Nõukogu otsus,

16. detsember 1991,

millega võetakse vastu Euroopa Arengufondi (EAF) rahastatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingutega seotud üldeeskirjad ja -tingimused ning lepitus- ja vahekohtumenetluse eeskirjad ning nähakse ette nende kohaldamine ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimisel Euroopa Majandusühendusega

(92/97/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 136,

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1991. aasta otsust 91/482/EMÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Majandusühendusega, [1] eriti selle artikleid 211, 212 ja 213,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades, et:

tuleb vastu võtta komisjoni hallatavast Euroopa Arengufondi (EAF) vahenditest (edaspidi "fondi vahendid") rahastatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingutega seotud üldeeskirjad ja -tingimused;

tuleb vastu võtta fondi vahenditest rahastatavate lepingutega seotud lepitus- ja vahekohtumenetluse eeskirjad;

nõukogu on seda otsust tehes võtnud eelkõige arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides EAFi fondide kasutamiseks vastuvõetud samalaadseid dokumente,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

I lisas esitatud fondi vahenditest rahastatavate ÜMTs kohaldatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute üldeeskirju kohaldatakse EAFi rahastatavate lepingute koostamisel ja sõlmimisel.

Kui otsuse 91/482/EMÜ artikli 212 punktiga b ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse fondi vahenditest rahastatud lepingute täitmise suhtes:

- ÜMTs kohaldatavate, II lisas esitatud EAFi rahastatavate ehitustöölepingute üldtingimusi,

- ÜMTs kohaldatavate, III lisas esitatud EAFi rahastatavate tarnelepingute üldtingimusi,

- ÜMTs kohaldatavate, IV lisas esitatud EAFi rahastatavate teenuslepingute üldtingimusi.

Fondi vahenditest rahastatavate lepingutega seotud vaidlused, mis lepingute suhtes kohaldatavate üld- ja eritingimuste kohaselt tuleb lahendada lepitus- ja vahekohtumenetluse teel, tuleb lahendada V lisas esitatud ja EAFi rahastatavate ÜMTs kohaldatavate lepingutega seotud lepitus- ja vahekohtumenetluse eeskirjade kohaselt.

Artikkel 2

Otsust kohaldatakse kõikide ÜMTs kohaldatavate lepingute suhtes, mida rahastab EAF ja mis on sõlmitud alates 1. juunist 1991.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 16. detsember 1991

Nõukogu nimel

eesistuja

H. Van Den Broek

[1] EÜT L 263, 19.9.1991, lk 1.

--------------------------------------------------

I LISA

EUROOPA ARENGUFONDIST RAHASTATAVATE ÜMTS KOHALDATAVATE EHITUSTÖÖ-, TARNE- JA TEENUSLEPINGUTE ÜLDEESKIRJAD

SISUKORD

SISSEJUHATUS

Artikkel 1 – Tingimused

Artikkel 2 – Siseriiklik õigus

Artikkel 3 – Mõisted

Artikkel 4 – Osalemise tingimused

Artikkel 5 – Võrdsed õigused osalemisel

Artikkel 6 – Erandid

Artikkel 7 – Konkurss

Artikkel 8 – Projektikonkurss

Artikkel 9 – Soodustused

Artikkel 10 – Lepingu tüübid

Artikkel 11 – Tehnilised nõuded ja standardid

Artikkel 12 – Teadaanded ja kirjalikud teated

Artikkel 13 – Pakkumismenetluse teadaanne

Artikkel 14 – Pakkujate eelvalik

Artikkel 15 – Pakkumismenetluseta sõlmitud lepingud

Artikkel 16 – Pakkumismenetluse dokumentide sisu

Artikkel 17 – Pakkumismenetlusega seotud teabe selgitamine

Artikkel 18 – Pakkumismenetluse dokumentidesse muudatuste tegemine

Artikkel 19 – Keel

Artikkel 20 – Pakkumiste sisu

Artikkel 21 – Osad

Artikkel 22 – Koostöö kolmandate isikutega

Artikkel 23 – Pakkujate sõltumatus

Artikkel 24 – Pakkumiste hinna kujundamine

Artikkel 25 – Kehtivusaeg

Artikkel 26 – Pakkumistagatis

Artikkel 27 – Pakkumiste esitamine muudel alustel

Artikkel 28 – Pakkumise esitamisele eelnev külaskäik

Artikkel 29 – Pakkumiste allkirjastamine

Artikkel 30 – Tähtaeg

Artikkel 31 – Ümbrikute pitseerimine ja märgistamine

Artikkel 32 – Tagasivõtmine ja muutmine

Artikkel 33 – Pakkumiste avamine

Artikkel 34 – Pakkumiste hindamine

Artikkel 35 – Pakkumismenetluse tühistamine

Artikkel 36 – Pakkuja valimine

Artikkel 37 – Pakkumise vastuvõtmisest teavitamine

Artikkel 38 – Lepingu koostamine

Artikkel 39 – Lepingu allkirjastamine

Artikkel 40 – Täitmistagatis

Artikkel 41 – Üld- ja lõppsätted

SISSEJUHATUS

Artikkel 1

Tingimused

1.1. EAFi vahenditest rahastatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise suhtes kohaldatakse käesolevaid üldeeskirju.

