ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Rakendusotsuse (EL) 2018/1137 alusel liikmesriikide poolt läbi viidud taimetervise kontrollid on näidanud, et teatavate Valgevenest ja Hiinast pärit kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali märgistamine ei ole alati kooskõlas määrusega (EL) 2016/2031. Liikmesriikide poolt riskihindamise alusel tehtud taimetervise kontrollid, mis on registreeritud süsteemis TRACES ja varem veebipõhises teavitussüsteemis EUROPHYT-Interceptions, on lisaks näidanud, et teatavate Indiast pärit kaupade veol kasutatava puidust pakkematerjali märgistamine ei ole alati kõnealuse määrusega kooskõlas.
(4)

Samuti tegi taotleja ettepaneku, et kuna liikidest Brassica rapa L. ja Brassica napus L. saadud osaliselt rasvatustatud rapsiseemnetest pulbri valgufraktsioon on sarnane rapsiseemnevalguga, mis lubati uuendtoiduna turule komisjoni rakendusotsusega 2014/424/EL (3) ja mille kohta Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) tegi järelduse, (4) et sensibiliseerimisohtu ei saa välistada ja et on tõenäoline, et see võib sinepi suhtes allergilistel inimestel põhjustada allergilisi reaktsioone, märgistatakse liikidest Brassica rapa L. ja Brassica napus L. saadud osaliselt rasvatustatud rapsiseemnetest pulbrit sisaldavad toiduaineid nii, et see võimaldab sinepi suhtes allergilistel inimestel selliste toiduainete tarbimist vältida.
(12)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013, (9) nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (10) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) ja (EL) 2017/1939 (12) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis seonduvad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuse või pettuse ärahoidmise, avastamise, kõrvaldamise ja uurimisega, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmise ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamisega. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nii nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (13) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu huvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.
(8)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (8) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (9) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (10) ja (EL) 2017/1939 (11) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis seonduvad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuse või ärahoidmise, avastamise, kõrvaldamise ja uurimisega, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmisega ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamisega. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nii nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (12) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.
(5)

Kriitilise olukorra parandamiseks ja läbipaistvuse tagamiseks on liidu huvides võtta viivitamata piiratud kestusega meetmeid tagamaks, et liiduga sõlmitud eelostulepingutega hõlmatud COVID-19 vaktsiini ekspordiks on vajalik eelnev luba, et kindlustada liidus elutähtsa nõudluse rahuldamiseks piisavad varud, ilma et see mõjutaks liidu sellealaseid rahvusvahelisi kohustusi. Komisjon arvestab ka kolmandate riikide sõlmitud eelostulepingutega ning püüab nende riikide tarnete saamisega seotud ootusi võimalikult hästi täita.
(3)

28. veebruaril 2019 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 1 taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna 3’-sialüüllaktoosi naatriumsool, mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvega K12 DH1. Taotleja taotles 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola uuendtoiduna kasutamist maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, jookides (maitsestatud joogid, välja arvatud joogid, mille pH on alla 5), teraviljabatoonides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhises töödeldud toidus ning imikutoidus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (3) väikelastele ettenähtud piimapõhistes jookides ja sarnastes toodetes, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, ning üldelanikkonnale (välja arvatud imikud ja väikelapsed) ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4). Samuti tegi taotleja ettepaneku, et 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse muud lisatud 3’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavat toitu.
(3)

31. jaanuaril 2019 esitas äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) komisjonile vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikele 1 taotluse lasta liidu turule uuendtoiduna 6’-sialüüllaktoosi naatriumsool, mis on saadud mikroobse kääritamise teel Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvega K12 DH1. Taotleja taotles 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoola uuendtoiduna kasutamist maitsestamata pastöriseeritud ja maitsestamata steriliseeritud piimatoodetes, maitsestatud ja maitsestamata hapendatud piimapõhistes toodetes, sealhulgas kuumtöödeldud toodetes, jookides (maitsestatud joogid, välja arvatud joogid, mille pH on alla 5), teraviljabatoonides, imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes, imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhises töödeldud toidus ning imikutoidus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 609/2013, (3) väikelastele ettenähtud piimapõhistes jookides ja sarnastes toodetes, kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajates, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidus, nagu on määratletud määruses (EL) nr 609/2013, ning üldelanikkonnale (välja arvatud imikud ja väikelapsed) ette nähtud toidulisandites, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (4). Samuti tegi taotleja ettepaneku, et 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavaid toidulisandeid ei tohiks kasutada, kui samal päeval tarbitakse muud lisatud 6’-sialüüllaktoosi naatriumsoola sisaldavat toitu.
(10)

