ET Euroopa Liidu Teataja L 269/93

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1827,

23. märts 2015,

riigiabi SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjatele Piraeus Container Terminal S.A. ja Cosco Pacific Limited

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 66 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (1) artiklile 6 ja võttes arvesse Kreekalt ja ettevõtjalt Piraeus Container Terminal S.A. saadud märkusi

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Pireuse prefekt esitas 30. aprilli 2009. aasta kirjaga komisjonile kaebuse, väites, et Kreeka riik andis ebaseaduslikku riigiabi Pireuse sadama teatava osa kontsessiooni uuele valdajale, ettevõtjale Piraeus Container Terminal S.A. (edaspidi „PCT”), kes on ettevõtja COSCO Pacific Limited (edaspidi „COSCO”) eriotstarbeline tütarettevõtja. Väidetavat abi anti maksuvabastuste ja soodustingimustega, mis lisati kontsessioonilepingusse pärast hanget.

(2) 7. mail 2009. aastal saatis Kreeka sadamatöötajate liit komisjonile kirja (2), milles teatas väidetavatest maksusoodustustest, mida Kreeka riik on PCT-le andnud. Oma 31. augusti 2009. aasta kirjaga kinnitas Kreeka sadamatöötajate liit, et tema esialgset kirja tuleks käsitada kaebusena, ning väitis, et abi anti maksusoodustustega ning ka kontsessioonilepingusse lisatud soodustingimustega.

(3) Rahvusvaheline dokitöötajate nõukogu esitas 23. septembri 2009. aasta kirjaga (3) kaebuse, mis sisaldas riigiabiks peetavate meetmete üksikasjalikku kirjeldust.

(4) 14. oktoobri 2009. aasta kirjaga taotles komisjon Kreekalt teavet väidetavate riigiabi meetmete kohta. 12. novembri 2009. aasta kirjaga palusid Kreeka ametiasutused vastamiseks ajapikendust, millega komisjon nõustus oma 18. novembri 2009. aasta kirjas. Komisjon saatis 3. veebruaril 2010. aastal meeldetuletuse oma taotluse kohta ning Kreeka ametiasutused vastasid teabetaotlusele 23. veebruaril 2010.

(5) 5. mail 2010. aastal kohtusid komisjoni talitused Kreeka ametiasutuste esindajatega täiendavate selgituste arutamiseks.

(6) 27. oktoobri 2010. aasta kirjaga taotles komisjon Kreeka ametiasutustelt täiendavat teavet. 18. novembri 2011. aasta kirjaga palusid Kreeka ametiasutused ajapikendust, millega komisjon nõustus 2. detsembri 2011. aasta kirjaga. Kreeka ametiasutused vastasid sellele teabetaotlusele 8. veebruaril 2011.

(7) Komisjon teatas 11. juuli 2012. aasta kirjaga (4) Kreekale oma otsusest, mille kohaselt kontsessioonilepingu ja hanketeate erinevused ega maksumeede, millega PTC-le väljaspool Kreekat tarnitud kaubad, tööd ja teenused vabastatakse ettevõtte tulumaksust, ei kujuta endast riigiabi. Samuti otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses kõigi ülejäänud väidetava riigiabi meetmetega.

(8) Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas5. oktoobril 2012 (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta oma märkusi.

(9) Abisaaja esitas komisjonile märkused 5. novembril 2012. aastal. Need märkused edastati 14. jaanuaril 2013. aastal Kreekale, kellele anti võimalus neile reageerida. Kreeka märkused ja täiendav teave saabusid komisjoni 2. novembri 2012. aasta, 27. märtsi 2013. aasta ja 10. juuli 2013. aasta kirjadega. 13. septembril 2013. aastal kohtusid komisjoni talitused Kreeka ametiasutustega, kellega oli kaasas abisaaja. 23. oktoobril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet. Komisjon saatis 17. jaanuaril 2014. aastal meeldetuletuse veel puuduva teabe kohta. Kreeka ametiasutused vastasid 4. veebruaril 2014 ja järgmine kohtumine toimus 10. veebruaril 2014. Nimetatud kohtumise järel esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet 10. märtsil 2014 ja 12. märtsil 2014 toimus järgmine kohtumine. Pärast seda kohtumist esitasid Kreeka ametiasutused lisateavet 31. märtsil 2014, 16. aprillil 2014 ja 28. aprillil 2014. Täiendavad kohtumised Kreeka ametiasutuste ja abisaajaga toimusid 19. mail 2014 ja 8. detsembril 2014.

2. ABISAAJA JA VÄIDETAVATE ABIMEETMETE KIRJELDUS

2.1. Pireuse sadam

(10) Pireuse sadam on jagatud kaheks alaks: kaubasadam ja reisisadam. Kaubasadamas on kolm terminali: konteineriterminal, lastiterminal ja autoterminal.

(11) Konteineriterminalil on kaks kaid. Pireuse sadamaasutus (edaspidi „PPA”) otsustas konteineriterminali taristu laiendamiseks pikendada esimest kaid, uuendada teise kai seadmeid ja ehitada kolmanda kai.

2.2. Piraeus Port Authority S.A.

(12) Ettevõtja Piraeus Port Authority S.A. asutati seadusega nr 2688/1999, millega 1930. aastal loodud avalik-õiguslik Pireuse sadamaasutus kujundati ümber kommunaalettevõtjaks.

(13) Kreeka riik ja PPA sõlmisid 13. veebruaril 2002. aastal neljakümneaastase tähtajaga kontsessioonilepingu. Leping ratifitseeriti seadusega nr 3654/2008. Lepingu kohaselt on PPA-l ainuõigus Pireuse sadama maismaatsoonis maa, ehitiste ja taristu kasutamiseks (6). Täpsemalt on PPA-l kontsessioonilepingu kohaselt õigus sõlmida kolmandate isikutega allhankelepinguid, tehes tasu eest osa sadama käitamise nende ülesandeks (7).

2.3. PPA ja PCT kontsessioonileping ja investeerimisprojekt

(14) PPA korraldas teist ja kolmandat kaid käitava alltöövõtja leidmiseks sadamahaldusteenuste Euroopa riigihanke (8). Hanke käigus sai PPA kaks pakkumust, millest ühe esitas COSCO ja teise ettevõtjate konsortsium, kuhu kuulusid Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. ja Lyd S.A.

(15) Pakkumiskutses oli sätestatud ka hanke vaidlustamise võimalus. Siiski ei esitanud ükski osaleja kohtuasutustele vaideid hankemenetluse ega lõpptulemuse kohta. Lisaks kontrollis menetlust ja lepingu projekti Kreeka riigikontroll, kes kiitis need heaks.

(16) 2008. aasta novembris sõlmisid PPA ja PCT kontsessioonilepingu, millega PCT andis PCT-le ainuõiguse kasutada nn „uut konteineriterminali”, mis koosnes olemasolevast uuendatavast teisest kaist, ehitatavast kolmandast kaist ja selle juurde kuuluvast alast, ning õiguse kasutada külgnevat sildumisala, mis võimaldab laevade ohutut sildumist ja teenindamist.

(17) Kontsessioonilepingu kohaselt on PCT kohustatud uuendama olemasoleva teise kai, ehitama uue kolmanda kai ning osutama kõiki konteineriterminali käitamisega seotud sadamateenuseid. Lisaks tasub kontsessiooni valdaja oma vahenditest täielikult kõik teise kai uuendamise ning kolmanda kai ehitamise ja käitamise kulud. Seega nähti nii hankes kui ka kontsessioonilepingus ette, et kontsessiooni valdaja ei saa oma investeeringuteks raha riiklikest vahenditest.

(18) Lisaks on sätestatud, et kontsessiooni valdaja kanda jäävad kõik vajaliku taristu uuendamise ja ehitamisega seotud (kommerts)riskid. Samuti võtab ta endale mitmeid kohustusi seoses uue konteineriterminali garanteeritud läbilaskevõime tagamisega.

(19) PPA ja PCT kontsessioonileping ratifitseeriti seadusega nr 3755/2009 (edaspidi „ratifitseerimisseadus”). Ratifitseerimisseaduse artikkel 1 sisaldab sõlmitud kontsessioonilepingut, artiklis 2 sätestatakse PCT-le antavad maksuvabastused ning artiklis 3 nähakse ette võimalus, et seoses kontsessioonilepinguga tehtavatele PCT investeeringutele rakendatakse välisinvesteeringute kaitse erirežiimi vastavalt seadusandlikule dekreedile nr 2687/1953.

3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(20) Komisjon otsustas oma 11. juuli 2012. aasta otsuses (9), et kontsessioonilepingu ja hanketeate erinevused ning kaks maksumeedet (10) ei kujuta endast riigiabi. Samas otsuses väljendas komisjon kahtlust järgmiste väidetava riigiabi meetmete kohta ja algatas nende suhtes ametliku uurimismenetluse: 1) kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani (11); 2) õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaup” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist (12); 3) kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine (13); 4) võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel (14); 5) investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust (15); 6) võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevad kohustused ja õigused (16); 7) kontsessioonilepingu alusel PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust (17); 8) kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel (18); 9) erandi tegemine sundvõõrandamise eeskirjadest.

(21) Täpsemalt asus komisjon seisukohale, et kõnealuste meetmetega antakse PCT-le valikuline eelis, kuna nendega tehtavat erandit tavaliselt kohaldatavatest maksustamiseeskirjadest ei saa põhjendada majanduspoliitiliste kaalutlustega, millele Kreeka ametiasutused osutasid. Komisjon leidis, et suurtes taristuprojektides tehtavate investeeringute toetamine on majanduspoliitiline kaalutlus, mis ei ole seotud maksusüsteemiga ja millega ei saa põhjendada PCT jaoks soodsamat erikohtlemist.

(22) Komisjon leidis veel, et mõne samalaadse maksuvabastuse kasutamine varasemates komisjoni heakskiidu saanud riigihankelepingutes ei ole asjakohane tõend, mis kinnitaks kõnealuste meetmete põhjendatust Kreeka maksusüsteemi loogika järgi.

(23) Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas kõnealused meetmed on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktidega a ja c, nagu väitsid Kreeka ametiasutused. Eelkõige kahtles komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaldatavuses, sest komisjon on esitanud nimetatud artiklile vastavuse tingimused oma regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 ning Kreeka ametiasutused ei esitanud ühtegi asjakohast põhjendust selle kohta, et meetmed vastavad kõnealuste suuniste tingimustele. Seoses artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldatavusega väljendas komisjon kahtlust meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse suhtes.

4. HUVITATUD ISIKUTE JA KREEKA MÄRKUSED

(24) Kreeka ja abisaaja esitasid kõnealuse juhtumi kohta ühised märkused. Komisjon ei saanud pärast ametliku uurimismenetluse algatamist märkusi üheltki kolmandalt isikult.

4.1. Seoses riigiabi esinemisega

Eelise puudumine

(25) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et üldkohaldatavatest maksueeskirjadest tehtud erandiga ei anta tingimata valikulist eelist ning et komisjon ei tee vahet valikulisusel ja eelise andmisel. Seega ei saa isegi kindlaks tehtud valikulise meetme puhul öelda, et sellega antakse automaatselt eelis ja vastupidi. Sama üldreegli kohaldamine erinevates olukordades võiks põhjustada diskrimineerimist või asetada reeglit täitma kohustatud teatud isikud ebasoodsamasse olukorda. Maksuvabastuse eesmärk võib olla tagada, et objektiivselt erinevaid olukordi käsitletakse erinevalt ja seega ei teki diskrimineerimist ega tahtmatult ebasoodsama olukorra loomist.

(26) Lisaks väidavad nad, et nii nagu ettevõtjad, kellele tehakse ülesandeks osutada teatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, võtavad erasektori vahendite abil avaliku taristu loomiseks ja käitamiseks pikaajalise kontsessiooni saanud ettevõtjad lepingulise kohustuse investeerida märkimisväärseid summasid taristusse, mis tagastatakse kontsessiooniperioodi lõpus riigile. Seega on kõnealuste maksumeetmete eesmärk hüvitada nende ettevõtjate „struktuurilist ebasoodsamat olukorda”. Sellega seoses osutavad nad äriühingu Combus suhtes tehtud otsusele (19), milles Üldkohus märkis, et „struktuurilise ebasoodsama olukorra” kõrvaldamine ei kujuta endast „soodustamist” ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Valikulisuse puudumine ja/või põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

i. Uuritavate meetmete „võrdlussüsteem”

(27) Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on õige võrdlussüsteem see üldrežiim, mida kohaldatakse Kreekas avaliku taristu projektide, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse suhtes. Kõnealust kava kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, kes tegelevad suurte taristuprojektidega, ning avaliku ja erasektori partnerluste suhtes ilma nende vahel vahet tegemata. Seaduse nr 3755/2009 maksundusalastes sätetes on kirjeldatud kõnealuse üldise kava kohaldamist üksikjuhul.

(28) Kuna avaliku taristu projektidel on teatud eritunnused (20), mis eristavad neid muudest projektidest, asuvad nendega tegelevad ettevõtjad objektiivselt selgelt teistsuguses õiguslikus ja faktilises olukorras kui muude tegevustega tegelevad ettevõtjad. Seega ei saa üldiselt kohaldatavaid maksueeskirju pidada kehtivaks „võrdlussüsteemiks”. Õige võrdlussüsteem peaks olema selline, milles võetakse arvesse kõnealuseid eritunnuseid, mida tunnustatakse ka ELi õigusaktides (21), millega nõutakse erikohtlemist (22).

(29) Seega kasutab Kreeka muudest tegevustest eristuvate eritunnustega avaliku taristu projektide sobiva käsitlemise tagamiseks teatud maksustamisalaseid sätteid, millega selgitatakse maksustamise mõne valdkonna suhtes kohaldatavaid eeskirju, mille kohaldamine i) võiks ilma nende säteteta põhjustada avaliku taristu projektide diskrimineerimist, ii) on ebaselge ega ühti maksusüsteemi üldpõhimõtetega või iii) on väiksema prioriteediga kui eespool nimetatud nõue kasutada/jaotada avalikke vahendeid kõige tõhusamal viisil.

