I LISA

Majandus-, põllumajandus-, ja innovatsiooniministri pp.kk.2012. aasta määrus nr …, millega vastavalt 1998. aasta looduskaitseseaduse (Natuurbeschermingswet) artiklile 20 piiratakse juurdepääsu Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 aladele

MAJANDUS-, PÕLLUMAJANDUS- JA INNOVATSIOONIMINISTER,

tegutsedes kooskõlastatult infrastruktuuri- ja keskkonnaministri ning kaitseministriga;

võttes arvesse, et looduskaitseseaduse (Natuurbeschermingswet 1998) artikli 20 lõigete 1 ja 2 kohaselt piiratakse juurdepääsu järgmistele eraldi nimetatud aladele, kuna see on vajalik vastavate alade loodusliku väärtuse kaitsmiseks:

Sissejuhatus

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõikes 1 sätestatakse, et provintsivalitsused võivad piirata juurdepääsu Natura 2000 ala kõigile osadele, kui see on vajalik loodusliku väärtuse kaitsmiseks.

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõikes 2 sätestatakse, et kui lõikes 1 osutatud ala hallatakse täielikult või osaliselt meie ministri või mõne muu meie ministri poolt või nimel, teostab lõikes 1 nimetatud õigust majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister kooskõlastatult meie muude ministritega. Sellisel juhul tähendab väljend „meie muu minister” infrastruktuuri- ja keskkonnaministrit ning kaitseministrit.

Järgnev määrus on vastu võetud kooskõlastatult nimetatud kahe ministriga.

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõike 3 kohaselt on inimestel keelatud viibida Natura 2000 alal või selle osal, kui see on vastuolus lõigete 1 ja 2 kohaselt kehtestatud piirangutega.

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõikes 4 sätestatakse, et lõikes 3 esitatud keeld ei kehti Natura 2000 alade omanike suhtes.

Põhjamere rannikuvööndis ja Vlakte van de Raani piirkonnas on vaja piirata juurdepääsu sealsete Natura 2000 alade mitmele alampiirkonnale. Juurdepääsu piiramisega soovitakse saavutada Natura 2000 võrgustiku eesmärke, mis tulenevad direktiividest (EMÜ) 79/409 ja 92/43, ning täita kokkulepet Põhjamere kaitsealadel rakendatavate kalandusmeetmete kohta (akkoord Visserijmaatregelen Beschermde Gebieden Noordzee; edaspidi: VIBEG). Täiendav teave on esitatud käesoleva määruse selgitustes.

Kuna määrust kohaldatakse ka välisriikide kalalaevade suhtes, teavitatakse määrusest Euroopa Komisjoni. Teavitamine on õiguslikult vajalik selleks, et Euroopa ühise kalanduspoliitika raames oleks võimalik kohaldada määrusega kehtestatud eeskirju välisriikide kalalaevade suhtes. Sarnane teavitus esitati loanõude kohta, et seda oleks võimalik edaspidi kohaldada muu püügitegevuse kui piimtraalimise suhtes,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid alljärgnevalt.

Majandamiskava: 1998. aasta looduskaitseseaduse artiklile 19b vastav majandamiskava.

Parim võimalik tehnika ja püügitava: Praktikas proovitud ja kontrollitud kalapüügimeetodid ja kalavarude majandamise süsteemid, mille pädev asutus on teatud ajal parima tehnikana heaks kiitnud, võttes arvesse näiteks ökoloogia, keskkonna (kütusekulu), ohutuse ja/või loomade heaolu kaalutlusi.

Pädev asutus: Majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministeerium või selle õigusjärglane.

Põhjapüük: Kõik kalapüügimeetodid, millega häiritakse merepõhja, kaasa arvatud ketipöörlejaga traalpüük, krevetipüük ja karbipüük.

Õngepüük: Harrastuspüük või töönduslik kalapüük, kus kasutatakse ritvasid, rulle, õngenööri ja sööta.

Rannakarpide kudu kogumisvahendid (MZI): Ujuvad või muud tüüpi püügivahendid, mis on ette nähtud rannakarpide kudu regulaarseks kogumiseks ja mis ankurdatakse või kinnitatakse merepõhjale ning koosnevad võrgust või muust materjalist, mille külge rannakarpide vastsed saavad kinnituda.

Uuringualad: Alad, kus toimub või hakkab toimuma valitsuse poolt heakskiidetud uurimistegevus, et selgitada kalapüügi mõju merepõhjale, selle taimestikule ja loomastikule ning uurida alternatiivsete püügimeetodite kasutusvõimalusi. Üldreeglina tehakse kõnealuseid uuringuid Madalmaade laevadelt.

Traalpüük: Kalapüük traalnoodaga, olenemata selle varustusest (milleks võivad olla näiteks ketipöörlejad, raskusselised või elektriimpulsiseadmed).

Laevad: Kõik ujuvvahendid, kaasa arvatud süviseta veesõidukid ja vesilennukid, mida kasutatakse või saab kasutada inimeste ja/või kaupade veel vedamiseks.

Muutuv koridor: Muutuva laiuse ja asukohaga laevatatav veetee.

Kinnitatavad püügivahendid: Mõrrad, angerjamõrrad, nakkevõrgud, seisevvõrgud, koonuslõksud, noodad ja muud kinnitatavad püügivahendid, mis ei ole ette nähtud karpide püügiks.

Luba: Riigisiseste õigusaktide kohaselt teatud tegevuse jaoks nõutav luba. Pädev asutus võib tunnistada kõnealust tegevust teostada sooviva kohaliku või välisriigi füüsilise või juriidilise isiku loaomanikuks otseselt või kutseorganisatsiooni vahendusel, kui pädev asutus leiab, et vastav tegevus on kohaldatavate õigusaktide kohaselt teatud tingimustel lubatav.

VIBEGi kokkulepe: 15. detsembri 2011. aasta kirjaga parlamendile esitatud VIBEGi kokkulepe (alamkoda, 2011–2012, 29675, nr 140).

Kalapüük: Püügivahendite vette asetamine, vees hoidmine, veest välja tõstmine või muude vahendite kasutamine eesmärgiga saada veest kätte

kalu või nende osi, kalamarja või kudu;

karpe või nende osi, karpide vastseid või kudu;

meritähti või korallilisi organisme.

Kalalaevad: Mis tahes riigi laevad, mida on võimalik otseselt või kaudselt kalapüügiks kasutada.

Püügivahendid: Igasugune kalapüügiks sobiv varustus.

Tsoonid: Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade piiresse jäävad kindlad piirkonnad (I, II ja III tsoon), mis on piiritletud käesoleva määruse lisas esitatud koordinaatidega.

Artikkel 2

Juurdepääs Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade I tsooni piirkondadele piiratakse selliselt, et nimetatud aladel ja nende kohal on kogu aasta vältel keelatud kõik tegevused, välja arvatud järgmised tegevused:

a) seoses kalapüügiga: — uuringualadel tehtavate uuringute jaoks vajalik traalpüük;

b) seoses karpide korjamisega: — karpe on lubatud korjata kuni 1. jaanuarini 2014, kuid üksnes ajavahemikul 1. aprillist 1. novembrini ning ainult nimetatud kuupäevani kehtivate kontsessioonialade piires;

c) seoses kaablite ja torujuhtmete paigalduse ja hooldamisega: — kaablite ja torujuhtmete paigaldus ja hooldamine, kui selleks on saadud luba looduskaitseseaduse alusel; — perioodil 1. novembrist kuni 1. aprillini on kaablite ja (toru)juhtmete hooldus lubatud üksnes eriolukorras või muu tungiva vajaduse korral, mille kohta pädev asutus teeb eelnevalt otsuse, ning kooskõlas kohaldatavate erisätetega;

d) seoses laevadega: — piiramata punkti a kehtivust, on kuni majandamiskava kehtestamiseni kõigil laevadel kogu aasta vältel lubatud Põhjamere rannikuvööndisse siseneda, kuid sisenemise eesmärk ei tohi olla kalapüük ning püügivahendid peavad olema ladustatud viisil, mis ei võimalda nende kohest kasutamist; — sissesõit I tsooni piirkondadesse, välja arvatud Petteni lähistel asuv I tsooni piirkond, on kõigile laevadele lubatud ainult 1. aprilli ja 1. novembri vahelisel perioodil, kuid sisenemise eesmärk ei tohi olla kalapüük ning püügivahendid peavad olema ladustatud viisil, mis ei võimalda nende kohest kasutamist. 1. novembrist kuni 1. aprillini kehtiv läbisõidukeeld jõustub majandamiskava vastuvõtmise kuupäeval; — kõigil laevadel on lubatud aastaringselt ranniku lähedalt läbi sõita üksnes Petteni lähistel asuvas I tsooni piirkonnas, kuid sisenemise eesmärk ei tohi olla kalapüük ning püügivahendid peavad olema ladustatud viisil, mis ei võimalda nende kohest kasutamist; — alates majandamiskava vastuvõtmisest lubatakse 1. novembrist kuni 1. aprillini juurdepääs liiva juurdeveolaevadele muutuva koridori kaudu, mille täpne paiknemine sõltub liivavõtukoha asukohast, liiva mahalaadimiskoha asukohast ning vaeraseparvede kohalolust. Muutuva koridori asukoha kindlaksmääramisel konsulteeritakse pädeva asutusega, lähtudes põhimõttest, et liivavõtukoha ja liiva mahalaadimiskoha vaheline meretee oleks võimalikult lühike, kuid jääks vaeraseparvedest vähemalt 1 500 meetri kaugusele; — meresõit (transiit) meremärkidega tähistatud (või edaspidi tähistatavate) mereteedega kattuvas osas ning Rottumi kohal asuva I tsooni piirkonna puhul ulatuses, mis kattub Eems-Dollardi lepingu piirkonnaga;