Toiduohutusamet esitas 18. jaanuaril 2018 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, (4) milles on jõutud järeldusele, et esitatud andmete põhjal ei ole tõendatud põhjusliku seose olemasolu NWT-02 (mis on luteiini, zeaksantiini ja dokosaheksaeenhappe püsikombinatsioon munakollases) tarbimise ja nägemiskao vähenemise vahel. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.
(4)

Ehkki määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 1 kolmandas lõigus on sätestatud, et toiduainet tuleb käsitada põhiainena, on kõnealuse lõike punktiga d toidus leiduva süsinikdioksiidi heakskiitmine välistatud, sest selle punkti kohaselt võib aine põhiainena heaks kiita (muude tingimuste hulgas) üksnes juhul, kui seda ei lasta turule taimekaitsevahendina. Toidus leiduva süsinikdioksiidi puhul on aga tegemist just sellega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 17. märtsi 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et kavandatud kasutustingimuste juures vastab see söödalisand loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet kinnitas oma varasemaid järeldusi, et Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaat ei avalda kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et seda söödalisandit tuleks käsitada naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(69)

„Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“
(3)

Samalaadsete reisiloasüsteemidega seoses on esinenud vahendusettevõtete poolseid kuritarvitusi. Kuritarvitused võivad esineda muu hulgas järgmistes vormides: katse panna taotlejaid ekslikult uskuma, et vahendusettevõtte veebisait on taotluse esitamiseks ette nähtud ametlik avalik veebisait või mobiilseadmetele mõeldud rakendus, mis jätab vale mulje, et vahendusettevõtte nõutud lisatasu on taotlusprotsessi kohustuslik osa, mitte tasu äriteenuse vabatahtliku kasutamise eest; taotleja esitatud isikuandmete või finantsandmete ebaaus kasutamine; osutatud teenuse eest põhjendamatult kõrge hinna nõudmine või taotleja nimel taotluse nõutud tähtajaks või vormingu- ja kvaliteedinõuete kohaselt esitamata jätmine.
1)

