ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

Komisjon võttis 2012. aastal vastu rakendusotsuse 2012/218/EL (9) ja rakendusotsuse 2012/539/EL (10) vastavalt Saksamaa ja Itaalia elektriturgude kohta. Saksamaa puhul arvas komisjon, et taastuvenergia seaduse kohaselt reguleeritud elektri tootmine ja turustamine ei ole tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmis- ja esmamüügituru osa, sest taastuvenergiat ei müüda hulgimüügiturul tavaliselt otse, vaid kõigepealt ostavad põhivõrguettevõtjad taastuvelektrit seadusega ettenähtud hüvitusmäära eest. Ka Itaalia puhul oli komisjon seisukohal, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turg on tavapärastest energiaallikatest toodetud elektri tootmise ja hulgimüügi turust eraldi, sest taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri müük, mille suhtes kohaldatakse Comitato Interministeriale Prezzi del 29 aprile 1992 (CIP6) ja soodustariifide (FIT) mehhanisme, toimub peamiselt energiateenuste haldaja kaudu. Peamine põhjus, miks komisjon sellist vahet tegi, on peamiselt seotud sellega, et taastuvenergia tootjad müüsid oma toodangut turuvälisele üksusele, milleks on Saksamaal süsteemihaldur ja Itaalias Gestore dei Servizi Energetici. Nende kahe pretsedendi puhul esitatud täiendavad kaalutlused olid: eelistarne taastuvate energiaallikate puhul ja seadusega ettenähtud hüvitusmäär. Komisjon jõudis järeldusele, et neil põhjustel ei sõltunud taastuvenergia tootmine ja esmamüük Saksamaal ja Itaalias turujõududest.
(8)

On asjakohane, et ühiskomitee moodustab vastavalt lepingule töörühma, mis abistab ühiskomiteed lepingu kohaste ülesannete täitmisel seoses tehniliste suuniste väljatöötamisega, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomine Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja.
(6)

On asjakohane, et ühiskomitee moodustab vastavalt lepingule töörühma, mis abistab ühiskomiteed lepingu kohaste ülesannete täitmisel seoses tehniliste suuniste koostamisega, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas tehnilistes või muudes aspektides, mis on vajalikud ühenduse toimimiseks, võttes arvesse riigisisestes õigusaktides sätestatud prioriteete. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja.
(9)

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 14 lõike 5 ja artikli 16 lõike 5 kohaldamist, on komisjonil kõnealuse määruse artikli 25 alusel võimalus piirata andmesubjektidele nende isikuandmete töötlemise ja neile kuuluvate muude õiguste kasutamise kohta teabe andmist, et kaitsta komisjoni volitusi teostada analüüse ja menetlusi seoses välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute ja määruse (EL) 2019/452 kohase koostöömehhanismiga. Sellega seoses võib olla vaja, et komisjon piirab nende õiguste ja kohustuste rakendamist vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõike 1 punktidele a, c, d, g ja h. See võib osutuda vajalikuks, kui vastasel juhul satuks ohtu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute või koostöömehhanismiga seotud komisjoni analüüside ja menetluste eesmärk liidu ühise kaubanduspoliitika tõhusal rakendamisel.
(3)

Nõukogu tundis 18. veebruaril 2019 vastu võetud järeldustes heameelt Stockholmi kokkuleppe vastuvõtmise ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 2451 (2018) ja 2452 (2019) ühehäälse vastuvõtmise üle. Nõukogu kordas kõikidele pooltele esitatud üleskutset hõlbustada kaubatarnete, sealhulgas kütuse kohaletoimetamist ning tuletas meelde, et Al-Hudaydah’ sadama toimimine Saleefi ja Ras Issa sadamate kõrval on ülimalt oluline miljonite Jeemeni elanike ellujäämiseks. Nõukogu tuletas meelde oma toetust UNVIMile, et tagada kaupade jätkuv liikumine Jeemenisse, järgides täielikult kõiki asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone.
Üldkohus viitas Euroopa Kohtu 10. mail 2005. aastal kohtuasjas C-400/99 tehtud otsuse (36) punktidele 60–66, kus suurkoda selgitas järgmist:

„[…] Määruse nr 3577/92, […] artikli 4 lõige 3 sätestab, et 1. jaanuaril 1993 eksisteerinud avalike teenuste osutamise lepingud võivad jääda jõusse kuni nende lõppemiseni. Sellist tüüpi lepingud olemuslikult juba sisaldavad rahastamist puudutavaid sätteid, et tagada neis ette nähtud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmine. Kuna määruse nr 3577/92 artikli 4 lõike 3 sõnastus peab silmas kõnealuste lepingute säilitamist, piiramata selle sätte ulatust nimetatud lepingute teatud aspektidele, on neis sisalduvad avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise tagamiseks vajalikud rahastamise sätted mainitud artikli 4 lõikega 3 hõlmatud. Seega leiab komisjon vääralt, et säte piirdub selliste lepingutega kehtestatud võimalike ainu- või eriõiguste säilitamisega. Muus osas ei ole komisjon vaidlustatud otsuses võtnud sama kitsendavat seisukohta, kuna seal leidis ta, et avalike teenuste osutamise kohustuste kulude rahastamise piirides on kõnealuste lepingute rahastamismehhanismid määruse nr 3577/92 artikli 4 lõikega 3 hõlmatud. (punkt 64);“

ja et

„[…] ei kuulu võimalik abi, mis on suurem kui kõnealuste lepingute esemeks olevate avalike teenuste osutamise kohustuste tagamiseks vajalik, määruse nr 3577/92 artikli 4 lõike 3 kohaldamisalasse just seetõttu, et see ei ole selliste lepingute tasakaalustamiseks ja seega ka säilitamiseks vajalik. Seega ei saa seda abi kõnealuse sätte alusel olemasoleva abina käsitada.“ (punkt 65);“
(6)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et see ei heidutaks asjaomaseid ettevõtjaid vajalike investeeringute tegemisest, on asjakohane anda taotletud luba kuni 31. detsembrini 2025. Loa kehtivus peaks aga lõppema alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama kaldalt tuleva elektri maksusoodustusi käsitlevaid üldsätteid, mille nõukogu võtab vastu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 113 või muu asjakohase sätte alusel, kui selliseid sätteid hakatakse kohaldama enne 31. detsembrit 2025.
Artikkel 3

Hindamise ja edasise käsitlemise kord

1. Vihjeandmise vahendi kaudu rikkumiste kohta esitatud teateid, mis puudutavad EKP kõrgetasemelist töötajat, keda rikkumisega seostatakse või kes on rikkujaga seotud, tuleb edasi menetleda kooskõlas Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2016/456 (EKP/2016/3), (3) kui need teated on selle otsuse kohaldamisalas.
(2)

Alaline korpus koosneb liikmesriikide lähetatud operatiivtöötajatest. Tagamaks, et liikmesriigid saaksid selliseid töötajaid lähetada, on asjakohane luua finantssüsteem, mille eesmärk on toetada asjaomaste inimressursside arendamist.
j)

personalikulude väljajätmine väikeettevõtlusmaksu (KIVA) maksubaasist teatavates sektorites 2020. aasta märtsist juunini, nagu on sätestatud valitsuse dekreedis nr 47/2020 (III. 18.) (muudetud), kulude selle osa puhul, mis on seotud nende ettevõtjatega, kes on vähendanud tööaega või peatanud töö või kelle töötajad töötasid pidevalt;
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1555,

22. oktoober 2020,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 300 lõiget 2 ja artiklit 302,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/853, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koosseis, (1)

võttes arvesse Läti Vabariigi ettepanekut,

pärast konsulteerimist Euroopa Komisjoniga

ning arvestades järgmist:

21. septembri 2020. aasta kirjaga kinnitas Läti Vabariik, et nimetab 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks Katrīna LEITĀNE, et täita oma liikmete nimekiri,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025 nimetatakse käesolevaga Katrīna LEITĀNE, Representative of the National Youth Council of Latvia.
(18)

Komisjon leiab, et Austria, Bulgaaria, Hispaania, Itaalia, Läti, Madalmaade, Prantsusmaa, Rumeenia, Rootsi, Saksamaa, Taani, Tšehhi ja Ühendkuningriigi riiklike LHÜde eraldamise tabelite kohta teatatud muudatused on kooskõlas otsusega 2011/278/EL. Seepärast tuleks anda Euroopa Liidu tehingulogi põhihaldajale korraldus sisestada need muudatused Euroopa Liidu tehingulogisse,
(5)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (4) artikli 129 lõikele 4 võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades tema enda poolt sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa. Nõukogu otsuses (EL) 2020/135 (5) on sätestatud sellise loa andmise tingimused ja menetlus.
Artikkel 12

ESDC sekretariaat

3. Sekretariaat toetab ja abistab juhatust tema tegevuses tagada ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kvaliteet ja sidusus ning see, et need on jätkuvalt kooskõlas liidu poliitika arenguga. Eelkõige peavad nad aitama tagada, et koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kõigis etappides – alates õppekava väljatöötamisest ja sisust kuni metodoloogilise lähenemiseni – võetakse arvesse võimalikult kõrgeid standardeid.
(5)

Otsusega C(2016) 1152 andis komisjon põhihaldajale korralduse muuta Saksamaa riiklikku LHÜde eraldamise tabelit pärast seda, kui Saksamaa heitkogustega kauplemise amet oli teatanud, et eraldas käitisele DE-206012 algselt kavandatust 61 691 LHÜd vähem. See oli tingitud asjaolust, et Saksamaa pädev asutus vähendas käitisele DE-206012 eraldatud LHÜsid, tuginedes kasvuhoonegaaside heitelubade eest vastutava föderaalse ametiasutuse siduvale otsusele, millega jäeti osa käitisest välja, kuna see ei kuulunud ELi HKSi kohaldamisalasse. Seda otsust ei võetud arvesse direktiivi 2003/87/EL artikli 11 lõikes 1 osutatud käitiseloetelu algsel esitamisel. Õiguslik hinnang oli siiski vale ja seetõttu tuleks Saksamaa riiklik LHÜde eraldamise tabel, mis on esitatud otsuse C(2016) 1152 V lisas, käitise DE-206012 osas tühistada.
(9)

Mis puutub kiireloomulistesse ettenägematutesse asjaoludesse või kiireloomulistesse käitamisvajadustesse, siis leiab komisjon, et kõnealune erand ei ole õigustatud äriühingut Lufthansa Technik AG mõjutavate kiireloomuliste ettenägematute asjaoludega või Lufthansa Technik AG kiireloomuliste käitamisvajadustega, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõikega 1. Erand on antud, et ennetada võimalikke tulevasi probleeme seoses prototüübina toodetud komponentide uuesti sertifitseerimisega. Kuigi mõni probleem võib tõepoolest olla ettenägematu, näiteks tarnija pankrot, või mõne probleemi puhul võib tekkida operatiivne vajadus võtta õhusõiduk kasutusse, ei ole need probleemid veel tegelikkuseks saanud ega ei olnud need ka tegelikkuseks saamas erandi andmise ajal. Eelkõige ei esitanud Saksamaa ühtegi tõendit selle kohta, et teatavad tootjad oleksid teatanud äriühingule Lufthansa Technik AG, et neil ei ole teatavate projektide puhul võimalik esitada nõutavate sertifitseerimistõenditega komponente. Seetõttu leiab komisjon, et kiireloomulisuse nõue ei ole käesoleval juhul täidetud.
(8)

