ET Euroopa Liidu Teataja L 206/1

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KODUKORD

Sisukord

EELSÄTTED 6

Artikkel 1. Mõisted 6

I JAOTIS. AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KORRALDUS 7

1. PEATÜKK. Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed 7

Artikkel 2. Kohtunike ametiaeg 7

Artikkel 3. Vande andmine 7

Artikkel 4. Pühalik kohustus 7

Artikkel 5. Kohtuniku ametist tagandamine 7

Artikkel 6. Kohtunike järjestus 8

Artikkel 7. Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi valimine 8

Artikkel 8. Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi pädevus ja kohustused 8

Artikkel 9. Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi asendamine 9

2. PEATÜKK. Kohtukoosseisud 9

Artikkel 10. Kohtukoosseisud 9

Artikkel 11. Kodade moodustamine 9

Artikkel 12. Kodade presidendid 9

Artikkel 13. Tavapärane kohtukoosseis. Kohtuasjade määramine kodadele 9

Artikkel 14. Asja määramine täiskogule või viiest kohtunikust koosnevale kojale 10

Artikkel 15. Asja määramine ainukohtunikule 10

3. PEATÜKK. Kohtukantselei ja Talitused 10

1. jagu. Kohtukantselei 10

Artikkel 16. Kohtusekretäri ametissenimetamine 10

Artikkel 17. Kohtusekretäri ametikohustuste täitmise lõpetamine 11

Artikkel 18. Asekohtusekretär 11

Artikkel 19. Kohtusekretäri äraolek või takistatus 11

Artikkel 20. Kohtusekretäri pädevus ja kohustused 11

Artikkel 21. Registri pidamine 12

Artikkel 22. Tutvumine toimiku ja registriga 12

2. jagu. Talitused 12

Artikkel 23. Ametnikud ja muud teenistujad 12

4. PEATÜKK. Avaliku Teenistuse Kohtu töökorraldus 12

Artikkel 24. Avaliku Teenistuse Kohtu istungi kuupäev, kellaaeg ja koht 12

Artikkel 25. Avaliku Teenistuse Kohtu töökalender 13

Artikkel 26. Kvoorum 13

Artikkel 27. Kohtuniku äraolek ja takistatus 13

Artikkel 28. Viiest kohtunikust koosneva koja kohtuniku äraolek või takistatus enne kohtuistungit 13

Artikkel 29. Nõupidamiste kord 13

Artikkel 30. Nõupidamisel osalevate kohtunike arv 14

II JAOTIS. MENETLUSSÄTTED 14

1. PEATÜKK. Üldsätted 14

1. jagu. Esindajad, nõustajad ja advokaadid 14

Artikkel 31. Esindaja, nõustaja või advokaadi staatus 14

Artikkel 32. Privileegid, puutumatus ja soodustused 14

Artikkel 33. Puutumatuse äravõtmine 15

Artikkel 34. Menetlusest kõrvaldamine 15

Artikkel 35. Ülikooli õppejõud 15

2. jagu. Kättetoimetamine 15

Artikkel 36. Kättetoimetamine 15

3. jagu. Tähtajad 16

Artikkel 37. Tähtaegade arvutamine 16

Artikkel 38. Tähtaeg seoses suurte vahemaadega 16

Artikkel 39. Tähtaegade määramine ja pikendamine 16

4. jagu. Kohtuasjade menetlemise viisid 17

Artikkel 40. Kohtuasjade menetlemise viisid 17

Artikkel 41. Kohtuasjade menetlemise järjekord 17

Artikkel 42. Menetluse peatamise asjaolud ja kord 17

Artikkel 43. Menetluse peatamise kestus ja tagajärjed 17

Artikkel 44. Kohtuasjade liitmine, lahutamine ja eraldamine 18

5. jagu. Menetlusdokumendid ning muud dokumendid ja tõendid 18

Artikkel 45. Menetlusdokumentide esitamine 18

Artikkel 46. Menetlusdokumentide pikkus 19

Artikkel 47. Dokumentide ja tõendite konfidentsiaalsus 19

Artikkel 48. Anonüümsus 19

2. PEATÜKK. Tavamenetlus 19

1. jagu. Menetluse kirjalik osa 19

Artikkel 49. Üldreegel 19

Artikkel 50. Hagiavaldus 20

Artikkel 51. Hagiavalduse kättetoimetamine ja teadaanne Euroopa Liidu Teatajas 20

Artikkel 52. Esialgne kohtuasja määramine kohtukoosseisule 20

Artikkel 53. Kostja vastus 21

Artikkel 54. Dokumentide edastamine 21

Artikkel 55. Teine kirjalike seisukohtade esitamine 21

2. jagu. Väited ja tõendid menetluse käigus 22

Artikkel 56. Uued väited 22

Artikkel 57. Uued tõendid ja nende pakkumine 22

3. jagu. Esialgne ettekanne 22

Artikkel 58. Esialgne ettekanne 22

4. jagu. Menetluse suuline osa 22

Artikkel 59. Kohtuistung 22

Artikkel 60. Kohtuistungi toimumise kuupäev 22

Artikkel 61. Ühine kohtuistung 23

Artikkel 62. Poolte puudumine kohtuistungilt 23

Artikkel 63. Kohtuistungi käik 23

Artikkel 64. Suulise osa lõpetamine ja uuendamine 23

Artikkel 65. Kohtuistungi protokoll 23

Artikkel 66. Kohtuistungi salvestamine 23

3. PEATÜKK. Menetlust korraldavad meetmed ja menetlustoimingud 24

1. jagu. Eesmärgid 24

Artikkel 67. Eesmärgid 24

2. jagu. Menetlust korraldavad meetmed 24

Artikkel 68. Ese 24

Artikkel 69. Menetlus 24

3. jagu. Menetlustoimingud 25

Artikkel 70. Ese 25

Artikkel 71. Menetlus 25

Artikkel 72. Tunnistaja kohtusse kutsumine 25

Artikkel 73. Tunnistaja ärakuulamine 26

Artikkel 74. Tunnistaja kohustused 26

Artikkel 75. Ekspertiis 26

Artikkel 76. Valevanne ja vande murdmine 27

Artikkel 77. Tunnistaja või eksperdi taandamine 27

Artikkel 78. Tunnistaja ja eksperdi kulud 27

Artikkel 79. Õigusabitaotlus 28

4. PEATÜKK. Vastuväited ja menetlusküsimused 28

Artikkel 80. Kohtuasja üleandmine 28

Artikkel 81. Ilmselgelt vastuvõetamatu hagi 28

Artikkel 82. Avalikust huvist tulenev asja läbivaatamist takistav asjaolu 28

Artikkel 83. Taotlus lahendada asi ilma sisulist vaidlust käsitlemata 29

Artikkel 84. Hagist loobumine 29

Artikkel 85. Kohtulahendi tegemise vajaduse äralangemine 29

5. PEATÜKK. Menetlusse astumine 29

Artikkel 86. Menetlusse astumise avaldus 29

Artikkel 87. Menetlusse astumise avalduse lahendamine 30

Artikkel 88. Kirjalike seisukohtade esitamine 30

Artikkel 89. Menetlusse astumise ettepanek 31

6. PEATÜKK. Vaidluse lahendamine kompromissiga 31

Artikkel 90. Kohaldamise tingimused 31

Artikkel 91. Poolte kokkulepe 32

Artikkel 92. Kompromiss ja kohtumenetlus 32

7. PEATÜKK. Kohtuotsused ja -määrused 32

Artikkel 93. Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev 32

Artikkel 94. Kohtuotsuse sisu 32

Artikkel 95. Kohtuotsuse kuulutamine ja kättetoimetamine 33

Artikkel 96. Kohtumääruse sisu 33

Artikkel 97. Kohtumääruse allakirjutamine ja kättetoimetamine 33

Artikkel 98. Kohtuotsuste ja -määruste jõustumine 34

Artikkel 99. Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas 34

8. PEATÜKK. Kohtukulud ja asja läbivaatamise kulud 34

Artikkel 100. Otsus kohtukulude kohta 34

Artikkel 101. Kohtukulude jaotamise üldreegel 34

Artikkel 102. Õiglus ning põhjendamatult või pahatahtlikult tekitatud kulud 34

Artikkel 103. Kohtukulude jaotamise erireeglid 34

Artikkel 104. Täitmisele pööramise kulud 35

Artikkel 105. Hüvitamisele kuuluvad kulud 35

Artikkel 106. Hüvitamisele kuuluvate kulude vaidlustamine 35

Artikkel 107. Maksevahendid 35

Artikkel 108. Asja läbivaatamise kulud 36

Artikkel 109. Kautsjon seoses alusetult hagi esitamisega 36

9. PEATÜKK. Tasuta õigusabi 36

Artikkel 110. Tasuta õigusabi andmise tingimused 36

Artikkel 111. Vorminõuded 36

Artikkel 112. Menetlus ja lahendamine 37

Artikkel 113. Ettemaksed ja kulude katmine 37

Artikkel 114. Tasuta õigusabi tagasivõtmine 38

10. PEATÜKK. Erimenetlused 38

1. jagu. Õigusakti kohaldamise peatamine ja muud ajutised meetmed 38

Artikkel 115. Õigusakti kohaldamise peatamise või muude ajutiste meetmete taotlus 38

Artikkel 116. Menetlus 38

Artikkel 117. Taotluse lahendamine 39

Artikkel 118. Asjaolude muutumine 39

Artikkel 119. Uus taotlus 39

Artikkel 120. Sundtäitmise peatamine 39

2. jagu. Tagaseljaotsus 39

Artikkel 121. Tagaseljaotsus 39

11. PEATÜKK. Kohtuotsuste ja -määrustega seotud taotlused ja avaldused 40

1. jagu. Kohtulahendi parandamine 40

Artikkel 122. Kohtulahendi parandamine 40

2. jagu. Lahendamata jätmine 40

Artikkel 123. Kohtukulude küsimuse lahendamata jätmine 40

3. jagu. Kaja 40

Artikkel 124. Kaja 40

4. jagu. Kohtulahendi vaidlustamine kolmanda isiku poolt 41

Artikkel 125. Kohtulahendi vaidlustamine kolmanda isiku poolt 41

5. jagu. Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite tõlgendamine 42

Artikkel 126. Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite tõlgendamine 42

6. jagu. Teistmine 42

Artikkel 127. Teistmine 42

7. jagu. Kohtuasja saatmine Avaliku Teenistuse Kohtule uueks arutamiseks pärast lahendi tühistamist 43

Artikkel 128. Kohtuasja saatmine uueks arutamiseks pärast lahendi tühistamist 43

Artikkel 129. Tagasisaadetud kohtuasja määramine kohtukoosseisule 43

Artikkel 130. Uueks arutamiseks saadetud kohtuasja läbivaatamine 44

Artikkel 131. Kohtukulud pärast kohtuasja uueks arutamiseks saatmist 44

III JAOTIS. LÕPPSÄTTED 44

Artikkel 132. Rakendussätted 44

Artikkel 133. Kehtetuks tunnistamine 44

Artikkel 134. Kodukorra avaldamine ja jõustumine 45

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KODUKORD

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 257 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, (1) eriti selle artiklit 62c ja I lisa artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

(1) Tuleb võtta arvesse 25. septembril 2012 vastu võetud uut Euroopa Kohtu kodukorda, (2) pidades ühtlasi silmas Avaliku Teenistuse Kohtule lahendada antud asjade eripära.

(2) Lisaks on 25. juulil 2007 vastu võetud Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra (3) kohaldamisel tulnud esile vajadus teatavaid kodukorra sätteid kohandada.

(3) Saadud kogemusi arvestades näib vajalik ka täiendada või täpsustada teatavaid sätteid, eelkõige sätteid konfidentsiaalsuse ja anonüümsuse kohta.

(4) Selleks et säilitada üha suurema arvu kohtuasjadega koormatud kohtu suutlikkust lahendada talle esitatud asjad mõistliku aja jooksul, on vajalik jätkata meetmetega, mis on võetud menetluse kestuse lühendamiseks, eelkõige piirates vajaduse korral menetlusdokumentide pikkust, välja arvatud kui asja eripära tõttu on õigustatud erandi tegemine, ning tugevdades meedet, mis puudutab Avaliku Teenistuse Kohtu kulude hüvitamist, kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult.

(5) Avaliku Teenistuse Kohtu kohaldatavate normide suurema selguse huvides on vaja ka muuta kodukorra struktuuri, selgitada teatavaid norme või nende kohaldamist, eelkõige seoses menetlust korraldavate meetmetega, menetlustoimingutega, kajaga ja kohtulahendi vaidlustamisega kolmanda isiku poolt, ning välja jätta vananenud või mittekohaldatavad sätted,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, mis on antud 14. aprillil 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA KODUKORRA:

EELSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1. Käesolevas kodukorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) Euroopa Liidu lepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „ELL” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel;

b) Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „ELTL” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel;

c) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetele viidates märgitakse kõigepealt lühend „EAA” ja seejärel selle lepingu viidatav artikkel;

d) „põhikiri” — protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta;

e) „personalieeskirjad” — määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja liidu muude teenistujate teenistustingimused.

2. Käesoleva kodukorra tähenduses on:

a) „Avaliku Teenistuse Kohus”— Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus või asjade osas, mida lahendab koda või ainukohtunik, vastav koda või ainukohtunik;

b) „Avaliku Teenistuse Kohtu president”— Avaliku Teenistuse Kohtu president; „president” — kohtukoosseisu president;

c) „üldkoosolek”— Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunikest koosnev kollegiaalne organ, mis on pädev lahendama kõiki haldusküsimusi, samuti selliseid kohtutööga seotud küsimusi, mis puudutavad kohtuasjade määramist erinevatele kohtukoosseisudele või hõlmavad kogu kohut, kuid see ei ole viimati nimetatud juhul kohtukoosseisule siduv;

d) „institutsioonid”— ELL artikli 13 lõikes 1 loetletud liidu institutsioonid ning organid või asutused, mis on loodud aluslepingutega või nende rakendamiseks vastu võetud õigusaktiga ja mis võivad olla poolteks Avaliku Teenistuse Kohtus.

I JAOTIS

AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KORRALDUS

1. PEATÜKK

Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed

Artikkel 2

Kohtunike ametiaeg

1. Kohtuniku ametiaeg algab tema ametisse nimetamise aktis märgitud kuupäeval.

2. Kui ametisse nimetamise aktis ametiaja alguse kuupäeva märgitud ei ole, algab ametiaeg selle akti Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Artikkel 3

Vande andmine

Enne oma kohustuste täitmisele asumist annavad kohtunikud Euroopa Kohtu ees põhikirja artiklis 2 ette nähtud järgmise vande:

„Tõotan täita oma kohustusi erapooletult ja kohusetundlikult; tõotan hoida kohtu nõupidamiste saladust.”