Rikkumise kahtluse või tuvastatud rikkumise kohta esitatava standardteate vorm *Esimene keel: Teine keel: A. Teavitav liikmesriik: 1) Riik: 2) Pädev asutus (kontaktandmed): *3) Teatamise kuupäev (PP.KK.AAAA): *4) Viide B. Teavitatud liikmesriik või liikmesriigid: *1) Riik/riigid: 2) Pädev(ad) asutus(ed) (kontaktandmed): C. Toode: *1) Toote kategooria: *2) Toote-/kaubanimi: *3) Päritoluriik: 4) Toote kirjeldus (pakendi suurus ja kuju jne) (lisage kopeeritud või skaneeritud pitser või etikett): 5) Partii identifitseerimisandmed (nt partii number, tarnenumber, tarnekuupäev jne): 6) Muu teave: D. Jälgitavus: Täieliku tarneahela üksikasjalik kirjeldus: 1) Tootja (kontaktandmed), pädev asutus või asjakohasel juhul kontrolliasutus või kontrollorgan: 2) Päritoluriigi töötleja/müüja (kontaktandmed), pädev asutus või asjakohasel juhul kontrolliasutus või kontrollorgan: 3) Teavitava riigi importija (kontaktandmed), pädev asutus või asjakohasel juhul kontrolliasutus või kontrollorgan: 4) Hulgimüüja (kontaktandmed), pädev asutus või asjakohasel juhul kontrolliasutus või kontrollorgan: 5) Jaemüüja või muu ettevõtja teavitavas riigis, kus rikkumine on avastatud (kontaktandmed), pädev asutus või asjakohasel juhul kontrolliasutus või kontrollorgan: Ametiasutus(ed): Muud osalejad: E. Rikkumine, rikkumise kahtlus, muud tõstatatud probleemid: *1) Rikkumise/rikkumise kahtluse/muu tõstatatud probleemi laad. Milline rikkumine/rikkumise kahtlus/muu tõstatatud probleem on tuvastatud? *Millises aspektis kujutab see endast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 (1) märgitud rikkumist/rikkumise kahtlust/muud tõstatatud probleemi? 2) Rikkumise/rikkumise kahtluse/muu tõstatatud probleemi tuvastamise taust (lisage arve või muude tõendavate dokumentide koopiad): Rikkumise/rikkumise kahtluse/muu tõstatatud probleemi avastamise kuupäev (PP.KK.AAAA): Rikkumise/rikkumise kahtluse/muu tõstatatud probleemi tuvastamise koht: 3) Proovide/katsete analüüs (kui neid on) (lisage analüüsiprotokolli koopia): Proovivõtu/katse kuupäev (PP.KK.AAAA): Proovivõtu/katse koht: Analüüsi kuupäev (protokoll) (PP.KK.AAAA): Andmed (labori nimi, kasutatud meetodis, tulemused): Leitud ainete nimetused: Avastatud jääkide tase: Kas piirmäära ületav tase on toidus (või söödas) üldiselt lubatud? Kas GMO-sisalduse märgistamise tase on ületatud? F. Turumõju: 1) Kas toode on turult kõrvaldatud, blokeeritud või turustatud? 2) Milliseid osalejaid on juba teavitatud? 3) Kas see mõjutab teisi liikmesriike? Kui jah, siis milliseid liikmesriike? G. Võetud meetmed 1) Kas on võetud vabatahtlikke meetmeid (toote/ettevõtja/turu suhtes)? 2) Kas on võetud kohustuslikke meetmeid? 3) Millise ulatusega on meetmed (riiklikud, piirkondlikud, ekspordimeetmed jne)? 4) Jõustumiskuupäev: (PP.KK.AAAA): 5) Kestus (kuudes): 6) Meetmete põhjendus/õiguslik alus: 7) Milline pädev asutus või asjakohasel juhul kontrolliasutus või kontrollorgan on meetmed vastu võtnud? H. Muu teave/hindamine: I. Lisad: Kopeeritud või skaneeritud dokumendid toote kohta (pitser, etikett jne). Arve, dokumentide või veodokumendi või tarnekorralduse koopia. Analüüsiprotokoll ja/või muud asjakohased dokumendid.
LISA

Liikmesriik Liigi kood Piirkonna kood Liigi nimi Piirkonna nimetus Esialgne kvoot ajavahemikuks 1. juuli 2019 – 30. juuni 2020 (kilogrammides) Lubatud lossitavad kogused ajavahemikul 1. juuli 2019 – 30. juuni 2020 (kogu kohandatud kogus kilogrammides) (1) Kogupüük ajavahemikul 1. juuli 2019 – 30. juuni 2020 (kogus kilogrammides) Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe (%) Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides) Korrutustegur (2) Täiendav korrutustegur (3) , (4) Eelmis(t)e aasta(te) eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides) Ajavahemiku 1. juuli 2020 – 30. juuni 2021 suhtes kohaldatavad mahaarvamised (kogus kilogrammides) PT ANE 9/3411 Anšoovis ICESi 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi püügipiirkonna 34.1.1 liidu veed 5 343 000 3 779 330 3 858 005 102,08 78 675 / / / 78 675

(1) Kvoodid, mis on liikmesriigile kättesaadavad vastavalt määrusele (EL) 2019/124 pärast seda, kui on arvesse võetud kalapüügivõimaluste vahetamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ) (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõikele 8; pärast seda, kui on arvesse võetud kvootide ülekandmist 2018. aastast 2019. aastasse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)| (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõikele 2 ja vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 9 ning kui on arvesse võetud kalapüügivõimaluste ümberjaotamist ja vähendamist vastavalt 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006) (ELT L 343 22.12.2009, lk 1) artiklitele 37 ja 105.

(2) Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Vähendamise kordajat × 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle.

(3) Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3 ja tingimusel, et ülepüügi ulatus on üle 10 %.