(30) Lisaks ütlevad nad, et maksumeetme üldine iseloom ei sõltu selle kehtestamiseks kasutatud seadusandlikust meetodist. Gibraltari kohtuotsusele (23) viidates väidavad nad, et kui liikmesriik teeb üldkohaldatavatest eeskirjadest erandi, ei põhjusta see automaatselt valikulisust ja eelise andmist. Üksnes „erandipõhine” tegutsemisviis oleks puhtvormiline meetod, millest oleks lihtne mööda hiilida.

ii. Kõnealuse meetme eesmärk

(31) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et Adria-Wieni kohtulahendi valguses seisneb meetme eesmärk, mille alusel tuleb hinnata PCT jaoks soodsamaid sätteid, avaliku taristu projektide eduka elluviimise toetamises. Nad ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud hinnanguga sellise eesmärgi „mitteasjakohasuse” ja „kehtetuse” kohta.

(32) Samuti osutavad nad keskkonnatasude eesmärgile ja väidavad, et komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud järeldus tähendab seda, et maksusüsteemi üldise iseloomuga ei saaks kunagi põhjendada ühtegi maksumeedet, millel on mõni muu konkreetne eesmärk peale maksude kogumise. Liikmesriigid võivad ELi õigusega lubatud piirides vabalt kasutada oma maksusüsteemi vajalikuks peetavatel poliitilistel eesmärkidel.

(33) Lisaks väidavad nad, et komisjon on ekslikult järeldanud, nagu oleks maksusüsteemi kõnealune eesmärk „mitteasjakohane” (24), sest Assooride kohtuasjas (25) ei öelnud kohus, et kõnealune eesmärk on tähtsusetu. Valikulisuse analüüsi eesmärk ei ole kindlaks teha, kas uuritava meetme „eesmärk”„üksinda” on „kehtiv” või „asjakohane”. Meetme „eesmärk” seisneb „aluses”, mille põhjal saab võrrelda ettevõtjate „õiguslikku ja faktilist” olukorda.

(34) Nad väidavad, et komisjon ei selgita, miks poliitika „eesmärk” ei ole valikulisuse hindamisel „kehtiv” või „asjakohane”. Sellega seoses osutavad nad Adria-Wieni (26), Regione Sardegna (27) ja British Aggregatesi (28) kohtuotsustele, väites, et kohus ei olnud oma seisukohas kõnealuste eesmärkide vastu, vaid lihtsalt hindas, kas vaadeldavad meetmed olid valikulised.

iii. PCT õiguslik ja faktiline olukord asjaomase meetme eesmärgi valguses

(35) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et avaliku taristu projektide eduka elluviimise eesmärki arvestades on PCT ja teised suurte taristuprojektidega tegelevad ettevõtjad muudest ettevõtjatest erinevas õiguslikus ja faktilises olukorras. Nad väidavad selle põhjal, et komisjon on menetluse algatamise otsuses tähelepanuta jätnud kõnealuste projektide asjaolud/eritunnused. PCT ja muude võrreldavas olukorras olevate ettevõtjate maksusoodustused ei saa anda neile konkurentsieelist selliseid soodustusi mittesaavate ettevõtjate ees, sest need kaks ettevõtjate kategooriat ei konkureeri omavahel avaliku taristu projektide elluviimise pärast.

(36) Kõnealune kava kehtib ühtviisi kõigi selliseid projekte ellu viivate ettevõtjate suhtes ilma kedagi välja arvamata ning nende kohaldamise piirkonda, majandusharu, eelarvet või tähtaegu ei ole kuidagi piiratud. Järelikult de facto valikulisus puudub.

(37) Lisaks ei ole Kreeka ametiasutused jätnud endale mingit kaalutlusõigust seoses kõnealuste maksustamissätete kohaldamisega ning neid on mitme aasta jooksul süstemaatiliselt kasutatud kõigis avaliku taristu projektides.

iv. Maksusüsteemi loogika

(38) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealused maksustamissätted ja neid hõlmav kava on kooskõlas Kreeka vastavate maksustamiseeskirjade juhtpõhimõtetega, sest a) nendega tahetakse saavutada avaliku poliitika eesmärki, mis vastab üldise maksusüsteemi põhimõtetele, eelkõige proportsionaalsuse põhimõttele, samuti maksusüsteemi majanduslikele ja riigitulude kogumise eesmärkidele ning avaliku taristu loomist käsitlevale Kreeka poliitikale, b) nende eesmärk on tagada objektiivselt erinevate olukordade erinevat käsitlemist, millega järgitakse võrdsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning tagatakse, et maksusüsteemiga soovitud eesmärke ei moonutata, c) neid kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, d) need on välja töötatud spetsiaalselt seadusandliku mehhanismina, millega leevendatakse avaliku taristu projektidega seotud olulisemaid rahalisi probleeme, mis võivad ohtu seada erasektori osalemise (29).

(39) Lisaks tagavad need meetmed õiguskindluse ja kaitsevad maksumaksja maksude tasumise võimekust, millega edendatakse erasektori investeeringuid avalikku taristusse ja seeläbi maksubaasi laiendamist ja suurema maksutulu kogumist. Seega on kõnealused meetmed süsteemi loogika kohaselt põhjendatud.

Konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega seotud tingimuste hindamise puudumine

(40) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et komisjon ei teinud kindlaks konkurentsi hindamiseks olulisi teenuseid ega geograafilisi turge, ei analüüsinud vastavatel turgudel valitsevaid konkurentsitingimusi ning ei teinud kindlaks, kas menetluse algatamise otsuses nimetatud konkureerivad ELi sadamad on Pireuse sadama ja PCT tegelikud või potentsiaalsed konkurendid.

(41) Lisaks väidavad nad, et komisjon ei uurinud turgu, kus PCT konteineriterminal tegutseb, ega selle turu konkurentsitingimusi. Selline uurimine näitaks, et kõnealused maksustamissätted ei avalda ELis konkurentsile ja kaubandusele kahjulikku mõju.

(42) Seoses turul valitsevate konkurentsitingimustega väidavad nad, et WAMi kohtuotsuse (30) põhjal ei tähenda asjaolu, et ELi liikmesriikide vahel kaubeldakse konteinerlastiga ning erinevad sadamad konkureerivad üksteisega konteinerlasti käitlemise teenuste pärast, automaatselt seda, et igasugune sadamaoperaatorile antav abi vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kaubanduse kahjustamise ja/või konkurentsi moonutamise kriteeriumile. Seega nad väidavad, et komisjon ei analüüsinud maksustamissätete mõju asjaomaste turgude konkurentsile ja kaubandusele.

(43) PCT esitas seoses eespool esitatud põhjendusega üksikasjalikumaid märkusi.

Asjaomase turu määratlus

(44) Seoses asjaomase turu määratlusega osutab PCT komisjoni otsustele ettevõtete ühinemise valdkonnas (31) ja väidab, et konteineriterminali sadamateenustel on kaks erinevat asjaomast turgu: tagamaavedu ja ümberlaadimine.

(45) Ta väidab veel seoses tagamaaveoga, et komisjon näib pidavat turu geograafiliseks ulatuseks „Kreekat ja Vahemere idaosa”, kuid ei põhjenda, miks ta määratleb seda teisiti kui Kreeka konkurentsiamet, mille otsuse kohaselt piirdub tagamaaveoga seotud stividoriteenuste turu geograafiline ulatus Kesk- ja Lõuna-Kreekaga (32).

(46) Lisaks väidab PCT, et Kreeka kesk- ja lõunaosa on nii pakkumise kui ka nõudluse poolest Kreeka põhjaosast erinev geograafiline turg, sest a) PCT konteineriterminali läbilaskevõime on palju suurem kui Thessaloniki sadamal või mis tahes muul Kreeka sadamal ning tänu suuremale tehnilisele võimekusele on sellel konkurentsivõimelisemad tingimused, b) tööstus, kaubandus ja rahvastik on koondunud põhiliselt Ateena piirkonda ja üldisemalt riigi kesk- ja lõunaossa, c) Kreeka topograafia tõttu põhjustab konteinervedu Kreeka põhjaosas asuva Thessaloniki sadama ning riigi kesk- ja lõunaosa vahel lisakulusid.

(47) Seoses konteinerite ümberlaadimisteenustega osutab PCT komisjoni otsustele juhtumite Maersk/ECT ja Hutchinson/Evergreen kohta, milles komisjon määratles konteinerite ümberlaadimisteenuste asjaomase geograafilise turuna Vahemere idaosa ja Musta mere piirkonna. Samuti leiab ta, et komisjon käsitab menetluse algatamise otsuses turu geograafilise ulatusena „Kreekat ja Vahemere idaosa”.

Konkurentsitingimused asjaomasel turul

(48) Seoses ümberlaadimisega väidab PCT, et PCT konteineriterminal ei konkureeri Vahemere idaosas merekonteinerite ümberlaadimise stividoriteenuste osutamisel muude ELi sadamatega peale PPA esimese kai konteineriterminali. Veel väidab ta, et komisjon ei selgitanud, miks tema hinnangul on sellel turul mitmeid ELi liikmesriikides asuvaid sadamaid (33), mis konkureerivad PCT konteineriterminaliga. PCT hinnangul on komisjoni väide, et „… Thessaloniki sadamat, Rumeenia Constanta sadamat, Sloveenia Koperi sadamat ja mitmeid Itaalia sadamaid võib pidada otsesteks konkurentideks”, vastuolus komisjoni järeldustega juhtumi C 21/2009 kohta (34). Itaalia sadamad ja Sloveenia Koperi sadam ei asu Vahemere idaosas, mille komisjon PCT väitel turuna määratles, vaid Vahemere keskosas. Lisaks ei liigu nimetatud sadamate teenindavale tagamaale („teeninduspiirkond”) suunduvad ümberlaaditavad konteinerid praegu läbi Pireuse sadama (35).

(49) PCT väidab, et pakkumise poolelt vaadates võib nimetatud sadamaid pidada teatud määral PCT konteineriterminali asendajaks, sest nad suudaksid teenindada teatud tüüpi konteinerlaevu, mida võib teenindada ka PCT konteinerisadam, aga nad ei suudaks teenindada kõiki laevu, sest neil on väiksem meresügavus ja kraanavõimsus (36). Nõudluse poolelt vaadates ei saa nimetatud sadamaid käsitada Pireuse sadama asendajana järgmistel põhjustel: a) Pireus võimaldab kõige lühemat ja soodsamat (37) kõrvalekallet Suessi-Gibraltari teljelt, mis on Vahemere peamine merekonteinerite veotee (38); b) Pireuse sadamas on maailma kõige soodsamad punkrikütuse hinnad; c) Constanta sadama kasutamisega kaasneks lootsiteenuse lisakulu Dardanellide ja Bosporuse väinades.

(50) PCT väidab, et eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei saa menetluse algatamise otsuses nimetatud sadamaid käsitada PCT konteinerisadama tegelike või potentsiaalsete asendajatena ümberlaadimise stividoriteenuste osutamisel Vahemere idaosas.

(51) Lisaks osutab PCT Pireuse sadama investeeringutega seotud komisjoni otsusele, milles komisjon leidis, et kindlate sadamate ja Pireuse sadama vaheline konkurents on väike (39). Ta väidab veel, et komisjon ei analüüsinud maksustamissätete mõju asjaomaste turgude konkurentsile ja kaubandusele. Lisaks eeldaks kõnealuse mõju hindamine vastavatel turgudel kehtivate samaväärsete maksusüsteemide hindamist, sest muudele sadamatele võivad kehtida samalaadsed või samaväärsed maksustamissätted.

(52) Ta väidab samuti, et asjaomastel turgudel on PCT ainus konkurent PPA, kes käitab Pireuse sadama esimese kai konteineriterminali. Seoses PPAga on komisjon tunnistanud, et PCT kontsessioon suurendab Pireuse sadamas konkurentsi konteinervedude stividoriteenuste pärast (40).

(53) Seoses võimalike konkurentide tekkimisega PPA ja muude Kreeka sadamate erastamise tagajärjel väidab PCT, et ilma samasuguse kontsessioonita Kreeka sadamaoperaatorid ei ole samalaadses olukorras ning seega ei tulene kõnealustest maksustamissätetest mingit konkurentsieelist ega -moonutust.

(54) Samuti väidab ta, et komisjon ei osuta mingitele tõenditele, mille kohaselt teised sadamaoperaatorid oleksid huvitatud Kreekasse suure konteineriterminali rajamiseks suure investeeringu tegemisest. PCT väitel on sellise konkurentsi tekkimine äärmiselt vähe tõenäoline, sest ühelgi Kreeka olemasoleval sadamal ei oleks kõiki Pireuse sadama omadusi (41).

(55) Lõpuks väidab PCT seoses PPA poolt lähtuva konkurentsiga, et komisjoni seisukoht on ebaõige, sest PCT konkureerib juba praegu PPA esimese kai konteineriterminaliga ning kontsessiooni tulemuseks on turu avamine konkurentsile, mitte konkurentsi moonutamine. Seoses sellega väidab ta samuti, et PPA suhtes kehtivad teatud maksustamisalased õigussätted, mille valguses peeti mõnede vaatlusaluste maksustamissätete vastuvõtmist vajalikuks mehhanismiks, mis hoiaks ära PCT sattumise ebasoodsamasse konkurentsiolukorda.

4.2. Väidetava riigiabi meetmete võrdlus muude suurte taristuprojektide lepingutes sisalduvate samalaadsete sätetega (42)

(56) Kreeka ametiasutused ja PCT ütlevad, et ratifitseerimisseaduse artiklites 2 ja 3 esitatud sätetega sarnaseid sätteid leidub mitmetes Kreeka seadustes, millega on ratifitseeritud üksikuid avaliku taristu projekte, samuti avaliku ja erasektori partnerlust käsitlevas seaduses nr 3389/2005. Kuna komisjon uuris nimetatud seadusi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel ja otsustas, et need ei ole põhjustanud riigiabi andmist, siis ohustaks järeldus, et PCT jaoks soodsad maksustamissätted kujutavad endast valikulist meedet ja annavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluva põhjendamatu eelise, õiguskindlust ning oleks vastuolus komisjoni tava ja varasemate avaldustega seoses selliste sätete kohaldamisega Kreeka avaliku taristu projektide suhtes.