e) seoses õhuliiklusega: — tsiviilõhuliiklus kõrgemal kui 300 meetrit vastavalt dokumendile „Gedragscode verantwoord vliegen” (Vastutustundliku lendamise eeskiri) ning kõrgemal kui 450 meetrit seal, kus see on seaduse kohaselt nõutav.

Artikkel 3

Juurdepääs Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade II tsooni piirkondadele piiratakse selliselt, et kogu aasta vältel on keelatud põhjapüük ja merepõhja häirivad muud tegevused, välja arvatud järgmised tegevused:

a) seoses kalapüügiga: — Petteni lähistel asuvas II tsooni piirkonnas: elekternootadega kalapüük kuni 1. jaanuarini 2016; — krevetipüük: kuni 1. jaanuarini 2014 looduskaitseseaduse kohaselt väljastatud ja käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtiva loa alusel; — krevetipüük: alates 1. jaanuarist 2015 tingimusel, et selleks on looduskaitseseaduse kohane luba; — pelaagiline kalapüük püügivahenditega, mida ei ole võimalik kasutada ka põhjapüügiks; — õngepüük; — kinnitatava püügivarustusega kalapüük; — rannakarpide kudu kogumisvahendite kasutamine;

b) seoses karpide korjamisega: — karpe on lubatud korjata kuni 1. jaanuarini 2014 looduskaitseseaduse kohaselt väljastatud ja käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtiva loa alusel, kuid üksnes nimetatud kuupäevani kehtivate kontsessioonialade tingimuste kohaselt; — karpide korjamine Stortemelki ja Razende Boli II tsooni piirkondades pärast 1. jaanuari 2014 tingimusel, et selleks on looduskaitseseaduse kohane luba;

c) seoses kaablite ja torujuhtmete paigalduse ja hooldamisega: — kaablite ja torujuhtmete paigaldus ja hooldamine, kui selleks on saadud luba looduskaitseseaduse alusel; — perioodil 1. novembrist kuni 1. aprillini on kaablite ja (toru)juhtmete hooldus lubatud üksnes eriolukorras või muu tungiva vajaduse korral, mille kohta pädev asutus teeb eelnevalt otsuse, ning kooskõlas kohaldatavate erisätetega;

d) seoses laevadega: — laevade läbisõit ja ankurdamine.

Artikkel 4

Juurdepääs Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade III tsooni piirkondadele piiratakse selliselt, et kogu aasta vältel on keelatud põhjapüük ja merepõhja häirivad muud tegevused, välja arvatud järgmised tegevused:

a) seoses kalapüügiga: — parimale võimalikule tehnikale ja püügitavale vastav kalapüük; — krevetipüük kuni 1. jaanuarini 2014 looduskaitseseaduse kohaselt väljastatud ja käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtiva loa alusel; seejärel looduskaitseseaduse kohase loa olemasolu korral; — Petteni ja Eierlandsegati lähistel asuvates III tsooni piirkondades traalpüük ketipöörlejatega kuni 1. jaanuarini 2014; — karpide püük, välja arvatud valgekarpide (Spisula) püük Amelandi kohal asuvas III tsooni piirkonnas, kui selleks on looduskaitseseaduse kohane luba või see toimub majandamiskavas sätestatud tingimustel; — pelaagiline kalapüük püügivahenditega, mida ei ole võimalik kasutada ka põhjapüügiks; — õngepüük; — kinnitatava püügivarustusega kalapüük; — rannakarpide kudu kogumisvahendite kasutamine;

b) seoses karpide korjamisega: — karpe on lubatud korjata kuni 1. jaanuarini 2014 looduskaitseseaduse kohaselt väljastatud ja käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtiva loa alusel, kuid üksnes nimetatud kuupäevani kehtivate kontsessioonialade tingimuste kohaselt; — karpide korjamine Schiermonnikoogi III tsooni piirkonnas pärast 1. jaanuari 2014 tingimusel, et selleks on looduskaitseseaduse kohane luba;

c) seoses kaablite ja torujuhtmete paigalduse ja hooldamisega: — kaablite ja torujuhtmete paigaldus ja hooldamine, kui selleks on saadud luba looduskaitseseaduse alusel; — perioodil 1. novembrist kuni 1. aprillini on kaablite ja (toru)juhtmete hooldus lubatud üksnes eriolukorras või muu tungiva vajaduse korral, mille kohta pädev asutus teeb eelnevalt otsuse, ning kooskõlas kohaldatavate erisätetega;

d) seoses laevadega: — laevade läbisõit ja ankurdamine.

Artikkel 5

Juurdepääs artiklites 2, 3 ja 4 osutatud I, II ja III tsooni piirkondadest väljapoole jäävatele Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade osadele on aastaringselt lubatud kõigile kaluritele tingimusel, et selleks on saadud looduskaitseseaduse kohane luba või vastav püük on ette nähtud majandamiskavas, kusjuures ketipöörlejatega traalpüük on lubatud ainult kuni 1. jaanuarini 2016.

Artikkel 6

Juurdepääsu Vlakte van de Raani Natura 2000 alale ei piirata, välja arvatud järgmiste tegevuste korral, mille jaoks on juurdepääs teatud piirangutega lubatud alates 1. jaanuarist 2013:

— üksnes uuringualadel tehtavate uuringute jaoks vajalik traalpüük;

— ketipöörlejatega traalpüük üksnes looduskaitseseaduse kohase loa olemasolul ja kuni 1. jaanuarini 2016;

— karpide püük, kinnitatavate püügivahendite ja rannakarpide kudu kogumisvahendite kasutamine, kui selleks on looduskaitseseaduse kohane luba või see toimub majandamiskavas sätestatud tingimustel;

— looduskaitseseaduse kohase loa alusel või majandamiskavas sätestatud tingimustel toimuv muu töönduslik kalapüük.

Artikkel 7

Kui uuringualadel lõpetatakse uuringud enne 1. jaanuari 2016, kohaldatakse nende suhtes vastavast varasemast kuupäevast alates asjaomaseid I, II või III tsooni juurdepääsupiiranguid ja mitte enam uuringualade suhtes kehtivaid piiranguid.

Artikkel 8

Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 aladel viibivatel vähemalt 12 meetri pikkustel töönduslikel kalalaevadel peab vajadusel olema vähemalt Euroopa Liidu nõuetele vastav töötav seireseade.

Artikkel 9

1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõike 4 kohaselt ei laiene käesolevast määrusest tulenevad aastaringsed juurdepääsupiirangud riiklike majandamis-, hooldus-, tähistamis-, seire-, pääste-, kontrolli-, järelevalve-, uurimis- ja kaitseülesannete täitmisele, olenemata sellest, kas neis kasutatakse riigile kuuluvaid või valitsuse tellitud laevu.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub selle ametlikus väljaandes (Staatscourant) avaldamisele järgneval päeval ning kehtib kuni 1. jaanuarini 2016.

Artikkel 11

Kui mõnda luba vajavat tegevust on juba hinnatud Madalmaade loaomanikele loa andmise menetluse käigus, võidakse vastava loa kehtivust teavitusmenetluse abil laiendada ka välisriikide kaluritele.

Vaided

Üldise haldusõiguse seaduse (Algemene wet bestuursrecht) kohaselt võivad huvitatud isikud esitada käesoleva määruse vastu kirjaliku vaide. Vaided tuleb esitada kuue nädala jooksul alates määruse avaldamisest ametlikus väljaandes ning need tuleb adresseerida järgmiselt:

De Staatssecretaris van EL&I Dienst Regelingen Afdeling Recht & Rechtsbescherming Postbus 20401 2500 EK „s Gravenhage

Vaie peab olema allkirjastatud ning sisaldama vähemalt järgmist:

a. vaide esitaja nimi ja aadress;

b. kuupäev;

c. määruse nimetus, mille kohta vaie esitatakse;

d. vaide põhjendus.