Artikkel 4

Pühalik kohustus

Vahetult pärast vande andmist kirjutavad kohtunikud alla avaldusele, millega nad võtavad põhikirja artikli 4 kolmandas lõigus ette nähtud pühaliku kohustuse.

Artikkel 5

Kohtuniku ametist tagandamine

1. Kui Euroopa Kohtul palutakse pärast Avaliku Teenistuse Kohtuga konsulteerimist põhikirja artikli 6 alusel otsustada, kas Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunik ei vasta enam oma ametikoha nõuetele või ei täida sellest tulenevaid kohustusi, palub Avaliku Teenistuse Kohtu president asjaomasel isikul esitada oma selgitused.

2. Avaliku Teenistuse Kohus annab arvamuse ilma kohtusekretäri kohalolekuta.

Hääletamine on salajane; asjassepuutuv kohtunik hääletamises ei osale.

3. Avaliku Teenituse Kohus peab oma arvamust põhjendama.

Arvamust, et Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunik ei vasta enam nõutavatele tingimustele või ei täida oma ametist tulenevaid kohustusi, peab toetama Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike enamus. Euroopa Kohtule teatatakse hääletamise tulemused.

Artikkel 6

Kohtunike järjestus

1. Kohtunike järjestus on järgmine:

— Avaliku Teenistuse Kohtu president;

— kodade presidendid vastavalt Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametis oldud ajale;

— ülejäänud kohtunikud vastavalt ametis oldud ajale.

2. Võrdse ametis oldud aja korral määratakse järjestus vanuse alusel.

3. Uueks ametiajaks tagasi nimetatud kohtunikud säilitavad oma ametialase vanemuse.

Artikkel 7

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi valimine

1. Vastavalt põhikirja I lisa artikli 4 lõikele 1 valivad kohtunikud endi hulgast kolmeks aastaks Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi. Presidendi võib tagasi valida.

2. Kui Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi ametikoht vabaneb enne ette nähtud ametiaja lõppemist, valib Avaliku Teenistuse Kohus ülejäänud ametiajaks asendaja.

3. Käesolevas artiklis ette nähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub üle poolte Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunike hääled saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik häälteenamust ei saa, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni häälteenamus saavutatakse.

4. Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi pädevus ja kohustused

1. Avaliku Teenistuse Kohtu president juhatab kohtuistungeid ja nõupidamisi:

— täiskogus;

— viiest kohtunikust koosnevas kojas;

— kolmest kohtunikust koosnevas kojas, kui ta on sinna määratud.

2. Avaliku Teenistuse Kohtu president juhib Avaliku Teenistuse Kohtu tegevust ja tagab selle talituste sujuva toimimise. Ta juhatab üldkoosolekut.

3. Avaliku Teenistuse Kohtu president esindab Avaliku Teenistuse Kohut.

Artikkel 9

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi asendamine

Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi äraolekul või kui tal esineb takistus või kui presidendi ametikoht on täitmata, tagatakse presidendi ülesannete täitmine vastavalt artiklis 6 sätestatud järjestusele.

2. PEATÜKK

Kohtukoosseisud

Artikkel 10

Kohtukoosseisud

Põhikirja I lisa artikli 4 lõike 2 kohaselt lahendab Avaliku Teenistuse Kohus asju täiskoguna, viiest kohtunikust koosneva kojana, kolmest kohtunikust koosneva kojana või koosneb ühestainsast kohtunikust.

Artikkel 11

Kodade moodustamine

1. Avaliku Teenistuse Kohus moodustab kolmest kohtunikust koosnevad kojad. Ta võib moodustada ühe viiest kohtunikust koosneva koja.

2. Avaliku Teenistuse Kohus määrab kohtunikud kodadesse. Kui kotta määratud kohtunike arv on suurem asja lahendama pidavate kohtunike arvust, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, millise korra alusel kohtunikud kohtukoosseisu määrata.

3. Käesoleva artikli alusel tehtud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Kodade presidendid

1. Vastavalt põhikirja I lisa artikli 4 lõikele 3 valivad kohtunikud endi hulgast kolmeks aastaks kolmest kohtunikust koosnevate kodade presidendid. Presidendid võib ametisse tagasi valida.

2. Kohaldatakse artikli 7 lõigete 2–4 sätteid.

3. Koja president juhib koja tegevust ning on selle istungite ja nõupidamiste eesistuja.

4. Koja presidendi äraolekul või kui tal esineb takistus või kui presidendi ametikoht on täitmata, täidab koja presidendi ametiülesandeid üks selle koja kohtunikest, kes määratakse vastavalt artiklis 6 sätestatud järjestusele.

5. Juhul kui Avaliku Teenistuse Kohtu president on erandkorras kohtukoosseisu täiendav kohtunik, on ta selle koosseisu president.

Artikkel 13

Tavapärane kohtukoosseis. Kohtuasjade määramine kodadele

1. Kui artiklites 14 ja 15 ei ole sätestatud teisiti, lahendab Avaliku Teenistuse Kohus asju kolmest kohtunikust koosnevate kodadena.

2. Avaliku Teenistuse Kohus kehtestab kriteeriumid, mille alusel kohtuasjad kodadele määratakse või ümber määratakse, eelkõige kohtuasjade omavahelise seotuse tõttu või tagamaks töökoormuse tasakaalustatud ja loogilist jaotust kodade vahel.

3. Eelmises lõikes nimetatud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Asja määramine täiskogule või viiest kohtunikust koosnevale kojale

1. Kohtuasi võidakse suunata täiskogule või viiest kohtunikust koosnevale kojale, kui seda õigustavad tõstatatud õigusküsimuste keerukus või kohtuasja olulisus või erilised asjaolud.

2. Kohtuasja suunamise küsimuse otsustab Avaliku Teenistuse Kohtu täiskogu asja arutava koja ettepanekul või Avaliku Teenistuse Kohtu mõne kohtuniku ettepanekul. Seda võib teha menetluse igas staadiumis.

Artikkel 15

Asja määramine ainukohtunikule

1. Kolmest kohtunikust koosnevale kojale määratud kohtuasju võib lahendada ettekandja-kohtunik ainuisikuliselt, kui kohtuasjad sobivad selliseks otsustamiseks, võttes arvesse, et tõstatatud õigusküsimused või faktilised asjaolud ei ole keerulised, kohtuasja olulisus on piiratud ja ei esine muid erilisi asjaolusid.

Ainukohtunikule ei või suunata kohtuasju, milles tõstatatakse õiguse üldakti seaduslikkuse küsimusi, välja arvatud kui Euroopa Kohus, Üldkohus või Avaliku Teenistuse Kohus on nende küsimuste üle juba otsustanud.

2. Kohtuasja ainukohtunikule suunamise otsuse võtab pärast poolte ärakuulamist ühehäälselt vastu koda, kes asja menetleb. Seda võib teha menetluse igas staadiumis.

3. Juhul kui ainukohtunik, kellele asi on suunatud, on ära või tal esineb takistus, määrab president teda asendama teise kohtuniku.

4. Ainukohtunik suunab kohtuasja tagasi kojale, kui ta leiab, et lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

5. Asja lahendaval ainukohtunikul on presidendi volitused.

3. PEATÜKK

Kohtukantselei ja Talitused

1. jagu

Kohtukantselei

Artikkel 16

Kohtusekretäri ametissenimetamine

1. Avaliku Teenistuse Kohus nimetab ametisse kohtusekretäri.

2. Kui kohtusekretäri ametikoht on täitmata, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas sellekohane teadaanne. Huvitatud isikutel palutakse esitada tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui kolm nädalat, oma avaldus, millele lisatakse täielikud andmed nende ülikoolidiplomite, keelteoskuse ning praeguste ja endiste ametite kohta, samuti nende kohtualase ja rahvusvahelise kogemuse ning nende kodakondsuse kohta.

3. Kaks nädalat enne ametisse nimetamise kuupäeva teavitab Avaliku Teenistuse Kohtu president kohtunikke kandidaatidest sellele ametikohale.

4. Ametisse nimetamine toimub artikli 7 lõikes 3 sätestatud korras.

5. Kohtusekretär nimetatakse ametisse kuueks aastaks. Kohtusekretäri võib uueks ametiajaks tagasi nimetada. Avaliku Teenistuse Kohus võib otsustada ametisoleva kohtusekretäri uueks ametiajaks tagasinimetamise käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlust kasutamata. Sellisel juhul kohaldatakse lõikes 4 ette nähtud menetlust.

6. Enne ametisseastumist annab kohtusekretär Avaliku Teenistuse Kohtu ees artiklis 3 ette nähtud vande ja kirjutab alla artiklis 4 ette nähtud avaldusele.

7. Valitud kohtusekretäri nimi avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17

Kohtusekretäri ametikohustuste täitmise lõpetamine

1. Kohtusekretäri võib ametist tagandada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam oma ametikoha nõuetele või ei täida sellest tulenevaid kohustusi. Avaliku Teenistuse Kohus teeb vastava otsuse, olles eelnevalt andnud kohtusekretärile võimaluse esitada oma selgitused.

2. Kui kohtusekretäri ametikoht vabaneb ennetähtaegselt, nimetab Avaliku Teenistuse Kohus kuueks aastaks ametisse uue kohtusekretäri.

Artikkel 18

Asekohtusekretär

Avaliku Teenistuse Kohus võib kohtusekretäri suhtes kohaldatavat menetlust järgides nimetada ametisse asekohtusekretäri, kes abistab kohtusekretäri ja asendab teda kohtusekretäri äraolekul või kui kohtusekretäril esineb takistus.

Artikkel 19

Kohtusekretäri äraolek või takistatus

1. Avaliku Teenistuse Kohtu president nimetab ametniku või muu kohtu teenistuja ajutiselt täitma kohtusekretäri ülesandeid, kui kohtusekretär ja asekohtusekretär — kui viimane on nimetatud — on ära või kui neil esineb takistus või kui nende ametikohad on täitmata.

2. Kui Avaliku Teenistuse Kohtu nõupidamine toimub kohtusekretäri kohalolekuta, teeb kohus vajaduse korral artikli 6 alusel koostatud järjestuses kõige tagapool asuvale kohtunikule ülesandeks koostada protokoll, millele kirjutavad alla president ja nimetatud kohtunik.

Artikkel 20

Kohtusekretäri pädevus ja kohustused

1. Kohtusekretär vastutab Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi järelevalve all kohtukantselei eest; eelkõige vastutab ta kõigi dokumentide vastuvõtmise, edastamise ja säilitamise ning käesoleva kodukorraga ette nähtud kättetoimetamise korraldamise eest.

2. Kohtusekretär abistab Avaliku Teenistuse Kohtu liikmeid nende ametikohustuste täitmisel. Kui artiklist 5, artikli 17 lõikest 1 ja artiklist 29 ei tulene teisiti, osaleb kohtusekretär Avaliku Teenistuse Kohtu istungitel ja koostab istungi protokolli.

3. Kohtusekretär on pitsatihoidja ja ta vastutab arhiivi eest. Ta korraldab Avaliku Teenistuse Kohtu väljaannete, eelkõige kohtulahendite kogumiku avaldamise.

4. Institutsiooni talituste abiga ja Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi järelevalve all vastutab kohtusekretär Avaliku Teenistuse Kohtu haldamise eest ja hoolitseb vastavate tulude ja kulude haldamise eest.

Artikkel 21

Registri pidamine

1. Kohtukantseleis peetakse kohtusekretäri vastutusel registrit, kuhu kantakse esitamise järjekorras kõik menetlusdokumendid. Registrikanded ja märked, mida kohtusekretär teeb dokumendi originaalile ja selleks esitatud ärakirjadele, on autentsed.

2. Dokumendid, mis on koostatud artikli 90 tähenduses kompromissile jõudmiseks, kannab kohtukantselei eraldi registrisse.

Artikkel 22

Tutvumine toimiku ja registriga

1. Ilma et see piiraks artikli 44 lõike 3, artikli 47 ja artikli 87 lõike 3 kohaldamist, võivad kohtuasja pooled:

— tutvuda kohtukantseleis kohtuasja toimikuga ja nende kohtuasja puudutavate registriväljavõtetega;

— saada tasu eest täiendavaid ärakirju menetlusdokumentidest ja nende lisadest ning kohtumäärustest ja –otsustest ning ärakirju muudest toimikumaterjalidest ja registriväljavõtetest vastavalt kohtukantselei tasumääradele, mille kohtusekretäri ettepanekul kinnitab Avaliku Teenistuse Kohus; vajadusel need ärakirjad tõestatakse.

2. Kolmandad era- või avalik-õiguslikud isikud ei või tutvuda kohtuasja toimikuga, kui Avaliku Teenistuse Kohtu president ei ole andnud selleks pärast poolte ärakuulamist otsest luba. Täieliku või piiratud loa võib anda ainult vastava kirjaliku taotluse alusel, millele on lisatud üksikasjalik selgitus kolmanda isiku õigustatud huvi kohta toimikuga tutvumiseks. Tutvumine toimub kohtukantseleis.

Kolmandad isikud võivad saada ärakirju kohtuotsustest ja -määrustest vastavalt kohtukantselei tasumääradele. Õigustatud huvi korral ärakirjad tõestatakse.

Isikutele, kellel on põhjendatud huvi, võib Avaliku Teenistuse Kohtu president anda loa tutvuda registriga kohtukantseleis ja saada ärakirju või väljavõtteid vastavalt kohtukantselei tasumääradele.

Kohtuotsustest ja -määrustest ärakirjade väljastamisel ning käesoleva lõike esimeses või kolmandas lõigus ette nähtud loa andmisel võetakse vajadusel arvesse artikli 44 lõiget 3, artikleid 47 ja 48 ning artikli 87 lõiget 3 ja nende alusel tehtud otsuseid.

2. jagu

Talitused

Artikkel 23

Ametnikud ja muud teenistujad

Ametnikud ja muud teenistujad, kelle ülesandeks on Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi, kohtunike ja kohtusekretäri otsene abistamine, nimetatakse ametisse personalieeskirjade sätete kohaselt. Nad alluvad kohtusekretärile Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi järelevalve all.