1.2. EAFi vahenditest rahastatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute täitmise suhtes kohaldatakse:

a) EAFi rahastatavate lepingute iga kategooria suhtes kohaldatavaid üldtingimusi; või

b) kaasrahastatavate projektide ja kavade puhul või kolmandatele isikutele erandi tegemise või kiirendatud menetluste korral või muudel asjakohastel juhtudel selliseid muid üldtingimusi, milles asjaomane riik ja territoorium ja Euroopa Majandusühendus (EMÜ) võivad kokku leppida, nt:

i) asjaomase riigi või territooriumi siseriiklike õigusaktidega ettenähtud üldtingimused või tema väljakujunenud tavad rahvusvaheliste lepingute osas; või

ii) mis tahes muud lepinguid käsitlevad rahvusvahelised üldtingimused; ja

c) eritingimusi.

1.3. Üldeeskirjad sisaldavad lepingutes osalemise ja lepingute sõlmimise põhimõtteid ja tingimusi ning juhiseid pakkujatele.

1.4. Teatava lepingukategooria suhtes kohaldatavad üldtingimused sisaldavad lepingute täitmisega seotud halduslikke, rahalisi, õiguslikke ja tehnilisi lepingutingimusi.

1.5. Iga lepingu puhul kehtivad eritingimused sisaldavad:

a) üldtingimuste muudatusi;

b) lepingu eritingimusi;

c) tehnilisi nõudeid; ja

d) mis tahes muid lepinguga seotud küsimusi.

Artikkel 2

Siseriiklik õigus

Kõikides nende üldeeskirjadega hõlmamata küsimustes kohaldatakse tellija riigi õigusakte.

MÕISTED JA PÕHIMÕTTED

Artikkel 3

Mõisted

3.1. Nendes üldeeskirjades kasutatakse järgmiseid mõisteid:

EMÜ – Euroopa Majandusühendus,

EAF – Euroopa Arengufond,

nõukogu otsus – nõukogu 25. juuli 1991. aasta otsus 91/482/EMÜ ülemeremaade ja

-territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Majandusühendusega,

ÜMT – nõukogu otsusega EMÜga assotsieerunud riigid ja territooriumid,

AKV riigid – konventsioonile alla kirjutanud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid,

komisjon – Euroopa Ühenduste Komisjon,

esindaja – komisjoni esindaja ÜMTs,

liikmesriigid – Euroopa Majandusühenduse liikmesriigid,

konventsioon – AKV riikide ja EMÜ vaheline asjakohane konventsioon,

tellija – riik või mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes sõlmib lepingu või kelle nimel see sõlmitakse,

tellija riik – ÜMT, kus ehitustöö-, tarne- või teenusleping tuleb täita,

pakkuja – mis tahes füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, kes esitab pakkumise eesmärgiga sõlmida leping,

edukas pakkuja – pärast pakkumismenetlust välja valitud pakkuja või pakkumismenetluseta sõlmitud lepingute korral lepingule alla kirjutav pakkuja,

järelevaataja – riigiasutus, avalik-õiguslik juriidiline isik või tellija poolt vastavalt tellija riigi õigusaktidele määratud füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab lepingu täitmise juhatamise ja/või järelevalve eest ja kellele tellija võib delegeerida lepingust tulenevad õigused ja/või volitused,

järelevaataja esindaja – järelevaataja poolt lepingu alusel määratud mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kellel on volitused esindada järelevaatajat tema ülesannete täitmisel ja kes kasutab selliseid õigusi ja/või volitusi, nagu oleks need delegeeritud temale. Kui järelevaataja ülesanded, õigused ja/või volitused delegeeritakse järelevaataja esindajale, käsitatakse viiteid järelevaatajale viidetena ka järelevaataja esindajale,

ehitustööd – lepingu alusel tehtavad ajutised või alalised ehitustööd,

tarned – kõik nimetused, mida nõutakse tarnijalt tellija varustamiseks, sealhulgas vajadusel sellised teenused nagu paigaldamine, katsed, kasutuselevõtmine, ekspertiis, järelevalve, hooldus, parandustööd, koolitus ja muud sellised kohustused, mis on seotud lepinguga ettenähtud nimetustega,

teenused – konsultandi poolt teenuslepingu alusel läbiviidavad ülesanded, nt uuringud, projekteerimine, tehnilise abi ja koolitusega seotud küsimused,

sisseseade – lepingu alusel tarnitavad või kohapeal asuvad masinad, seadmed, koostisosad ja kõik elemendid,

varustus – aparaadid ja muud masinad ja vajaduse korral tellija riigi õigusaktide ja/või -tavade alusel ajutised ehitised tööplatsil, mida nõutakse lepingu täitmisel, kuid välja arvatud püsitööde osana nõutavad sisseseaded ja muud elemendid,

hinnanguline eelarve – dokument, kus ühikuhinnaga lepingu alusel läbiviidavad tööd liigendatakse ühikute kaupa ja milles näidatakse iga ühiku kogus ja vastav ühikuhind,

hindade loetelu – pakkuja poolt koos pakkumisega esitatav täielik hindade loetelu, mis sisaldab üldhinna jaotust, vajadusel muudetud, ja mis moodustab ühiku hinnaga seotud lepingu osa,