Avaldamine ja avalik kontroll

Käesolev määrus avaldatakse ametlikus väljaandes ning majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministeeriumi (EL&I) veebisaidil. Samuti võib käesoleva määruse koopiaid koos lisadega tellida telefoni teel majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministeeriumi (EL&I) piirkondliku ja ruumilise majanduspoliitika osakonnast (kontaktisik: A. de Noord, A.deNoord@mineleni.nl).

Allkiri (allkirjad)

Volitusi andva määruse „Besluit mandaat, volmacht en machtiging voor het directoraat-generaal voor Natuur en Regio van het Ministerie van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie 2012” kohaselt on piirkondliku ja ruumilise majanduspoliitika osakonna juhatajal õigus majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri nimel allkirjastada 1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõikes 2 osutatud otsusedokumente. Käesolev määrus koostatakse eespool nimetatud alusel.

Majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister

Selgitused

Natura 2000 alad

Looduskaitsealade ning neis elutsevate liikide kaitse on õiguslikult reguleeritud 1998. aasta looduskaitseseadusega. Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani piirkonnad on erilise loodusliku väärtusega ning on seetõttu nimetatud Natura 2000 aladeks vastavalt 1998. aasta looduskaitseseaduse paragrahvile 10a. Vastavas määruses on sätestatud linnudirektiivi ja loodusdirektiivi kohaselt kaitsmisele kuuluvate elupaikade ja liikide kaitse eesmärgid.

Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 ala moodustamine

Oma 25. veebruari 2009. a määrusega nr DRZO/2008-007 (Staatscourant 2009, 38) nimetas tolleaegne põllumajandus-, loodus- ja toidukvaliteediminister Põhjamere rannikuvööndi linnudirektiivi ja loodusdirektiivi kohaselt kaitstavaks erikaitsealaks.

Oma 14. märtsi 2011. a määrusega (Staatscourant 2011, 4458) muutis põllumajandus- ja väliskaubandusminister 25. veebruari 2009. aasta määrust. 14. märtsi 2011. a määrusega muudeti Põhjamere rannikuvööndi kui linnudirektiivi ja loodusdirektiivi kohaselt kaitstava erikaitseala määratlust. Määrusega muudeti nii ala piire kui ka kaitse-eesmärke.

Käesoleva määruse puhul on eriti olulised järgmised kaitse-eesmärgid.

H1110_B Mereveega alaliselt üleujutatud liivamadalad

Eesmärk: säilitada ala ja parandada elupaigatüübi H1110 (alamtüüp B) kvaliteeti Põhjamere rannikuvööndis.

Põhjamere rannikuvöönd on Madalmaade kõige olulisem elupaigatüübi H1110_B esinemispiirkond: rohkem kui pool sellesse alamtüüpi kuuluvatest aladest asub Põhjamere rannikuvööndis.

Seda elupaigatüüpi peetakse Euroopa jaoks väga oluliseks.

Alaliselt üleujutatud liivamadalate alamtüüp (alamtüüp B) esineb lahepiirkonna välimistel suudmealadel. Selle alamtüübi riiklik kaitsestaatus on mõõdukalt ebasoodus.

A001 Punakurk-kaur

Eesmärk: populatsiooni säilitamiseks säilitada ala ja elupaiga kvaliteeti.

Punakurk-kauri populatsioonidel on rahvusvaheline ja suur riigisisene tähtsus. Kõnealune ala on selle liigi toitumisala. Punakurk-kauri levila Madalmaades piirdubki valdavalt vaid Põhjamere rannikuga. Kaitse alla võetud Põhjamere rannikuvööndis esineb neid linde sageli arvukalt Friisi saarte vahelistel välimistel suudmealadel, kus kohtuvad erinevad veekogud ning tegeletakse kalapüügiga. Korralistel loendustel on see liik olnud vähe esindatud, kuid viimasel ajal on selle arvukus kogu riigis kasvanud. Kuna praeguse olukorra säilitamine on piisav, ei ole püstitatud riiklikku taastamiseesmärki.

A002 Järvekaur

Eesmärk: populatsiooni säilitamiseks säilitada ala ja elupaiga kvaliteeti.

Järvekaur on suure riigisisese tähtsusega liik. Kõnealune ala on selle liigi toitumisala. Järvekauri põhiline levila Madalmaades asub Põhjamere rannikualadel. Lindude absoluutarv ja arvukuse muutumise suundumus (ning seega ka kaitsestaatus) ei ole teada, kuna loendatud lindude arv on väike ning neid on lihtne segamini ajada palju rohkem levinud punakurk-kauriga. Kuna praeguse olukorra säilitamine on piisav, ei ole püstitatud riiklikku taastamiseesmärki.

A062 Merivart

Eesmärk: populatsiooni säilitamiseks säilitada ala ja elupaiga kvaliteeti.

Kõnealune ala on selle liigi toitumisala. Üheksakümnendate aastate keskpaiga loendustel oli nende lindude arvukus Põhjamere rannikuvööndis suhteliselt suur ning enam-vähem proportsionaalne nende arvu vähenemisega IJsselmeeri ja Waddenzee piirkonnas. Võrdluse põhjal hahkadega võib arvata, et linnud kasutavad Põhjamere rannikuvööndit pelgupaigana siis, kui kahes eespool nimetatud piirkonnas napib toiduvarusid, kuid Põhjamere rannikuvööndist endast on kogutud vähe andmeid. Praeguse olukorra säilitamine on piisav; selle liigi väga halb kaitsestaatus riigis ei ole tõenäoliselt tingitud kõnealuses piirkonnas valitsevast olukorrast.

A063 Hahk

Eesmärk: säilitada ala ja elupaiga kvaliteeti, nii et see suudaks taluda keskmiselt 26 200 linnust koosnevat populatsiooni (arvukus talve keskel).

Hahk on rahvusvahelise tähtsusega ja suure riigisisese tähtsusega liik. Kõnealune ala on selle liigi toitumisala. Põhjamere rannikuvööndit toitumisalana kasutavate hahkade arvukus on suhteliselt suur eelkõige neil aastatel, kui toidunappus Waddenzee piirkonnas langeb kokku hahkadele toiduks sobivate karpide, näiteks valgekarpide (Spisula), rohkusega Põhjamere rannikuvööndis. Viimasel ajal täheldatud hahkade arvukuse vähenemine Põhjamere rannikuvööndis võib olla märk Waddenzee piirkonna toiduvarude taastumisest, kuid populatsiooni arvukuse suundumus veel sellist taastumist ei kinnita. Kuna hahkade esinemine Põhjamere rannikuvööndis on tõenäoliselt seotud Waddenzees valitsevate halbade tingimustega, on taastamiseesmärk püstitatud viimati nimetatud ala jaoks, samas kui Põhjamere rannikuvööndis piisab lindudele pelgupaigaks sobiva taluvusega elupaiga säilitamisest. Praeguse olukorra säilitamine on piisav; selle liigi väga halb kaitsestaatus riigis ei ole tõenäoliselt tingitud kõnealuses piirkonnas valitsevast olukorrast.

A065 Vaeras

Eesmärk: säilitada ala ja elupaiga kvaliteeti, nii et see suudaks taluda keskmiselt 51 900 linnust koosnevat populatsiooni (arvukus talve keskel).

Vaeras on rahvusvahelise tähtsusega ja suure riigisisese tähtsusega liik. Kõnealune ala on selle liigi toitumisala. See on ülekaalukalt kõige suurema vaeraste arvukusega ala Madalmaades. Liik külastab vaatlusalust elupaika talviti. Arvudes esineb suuri kõikumisi ja puudub selge suundumus, mis on osaliselt tingitud sellest, et loendusi on tehtud vaid jaanuarist alates. Tegelik arv võib aastate lõikes kõikuda sõltuvalt karpide (sealhulgas valgekarpide) arvukusest. Liigi riiklik kaitsestaatus on mõõdukalt ebasoodus.

Vlakte van de Raani Natura 2000 ala moodustamine

Majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister nimetas Vlakte van de Raani piirkonna erikaitsealaks loodusdirektiivi tähenduses oma 14. märtsi 2011. a määrusega (Staatscourant 2011, 4458).

Käesoleva määruse puhul on eriti olulised järgmised kaitse-eesmärgid.

H1110_B Mereveega alaliselt üleujutatud liivamadalad

Eesmärk: säilitada pindala ja hoida elupaigatüübi H1110 (alamtüüp B) kvaliteeti

Vlakte van de Raani piirkonnas.

Seda elupaigatüüpi peetakse Euroopa jaoks väga oluliseks.

