ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Ajavahemikul 20. novembrist 2015 kuni 30. novembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist 2016 kuni 30. juunini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
x)

toit, mida kasutati liidus enne 15. maid 1997 üksnes toidulisandites, kui need on ette nähtud kasutamiseks muudes toiduainetes kui toidulisandites, mis on määratletud direktiivi 2002/46/EÜ artikli 2 punktis a;
(2)

Selleks et kohaldada elektroonilisi tolliprotseduure ekspordi suhtes, on vaja eksporditoetuse nomenklatuuri tootekoodid ja kirjeldused sisestada TARICisse varakult enne eksporditoetuste kohaldamist. Seepärast on vaja eksporditoetuse nomenklatuuri konsolideeritud versiooni avaldamise kehtivusaega pikendada juhuks, kui määruse (EL) nr 1308/2013 kohaseid eksporditoetusi tuleks kehtestada pärast nimetatud kuupäeva.
(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametliku kontrolli üldeeskirjad, millega tagatakse sööda- ja toidualaste ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate liidu eeskirjade täitmise kontrollimine. Määrusega on ette nähtud, et liikmesriigid koostavad tunnustatud ettevõtete ajakohased loetelud, mis on kättesaadavad teistele liikmesriikidele ja üldsusele.
(22)

Paadinootadega püük on reguleeritud Itaalia majandamiskavaga, millega tagatakse, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas esitatud liikide püük oleks minimaalne. Lisaks märgitakse, et vastavalt Itaalia majandamiskava punkti 5.1.2 alapunktile a on Aphia minuta püügihooajaks igal aastal kehtestatud ajavahemik 1. novembrist kuni 31. märtsini.
(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(22)

Vastusena sellele väitele kinnitab komisjon, et kontserni Rusal puhul tuleks igat liiki tehingutega seoses kohaldada müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi puhul artikli 2 lõike 9 teise ja kolmanda lõigu kohast mõistlikku marginaali. Kuigi kauba tarnimine CIF-tingimusel tehingute puhul toimub enne kaupade vabasse ringlusse laskmist ning isegi kui vastutus tollivormistuse eest lasub ostjal (vastupidiselt DDP-tingimusel tehingutele), ei muuda see siiski asjaolu, et müüki teostab seotud kaupleja, kes kannab müügi-, üld- ja halduskulusid ning kes tavaliselt üritab osutatud teenuste eest teenida kasumit. Võttes arvesse asjaolu, et kaupleja on seotud eksportiva tootjaga, tuleneb alusmääruse artikli 2 lõikest 9, et sellist kauplejat käsitlevad andmed ei ole iseenesest usaldusväärsed ning et tema müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi peaks uurimisasutus kindlaks tegema põhjendatud alustel. Lisaks ei välistata alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kohanduste tegemist seoses enne importimist kantud kuludega, kui neid kulusid kannab tavaliselt importija. Sellepärast ei ole põhjendatud CIF-tingimusel toimunud müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi täielik vabastamine kohanduste tegemisest. Asjaolu, et seotud äriühing täidab ainult teatavaid ülesandeid, ei takista komisjoni tegemast kohandusi alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, vaid võib kaasa tuua selle, et hinnast, millega vaatlusalune toode sõltumatule ostjale esmakordselt edasi müüakse, arvatakse maha väiksem müügi-, üld- ja halduskulude summa. Igal juhul lasub tõendamiskohustus huvitatud isikul, kes kavatseb vaidlustada alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel tehtud kohanduste määra. Seega kui see huvitatud isik peab kohandusi ülemäärasteks, peab ta esitama nende väidete põhjendamiseks konkreetsed tõendid ja arvutused. DAP-tingimusel tehingutega seoses tuleb märkida, et tarnekohad asuvad ilmselgelt ELi tolliterritooriumil ning seega on erinevus kaupleja osalemise määras võrreldes kaupleja osalemise määraga DDP-tingimusel toimunud müügi puhul veelgi väiksem. Varasemate kontserni Rusal nimetatud juhtumitega seoses on oluline märkida esiteks seda, et komisjoni seisukoht on kooskõlas liidu kohtute kohtupraktikaga. Teiseks on komisjonil ulatuslik kaalutlusõigus kaubanduse kaitseks võetavate meetmete vallas ning selle kaalutlusõiguse kasutamisel ei ole komisjon seotud oma varasemate hinnangutega. Igal juhul on kontserni Rusal osutatud iga juhtumiga seotud faktiline olukord erinev. Seoses alternatiivse väitega kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 8 osutab komisjon käesolevas põhjenduses ja põhjenduses 19 esitatud kaalutlustele ning kordab veel kord, et pelgalt eksportija ja seotud äriühingu vahelise seose olemasolust piisab selleks, et komisjon võiks käsitada tegelikke ekspordihindu ebausaldusväärsetena, sest seose olemasolu eksportija ja seotud ettevõtja vahel on üks paljudest põhjustest, mille pärast tegelikke ekspordihindu võib sellisena käsitada.
(5)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2006 (10) artikli 7d lõikes 1 on sätestatud, et kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsid antakse välja alates litsentsitaotluse esitamisele järgneva nädala reedest, tingimusel et komisjon ei ole osutatud ajavahemikul võtnud mingeid erimeetmeid.
(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2015 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(163)