4. PEATÜKK

Avaliku Teenistuse Kohtu töökorraldus

Artikkel 24

Avaliku Teenistuse Kohtu istungi kuupäev, kellaaeg ja koht

1. Avaliku Teenistuse Kohtu istungi kuupäeva ja kellaaja määrab president.

2. Avaliku Teenistuse Kohus võib pidada ühe või mitu istungit väljaspool Avaliku Teenistuse Kohtu asukohta.

Artikkel 25

Avaliku Teenistuse Kohtu töökalender

1. Kohtu tööaasta algab kalendriaasta 1. oktoobril ja lõpeb järgmise aasta 30. septembril.

2. Avaliku Teenistuse Kohtu suhtes kohaldatakse Euroopa Kohtu kinnitatud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kohtutöö vaheaegade kuupäevi ja ametlike puhkepäevade nimekirja.

3. Kohtutöö vaheaegadel täidab Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi ametikohustusi kohtu asukohas kas Avaliku Teenistuse Kohtu president ise või koja president või mõni teine kohtunik, kelle Avaliku Teenistuse Kohtu president on oma asendajaks nimetanud. Avaliku Teenistuse Kohtu president võib kiireloomuliste asjaolude korral kohtunikud kokku kutsuda.

4. Avaliku Teenistuse Kohus võib põhjendatud juhtudel anda kohtunikele ametipuhkust.

Artikkel 26

Kvoorum

Kohtuasja arutamiseks Avaliku Teenistuse Kohtus on nõutav järgmine kvoorum:

— viis kohtunikku täiskogu korral;

— kolm kohtunikku viiest kohtunikust koosneva koja ja kolmest kohtunikust koosnevate kodade korral vastavalt põhikirja artikli 17 teisele lõigule.

Artikkel 27

Kohtuniku äraolek ja takistatus

1. Kui kohtuniku äraoleku või takistatuse tõttu ei ole kvoorumit koos, lükkab president istungi edasi, kuni kohtuniku äraolekut või takistatust põhjustanud asjaolu on ära langenud.

2. Juhul kui see on korrakohase õigusemõistmise huvides, võib president kojas kvoorumi saavutamiseks määrata kohtukoosseisu täiendamiseks mõne teise sama koja kohtuniku, või kui see ei ole võimalik, teha Avaliku Teenistuse Kohtu presidendile ettepaneku määrata kohtunik mõnest teisest kojast. Asendavad kohtunikud määratakse kordamööda ja artiklis 6 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras.

3. Kui kohtukoosseisu täiendatakse eelmise lõike kohaselt pärast kohtuistungi toimumist, siis uuendatakse menetluse suuline osa, välja arvatud kui Avaliku Teenistuse Kohus otsustab pooltega kokkuleppel ja kohtuasja mõistliku aja jooksul lahendamiseks uut kohtuistungit mitte korraldada. Menetluse suulise osa uuendamine on kohustuslik, kui äraolek või takistatus puudutab rohkem kui ühte kohtunikku, kes osalesid kohtuistungil suuliste seisukohtade ärakuulamiseks.

Artikkel 28

Viiest kohtunikust koosneva koja kohtuniku äraolek või takistatus enne kohtuistungit

Kui viiest kohtunikust koosnevas kojas on üks kohtunik ära või tal esineb enne kohtuistungit takistus, määrab Avaliku Teenistuse Kohtu president kordamööda ja artiklis 6 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras teda asendama mõne teise kohtuniku. Kui viit kohtunikku kokku ei saada, võib kohtuistung siiski toimuda tingimusel, et kvoorum on koos.

Artikkel 29

Nõupidamiste kord

1. Avaliku Teenistuse Kohtu nõupidamised on salajased ja jäävad salajaseks.

2. Kui on toimunud kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, võivad nõupidamisel osaleda üksnes kohtuistungil osalenud kohtunikud, ilma et see piiraks artikli 27 lõike 3 kohaldamist.

3. Iga nõupidamisel osalev kohtunik avaldab oma arvamuse ja põhjendab seda.

4. Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi määravad arvamused, millega kohtunike enamus pärast lõpparutelu nõustub.

5. Kui Avaliku Teenistuse Kohtu nõupidamisel käsitletakse haldusküsimusi, viibib kohal ka kohtusekretär, kui Avaliku Teenistuse Kohus ei otsusta teisiti.

Artikkel 30

Nõupidamisel osalevate kohtunike arv

Kui seetõttu, et mõni kohtunik on ära või mõnel kohtunikul esineb takistus, on kohtunikke viiest kohtunikust koosnevas kojas või täiskogus paarisarv, siis kooskõlas põhikirja artikli 17 esimese lõigu ja põhikirja I lisa artikli 5 esimese lõiguga ei osale nõupidamisel kohtunik, kes on artiklis 6 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras esimene, välja arvatud kui tegemist on ettekandja-kohtunikuga. Sellisel juhul ei osale nõupidamisel talle vastupidises järjekorras vahetult järgnev kohtunik.

II JAOTIS

MENETLUSSÄTTED

1. PEATÜKK

Üldsätted

1. jagu

Esindajad, nõustajad ja advokaadid

Artikkel 31

Esindaja, nõustaja või advokaadi staatus

1. Põhikirja artikli 19 esimese lõigu kohaselt liikmesriiki või institutsiooni esindavad esindajad, nõustajad ja advokaadid peavad oma staatuse tõendamiseks esitama kohtukantseleisse ametliku dokumendi või volikirja, mille on andnud pool, keda nad esindavad või abistavad.

2. Põhikirja artikli 19 esimese, kolmanda ja neljanda lõigu kohaselt peavad advokaadid esitama oma staatuse tõendamiseks kohtukantseleisse tõendi, mis näitab, et neil on õigus esineda liikmesriigi või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kohtus.

Artikkel 32

Privileegid, puutumatus ja soodustused

1. Esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel, kes esinevad Avaliku Teenistuse Kohtus või muus kohtus, kellele Avaliku Teenistuse Kohus on esitanud õigusabitaotluse, on puutumatus seoses nende suuliste või kirjalike avaldustega kohtuasja või poolte kohta.

2. Esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on järgmised täiendavad privileegid ja soodustused:

a) menetlusega seotud tõendeid ja dokumente ei või läbi otsida ega ära võtta. Vaidluse korral võib tolliametnik või politsei pitseerida nimetatud tõendid ja dokumendid, mis seejärel edastatakse viivitamata Avaliku Teenistuse Kohtule läbivaatamiseks kohtusekretäri ja asjaomase isiku juuresolekul;

b) esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel on õigus seoses tööülesannete täitmisega takistusteta reisida.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud privileegide, puutumatuse ja soodustuste saamiseks tuleb esindajatel, nõustajatel ja advokaatidel täita artiklis 31 ette nähtud vorminõuded. Vajaduse korral väljastab Avaliku Teenistuse Kohtu kohtusekretär neile nende staatust kinnitava tõendi. Nimetatud tõend kehtib kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mida võib pikendada või lühendada vastavalt menetluse kestusele.

Artikkel 33

Puutumatuse äravõtmine

1. Artiklis 32 nimetatud privileege, puutumatust ja soodustusi võimaldatakse eranditult menetluse huvides.

2. Avaliku Teenistuse Kohus võib puutumatuse ära võtta, kui ta leiab, et sellega ei takistata menetluse nõuetekohast kulgu.

Avaliku Teenistuse Kohus teeb vastava otsuse, olles ära kuulanud asjaomase esindaja, nõustaja või advokaadi.

Artikkel 34

Menetlusest kõrvaldamine

1. Kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab, et esindaja, nõustaja või advokaadi käitumine Avaliku Teenistuse Kohtu suhtes on kokkusobimatu Avaliku Teenistuse Kohtu väärikuse või korrakohase õigusemõistmise nõuetega, või kui esindaja, nõustaja või advokaat ei kasuta oma ametist tulenevaid õigusi nõuetekohaselt, annab kohus sellest asjaomasele isikule teada. Avaliku Teenistuse Kohtu president võib sellest teavitada ka pädevaid ametiasutusi, millega isik on seotud; ärakiri nendele ametiasutustele saadetud kirjast edastatakse ka asjaomasele isikule.

2. Samadel põhjustel võib Avaliku Teenistuse Kohus igal ajal esindaja, nõustaja või advokaadi põhistatud kohtumäärusega menetlusest kõrvaldada, olles asjaomase isiku ära kuulanud. Määrus kuulub viivitamatult täitmisele.

3. Kui esindaja, nõustaja või advokaat on menetlusest kõrvaldatud, peatatakse menetlus presidendi määratud ajaks, et võimaldada asjaomasel poolel nimetada uus esindaja, nõustaja või advokaat.

4. Käesoleva artikli alusel tehtud otsuseid võib tühistada.

Artikkel 35

Ülikooli õppejõud

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ülikooli õppejõudude suhtes, kellel põhikirja artikli 19 kohaselt on õigus olla esindajaks Avaliku Teenistuse Kohtus.

2. jagu

Kättetoimetamine

Artikkel 36

Kättetoimetamine

1. Kohtusekretär tagab, et käesolevas kodukorras ette nähtud menetlusdokumendid toimetatakse kohtudokumentide kättetoimetamise aadressile, saates dokumendi tähtkirjaga koos vastuvõtuteatisega posti teel või toimetades selle allkirja vastu isiklikult kätte. Kohtusekretär teeb kättetoimetamisele kuuluvatest originaaldokumentidest ärakirju ja tõestab nende õigsust, välja arvatud juhul, kui vastavalt artikli 45 lõike 2 teisele lõigule esitavad ärakirju pooled.

2. Kui adressaat on nõus, et kohtudokumendid toimetatakse talle kätte faksi teel, võib sel viisil toimetada talle kätte iga menetlusdokumendi ärakirja, sealhulgas Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse või määruse.

3. Kui selline edastamine ei ole tehnilistel põhjustel või dokumendi olemuse või mahu tõttu võimalik ja kui adressaat ei ole teatanud kohtudokumentide kättetoimetamise aadressi, toimetatakse dokument tema elu- või asukoha aadressile lõikes 1 sätestatud viisil. Adressaadile teatatakse sellest faksi teel. Tähtkirjaga saatmisel loetakse dokumendid adressaadile nõuetekohaselt kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast tähtkirja postitamist Avaliku Teenistuse Kohtu asukoha postkontoris, välja arvatud juhul, kui vastuvõtuteatisest nähtub, et dokument saadi kätte muul kuupäeval, või kui adressaat teatab kohtusekretärile kolme nädala jooksul alates hetkest, mil teda on faksi teel dokumendi saatmisest teavitatud, et dokument ei ole tema kätte jõudnud.

4. Avaliku Teenistuse Kohus võib otsusega kindlaks määrata, millistel tingimustel võib menetlusdokumendi kätte toimetada elektrooniliselt. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3. jagu

Tähtajad

Artikkel 37

Tähtaegade arvutamine

1. Aluslepingutes, põhikirjas, personalieeskirjades või käesolevas kodukorras ette nähtud menetlustähtaegu arvutatakse järgmiselt:

a) kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaega arvutatakse sündmuse toimumise või toimingu tegemise ajast, ei arvestata selle tähtaja sisse päeva, mil see sündmus toimub või toiming tehakse;

b) nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg lõpeb tähtaja viimase nädala, kuu või aasta päeval, mis kannab sama nimetust või kuupäeva kui päev, mil toimus sündmus või tehti toiming, millest alates tähtaega arvutatakse. Kui kuudes või aastates väljendatud tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus päeva, mil tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg selle kuu viimasel päeval;

c) kui tähtaeg on väljendatud kuudes ja päevades, arvutatakse seda kõigepealt täiskuudes ja seejärel päevades;

d) laupäevad, pühapäevad ja artikli 25 lõikes 2 viidatud ametlikud puhkepäevad loetakse tähtaegade sisse;

e) tähtaegade kulgemine ei peatu kohtutöö vaheajal.

2. Kui kooskõlas artikliga 38 pikendatud tähtaja lõpp langeb laupäevale, pühapäevale või ametlikule puhkepäevale, pikeneb see tähtaeg kuni esimese järgneva tööpäeva lõpuni.

Artikkel 38

Tähtaeg seoses suurte vahemaadega

Menetlustähtaegu pikendatakse seoses suurte vahemaadega kümne päeva võrra.

Artikkel 39

Tähtaegade määramine ja pikendamine

1. Menetlusdokumentide esitamise kuupäevad või tähtajad, mis ei ole ette nähtud personalieeskirjades või käesolevas kodukorras, määrab president. President võib neid ka edasi lükata või pikendada.

Artikli 69 lõike 2 alusel ettekandja-kohtuniku otsustatud menetlust korraldavatele meetmetele vastuste esitamise kuupäevad või tähtajad määrab ja vajadusel pikendab erandina esimesest lõigust ettekandja-kohtunik.

2. President või lõike 1 teises lõigus ette nähtud juhul ettekandja-kohtunik võib käesoleva kodukorra kohaselt tema ülesandeks oleva teatavate tähtaegade määramise või pikendamise õiguse delegeerida kohtusekretärile.

3. Avaliku Teenistuse Kohus otsustab pärast poolte ärakuulamist, kas personalieeskirjades või käesolevas kodukorras ette nähtud tähtaegade järgimata jätmine toob kaasa vastava dokumendi või vastuse vastuvõetamatuse.

Esimest lõiku kohaldatakse menetlusse astuja seisukohtade esitamiseks artikli 88 lõike 3 esimeses lõigus ette nähtud tähtaja möödalaskmisel.

4. jagu

Kohtuasjade menetlemise viisid

Artikkel 40

Kohtuasjade menetlemise viisid

1. Menetlus Avaliku Teenistuse Kohtus koosneb kirjalikust ja suulisest osast, kui põhikirja või käesoleva kodukorra erisätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2. Erandina lõikest 1 võib kohtuasja lahendada käesoleva jaotise 4. peatükis ette nähtud menetluses. Samuti võib Avaliku Teenistuse Kohtus igal ajal püüda hõlbustada seda, et vaidlus lahendataks kompromissiga.

Artikkel 41

Kohtuasjade menetlemise järjekord

1. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab tema menetluses olevaid kohtuasju nende ettevalmistatuse järjekorras.

2. President võib erilistel asjaoludel ja pärast poolte ärakuulamist otsustada, et kohtuasja tuleb menetleda eelisjärjekorras, eriti kui tegemist on asjaga, mida võib menetleda kui näidiskohtuasja rea kohtuasjade hulgas, milles kerkib sarnaste faktiliste asjaoludega seoses üles üks või mitu ühesugust õigusküsimust.