Alaliselt üleujutatud liivamadalate alamtüüp (alamtüüp B) esineb lahepiirkonna välimistel suudmealadel. Selle alamtüübi riiklik kaitsestaatus on mõõdukalt ebasoodus.

Lisateavet kaitse-eesmärkide kohta saab avaldatud määrustest, millega moodustati Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 alad. (www.synbiosys.alterra.nl/natura2000/gebiedendatabase)

Kokkulepe Põhjamere kaitsealadel rakendatavate kalandusmeetmete kohta (VIBEG)

Kalurite, looduskaitseorganisatsioonide ja keskvalitsuse esindajad sõlmisid 5. juunil 2008. aastal vabatahtliku kokkuleppe säästva kalapüügi kohta Põhjameres (Maatschappelijk Convenant Noordzeevisserij: Duurzaam Vissen). Eesmärk oli, et Põhjameres toimuv kalapüük oleks säästev ja ühiskondlikult aktsepteeritav. Üks kokkuleppes sisalduv teema on „ühtne käsitlus Põhjamere merekaitsealadest”. Võeti eesmärgiks korraldada ühine tegevus, mille käigus võetakse vastu Põhjamere kaitsealade suhtes püstitatavad eesmärgid ja rakendatavad meetmed, koos lisatingimusega, et kui pooled üksmeelele ei jõua, kehtestab lõplikud eesmärgid ja meetmed valitsus.

Aastal 2009 kutsus minister kokku VIBEGi kooskõlastuskomitee, et edendada vastastikust teabevahetust ning tuge siseriikliku ja rahvusvahelise poliitika väljatöötamisel. Komitee koosneb Ülemaailmse Loodusfondi, Põhjamere sihtasutuse (Stichting de Noordzee), Madalamaade kalandusameti (Productschap Vis), kalurite ühingute keskliidu ja Wageningeni mereressursside ja ökosüsteemide uuringute instituudi (IMARES), samuti majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministeeriumi (EL&I) ning infrastruktuuri- ja keskkonnaministeeriumi (I&M) erinevate osakondade esindajatest. Rannikuvööndi kaitsele kaasa aitamiseks osales komitee Põhjamere kaitsealadel rakendatavaid kalandusmeetmeid käsitleva kokkuleppe (VIBEGi kokkulepe) väljatöötamisel.

VIBEGi kokkuleppes nähti muu hulgas ette Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 aladel looduskaitseseaduse artikli 20 kohaste erinevate piiratud juurdepääsuga tsoonide moodustamine, nii et neis oleks keelatud viibida kindlatel perioodidel või kasutada teatud püügimeetodeid.

VIBEGi kokkulepe koos krevetipüügi tulevikuvisiooniga (Perspectief garnalenvisserij) allkirjastati ja esitati parlamendile 15. detsembri 2011. a kirjaga (alamkoda, 2011–2012, 29675, nr 140). Käesoleva määruse eesmärk on muu hulgas jõustada kokkulepped Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 alade teatud osade täieliku või osalise sulgemise kohta 1998. a looduskaitseseaduse artikli 20 alusel. VIBEGi kokkuleppes käsitletakse ainult kalapüüki. Käesoleva määruse reguleerimisala on avaram: selles nähakse ette juurdepääsupiirangud lisaks kalapüügile ka muude tegevuste korral.

Merepõhja häirimine

Kui looduslikult on elupaigatüüp H1110_B küllaltki vaikse veega, siis kalapüük tekitab seal täiendavat liikumist. Arvatakse, et selline täiendav liikumine tekitab muutusi bioloogilises mitmekesisuses, mistõttu arvukuse vähenemisest raskemini taastuvate suhteliselt pikaealiste liikide olukord muutub võrreldes suhteliselt lühiealiste liikidega halvemaks. Rakendatavad meetmed on osaliselt vajalikud selleks, et piirata põhjapüügist tingitud täiendavat liikumist. Lisaks tahetakse meetmetega leevendada erinevate traalpüügimeetodite mõju vaatlusalustele piirkondadele. Seega kuulub käesolev määrus tingimuste hulka, mille alusel vastavalt looduskaitseseadusele väljastatakse lubasid erinevatele traalpüügimeetoditele.

Lindude häirimine

Teatud tegevused võivad häirida väga tundlikke linde, näiteks vaeraid, järvekaure ja punakurk-kaure, keda eriti talvel esineb Põhjamere rannikuvööndis arvukalt. I tsooni piirkondades 1. novembrist kuni 1. aprillini kehtiva juurdepääsupiiranguga keelatakse kõik tegevused, mis võivad avaldada nimetatud linnuliikide populatsioonidele negatiivset mõju.

Uuringud ja seire

Vastavate kaitse-eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude jälgimiseks teostatakse uuringualadel uuringuid ja seiret. Merepõhja häirimise keeld ei laiene sellistele tegevustele ulatuses, mis on vajalik uuringute ja seire teostamiseks.

Välismõjud

Kavakohaselt täielikult või osaliselt artikli 20 kohaste alade läheduses teostatavatele (luba vajavatele) projektidele lubade andmisel võetakse arvesse Natura 2000 võrgustikus kasutatavat välismõjude mõistet ning selle tagajärjel võidakse kehtestada loa saamisele täiendavaid tingimusi või keelduda loa andmisest.

Jõustamine

Jõustamisele kaasa aitamiseks kehtestatakse nõue, et töönduslikud kalalaevad peavad (sõltuvalt pikkusest) olema varustatud töötava automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS), laevaseiresüsteemi (VMS) või musta kastiga. Karpide ja rannakarpide püügilaevadel peab olema must kast. Musta kasti süsteem registreerib kindlate ajavahemike järel laeva asukoha; selliste registreerimisandmete põhjal saab järeldada, kas laeva kasutati kalapüügiks või ülekandeks. Nimetatud seadmete olemasolu ei ole nõutav alla 12 meetri pikkustel laevadel.

Tööndusliku kalapüügi ja uuringualade tsoonide täpsed asukohad

Pärast tööndusliku kalapüügi ja uuringualade tsoonide moodustamist Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 aladel vastavalt 1998. a looduskaitseseadusele määratakse tsoonide täpsed asukohad (välja arvatud juhul, kui need on juba käesoleva määruse lisas nimetatud) kindlaks kalandusseaduse kohase täiendava määrusega või asjaomase majandamiskavaga.

Kõik Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 aladel asuvad uuringualad on kindlaks määratud ja paiknevad I tsooni piirkondades. Vlakte van de Raani Natura 2000 ala uuringualad on kindlaks määratud osaliselt. Kindlaks määratud uuringualade loetelu (koos koordinaatidega) on lisatud käesolevale määrusele ja moodustab selle lahutamatu osa.

Vlakte van de Raani Natura 2000 alal ei ole veel moodustatud tööndusliku kalapüügi tsoone. Niipea kui Vlakte van de Raani piirkonna tsoonid ja uuringualade piirid on kindlaks määratud, fikseeritakse need täiendava määrusega ning lisatakse vastavasse majandamiskavasse.

Elektriga kalapüügi keeld

Kui Euroopas tühistatakse elektriga kalapüügi keeld, keelustatakse pärast seda ühe aasta jooksul igasugune ketipöörlejatega traalpüük Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 aladel.

Praegu on elektriga kalapüük ELis endiselt keelatud. Madalmaades ei laiene see keeld käesoleval ajal eksperimentaalsele kalapüügile elekternootadega. Kui elektriga kalapüügi keeld tühistatakse, võimaldab see elekternootade kasutamist laiendada ning ketipöörlejatega traalpüüki järk-järgult vähendada. Enne Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 aladel ketipöörlejatega traalpüügi täielikku keelustamist kehtestatakse kuni ühe aasta pikkune üleminekuperiood. Keeld tehakse kaluritele ja muudele huvitatud isikutele teatavaks ministeeriumi veebisaidil, ametlikus väljaandes ning kodumaiste ja välisriikide kalandusorganisatsioonide vahendusel.

Kalandusmeetmetest teavitamine

Käesolevas määruses sätestatud meetmetega kehtestatakse piiranguid kalandussektorile, kaasa arvatud ELi muudest liikmesriikidest pärinevatele kaluritele. Kuna käesoleva määrusega kehtestatud juurdepääsupiiranguid kohaldatakse Madalmaade territooriumil, peavad neid järgima ka välisriikide kalurid. Nimetatud põhjusel teavitatakse meetmetest ka komisjoni vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 9 lõikele 1. Muude liikmesriikide kaluritel on võimalus käesoleva juurdepääsu piirava määruse kohaselt võetavatele meetmetele vastata.

Selgitused

Tsoonide moodustamine mõjutab eelkõige kalapüüki, kuid lisaks sellele ka muid kui kalapüügiga seotud laevu ja tegevusi. Järgnevalt esitatud ülevaates on iga püügimeetodi ja laevatüübi kohta selgitatud, kuidas ja millistel aegadel vastav tegevus on Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 aladel lubatud.