üldhinna jaotus – määrade ja hindade liigendatud loetelu, mis näitab põhisummaga lepingu hinna kujunemist, kuid mis ei ole lepingu osa,

pakkumishind – pakkuja poolt pakkumises näidatud lepingu täitmiseks vajalik summa,

lepingujärgne hind – lepingus näidatud summa, mis viitab ehitustöö, tarnete ja teenuste läbiviimise hinnangulisele maksumusele, või lepingu lõpetamisel tõendatud muu summa, mis tuleb lepingu alusel maksta,

joonised – tellija ja/või pakkuja poolt seoses pakkumisega ettenähtud joonised,

päev – kalendripäev,

tähtajad – lepingus märgitud ajavahemikud, mis algavad kõnealuste perioodide alguspunktiks peetavale tegevusele või sündmusele järgneval päeval. Kui ajavahemiku viimane päev ei ole tööpäev, lõpeb ajavahemik selle viimasele päevale järgneva esimese tööpäeva lõppedes,

kirjalik teave – mis tahes käsitsi või masinal kirjutatud või trükitud teave, sealhulgas teavitamine teleksi, faksi ja kaabelvõrgu teel,

teatised – lepingu alusel väljastatud sertifikaadid, teatised, korraldused ja juhised,

omavääring – tellija riigi omavääring,

eküü – Euroopa rahaühik,

välisvaluuta – mis tahes muu nende üldeeskirjade tähenduses heakskiidetud valuuta, mis ei ole omavääring ja millele on pakkumises viidatud,

suunised – tellija väljastatav teatis, milles määratletakse tellija nõuded teenusele ja/või teenuse eesmärgid, sealhulgas vajadusel kasutatavad meetodid ja vahendid ja/või tulemused, mis tuleb saavutada,

äriühingud – tsiviil- või äriõiguslikud äriühingud, sealhulgas avalik-õiguslikud või muud äriühingud, ühistud ja mis tahes muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud juriidilised isikud või assotsiatsioonid, mis on asutatud liikmesriikide või ÜMT õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht asub liikmesriigis või kõnealuses ÜMTs, välja arvatud mittetulundusühingud; sellise äriühingu tegevus, millel on üksnes registrijärgne asukoht liikmesriigis või ÜMTs, peab olema tegelikult ja pidevalt seotud selle liikmesriigi või ÜMT majandusega.

3.2. Nende üldeeskirjade rubriigid ja jaod ei ole nende osa ja neid ei võeta kõnealuste eeskirjade tõlgendamisel arvesse.

3.3. Kui kontekst võimaldab, võib ainsuses olevaid sõnu käsitada mitmuses olevate sõnadena ja vastupidi ning meessoost sõnu naissoost sõnadena ja vastupidi.

3.4. Isikutele osutavad sõnad osutavad ka äriühingutele ja mis tahes õigusvõimega organisatsioonidele.

Artikkel 4

Osalemise tingimused

4.1. Kui nõukogu otsuse ja/või artikli 6 kohaselt ei ole tehtud erandit:

a) võivad pakkumismenetluses osaleda ja EAFi rahastatavaid lepinguid sõlmida võrdsetel tingimustel:

i) ÜMT, AKV riikide ja EMÜ liikmesriikide füüsilised isikud, äriühinguid või avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused;

ii) EMÜ liikmesriikide, ÜMT ja/või AKV riikide ühistud ja muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud juriidilised isikud, välja arvatud mittetulundusühingud;

iii) ÜMT, AKV riikide ja/või EMÜ liikmesriikide äriühingute ühisettevõtted;

b) peavad tarned olema pärit EMÜ liikmesriikidest, ÜMTst ja/või AKV riikidest.

4.2. Füüsilised isikud ja äriühingud ei vasta lepingu sõlmimise tingimustele, kui:

a) nad on pankrotis;

b) neile tehtavad maksed on muu kohtuotsuse kui pankrotti väljakuulutava otsuse kohaselt peatatud, mille tulemusel on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele neilt täielikult või osaliselt võetud õigus hallata ja käsutada oma vara;

c) nende suhtes on algatatud kohtumenetlus, millega seoses on tehtud otsus maksete peatamise kohta ja mille tulemuseks võib vastavalt siseriiklikele õigusaktidele olla pankroti väljakuulutamine või mis tahes muu olukord, mis toob kaasa nende vara haldamise ja käsutamise õigusest täielikult või osaliselt ilmajäämise;

d) nende suhtes on langetatud lõplik kohtuotsus seoses mis tahes ametialase kuriteo või õigusrikkumisega;

e) nad on süüdi tõsises pettuses seoses pakkumismenetlusel osalemiseks nõutava teabe esitamisega;

f) nad on rikkunud mõnda muud tellijaga sõlmitud lepingut.

4.3. Pakkumismenetlusel osalemise ja lepingu sõlmimise tingimustele vastamiseks esitavad pakkujad tellijat rahuldaval viisil tõendid artikli 4 kohastele tingimustele ja vajalikele õiguslikele, tehnilistele ja finantsnõuetele vastamise kohta ning lepingu tõhusaks täitmiseks vajalike vahendite olemasolu kohta. Sel eesmärgil sisaldavad kõik esitatud pakkumised järgmist:

a) vähem kui 90 päeva eest kuupäevastatud ja vastavalt pakkuja riigi õigusaktidele või -tavadele koostatud dokument, millega tõendatakse, et:

- pakkuja vastab artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele,

- tema puhul ei kehti ükski artikli 4 lõikes 2 osutatud olukord;

b) koopiad originaaldokumentidest, millega määratletakse pakkumise esitajaks oleva äriühingu või täisühingu või, kui tegemist on ühisettevõttega, iga selle liikme asutamise viis ja/või õiguslik seisund, ning kehtestatakse registrijärgne ja/või põhikirjajärgne asukoht ja, kui see on erinev, siis juhatuse asukoht;

c) üksikasjad pakkuja (või ühisettevõtte puhul iga selle liikme) kogemuse ja samalaadsete lepingute täitmise kohta eelneva viie aasta jooksul ning üksikasjad muude lepingute kohta, millega pakkuja on seotud, sealhulgas igas sellises lepingus tegeliku ja tõhusa osalemise üksikasjad;

d) vajadusel peamised vahendid, mida kavatsetakse lepingu täitmisel kasutada;

e) nii lepingu täitmise kohas kui ka mujal asuvate selliste võtmeisikute kvalifikatsioon ja kogemus, kes on kavandatud vastutama lepingu haldamise ja täitmise eest;

f) allhankelepingu laadi, tingimuste ja üksikasjadega seotud ettepanekud, kui mis tahes lepingu osa täitmine allhanke korras ületab kavandatava pakkumise hinnast 10 %;

g) pakkuja (või ühisettevõtte puhul iga selle liikme) raamatupidamise ja finantsseisundi aruanded, nt kasumiaruanne, bilanss ja audiitori aruanded viimase viie aasta kohta, hinnangulised rahastamiskavad kahe järgmise aasta kohta ja pakkuja (või ühisettevõtte puhul volitatud esindaja) antud luba kontrollida pakkujate pankadelt saadavaid arveteatisi; ja

h) teave mis tahes käimasoleva kohtu- või vahekohtumenetluse või vaidluse kohta, millega pakkuja on seotud. Osutatud teavet piiratakse küsimustega, mis on lepingu sõlmimise või täitmisega otseselt seotud.

Artikkel 5

Võrdsed õigused osalemisel

5.1. ÜMT ja komisjon võtavad vajalikud meetmed, et tagada võimalikult laialdane võrdsetel tingimustel osalemine ehitustöö-, tarne- ja teenuslepinguid käsitlevates pakkumistes, sealhulgas vajaduse korral meetmed, millega:

a) tagatakse pakkumismenetluse teadaannete avaldamine Euroopa Ühenduste Teatajas, ÜMT ametlikes teatajates ja kõikides muudes sobivates teavitusvahendites, eelkõige ÜMT ja AKV riikide asjakohases piirkonnas;

b) kõrvaldatakse diskrimineeriv kohtlemine või tehnilised nõuded, mis võivad takistada laialdast osalemist võrdsetel tingimustel;

c) julgustatakse liikmesriikide, ÜMT ning AKV riikide äriühingute vahelist koostööd, näiteks eelistades liikmesriikide, ÜMT ning AKV riikide äriühingute vahelisi ühisettevõtteid ja konsortsiume;

d) tagatakse, et kõik valikukriteeriumid on piiritletud pakkumismenetluse dokumentides; ja

e) tagatakse, et valitud pakkumine vastab pakkumismenetluse dokumentide nõuetele ja selles esitatud valikukriteeriumidele.

Artikkel 6

Erandid

6.1. Süsteemi suurima võimaliku tasuvuse tagamiseks võib asjaomaste ÜMT taotlusel lubada muude arengumaade kui AKV riikide füüsilistel või juriidilistel isikutel osaleda ühenduse rahastatavates lepingutes.

6.2. Iga kord esitab asjaomane ÜMT esindajale teabe, mida ühendus vajab selliste erandite üle otsustamiseks, pöörates erilist tähelepanu:

a) asjaomase ÜMT geograafilisele asukohale;

b) EMÜ, ÜMT ning AKV riikide töövõtjate, tarnijate ja nõustajate konkurentsivõimele;

c) vajadusele vältida lepingute täitmiskulude ülemäärast suurenemist;

d) veoraskustele või tarnetähtaegadest tulenevatele viivitustele või muudele samalaadsetele raskustele;

e) kohalike tingimustega kõige paremini sobivale tehnoloogiale.

6.3. Kolmandatel riikidel, kes ei ole konventsiooniga liitunud, võib lubada EMÜ rahastatavates lepingutes osaleda:

a) juhul, kui EMÜ osaleb selliseid riike hõlmavate piirkondlike või piirkondadevaheliste kavade rahastamises;

b) kaasrahastatavate projektide ja kavade puhul;

c) hädaabi puhul.

6.4. Erandjuhul ja kokkuleppel komisjoniga võivad teenuslepingutes osaleda artikli 6 lõikes 3 osutatud kolmandate riikide äriühingud või eksperdid.

Artikkel 7

Konkurss

7.1. Kui artiklis 7 ei ole sätestatud teisiti, sõlmitakse EAFi rahastatavad ehitustöö- ja tarnelepingud avatud pakkumismenetluse teel ja teenuslepingud piiratud osalusega pakkumismenetluse teel.

7.2. ÜMT võib vastavalt artikli 7 lõigete 3, 4 ja 7 sätetele ning komisjoni nõusolekul:

a) sõlmida lepingu piiratud osalusega pakkumisemenetluse teel ja sellele vajadusel järgneva eelvaliku tulemusel;

b) sõlmida lepingud ilma pakkumismenetluseta;

c) lasta lepingud täita ülemeramaa- ja territooriumi avalik-õiguslike või avaliku sektori osalusega asutustel.

7.3. Piiratud osalusega pakkumismenetlust võib kasutada:

a) kui olukord on kiireloomuline või kui see on vajalik lepingu tüübi või mõne selle eriomaduse tõttu;

b) väga spetsiifiliste projektide või kavade puhul;

c) suurte lepingute puhul pärast eelvalikut.