Vastusena käesolevatele väidetele tuleb meenutada, et põhjenduste 156 ja 157 alusel saab järeldada, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Seoses väidetega tootmiskulude kohta märgitakse esmalt, et metalli hinnalisandi rolli kui võimaliku kahjuteguri suhtes näitas paralleelne uurimine, et nii liidu tootmisharu kui ka Venemaa eksportiv tootja kandsid majapidamisfooliumi tootmiseks tooraine ostmisel võrreldavaid kulusid, kuna tooraine hinnad nii Venemaal kui ka liidu turul on otseselt seotud Londoni metallibörsi hindadega. Seepärast saab järeldada, et metalli hinnalisandi määr ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kahjutegurina. Seoses tootmismeetodite võimaliku rolliga näitas uurimine, et pidevvalu kasutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi kahe kolmandiku majapidamisfooliumi tootmiseks liidu tootmisharus. Erinevusi kulutõhususes leevendaks seega pidevvalu kui tootmismeetodi suurema osakaaluga kasutamine liidus. Samuti selgitati põhjenduses 185, et miski ei viita asjaolule, et liidu tootmisharu on majapidamisfooliumi vastu huvi kaotanud. Uurimine ei ole näidanud ka seda, et liidu tootjad on liidu turu hüljanud ja hakanud eelistama majapidamisfooliumi eksporditurge. Uurimine näitas tõepoolest, et liidu tootjad eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üksnes 1 182 tonni majapidamisfooliumit kolmandatesse riikidesse, mis on alla 3 % liidu tootjate omamaisest müügist sama perioodi jooksul. Seepärast lükati need väited tagasi.
(10)

Ameerika Ühendriikide esitatud teabe kohaselt on kontrollorgani nimi „Department of Plant Industry” muutunud ja see on nüüd „Clemson University”, kontrollorgani nimi „Indiana Certified Organic LLC” on muutunud ja see on nüüd „Ecocert ICO, LLC”, kontrollorgani nimi „Marin County” on muutunud ja see on nüüd „Marin Organic Certified Agriculture” ja kontrollorgani nimi „OIA North America, LLC” on muutunud ja see on nüüd „Americert International (AI)”. Lisaks sellele on kontrollorgan „Organic National & International Certifiers (ON&IC)” tegevuse lõpetanud ega peaks enam olema loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisas.
ET Euroopa Liidu Teataja L 330/12