Ketipöörlejatega traalpüük on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: Petteni ja Eierlandsegati lähistel asuvates III tsooni piirkondades väljaspool uuringualasid kuni 1. jaanuarini 2014;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: väljaspool I, II ja III tsooni alasid ja uuringualasid kuni 1. jaanuarini 2016 looduskaitseseaduse kohase loa alusel;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal väljaspool uuringualasid kuni 1. jaanuarini 2016 looduskaitseseaduse kohase loa alusel.

Krevetipüük on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 alade uuringualadel üksnes uuringute eesmärgil;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: II ja III tsoonis väljaspool uuringualasid kuni 1. jaanuarini 2014 ning seejärel III tsoonis looduskaitseseaduse kohase loa alusel (vt ka artikli 4 punkt a);

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: alates 2015. aastast II tsooni piirkondades looduskaitseseaduse kohase loa alusel, kui uuringutega on veenvalt tõestatud, et raskusselistega krevetipüük ei avalda merepõhjale ega selle loomastikule mingit märgatavat kahjulikku mõju;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: väljaspool I, II ja III tsooni piirkondi;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal väljaspool uuringualasid looduskaitseseaduse kohase loa alusel.

Parimale võimalikule tehnikale ja püügitavale vastav traalpüük on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 alade uuringualadel üksnes uuringute eesmärgil;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: elekternootadega püük Petteni lähistel asuvas II tsooni piirkonnas (lisas oleval kaardil rohelise ristviirutusega tähistatud ala: II tsoon**) kuni 1. jaanuarini 2016;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: nii III tsoonis kui ka sellest väljaspool, kuid väljaspool uuringualasid;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: väljaspool I ja II tsooni ning uuringualasid;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal väljaspool uuringualasid looduskaitseseaduse kohase loa alusel.

Pelaagiline traalpüük on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi ja Vlakte van de Raani Natura 2000 alade uuringualadel üksnes uuringute eesmärgil;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: väljaspool I, II ja III tsooni piirkondi;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: II ja III tsooni piirkondades, välja arvatud juhul, kui pelaagiliseks püügiks kasutatavad püügivahendid sobivad ka põhjapüügiks;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal väljaspool uuringualasid.

Karpide püük on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: III tsooni piirkondades väljaspool uuringualasid üksnes juhul, kui selleks on looduskaitseseaduse kohane luba või see toimub majandamiskavas sätestatud tingimustel, välja arvatud valgekarpide püük Amelandi kohal asuvas III tsooni piirkonnas;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: väljaspool I, II ja III tsooni piirkondi ning üksnes juhul, kui selleks on looduskaitseseaduse või majandamiskava kohane luba;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal väljaspool uuringualasid juhul, kui selleks on looduskaitseseaduse või majandamiskava kohane luba.

Karpide korjamine on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: I tsoonis 1. aprillist 1. novembrini kestval perioodil kuni 1. jaanuarini 2014, kuid üksnes kontsessiooniga määratud tingimustel;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: II ja III tsoonis kuni 1. jaanuarini 2014, kuid üksnes kontsessiooniga määratud tingimustel;

— alates 1. jaanuarist 2014 II ja III tsoonis, kuid üksnes kontsessiooniga määratud tingimustel ja looduskaitseseaduse kohase loa alusel.

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal väljaspool uuringualasid juhul, kui selleks on looduskaitseseaduse kohane luba või vastavalt majandamiskavas ette nähtud tingimustele.

Kinnitatava püügivarustuse kasutamine väljaspool uuringualasid on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: väljaspool I tsooni piirkondi;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: II ja III tsoonis;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal looduskaitseseaduse kohase loa alusel.

Õngepüük on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: ainult väljaspool I tsooni piirkondi;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: II ja III tsooni piirkondades ja neist väljaspool;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal.

Rannakarpide kudu kogumisvahendite kasutamine on lubatud:

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: II ja III tsooni piirkondades, kuid väljaspool uuringualasid;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: väljaspool I, II ja III tsooni ning uuringualasid;

— Vlakte van de Raani Natura 2000 alal väljaspool uuringualasid looduskaitseseaduse kohase loa alusel.

Liiva juurdeveolaevade kasutamine on lubatud:

— lisaks kõigi laevade suhtes kehtivatele liikumisvõimalustele võivad liiva juurdeveolaevad sõita 1. aprillist kuni 1. novembrini kestval perioodil muutuva koridori kaudu.

Kõigil laevadel on lubatud sõita:

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: kuni Põhjamere rannikuvööndi majandamiskava vastuvõtmiseni on aastaringne läbisõit ühelt alalt teisele kõigile laevadele lubatud ainult ranniku lähistel Petteni juures asuva I tsooni piirkonna kaudu tingimusel, et kalapüüki ei toimu ning püügivahendid on pakitud või ladustatud viisil, mis ei võimalda nende kohest kasutamist;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: pärast majandamiskava vastuvõtmist on laevadel keelatud sõita I tsooni piirkondades, välja arvatud Petteni lähistel asuvad piirkonnad, muul ajal peale 1. aprillist kuni 1. novembrini kestva perioodi;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: läbi II ja III tsooni piirkondade ning seal ankurdada, kuid mitte siseneda uuringualadele;

— Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alal: navigeerida ja ankurdada väljaspool I, II ja III tsooni piirkondi ning uuringualasid.

— Vlakte van de Raanis vastavalt artiklile 6.

Üldine teave 1998. aasta looduskaitseseaduse kohase lubade väljastamise menetluse kohta

Juurdepääsupiiranguid kehtestava määruse mitmes artiklis viidatakse tingimusele, et teatud tegevused on lubatud ainult looduskaitseseaduse kohase loa alusel. Järgnevas tekstis esitatakse täiendavaid andmeid viidatud lubade väljastamise, nendega seotud nõuete ning pädeva asutuse poolt läbi viidava hindamise kohta.

Üldine teave looduskaitseseaduse kohase lubade väljastamise menetluse kohta ning andmed konkreetsete Natura 2000 alade kohta on saadaval internetis.

www.noordzeenatura2000.nl

http://www.synbiosys.alterra.nl/natura2000/default.aspx?main=gebieden

Loodusdirektiivi artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et mis tahes kava või projekti, mis ei ole otseselt seotud ala korraldamisega või ei ole ala korraldamiseks otseselt vajalik, kuid mis kas eraldi või koos teiste kavade või projektidega ala tõenäoliselt oluliselt mõjutab, tuleb asjakohaselt hinnata nende tagajärgede seisukohast, mida ta alale kaasa toob, silmas pidades ala kaitse eesmärke.

Arvestades alale avalduva mõju hindamise tulemusi ning vastavalt lõikes 4 esitatud sätetele, teevad pädevad riigiasutused kava või projekti suhtes positiivse otsuse üksnes pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et see kava või projekt ei mõju kahjulikult asjaomase ala looduslikele tunnustele.

Eespool nimetatud eelneva nõusoleku andmise nõue on siseriiklikku õigusesse üle võetud Madalmaade 1998. a looduskaitseseaduse artikliga 19d, millega kehtestatakse loanõue. Sama seaduse artiklis 19f sätestatakse, et taotleja esitab asjakohase hinnangu koos loataotlusega.

Ministri määrusega 1998. a looduskaitseseaduse kohaste lubade väljastamise kohta määratakse kindlaks lubade väljastamisega seotud ülesannete jaotus majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministeeriumi ning vastavate provintside vahel. Määruses loetletakse tegevused ja asukohad, mille suhtes otsuste tegemisel täidab pädeva asutuse ülesandeid keskvalitsus; kõik ülejäänud küsimused kuuluvad vastava provintsi pädevusalasse. Näiteks on ministeeriumil ainupädevus otsustada kõigi tegevuste üle, mis toimuvad Madalmaades Põhjamere rannikuvööndi nendel Natura 2000 aladel, mille haldamist ei ole antud provintside pädevusse.

Projekti või tegevuse algataja peab kõigepealt pädevalt asutuselt küsima, kas luba on üldse nõutav. Selleks võib esitada ametliku taotluse loanõude kohaldatavuse hindamiseks või küsida seda mitteametlikult telefoni või e-posti vahendusel või isiklikult pädeva asutuse esindajatega kohtudes. Pädev asutus vastab järelepärimisele, tehes seda soovi korral kirjalikult. Kui sama tegevusega tegeleb samal Natura alal mitu isikut, näiteks kalurid, kes kaitsevad oma huve kutseorganisatsiooni abil, suhtleb pädeva asutusega reeglina taoline organisatsioon. Enamikel juhtudel võivad sellised organisatsioonid täita ka volitatud loataotleja ülesandeid, kuigi loaomanikuks loetakse üksikut ettevõtjat või isikut.