7.4. Ilma pakkumismenetluseta võib lepingud sõlmida järgmistel juhtudel:

a) väikesemahuliste meetmete või kiireloomuliste olukordade või lühiajaliste tehniliste koostöökavade puhul;

b) hädaabi puhul;

c) konkreetsetele ekspertidele määratud toimingute puhul;

d) selliste toimingute puhul, mis on juba tehtavate toimingute lõpetamiseks kohustuslikud või hädavajalikud;

e) asjaomaste kaubaartiklite töötlemine või import, kui lepingu täitmine reserveeritakse üksnes patentide või kasutuslitsentside valdajate jaoks;

f) pakkumismenetluse ebaõnnestumise korral.

7.5. Piiratud osalusega pakkumismenetluste ja pakkumismenetluseta sõlmitud lepingute suhtes kohaldatakse järgmist korda:

a) ehitustöö- ja tarnelepingute puhul koostab tellija kooskõlas esindajaga vajadusel pakkujate eelvaliku kutse tagajärjel võimalike pakkujate lühiloendi;

b) teenuslepingute puhul koostab tellija kooskõlas komisjoniga tellija ja komisjoni ettepanekute põhjal võimalike pakkujate lühiloendi;

c) pakkumismenetluseta sõlmitud lepingute puhul alustab tellija vabalt valitud vormis läbirääkimisi võimalike pakkujatega, kelle ta on kandnud loetellu artiklite 7 lõike 5 punktide a ja b kohaselt, ja sõlmib enda valitud pakkujaga lepingu.

7.6. Teenuslepingute puhul võetakse arvesse asjaomastes ÜMTs asuvate sobivate kandidaatide olemasolu.

Otsene töövõtt

7.7. Hädaabi, teenuslepingute ja kõigi muude toimingute puhul, mille hinnanguline maksumus jääb alla 5 miljoni eküü, täidetakse lepingud otsese töövõtu vormis avalik-õiguslike või avaliku sektori osalusega asutuste või asjaomase ÜMT asutuste kaudu, kui riigil on oma riigiasutustes kvalifitseeritud juhtkond.

7.8. Ühendus katab osa asjaomase asutuse kuludest, andes puuduvaid seadmeid ja/või materjale ja/või vahendeid, et asutus saaks hankida vajalikke täiendavaid asjatundjaid asjaomasest ÜMTst või muust ÜMTst või AKV riikidest. Ühendus katab ainult täiendavate meetmete kulud ja ajutised kulutused, mis on kõnealuse projekti nõuete täitmisel hädavajalikud.

Hädaabilepingud

7.9. Hädaabilepinguid sõlmitakse olenevalt olukorra pakilisusest. Selleks võib tellija kooskõlas esindajaga kõikide hädaabiga seotud toimingute puhul lubada:

a) sõlmida lepinguid pakkumismenetluseta;

b) täita lepinguid otsese töövõtu vormis;

c) täita lepinguid eriasutustel;

d) komisjonil lepinguid otse täita.

Kiirendatud menetlus

7.10. Projektide ja programmide kiire ja tõhusa rakendamise tagamiseks kasutatakse kiirendatud korras läbiviidavat pakkumismenetlust, kui asjaomane ÜMT seda ei keela või kui komisjoni poolt asjaomasele ÜMTle heakskiitmiseks tehtud ettepanekuga ei sätestata teisiti. Pakkumismenetluse teadaannete väljaandmise kiirendatud menetlus hõlmab lühemaid tähtaegu pakkumiste esitamiseks ning pakkumismenetluse korraldamist üksnes asjaomase ÜMT ja naabruses asuvate ÜMT või AKV riikide jaoks kooskõlas asjaomases ÜMTs kehtivate eeskirjadega. Kiirendatud menetlust kasutatakse järgmistel juhtudel:

a) ehitustöölepingud: hinnanguline maksumus on alla 5 miljoni eküü;

b) hädaabi: ei sõltu lepingu maksumusest.

7.11. Erandina võib ÜMT eelarvevahendite käsutaja kooskõlas esindajaga hankida piiratud koguses tooteid ja teenuseid asjaomasest ÜMTst või naabruses asuvast ÜMTst või AKV riikidest, kui sellised kaubad või teenused on seal kättesaadavad.

7.12. Menetluse kiirendamiseks võib ÜMT paluda, et komisjon peaks teenuslepingute üle läbirääkimisi ning koostaks ja sõlmiks sellised lepingud ja täidaks neid nende nimel kas otse või oma asjaomase asutuse kaudu.

Artikkel 8

Projektikonkurss

8.1. Kui tellija peab tehnilistel, esteetilistel või rahalistel kaalutlustel vajalikuks, võib kuulutada välja pakkumismenetluse projektikonkursil osalemiseks. Projektikonkurss viiakse läbi tellija koostatud kava ja kriteeriumide alusel. Sel juhul kehtib järgmine kord:

a) kavaga võidakse näha ette auhinnad parimate projektide esitajatele. Sellised auhinnad määratletakse kavas ja need määratakse nimetatud projektide autoritele tellija kehtestatud korras. Tellija võib jätta auhinnad välja andmata, kui tingimustele vastavaid projekte ei ole;

b) kui pakkumismenetluse teadaandes ei ole sätestatud teisiti, kuulub projektide autoriõigus nende loojatele. Tellija võib kooskõlas konkursil osalejatega kasutada projekte edasiarendamise eesmärgil.