Vajadusel võib president anda küsimuse lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu presidendile.

3. President, olles pooled ära kuulanud, võib eriliste asjaolude esinemisel, eelkõige kompromissi saavutamise hõlbustamiseks, lükata kohtuasja menetlemise omal algatusel või poole taotlusel edasi.

Artikkel 42

Menetluse peatamise asjaolud ja kord

1. Ilma et see piiraks artikli 125 lõike 5, artikli 126 lõike 4 ja artikli 127 lõike 6 kohaldamist, võib menetluse peatada:

a) juhul, kui Avaliku Teenistuse Kohtus ning vastavalt Üldkohtus või Euroopa Kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, milles tõstatatakse üks ja seesama tõlgendamisküsimus või vaidlustatakse ühe ja sellesama akti kehtivus;

b) kui Üldkohtule esitatakse apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale, millega lahendati sisulised küsimused ainult osaliselt, lahendati pädevuse puudumise või vastuvõetamatuse küsimus või jäeti rahuldamata menetlusse astumise avaldus;

c) juhul, kui Avaliku Teenistuse Kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, milles tõstatatakse samalaadsete faktiliste asjaolude esinemisel üks või mitu ühesugust õigusküsimust ja kui ühte või mitut kohtuasja nendest võidakse menetleda kui näidiskohtuasja;

d) poolte või ühe poole taotlusel;

e) muudel erijuhtudel, kui korrakohane õigusemõistmine seda nõuab.

2. President otsustab küsimuse pärast poolte ärakuulamist. President võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule. Vastuväite korral lahendatakse menetluse peatamise küsimus põhistatud määrusega.

3. Otsus menetluse jätkamise kohta, mis tehakse enne menetluse peatamise tähtaja möödumist või artikli 43 lõike 3 kohaselt, võetakse vastu käesolevas artiklis sätestatud korras.

Artikkel 43

Menetluse peatamise kestus ja tagajärjed

1. Menetluse peatamine jõustub peatamisotsuses või -määruses märgitud kuupäeval või kui märge kuupäeva kohta puudub, siis otsuse või määruse tegemise kuupäeval.

2. Ajal, mil menetlus on peatatud, ei lõpe ükski kohaldatav menetlustähtaeg, välja arvatud menetlusse astumise avalduse esitamise tähtaeg, mis on sätestatud artikli 86 lõikes 1.

3. Kui peatamisotsuses või -määruses ei ole peatamise tähtaega määratud, siis lõpeb see menetluse jätkamise otsuses või määruses märgitud kuupäeval, või kui märge kuupäeva kohta puudub, siis menetluse jätkamise otsuse või määruse tegemise kuupäeval.

4. Katkenud menetlustähtajad asendatakse menetluse jätkamise kuupäevast arvates uute tähtaegadega, mille kulgemine algab menetluse jätkamise kuupäeval.

Artikkel 44

Kohtuasjade liitmine, lahutamine ja eraldamine

1. Üksteisega seotud kaks või enam kohtuasja võib liita menetluse kirjaliku või suulise osa või kohtuasja lõpetava lahendi huvides.

Kohtuasjade liitmise otsustab mis tahes ajal pärast poolte ärakuulamist president. Vastuväite korral otsustatakse see põhistatud määrusega. President võib anda selle küsimuse lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule.

2. Lõike 1 teises lõigus ette nähtud tingimustel võib president varem liidetud kohtuasjad uuesti lahutada või koos teiste hagejatega ühishagi esitanud ühe või mitme hageja asja kohtuasjast eraldada.

3. Poolte esindajad liidetud kohtuasjades võivad kohtukantseleis tutvuda teistes liidetud asjades pooltele kättetoimetatud menetlusdokumentidega. Sellegipoolest võib president poolte taotlusel välistada nende dokumentide hulgast salajased või konfidentsiaalsed dokumendid, ilma et see piiraks artikli 47 lõigete 1 ja 2 kohaldamist.

5. jagu

Menetlusdokumendid ning muud dokumendid ja tõendid

Artikkel 45

Menetlusdokumentide esitamine

1. Igale menetlusdokumendile märgitakse kuupäev. Menetlustähtaegade arvutamisel lähtutakse üksnes dokumendi originaali kohtukantseleisse esitamise kuupäevast ja kellaajast.

Igale menetlusdokumendile lisatakse kaust, mis sisaldab menetlusdokumendis viidatud tõendeid ja dokumente ning nimekirja nendest tõenditest ja dokumentidest.

Kui menetlusdokumendile on tõendi või dokumendi mahu tõttu lisatud üksnes väljavõtted sellest, esitatakse kohtukantseleile tõend või dokument tervikuna või selle täielik ärakiri.

Institutsioonid esitavad Avaliku Teenistuse Kohtu kehtestatud tähtaja jooksul nende enda koostatud menetlusdokumentide tõlked nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, artiklis 1 nimetatud keeltesse.

2. Iga menetlusdokumendi paberkandjal originaalile peab olema omakäeliselt alla kirjutanud poole esindaja või advokaat.

Menetlusdokument koos kõigi selles märgitud lisadega esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtule koos viie ärakirjaga ning lisaks üks ärakiri igale poolele. Ärakirja õigsust tõestab selle esitanud pool.

Erandina lõike 1 esimese lõigu teisest lausest loetakse menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel menetlusdokumendi esitamise ajaks kuupäeva ja kellaaega, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri koos lõike 1 teises lõigus märgitud tõendite ja dokumentide nimekirjaga jõuab faksi teel kohtukantseleisse, tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast alates ärakirjade kättesaamisest kohtukantseleis esitatakse kohtukantseleisse menetlusdokumendi allkirjastatud originaal koos lõike 1 teises lõigus nimetatud lisade ja ärakirjadega. Sellele kümnepäevasele tähtajale ei kohaldata artiklit 38.

3. Avaliku Teenistuse Kohus määrab otsusega kindlaks, millistel tingimustel võib kohtukantseleile elektrooniliselt edastatud menetlusdokumenti pidada dokumendi originaaliks. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 46

Menetlusdokumentide pikkus

Ilma et see piiraks käesoleva kodukorra erisätete kohaldamist, võib Avaliku Teenistuse Kohus artikli 132 kohaselt tehtud otsusega kindlaks määrata talle esitatavate menetlusdokumentide maksimaalse pikkuse. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 47

Dokumentide ja tõendite konfidentsiaalsus

1. Kui artikli 44 lõikest 3 ja artikli 87 lõikest 3 ei tulene teisiti, võtab Avaliku Teenistuse Kohus arvesse ainult neid dokumente ja tõendeid, mis on tehtud kättesaadavaks poolte esindajatele, nõustajatele või advokaatidele ja mille kohta neile on antud võimalus avaldada oma arvamust.

2. Kui Avaliku Teenistuse Kohtul on vaja kontrollida kohtuasja lahendamiseks olulise dokumendi konfidentsiaalsust ühe või mitme poole suhtes, siis ei edastata seda dokumenti pooltele enne vastava kontrolli lõppemist.

3. Kui dokument, millele juurdepääsu lubamisest institutsioon on keeldunud, esitatakse Avaliku Teenistuse Kohtule vaidluses sellise keeldumise õiguspärasuse üle, ei edastata seda dokumenti teistele pooltele.

Artikkel 48

Anonüümsus

1. Hagejat informeeritakse hagiavalduse esitamisel sellest, et Avaliku Teenistuse Kohtu lahendid avaldatakse internetis. Avaliku Teenistuse Kohus ei avalda põhjendatud taotluse korral või omal algatusel hageja nime ega muid andmeid, kui anonüümsuse säilitamiseks esineb õigustatud huvi.

Esimest lõiku kohaldatakse menetlusse astuvate füüsiliste isikute suhtes.

2. Avaliku Teenistuse Kohus võib põhjendatud taotluse korral või omal algatusel jätta Avaliku Teenistuse Kohtu koostatud dokumentidest välja menetluse käigus mainitud teiste isikute või üksuste nimed või muu neid puudutava teabe, kui esineb õigustatud huvi lugeda nende isikute või üksuste nimed või selle teabe sisu konfidentsiaalseks.

2. PEATÜKK

Tavamenetlus

1. jagu

Menetluse kirjalik osa

Artikkel 49

Üldreegel

Menetluse kirjalik osa koosneb hagiavalduse ja kostja vastuse esitamisest ning artiklis 55 sätestatud juhul ka repliigi ja vasturepliigi esitamisest.

Artikkel 50

Hagiavaldus

1. Põhikirja artiklis 21 nimetatud hagiavalduses tuleb märkida:

a) hageja nimi ja aadress;

b) allakirjutanu amet ja aadress;

c) selle isiku nimi, kelle vastu hagi esitatakse;

d) hagi ese ja hageja nõuded;

e) selge kokkuvõte faktilistest asjaoludest kronoloogilises järjekorras ning eraldi, täpne ja struktureeritud kokkuvõte esitatud õigusväidetest ja -argumentidest;

f) tõendid, juhul kui neid esitatakse.

2. Hagile lisatakse olemasolu korral:

a) akt, mille tühistamist nõutakse;

b) personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 kohaselt esitatud kaebus ja kaebuse rahuldamata jätmise otsus koos kaebuse esitamise ja otsusest teadaandmise kuupäevadega.

3. Asja menetlemiseks märgitakse hagiavalduses:

— kohtudokumentide kättetoimetamise aadress ja isiku nimi, keda on volitatud kõiki kohtudokumente vastu võtma;

— või hageja advokaadi nõusolek võtta kohtudokumente vastu artikli 36 lõikes 4 ette nähtud elektroonilisel teel või faksi teel;

— või kolm eespool nimetatud menetlusdokumentide kättetoimetamise võimalust.

4. Kui hagiavaldus ei vasta lõikes 3 esitatud nõuetele, toimetatakse kuni nende nõuete täitmiseni asjaomasele poolele kõik menetlusega seotud dokumendid kätte tema esindajale adresseeritud tähtkirjaga. Erandina artikli 36 lõikest 1 loetakse kättetoimetamine nõuetekohaselt sooritatuks, kui tähtkiri postitatakse Avaliku Teenistuse Kohtu asukoha postkontoris.

5. Hageja advokaat peab lisama hagiavaldusele artikli 31 lõikes 2 ette nähtud dokumendi.

6. Kui hagiavaldus ei vasta artikli 45 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus, artiklis 46 või käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b ja c, lõikes 2 või lõikes 5 esitatud nõuetele, annab kohtusekretär hagejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab hagiavalduse vastuvõetamatuks vorminõuete eiramise tõttu.

Artikkel 51

Hagiavalduse kättetoimetamine ja teadaanne Euroopa Liidu Teatajas

1. Hagiavaldus toimetatakse kostjale kätte. Artikli 50 lõikes 6 nimetatud juhtudel toimub kättetoimetamine kohe, kui hagiavalduse puudused on kõrvaldatud, või kui seda ei tehta, siis kohe, kui Avaliku Teenistuse Kohus on tunnistanud hagiavalduse vastuvõetavaks.

2. Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teadaanne, milles esitatakse hagiavalduse esitamise kuupäev, kostja, hagi eseme ja sisu kirjeldus ning hagi nõuded.

Artikkel 52

Esialgne kohtuasja määramine kohtukoosseisule

Kohe, kui hagiavaldus on esitatud, määrab Avaliku Teenistuse Kohtu president kohtuasja ühele kolmest kohtunikust koosnevale kojale vastavalt artikli 13 lõikes 2 nimetatud kriteeriumidele.

Selle koja president teeb Avaliku Teenistuse Kohtu presidendile ettepaneku ettekandja-kohtuniku nimetamise kohta iga kojale määratud kohtuasja suhtes. Küsimuse otsustab Avaliku Teenistuse Kohtu president.

Artikkel 53

Kostja vastus

1. Kahe kuu jooksul hagiavalduse kättetoimetamisest arvates esitab kostja vastuse. Selles tuleb märkida:

a) kostja nimi ja aadress;

b) allakirjutanu amet ja aadress;

c) kostja nõuded;

d) kohtuasja õiguslik raamistik, selge kokkuvõte faktilistest asjaoludest kronoloogilises järjekorras ning eraldi, täpne ja struktureeritud kokkuvõte esitatud õigusväidetest ja -argumentidest;

e) tõendid, juhul kui neid esitatakse.

2. Kostja vastusele kohaldatakse artikli 50 lõikeid 3 ja 4.

3. Kostja esindaja ning teda abistav nõustaja või advokaat peavad esitama artiklis 31 ette nähtud dokumendid hiljemalt kostja vastuse esitamisel.

Kostja vastusele lisatakse kohtuasja õiguslikuks raamistikuks olevad ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamata aktid, märkides ära nende vastuvõtmise, jõustumise ja kehtetuks tunnistamise kuupäeva, kui viimane on asjakohane.

4. Kui kostja vastus ei vasta artikli 45 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus, artiklis 46 või käesoleva artikli lõikes 3 esitatud nõuetele, annab kohtusekretär kostjale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab kostja vastuse vastuvõetamatuks vorminõuete eiramise tõttu.

5. Erandlike asjaolude esinemisel võib president lõikes 1 ette nähtud tähtaega kostja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel või omal algatusel korrakohase õigusemõistmise huvides pikendada.

Artikkel 54

Dokumentide edastamine

Kui Euroopa Parlament, nõukogu või Euroopa Komisjon ei ole kohtuasja pool, edastab Avaliku Teenistuse Kohus neile hagiavalduse ja kostja vastuse ärakirjad ilma lisadeta, et nad saaksid hinnata, kas taotletakse nende õigusakti kohaldamata jätmist ELTL artikli 277 alusel.

Artikkel 55

Teine kirjalike seisukohtade esitamine

1. Vastavalt põhikirja I lisa artikli 7 lõikele 3 võib Avaliku Teenistuse Kohus omal algatusel või hageja põhjendatud taotlusel otsustada, et asja materjalide täiendamiseks on vajalik teine kirjalike seisukohtade esitamine.

2. Avaliku Teenistuse Kohus võib piirata teist kirjalike seisukohtade esitamist tema täpsustatud õigus- või faktiküsimustega.

3. Kui kirjalikud seisukohad ei vasta artikli 45 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus, artiklis 46 või käesoleva artikli lõikes 2 esitatud nõuetele, annab kohtusekretär vastavale poolele tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab kirjalikud seisukohad vastuvõetamatuks vorminõuete eiramise tõttu.