Nõukogule ja kõrgele esindajale alalise struktureeritud koostöö kohta esitatud teate III lisa (mis sisaldab ettepanekuid PESCO juhtimise kohta) punkti 2.2.1 viimases lõigus on täpsustatud, et kolmandad riigid, keda projektis osalejad võivad erandkorras osalema kutsuda, peavad andma projektile olulist lisaväärtust, aitama tugevdada alalist struktureeritud koostööd ja ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (ÜJKP) ning täitma olulisemaid kohustusi. Kõnealuses lõigus märgitakse samuti, et osalema kutsumine ei anna kolmandatele riikidele otsustusõigust PESCO juhtimise küsimustes.
(9)

Selleks et võimaldada tehnilisi edusamme, suurendada sõidukite ohutust ja täiustada heitkoguste katsetamist, on vaja vastu võtta kaks uut ÜRO eeskirja, mis käsitlevad tagurdusseadmete ja mootorsõidukite tüübikinnitust seoses juhi teadlikkusega sõiduki taga asuvatest vähekaitstud liiklejatest ning mootorsõidukite tüübikinnitust seoses paigaltvõtu infosüsteemiga jalakäijate ja jalgratturite tuvastamiseks. Samal ajal on vaja vastu võtta uus üldine tehniline norm elektriajamiga sõidukite võimsuse kindlaksmääramise kohta.
—

on oluline, et panduseelarve projekti nr 9/2020 saaks kiiresti vastu võtta, et anda Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi liikmesriikidele, keda on tabanud loodusõnnetused või kes kannatavad COVID-19 pandeemiast tuleneva ulatusliku rahvatervisealase hädaolukorra tõttu, arvestades COVID-19 põhjustatud olukorda, mis juba avaldab lisasurvet nende liikmesriikide rahandusele. Seetõttu on nõukogu kodukorra artikli 3 lõike 3 kohaselt protokolli nr 1 artiklis 4 riikide parlamentide teavitamiseks ette nähtud kaheksanädalase ajavahemiku lühendamine põhjendatud,
(5)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et see ei heidutaks asjaomaseid ettevõtjaid vajalike investeeringute tegemisest, on asjakohane anda taotletud luba alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2026. Loa kehtivus peaks aga lõppema alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama kaldalt tuleva elektri maksusoodustusi käsitlevaid üldsätteid, mille nõukogu võtab vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või muu asjakohase sätte alusel, kui selliseid sätteid hakatakse kohaldama enne 31. detsembrit 2026.
4.

Kaaseesistujad võivad taotleda muudatuste tegemist protokolli kavandisse või kokkuvõttesse viie päeva jooksul pärast seda, kui sekretariaat on punkti 1 kohaselt koostatud protokolli kavandi või kokkuvõtte neile edastanud. Kui selle ajavahemiku möödudes ei ole muudatuste tegemist taotletud, loetakse, et kaaseesistujad on protokolli ja selle kokkuvõtte heaks kiitnud. Juhul kui üks kaaseesistuja on kõnealuse ajavahemiku jooksul taotlenud muudatuse tegemist, loetakse protokoll ja selle kokkuvõte heakskiidetuks pärast seda, kui teine kaaseesistuja on kõnealuse muudatusega nõustunud.
(6)