(4) Täht „A“ osutab sellele, et kohaldatud on täiendavat korrutustegurit 1,5, sest liikmesriik on eelneva kahe aasta jooksul oma kvooti korduvalt ületanud. Täht „C“ osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes on mitmeaastase kava kohaldamise tõttu kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

(5) Eelmis(t)e aasta(te) järelejäänud kogused.
Mehhaaniliselt toodetud klaasist pealuukujuline pudel kõrgusega umbes 9,5 cm ja nimimahuga 180 ml. Pudelil on lühike kael (pikkus umbes 1,5 cm ja suu läbimõõduga 2 cm) ja korgist tehtud mitteõhutihe sulgur, mis pistetakse lahtiselt pudeli suule. (Vt fotot) (*1)

7013 49 99
d)

sordinimi on identne sordinimega või ei ole selgelt eristatav sordinimest, mille all on sama või lähedalt seotud liigi muu sort kantud ametlikku sordiregistrisse või mille all on mõne teise sordi materjali turustatud, nagu on sätestatud artiklis 5;
(7)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 19 lõike 1 kohaselt võib EKP nõuda, et krediidiasutused, mis on asutatud liikmesriigis, mille rahaühik on euro (euroala liikmesriigid), peavad hoidma kohustuslikku reservi EKP ja euroala RKPde juures peetavatel kontodel. Kuna krediidiasutuste kontod oma jurisdiktsioonis on RKP juures, on kohane, et reservi hoitakse ainult RKPde kontodel.
(1)

2. veebruaril 2018 esitas ettevõtja Aero-Sense NV määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „Aero-Sense Aircraft Insecticide ASD“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 18, ja lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Belgia pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-DX037393-17.
9.2.

Selleks, et platvorm saaks oma funktsioone täita, edastatakse sellele järgmist liiki andmed: a) andmed, mille põhjal saab platvormiga ühendatud süsteemid identifitseerida. Need võivad hõlmata internetiaadresse või muud numbrit või koodi, mis võimaldab iga süsteemi BORISes üheselt identifitseerida; b) mis tahes muud operatiivsed andmed, mis on vajalikud, et platvorm saaks tagada otsinguteenuse nõuetekohase ja tõhusa töö ning registrite ja platvormi koostalitlusvõime. Need andmed võivad hõlmata koodide loendeid, viitandmeid, sõnastikke ja metaandmete tõlkeid, samuti logi- ja aruandlusandmeid.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise kehtivatele tingimustele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Saccharomyces cerevisiae CNCM I-4407 preparaat ei mõju kahjulikult loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et aine ei ole nahka ega silmi ärritav, ning andmete puudumise tõttu ei saa teha järeldusi söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 1. juuli 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella phaffii (DSM 32159) abil saadud fumonisiini esteraasi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et see söödalisand ei ole sissehingamisel mürgine ja kokkupuude hingamisteedega on tõenäoliselt väike, kuid ei saa välistada sensibiliseerimise ohtu sissehingamisel. Söödalisand ei ärrita nahka ega silmi ning seda ei käsitata naha sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat on võimeline lagundama fumonisiine kääritatavas söödas (liidu piirnormidele vastava fumonisiinisisalduse piires), kuid ainult silodes, mitte teistes kääritatavates söötades. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
LISA

Tavanimetus IUPACi nimetus Tunnuskoodid Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) Heakskiitmise kuupäev Heakskiidu aegumise kuupäev Tooteliik Eritingimused Hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloor IUPACi nimetus: hüpokloorishape EÜ nr: 232-232-5 CASi nr: 7790-92-3 Aktiivkloori vabastava hüpokloorishappe (vähemalt 90,87 massiprotsenti kuivainest) jaoks kehtestatud spetsifikatsioon. Hüpokloorishape on ülekaalus pH 3,0–7,4 juures. 1. juuli 2021 30. juuni 2031 1 Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

(1) Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et seda söödalisandit tuleks pidada hingamiselundite sensibilisaatoriks ning andmete puudumise tõttu ei saa teha järeldusi selle söödalisandi nahka ja silmi ärritava ega nahka sensibiliseeriva toime kohta. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib parandada kergesti ja keskmiselt sileeritavatest söödamaterjalidest saadud silo aeroobset stabiilsust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.