2. jagu

Väited ja tõendid menetluse käigus

Artikkel 56

Uued väited

1. Pärast esimest seisukohtade esitamist ei või esitada uusi väiteid, kui need ei tugine faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus.

2. Kui menetluse käigus esitab üks pool uue väite, võib president ettekandja-kohtuniku ettekande põhjal määrata teisele poolele tähtaja sellele väitele vastamiseks ka pärast menetlustähtaegade möödumist.

3. Uute väidete vastuvõetavus otsustatakse kohtuasja lõpetavas lahendis.

Artikkel 57

Uued tõendid ja nende pakkumine

Kuni kohtuistungi lõpuni võivad pooled esitada oma argumentide toetamiseks täiendavaid tõendeid või pakkuda nende esitamist, tingimusel et tõendite hiline esitamine on nõuetekohaselt põhjendatud. Teistele pooltele antakse võimalus võtta nende tõendite suhtes seisukoht.

3. jagu

Esialgne ettekanne

Artikkel 58

Esialgne ettekanne

1. Kui menetluse kirjalik osa on lõppenud, määrab president kindlaks kuupäeva, mil ettekandja-kohtunik esitab Avaliku Teenistuse Kohtule esialgse ettekande.

2. Esialgne ettekanne sisaldab ettepanekuid selle kohta, kas on vaja võtta menetlust korraldavaid meetmeid või läbi viia menetlustoiminguid, kas on võimalik lahendada asi kohtuistungita, kas on võimalik jõuda kompromissini või kas kohtuasi tuleks määrata täiskogule, viiest kohtunikust koosnevale kojale või ettekandja-kohtunikule, kes lahendab asja ainuisikuliselt.

3. Avaliku Teenistuse Kohus otsustab, millised meetmed ettekandja-kohtuniku ettepanekul võtta.

4. jagu

Menetluse suuline osa

Artikkel 59

Kohtuistung

1. Ilma et see takistaks selliste käesoleva kodukorra sätete kohaldamist, mis lubavad Avaliku Teenistuse Kohtul asja lahendada määrusega, ning arvestades käesoleva artikli lõikes 2 sätestatut, hõlmab menetlus Avaliku Teenistuse Kohtus kohtuistungit.

2. Juhul kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab pärast teist seisukohtade esitamist, et kohtuistung ei ole vajalik, võib kohus pooltega kokkuleppel asja lahendada ilma kohtuistungita.

Artikkel 60

Kohtuistungi toimumise kuupäev

Kohtuistungi toimumise kuupäeva määrab president.

Artikkel 61

Ühine kohtuistung

Kui mitme sama liiki kohtuasja sarnasus võimaldab, võib Avaliku Teenistuse Kohus korraldada nendes kohtuasjades ühise kohtuistungi suuliste seisukohtade ärakuulamiseks.

Artikkel 62

Poolte puudumine kohtuistungilt

1. Poolte esindajad, kes on nõuetekohaselt kohtuistungile kutsutud, on kohustatud Avaliku Teenistuse Kohut oma puudumisest aegsasti informeerima.

Nõuetekohaselt kohtuistungile kutsutud poole esindaja põhjuseta puudumine ei takista kohtuistungi toimumist.

2. Kui kõigi poolte esindajad on teatanud, et nad kohtuistungil ei osale, võib Avaliku Teenistuse Kohus otsustada, et menetluse suuline osa on lõppenud.

Artikkel 63

Kohtuistungi käik

1. Kohtuistungi avab ja seda juhib president, kes tagab kohtuistungil korra.

2. Põhikirja artikli 31 kohaselt kinniseks kuulutatud kohtuistungi sisu ei avalikustata.

3. Pooled võivad Avaliku Teenistuse Kohtus esineda üksnes esindaja või advokaadi kaudu.

4. President ja iga kohtunik võivad kohtuistungi käigus:

a) esitada küsimusi poolte esindajatele, nõustajatele või advokaatidele;

b) paluda pooltel isiklikult anda seletusi vaidluse mõne aspekti kohta.

Artikkel 64

Suulise osa lõpetamine ja uuendamine

1. President kuulutab kohtuistungi lõppedes menetluse suulise osa lõppenuks.

2. Avaliku Teenistuse Kohus võib määrusega uuendada menetluse suulise osa.

Artikkel 65

Kohtuistungi protokoll

Kohtusekretär koostab iga kohtuistungi kohta protokolli. Protokollile kirjutavad alla president ja kohtusekretär. Protokoll on autentne dokument ja see toimetatakse pooltele kätte.

Artikkel 66

Kohtuistungi salvestamine

President võib nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada poolel kuulata Avaliku Teenistuse Kohtu ruumides kohtuistungi helisalvestist keeles, mida esineja kohtuistungil kasutas.

3. PEATÜKK

Menetlust korraldavad meetmed ja menetlustoimingud

1. jagu

Eesmärgid

Artikkel 67

Eesmärgid

Menetlust korraldavate meetmete ja menetlustoimingute eesmärk on tagada kohtuasjade kohtuistungiks ettevalmistamine parimatel võimalikel tingimustel, menetluse kirjaliku või suulise osa nõuetekohane läbiviimine ning hõlbustada tõendite kogumist ja kohtuvaidluste lahendamist.

2. jagu

Menetlust korraldavad meetmed

Artikkel 68

Ese

Menetlust korraldavate meetmete hulka kuuluvad eelkõige:

a) küsimused pooltele;

b) pooltelt vaidluse mõne aspekti kohta kirjalike või suuliste arvamuste küsimine, eelkõige palumine neil täpsustada oma nõuete ning väidete ja argumentide ulatust või selgitada vaidlusaluseid küsimusi;

c) pooltelt informatsiooni või üksikasjade küsimine;

d) pooltelt kohtuasjaga seotud dokumentide või muude tõendite küsimine;

e) palve kohtuistungil osalejatele, et nad keskenduksid oma suulistes seisukohtades ühele või mitmele kindlaksmääratud küsimusele;

f) pooltega kohtumine.

Artikkel 69

Menetlus

1. Menetlust korraldavaid meetmeid võib võtta või muuta igas menetluse staadiumis. Nende meetmete võtmise otsustab kohus vajaduse korral omal algatusel.

2. Menetlust korraldavate meetmete võtmise otsustab ettekandja-kohtunik, välja arvatud juhul, kui ta annab küsimuse lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule kas kavandatavate meetmete ulatuse või nende olulisuse tõttu vaidluse lahendamisel.

3. Pooled võivad teha ettepaneku menetlust korraldavate meetmete võtmiseks või muutmiseks.

4. Menetlust korraldavatest meetmetest teavitab pooli kohtusekretär.

5. Kui poolte kirjalikud seisukohad ei vasta artikli 45 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus või artiklis 46 loetletud tingimustele, määrab kohtusekretär vastavale poolele tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nõutud tingimuste täitmata jätmine muudab need seisukohad vastuvõetamatuks vorminõuete eiramise tõttu.

3. jagu

Menetlustoimingud

Artikkel 70

Ese

Ilma et see piiraks põhikirja artiklite 24 ja 25 kohaldamist, võidakse teostada järgmisi menetlustoiminguid:

a) poolte isiklik kohalekutsumine;

b) nõue kolmandatele isikutele informatsiooni või üksikasjade esitamiseks;

c) nõue kolmandatele isikutele kohtuasjaga seotud dokumentide või muude tõendite esitamiseks;

d) tunnistajate ärakuulamine;

e) ekspertiis;

f) sündmuskoha vaatlus;

g) nõue ühele poolele kohtuasjaga seotud dokumentide või tõendite esitamiseks, kui see pool keeldub selleks võetud menetlust korraldava meetme täitmisest.

Artikkel 71

Menetlus

1. Vaidluse lahendamiseks vajalikke menetlustoiminguid võib teha või muuta igas menetluse staadiumis. Menetlustoimingute tegemise otsustab — vajaduse korral omal algatusel — Avaliku Teenistuse Kohus.

2. Pool võib teha ettepaneku menetlustoimingute tegemiseks või muutmiseks, näidates täpselt ära nende eseme ja nende tegemist õigustavad põhjused. Menetlustoiminguid saab teha ainult pärast teiste poolte ärakuulamist.

3. Kui menetluse asjaolud seda nõuavad, palutakse pooltel esitada oma seisukohad menetlustoimingute osas, mida Avaliku Teenistuse Kohus kavatseb teha ja mis on ette nähtud artikli 70 punktides a, b, c ja g.

4. Otsused, mis puudutavad:

— artikli 70 punktides a, b, c ette nähtud menetlustoiminguid, teeb pooltele teatavaks kohtusekretär;

— artikli 70 punktides d, e ja f ette nähtud menetlustoiminguid, tehakse pärast poolte ärakuulamist määrusega, milles märgitakse tõendamist vajavad asjaolud;

— artikli 70 punktis g ette nähtud menetlustoimingut, tehakse määrusega.

5. Kui Avaliku Teenistuse Kohus otsustab menetlustoimingu läbi viia, kuid ei teosta seda ise, teeb ta selle ülesandeks ettekandja-kohtunikule.

6. Pooltel on õigus osaleda menetlustoimingute tegemisel.

7. Poolel on igal ajal õigus esitada vastutõend või täiendada varem esitatud tõendeid.

Artikkel 72

Tunnistaja kohtusse kutsumine

Avaliku Teenistuse Kohus kutsub kohtusse tunnistajad, kelle ärakuulamist peetakse vajalikuks. Artikli 71 lõike 4 teises taandes ette nähtud määruses märgitakse:

a) tunnistaja perekonnanimi, eesnimed, amet ja elukoht;

b) ärakuulamise aeg ja koht;

c) faktilised asjaolud, mille kohta tuleb tunnistaja ära kuulata;

d) vajadusel Avaliku Teenistuse Kohtu poolt kooskõlas artikliga 78 kehtestatud eeskirjad tunnistaja kulude hüvitamise kohta ning karistused, mida artikli 74 alusel kohaldatakse kohtusse ilmumata jäänud tunnistajate suhtes.

Artikkel 73

Tunnistaja ärakuulamine

1. Pärast tunnistaja isikuandmete kontrollimist palub president või ettekandja-kohtunik, kelle Avaliku Teenistuse Kohus on määranud vastutavaks tunnistaja ärakuulamise eest, tunnistajal kõnelda tõtt ja juhib tunnistaja tähelepanu selle kohustuse rikkumise eest siseriiklikes õigusaktides ette nähtud tagajärgedele.

2. Välja arvatud kui tunnistaja on sellest kohustusest pärast poolte ärakuulamist vabastatud, annab tunnistaja enne ütluste andmist järgmise vande:

„Vannun, et räägin tõtt, kogu tõe ja ainult tõtt.”

3. Avaliku Teenistuse Kohus või ettekandja-kohtunik kuulab tunnistaja ära, olles kutsunud pooled osalema ütluste andmisel. Avaliku Teenistuse Kohus või ettekandja-kohtunik võib pärast tunnistaja ütluste andmist poolte taotlusel või omal algatusel esitada tunnistajale küsimusi.

Presidendi või ettekandja-kohtuniku loal võivad poolte esindajad, nõustajad või advokaadid tunnistajale küsimusi esitada.

4. Kohtusekretär koostab protokolli, mis kajastab tunnistaja ütlusi.

Protokollile kirjutavad alla president või ettekandja-kohtunik ja kohtusekretär. Enne protokollile allakirjutamist tuleb tunnistajale anda võimalus kontrollida protokolli sisu ja sellele alla kirjutada.

Protokoll on autentne dokument. See toimetatakse pooltele kätte.

Artikkel 74

Tunnistaja kohustused

1. Kohtusse nõuetekohaselt kutsutud tunnistaja on kohustatud kohtukutse peale kohale ilmuma ja kohtuistungil osalema.

2. Kui kohtusse nõuetekohaselt kutsutud tunnistaja jätab mõjuva põhjuseta Avaliku Teenistuse Kohtu ette ilmumata, võib kohus määrata talle rahatrahvi, mille ülemmäär on 5 000 eurot, ja kutsuda tunnistaja uuesti kohtusse tema enda kulul.

3. Sama karistust võib kohaldada tunnistajale, kes ilma mõjuva põhjuseta keeldub ütlusi või vannet andmast.

4. Tunnistajale määratud rahatrahvi võib tühistada, kui ta tõendab Avaliku Teenistuse Kohtule mõjuva põhjuse olemasolu ja tal ei olnud võimalik seda varem teha. Tunnistaja taotlusel võib rahatrahvi vähendada, kui ta tõendab, et see on tema sissetulekutega võrreldes ebaproportsionaalne.

Artikkel 75

Ekspertiis

1. Määruses, millega Avaliku Teenistuse Kohus nimetab eksperdi, määratakse kindlaks tema ülesanne ja eksperdiarvamuse esitamise tähtaeg.

2. Ekspert saab määruse ärakirja koos kõigi ülesande täitmiseks vajalike dokumentidega. Eksperti hoiatatakse, et ta on kohustatud rääkima tõtt ja täitma oma ülesande kohusetundlikult ja erapooletult, ning tema tähelepanu juhitakse nende kohustuste rikkumise eest siseriiklikes õigusaktides ette nähtud tagajärgedele.

3. Eksperdi tegevust kontrollib ettekandja-kohtunik, kes võib osaleda ekspertiisitoimingute teostamisel ja keda teavitatakse eksperdi ülesannete täitmise käigust.

4. Eksperdi taotlusel võib Avaliku Teenistuse Kohus määrata tunnistaja ärakuulamise, mis toimub artikli 73 kohaselt.

5. Ekspert võib anda arvamuse üksnes selliste asjaolude kohta, mille kohta on tema arvamust sõnaselgelt küsitud.

6. Kui Avaliku Teenistuse Kohus ei ole pärast poolte ärakuulamist teda sellest vabastanud, annab ekspert oma arvamuse esitamisel järgmise vande:

„Vannun, et olen täitnud oma ülesande kohusetundlikult ja erapooletult.”

7. Pärast eksperdiarvamuse esitamist ja selle kättetoimetamist pooltele võib Avaliku Teenistuse Kohus teha määruse eksperdi ärakuulamiseks, olles kutsunud pooled ärakuulamisel osalema.

8. President ja iga kohtunik võivad esitada eksperdile küsimusi. Presidendi loal võivad poolte esindajad esitada eksperdile küsimusi.

9. Kohtusekretär koostab protokolli, mis kajastab eksperdi ütlusi. Protokollile kirjutavad alla president või eksperdi ärakuulamise eest vastutav ettekandja-kohtunik ja kohtusekretär. Enne protokollile allakirjutamist tuleb eksperdile anda võimalus kontrollida protokolli sisu ja sellele alla kirjutada. Protokoll on autentne dokument. See toimetatakse pooltele kätte.