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2339,

11. detsember 2015,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 11. detsember 2015 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).
8)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega: „Artikkel 13 Dokumentide kättetoimetamine ja muu kirjalik suhtlus 1. Artikli 5 lõigetes 2 ja 6 osutatud dokumendid ning artikli 7 kohaselt tehtud kohtuotsused tuleb kätte toimetada a) posti teel või b) elektrooniliste vahendite abil, i) kui need on tehniliselt kättesaadavad ja lubatavad selle liikmesriigi menetlusõiguses, kus Euroopa väiksemate nõuete menetlust läbi viiakse, ning kui poole, kellele tuleb dokumendid kätte toimetada, alaline elu- või asukoht või peamine elukoht on teises liikmesriigis, siis kõnealuse liikmesriigi menetlusõiguses, ning ii) kui pool, kellele tuleb dokumendid kätte toimetada, on eelnevalt andnud sõnaselge nõusoleku dokumentide elektrooniliseks kättetoimetamiseks või kellel on seadusjärgne kohustus sellise kättetoimetamisviisiga nõustuda vastavalt selle liikmesriigi menetlusõigusele, kus on asjaomase poole alaline elu- või asukoht või peamine elukoht. Kättetoimetamist tõendatakse kättesaamise kuupäeva kandva vastuvõtuteatisega. 2. Lõikes 1 nimetamata muu kirjalik suhtlus kohtu ja poolte või muude menetlusosaliste vahel toimub elektrooniliselt ja seda tõendab vastuvõtuteatis, juhul kui elektroonilised vahendid on tehniliselt kättesaadavad ja lubatavad selle liikmesriigi menetlusõiguses, kus Euroopa väiksemate nõuete menetlust läbi viiakse, ning tingimusel, et pool või isik on selliste suhtlusvahendite kasutamisega eelnevalt nõustunud või kui tal on seadusjärgne kohustus sellise suhtlusvahendi kasutamisega nõustuda vastavalt selle liikmesriigi menetlusõigusele, kus on asjaomase poole või isiku alaline elu- või asukoht või peamine elukoht. 3. Lisaks muudele vahenditele, mis on liikmesriigi menetlusõiguses kättesaadavad, et anda lõigete 1 ja 2 kohaselt elektrooniliste vahendite kasutamisele eelnev nõusolek, saab sellise nõusoleku väljendamiseks kasutada ka nõude tüüpvormi A ja vastuse tüüpvormi C. 4. Kui lõike 1 kohane kättetoimetamine ei ole võimalik, võib see toimuda ühel määruse (EÜ) nr 1896/2006 artiklis 13 või 14 sätestatud viisidest. Kui lõike 2 kohane suhtlus ei ole võimalik või kui see on kohtuasja konkreetsete asjaolude tõttu sobimatu, võib kasutada mis tahes muud Euroopa väiksemate nõuete menetluse toimumiskoha liikmesriigi õiguses lubatud suhtlusviisi.”
(3)

Üldkohus on sellises olukorras põhjustel, mis on muu hulgas seotud nii sellega, et liidu institutsioonide, organite ja asutuste õigusaktide hulk ja mitmekesisus on kasvanud, kui ka asjaoluga, et Üldkohtule esitatavad kohtuasjad on mahukamad ja keerulisemad, eriti konkurentsi, riigiabi ja intellektuaalomandi valdkonnas.
(5)

Ühises soovituses pakuti välja, et erandit lossimiskohustusest kohaldataks norra salehomaari traalipüügi suhtes ICESi VIII ja IX alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär võib olla kõrge, võttes arvesse selle püüdmiseks kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF jõudis oma hindamises järeldusele, et olemasolevate andmete kinnitamiseks on vaja teha täiendavaid uuringuid, ja märgib, et sellised uuringud on käimas ja kavandamisel. Seepärast tuleks lisada määrusesse kõnealune erand 2016. aasta kohta koos sättega, milles palutakse asjaomastel liikmesriikidel esitada komisjonile täiendavad andmed, mis võimaldaks STECFil täielikult hinnata erandi põhjendusi.
(12)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud norra salehomaari aastase kogusaagi suhtes (kuni 7 % aastatel 2016 ja 2017 ning kuni 6 % aastal 2018), mis on püütud laevadega, millel on kohustus lossida norra salehomaari ICESi VIa rajoonis, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.
(2)

12. augustil 2014 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 27 „Konsolideerimata finantsaruanded” muudatused „Kapitaliosaluse meetodi kasutamine konsolideerimata finantsaruannetes”. Muudatuste eesmärk on lubada (majandus)üksustel kasutada kapitaliosaluse meetodit, nagu on kirjeldatud standardis IAS 28 „Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse”, et võtta arvesse investeeringuid tütarettevõtetesse, ühisettevõtetesse ja sidusettevõtetesse nende konsolideerimata finantsaruannetes.
(10)