(57) Nad väidavad seoses Ateena rahvusvahelise lennujaama juhtumiga (43), milles komisjon leidis, et maksustamissätteid kohaldati sel ajal veel vabaks laskmata lennujaamateenuste suhtes, sama järelduse saab teha ka käesoleva juhtumi puhul sadama taristuteenuste kohta. Samuti jäävad Kreeka ametiasutused oma väite juurde, et komisjon uuris kõnealuseid sätteid seoses eespool nimetatud juhtumiga.

(58) Seoses Ateena ringtee juhtumiga (44) ja Rio Antirrio maanteesilla juhtumiga uuris komisjon nende väitel hoolikalt avaliku ja erasektori rahalist panust projekti kuludesse ja sellega seotud maksustamissätteid. Seejärel tegi komisjon järelduse, et avaliku sektori panuse summa (toetuste ja riigigarantii kujul) määrati kindlaks „turuhinnaga” (st väikseim vajalik avaliku sektori panuse summa), kasutades avatud mittediskrimineerivat võistupakkumist. Ateena ringteed käsitlevas otsuses järeldas komisjon, et maksustamissätted kujutavad endast kohaldatava maksurežiimi selgitust, mille puudumine võiks ohustada projekti elluviimist, ega käsitanud neid kontsessionääri tasu osana. Vastu võetud maksustamissätete kohaldamisega seotud võimalikku rahalist väärtust ei oleks saanud käsitada avaliku sektori panuse osana, sest selle suuruse oleks saanud täpselt kindlaks teha alles pärast kontsessiooniperioodi lõppu. Kõnealused sätted olid üksnes vajalikud selgitused, millega leevendati erainvestorite kõhklusi seoses selliste suure riskiga mittetasuvate ehitusprojektidega. Seega ei saa PCTd eristada kõnealuste juhtumite kontsessionääridest, sest kõigil juhtudel kujutasid sätted endast „selgitust”, mitte „tasu”, nagu leidis komisjon oma menetluse algatamise otsuses.

(59) Lisaks ei saa komisjoni menetluse algatamise otsuses nimetatud kohtupraktikat (45), mille alusel komisjon väidab, et meetmete mittekäsitlemine komisjoni poolt ei tähenda nende heakskiitmist (46), kohaldada teavitatud juhtudel nii, nagu Kreeka ametiasutuste ja PCT poolt aluseks võetud kohtupraktikat.

(60) Ülejäänud taristuprojekte käsitlevate hilisemate riigiabi otsuste puhul ei olnud komisjonil vaja esitada üksikasjalikku viidet kõnealustele maksustamissätetele, sest ta ei muutnud oma seisukohta, mida ta väljendas Rio Antirrio maanteesilla ja Ateena ringtee juhtumite kohta (47).

(61) Nad väidavad, et küsimus seisneb selles, kas komisjoni poolt eespool nimetatud varasematele otsustele heakskiidu andmise valguses saab kõnealuseid maksustamissätteid pidada riigiabi eeskirjadele vastavaks, mitte selles, kas kõnealuseid sätteid on käsitletud komisjoni varasemas hinnangus, nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses. Kui kõnealused sätted oleksid sisaldunud käsitletava kontsessiooni hankedokumentides, oleks komisjon teinud samasuguse järelduse nagu oma varasemates otsustes.

(62) Nad väidavad samuti, et komisjoni menetluse algatamise otsuses tehtud eristus praeguse juhu ja varasemate juhtude vahel põhineb formaalsusel ehk maksustamissätete vastuvõtmisel seadusega nr 3755/2009 nende kontsessioonilepingusse lisamise asemel. Lisaks märgitakse järgmist: i) hankes osalenud pakkujad teadsid, et kõnealused maksustamissätted on standardraamistik, mida Kreekas kasutatakse avaliku taristu projektide ning avaliku ja erasektori partnerluste suhtes; ii) PCT kohtus Pireuse ja Thessaloniki konteinerisadamate kontsessioonide küsimuses Kreeka peaministri ja laevandusministriga, kes tutvustasid kõnealust projekti investoritele rahvusvahelisel tasandil ning pakkusid välja meetmete täispaketi, mida Kreeka rakendab erasektori vahenditest rahastatavate avaliku taristu projektide korral; iii) PCT teadis, et komisjon on kõiki samalaadseid varasemaid projekte uurinud ega ole nende suhtes vastuväiteid esitanud; iv) PCT esitas hankemenetluse käigus Kreeka valitsusele ja PPA-le taotluse, et kõnealused sätted lisataks kontsessioonilepingusse; v) PCT pöördus selle küsimusega uuesti Kreeka peaministri ja laevandusministri poole ning talle kinnitati taas, et vastavad õigusaktid võetakse vastu; vi) nimetatud kinnituste valguses ning kogu hankemenetluse ja oma pakkumuse ettevalmistamise ajal arvestas PCT sellega, et kontsessioonilepingut käsitletakse samadel alustel kõigi muude avaliku taristu kontsessioonidega ja seetõttu on kontsessiooni tingimused võlausaldajatele teada.

(63) Seega ei saa PCTga kontsessioonilepingu sõlmimiseks kasutatud hankemenetlust eristada varasematest juhtudest, sest kõik pakkujad olid kursis suurte taristuprojektide suhtes kohaldatava standardse maksustamisraamistikuga. Nad ütlevad veel, et polnud mingit otsest põhjust kõnealuse teabevahetuse dokumenteerimiseks hankemenetluses, sest PPA-l ei ole kõnealuste sätete vastuvõtmiseks vajalikke õigusi ning pealegi oli nende kohaldamine Kreekas väljakujunenud tava, mis vastab komisjoni pretsedendile.

(64) Seega, kui ainus alus, mille põhjal komisjon eristab PCTd kõigist ülejäänud Kreekas avaliku taristu projekte ellu viivatest ettevõtjatest, on tehniline formaalsus, on see vastuolus õiguskindluse ja õigustatud ootuse põhimõtetega.

(65) Seoses komisjoni väitega, et „Kreeka ametiasutuste esitatud tõendid kinnitavad järeldust, et pakkujad ei arvestanud konkreetsete soodustustega …” (48), väidab PCT, et ta ei ole nimetatud tõenditest teadlik ning kõnealuste sätete vastuvõtmine kontsessioonilepingu ratifitseerimise seadusega ei kujuta endast tõendit.

4.3. Väidetava riigiabi meetmete kokkusobivus siseturuga

(66) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kui komisjoni järelduse kohaselt toovad kõnealused maksustamissätted kaasa riigiabi, tuleks sellist abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel pidada siseturuga kokkusobivaks, arvestades vastavate investeeringute, taristu ja teenuste tähtsust Kreeka majandusarengule ning eelkõige merekonteinerite veo valdkonna arendamisele ja moderniseerimisele.

(67) Kõnealuse investeerimisprojekti eesmärk on luua Pireuse sadamas suurema läbilaskevõime ja ladustamisruumiga nüüdisaegne Vahemere merekonteinerite terminal, et tõhustada merekonteinerite käitlemist. Teise kai tegevuse tulemusnäitajatest (49) ilmneb, et see eesmärk on juba saavutatud. Lisaks on projekt seotud komisjoni eesmärgiga edendada ELi transpordipoliitikas ühiseid huve, kuna seda on analüüsitud erinevates ELi määrustes ja teatistes.

(68) Seadmete soetamist ja kolmanda kai ehitamist käsitatakse alginvesteeringuna vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaldamist käsitlevatele ELi regionaalabi eeskirjadele. Selle väärtus on […] (50) miljonit eurot ning sellega on otseselt ja kaudselt loodud ligikaudu 900 täiskohaga töökohta, mis säilivad kogu 35-aastase kontsessiooniperioodi jooksul. Suurt investeeringusummat arvestades jääks igasugune võimalik abisumma selgelt alla 30 % abi ülemmäära, mida kohaldati Attiki piirkonna suhtes 2010. aasta lõpuni, või suurimate lubatud abisummade, mille komisjon on heaks kiitnud oma sadamataristut käsitlevates otsustes (51). Seega on abimeetmed sellise suure taristuprojekti toetamiseks minimaalselt vajalikud ja asjakohased meetmed. PCT omaosalus projektis vastab selgelt regionaalabi eeskirjades sätestatud piirmääradele. Lisaks oleks võimalik abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt ühisturuga kooskõlas samadel alustel nagu PPA-le antud abi, mille komisjon kiitis heaks seoses juhtumiga C 21/2009 (52).

(69) Eelkõige võib abi vajalikuks pidada seoses vajadusega rahastada finantskriisi ajal riiklikest vahenditest sadamataristu arendamist vastavalt ELi sellekohasele poliitikale (53) ning samuti selleks, et tagada vaadeldavaga sarnaste kontsessioonide suhtes kohaldatava maksusüsteemi selgust, paindlikkust ja ennustatavust. Seoses abimeetmete vajalikkusega väidavad Kreeka ametiasutused ja PCT, et maksustamissätted olid kooskõlas erasektori projektide rahastamise korraga ning ettevõtte laenude ja võimalike kohustiste tasumise nõudega. Ilma kõnealuste maksustamissäteteta oleks PCT jaoks saavutatav projekti rahastamise korraldus olnud oluliselt koormavam, mistõttu ta oleks võinud oma pakkumuse esitamata jätta või ei oleks saanud kontsessioonilepingut täita (turutõrge). Praktikas olid maksustamissätted vajalikud selleks, et kontsessionäär saaks kasutada erasektori rahastajate pakutavaid vajalikke rahastamisvõimalusi (54). Käsitletavate meetmete asemel rahalise toetuse andmine oleks olnud asjakohatu ja ebavajalik stiimul, kuna kõnealusest turutõrkest tingitud rahastamisvajadusi oleks raske täpselt prognoosida.

(70) Lisaks väidavad nad, et meetmetel on selge stimuleeriv mõju, sest kontsessioonilepingu sõlmimine ja täitmine ning investeeringute tegemine toimusid pärast kõnealuste maksustamissätete vastuvõtmist. Majanduskriisi ning aastatel 2008–2009 Kreekas ja maailmas valitsenud krediidipakkumiste vähesust arvestades oli PCT-l motivatsioon kontsessiooni kasutada üksnes pärast ratifitseerimisseaduse vastuvõtmist. Ilma selleta oleks ta kontsessioonist loobunud, kandes üksnes oma pangatagatise kaotamise kulud summas viis miljonit eurot. Stimuleerivat mõju tõendas ka asjaolu, et PCT võttis endale kogu projekti rahastamise riski.

(71) Nad väidavad ka, et nende esitatud kalkulatsioonide (55) kohaselt jääb maksustamissätetest tulenev kulu kogu kontsessiooniperioodi peale kokku […] ja […] (56) miljoni euro vahele, moodustades seega investeeringu […] euro suurusest kogukulust […]–[…] protsenti, mis on palju väiksem kui komisjoni poolt muude sadamainvesteeringute puhul heaks kiidetud abisummad.

(72) Nad väidavad veel, et konkreetsete soodustuste eelnev kvantifitseerimine ei olnud nende heakskiitmiseks ega investeeringu tegemiseks vajalik. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on selline lähenemisviis ELi toimimise lepingu artiklis 107 osutatud ja kõnealustest maksustamissätetest tuleneda võivate eeliste eelnevale hindamisele väljakujunenud kohtupraktikat (57) arvestades asjakohane.

(73) Nad osutavad ka teatavatele komisjoni otsustele (58), milles komisjon kiitis heaks teavitamata riigiabi, tehes kindlaks abi stimuleeriva mõju, vajalikkuse ja proportsionaalsuse juhtudel, kus abi suurus ei olnud eelnevalt kvantifitseeritud ja/või seda ei olnud võimalik kvantifitseerida ka komisjoni lõppotsuse vastuvõtmise ajal. Seega ei olnud soodustuse rahalise väärtuse arvutamine (59) stimuleeriva mõju ja proportsionaalsuse kindlakstegemiseks vajalik.

(74) Lisaks on Kreeka ametiasutused ja PCT väitnud, et ühtegi uuritavatest meetmetest ei ole praktikas rakendatud.

5. MEETMETE RIIGIABILE OMASTE TUNNUSTE HINDAMINE

(75) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on riigiabi määratletud kui igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega kujutab kõnealune meede endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused. Meede peab olema antud a) riigi ressurssidest, b) andma ettevõtjale majandusliku eelise, c) olema valikuline, d) moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1. Ettevõtja mõiste

(76) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kehtivad riigiabi eeskirjad üldjuhul vaid siis, kus abisaaja on ettevõtja. Väljakujunenud kohtupraktika järgi on ettevõtja majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema juriidilisest staatusest ja rahastamise viisist (60). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade ja/või teenuste pakkumises (61).

(77) Komisjon on juba leidnud, et teatud liiki taristu ehitamist ja käitamist saab pidada majandustegevuseks (62). Väljakujunenud kohtupraktika (63) järgi kujutab ka taristurajatiste kolmandatele isikutele tasu eest kasutada andmine endast majandustegevust.

(78) Kuna PCT on uuendanud olemasolevat teist kaid, ehitanud uue kolmanda kai ning pakub kõiki konteineriterminali käitamisega seotud sadamateenuseid, saab teda käsitada riigiabi eeskirjade kohaldamisel ettevõtjana. Seega kehtivad riigiabi eeskirjad PCT suhtes.

5.2. Riigi ressursid

(79) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 peab väidetav riigiabi meede olema antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest. Meetme üle otsustab ja selle eest vastutab riik. PCT-le maksusoodustusi võimaldades loobub Kreeka riigi ressurssidest, mida ta oleks võinud saada, kui ta ei oleks väidetavaid soodsaid maksustamissätteid vastu võtnud. Seega kaasneb kõnealuste meetmetega riigi ressursside saamata jäämine ja neid võib lugeda antuks riigi ressurssidest.

5.3. Valikulise eelise olemasolu

(80) Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb riikliku meetme riigiabile omaste tunnuste kindlakstegemiseks välja selgitada, kas seda saanud ettevõtjale tekib majanduslik eelis, mida ta ei oleks saanud tavapäraste turutingimuste korral ehk ilma riigi sekkumiseta (64).