8.2. Tellija võib korraldada pakkumismenetlusi edasiseks läbivaatuseks, uurimiseks ja kujundamiseks, kui see võib projekti edasiarendamiseks olla vajalik.

8.3. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 1 punkti b ja artikli 8 lõike 2 kohaldamist, võib tellija kutsuda pakkujaid autori projekti üksikasjalikult edasi arendama ja koostama dokumente etapis, kus võib välja kuulutada pakkumismenetluse tarnete või ehitustöö jaoks.

8.4. Tellija võib korraldada pakkumismenetlusi "võtmed kätte" põhimõttel esitatavate projektide ja ehituskavandite jaoks. Sellised pakkumised esitatakse põhisumma kohta. Pakkumisi hinnatakse nende esteetiliste, praktiliste, tehniliste ja majanduslike näitajate alusel. Auhindu ei määrata.

Artikkel 9

Soodustused

9.1. Soodustamaks ÜMT füüsiliste ja juriidiliste isikute võimalikult laialdast osalemist fondist rahastatavate lepingute täitmises, võetakse meetmeid, et kasutada nende riikide ja territooriumide loodusvarasid ja inimressursse parimal võimalikul viisil. Sel eesmärgil:

a) antakse ÜMT pakkujatele ehitustöölepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 5 miljonit eküüd, 10 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult ja tehniliselt samaväärsete pakkujatega, tingimusel et vähemalt veerand aktsia- või osakapitalist ja juhtkonnast pärineb ühest või mitmest ÜMTst;

b) antakse ÜMT pakkujatele, kelle tarnetest on vähemalt 50 % lepingu maksumusest ÜMT päritolu, tarnelepingute puhul 15 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult ja tehniliselt samaväärsete pakkujatega, olenemata tarnete maksumusest;

c) nõutava pädevusega teenuseid käsitlevate lepingute puhul soodustatakse ÜMT päritoluga eksperte, asutusi või nõustamisteenuseid osutavaid äriühinguid võrreldes tehniliselt ja majanduslikult samaväärsete pakkujatega;

d) allhanke kavandamise korral eelistab edukas pakkuja ÜMT füüsilisi isikuid ning äriühinguid, kes suudavad lepingut täita samasugustel tingimustel.

9.2. Artikli 9 lõikes 1 osutatud künnist ja protsendimäärasid võib muuta asjakohase nõukogu otsuse alusel.

Artikkel 10

Lepingu tüübid

10.1. Lepingute vorm võib olla üks järgmistest:

a) põhisummaga lepingud, mille puhul kindel hind hõlmab kogu lepingu objektiks oleva ehitustöö, tarned ja teenused;

b) ühikuhinnaga lepingud, mille puhul ehitustöö, tarned ja teenused jaotatakse hinnangulise eelarve alusel osadeks ja märgitakse hinnangulised ühikuhinnad;

c) kontrollitud kulutustega lepingud, mille puhul hinnatakse ehitustöö, tarnete ja teenuste maksumus tegelike kulude põhjal, millele lisatakse üldkulud ja kasum;

d) segatüüpi lepingud, mille puhul hinnad määratakse kindlaks vähemalt kahe artikli 10 lõikes 1 sätestatud meetodi alusel;

e) ajutise hinnaga lepingud, mille puhul artikli 10 lõikes 2 ette nähtud erandlikel juhtudel sõlmitakse lepingud ilma, et pärast seda, kui tellija ja pakkuja on konsulteerinud ja kokkuleppele jõudnud, hinda eelnevalt kindlaks määrataks, ja mille eest makstakse kokkulepitud viisil.

10.2. Ajutise hinnaga lepingu võib sõlmida ainult siis, kui:

a) leping on keerukas või sisaldab uusi viise, mis kujutavad märkimisväärset tehnilist ohtu, mistõttu tuleb lepingu täitmisega alustada enne kõikide tingimuste kindlaksmääramist;

b) kui võivad esineda ootamatud või ettenägematud asjaolud, näiteks kui leping on kiireloomuline või kui lepingu täitmise laadi ja vahendeid on keeruline kindlaks määrata.

10.3. Välja arvatud ajutise hinnaga lepingute puhul, sõlmitakse lepingud varem kindlaks määratud hindade alusel. Need hinnad võivad käsitleda põhisummat või ühikuhindasid.

10.4. Pakkujatele antavates juhistes:

a) märgitakse lepingu tüüp;

b) kontrollitud kulutustega lepingute puhul märgitakse kulutuste, üldkulude ja kasumi arvutamise eeskirjad;

c) segatüüpi lepingute puhul märgitakse meetodid, mida kasutatakse lepingu alusel makstavate summade arvutamiseks.

Artikkel 11

Tehnilised nõuded ja standardid

11.1. Tehnilised nõuded ja katsetamiseks, kontrollimiseks, heakskiitmiseks ja arvutamiseks kasutatavad meetodid võib määratleda tähtsuse järjekorras, viidates EMÜ ja asjaomase ÜMT poolt tunnustatud ühisstandarditele või asjaomase ÜMT või liikmesriigi standarditele või mis tahes muudele, sealhulgas rahvusvahelistele standarditele.

11.2. Kui see ei ole lepingu valdkonnaga õigustatud, on keelatud tehnilised nõuded, milles mainitakse kindla päritoluga või teatava kindla töötluse läbinud tooteid ja millega seega eelistatakse teatavaid tooteid või välistatakse teatavate toodete kasutamine. Selline keeld hõlmab kaubamärke, patente või tootetüüpe või konkreetset toote päritolu. Kui tooteid ja menetlusi ei ole võimalik piisavalt täpselt ja arusaadavalt määratleda, võib kasutada nende nime, tingimusel et lisatakse sõnad "või samaväärne".