Ühises soovituses ette pandud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud alla 19 cm suuruse hariliku merikeele suhtes (kuni 3,7 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist), mis on püütud ICESi IV alapiirkonnas 55/56°N joonest lõuna pool 80–90 mm võrgusilmaga piimtraale kasutavate kalalaevadega, põhineb asjaolul, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Komisjon leiab, et on asjakohane lisada kõnealune erand käesolevasse määrusesse. Et komisjon saaks kõnealuse erandi pärast 2016. aastat läbi vaadata, peaksid liikmesriigid esitama asjaomaste kulude kohta lisaandmeid.
4)

6. peatüki liide 6-F asendatakse järgmisega: „LIIDE 6-F KAUP JA POST 6-Fi KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA Kauba ja postiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike riikidena, kus kohaldatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid. Montenegro Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega. Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud. 6-Fii KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST JA KELLELT EI NÕUTA ACC3 STAATUST, ON LOETLETUD KOMISJONI RAKENDUSOTSUSES C(2015) 8005 6-Fiii VALIDEERIMISTEGEVUS, MIDA TEOSTAVAD KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST, NING MIS TUNNUSTATAKSE ELi LENNUNDUSJULGESTUSE VALIDEERIMISEGA SAMAVÄÄRSEKS. Asjakohaseid sätteid ei ole veel vastu võetud.”
(5)

Nõukogu on kontrollinud, et ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on võtnud vastu otsuse, et loetellu kantud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktide toimepanemises ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et isikutele, rühmitustele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiiranguid.
(9)

Portugali taotlusel tuleks I ja II püügipiirkonna Norra vetes (HAD/1N2AB. ja POK/1N2AB.) varasematel aastatel üle püütud 371 766 kilogrammi kilttursa ja 178 850 kilogrammi põhjaatlandi süsika tasa tegemiseks kasutada I ja II püügipiirkonna Norra vete (RED/1N2AB.) meriahvenavarusid. Arvestades, et Portugali 2015. aasta kvoot meriahvenate püügiks I ja II püügipiirkonna Norra vetes on 405 000 kilogrammi ega ole piisav, et katta mõlema nimetatud kalavaru ülepüügist tulenev mahaarvamine, tuleks kogu see kvoot mahaarvamiseks ära kasutada ning ülejäänud 145 616 kilogrammi tuleks maha arvata põhjaatlandi süsika jaoks järgmis(t)eks aasta(te)ks sama piirkonna kohta (POK/1N2AB.) eraldatud kvoodist, kuni kogu ülepüütud kogus on tasa tehtud.
119.

Otsustades selle üle, kas konkreetne arvestusmeetod tuleks avalikustada, kaalub juhtkond, kas see avalikustamine aitaks finantsaruannete kasutajatel mõista, kuidas tehingud, muud sündmused ja tingimused kajastuvad (majandus)üksuse finantstulemustes ja finantsseisundis. Iga (majandus)üksus otsustab oma äritegevusest lähtudes, milliste arvestusmeetodite avalikustamist võiksid tema finantsaruannete kasutajad eeldada sellist tüüpi (majandus)üksuse puhul. Konkreetsete arvestusmeetodite avalikustamine on kasutajaile eriti kasulik, kui need meetodid on valitud IFRSides lubatud alternatiivide hulgast. Üheks näiteks on teabe avalikustamine selle kohta, kas (majandus)üksus kohaldab õiglase väärtuse või soetusmaksumuse mudelit oma kinnisvarainvesteeringu suhtes (vt IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud). Mõnedes IFRSides nõutakse konkreetselt teatavate arvestusmeetodite avalikustamist, sealhulgas juhtkonna valikud erinevate lubatud meetodite vahel. Näiteks nõutakse rahvusvahelises raamatupidamisstandardis IAS 16 materiaalsete põhivarade liikide mõõtmisaluste avalikustamist.
(1)