Artikkel 76

Valevanne ja vande murdmine

1. Tunnistaja või eksperdi poolt vande all Avaliku Teenistuse Kohtule antud valeütluse või vale eksperdiarvamuse korral võib Avaliku Teenistuse Kohus kooskõlas põhikirja artikliga 30 teatada sellest Euroopa Kohtu kodukorra lisasätetes nimetatud pädevale asutusele liikmesriigis, mille kohtud on pädevad tunnistajat või eksperti vastutusele võtma.

2. Kohtusekretär edastab Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse. Selles tuuakse ära teatamise aluseks olevad faktilised ja muud asjaolud.

Artikkel 77

Tunnistaja või eksperdi taandamine

1. Kui üks pooltest nõuab tunnistaja või eksperdi taandamist tema ebapädevuse või ebaväärikuse tõttu või muul põhjusel või kui tunnistaja või ekspert keeldub andmast ütlusi või vannet, lahendab küsimuse Avaliku Teenistuse Kohus põhistatud määrusega.

2. Tunnistaja või eksperdi taandamist saab taotleda kahe nädala jooksul alates tunnistaja kohtusse kutsumise või eksperdi nimetamise määruse kättetoimetamisest, nimetades taotluses ära taandamise alused ja esitatavad tõendid.

Artikkel 78

Tunnistaja ja eksperdi kulud

1. Kui Avaliku Teenistuse Kohus määrab tunnistaja ärakuulamise või ekspertiisi, võib ta pooltelt või ühelt neist nõuda tunnistaja või eksperdi kulude katmiseks vajaliku rahasumma deponeerimist Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse. Summa suuruse määrab Avaliku Teenistuse Kohus.

2. Tunnistajal ja eksperdil on õigus sõidu- ja elamiskulude hüvitusele. Nende kulude katmiseks võib teha ettemakse Avaliku Teenistuse Kohtu kassast.

3. Tunnistajal on õigus hüvitisele saamata jäänud töötasu eest ja eksperdil on õigus tasule ülesannete täitmise eest. Need summad makstakse tunnistajale ja eksperdile välja Avaliku Teenistuse Kohtu kassast pärast kohustuste ja ülesannete täitmist.

Artikkel 79

Õigusabitaotlus

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib poole taotlusel või omal algatusel esitada õigusabitaotluse tunnistaja või eksperdi ärakuulamiseks.

2. Õigusabitaotluse kohta tehakse määrus, milles märgitakse tunnistaja või eksperdi perekonnanimi, eesnimed, amet ja aadress ning faktilised asjaolud, mille kohta hakatakse tunnistajat või eksperti ära kuulama, nimetatakse pooled, nende esindajad, nõustajad või advokaadid ja nende aadress ning kirjeldatakse lühidalt kohtuvaidluse sisu.

3. Kohtusekretär edastab määruse Euroopa Kohtu kodukorra lisasätetes nimetatud pädevale asutusele selles liikmesriigis, mille territooriumil tunnistaja või ekspert ära kuulatakse. Vajadusel lisatakse määrusele selle liikmesriigi riigikeelde või riigikeeltesse tehtud tõlge.

Esimese lõiguga kooskõlas nimetatud asutus edastab määruse siseriiklike õigusaktide kohaselt pädevale kohtule.

Pädev kohus täidab õigusabitaotluse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Pärast õigusabitaotluse täitmist esitab kohus esimese lõiguga kooskõlas nimetatud asutusele määruse õigusabitaotluse kohta, kõik dokumendid, mis tulenevad selle täitmisest, ja täpse aruandluse kulude kohta. Need dokumendid saadetakse kohtusekretärile.

4. Kohtusekretär tagab dokumentide tõlkimise kohtumenetluse keelde.

5. Kui Avaliku Teenistuse Kohus esitab õigusabitaotluse, võib ta pooltelt või ühelt neist nõuda õigusabitaotluse kulude katmiseks vajaliku rahasumma deponeerimist Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse. Summa suuruse määrab Avaliku Teenistuse Kohus.

4. PEATÜKK

Vastuväited ja menetlusküsimused

Artikkel 80

Kohtuasja üleandmine

1. Vastavalt põhikirja I lisa artikli 8 lõikele 2 suunab Avaliku Teenistuse Kohus, kui ta leiab, et talle esitatud hagi suhtes on pädev Euroopa Kohus või Üldkohus, kohtuasja vastavalt Euroopa Kohtule või Üldkohtule.

2. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab küsimuse põhistatud määrusega.

Artikkel 81

Ilmselgelt vastuvõetamatu hagi

Kui Avaliku Teenistuse Kohus ei ole ilmselgelt pädev hagi või mõnda selle nõuet läbi vaatama või kui hagi on tervikuna või osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu, võib Avaliku Teenistuse Kohus igal ajal ja ilma menetlust jätkamata lõpetada kohtuasja põhistatud määrusega.

Artikkel 82

Avalikust huvist tulenev asja läbivaatamist takistav asjaolu

Avaliku Teenistuse Kohus võib igal ajal omal algatusel, olles pooled ära kuulanud, otsustada, et asja läbivaatamist takistab avalikust huvist tulenev asjaolu. Kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab, et tal on piisavalt teavet, võib ta menetlust jätkamata lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.

Artikkel 83

Taotlus lahendada asi ilma sisulist vaidlust käsitlemata

1. Kui pool palub Avaliku Teenistuse Kohtul lahendada vastuväite või menetlusküsimuse, mis ei puuduta kohtuvaidluse sisu, esitab ta oma taotluse eraldi dokumendiga.

Taotlus peab sisaldama fakti- ja õigusväiteid, millele taotleja tugineb, taotleja nõudeid ning tõendeid, mis esitatakse lisadena.

2. President määrab kohe pärast taotluse esitamist tähtaja, mille jooksul vastaspool võib kirjalikult esitada oma nõuded ning faktilised ja õiguslikud argumendid.

Taotluse edasine menetlus on suuline, kui Avaliku Teenistuse Kohus ei otsusta teisiti.

3. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab taotluse põhistatud määrusega nii kiiresti kui võimalik või kui erilised asjaolud seda õigustavad, liidab selle läbivaatamise põhikohtuasjaga.

Kui Avaliku Teenistuse Kohus jätab taotluse rahuldamata või liidab selle põhikohtuasjaga, määrab president uued tähtajad kohtuasja menetluse jätkamiseks.

Kui kohtuasja suhtes on pädev Euroopa Kohus või Üldkohus, suunab Avaliku Teenistuse Kohus artikli 80 kohaselt selle kohtuasja vastavale kohtule.

Artikkel 84

Hagist loobumine

Kui hageja teatab Avaliku Teenistuse Kohtule kirjalikult või kohtuistungil oma kavatsusest hagist loobuda, teeb president pärast teiste poolte ärakuulamist määruse kohtuasja registrist kustutamiseks ja otsustab kohtukulude jaotamise vastavalt artikli 103 lõikele 5.

Artikkel 85

Kohtulahendi tegemise vajaduse äralangemine

1. Kui Avaliku Teenistuse Kohus sedastab, et hagi ese on ära langenud ning puudub vajadus asjas otsus teha, võib ta igal ajal taotluse korral või omal algatusel, olles pooled ära kuulanud, lõpetada menetluse põhistatud määrusega.

2. Kui hageja ei reageeri enam Avaliku Teenistuse Kohtu pöördumistele, võib Avaliku Teenistuse Kohus taotluse korral või omal algatusel pärast poolte ärakuulamist sedastada, et puudub vajadus asjas otsus teha, ja lõpetada menetluse põhistatud määrusega.

5. PEATÜKK

Menetlusse astumine

Artikkel 86

Menetlusse astumise avaldus

1. Menetlusse astumise avaldus tuleb esitada kuue nädala jooksul alates artikli 51 lõikes 2 märgitud teadaande avaldamise kuupäevast.

2. Menetlusse astumise avalduses märgitakse:

a) kohtuasi;

b) kohtuasja pooled;

c) menetlusse astuja nimi ja aadress;

d) allakirjutanu amet ja aadress;

e) menetlusse astujale kohtudokumentide kättetoimetamise aadress või tema esindaja nõusolek võtta kohtudokumente vastu artikli 36 lõikes 4 ette nähtud elektroonilisel teel või faksi teel;

f) menetlusse astuja nõuded, millega toetatakse või vaidlustatakse hageja nõudeid;

g) asjaolud, mis annavad õiguse menetlusse astumiseks, kui avaldus esitatakse põhikirja artikli 40 teise lõigu alusel või mõne muu erisätte alusel.

3. Kui avaldus ei vasta lõike 2 punktis e ette nähtud nõuetele, toimetatakse kuni nende nõuete täitmiseni asjaomasele poolele kõik menetlusega seotud dokumendid kätte tema esindajale adresseeritud tähtkirjaga. Erandina artikli 36 lõikest 1 loetakse kättetoimetamine nõuetekohaselt sooritatuks, kui tähtkiri postitatakse Avaliku Teenistuse Kohtu asukoha postkontoris.

4. Menetlusse astuja peab olema esindatud põhikirja artikli 19 kohaselt.

5. Menetlusse astuja esindaja, nõustaja või advokaat peab avaldusele lisama artiklis 31 ette nähtud dokumendid.

6. Kui avaldus ei vasta artikli 45 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus või käesoleva artikli lõikes 5 esitatud nõuetele, annab kohtusekretär menetlusse astujale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab avalduse vastuvõetamatuks vorminõuete eiramise tõttu.

Artikkel 87

Menetlusse astumise avalduse lahendamine

1. Menetlusse astumise avaldus toimetatakse kohtuasja pooltele kätte, et nad saaksid selle kohta esitada kirjalikke või suulisi seisukohti ja vajadusel teatada, milliseid tõendeid või dokumente nad peavad salajaseks või konfidentsiaalseks ning mille edastamist menetlusse astujatele nad seetõttu ei soovi.

2. Kui kohtuasja pooled ei esita menetlusse astumise avalduse kohta vastuväiteid ette nähtud tähtaja jooksul või kui nad sama tähtaja jooksul ei viita salajastele või konfidentsiaalsetele tõenditele või dokumentidele, mille edastamine menetlusse astujale tekitaks pooltele kahju, lubatakse menetlusse astumist presidendi otsusega.

3. Muudel juhtudel lahendab president menetlusse astumise avalduse ja väidetavalt salajaste või konfidentsiaalsete tõendite või dokumentide edastamise põhistatud määrusega. Ta võib anda need küsimused lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule, kes lahendab need samuti põhistatud määrusega.

Artikkel 88

Kirjalike seisukohtade esitamine

1. Kui menetlusse astumise avaldus rahuldatakse, peab menetlusse astuja nõustuma menetlusega selles staadiumis, milles see on hetkel, kui ta menetlusse astub.

2. Menetlusse astujale edastatakse ärakirjad kõigist pooltele kättetoimetatud dokumentidest, välja arvatud tõendid või dokumendid, mis on artikli 87 lõike 3 kohaselt tunnistatud salajaseks või konfidentsiaalseks.

3. Menetlusse astuja võib esitada oma kirjalikud seisukohad ühe kuu jooksul alates lõikes 2 viidatud menetlusdokumentide edastamisest. President võib seda tähtaega menetlusse astuja põhjendatud taotluse alusel pikendada.

Menetlusse astuja seisukohad sisaldavad:

a) menetlusse astuja nõudeid;

b) selget kokkuvõtet faktilistest asjaoludest kronoloogilises järjekorras ning eraldi, täpset ja struktureeritud kokkuvõtet menetlusse astuja esitatud õigusväidetest ja -argumentidest;

c) tõendeid, juhul kui neid esitatakse.

4. Menetlusse astuja nõuded on vastuvõetavad vaid juhul, kui need toetavad täielikult või osaliselt kohtuasja ühe poole nõudeid.

5. Pärast menetlusse astuja seisukohtade esitamist määrab president tähtaja, mille jooksul võivad kohtuasja pooled seisukohtadele kirjalikult vastata, või palub pooltel neile vastata menetluse suulises osas.

6. Kui menetlusse astuja seisukohad või poolte kirjalikud seisukohad ei vasta artikli 45 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus või artiklis 46 esitatud nõuetele, annab kohtusekretär vastavale poolele tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab need dokumendid vorminõuete eiramise tõttu vastuvõetamatuks.

Artikkel 89

Menetlusse astumise ettepanek

1. President võib menetluse igas staadiumis, olles pooled ära kuulanud, paluda igal vaidluse lahendist huvitatud isikul, institutsioonil või liikmesriigil Avaliku Teenistuse Kohtule kohtu määratud tähtajaks teada anda, kas ta soovib menetlusse astuda. Ettepanekus tehakse viide artikli 51 lõikes 2 ette nähtud teadaandele.

2. Isik, institutsioon või liikmesriik, kes soovib menetlusse astuda, esitab Avaliku Teenistuse Kohtule sellekohase avalduse lõike 1 alusel määratud tähtaja jooksul. Avaldusele kohaldatakse artikli 86 lõike 2 punkte a–f ja lõikeid 3–6.

3. Menetlusse astumise avaldus toimetatakse kohtuasja pooltele kätte, et nad saaksid vajadusel teatada, milliseid tõendeid nad peavad salajaseks või konfidentsiaalseks ning mille edastamist menetlusse astujatele nad seetõttu ei soovi.

Kui kohtuasja pooled ei viita ette nähtud tähtaja jooksul salajastele või konfidentsiaalsetele tõenditele või dokumentidele, mille edastamine menetlusse astujale tekitaks pooltele kahju, lubatakse menetlusse astumist presidendi otsusega.

Muudel juhtudel lahendab president menetlusse astumise avalduse ja väidetavalt salajaste või konfidentsiaalsete tõendite või dokumentide edastamise põhistatud määrusega. Ta võib anda need küsimused lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtule, kes lahendab need samuti põhistatud määrusega.

4. Kohaldamisele kuulub artikkel 88.

6. PEATÜKK

Vaidluse lahendamine kompromissiga

Artikkel 90

Kohaldamise tingimused

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib menetluse igas staadiumis uurida võimalusi hageja ja kostja vahelise vaidluse osaliseks või täielikuks lahendamiseks kompromissiga.

Avaliku Teenistuse Kohus teeb ettekandja-kohtunikule ülesandeks püüda kohtusekretäri abiga saavutada kompromiss.