Kui pädev asutus jõuab järeldusele, et tegevuse või projekti jaoks on nõutav luba, peab taotleja koostama ja esitama tegevuse kohta asjakohase hinnangu. Sageli kasutavad taotlejad sellise keskkonnamõju hinnangu koostamiseks mõne keskkonnakonsultatsioonifirma teenuseid. Dokumendi koostamise kulud tasub täies ulatuses taotleja. Mõju hinnangu koostamise lihtsustamiseks on ministeerium avaldanud internetis mõjude indikaatori: http://www.synbiosys.alterra.nl/natura2000/effectenindicator.aspx?subj=effectenmatrix

Lisaks on Madalmaade Natura 2000 koordineerimisrühm (Regiegroep Natura 2000) välja töötanud ja avaldanud mitu töövahendit erinevate mõistete, näiteks „tähtsus”, tõlgendamiseks.

http://www.natura2000.nl/pages/gereedschap.aspx

Ükski viidatud teabeallikatest ei ole saadaval inglise keeles. Nende kasutamine eeldab seega nende tõlkimist.

Enamikul juhtudel arutatakse enne ametliku kirjaliku taotluse esitamist asjakohase hinnangu projekti pädeva asutusega ühel või mitmel konsultatsioonikohtumisel. Asjakohases hinnangus käsitletakse tegevuse kõiki (võimalikke) mõjusid Natura 2000 ala või alade kaitse-eesmärkide saavutamisele. Samuti käsitletakse selles leevendavaid tingimusi või meetmed, kui need on vajalikud, ning erijuhtudel, nt olulise mõju ilmnemise korral, lisatakse alternatiivsete asukohtade, riiklike huvide ja loodusliku kompensatsiooni hinnang (ADC kriteeriumid).

Pärast ametliku taotluse ja selle lisade esitamist kontrollib pädev asutus esitatud andmete täielikkust ja õigsust. Seejärel saadab ta dokumentide koopiad erinevatele huvitatud isikutele, et küsida nende arvamust taotluse kohta. Looduskaitseorganisatsioonid ja muud huvitatud isikud peavad oma arvamuse esitama kuue nädala jooksul ning provintsid ja asjaomased omavalitsusasutused kaheksa nädala jooksul.

Enamikul juhtudel teeb pädev asutus otsuse 13 nädala jooksul pärast taotluse laekumist. Nimetatud 13 nädala pikkust perioodi võib pikendada veel 13 nädala võrra.

Pärast taotluse kohta ametliku otsuse tegemist võib huvitatud isik kuue nädala jooksul esitada selle vastu vaide (bezwaar). Pärast vaideotsuse tegemist võib sama isik kuue nädala jooksul otsuse edasi kaevata riiginõukogu halduskaebuste osakonnale.

Esmane otsus taotluse kohta sisaldab mitmeid klausleid ning lisa, milles pädev asutus selgitab otsuse aluseks olevaid kaalutlusi. Klauslites võidakse esitada nõue, et tegevuse sooritamise ajal oleks loatunnistuse koopia laeva pardal, et laeval oleks teatud kindlat tüüpi töötav püügiandmete registreerimise või navigatsioonisüsteem, et taotleja esitaks teatud andmeid loatingimustest kõrvale kalduva kalapüügi kohta. Samuti võidakse kehtestada kohustus püüda või mitte püüda kala teatud kindlatel aladel, püsida lindude ja/või hüljeste elupaikadest neid mittehäirival kaugusel, kasutada püügiks teatud kindlaid vahendeid, pidada kinni teatud perioodidel või teatud aladel kehtivatest püügikvootidest. Lisaks võib otsus sisaldada klausleid, millega nähakse ette loa kehtivus ainult teatud päevadel, kellaaegadel või kindlatel perioodidel.

Majandamiskavad avaldatakse ministeeriumi veebisaidil. Küsimus selle kohta, kas teatud tegevuse jaoks on nõutav luba või reguleeritakse seda majandamiskavaga, tuleb praegusel ajal esitada pädevatele asutustele. Pärast asjaomase majandamiskava vastuvõtmist saab üksikasjalikumat teavet juba kavast endast.

Välisriikide kalalaevadele kehtiv teavitamise kord

Eespool kirjeldatud menetlust 1998. a looduskaitseseaduse kohaste lubade taotlemiseks peavad kasutama kõik püügiõigust omavad laevaettevõtjad (vt määrus 2371/2002 I lisa). Madalamaade kalanduse kutseorganisatsioonid võivad teatud tüüpi püügi puhul taotleda luba ka välisriikide kalalaevade nimel. Sel juhul lisatakse vastavad kalurid kohe loatunnistuse juurde kuuluvasse loaomanike nimekirja (kui vastav Madalmaade kutseorganisatsioon on nende andmed loa väljastamise ajaks pädevale asutusele esitanud) või lisatakse nende andmed nimekirja pärast seda, kui need on pädevale asutusele e-kirjaga (access_natura2000_neth@mineleni.nl] teatavaks tehtud. Välisriikide kalalaevadele kehtivad samad loa-eeskirjad.

Juurdepääsupiirangute muudatustest teatamine

Käesoleva määruse mitmes artiklis viidatakse seoses juurdepääsupiirangutega mõnele tulevasele olukorrale (nt majandamiskava vastuvõtmine), mille kindel aeg ei ole veel teada. Teave määramata ajal tulevikus tehtavate juurdepääsupiirangute muudatuste kohta avaldatakse Madalmaade ja välisriikide kalurite ja muude huvitatud isikute jaoks veebisaidil https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp, Madalamaade valitsuse ametlikus väljaandes (Staatscourant) ning Madalmaade ja välisriikide kutseorganisatsioonide teavituskanalite vahendusel.

Märkused artiklite kohta

Artikkel 1

Artiklis esitatakse selgitused määruses kasutatud mitme olulise mõiste kohta.

Artikkel 2

Artikliga kehtestatakse I tsooni piirkondades kohaldatavad juurdepääsupiirangud. I tsooni piirkondade pindala on kokku umbes 145 km2 ehk 10 % Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade kogupindalast.

Suletavad I tsooni piirkonnad suletakse igasuguseks kalapüügiks, välja arvatud kalandusuuringuteks vajalik püük. VIBEGi kokkuleppega kohustusid osapooled nimetatud aladel mitte kasutama kinnitatavaid püügivahendeid ja õngejadasid.

Eesmärk on kõnealuste alade arengut võimalikult vähe häirida, et parandada elupaigatüübi H1110_B kvaliteeti ning kaitsta häirimise suhtes tundlikke linnurühmi, näiteks punakurk-kaur, järvekaur, merivart, hahk ja vaeras, olenemata sellest, kas see on otseselt seotud karpide võimaliku elutsemisega vastaval alal või mitte. Eespool viidatud kaitse- ja arenduseesmärkide tõttu piiratakse alade kasutamist ka muul eesmärgil peale kalapüügi ning vastavad piirangud nähakse ette asjaomases majandamiskavas või looduskaitseseaduse kohaselt väljastatava loa tingimustes.

Arengut häirivate mõjude vähendamiseks keelustatakse ka ala kohal madalal kõrgusel toimuvad tegevused, mis võivad oluliselt häirida vaeraid. Seetõttu suletakse alad ka madalamal kui 300 meetrit lendavatele tsiviilõhusõidukitele vastavalt dokumendile „Gedragscode verantwoord vliegen” (vastutustundliku lendamise eeskiri). Eesmärk on viia kõnealune piirkõrgus vastavusse Waddenzee planeeringupiirkonnas (PKB-gebied) kehtiva 450-meetrise piirkõrgusega. Pärast vajalike muudatuste tegemist lennundusseaduses hakkab 450-meetrine piirkõrgus kehtima ka Põhjamere rannikuvööndis. Sõjaline lennuliiklus on artikli 11 alusel lubatud operatsioonide läbiviimiseks. Harjutuslennud sõjalennukitega (kaasa arvatud otsingu- ja päästeharjutused) peavad toimuma väljaspool I tsooni piirkondi.

Juurdepääsupiirangutes võib erandeid teha kalandusuuringute eesmärgil.

Karpe on lubatud korjata ainult kuni 1. jaanuarini 2014 Schiermonnikoogi kohal asuval umbes 20 ha suurusel alal, kuna seal kehtib nimetatud kuupäevani kontsessioon (vt PKB Derde Nota (Waddenzeed käsitlev kolmas poliitikadokument) kaart 18), mille ala kattub kõnealuse I tsooni piirkonnaga. Vastavad kontsessioonipiirkonnad on moodustatud karpide korjamist käsitleva riikliku poliitikadokumendiga. Dokumendis määratakse kindlaks alade piirid ning kogused, mida aasta jooksul on lubatud korjata. Samuti nähakse selles ette põhilised loatingimused. Et vältida (sukelduvate) partide häirimist, on karpide korjamine sellel alal lubatud ainult 1. aprillist kuni 1. novembrini.