Artikkel 12

Teadaanded ja kirjalikud teated

12.1. Kui eritingimustega ei ole määratletud teisiti, saadetakse ühelt poolt tellija ja/või järelevaataja ja teiselt poolt pakkujate ja eduka pakkuja vaheline teabevahetus posti, kaabelvõrgu, teleksi, faksi või käsiposti teel nimetatud poolte poolt selleks otstarbeks määratud asjakohastele aadressidele.

12.2. Kui saatja nõuab vastuvõtutõendit, viitab ta sellisele nõudele oma teatises ja nõuab vastuvõtutõendit iga kord, kui teatise vastuvõtmiseks on sätestatud tähtaeg. Igal juhul võtab saatja kõik vajalikud meetmed, et tagada oma teatise kättesaamine.

PAKKUMISMENETLUS

Artikkel 13

Pakkumismenetluse teadaanne

13.1. Tellija teatab oma kavatsusest sõlmida leping avatud pakkumismenetluse või piiratud osalusega eelvalikuga pakkumismenetluse teel komisjoni teadaandega, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas, asjaomase ÜMT ametlikus teatajas ja mis tahes muus sobivas teavitusvahendis, eelkõige ÜMT ja AKV riikide asjaomases piirkonnas.

13.2. Enne pakkumismenetluse teadaande väljastamist jätab tellija pakkumismenetluse dokumendid esindajale.

13.3. Esindaja:

a) kiidab kiirendatud menetluste, pakkumismenetluseta sõlmitud lepingute ja hädaabilepingute puhul enne nende väljakuulutamist tellija poolt pakkumismenetluse dokumendid heaks 30 päeva jooksul alates sellest, kui tellija on need talle esitanud;

b) saadab kõigil muudel kui artikli 13 lõike 3 punktis a nimetatud juhtudel pakkumismenetluse dokumendid komisjonile heakskiitmiseks 30 päeva jooksul alates tellija poolt temale nende dokumentide esitamisest.

13.4. Avatud pakkumismenetluse puhul märgitakse pakkumismenetluse teadaandes:

a) lepingu objekt, eesmärk ja ulatus; kui leping on jaotatud mitmeks osaks, eri osade suurus ja võimalus teha pakkumisi ühe või mitme osa või kõikide osade kohta; võimalus esitada pakkumisi muudel alustel, kui seda lubatakse; kui kõne all on nii projekteerimise kui ehitustöödega seotud pakkumismenetluse teadaanne, projekti kriteeriumid ja muud vajalikud nõuded, et pakkujad mõistaksid, mis ulatuses lepinguga ja vastavalt millise pakkumisega on tegu;

b) tingimustele vastamise kriteeriumid ja mis tahes tähtis või ebaharilik pakkumise hindamise kriteerium (nt soodustused);

c) projekti asukoht, rahastamisallikas, lepingu täitmise aeg ning tarnelepingute puhul selle tarne- ja paigaldamiskoht;

d) tellija ning lepingu sõlmiva asutuse nimi ja aadress;

e) pakkumisviis, koht, kus pakkumismenetluse dokumentidega võib tutvuda, ja nende dokumentide saamise tingimused;

f) pakkumiste vastuvõtmise viimasest kuupäevast algav ajavahemik, mille jooksul pakkujad jäävad oma pakkumistega seotuks;

g) pakkumiste vastuvõtmiseks määratud lõppkuupäev ja -kellaaeg, aadress, kuhu need tuleb saata, nõutavate koopiate arv ning keel, milles need tuleb esitada;

h) vajadusel pakkumiste avamise koht, kuupäev ja aeg;

i) tellija nõutavad erinevad tagatised, iga tagatise summa, väljendatud vajadusel protsendimäärana pakkumisest, ning selliste tagatiste esitamise tähtaeg;

j) nende asutuste aadress, kust pakkujad võivad saada mis tahes lisateavet.

13.5. Piiratud osalusega eelvalikuga pakkumismenetluste puhul märgitakse teadaandes eelkõige:

a) pakkumisviis ja artikli 13 lõike 4 punktides a–d ja punktis g osutatud teave;

b) pakkumismenetluse dokumentide kättesaamise tingimused;

c) vajadusel viimane kuupäev tellija poolt pakkumismenetluse väljakuulutamiseks;

d) osalemistaotluses esitatav dokumentaalne teave taotleja seisundi ja maksejõu kohta, mida tellija temalt artikli 4 kohaselt nõuab, ning majanduslikud ja tehnilised tingimused, millele iga taotleja peab valiku tegemisel arvesseminemiseks vastama.

Artikkel 14

Pakkujate eelvalik

14.1. Piiratud osalusega eelvalikuga pakkumismenetluse puhul koostatakse kooskõlas artikli 14 lõikega 2 vajadusel pärast artikli 13 lõikes 1 osutatud teadaande avaldamist toimunud eelvaliku tagajärjel võimalike pakkujate lühiloetelu.

14.2. Lühiloetelu koostatakse muu hulgas artikli 7 lõike 5 kohaselt ning arvestades kavandatava projekti täitmiseks vajalikku kvalifikatsiooni, eelkõige artikli 4 sätteid.