2. Ettekandja-kohtunik võib teha ühe või mitu ettepanekut erimeelsuste lahendamiseks, võtta kohaseid meetmeid vaidluse lahendamisele kaasaaitamiseks ning rakendada meetmeid, mida ta on otsustanud võtta kompromissi saavutamiseks.

Eelkõige võib ta:

— teha pooltele ettepaneku informatsiooni või üksikasjade esitamiseks;

— teha pooltele ettepaneku dokumentide esitamiseks;

— kutsuda kohtumisele poolte esindajaid, pooli isiklikult või institutsioonide ametnikke või teenistujaid, kes on volitatud kokkuleppe tingimusi läbi rääkima;

— kolmandas taandes ette nähtud kohtumise toimumisel suhelda pooltega eraldi, kui need sellega nõus on;

— teha pooltele ettepaneku lepitaja määramiseks.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka ajutiste meetmete taotluse lahendamisel.

Artikkel 91

Poolte kokkulepe

1. Kui hageja ja kostja lepivad ettekandja-kohtuniku juuresolekul kokku lahenduses, mis lõpetab vaidluse, võidakse kokkuleppe tingimused panna kirja dokumendis, millele kirjutavad alla ettekandja-kohtunik ja kohtusekretär. See dokument toimetatakse kätte pooltele ning see on autentne dokument.

Kohtuasi kustutatakse registrist presidendi põhistatud määruse alusel.

President kinnitab hageja ja kostja taotlusel kokkuleppe tingimused kohtuasja registrist kustutamise määruses.

2. Juhul kui hageja ja kostja teavitavad Avaliku Teenistuse Kohut, et nad on jõudnud kohtuväliselt vaidluse lahendamises kokkuleppele, ja täpsustavad, et nad loobuvad kõikidest nõuetest, teeb president määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

3. President otsustab kohtukulude jaotuse vastavalt sõlmitud kokkuleppele või jaotab kokkuleppe puudumisel kohtukulud omal äranägemisel.

Artikkel 92

Kompromiss ja kohtumenetlus

Avaliku Teenistuse Kohus ja pooled ei saa kohtumenetluses kasutada kompromissi saavutamiseks avaldatud arvamusi, esitatud soovitusi, tehtud ettepanekuid või mööndusi või avaldatud dokumente.

7. PEATÜKK

Kohtuotsused ja -määrused

Artikkel 93

Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev

Kohtuotsuse kuulutamise kuupäev tehakse pooltele teatavaks.

Artikkel 94

Kohtuotsuse sisu

Kohtuotsuses sisaldub:

— märge, et otsuse on teinud Avaliku Teenistuse Kohus;

— märge kohtukoosseisu kohta;

— otsuse kuulutamise kuupäev;

— presidendi ja nõupidamistel osalenud kohtunike nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku;

— kohtusekretäri nimi;

— märge poolte kohta;

— poolte esindajate, nõustajate või advokaatide nimed;

— poolte nõuded;

— kohtuistungi toimumise korral selle kuupäev;

— lühiülevaade faktilistest asjaoludest;

— põhjendused;

— resolutsioon, sealhulgas otsus kohtukulude jaotamise kohta.

Artikkel 95

Kohtuotsuse kuulutamine ja kättetoimetamine

1. Kohtuotsus kuulutatakse avalikul kohtuistungil.

2. Kohtuotsuse originaal, millele on alla kirjutanud president, nõupidamistel osalenud kohtunikud ja kohtusekretär, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse; kohtusekretär edastab pooltele kohtuotsuse ärakirja.

Artikkel 96

Kohtumääruse sisu

1. Igas kohtumääruses sisaldub:

— märge, et määruse on teinud Avaliku Teenistuse Kohus, Avaliku Teenistuse Kohtu president või president;

— määruse tegemise kuupäev;

— märge õigusliku aluse kohta, millele määrus tugineb;

— presidendi ja juhul, kui määruse tegemisel osalesid kohtunikud, siis ka nende nimed, näidates ära ettekandja-kohtuniku;

— kohtusekretäri nimi;

— märge poolte kohta;

— poolte esindajate, nõustajate või advokaatide nimed,

— resolutsioon, mis sisaldab vajaduse korral otsust kohtukulude jaotamise kohta.

2. Juhul kui käesoleva kodukorra kohaselt peab määrus olema põhistatud, märgitakse määruses ka:

— poolte nõuded;

— lühiülevaade faktilistest asjaoludest;

— põhjendused.

Artikkel 97

Kohtumääruse allakirjutamine ja kättetoimetamine

Kohtumääruse originaal, millele on alla kirjutanud president, pitseeritakse ja antakse hoiule kohtukantseleisse; kohtusekretär toimetab pooltele kätte määruse ärakirja.

Artikkel 98

Kohtuotsuste ja -määruste jõustumine

1. Ilma et see piiraks põhikirja I lisa artikli 12 lõike 1 kohaldamist, jõustub kohtuotsus alates selle kuulutamise päevast.

2. Ilma et see piiraks põhikirja I lisa artikli 12 lõike 1 kohaldamist, jõustub kohtumäärus alates selle kättetoimetamise päevast.

Artikkel 99

Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas

Kohtuasja lõpetavate Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite kohta avaldatakse teadaanne Euroopa Liidu Teatajas.

8. PEATÜKK

Kohtukulud ja asja läbivaatamise kulud

Artikkel 100

Otsus kohtukulude kohta

Kohtuotsuses või -määruses, millega lõpetatakse asjas menetlus, tehakse otsus kohtukulude kohta.

Artikkel 101

Kohtukulude jaotamise üldreegel

Ilma et see piiraks käesoleva peatüki teiste sätete kohaldamist, kannab kaotaja pool enda kohtukulud ja temalt mõistetakse välja vastaspoole kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Vajadusel mõistetakse temalt välja ka kulud, mis kuuluvad hüvitamisele artikli 105 punkti a või b alusel.

Artikkel 102

Õiglus ning põhjendamatult või pahatahtlikult tekitatud kulud

1. Kui õiglus seda nõuab, võib Avaliku Teenistuse Kohus otsustada, et kaotanud pool kannab enda kohtukulud, kuid temalt mõistetakse välja vaid osa vastaspoole kohtukuludest või ei mõisteta neid temalt üldse välja.

2. Võitnud poole kohtukulud võidakse jätta tema enda kanda või mõista temalt tervikuna või osaliselt välja vastaspoole kohtukulud, kui see on õigustatud võitnud poole käitumise tõttu, sealhulgas käitumise tõttu enne kohtumenetlust, eriti juhul, kui ta on kohtu arvates tekitanud teisele poolele kulusid põhjendamatult või pahatahtlikult.

3. Lõigetes 1 ja 2 ette nähtud juhtudel võib Avaliku Teenistuse Kohus ka vajadusel otsustada artikli 105 punkti a või b alusel hüvitamisele kuuluvad kulud jagada või mõista need tervikuna välja võitnud poolelt.

Artikkel 103

Kohtukulude jaotamise erireeglid

1. Kui kaotanud poolel on mitu isikut, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus kohtukulud jagada.

2. Kui osa nõudeid rahuldatakse ühe poole, osa teise poole kasuks, jäävad kummagi poole kohtukulud tema enda kanda. Kui kohtuasja asjaolud seda õigustavad, võib Avaliku Teenistuse Kohus otsustada, et lisaks enda kohtukulude kandmisele mõistetakse poolelt välja ka osa teise poole kohtukuludest.

3. Kui kohtukulude hüvitamise nõuet ei ole esitatud, kannavad pooled ise oma kohtukulud.

4. Menetlusse astunud liikmesriigid ja institutsioonid kannavad ise oma kohtukulud. Ülejäänud menetlusse astujad kannavad ise oma kohtukulud, kui Avaliku Teenistuse Kohus ei otsusta teisiti.

5. Hagist loobunud pool kannab ise oma kohtukulud ja temalt mõistetakse välja vastaspoole kohtukulud ning vajadusel artikli 105 punkti a või b alusel hüvitamisele kuuluvad kulud, kui vastaspool oma märkustes hagist loobumise kohta seda nõuab. Hagist loobunud poole taotlusel kannab kohtukulud siiski vastaspool, kui see on viimase käitumise tõttu õigustatud.

6. Kui kohtuasjas on otsuse tegemise vajadus ära langenud, jaotab Avaliku Teenistuse Kohus kohtukulud omal äranägemisel.

7. Kui pooled on kohtukulude suhtes kokku leppinud, tehakse otsus kohtukulude kohta vastavalt sellele kokkuleppele.

Artikkel 104

Täitmisele pööramise kulud

Kulud, mida pool pidi kandma Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse või määruse täitmisele pööramiseks, hüvitab vastaspool vastavalt tasumääradele, mis kehtivad riigis, kus täitmine aset leiab.

Artikkel 105

Hüvitamisele kuuluvad kulud

Ilma et see piiraks artiklite 108 ja 109 kohaldamist, kuuluvad hüvitamisele järgmised kulud:

a) artikli 78 kohaselt tunnistajatele ja ekspertidele makstavad summad;

b) Avaliku Teenistuse Kohtu poolt artikli 79 alusel esitatud õigusabitaotluse kulud;

c) menetlusega seotud vältimatud poolte kulud, eelkõige sõidu- ja elamiskulud ning esindaja-, nõustaja- või advokaaditasud.

Artikkel 106

Hüvitamisele kuuluvate kulude vaidlustamine

1. Kui hüvitatavate kulude üle tekib vaidlus, lahendab selle Avaliku Teenistuse Kohus huvitatud poole taotlusel ja pärast vastaspoole seisukohtade ärakuulamist põhistatud määrusega.

See määrus ei kuulu vastavalt põhikirja I lisa artikli 11 lõikele 2 edasikaebamisele.

2. Pooled võivad määruse täitmiseks taotleda selle tõestatud ärakirja.

Artikkel 107

Maksevahendid

1. Avaliku Teenistuse Kohtu kassa ja tema võlgnikud teevad maksed eurodes.

2. Kui hüvitamisele kuuluvad kulud on kantud mingis muus valuutas kui euro või kui hüvitise aluseks olevad toimingud on tehtud riigis, mille valuuta ei ole euro, konverteeritakse valuuta makse tegemise päeval kehtiva Euroopa Keskpanga vahetuskursi järgi.

Artikkel 108

Asja läbivaatamise kulud

Menetlus Avaliku Teenistuse Kohtus on tasuta, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) kui Avaliku Teenistuse Kohus on kandnud hagiavalduse või muu menetlusdokumendi menetlemise tõttu või poole käitumise tõttu menetluses kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi või muu menetlusdokument on esitatud ilmselgelt alusetult või on pool käitunud ilmselgelt sobimatult, võib kohus need kulud osaliselt või tervikuna välja mõista poolelt, kes on need põhjustanud, kuid väljamõistetav summa ei või ületada 8 000 eurot;

b) kui poole taotlusel on tehtud ärakirju või tõlkeid, mille kulusid peab kohtusekretär ülemääraseks, hüvitab see pool need kulud käesoleva kodukorra artiklis 22 osutatud kohtukantselei tasumäärade alusel.

Artikkel 109

Kautsjon seoses alusetult hagi esitamisega

1. Hagejalt, kes on varem esitanud mitu hagi või artiklil 115 põhinevat taotlust, mis on menetlust lõpetavas lahendis hinnatud ilmselgelt alusetuks, võib uue ilmselgelt alusetu hagi või taotluse esitamise korral Avaliku Teenistuse Kohtu president erandkorras nõuda Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse kuni 8 000 euro suuruse kautsjoni maksmist, et katta kulud, mis võidaks temalt artikli 108 alusel välja mõista.

Kautsjon määratakse põhistatud otsusega. Otsuses määratakse kindlaks nõutava kautsjoni summa.

2. Kuni kautsjoni tasumiseni menetlus peatatakse.

Kautsjoni summa koos sellelt saadava intressiga tagastatakse, kui menetlust lõpetava otsusega ei mõisteta hagejalt välja kohtukulusid artikli 108 alusel või kui kautsjoni summa on suurem kui väljamõistetud kulud.

3. Kui kautsjoni summat ei tasuta Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi määratud tähtaja jooksul, lõpetatakse menetlus vastavalt artikli 85 lõikele 2.

4. Lõikes 1 nimetatud otsuse teinud Avaliku Teenistuse Kohtu president ei osale hagi üle otsustamises.

9. PEATÜKK

Tasuta õigusabi

Artikkel 110

Tasuta õigusabi andmise tingimused

1. Igal isikul, kes oma majandusliku olukorra tõttu ei suuda kohtukulusid täielikult või osaliselt tasuda, on õigus saada tasuta õigusabi.

Majanduslikku olukorda hinnatakse objektiivsetel alustel, nagu sissetulek, vara ja perekondlik olukord.

2. Tasuta õigusabi ei anta, kui hagi, millega seoses seda taotletakse, on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu või kui Avaliku Teenistuse Kohus ei ole ilmselgelt pädev seda läbi vaatama.

Juhul kui Avaliku Teenistuse Kohus leiab, et vaidluse suhtes on pädev Üldkohus, saadab ta tasuta õigusabi taotluse edasi Üldkohtule.

Artikkel 111

Vorminõuded

1. Tasuta õigusabi võib taotleda enne hagiavalduse esitamist või selle menetlemise ajal.

Taotlust ei pea esitama advokaadi kaudu.

2. Tasuta õigusabi taotlus tuleb esitada vastavalt näidisele, mis on vastu võetud artikli 132 alusel ning on kättesaadav Avaliku Teenistuse Kohtu internetileheküljel. Taotlusele peab alla kirjutama taotleja või tema advokaat, kui see teda esindab.

3. Tasuta õigusabi taotlusele tuleb lisada kogu teave ja tõendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku asutuse tõend majandusliku olukorra kohta.

Kui taotlus esitatakse enne hagiavalduse esitamist, peab taotleja lühidalt kirjeldama kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Taotlusele tuleb lisada seda tõendavad dokumendid.

Kui taotlejat esindab advokaat, tuleb tasuta õigusabi taotlusele lisada artikli 31 lõikes 2 ette nähtud dokument.

Artikkel 112

Menetlus ja lahendamine

1. Enne tasuta õigusabi taotluse üle otsustamist teeb Avaliku Teenistuse Kohus teisele poolele ettepaneku kirjalike seisukohtade esitamiseks, välja arvatud juhul, kui juba esitatud dokumentidest ilmneb, et taotlus tuleb jätta artikli 110 lõike 1 esimese lõigu või lõike 2 alusel rahuldamata.