(Toru)juhtmete paigaldus ja hooldamine on endiselt lubatud tingimusel, et selleks on saadud looduskaitseseaduse kohane luba. Siin peetakse silmas ajutise iseloomuga projekte, mis põhjustavad merepõhja lokaalset häirimist ning mida reguleeritakse üldiste riiklike õigusaktidega, st riikliku tähtsusega projektid.

Sisse- ja läbisõit on laevadele lubatud 1. aprillist kuni 1. novembrini ehk perioodil, kui ohualdiste lindude, näiteks vaeraste, järvekauride ja punakurk-kauride, häirimise oht on väike, sest enamik linde on alalt lahkunud.

Erandina ei kohaldata 1. novembrist kuni 1. aprillini kehtivat läbisõidukeeldu Petteni lähistel asuvas I tsooni piirkonnas, kus on lubatud aastaringne läbisõit teistesse piirkondadesse. See kehtib kõigile laevadele, kaasa arvatud kalalaevadele. Kalalaevad ei tohi läbisõidu ajal siiski kalapüügiga tegeleda ning nende püügivahendid peavad olema ladustatud viisil, mis ei võimalda nende kohest kasutamist. Petteni lähistel asuvas piirkonnas on lubatud erand, sest alternatiivsed meresõiduteed oleksid liiga pikad.

Laevade läbisõidukeeld on vastuolus rahvusvahelise mereõiguse konventsiooniga, mis tagab takistamatu läbisõidu õiguse. Riikidel on siiski õigus kehtestada meresõidule piiranguid oma territoriaalmeres rannikust kuni 12 miili kaugusel. Kõik I tsooni piirkonnad jäävad selle 12 miili laiuse vööndi sisse. Läbisõidupiirangute küsimuses konsulteeritakse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO).

Liiva juurdevedu on vajalik ranniku ohutuse tagamiseks ning on seetõttu riikliku tähtsusega tegevus. Lisaks ei ole see pidev tegevus, erinevalt näiteks töönduslikust kalapüügist. Keskmiselt toimub liiva juurdevedu igal alal üks kord nelja aasta tagant ning selleks vajalik aeg võib ulatuda mõnest nädalast mitme kuuni. Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade majandamiskava jaoks koostatud mõjuanalüüsist (NEA) nähtub, et I tsooni piirkondades esinevate häirivate mõjude suhtes kõige tundlikumaid linnuliike ei häiri enam laevad, mis mööduvad neist 1 500 meetri kauguselt. Häirimise vältimiseks võetakse seega muutuva koridori asukoha määramisel arvesse nimetatud vähimat lubatud kaugust (vaeraseparvedest). Samuti soovib keskvalitsus, et lindude jaoks olulisel talveperioodil kasutataks kõnealuseid koridore võimalikult vähe.

Artikkel 3

Artikliga kehtestatakse II tsooni piirkondades kohaldatavad juurdepääsupiirangud. II tsooni piirkondade pindala on kokku umbes 216 km2 ehk 15 % Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade kogupindalast.

Suletavates II tsooni piirkondades keelustatakse täielikult põhjapüük ja muud merepõhja häirivad tegevused.

Eesmärk on kõnealuste alade arengut võimalikult vähe häirida, et parandada elupaigatüübi H1110_B kvaliteeti. Muud tegevused peale kalapüügi peavad võimalikult suurel määral selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama. Sellised tegevused on nimetatud vaatlusaluses artiklis ning neid käsitletakse vastavas majandamiskavas.

Petteni lähistel asuvas II tsooni piirkonnas (lisas oleval kaardil rohelise ristviirutusega tähistatud ala: II tsoon**) on elekternootadega kalapüük lubatud kuni 1. jaanuarini 2016. Nimetatud II tsooni piirkonna pindala on kokku umbes 49 km2 ehk 3 % Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade kogupindalast. Kõnealuse piirangu eesmärk on kompenseerida ümbritseva ala III tsooniks nimetamisest tulenevaid tagajärgi. Tulemuseks on suurem ala, kus on keelatud ketipöörlejatega traalpüük.

Pelaagiline kalapüük traalnootadega on II tsoonis lubatud üksnes juhul, kui selleks kasutatavaid püügivahendeid ei ole võimalik ühtlasi kasutada põhjapüügiks. Kui II tsooni piirkonnas kasutatakse pelaagiliseks kalapüügiks vahendeid, mis sobivad ka põhjapüügiks (näiteks raskusselistega võrgud), ei ole alati võimalik kindlaks teha, kas II tsoonis tegeleti põhjapüügiga või mitte. See raskendab normi jõustamist.

Tavapärast krevetipüüki on kõnealustel aladel lubatud jätkata ainult kuni 1. jaanuarini 2014, kui aegub looduskaitseseaduse kohaselt (ainult Madalmaade krevetipüüdjatele) selleks välja antud luba. Alates 2015. aastast lubatakse II tsooni piirkondades krevetipüüki looduskaitseseaduse kohase loa alusel jätkata, kui uuringutega tõestatakse veenvalt, et senine raskusselistega krevetipüügimeetod ei avalda merepõhjale ega selle loomastikule märgatavat kahjulikku mõju. Vastavaid uuringuid peavad algatama, läbi viima ja rahastama (Madalamaade või välisriikide) krevetipüüdjad ise. Kui pädev asutus asub hindama taotlusi krevettide püügiloa saamiseks vaatlusalustel aladel pärast 1. jaanuari 2014, otsustab ta ka seda, kas viidatud uuringutega on tõendamiskohustus täidetud. Lubade väljastamine on igal juhul oluline, võttes arvesse eespool käsitletud uuringute eeldatavaid tulemusi ja vaatlusaluste alade kaitse-eesmärke, sest krevetipüük võib halvendada looduslike elupaikade ja liikide elupaikade kvaliteeti või häirida oluliselt neil aladel kaitstavaid liike. Pärast 1. jaanuari 2014 toimuvaks krevetipüügiks antavates lubades võidakse ette näha ka kohustuslikud leevendusmeetmed.

Karpide korjamise suhtes kehtiv kontsessioon (vt PKB Derde Nota Waddenzee kaart 18) kestab 1. jaanuarini 2014. Pärast nimetatud kuupäeva võib kontsessioonipiirkondades karpide korjamist jätkata tingimusel, et selleks on looduskaitseseaduse kohane luba. Vastavad kontsessioonipiirkonnad on moodustatud karpide korjamist käsitleva riikliku poliitikadokumendiga. Dokumendis määratakse kindlaks alade piirid ning kogused, mida aasta jooksul on lubatud korjata. Samuti kirjeldatakse selles põhilisi loatingimusi.

(Toru)juhtmete paigaldus ja hooldamine on endiselt lubatud, kui selleks on saadud looduskaitseseaduse kohane luba. Siin peetakse silmas ajutise iseloomuga projekte, mis põhjustavad merepõhja lokaalset häirimist ning mida reguleeritakse üldiste riiklike õigusaktidega, st riikliku tähtsusega projektid.

Muul eesmärgil sisse- ja läbisõit on lubatud kõigile laevadele, kaasa arvatud kalalaevadele.

Kinnitatavate vahenditega püük, rannakarpide kudu kogumisvahendite kasutamine ja laevade ankurdamine on jätkuvalt lubatud, kuna nimetatud tegevustega kaasneb üksnes harv ja hajutatud merepõhja läbistamine.

Artikkel 4

Artikliga kehtestatakse III tsooni piirkondades kohaldatavad juurdepääsupiirangud. III tsooni piirkondade pindala on kokku umbes 407 km2 ehk 28 % Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade kogupindalast.

III tsooni piirangute eesmärk on edendada innovatsiooni, mille tulemusena kalapüügil kasutataks ainult parimat võimalikku tehnikat ja parimaid püügitavasid. Pädev asutus, milleks käesoleval juhul on majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministeerium (EL&I), teeb kindlaks, milline on antud ajahetkel parim võimalik tehnika. Hindamine toimub ajal, kui menetletakse looduskaitseseaduse kohase loa taotlust vaatlusaluses tsoonis mõne konkreetse püügitegevusega tegelemiseks. Kui kalurid soovivad, et nende varustus tunnistataks parimaks võimalikuks tehnikaks või püügitavaks, peavad nad taotlema pädevalt asutuselt sellekohast kinnitust ning esitama taotluse majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministeeriumile (Postbox 20401 EA Den Haag, the Netherlands). Taotlusele tuleb lisada uuringuaruanne, mis kinnitab, et uuritud püügivahendid võivad avaldada Natura 2000 alade asjaomaste kaitse-eesmärkide saavutamisele veel väiksemat negatiivset mõju kui loa andmise ajal kasutusel olnud vahendid.