(81) Oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (65). Selle hindamiseks peab võrdlema ettevõtja finantsseisundit pärast meetme võtmist olukorraga, milles ettevõtja oleks olnud, kui meedet ei oleks ellu viidud. Lisaks otsestele hüvedele hõlmab abi mõiste ka meetmeid, millega erineval moel vähendatakse tavaolukorras ettevõtja eelarvest makstavaid tasusid ning mis ei ole küll rangelt võttes toetused, kuid on laadilt samalaadsed ja sama mõjuga (66). Seoses maksustamisega on Euroopa Kohus selgelt öelnud, et meede, millega avaliku sektori asutused teevad teatud ettevõtjatele maksusoodustusi, mis paneb nende saaja ülejäänud maksumaksjatega võrreldes soodsamasse olukorda, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti võib riigiabi olla meede, millega vähendatakse teatud ettevõtjate maksumäära või lükatakse edasi tavapäraselt tasumisele kuuluva maksu tasumine (67).

(82) Uuritavate meetmetega vabastati PCT maksude tasumise kohustusest või lükati edasi tavapäraste maksude või tasude maksmist võrreldes olukorraga, kus kõnealused sätted oleksid puudunud, või võimaldati PCT-le erikohtlemist, et tagada talle ehitusetapi esimestel aastatel paremaid rahavoogusid (vt allpool tavapärase maksusüsteemi või võrdlussüsteemide kirjeldust). Seega paranes kõnealuste meetmete tagajärjel PCT finantsseisund võrreldes olukorraga, milles ta oleks olnud ilma meetmeteta. Järelikult annavad need PCT-le eelise.

(83) Eelise olemasolu saab välistada juhul, kui kõnealune ettevõtja osutab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mis vastavad Altmarki kohtuasjas (68) kindlaks määratud kriteeriumidele või kui riigi sekkumine toimus tavapärastel turutingimustel (69). Nimetatud kahe juhtumi asjaolud ei kehti siiski käesoleval juhul.

(84) Seoses „struktuuriliselt ebasoodsama olukorraga”, millele abisaaja ja Kreeka ametiasutused viitavad, märgib komisjon esmalt, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole struktuuriliselt ebasoodsam olukord asjakohane tingimus, mille alusel saaks välistada eelise ja seega riigiabi olemasolu (70). Pealegi ei ole Combusi kohtulahend uuritava juhtumi suhtes niikuinii kohaldatav. Combusi puhul oli tõepoolest tegemist struktuuriliselt ebasoodsama olukorraga võrreldes erasektoris tegutsevate konkurentidega ning kasutatud meede välistas tõesti eelise olemasolu. See oli tingitud asjaolust, et enamik Combusi juhtidest olid ametniku staatuses, millega kaasnesid suuremad personalikulud võrreldes juhtide palkamisega lepingu alusel, nagu tegid kõik teised bussiettevõtjad. Seevastu PCT ei ole oma konkurentidega võrreldes struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, sest otsus investeerida suurde avaliku taristu projekti ei kujuta iseenesest struktuurilist ebasoodsamat olukorda, vaid oli emaettevõtja Cosco otsus, mis tehti tavapärase äritegevuse käigus. Seega ei ole Combusi kohtuasjas tehtud järeldused käesoleval juhul kohaldatavad.

(85) Eelkõige seoses meetmega, millega riik loobub maksu- ja maksenõuetest ning kõigist riigi või kolmandate isikute õigustest, mis võiksid tuleneda võlausaldajate ja eriti emaettevõtja Coscoga sõlmitud laenulepingute kohustuste ja õiguste üleandmist hõlmavatest lepingutest (71), leiab komisjon, et see säte on samaväärne kindlustuslepinguga, millega riik annab PCT võlausaldajatele tasuta garantii. Põhimõtteliselt vabastatakse PCT võlausaldajad ja eriti Cosco kõigist maksu- ja maksekohustustest ning riigi või kolmandate isikute õigustega seotud kohustustest, mida Kreeka riik võib otsustada tulevikus kehtestada, ilma et ta peaks sellise vabastuse eest riigile midagi maksma. Seega satub Cosco kõnealuse meetme tagajärjel soodsamasse olukorda kui muude investorite võlausaldajad, sest ta ei pea kõnealuse vabastuse eest riigile tasu maksma.

(86) Arvestades asjaolu, et kõnealust meedet kohaldataks juhul, kui riik võtab vastu üldised eeskirjad seda liiki tehingutele kaudsete maksude kehtestamiseks, antakse PCT võlausaldajatele, eelkõige Coscole sisuliselt maksuvabastus, mis paneb nad soodsamasse olukorda, võrreldes samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate muude ettevõtjatega, kes annavad laenu investeeringuid tegevatele äriühingutele. Kui riik võtab vastu üldised eeskirjad, millega kehtestatakse kaudsed maksud ettevõtjatevahelisele laenukohustuste võõrandamisele, peavad kõigi ülejäänud investorite võlausaldajad laenuõiguste võõrandamise korral vastavaid kaudseid makse tasuma. Seevastu PCT puhul on kõigi investeeringu rahastamiseks võetud laenudest tulenevate õiguste võõrandamine võlausaldajate ja eriti Cosco vahel sellisest maksust vabastatud, ilma et riik saaks maksuvabastuse eest hüvitist. Seega on kõnealune eelis valikuline ja hõlmab üksnes PCT võlausaldajaid, eriti Coscot, kes võõrandavad kontsessioonilepingu ja PCT rahastamisega seotud laenudest tulenevaid õigusi ja/või kohustusi.

(87) Riiklik meede kuulub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse juhul, kui see soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” võrreldes teistega, kes vastava režiimi eesmärke arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (72). Seega peab komisjon maksumeetmete korral põhimõtteliselt hindama meetme sisulist valikulisust kolmeetapilise analüüsi abil.

(88) Esiteks tuleb kindlaks teha kehtiva maksusüsteemi korral kohaldatav üldine või „tavapärane” režiim („võrdlussüsteem”). Teiseks tuleb hinnata, kas meetmega tehakse võrdlussüsteemi suhtes mööndus, millega eristatakse teatud ettevõtjaid, kes süsteemi olemuslikku eesmärki arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (73).

(89) Kui sellise möönduse tegemine on kindlaks tehtud ehk kui kõnealune meede näib olevat esmapilgul valikuline, tuleb kolmandas etapis uurida, kas mööndust võimaldav meede tuleneb vastava maksusüsteemi olemusest või ülesehitusest ja võib olla seetõttu põhjendatud. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale peab liikmesriik sellega seoses tõendama, et eristamine tuleneb otseselt süsteemi alus- või juhtpõhimõtetest (74).

(90) Kreeka ametiasutused ja PCT on esitanud ulatusliku põhjenduse, milles väidetakse, et kõigi maksumeetmete korral on õige võrdlussüsteem see üldine skeem, mida Kreekas kohaldatakse suurte avaliku taristu projektide suhtes eesmärgiga soodustada nende jaoks rahastamisallikate leidmist, arvestades selliste projektidega kaasnevaid suuris riske, ning et Gibraltari kohtuotsusest (75) järeldub, et liikmesriigi poolt üldkehtivatest eeskirjadest erandi tegemine ei põhjusta automaatselt valikulisust ja eelise andmist.

(91) Komisjon analüüsib kõigepealt, kas selline põhjendus on vastuvõetav seoses valikulisuse analüüsi kõigi elementidega: võrdlussüsteem, süsteemi eesmärk, võrdlus võrreldava õigusliku ja faktilise olukorraga süsteemi eesmärki arvestades ja eesmärgist lähtuv põhjendus. Seejärel analüüsib komisjon eraldi iga meetme valikulisust.

i. „Võrdlussüsteem” ja selle eesmärk

(92) Võrdlussüsteem on raamistik, mille alusel hinnatakse meetme valikulisust. Võrdlussüsteemiga määratletakse piirid, mille raames uurida, kas teatavad ettevõtjad saavad selle võrdlussüsteemi moodustavate tavareeglite erandist kasu ning neid koheldakse seetõttu soodsamalt kui teisi ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse süsteemi üldreegleid.

(93) Kõnealuse maksustamise võrdlussüsteemi kindlakstegemisel tuleb selle kohaldamisala määratleda järjepidevalt, et vältida süsteemiväliste eesmärkide kasutamist selle määratluse alusena. Kui võrdlussüsteemi määratlemise aluseks oleksid liikmesriikide igakordsed poliitilised eesmärgid, mis jäävad väljapoole maksusüsteemi loogikat, siis ei saaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 praktikas kohaldada ühegi maksustamismeetme suhtes, mida liikmesriigid rakendavad teatud majandusharude, tegevuste või äriühinguliikide edendamiseks (76).

(94) Käesoleval juhul on eesmärk abistada suurte taristuprojektidega tegelevaid ettevõtjaid neile õiguskindluse tagamise ja ehitusetapil täiendavate rahavoogude võimaldamisega, millele Kreeka ametiasutused ja PCT viitavad, väljapoole maksukaalutlusi jääv poliitiline eesmärk, mida ei saa valikulisuse analüüsimiseks kasutada. Suurte avaliku taristu projektide tunnused ei ole osa maksusüsteemist ning neid ei saa kasutada sobiva võrdlussüsteemi kindlaksmääramiseks. Igal juhul ei saa asjaolu, et Kreeka riik võtab vastu eriseaduse alati, kui ta soovib võimaldada mõnele ettevõtjale erilisi maksusoodustusi, pidada üldiseks raamistikuks, mida valitsus rakendab ilma kaalutlusõiguseta.

ii. PCT õiguslik ja faktiline olukord asjaomase meetme eesmärgi valguses

(95) Kui võrdlussüsteem on kindlaks tehtud, uuritakse analüüsi järgmises osas, kas meede on erand sellest võrdlussüsteemist, sest teeb ettevõtjatel vahet. Selleks tuleb kindlaks määrata, kas meetmega kaldutakse soodustama teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, võrreldes muude ettevõtjatega, kes on võrdlussüsteemi olemuslikku eesmärki arvestades samalaadses faktilises ja õiguslikus olukorras. Siiski ei saa nimetatud eesmärgil teatud maksustamisrežiimi alusel toimuva ettevõtjate erikohtlemise analüüsimisel tugineda välistele poliitilistele eesmärkidele.

(96) Seoses kõnealuse kava „horisontaalse” iseloomuga, mille kohaselt see on kohaldatav kõigi suuri taristuprojekte teostavate ettevõtjate suhtes, on väljakujunenud kohtupraktikas (77) jõutud seisukohale, et meetme alusel õigusi saavate ettevõtjate väga suur arv ega nende tegutsemine erinevatel tegevusaladel ei ole piisavad põhjused, mis muudaks kaheldavaks vastava meetme valikulise iseloomu ja seega välistaks selle käsitamise riigiabina (78). Järelikult ei võimalda asjaolu, et suuri taristuprojekte teostavad ettevõtjad võivad saada mitmeid maksuvabastusi, välistada kõnealuste meetmete valikulist iseloomu. Vastupidi, sellistele ettevõtjatele erandite tegemise kriteeriumid võivad olla de facto valikulised (79).

(97) Seetõttu tuleb PCTga võrreldavat õiguslikku ja faktilist olukorda kõigil juhtudel uurida asjaomase kohaldatava maksusüsteemi eesmärgi valguses, mitte selle väliste poliitiliste eesmärkide alusel.

iii. Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

(98) Võrdlussüsteemi erandiks oleva esmapilgul valikulisena tunduva meetme puhul on võimalik järeldada, et meede ei ole valikuline, kui see on põhjendatav süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. See kehtib juhul, kui meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi olemuslikest või põhilistest juhtpõhimõtetest või kui see on süsteemi toimimiseks ja mõjususeks vajalike süsteemiomaste mehhanismide tulemus (80). Seevastu süsteemile mitteomastele välistele poliitilistele eesmärkidele ei saa erandi põhjendamisel toetuda (81). Järelikult ei saa maksuvabastused, mis on antud neid hõlmava maksusüsteemiga mitteseotud eesmärgil, tühistada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavust.

(99) Seoses sellega on Euroopa Kohus järeldanud, et isegi kui poliitiline eesmärk kuulub Euroopa Liidu põhiliste eesmärkide hulka, ei õigusta selle eesmärgi arvessevõtmise vajadus valikuliste meetmete abina määratlemata jätmist (82). Suurte taristuprojektide edukat teostamist ja projektide teostamiseks vajalikku õiguskindlust ei saa käsitada maksusüsteemi olemusliku eesmärgina. Lisaks ei ole Kreeka ametiasutused ja PCT tõendanud, kuidas nimetatud eesmärk on kooskõlas üldise maksusüsteemi võrdsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ja eriti selle tulu kogumise eesmärgiga. Viimast eesmärki on raske ühitada maksuvähenduste võimaldamisega (83). Samuti ei saa suuri taristuprojekte teostavate ettevõtjate olulisi rahalisi probleeme käsitada eesmärkidena, mis õigustaksid nende konkreetsete ettevõtjate ja eriti PCT erikohtlemist.

(100) Seega, kui allpool uuritavad maksumeetmed osutuvad valikulisteks meetmeteks, ei saa neid lugeda põhjendatuks Kreeka ametiasutuste ja abisaaja nimetatud avaliku poliitika eesmärgiga.

5.3.1. Kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani (84) (85)

Võrdlussüsteem

(101) Põhimõtteliselt maksustatakse Kreeka tulumaksusüsteemis Kreekas asutatud aktsiaseltside, osaühingute ja erakapitalil põhinevate äriühingute kogu kasumit, mis on teenitud Kreekas ja välisriikides, kaasa arvatud intressikasumit (86) vastaval majandusaastal kehtiva määraga ning pärast maksude mahaarvamist alles jääv kasum võidakse jagada osanike vahel, jätta reservi või arvata kapitali suurendamise teel omakapitali hulka. Kui pärast maksude mahaarvamist alles jäänud kasumisumma on osanike vahel jagatud või omakapitali hulka arvatud, maksustatakse seda uuesti vastaval majandusaastal kehtiva määraga (87).