2. Tasuta õigusabi taotluse üle otsustab määrusega Avaliku Teenistuse Kohtu president, või juhul kui kohtuasi on juba kojale määratud, siis selle president. Küsimuse võib suunata kojale. Küsimus peab olema suunatud kojale, kui taotlus kavatsetakse jätta artikli 110 lõike 2 esimese lõigu alusel rahuldamata.

Tasuta õigusabi andmisest keeldumise määrus peab olema põhistatud.

3. Tasuta õigusabi andmise määrusega nimetatakse advokaat seda isikut esindama.

Kui isik ei teata oma valitud advokaati või kui Avaliku Teenistuse Kohus ei nõustu tema valikuga, saadab kohtusekretär tasuta õigusabi andmise määruse ja taotluse koopia Euroopa Kohtu kodukorra lisasätetes nimetatud asjaomase riigi pädevale asutusele. Taotlejat esindav advokaat määratakse selle asutuse ettepanekuid arvestades.

4. Tasuta õigusabi andmise määruses võib nimetada summa, mis makstakse asjaomast isikut esindama määratud advokaadile, või määrata piiri, mida advokaadi kulud ja tasud reeglina ei või ületada. Selle määrusega võib ette näha, et asjaomane isik tasub osa kohtukuludest, arvestades tema majanduslikku olukorda.

5. Tasuta õigusabi taotluse esitamisega peatub hagiavalduse esitamise tähtaeg kuni selle taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamiseni või lõike 3 teises lõigus sätestatud juhtudel isikut esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamiseni.

6. Käesoleva artikli alusel tehtud määrused ei kuulu edasikaebamisele.

Artikkel 113

Ettemaksed ja kulude katmine

1. Tasuta õigusabi andmisel kantakse taotleja Avaliku Teenistuse Kohtus esindamisega seotud kulud Avaliku Teenistuse Kohtu kassast, vajaduse korral artikli 112 lõigetes 2 ja 4 ette nähtud määrusega määratud summa ulatuses.

President võib otsustada, et artikli 112 lõike 3 kohaselt nimetatud advokaadile tehakse tema taotlusel ettemakse.

2. Kui tasuta õigusabi saaja peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt oma kulud ise kandma, määrab president põhistatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele, advokaadi kulud ja tasud, mis makstakse Avaliku Teenistuse Kohtu kassast. President võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule.

3. Kui teine pool peab menetlust lõpetava kohtulahendi kohaselt kandma tasuta õigusabi saaja kulud, peab see pool maksma Avaliku Teenistuse Kohtu kassasse tasuta õigusabi korras ettemakstud summad.

Vaidluse korral või kui pool ei täida kohtusekretäri nõuet hüvitada need summad, lahendab president küsimuse põhistatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele. President võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule.

4. Kui kohtulahend tehakse tasuta õigusabi saaja kahjuks, võib Avaliku Teenistuse Kohus, kui õiglus seda nõuab, antud kohtuastmes menetlust lõpetavas kohtulahendis kohtukulude üle otsustades määrata, et üks või mitu poolt kannavad oma kohtukulud ise või et need kulud kaetakse tasuta õigusabi korras tervikuna või osaliselt Avaliku Teenistuse Kohtu kassast.

Artikkel 114

Tasuta õigusabi tagasivõtmine

1. Kui tasuta õigusabi andmist võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud, võib president omal algatusel või vastava taotluse alusel tasuta õigusabi tagasi võtta, olles asjaomase isiku ära kuulanud. President võib küsimuse suunata Avaliku Teenistuse Kohtule.

2. Tasuta õigusabi tagasivõtmise määrus on põhistatud ega kuulu edasikaebamisele.

10. PEATÜKK

Erimenetlused

1. jagu

Õigusakti kohaldamise peatamine ja muud ajutised meetmed

Artikkel 115

Õigusakti kohaldamise peatamise või muude ajutiste meetmete taotlus

1. ELTL artikli 278 ja EAA artikli 157 kohaselt esitatud taotlus institutsiooni õigusakti kohaldamise peatamiseks on vastuvõetav üksnes juhul, kui taotleja on esitanud Avaliku Teenistuse Kohtusse hagi selle õigusakti vaidlustamiseks.

ELTL artiklis 279 märgitud muu ajutise meetme kohaldamise taotlus on vastuvõetav üksnes juhul, kui taotluse esitab Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses oleva kohtuasja pool ja taotlus on selle kohtuasjaga seotud.

Esimeses ja teises lõigus nimetatud taotlusi võib esitada viivitamatult pärast personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 sätestatud kaebuse esitamist tingimustel, mis on sätestatud personalieeskirjade artikli 91 lõikes 4.

2. Lõikes 1 nimetatud taotlustes tuleb märkida hagi ese, kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul õigustavad taotletava ajutise meetme kohaldamist.

Taotlus esitatakse eraldi dokumendina vastavalt artiklites 45 ja 50 sätestatud tingimustele.

Artikkel 116

Menetlus

1. Taotlus toimetatakse vastaspoolele kätte ja Avaliku Teenistuse Kohtu president määrab lühikese tähtaja, mille jooksul see pool võib esitada kirjalikke või suulisi seisukohti.

2. Artikli 115 lõike 1 alusel esitatud taotlusi lahendab Avaliku Teenistuse Kohtu president.

Avaliku Teenistuse Kohtu president võib taotluse rahuldada ka enne vastaspoole seisukohtade esitamist. Ajutist meedet võib hiljem muuta või tühistada ka kohtu enda algatusel.

Avaliku Teenistuse Kohtu president otsustab vastavalt vajadusele menetlust korraldavate meetmete võtmise ja menetlustoimingute tegemise.

3. Dokumente ja seisukohti, mis esitatakse väljaspool lõigetes 1 ja 2 ette nähtud menetlust, ei lisata toimikusse, kui Avaliku Teenistuse president ei otsusta eriliste asjaolude esinemisel teisiti.

Artikkel 117

Taotluse lahendamine

1. Taotlus lahendatakse põhistatud määrusega. Määrus toimetatakse viivitamata pooltele kätte.

2. Määruse täitmise tingimusena võib nõuda, et taotleja maksaks kautsjoni, mille suurus ja maksmise kord määratakse asjaoludest lähtuvalt.

3. Määruses võib ette näha kuupäeva, mil ajutise meetme kehtivus lõpeb. Kuupäeva puudumisel muutub meede kehtetuks alates menetlust lõpetava kohtulahendi kuulutamisest.

4. Määrus on ajutise toimega ning ei mõjuta Avaliku Teenistuse Kohtu sisulist otsust.

Artikkel 118

Asjaolude muutumine

Asjaolude muutumise korral võib poole taotlusel määrust igal ajal muuta või selle tühistada.

Artikkel 119

Uus taotlus

Ajutise meetme kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine ei takista seda esitanud poolt esitamast uut taotlust, mis põhineb uutel faktilistel asjaoludel.

Artikkel 120

Sundtäitmise peatamine

1. Käesoleva jao sätteid kohaldatakse ELTL artiklite 280 ja 299 ning EAA artikli 164 alusel esitatud taotlusele peatada Euroopa Liidu Kohtu lahendi või nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Keskpanga õigusakti sundtäitmine.

2. Taotluse rahuldamise määruses nähakse vajaduse korral ette kuupäev, mil ajutise meetme kehtivus lõpeb.

2. jagu

Tagaseljaotsus

Artikkel 121

Tagaseljaotsus

1. Kui nõuetekohaselt hagiavalduse saanud kostja ei esita oma vastust ette nähtud tähtaega ja vorminõudeid järgides, võib hageja taotleda Avaliku Teenistuse Kohtult oma nõuete rahuldamist tagaseljaotsusega.

Vastav taotlus toimetatakse kostjale kätte. Avaliku Teenistuse Kohus võib taotluse lahendamiseks algatada menetluse suulise osa.

2. Enne tagaseljaotsuse tegemist kaalub Avaliku Teenistuse Kohus, kas hagiavaldus on vastuvõetav, kas vorminõuded on täidetud ning kas hageja nõuded näivad olevat põhjendatud. Avaliku Teenistuse Kohus võib võtta menetlust korraldavaid meetmeid või määrata menetlustoiminguid.

3. Tagaseljaotsus kuulub täitmisele.

Avaliku Teenistuse Kohus võib täitmise peatada, kuni ta on lahendanud põhikirja artikli 41 alusel esitatud kaja, või seada täitmise tingimuseks kautsjoni maksmise, mille suurus ja maksmise kord otsustatakse asjaoludest lähtuvalt; kautsjon tagastatakse, kui kaja ei esitata või kui seda ei rahuldata.

11. PEATÜKK

Kohtuotsuste ja -määrustega seotud taotlused ja avaldused

1. jagu

Kohtulahendi parandamine

Artikkel 122

Kohtulahendi parandamine

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib omal algatusel või poole taotlusel, kui see esitatakse kahe nädala jooksul alates kohtulahendi kättetoimetamisest, määrusega parandada kohtulahendis tehtud kirja- ja arvutusvigu ning ilmseid ebatäpsusi.

2. Kui kohtulahendi parandamine puudutab resolutsiooni või mõnda selle aluseks olevatest põhjendustest, võivad nõuetekohaselt teavitatud pooled esitada kirjalikke seisukohti Avaliku Teenistuse Kohtu määratud tähtaja jooksul.

3. Kohtulahendi parandamise määruse originaal lisatakse parandatud kohtulahendi originaalile. Parandatud kohtulahendi originaali servale tehakse määruse kohta märge.

2. jagu

Lahendamata jätmine

Artikkel 123

Kohtukulude küsimuse lahendamata jätmine

1. Kui Avaliku Teenistuse Kohus on jätnud kohtukulude küsimuse lahendamata, võib huvitatud pool esitada Avaliku Teenistuse Kohtule kuu aja jooksul alates kohtulahendi kättetoimetamisest avalduse kohtulahendi täiendamiseks.

2. Avaldus toimetatakse vastaspoolele kätte ja president määrab talle tähtaja kirjalike seisukohtade esitamiseks.

3. Pärast kirjalike seisukohtade esitamist teeb Avaliku Teenistuse Kohus otsuse avalduse vastuvõetavuse kohta samal ajal, kui ta otsustab selle põhjendatuse üle.

3. jagu

Kaja

Artikkel 124

Kaja

1. Tagaseljaotsuse peale võib esitada kaja vastavalt põhikirja artiklile 41.

2. Kaja tuleb esitada ühe kuu jooksul alates kohtuotsuse kättetoimetamisest. Kaja tuleb esitada artiklites 45 ja 50 sätestatud vormis.

3. Kaja määratakse kohtukoosseisule, kes tegi kaja aluseks oleva lahendi.

4. Pärast kaja kättetoimetamist määrab president tähtaja, mille jooksul võib vastaspool esitada oma kirjalikud seisukohad.

5. Menetlust jätkatakse vastavalt artiklitele 36–48, 56–85 ja 90–114.

Kui kaja ei vasta artikli 45 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus või artiklis 46 esitatud nõuetele, annab kohtusekretär vastavale poolele tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab kaja vorminõuete eiramise tõttu vastuvõetamatuks. Samad reeglid kehtivad käesolevas artiklis ette nähtud kirjalikele seisukohtadele.

6. Avaliku Teenistuse Kohus lahendab kaja kohtuotsusega, mille peale ei saa esitada kaja. Selle otsuse originaal lisatakse tagaseljaotsuse originaalile. Tagaseljaotsuse originaali servale tehakse märge kaja suhtes tehtud kohtuotsuse kohta.

4. jagu

Kohtulahendi vaidlustamine kolmanda isiku poolt

Artikkel 125

Kohtulahendi vaidlustamine kolmanda isiku poolt

1. Vastavalt põhikirja artiklile 42 võivad kolmandad isikud vaidlustada ilma neid ära kuulamata tehtud kohtulahendi, kui see piirab nende õigusi.

Avaldus esitatakse kahe kuu jooksul alates kohtulahendi avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2. Kolmanda isiku poolt esitatud kohtulahendi vaidlustamise avalduse suhtes kohaldatakse artikleid 45 ja 50; avalduses tuleb lisaks märkida:

a) vaidlustatav kohtulahend;

b) mil viisil kahjustab vaidlustatav kohtulahend kolmanda isiku õigusi;

c) põhjused, miks kolmas isik ei saanud osaleda kohtuasja menetluses Avaliku Teenistuse Kohtus.

3. Kolmanda isiku avaldus kohtulahendi vaidlustamiseks tuleb esitada kohtuasja kõikide poolte vastu. Avaldus määratakse kohtukoosseisule, kes tegi avalduse aluseks oleva lahendi.

Pärast kolmanda isiku esitatud kohtulahendi vaidlustamise avalduse kättetoimetamist määrab president tähtaja, mille jooksul võivad pooled esitada oma kirjalikud seisukohad.

Menetlust jätkatakse vastavalt artiklitele 36–48, 56–85 ja 90–114.

Kui kolmanda isiku esitatud kohtulahendi vaidlustamise avaldus ei vasta artikli 45 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus, artikli 45 lõike 2 teises lõigus või artiklis 46 esitatud nõuetele, annab kohtusekretär vastavale isikule tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Avaliku Teenistuse Kohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab kolmanda isiku esitatud kohtulahendi vaidlustamise avalduse vorminõuete eiramise tõttu vastuvõetamatuks. Samad reeglid kehtivad käesolevas artiklis ette nähtud kirjalikele seisukohtadele.

4. Vaidlustatud kohtulahendit muudetakse kolmanda isiku nõuete rahuldamise ulatuses.

Kolmanda isiku vaidlustatud kohtulahendi kohta tehtud kohtuotsuse originaal lisatakse vaidlustatud kohtulahendi originaalile. Vaidlustatud kohtulahendi originaali servale tehakse märge kolmanda isiku vaidlustatud kohtulahendi kohta tehtud kohtuotsusest.

5. Kui Üldkohtusse esitatud apellatsioonkaebus ja Avaliku Teenistuse Kohtusse kolmanda isiku esitatud kohtulahendi vaidlustamise avaldus on esitatud Avaliku Teenistuse Kohtu sama lahendi peale, võib Avaliku Teenistuse Kohus pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada.

6. Avaliku Teenistuse Kohus võib kolmanda isiku avalduse alusel vaidlustatud kohtulahendi täitmise peatada. Kohaldatakse käesoleva jaotise kümnenda pea