COVID-19 pandeemia on negatiivselt mõjutanud õhusõidukite käitajaid ja tootjaid ning õhusõidukite seadmete tootjatele materjalide tarnijaid ning viibinud on uute süsteemide väljatöötamine. Õhusõidukite käitajad tühistavad või lükkavad edasi õhusõidukitarneid, mistõttu lükkuvad 2020. aastaks ette nähtud õhusõidukitarned 2021. aastasse. Äsja toodetud õhusõiduk, mis on konfigureeritud tarnimiseks 2020. aastal, kuid mille tarnimine lükkub 2021. aastasse, tuleb uuesti konfigureerida vastavalt pärast 1. jaanuari 2021 kohaldatavatele normidele. Kui õhusõidukid on vaja varustada lisaseadmetega, kaasneb sellega nende käitajatele ja tootjatele põhjendamatu finantskoormus. Seepärast on komisjonis praegu vastuvõtmisel kõnealuse kuupäeva edasilükkamine kogu liidus ja muudetakse määrust (EL) nr 965/2012. Kabiini helisalvestusseadet (CVR) kasutatakse õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimise toetamiseks. Sellise nõude rakendamise edasilükkamine, et kabiini helisalvestusseade (CVR) peab kahe tunni asemel võimaldama salvestada 25 tundi, ei kujuta endast märkimisväärset riski, kuid sellega viiakse pikemast kabiini helisalvestusajast saadav kasu kooskõlla lennundussektori praeguste oludega. Liit toetab kindlalt ICAO jõupingutusi lennundusohutuse parandamisel. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia tekitatud enneolematut olukorda ja olulise riski puudumist, peaks liit neid muudatusi toetama.
(6)

5. juunil 2019. aastal avaldas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusliku aruande „Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food‐producing animals and food“ (5) („Tehnilised nõuded zoonootiliste ning indikaatorbakterite antimikroobikumiresistentsuse ühtseks seireks toiduloomades ja toidus“). Selleks et tulemuslikult reageerida pidevalt kasvavale antimikroobikumiresistentsuse ohule ja tagada antimikroobikumiresistentsuse edasiste (alates 2021 aastast) suundumuste hindamise järjepidevus, soovitatakse kõnealuses aruandes teha konkreetseid kohandusi praeguses antimikroobikumiresistentsuse seire- ja aruandlussüsteemis, mis on sätestatud rakendusotsuses 2013/652/EL. Need soovitatud kohandused puudutavad eelkõige neid toiduloomapopulatsioone ja toidukategooriaid, millest proove võetakse, järgitavat proovivõtukava, antimikroobikumiresistentsuse suhtes uuritavaid bakteriliike ning antimikroobikumiresistentsuse uuringuid tegevates laborites kasutatavaid analüüsimeetodeid.
NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/1726,

14. september 2020,

Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahelise nende vastavate kohapealsete missioonide ja operatsioonide vahel vastastikuse toetuse andmist käsitleva raamlepingu liidu nimel allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5 ja artikli 218 lõikega 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud raamlepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1709,

13. november 2020,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaks liiget ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 300 lõiget 2 ja artiklit 302,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/853, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koosseis (1),

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ettepanekuid,

pärast konsulteerimist Euroopa Komisjoniga

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse järgmised liikmesriikide kaupa loetletud isikud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeteks ajavahemikuks 21. septembrist 2020 kuni 20. septembrini 2025:

PRANTSUSMAA

Bruno CHOIX

Union des Entreprises de Proximité (U2P)

SLOVAKKIA

Juraj SIPKO

Director, Institute of Economic Research of the Slovak Academy of Science.
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1708,

13. november 2020,

mis käsitleb liikmesriikide Euroopa Arengufondi osamaksusid, sealhulgas 2022. aasta ülemmäära, 2021. aasta osamaksu ja 2021. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2023. ja 2024. aasta osamaksu suuruse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323, (2) eriti selle artikli 19 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

11. EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate Euroopa Arengufondide (EAFid) raames ette nähtud summad. Seepärast tuleks esitada nõue tasuda 10. EAFi osamaks EIP-le ja 11. EAFi osamaks komisjonile.

11. EAFi finantsmääruse artiklis 55 on sätestatud, et nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahelise sisekokkuleppe (Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa) artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud liikmesriikide osamaksu vähendatakse 10. EAFi projektide ja varasemate EAFide artikli 1 lõike 3 kohaselt sidumata jäänud või nimetatud sisekokkuleppe artikli 1 lõike 4 kohaselt vabastatud summade võrra, kui nõukogu ei otsusta ühehäälselt teisiti.