(102) Seega on kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani kogunenud intressi maksustamise võrdlussüsteemiks Kreeka ettevõtte tulumaksu süsteem, täpsemalt ettevõtete kasumi, kaasa arvatud kogunenud intressilt teenitud kasumi maksustamine.

Erand võrdlussüsteemist

(103) „Kogunenud intress” (88) moodustab osa PCT maksustatavast brutotulust, mille pealt tuleks tavaolukorras maksu tasuda. Tegelikkuses on PCT kogunenud intressilt tulumaksu tasumise kohustusest vabastatud kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni (89). Selline kohtlemine kujutab endast kõrvalekallet võrdlussüsteemist, eelkõige Kreeka tulumaksuseaduse kohasest tulumaksu tasumise kohustusest. PCT puhul võib lugeda, et ta on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras kõigi aktsiaseltsidega, mille kasumit maksustatakse üldkohaldatava raamistiku alusel. Seega võib järeldada, et talle on antud valikuline eelis.

(104) Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel sätestatakse Kreeka tulumaksuseaduse artiklis 99, et maksudest vabastatud tulult tuleb tasuda ettevõtte tulumaksu selle jaotamise või kapitaliseerimise hetkel. Nad väidavad sellest lähtudes, et kõnealune säte võimaldab PCT-le ainult maksude tasumise edasilükkamist, sest PCT kasumi kapitaliseerimise või jaotamise hetkel tekib PCT-le kohustus tasuda ettevõtte tulumaksu oma kasumilt ja pidada kinni osanike dividendidelt tasumisele kuuluvad maksud.

(105) Komisjon märgib, et Kreeka tulumaksuseaduse artikli 99 lõike 1 punkti a kolmandas taandes öeldakse, et eriõigusaktidega (antud juhul uuritava sättega) ettevõtte tulumaksust vabastatud ettevõtjate puhul maksustatakse ainult kapitaliseeritud või jaotatud kasumit pärast seda, kui vastav ettevõtte tulumaksu summa on selle väärtusest maha arvatud. See tähendab, et tänu kõnealusele sättele ei ole PCT kohustatud tasuma kogunenud intressilt tulumaksu kuni sellega seotud tulu kapitaliseerimise või jaotamiseni või hiljemalt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni. Seega kehtib maksukohustuse edasilükkamine ainult jaotatava või kapitaliseeritava kasumi suhtes. Kõnealune säte võimaldab PCT-l kasutada kogunenud intressi arvelt teenitud kasumit kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni reservide kogumiseks, ilma et ta peaks selle pealt ettevõtte tulumaksu tasuma. Kuna Kreeka ametiasutuste väitel ei ole Kreeka õigusaktidega kehtestatud reservide osakapitaliks teisendamise või kasumi jaotamise kohustust, saab PCT tänu sellele sättele täieliku vabastuse Kreekas ja välisriikides kogunenud intressikasumi maksustamisest (90). Igal juhul on ka maksukohustuse edasilükkamine PCT-le antud valikuline eelis.

(106) Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad, et PCT peab ehitusetapil ja kolmanda kai kasutusele võtmisele eelneval perioodil vajalike investeeringute rahastamiseks omama suuri rahalisi hoiuseid ning kõnealuse maksuvabastuse eesmärk on soodustada selliseid investeeringuid avalikku taristusse. Nad leiavad, et selles mõttes on PCT õiguslikult ja faktiliselt võrreldavas olukorras kõigi ettevõtjatega, kes teevad avalikku taristusse suuri investeeringuid.

(107) Siiski ei välista asjaolu, et meedet saavad kasutada kõik avalikku taristusse investeerivad ettevõtjad, selle meetme valikulisust. Vastupidi, on kindlaks tehtud, et meedet saavad kasutada ainult teatud kategooria ettevõtjad ehk need, kes teevad investeeringuid avalikku taristusse. Kõnealuses valdkonnas mittetegevate ülejäänud ettevõtjate jaoks on see meede kättesaamatu. Lisaks ei saa suurte taristuprojektidega tegelevate ettevõtjate abistamist ehitusetapil eespool esitatud analüüsi (91) põhjal käsitada maksustamisrežiimi olemusliku eesmärgina, mille alusel saab kindlaks teha ettevõtjate võrreldava õigusliku ja faktilise olukorra.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

(108) Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad, et kogunenud intressi maksuvabastus põhineb otseselt Kreeka tulumaksuseaduse üldsätetel (92), mille kohaselt maksust vabastatud tulu liikide hulka kuulub ka „seadusega ratifitseeritud lepingu alusel maksukohustusest vabastatud tulu”. Nad väidavad, et kuna Kreeka seadusandja kasutab kõnealust üldist maksuvabastust järjepidevalt kõigi Kreekas läbi viidavate suurte avaliku taristu projektide suhtes maksuvabastuste kohaldamiseks, ei looda uuritava sättega erilist maksuvabastust. Vastupidi, see on üks osa üldisel maksusüsteemil põhinevast üldskeemist, mille eesmärk on hõlbustada ja toetada suurte avaliku taristu projektide või investeerimisprojektide elluviimist. Kõnealust sätet on järjepidevalt kohaldatud kõigi avaliku taristu projektide suhtes, et välistada selliste projektidega tegelevate ettevõtjate diskrimineerimist või „struktuuriliselt ebasoodsamasse olukorda” sattumist.

(109) Euroopa Kohtu praktika põhjal võib väita, et majandussubjektide kohtlemine kaalutlusõiguse alusel võib tähendada seda, et üldmeetme individuaalsel kohaldamisel ilmnevad valikulise meetme iseärasused eelkõige juhul, kui kaalutlusõigust kohaldatakse ulatuslikumalt, kui on vaja maksutulu lihtsustatud haldamise jaoks objektiivsete kriteeriumide alusel (93).

(110) Osutatud kohtupraktikat arvestades võib järeldada, et väidetav „üldine” säte jätab seadusandjale täieliku kaalutlusõiguse ja võimaldab praktikas mis tahes tulu maksudest vabastada pärased seda, kui riik on sõlminud mõne maksukohustuslasega mis tahes lepingu. Seega võimaldab kõnealune „üldine” säte praktikas maksuvabastusi, mis ei vasta üldise maksusüsteemi loogikale, vaid loogikale, mis lubab eelistada teatud ettevõtjat, kellega võidakse igal ajal leping sõlmida. Järelikult ei saa väita, et Kreeka tulumaksuseaduse väidetavalt „üldine” säte vastab tulumaksusüsteemi loogikale.

(111) Seoses meetme põhjendusega, mille kohaselt see vastab avaliku poliitika olemuslikule eesmärgile, milleks on avaliku taristu projektide elluviimise hõlbustamine, leiab komisjon, et sellekohaseid argumente ei saa abi mõiste hindamisel arvesse võtta.

(112) Seetõttu järeldab komisjon, et meede kujutab endast PCT jaoks soodsat valikulist eelist, mille suurus võrdub tulumaksu summaga, mida PCT peaks kogunenud intressilt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni tavaolukorras tasuma.

5.3.2. Käibemaksu ettemaksu tagastamine lepingu objekti valmiduse astmest olenemata – „üks kapitalikaup” – käibemaksu tagastamine 60 päeva jooksul pärast taotluse esitamist; viivised (94)

Võrdlussüsteem

(113) Kreeka käibemaksusüsteemis on maksukohustuslasel õigus maha arvata sisendkäibemaks, mis on otseselt seotud maksustatavate toimingutega (95) või selliste mittemaksustatavate toimingutega, mis annavad õiguse mahaarvamisele. Mahaarvamise õigus kehtib selle kaupade ja teenuste osa suhtes, mida tegelikult kasutatakse maksustatavate toimingute tegemiseks. Sisendkäibemaksu ja tasumisele kuuluva käibemaksu mahaarvamisest tulenevat maksustamisperioodi käibemaksu ettemaksu ei tagastata, vaid see kantakse edasi järgmisesse maksustamisperioodi (96). Tagastamine on lubatud kolme aasta möödumisel, kui ettevõtja ei ole saanud oma käibemaksu ettemaksu tasumisele kuuluva käibemaksuga selle aja jooksul tasaarveldada (97).

(114) Käibemaksu ettemaksu tagastamine järgmisesse maksustamisperioodi edasi kandmise asemel on lubatud üksnes käibemaksuseaduse artiklis 34 nimetatud erandjuhtudel. Üks sellistest eranditest on seotud käibemaksuga, mis on tasutud käibemaksuseaduses esitatud määratlusele vastavatelt „kapitalikaupadelt” (98). Need on „ettevõtja omandis olevad materiaalsed kaubad, mida ta pidevalt kasutab, samuti hooned ja muud ehitised, mille maksustatav ettevõtja on ehitanud talle mittekuuluvale kinnistule, mida tal on õigus kasutada mis tahes õigussuhte alusel vähemalt üheksa aasta jooksul … Kapitalikauba väärtuse hulka ei arvestada remondi- ja hoolduskulu”.

(115) Vastavalt ministri otsuse nr 1073/2004 (99) artiklile 5 võidakse käibemaksu ettemaksu sätestatud erandjuhtudel (100) tagastada järgmiselt: a) esimese käibemaksu tagastamise taotluse korral kahe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast; b) hilisemate käibemaksu tagastamise taotluste korral, mille summa on suurem kui 6 000 eurot: i) 90 % tagastatakse ühe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast ja ii) ülejäänud 10 % kahe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast; c) hilisemate käibemaksu tagastamise taotluste korral, mille summa on väiksem kui 6 000 eurot, tagastatakse kogu käibemaksusumma ühe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast.

(116) Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad õigesti, et kinnisvara ehitamise korral tagastatakse käibemaksu ettemaks pärast tööde alustamist summas, mis vastab igal käibemaksutagastuse taotlemise perioodil tehtud ja arveldatud töödega seotud kulutustele (101).

(117) Seoses kapitalikaupadega otsustatakse käibemaksu mahaarvamise õigus lõplikult kapitalikaupade kasutusele võtmise ajal. Käibemaksu tagastamise mehhanismi kuritarvituste vältimiseks kehtib nõue, et kui viie aasta jooksul pärast kapitalikauba soetamiseks või ehitamiseks tehtud kulutust ei ole seda kaupa kasutusele võetud, tuleb selle pealt maha arvatud käibemaks riigile tagastada, sest sel juhul leitakse, et seda ei ole kasutatud maksustatavateks toiminguteks (102).

(118) Üldkehtiva raamistiku kohaselt algab maksu või alusetult tagastamata jäetud summa viivisearvestus kuue kuu möödumisel maksukohustuslase maksudeklaratsiooni esitamisele järgneva kuu esimesest päevast (103). Kreeka halduskohtud on siiski leidnud, et kõnealune säte ei ole kooskõlas põhiseadusliku maksumaksjate võrdsuse põhimõttega (104). Seetõttu on nad kõnealuse sätte tühistanud, järeldades, et viivist tuleb arvestada alates päevast, millal maksukohustuslane esitab vaide maksuhalduri otsuse suhtes jätta käibemaksu ettemaks tagastamata (105).

(119) Komisjon leiab, et kirjeldatud sätted kujutavad endast Kreeka ettemakstud käibemaksu tagastamise võrdlussüsteemi.

Erand võrdlussüsteemist

— Käibemaksu ettemaksu tagastamine lepingu objekti valmiduse astmest olenemata

(120) Vastavalt seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikele 3 on PCT-l õigus ettemakstud käibemaksu tagastusele, olenemata ehitusprojekti või selle üksikkonstruktsioonide või osade valmimisjärgust. Sama artikli kohaselt ei kaota PCT oma õigust ettemakstud käibemaksu tagastamisele ka siis, kui ta ei ole kapitalikaupa viie aasta jooksul alates vastava kulutuse tegemisest kasutanud, kuigi üldkohaldatavate eeskirjade järgi peaks see juhtuma.

(121) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kuna kõigil ettevõtjatel on pärast vastava kulutuse tegemist ja arveldamist õigus käibemaksutagastusele, ei anna PCTga seotud säte talle mingit täiendavat eelist, sest PCT-l oleks igal juhul õigus käibemaksutagastusele pärast tööde alustamist, mitte üksnes pärast nende valmimist.

(122) Esitatud lisateabe ja selgituste põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et PCT-l oleks tõepoolest igal juhul õigus käibemaksutagastusele pärast projektiga seotud tööde alustamist ja kuni esitatud arvetele vastava summani. Lõplik otsus selle õiguse kohta tehakse siiski alles pärast kapitalikauba kasutusele võtmist. Arvestades asjaolu, et PCT-l on õigus käibemaksutagastusele investeerimisprojekti lõpetamisest olenemata ning samal ajal ta ei kaota seda õigust juhul, kui ta kapitalikaupa viie aasta jooksul kasutusele ei võta, nagu ta peaks tegema tavaolukorras kohaldatavate eeskirjade kohaselt, on ta saanud valikulise eelise.

(123) Kõnealune eelis seisneb tagastatud käibemaksus, mille PCT võib endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast vastava tagastusega seotud kulutuse tegemist, samal ajal kui ülejäänud ettevõtjad peaksid tagastatud käibemaksu Kreeka riigile tagasi maksma, kui nad ei ole käivitanud projekti viie aasta jooksul (alates seotud kulutuse tegemisest). Meenutatakse, et üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt ei käsitataks asjaomaseid (kulutusega seotud) toiminguid enam maksustatavate toimingutena (vt põhjendus 117). See tähendab, et teised ettevõtjad ei saaks samalaadsete asjaolude korral üldjuhul kasutada vastavate kulutustega seotud käibemaksu ettemaksu järgmisel perioodil tasumisele kuuluva käibemaksu tasaarveldamiseks. Seega võrdub kõnealusest sättest PCT-le tekkiv eelis kogu käibemaksutagastuse summaga, mille ta võib (kõnealuse sätte kohaselt) endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast seotud kulutuse tegemist.

