee luuakse järgmiselt: Linnuliha veesisalduse üle järelevalvet teostavasse ekspertide komiteesse kuuluvad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM), põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja kolme liikmesriigi tugilabori esindajad. Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi esindaja on tegev komitee esimehena ja määrab liikmesriikide tugilaboreid komiteesse rotatsiooni põhimõttel. Liikmesriikide tugilaborite väljavalimise eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused määravad seejärel komiteesse toidu veesisalduse järelevalve eksperdid. Iga-aastase rotatsiooni käigus asendatakse korraga üks komiteesse kuuluv liikmesriigi tugilabor, et tagada komitee järjepidevus. Käesoleva lisa käesolevas osas nimetatud ülesannete täitmisega seotud liikmesriikide ekspertide ja/või liikmesriikide tugilaborite kulud kannab asjaomane liikmesriik. Riigi tugilaborite ülesanded XI lisas osutatud liikmesriikide tugilaborid vastutavad järgmiste ülesannete täitmise eest: a) linnuliha veesisalduse analüüsimise eest vastutavate liikmesriikide laborite tegevuse koordineerimine; b) liikmesriigi pädeva asutuse toetamine linnuliha veesisalduse järelevalvesüsteemi töö korraldamisel; c) osalemine punktis a osutatud eri liikmesriikide tugilaborite vahelistes võrdluskatsetes (tasemekatsed); d) ekspertide komitee esitatud teabe edastamise tagamine asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ja punktis a osutatud liikmesriikide laboritele; e) koostöö ekspertide komiteega ja ekspertide komiteesse määramisel vajalike katseproovide ettevalmistamine, sealhulgas homogeensuse kontroll, ning asjakohase veo korraldamine.