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (3) artiklites 152 ja 153 on sätestatud, et Ühendkuningriik jääb EAFi liikmeks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide sulgemiseni. Ühendkuningriigi osa 10. EAFi või varasemate EAFide projektide vabastatud vahenditest aga ei taaskasutata.

Nõukogu määras 24. oktoobril 2019 komisjoni ettepaneku alusel otsusega (EL) 2019/1800 (4) liikmesriikide 2021. aasta EAFi osamaksu ülemmäärad nii, et komisjoni osa on 3 700 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriikide EAFi osamaksu ülemmäär 2022. aastal on 2 800 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 2 500 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.
(5)

Läbirääkimised protokolli muutmise üle viidi edukalt lõpule. Protokolli allkirjastamiseks seati uus kaheaastane tähtaeg. Lisaks on protokolli muudetud nii, et selle jõustumiseks peaks selle heaks kiitma või ratifitseerima väiksem arv kokkuleppeosalisi ning et pärast protokolli heakskiitmist või ratifitseerimist kehtiks Interbusi kokkuleppes sätestatust lühem ooteaeg. Peale selle on protokollis muudetud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi nimi Põhja-Makedoonia Vabariigiks.
(6)

Liidu huvides on, et liidu poolt HSi komitees väljendatud seisukohad määratakse kindlaks vastavalt kauba tariifset klassifitseerimist reguleerivatele põhimõtetele, kriteeriumidele ja tegevussuundadele. Samuti on liidu huvides, et sellised seisukohad määratakse kindlaks kiiresti, et liit saaks kasutada oma õigusi HSi komitees.
(6)

Erapiloodilubade ja teatavate pädevusmärgete lihtsustatud ümbervahetamine teise lepinguosalise erapiloodilubadeks ja pädevusmärgeteks moodustab raamistiku, millega tagatakse, et liidus elavad piloodid käitavad õhusõidukeid ELi määruste kohaselt välja antud lubade või pädevusmärgete alusel, et nende üle teevad järelevalvet ELi liikmesriikide ametiasutused ning et nad säilitavad oma kvalifikatsiooni ja täiendavad seda ELi koolitusorganisatsioonide kaudu. Lisaks toob see märkimisväärset praktilist kasu paljudele liidus ja USAs elavatele pilootidele, kahjustamata seejuures lennuohutust.
(3)

Lepingu muudatusega 1 (3) laiendatakse lepingu artikli 2 punkti B kohaldamisala nii, et see hõlmab muu hulgas töötajatele lubade andmist ja nende koolitamist ning seda on nõukogu otsuse (EL) 2018/61 (4) artikli 3 kohaselt kohaldatud ajutiselt alates 13. detsembrist 2017.
(6)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et julgustada asjaomaseid ettevõtjaid tegema vajalikke investeeringuid, on asjakohane anda taotletud luba kuni 31. detsembrini 2023. Loa kehtivus peaks aga lõppema alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama kaldalt tuleva elektri maksusoodustusi käsitlevaid üldsätteid, mille nõukogu võtab vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 või muu asjakohase sätte alusel, kui selliseid sätteid hakatakse kohaldama enne 31. detsembrit 2023.
(8)

Määruse (EL) 2018/1807 artikli 7 lõike 4 kohaselt peab pädev asutus, kes saab andmetele juurdepääsu taotluse, kas edastama taotletud andmed või teavitama taotluse esitanud asutust, et ta ei pea abi taotlemise tingimusi täidetuks. Andmevahetuse operatiivsuse tagamiseks peaks liikmesriik, kellele taotlus on adresseeritud, esitama taotluse esitanud liikmesriigile üksikasjad, mida on vaja taotletud andmetele juurdepääsu saamiseks, või üksikasjad selle kohta, kuidas ja millal andmed üle kantakse. Liikmesriik, kellele taotlus on adresseeritud, võib esitada taotletud andmed ka viivitamata taotluse vastusena, kui seda peetakse kõige tõhusamaks teguviisiks.