(124) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et sama erandit kohaldatakse ka kommunaalettevõtete suhtes, sest enamasti ehitavad just nemad taristuprojekte, mille valmimiseks võib kuluda rohkem aega kui üldiselt kohaldatav viieaastane periood. Väidetavalt kehtib sama arutluskäik ka PCT puhul, kes ehitaks suure taristuprojekti, mille lõpetamiseks võib kuluda rohkem kui viis aastat. Sellepärast on sama säte lisatud ka kõigisse muudesse suuri taristuprojekte käsitlevatesse kontsessioonilepingutesse. Kreeka ametiasutused ja PCT leiavad seega, et kõnealune kõrvalekalle üldkohaldatavatest eeskirjadest ei ole erand, vaid eeskirjade erinev kohaldamine erinevate mittevõrreldavate olukordade suhtes.

(125) Komisjon leiab, et kõnealune kõrvalekalle kujutab endast valikulist eelist, sest see võimaldab PCT-l käibemaksutagastusi paindlikult kasutada, olenemata kapitalikauba kasutusele võtmise ajast ehk tähtajatult. Seega ei tehtaks tema käibemaksutagastuse õiguse kohta lõplikku otsust ja sellele vastavaid korrektsioone isegi juhul, kui ta kapitalikaupa kunagi kasutusele ei võtaks, mis praktikas tähendab, et projekti lõpetamata jätmise korral ei oleks ta kohustatud tagastama kogu ehitusperioodi jooksul saadud käibemaksu ettemakseid. Asjaolu, et sama eelis võib laieneda ka kommunaalettevõtjatele, ei välista selle valikulisust. Kommunaalettevõtjad kuuluvad nende ettevõtjate kategooriasse, kes saavad seda meedet kasutada. Järelikult on selline meede valikuline.

— Kapitalikauba määratlus

(126) Seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikes 3 sätestatakse, et käibemaksuseaduse kohaldamisel loetakse kontsessioonilepingu objektiks olevat ehitusprojekti ning ehitusega seotud kaupu, töid, teenuseid ja abitöid „üheks kapitalikaubaks”. Sisuliselt öeldakse selles sättes, et seoses kontsessioonilepingu täitmisega hõlmab käibemaksuseaduses esitatud „kapitalikauba” mõiste kõiki kontsessioonilepingu objektiga seotud tegevusi, st mitte ainult ehitatavaid „materiaalseid kaupu” (106), vaid ka igasugust kontsessioonilepingu objektiga seotud või selle juurde kuuluvate kaupade, tööde ja teenuste pakkumist.

(127) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et käibemaksuseaduse investeerimiskaupu käsitleva artikli 34 ja artikli 33 lõike 4 valguses tähendab uuritav säte lihtsalt üldkohaldatavate eeskirjade selgitust, mille eesmärk on vältida käibemaksu ettemaksu tagastamise eeskirjade ekslikku kohaldamist maksuhalduri poolt, arvestades suurte taristuprojektide eripära ja nendes kasutatavaid suuri rahasummasid. Nende väitel on uuritava meetme eesmärk kontsessioonilepingu eritunnuseid arvestades käsitada investeeringukulude igat elementi käibemaksuarvestuses ühtse äriüksusena. Kuna raamatupidamislikult lisatakse kõik investeerimisprojektiga seotud kulutused niikuinii kapitalikauba väärtusele, siis kõnealune säte üksnes selgitab juba kehtivat korda. Kuna PCT on otsustanud teha suuri investeeringuid, mis hõlmavad erinevaid tegevusi, etappe ning kaupadele ja teenustele tehtavate kulutuste liike, siis tähendaks iga sellise kulu eraldi käsitlemine seda, et PCTd koheldaks seoses käibemaksuga teisiti kui kõiki muid ettevõtjaid, kes teevad oma majandustegevuseks vajalikke investeeringuid.

(128) Oma põhjenduse kinnituseks osutavad Kreeka ametiasutused ja PCT INZO kohtulahendile (107), mille kohaselt võib käibemaksudirektiivi kohane majandustegevus „… seisneda mitmes järjestikuses tehingus ja ettevalmistavas toimingus …” (108), mis võimaldavad kasutada ehitusperioodil vastavat ettemakstud käibemaksu tagastust. Nad märgivad veel, et samadel kaalutlustel muudeti 2011. aastal avaliku ja erasektori partnerluste suhtes kehtivat seadust (109), et anda avaliku ja erasektori partnerlustele võimalus taotleda käibemaksu ettemaksu tagastust igal aastal koos oma käibemaksu aastadeklaratsiooni esitamisega, ilma et nad peaksid ettemaksu jääki järgmisesse arvestusperioodi edasi kandma.

(129) Lõpuks väidavad nad, et isegi kui investeering ei kuuluks „kapitalikauba” määratluse alla, oleks PCT-l õigus taotleda käibemaksu tagastust i) kord aastas juhul, kui ta tõendab, et ta ei saanud ettemakstud käibemaksu kolme aasta jooksul tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga, ja ii) kolme aasta möödumisel.

(130) Komisjon märgib, et uuritav säte sisaldab „investeerimiskauba” mõiste erimääratlust, mis on PCT puhul avaram kui samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate muude ettevõtjate puhul. Selle määratluse praktilise tagajärjena on PCT-l õigus saada käibemaksutagastust seoses kõigi ehitusobjektiga seotud tööde, teenuste ja kaupadega, kuigi üldkohaldatavate eeskirjade järgi on see võimalus olemas ainult materiaalsete kaupade, mitte teenuste, tööde, remondi- ja hoolduskulude puhul. Kui üldiselt kohaldatavate eeskirjade järgi oleks PCT-l õigus käibemaksutagastusele kord aastas, kui ta tõendab, et ei saanud ettemakstud käibemaksu kolme aasta jooksul tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga, ja kolme aasta möödumisel, siis seoses kontsessioonilepinguga esitatud ühe investeerimiskauba avaram määratlus tähendab praktikas seda, et PCT saab kasutada lisavahendeid käibemaksu ettemaksu arvelt, mis tavaolukorras tagastataks alles hilisemal ajal (110).

(131) Tänu kõnealusele sättele saab PCT käibemaksutagastusi lisaks materiaalsete kaupadega seotud kulutustele ka teenuste, tööde, remondi- ja hooldustöödega seotud kulutustelt, samal ajal kui ülejäänud ettevõtjad saavad selliste kulutuste pealt ettemakstud käibemaksu üksnes tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga või peavad selle tagastamist kolm aastat ootama. Järelikult võrdub kõnealuse sättega PCT-le antud eelis kogunenud intressiga, mida on arvestatud kõigi materiaalsete kaupadega mitteseotud kulutuste pealt (seoses kapitalikaubaga) alates käibemaksutagastuse andmisest PCT käsutusse kuni hetkeni, millal PCT-l oleks tavaolukorras olnud õigus tagastuse kättesaamisele ehk kolme aasta pärast, või kuni hetkeni, millal PCT oleks saanud (kõnealuste kulutuste pealt) ettemakstud käibemaksu tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga.

(132) Asjaolu, et kõnealuse erimääratluse puudumise korral võiks maksuhaldur käibemaksutagastuse eeskirju teisiti kohaldada, tõendab, et selle määratlusega kaasneb PCT jaoks valikuline eelis, mis ei ole kohaldatav kõigi ettevõtjate suhtes. Samuti tõendab ka asjaolu, et põhiliselt taristuprojektide suhtes kohaldatavat avaliku ja erasektori partnerlusi käsitlevat seadust muudeti eesmärgiga anda avaliku ja erasektori partnerlustele õigus taotleda käibemaksutagastust ja vältida ettemakstud käibemaksu edasikandmist järgmisesse aastasse, seda, et üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt ei käsitata kõiki taristuprojektiga seotud kulutusi käibemaksutagastuse eeskirjade kohaldamisel „ühe investeerimiskaubana”. Merekaubandusministeeriumi poolt majandusministrile saadetud kiri (111), milles taotletakse PCT-le ja Thessaloniki sadama hanke võitjale käibemaksutagastuse erikorda (112), tõendab, et maksutagastusega seotud üldkohaldatavad reeglid on sellest erinevad. Asjaolu, et pärast ministri 2013. aasta otsust käibemaksutagastuse eeskirjades enam erisusi ei tehta, olenemata kapitalikauba määratlusest, tõendab samuti, et kõnealuse määratlusega anti selle sätestamise ajal PCT-le soodne valikuline eelis.

(133) Lisaks märgib komisjon, et osutatud INZO kohtuasjas käsitletakse maksukohustuslase majandustegevusega seotud maksustatavatelt tehingutelt käibemaksu mahaarvamise õigust, mitte õigust käibemaksutagastusele.

— Viivise arvutamine alates esimesest päevast pärast 60-päevase tähtaja möödumist

(134) Uuritava sättega antakse PCT-le õigus arvestada riigile ettemakstud käibemaksu pealt automaatselt viivist pärast 60-päevase tähtaja möödumist ilma käibemaksutagastuste üldkohaldatavas raamistikus sätestatud menetlus- või tähtajanõudeid järgimata ehk teistest ettevõtetest varem ja ilma halduskohtumenetlust läbimata. Seetõttu antakse sellega PCT-le veel üks valikuline eelis.

(135) Eelis seisneb viivises, mida PCT võib (kõnealuse sätte kohaselt) Kreeka riigilt nõuda pärast 60 päeva möödumist vastava maksudeklaratsiooni esitamisest (käibemaksutagastuse taotlemiseks), samal ajal kui samalaadses olukorras olevatel muudel ettevõtjatel ei oleks samal ajahetkel veel õigust viivisele.

(136) Kreeka ametiasutused kinnitavad oma põhjendust, mida toetab ka PCT, osutades käibemaksuga seotud ELi kohtupraktikale (113), milles öeldakse, et ettemakstud käibemaksu tagastamine tähendab maksukohustuslase vahendite tagastamist, mitte riigi ressursside eraldamist. Nad väidavad veel, et 60-päevane tähtaeg tuleneb neutraalsuse ja võrdsuse põhimõttest, mis lähtub käibemaksualasest ELi kohtupraktikast (114). Kui riik viivitab ettemakstud käibemaksu tagastamisega üle „mõistliku ajavahemiku”, peaks ta olema kohustatud tasuma viivist, et hüvitada maksumaksjale tagastuse taotlemisega kaasnevaid kulusid. Seega ei ole seda liiki käibemaksu ettemaksu viivise puhul tegemist riigi ressurssidega.

(137) Komisjon leiab, et käibemaksutagastuse hilinemisega seotud viivise arvestamisega kaasneb riigi ressursside kasutamine, kuivõrd riik peab kõnealuse sätte kohaselt maksma PCT-le täiendavat viivist. Praktikas tasub riik kõnealuse sätte tõttu viivist automaatselt kohe pärast 60-päevase ajavahemiku möödumist, mitte alates kuupäevast, millal PCT esitab vastava taotluse, nagu nähakse ette üldkohaldatavates eeskirjades. Kuna selline automaatne õigus kehtib üksnes PCT jaoks, samal ajal kui üldreeglina saadakse see alles pärast taotluse esitamist, kaasneb sättega PCT-le antav valikuline eelis.

(138) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealuse sättega välistatakse üksnes olukord, kus riik saaks PCT arvel rahalist kasu. Seda liiki kontsessioonilepingute puhul tähendaks käibemaksutagastuse suur hilinemine märkimisväärset kulu ja seega PCT jaoks tõsist struktuuriliselt ebasoodsamat olukorda. Lisaks ei vähenda võimalik väiksemate viivisesummade maksmine muudele ettevõtjatele kulu, mida PCT peaks tavaolukorras oma tegevuse käigus kandma. Seega ei ole PCT-l konkurentsieelist ja teda ei kohelda muudest ettevõtjatest erinevalt.

(139) Komisjon ei leia, et PCT on muudest ettevõtjatest erinevas olukorras, mis õigustaks erinevat kohtlemist. Nagu on juba mainitud, ei saa PCT suure investeeringu tegemise asjaolu kasutada argumendina valikulisuse hindamisel. Lisaks vähendab PCT-le automaatne viivise maksmine ettevõtja tavalisi kulusid ja annab PCT-le muude ettevõtjate ees eelise.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

(140) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et isegi kui käibemaksutagastust käsitlevad sätted sisaldaksid valikulisuse elementi, oleks see põhjendatud käibemaksusüsteemi olemuslike juhtpõhimõtetega, kuna ELi ja Kreeka kohtud on seda kinnitanud.

(141) Komisjon märgib, et vaadeldaval juhul nähtub PCT-le kasulikest meetmetest, et PCT suhtes rakendati seoses käibemaksutagastusega soodsamat kohtlemist võrreldes muude ettevõtjatega, kes teevad investeeringuid ja võivad käibemaksu maha arvata, ning seda ei saa põhjendada maksusüsteemi neutraalsuse ja ammugi mitte võrdsuse põhimõttele tuginedes.

(142) Isegi kui lepingu objekti valmimisjärgust sõltumatu käibemaksutagastuse puhul oleks võimalik nõustuda, et erandi tegemine on võimalik suuremate projektide eeldatavalt pikema ehitusperioodi tõttu, ei saa tähtajatult kehtiv erand olla kooskõlas käibemaksusüsteemi võrdsuse ja neutraalsuse põhimõttega. Kuna kontsessioonilepingu kohaselt on PCT kohustatud lõpetama teise kaiga seotud tööd 30. aprilliks 2014 ja kolmanda kaiga seotud tööd hiljemalt 31. oktoobriks 2015, siis ei ole võimalik mainitud tähtajatu erandkorra alusel selgitada, mille poolest erineb PCT õiguslik ja faktiline olukord muude investeeringuid tegevate ja käibemaksutagastusi saavate võrreldavate ettevõtjate olukorrast. Arvestades käibemaksusüsteemi põhimõtteid, mille kohaselt lehtiv käibemaksusüsteem ei tohi anda ühelegi ettevõtjale põhjendamatut eelist, ei saa sellist kohtlemist lugeda süsteemi loogika alusel põhjendatuks.