Nõukogu otsusega 2014/668/EL (2) on antud luba ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingule (edaspidi „leping”) Euroopa Liidu nimel alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada (3) kõnealuse lepingu teatavate sätete osas. Lepingu artikli 29 lõikes 1 on sätestatud Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud imporditollimaksude vähendamine või kaotamine vastavalt kõnealuse lepingu IV jaotise I peatüki lisale I-A. Kõnealuse lisa liites on loetletud imporditariifikvoodid teatavatele Ukrainast pärit toodetele, sealhulgas põllumajandustoodetele, mis jäävad määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamisalasse.
3)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega: „Artikkel 20 Iga-aastane aruandlus 1. Eelarvevahendite käsutaja annab igal aastal juhatusele oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande vormis, mis sisaldab: a) teavet järgmise kohta: i) PPP-asutuse aasta tööprogrammi rakendamine, eelarve täitmine ja personali kasutamine; ii) juhtimis- ning sisekontrollisüsteemid, sealhulgas kokkuvõte siseaudiitori tehtud siseauditite arvu ja liigi kohta, siseauditi üksused, esitatud soovitused ja nende soovituste ning eelnevate aastate soovituste alusel võetud meetmed vastavalt artiklites 26 ja 28 osutatule; iii) kontrollikoja märkused ja nende märkuste alusel võetud meetmed; iv) raamatupidamisaruanne ja eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne, ilma et see piiraks artiklite 39, 41 ja 42 kohaldamist; b) eelarvevahendite käsutaja kinnitus, milles ta teatab, et kui määratletud kulu- ja tuluvaldkondadega seotud võimalikes reservatsioonides ei ole täpsustatud teisiti, võib ta piisava kindlusega kinnitada, et i) aruandes esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate; ii) aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks ettenähtud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; iii) kehtestatud kontrollimenetlus annab vajaliku tagatise seoses raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. Iga-aastases konsolideeritud tegevusaruandes esitatakse tegevuse tulemused, võrreldes neid seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas antakse üldine hinnang kontrolliga kaasnevatele kuludele ja neist saadavale kasule. Konsolideeritud aastaaruanne esitatakse hindamiseks juhatusele. 2. Juhatus esitab hiljemalt iga aasta 1. juuliks iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande koos hinnanguga kontrollikojale, komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib asutamisaktis sätestada täiendavaid aruandlusnõudeid, eelkõige juhul, kui aruandlus on vajalik selle valdkonna laadi tõttu, kus asutus tegutseb.”
(4)

Määruses (EÜ) nr 1215/2009 on sätestatud üldkvoot koondnomenklatuuri (CN) koodide 2204 21 93 – 2204 21 98 ja 2204 29 93 – 2204 29 98 alla kuuluva veini importimiseks liitu. Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingutes sätestatule võivad kõik Lääne-Balkani riigid ja territooriumid, välja arvatud Montenegro, kasutada seda kvooti oma individuaalsete kvootide ärakasutamisel. Montenegroga sõlmitud veini käsitlevas protokollis on ette nähtud vaid CN-koodide ex 2204 10 ja ex 2204 21 alla kuuluva veini kvoot, mida ta ei ole suutnud ära kasutada. See takistab Montenegrol kasutada tollimaksuvaba veinikvooti toodete puhul, mida ei ole stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus märgitud. Selleks et tagada kõikide asjaomaste Lääne-Balkani riikide ja territooriumide võrdne kohtlemine, on asjakohane ette näha, et Montenegrole antakse samuti võimalus CN-koodi 2204 29 alla kuuluvate toodete puhul kasutada veini üldkvooti ilma, et selle individuaalne kvoot peaks olema ära kasutatud.
T-kujuline terasest ese. Harude välisläbimõõt on 23 mm ja toote keskosa suurim läbimõõt on 40 mm. Selle külgharude otsad on kaldservaga ja sobivad põkk-keevituseks ning keskosa ots on seest keermestatud. Külgharude otsad tuleb keevitada radiaatoriplaatide vahele. Kolmandat otsa kasutatakse kas õhuväljalaske- või reguleerklapi paigaldamiseks või radiaatori ühendamiseks toruga, mis ühendab seda nt katlaga. (1) Vt foto.

7307 93 19