Lubatud on kõik kalapüügimeetodid, millega ei häirita merepõhja.

Ketipöörlejatega traalpüük on lubatud kuni 1. jaanuarini 2014 ainult Petteni ja Eierlandsegati lähistel asuvates III tsooni piirkondades, mitte aga ülejäänud III tsooni piirkondades.

Pelaagiline kalapüük traalnootadega on III tsoonis lubatud üksnes juhul, kui selleks kasutatavaid püügivahendeid ei ole võimalik ühtlasi kasutada põhjapüügiks. Kui III tsooni piirkonnas kasutatakse pelaagiliseks kalapüügiks vahendeid, mis sobivad ka põhjapüügiks (näiteks raskusselistega võrgud), ei ole alati võimalik kindlaks teha, kas III tsoonis tegeleti põhjapüügiga või mitte. See raskendab normi jõustamist. Vastavaid kontrolle viivad läbi konkreetsele alale määratud inspektorid.

Karpide korjamise suhtes kehtiv kontsessioon (vt PKB Derde Nota Waddenzee kaart 18) kestab 1. jaanuarini 2014. Pärast nimetatud kuupäeva võib kontsessioonipiirkondades karpide korjamist jätkata tingimusel, et selleks on looduskaitseseaduse kohane luba. Vastavad kontsessioonipiirkonnad on moodustatud karpide korjamist käsitleva riikliku poliitikadokumendiga. Dokumendis määratakse kindlaks alade piirid ning kogused, mida aasta jooksul on lubatud korjata. Samuti kirjeldatakse selles põhilisi loatingimusi.

Krevetipüük on lubatud 1. jaanuarini 2014 ning võib pärast nimetatud kuupäeva jätkuda looduskaitseseaduse kohase loa alusel. Välisriikide krevetilaevaettevõtjad saavad lisateavet küsida kalandusametist (Produktschap Vis) ja/või Madalmaade kalurite liidust (Nederlandse Vissersbond), samuti võivad nad algatada looduskaitseseaduse kohase loa taotlemise menetluse või osaleda menetluses koos muude taotlejatega. Põhjalikumat infot võib saada ka pädevalt asutuselt. Lisateave on esitatud käesolevas dokumendis üldisemate selgituste osas.

(Toru)juhtmete paigaldus ja hooldamine on endiselt lubatud, kui selleks on saadud looduskaitseseaduse kohane luba. Siin peetakse silmas ajutise iseloomuga projekte, mis põhjustavad merepõhja lokaalset häirimist ning mida reguleeritakse üldiste riiklike õigusaktidega, st riikliku tähtsusega projektid.

Muul eesmärgil sisse- ja läbisõit on lubatud kõigile laevadele, kaasa arvatud kalalaevadele.

Karpide püük, välja arvatud valgekarpide (Spisula) püük Amelandi kohal asuvas III tsooni piirkonnas, on lubatud üksnes juhul, kui selleks on looduskaitseseaduse kohane luba või see toimub majandamiskavas sätestatud tingimustel. Amelandi kohal asuvas piirkonnas ei ole valgekarpide püük lubatud, kuna seal esineb sageli vaeraseparvi.

Kinnitatavate vahenditega püük, rannakarpide kudu kogumisvahendite kasutamine ja laevade ankurdamine on jätkuvalt lubatud, kuna nimetatud tegevustega kaasneb üksnes harv ja hajutatud merepõhja läbistamine.

Artikkel 5

Põhjamere rannikuvööndi kõigi Natura 2000 alade kogupindala on ligikaudu 1 440 km2. Käesoleva artikliga kehtestatakse reeglid Põhjamere rannikuvööndi nende alade suhtes, mis ei kuulu I, II ega III tsooni. Selliste tsooniväliste alade pindala on kokku 672 km2 ehk 47 % Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 alade kogupindalast.

Nimetatud aladel on lubatud igasugune püügitegevus tingimusel, et loanõude kohaldatavuse korral on selleks saadud looduskaitseseaduse kohane luba või vastav püük on ette nähtud majandamiskavas. Loanõue või majandamiskavasse lisamise tingimus võimaldab ära hoida püügitegevuse edasist kasvu Põhjamere rannikuvööndi Natura 2000 aladel ning tagab kõnealuse ala kaitse-eesmärkide saavutamise.

Ketipöörlejatega traalpüük on lubatud ainult väljaspool I, II ja III tsooni ning tsooniväliseid uuringualasid ning mitte kauem kui 1. jaanuarini 2016.

Artikkel 6

Vlakte van de Raani piirkonnas määratakse uuringualad ja tööndusliku kalapüügiga seotud tsoonid kindlaks 2012. aasta jooksul, välja arvatud selles väikeses osas, mis on kindlaks määratud käesoleva määrusega. Sellest tulenevalt on juurdepääs Vlakte van de Raani Natura 2000 alale piiratud alates 1. jaanuarist 2013.

Ketipöörlejatega traalpüük on Vlakte van de Raani piirkonnas lubatud väljaspool uuringualasid kuni 1. jaanuarini 2016 looduskaitseseaduse kohase loa alusel.

Karpide püük, kinnitatavate vahenditega püük ja rannakarpide kudu kogumisvahendite kasutamine on lubatud väljaspool uuringualasid ning üksnes juhul, kui selleks on looduskaitseseaduse kohane luba või see toimub majandamiskavas sätestatud tingimustel.

Muu töönduslik kalapüük on lubatud ainult looduskaitseseaduse kohase loa alusel. Loanõue võimaldab ära hoida tööndusliku püügitegevuse edasist kasvu Vlakte van de Raani Natura 2000 alal ning tagab kõnealuse ala kaitse-eesmärkide saavutamise. Mingeid muid juurdepääsupiiranguid Vlakte van de Raani ala suhtes ei kohaldata.

Artikkel 7

Vaadeldavas artiklis sätestatakse, et kui uuringualadel lõpetatakse uuringud enne 1. jaanuari 2016, laienevad ümbritsevate alade suhtes kohaldatavad nõuded kohe pärast uuringute lõpetamist ka uuringualale.

Sellekohane teade avaldatakse Madalmaade ja välisriikide kalurite ja muude huvitatud isikute jaoks ministeeriumi veebisaidil, CIRCABCi veebisaidil, ametlikus väljaandes ning siseriiklike ja välisriikide kutseorganisatsioonide teavituskanalite vahendusel.

Artikkel 8

Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt peavad töönduslikud kalalaevad olema varustatud töötava seireseadmega, milles kasutatakse laevaseiresüsteemi (VMS) või – sõltuvalt laeva tüübist – automaatset identifitseerimissüsteemi (AIS). Nõue kehtib ainult selliste kalalaevade suhtes, mille puhul seiresüsteemi olemasolu on seadusega ette nähtud. Seetõttu on artiklile lisatud sõna „vajadusel”. Sellega soodustatakse käesoleva määruse jõustamist kalalaevade suhtes.

Jõustamine on seotud kõigi kohaldatavate looduskaitsealaste õigusaktidega ning Euroopa ühise kalanduspoliitika alla kuuluvate muude kalapüügieeskirjadega.

Artikkel 9

Looduskaitseseaduse artikli 20 lõikes 4 lubatakse juurdepääsupiirangute järgimises erandeid riigile kui ala omanikule. Eesmärk on lubada keskvalitsusel teostada või tellida töid majandamis-, hooldus-, tähistamis-, seire-, pääste-, kontrolli-, järelevalve-, uurimis- ja kaitseülesannete täitmiseks.

Artikkel 10

Õiguskindluse tagamiseks ning veel teostamata uuringutega arvestades on valitsus otsustanud käesoleva määruse kehtivusaega pikendada. Määrus kehtib kuni 1. jaanuarini 2016 ehk kuupäevani, millal jõustub üldine ketipöörlejatega traalpüügi keeld. Kui ketipöörlejatega traalpüük lõpetatakse kooskõlas artikliga 8 sellest varem, nihkub varasemaks ka määruse kehtivuse lõpptähtpäev.

Artikkel 11

Välisriikide kalalaevadele juurdepääsu võimaldamiseks on välja töötatud teavitamise kord, mis võimaldab laiendada loa kehtivust ka neile laevadele. Pärast vastava teatise esitamist lisatakse laeva andmed loatunnistuse juurde kuuluvasse laevade nimekirja. See võimaldab kõnealustel laevadel loas sätestatud tingimustel püügiga tegeleda. Loanõue kehtib Madalmaade rannikuvööndi kõigi Natura 2000 alade suhtes, st alad Põhjamere rannikuvööndis ning Voordelta ja Vlakte van de Raani piirkonnas.