(143) Seoses kapitalikauba mõiste avara määratlusega märgib komisjon, et käibemaksudirektiiviga lubatakse liikmesriikidel kaalutlusõigust kasutades otsustada, kas ettevõtjad saavad ettemakstud käibemaksu tagastusi või kantakse ettemaks edasi järgmisesse aastasse ning kuidas määratletakse käibemaksu arvestamisel kapitalikauba mõistet. Seega sai Kreeka riik kaalutlusõigust kasutades kindlaks määrata kohaldatavad eeskirjad ning täpsustada, millistel juhtudel ja alustel on võimalik maksutagastust taotleda. Siiski ei saa maksusüsteemi loogikaga põhjendatuks pidada kapitalikauba mõiste avarat määratlust, mis võimaldas PCT-le soodsamat ja varasemat käibemaksutagastust, sest see oleks vastuolus võrdsuse põhimõttega, mille kohaselt soodustingimusi tuleks kohaldada kõigi investeeringuid tegevate ettevõtjate, mitte üksnes PCT suhtes.

(144) Seoses viivise arvestamisega pärast 60-päevase tähtaja möödumist leiab komisjon, et ka see ei ole Kreeka käibemaksusüsteemi loogikaga põhjendatud. Käibemaksu üldise neutraalsuse põhimõtte alusel võib olla põhjendatud viivise arvestamine käibemaksutagastuse hilinemise korral, et riik ei kannaks käibemaksusüsteemist tulenevat koormust üle maksumaksjale. Kreeka kohtud on sellekohaseid Kreeka õigusaktide sätteid tõlgendanud nii, et mis tahes maksumaksja ei tohi riigi võimaliku tegevusetuse tagajärjel kannatada. See tõlgendus ei sõltu summast, mille riik peab maksumaksjale tagastama. Seega ei saa järeldada, et PCT investeeringu suure mahuga on võimalik põhjendada talle uuritava sättega antud eelist, mille eesmärk on avaldada Kreeka riigile täiendavat survet juhul, kui ta käibemaksu õigel ajal ei tagasta.

(145) Kokkuvõttes leiab komisjon, et eespool nimetatud käibemaksutagastuse tingimustega seotud meetmed annavad PCT-le valikulise eelise.

5.3.3. Kahjumi edasikandmine ilma ajalise piiranguta – tulumaks (seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõige 5)

Võrdlussüsteem

(146) Vastavalt üldkohaldatavale raamistikule (115) on tulumaksu arvutamisel lubatud kanda ühe aasta äritegevuse ja vaba elukutse esindaja tegevuse kahjumit edasi kokku kuni viie aasta jooksul. Kreeka tulumaksuseaduses ei ole sätestatud sellest reeglist erandite tegemise võimalust.

Erand võrdlussüsteemist

(147) Vastavalt seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikele 5 võib PCT oma kahjumit edasi kanda ilma ajalise piiranguta. Nimetatud meede annab PCT-le selge valikulise eelise, kuna sellega tehakse erand üldkohaldatavast reeglist, mille suhtes Kreeka tulumaksuseaduse kohaselt erandeid ei tehta. Tänu kõnealusele sättele saab PCT oma kahjumit edasi kanda kuni ajani, mis vastab kõige paremini tema huvidele, eelkõige kuni tema investeeringukulude ja maksustatava tulu vahekorra muutumiseni, st kui ta hakkab teenima suurt kasumit. See võimaldab tal vältida makse, mida ta peaks tavaolukorras maksma, kui talle ei oleks kõnealuse erandiga soodustust antud.

(148) Järelikult annab kõnealune säte PCT-le eelise, mis võrdub tema tegelikult makstud tulumaksu ning selle ettevõtte tulumaksu summa vahega, mida tal oleks tulnud tasuda juhul, kui tal ei oleks olnud võimalust kanda oma kahjumit edasi pikema aja jooksul kui viis aastat alates kahjumi tekkimisest.

(149) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad ka, et käesoleval juhul peetakse kogu kontsessiooniperioodi jooksul kehtivat kahjumi edasikandmise õigust asjakohaseks seoses tulude ja kulude vastavuse printsiibiga. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on see üks Kreeka tulumaksuseaduse aluspõhimõtteid, mida on kohaldatud üldises süsteemis, mille osaks on ka ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 5 ja mida nende arvates tuleks käsitada võrdlussüsteemina.

(150) Nad väidavad veel, et avaliku taristu ehitamiseks ja käitamiseks kasutatavate pikaajaliste kontsessioonide korral on suur vahe taristu esialgse ehitusperioodi ja sellele järgnevate taristu käitamise etappide vahel, kui võib eeldada, et taristu muutub kasumlikuks ja võimaldab katta esialgse kahjumi. Kuna vajalikud alginvesteeringud põhjustavad suuri kahjumeid pikema kui viieaastase perioodi vältel ning neid on võimalik katta üksnes kontsessiooniperioodi hilisemas osas, ei saaks kontsessionäär viieaastase piirangu korral kasutada kahjumi edasikandmise reeglist tulenevaid eeliseid. Seetõttu oleksid suurte taristuprojektidega tegelevad ettevõtjad tavalistest ettevõtjatest erinevas olukorras.

(151) Komisjon leiab, et kõnealust erandit üldreeglist ei saa pidada Kreeka maksusüsteemi loogika olemuslikuks osaks. Kuna kahjumi viieaastase edasikandmise reegel on üldine ega sisalda mingeid erisusi, ei saa kahjumi edasikandmist ilma ajaliste piiranguteta pidada põhjendatuks ka suurte taristuprojektide puhul. Nüüdseks avaliku ja erasektori partnerluste suhtes kehtestatud kümneaastane piirang kinnitab järeldust, et spetsiaalselt PCT jaoks ette nähtud tähtajatu edasikandmise võimalus annab talle selge valikulise eelise. Kokkuvõttes leiab komisjon, et Kreeka tulumaksuseaduse eesmärke arvestades on kõik mitmeaastaseid investeeringuid tegevad ettevõtjad PCT ja teiste Kreekas tegutsevate kontsessionääridega samasuguses õiguslikus ja faktilises olukorras. Kuna Kreeka maksusüsteemis ei ole lubatud ettevõtjate investeeringute kestusest sõltuvad erisused, vaid on kehtestatud kõigi jaoks ühesugune viieaastase perioodi nõue, siis ei saa PCT olla selle nõude suhtes muudest ettevõtjatest erinevas olukorras. Nagu on mainitud punktis 107, on ka kõigi suurte taristuprojektidega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatav meede selektiivne, sest seda saab kohaldada ainult teatud kategooria ettevõtjate suhtes.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

(152) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et a) kõnealuse meetme eesmärk peaks vastama erandit lubava sätte eesmärgile, b) nimetatud sätte eesmärk on kohaldada maksusüsteemi kulude ja tulude vastavuse üldpõhimõtet kontsessioonide eritunnuste suhtes, c) nimetatud põhimõtte kohaldamine suurte taristuprojektide suhtes ei kõrvalda kontsessionääri riski, vaid sellega püütakse tagada kõnealuste projektide võrdset kohtlemist ja välistada „struktuuriliselt ebasoodsamat olukorda”, d) kõnealust sätet on Kreekas järjepidevalt kohaldatud kõigi suurte avaliku taristu projektide suhtes, e) võimalus kanda kahjumit edasi kogu kontsessiooniperioodi vältel on asjakohane mehhanism, mis võimaldab arvesse võtta selliste kontsessioonide eritunnuseid ning objektiivset erinevust kontsessionääri ja muude äriühingute vahel.

(153) Komisjon märgib, et maksusüsteemi eesmärk tuleb kindlaks määrata võrdlussüsteemi tasemel, mitte erandliku meetme tasemel (116). Kui võrdlussüsteemiks oleks meede ise, siis ei mahuks ükski maksustamismeede riigiabi mõiste alla, olgu see kui tahes erandlik. Ettevõtte tulumaksu süsteemi eesmärk on teenida riigieelarvesse tulu ning selle täitmine satuks ohtu, kui teatud ettevõtjatel oleks lubatud maksubaasi vastavalt oma äranägemisele ja oma finantshuvidest lähtuvalt vähendada. Pealegi ei tähenda suurte taristuprojektidega kaasnevad suured investeeringusummad, et nendega tegelevad ettevõtjad on struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, mida tuleb tulumaksusüsteemiga korrigeerida. Kõigil investeeringuid tegevatel ettevõtjatel tekib esimestel ehitusaastatel kahjum ning nad ei pruugi hakata tulu teenima Kreeka tulumaksuseaduses ette nähtud viieaastase perioodi jooksul. Igal juhul ei saaks sellist põhjendust tuletada Kreeka tulumaksusüsteemi põhimõtetest. Asjaolu, et Kreekas on samalaadset sätet kohaldatud teatud suurte taristuprojektide suhtes, ei tähenda, et meede on PCT puhul põhjendatud. Suurte kontsessioonide väidetavate eritunnustega arvestamist ei saa pidada kahjumi edasikandmist käsitlevate üldkohaldatavate eeskirjade tõeliseks eesmärgiks, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 98–100. Seega ei ole Kreeka ametiasutused ja PCT tõendanud, et PCTd soosiv erikohtlemine on Kreeka tulumaksusüsteemi põhimõtteid arvestades põhjendatud.

(154) Kokkuvõttes leiab komisjon, et uuritavat valikulist meedet ei saa põhjendada eespool kirjeldatud võrdlussüsteemi ehk Kreeka maksusüsteemi loogikaga.

5.3.4. Kolme amortisatsioonimeetodi vahel valimine

Võrdlussüsteem

(155) Kreeka tulumaksuseaduse kohaselt kasutatakse vara amortiseerimiseks üldreeglina fikseeritud määraga lineaarset meetodit (117) (118). Presidendi dekreedi nr 299/2003 (119) artikli 1 lõike 2 kohaselt on ettevõtjad kohustatud amortiseerima oma põhivara igal aastal dekreedis esitatud amortisatsiooninormidega, olenemata sellest, kas nad jäävad amortiseerimisperioodil kasumisse või kahjumisse. See tähendab, et kui amortiseerimiseks kasutatakse presidendi dekreedis sätestatust kõrgemaid norme, ei võeta neid maksude arvestamisel arvesse.

(156) Seoses kontsessioonilepingutega arvestatakse brutotulust maha tagastatavad varareservid (120), mis tagastatakse lepingu alusel pärast teatud aja möödumist riigile või kolmandatele isikutele (121). Vastavalt ministri otsusele nr 100/2005 (122) moodustatakse riigile või kolmandatele isikutele ilma hüvitiseta tagastatava vara reservi igal aastal kogu kontsessiooniperioodi vältel. Nimetatud reservi arvatud vahendid arvatakse brutotulust maha ja need ei ole ettevõtja kasumi osaks. Nimetatud erisätte kohaldamise korral ei ole ettevõtjal õigust üldkohaldatava presidendi dekreedi nr 299/2003 alusel amortisatsiooni arvutada, sest ettevõtja rajatud ehitis ei kuulu ettevõtjale, vaid riigile või kolmandale isikule. Kõnealune mahaarvamine tehakse kasumi teenimisest olenemata.

(157) Liisitud kinnisvarale tehtud parenduste ja täienduste kulu amortiseeritakse lõpuks liisinguperioodi jooksul võrdsetes osades tingimusel, et kohaldatav amortisatsiooninorm ei ole väiksem kui presidendi dekreedis nr 299/2003 sätestatud norm (123).

(158) Seega koosneb kõnealuse meetmega seotud üldine võrdlussüsteem lineaarsest amortisatsioonimeetodist, mis on üldjuhul kohaldatav kogu kontsessiooniperioodi jooksul, mida kasutatakse lepingute puhul, mille kohaselt amortiseeritud vara tagastatakse riigile või kolmandale isikule.

(159) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et amortisatsiooni käsitlevad sätted võimaldavad valida erinevate amortisatsioonimeetodite ja -normide vahel, et võimaldada ettevõtjate erinevatele asjaoludele vastavat kohtlemist. Seoses sellega osutavad nad tööstus-, kaevandus-, mäendus- ja samalaadsete segaettevõtjate võimalusele valida lineaarse või kahaneva jäägi meetodi vahel. Nende väitel võivad maksumaksjad valida amortisatsioonimeetodi ja amortisatsiooninormid oma äranägemisel. Seoses nimetatud kahe meetodiga ja vastava paindlikkust võimaldava põhimõtte näitlikustamiseks osutavad nad ka avaliku ja erasektori partnerluste võimalusele valida, kas kohaldada lineaarset meetodit kogu projektiperioodi vältel või kasutada kümneaastast lineaarset meetodit koos võimalusega pikendada amortisatsiooniperioodi ühe kuu jooksul enne projekti lõpetamist (124). Nad kordavad enne menetluse algatamise otsust esitatud põhjendust, osutades, et kõnealuse süsteemi paindlikkust tõendab ka asjaolu, et teistel Kreekas suuri avaliku taristu projekte teostavatel kontsessiooni saanud ettevõtjatel on võimalus valida erinevate amortisatsioonimeetodite vahel.

(160) Komisjon märgib, et tööstus-, kaevandus-, mäendus- ja samalaadsete segaettevõtjate võimalus valida kahe amortisatsioonimeetodi vahel ei kehtiks PCT suhtes, sest nimetatud võimalust ei kohaldata lepingutele, mille alusel lepingu lõppedes tagastatakse vara riigile või kolmandale isikule.

(161) Pealegi ei tähenda asjaolu, et teised ettevõtjad on saanud kasutada samalaadseid eeliseid, veel seda, et need eelised võiksid moodustada võrdlussüsteemi. Täpsemalt näitab teiste Kreekas suurte avaliku taristu projektide kontsessioonilepinguid sõlminud ettevõtjate võimalus valida erinevate amortisatsioonimeetodite vahel üksnes seda, et see võimalus on kasutatav teatud piiratud kategooria ettevõtjatele ehk neile, kes teostavad suuri avaliku taristu projekte.

(162) Seega leiab komisjon, et kõnealuse meetme võrdlussüsteem on eespool põhjendustes 155–156 kirjeldatud süsteem.

Erand võrdlussüsteemist

(163) Uuritava seaduse artikli 2 lõikega 6 antakse PCT-le võimalus valida kolme erineva amortiseerimismeetodi vahel. a. Kogu kontsessiooniperioodi vältel kasutatav fikseeritud määraga lineaarne meetod. b. Ehituse maksumuse amortiseerimine iga-aastastes võrdsetes osades 10 aasta jooksul alates ehituse lõpetamisest (125). Kui PCT soovib amortiseerida neid kulusid pikema perioodi jooksul, on tal lubatud seda teha, kuid ta peab oma vastavast soovist maksuhaldurile teatama ühe kuu jooksul enne tööde lõpetamise majandusaasta lõppu. c. Oma ehituskulude mis tahes summa amortiseerimine kuni 100 % ulatuses viie aasta jooksul alates ehitise tulundusliku kasutamise algusest (126). Kõigil järgnevatel aastatel võib ta amortiseerida kuni 50 % amortiseerimata lõpetatud ehitustööde kuludest, olenemata nende lõpetamise ajast. Kui PCT soovib seda meetodit kasutada, peab ta oma kavatsusest teatama pädevale maksuhaldurile mis tahes ajal kuue aasta jooksul alates kontsessiooni saamisest.

(164) PCT-le on antud võimalus valida üldkohaldatava standardse lineaarse amortisatsioonimeetodi ja kahe teise amortisatsioonimeetodi vahel, mida kasutatakse Kreekas mõnede suurte taristuprojektide puhul. Säte võimaldab PCT-l valida üldise süsteemiga võrreldes soodsamaid amortisatsioonimeetodeid. Näiteks kui PCT valib ühe kahest kiirendatud amortisatsioonimeetodist, saab ta vähendada oma maksubaasi suuremas ulatuses ja varem, kui oleks võimalik standardse lineaarse meetodi kasutamise korral. Lisaks tähendab talle antud õigus valida kolmas amortisatsioonimeetod kuue aasta jooksul alates kontsessiooni algusest praktikas seda, et PCT saab valida oma maksubaasi vähendamise viisi ja ulatuse hiljem, kui tal on võimalik oma maksustatavat tulu täpsemini arvutada. Seega võib ta olenevalt oma selleaegsetest tuludest kasutada võimalust vähendada oma maksustatavat kasumit ja maksta vähem makse kui kogu oma vara üldkohaldatavate reeglite kohaselt amortiseerimise korral.

(165) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et amortisatsioonimeetodi valikust ei saa tuleneda eelist, sest maksukompensatsiooni ulatuseks jääb endiselt kogu amortiseeritav kulu ning erinev on üksnes nende aastate arv, mille peale see jaotatakse.

(166) Seoses sellega märgib komisjon, et vara täielik amortiseerimine lühema aja jooksul võib põhjustada teatud ajahetkel erinevusi ettevõtja majandustulemustes ja maksustamisolukorras ning anda seeläbi eelise. Kui näiteks ettevõtja amortiseerib vara koguväärtuse 35 aasta asemel kümne aasta jooksul, saab ta oma maksubaasi varem vähendada. Esimesel juhul arvesse võetavate amortiseeritud kulude väärtus on suurem kui samade amortiseeritud kulude väärtus pikema ajaperioodi korral. Seega leiab komisjon, et maksukompensatsiooni ulatuseks jääb tõepoolest kogu amortiseeritav kulu, kuid selle amortiseeritava kulu maksustamise eesmärgil kasutamise viis võib tuua kaasa PCT jaoks täiendava eelise, mida teistel ettevõtetel ei ole.

(167) Kreeka ametiasutused ja PCT mainisid, et Kreeka amortisatsioonieeskirjadele omane paindlikkus peaks hõlmama tervet rida valikuvõimalusi, mis võimaldavad rakendada avaliku taristu projektide erinevate asjaolude korral sobivat kohtlemist, tagades samal ajal vara maksumuse täieliku amortiseerimise.

(168) Siiski on kontsessioonilepingute puhul (st samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjate suhtes) kasutatav üldkohaldatav fikseeritud määraga lineaarse meetodi nõue seaduses selgelt sätestatud ning amortisatsiooninormide valikuga seotud „paindlikkus” ei ole üldiselt kohaldatav kontsessioonilepingute kulude, vaid muud liiki investeerimiskulude suhtes.

(169) Kreeka ametiasutused väidavad samuti, et komisjon tõlgendas menetluse algatamise otsuses PCT-le võimaldatud täiendavat paindlikkust valesti, sest sellega ei kaasne tingimata automaatset eelist. Iga amortisatsioonimeetodi toimimise üksikasjad ning eriti iga meetodi puhul kasutatavad amortisatsiooninormid koosmõjus konkreetsete asjaoludega (127) tähendavad, et põhimõtteliselt ei saa välistada võimalust, et kõigi võimalike meetoditega jõutakse samale tulemusele. Lisaks ei tähenda suurem arv ettevõtja valikuvõimalusi automaatselt eelise saamist. Konkurentsieelise olemasolu või puudumist saab kindlaks teha üksnes selle põhjal, kui hinnatakse konkurentsitingimusi ning erinevaid lõpptulemusi, milleni võidakse konkreetsete asjaolude korral jõuda iga konkurendi puhul võimalikke erinevaid amortisatsioonimeetodeid kasutades.

(170) Komisjon leiab, et eespool esitatud põhjendus sisuliselt kinnitab tema menetluse algatamise otsuses esitatud arutluskäiku (128). Kuna igal amortisatsioonimeetodil on erinevad omadused, mida tuleb kõige soodsama meetodi valimiseks uurida, on kõnealune säte andnud PCT-le vabaduse teha arvutusi ja valida erinevate amortisatsioonimeetodite hulgast selline, mis vastab kõige paremini tema huvidele. Tavalise ettevõtjaga võrreldes suurema vabaduse (129) annab eelkõige asjaolu, et PCT-l on veel kuue aasta jooksul alates projekti algusest võimalus kohaldatavat amortisatsioonimeetodit muuta. Kuna PCT saab erinevalt muudest ettevõtjatest, kes saavad kohaldada ainult kontsessioonide suhtes kehtivaid tavapäraseid amortisatsiooninõudeid, valida talle sobivana näiva amortisatsioonimeetodi, on tal nende ettevõtjatega võrreldes kindlasti valikuline eelis. Sellega seoses ei ole vaja uurida konkurentsitingimusi ega erinevaid tulemusi, milleni erinevad konkurendid võivad konkreetsete asjaolude korral jõuda, sest see ei ole eesmärk, millega PCT võrreldavat õiguslikku ja faktilist olukorda tuleb kõrvutada.

(171) Lisaks jäävad Kreeka ametiasutused ka oma esialgse põhjenduse juurde seoses PPA ning Thessaloniki sadama (Kreeka kaks ülejäänud suuremat sadamat) suhtes kohaldatavate amortisatsiooninõuetega (130) ning kinnitavad oma seisukohta, mille kohaselt vaadeldav säte välistab PCT ebasoodsama kohtlemise võrreldes kahe ülejäänud sadamaoperaatoriga.

(172) Komisjon märgib, et võimalik omaaegne amortisatsiooni erinormide kohaldamine PPA ja Thessaloniki sadama suhtes ei tähenda, et PCT-l peaks olema õigus erikohtlemisele või et selline erikohtlemine on põhjendatud. Seega leiab komisjon, et uuritava sättega kaasneb PCT jaoks valikuline eelis.

(173) Eelis seisneb PCT võimaluses valida kolme amortisatsioonimeetodi vahel ning selle suurus võrdub fikseeritud määraga lineaarse meetodi korral tasumisele kuuluva PCT tulumaksu summa ning sellest erinevat meetodit kasutades tegelikult makstud tulumaksu summa vahega.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

(174) Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et a) erinevate amortisatsioonimeetodite vahel valimine on osa üldisest süsteemist, mida kohaldatakse kõigis majandussektorites avaliku taristu projektidega tegelevate ettevõtjate suhtes; b) diskrimineerimist ei esine, sest suurte taristuprojektide kontsessionäärid on teistsuguses õiguslikus ja faktilises olukorras kui muude tegevusalade ettevõtjad; c) säte vastab oma eesmärgile ja on kohaldatav kõigi selliste ettevõtjate suhtes; d) olulised kaalutlused on soovitud eesmärk, valitud mehhanism ja üldises varade amortiseerimise süsteemis sisalduv paindlikkuse põhimõte; e) vaatlusaluse sätte puudumise korral tekiks õiguslik ebakindlus, sest teatud varaliikide suhtes ei ole amortisatsiooninorme kindlaks määratud; f) sätte mõte on võimaldada avaliku taristu kontsessioonide eripära tõttu suuremat paindlikkust standardsete normidega hõlmamata vara amortiseerimisel; g) kuna kõnealust mehhanismi kohaldatakse süstemaatiliselt kõigis sektorites kõigi avaliku taristu kontsessioonide suhtes, on see kooskõlas amortisatsioonisüsteemi paindlikkuse põhimõttega; h) kõnealune mehhanism on asjakohane ja proportsionaalne, kuna sellega kohaldatakse paindlikkuse põhimõtet ning puuduvad muud sobivad võimalused amortisatsiooniga seotud paindlikkuse tagamiseks, sest iga ettevõtja olukorda amortisatsioonimeetodi valimise ajal ei ole võimalik ette teada; i) PCT-l ei ole mingit muud erilist kaalutlusõigust peale selle, mis on põhjendatud üldkehtiva paindlikkuse põhimõttega.

(175) Kõigepealt meenutab komisjon, et standardse kohtupraktika kohaselt peaks liikmesriik esitama põhjenduse valikuliseks peetavate meetmete kohta (131). Kreeka ametiasutuste ja abisaaja esitatud põhjendusest ei selgu, kuidas saab abisaajale kaalutlusõigust andev meede olla põhjendatud maksusüsteemi loogikaga. Seega jääb komisjon oma menetluse algatamise otsuses esitatud algsete järelduste juurde, mille kohaselt süsteemi olemuse ja ülesehitusega ei saa kõnealust meedet õigustada.

(176) Lisaks märgib komisjon, et abisaajale oma vara amortiseerimiseks täielikku kaalutlusõigust andvat paindlikkust ei saa käsitada maksusüsteemi meedet õigustava aluspõhimõttena. Põhimõtteliselt jõutaks sellisel juhul järelduseni, et see meede ise ongi üldine süsteem ning meetme õigustatus tuleks kindlaks teha selle enda toimimise põhjal. Sellise põhjenduse kasutamise korral ei kuuluks ükski kaalutlusõigusel põhinev maksumeede riigiabi määratluse alla. Meedet ei saa põhjendada ka kõigi nende argumentidega, mis käsitlevad samalaadsete eeskirjade kohaldamist Kreekas muude avaliku taristu kontsessioonilepingute suhtes (132). Seetõttu kujutab meede endast valikulist eelist, mida ei saa õigustada süsteemi loogika ega ülesehitusega.

5.3.5. Investeerimisprojekti rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust (artikli 2 lõige 8)

Võrdlussüsteem

(177) Vastavalt üldiselt kohaldatavatele õigusaktidele kehtib tempelmaksu tasumise kohustus seoses mitmete kirjalike tsiviil- ja äriõiguslike aktide, kaasa arvatud laenu-, krediidi- ja kõrvallepingutega. Tempelmaksu käsitleva presidendi dekreedi kohaselt (133) kogutakse tempelmaksu seoses teatavate kirjalike tehingudokumentide vormistamisega. Tempelmaks on seotud õigustoiminguga, mistõttu pooled peavad ise kokku leppima, kes seda tasub. Praktikas tähendab see siiski seda, et laenu-, krediidi- ja kõrvallepingute korral peab vastava tempelmaksu üldjuhul tasuma laenuvõtja, sest võlausaldaja saab sellise maksetingimuse kehtestada. Käibemaksu kasutusele võtmine Kreeka õiguskorras kehtiva põhilise kulutustemaksuna seadusega nr 1642/1986 tõi kaasa selle, et mitmed tempelmaksud ja muud käibelt tasutavad maksud asendati käibemaksuga (134).

(178) Seaduse nr 1676/1986 artikli 16 ja seaduse 3220/2004 artikli 36 kohaselt on tempelmaksust vabastatud Kreeka pankadega ning Kreekas tegutsevate välispankadega sõlmitavad laenu- ja krediidilepingud ning nende kõrvallepingud või vastavad Kreekaga seotud lepingud, mis tähendab, et need on sõlmitud ja/või neid täidetakse Kreekas, nendega luuakse Kreekas täidetavaid kohustusi, neis kasutatakse Kreekas asuvaid tagatisi (territoriaalsuse printsiip) (135). Kehtiva tempelmaksuseaduse kohaselt tuleb seega tempelmaksu tasuda (136) laenudelt, mida ei väljasta pangad, välja arvatud juhul, kui need on Kreekaga seotud või väljastatakse obligatsioonilaenuna. Tempelmaksu tuleb tasuda (137) ka pankadest erinevate ettevõtjate vahelistelt laenudelt juhul, kui laenu põhisumma suhtes kehtis algselt tempelmaksu tasumise kohustus.

(179) Komisjon märgib, et tempelmaksu käsitlevad õigusaktid sisaldavad mitmeid erandeid, eriti pärast käibemaksusüsteemi kehtestamist ja/või tempelmaksu asendamist muude tasude või maksudega. Sellegipoolest jääb kõnealuse meetme suhtes üldiselt kohaldatavaks raamistikuks Kreeka tempelmaksusüsteem sellisel kujul, nagu see kehtis uuritava sätte vastuvõtmise ajal. Süsteemi erandite olemasolu ei tähenda, et tempelmaksusüsteemi ei ole, vaid et igat erandit tuleb hinnata sisuliselt (138).

Erand võrdlussüsteemist

(180) Kuna üldiselt kehtiva raamistiku kohaselt kuulub tempelmaks tasumisele pankadest erinevate ettevõtjatega sõlmitavatel laenu-, krediidi- ja kõrvallepingutelt, mis sõlmitakse ja mida täidetakse Kreekas või mis on Kreekaga seotud (139), siis peaks PCT tavaolukorras seda liiki toimingutelt tempelmaksu tasuma. Uuritava sättega on PCT vabastatud tempelmaksust, mida ta tavaolukorras oleks pidanud selliste toimingute pealt tasuma. PCT on vabastatud tempelmaksust, mida ta oleks tavaolukorras pidanud tasuma pankadest erinevatelt mis tahes ettevõtjatelt, eelkõige oma emaettevõtjalt Coscolt saadud laenudelt (140).

(181) See annaks PCT-le võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjatega võrreldes valikulise eelise. Nimetatu