14.3. Tellija valib võimalikud pakkujad nende poolt artikli 13 lõike 5 punkti d kohaselt esitatud taotlustes sisalduva teabe põhjal. Valitud pakkujad saavad pakkumiskutse, milles esitatakse eelkõige:

a) artikli 13 lõike 4 punktides e–j esitatud teave;

b) viide artikli 13 lõikes 5 osutatud teadaandele;

c) mis tahes muudatused, nagu on osutatud artiklis 18.

Artikkel 15

Pakkumismenetluseta sõlmitud lepingud

15.1. Pakkumismenetluseta sõlmitud lepingute puhul määratletakse lepingu objektiks olevad ehitustööd, tarned ja teenused pärast tellija ja pakkuja vahelisi läbirääkimisi.

15.2. Kui kohaldatakse pakkumismenetluseta sõlmitud lepingutega seotud menetlust, valib kandidaadi asjaomane ÜMT vastavalt artiklile 4 ja artikli 7 lõikele 5 koostatud lühiloetelu alusel.

15.3. Läbirääkimiste tulemusel koostab tellija lepingu teksti ja teeb selle teatavaks vastavalt artiklile 38.

15.4. Tellija ja pakkuja määravad kuupäeva, mida loetakse lepingu sõlmimise kuupäevaks. See kuupäev sätestatakse lepingu tekstis.

PAKKUMISMENETLUSE DOKUMENDID

Artikkel 16

Pakkumismenetluse dokumentide sisu

16.1. Pakkumismenetluse dokumendid sisaldavad üksikasju pakkumiste esitamise viisi ja eduka pakkuja valimise kriteeriumide kohta. Lisaks pakkumismenetluse teadaandele võivad pakkumismenetluse dokumendid sisaldada järgmist:

a) juhised pakkujatele;

b) konkreetset tüüpi lepingu suhtes kohaldatavad üldtingimused;

c) eritingimused konkreetse lepingu jaoks;

d) tehnilised nõuded ja/või suunised;

e) põhisummaga lepingute puhul üldhinna jaotuse vorm või ühikuhinnaga lepingute puhul vorm ühikuhindade loetelude ja/või hinnangulise eelarve jaoks;

f) nõuete või lisateabe loetelu;

g) joonised;

h) pakkumise vorm;

i) pakkumistagatise vorm;

j) lepingu vorm;

k) täitmistagatise vorm; ja

l) pakkumise hindamise süsteemi kirjeldus, esitades hindamiskriteeriumid ja iga üksikkriteeriumi tähtsuse.

16.2. Lisaks sellele ja sõltuvalt lepingu tüübist on pakkumismenetluse dokumentidega kaasas "märkus üldise teabe kohta". Selle märkuse koostab esindaja kooskõlas asjaomase ÜMTga ja viimase heakskiidul. Selle otstarve on ainult informatiivne ja see ei moodusta lepingu osa. See sisaldab järgmiseid üksikasju või mõnda nendest:

a) lepingu täitmise piirkonna geograafilised üksikasjad, sealhulgas märkused kliima kohta;

b) lepingu täitmise asukoht, juurdepääsuteed ja muud infrastruktuurid, mida võib kasutada lepingu täitmiseks;

c) teave tolli-, maksu- ja hinnaküsimusi käsitlevate õigusaktide kohta;

d) palgaastmed ning töötajate makstavad õiguslikud ja lepingust tulenevad maksud, sealhulgas tellija riigi õigusaktidega sätestatud lepingu täitmise kohas kehtivad minimaalsed või keskmised palgatasemed, mis vastavad lepingu täitmiseks nõutava tööjõu peamistele kategooriatele;

e) teave valuutakontrolliga seotud õigusnormide ja tellija riigi rahandus- ja pangandussüsteemi kohta;

f) mis tahes muu teave lepingute täitmist reguleerivate tellija riigi õigusnormide kohta, sealhulgas üksikasjad asutuste kohta, kelle poole tuleks kõnealustest õigusnormidest koopiate saamiseks pöörduda.

16.3. Teenuslepingute suunised sisaldavad järgmist:

a) võimalikult üksikasjalik kirjeldus lepingu eesmärgi kohta;

b) kasutamisega seotud üksikasjad, nt tellija valduses olevad andmed, teatavate tehniliste ja muude eeskirjade kohaselt tellija jaoks siduvad piirangud ning tellija sätestatud kohustused;

c) vastavalt lepingu tüübile uuringute esialgne kavand ja rakenduskava ning vajadusel lepingu eelnõu;

d) üldine dokumentatsioon, mis koosneb lepinguga hõlmatud tehnilise kasutusalaga seotud õigusnormidest või mis tahes muudest selliste õigusnormide kättesaadavusele osutavatest viidetest.

16.4. Pakkuja tutvub põhjalikult kõikide pakkumismenetluse dokumentides esitatud juhiste, tingimuste, vormide, nõuete ja joonistega. Pakkuja üksi vastutab seoses pakkumismenetluse dokumentide nõuetega antud vastuste eest ja selle eest, kui need vastused on ebatäielikud või ekslikud. Kui pakkuja ei esita kogu pakkumismenetluse dokumentidega nõutavat teavet või kui ta esitab pakkumise, mis ei vasta igas punktis pakkumisemenetluse dokumentide nõuetele, teeb ta seda oma vastutusel ja tema pakkumine võidakse menetluselt kõrvaldada.

Artikkel 17

Pakkumismenetlusega seotud teabe selgitamine

Kui pakkuja järelepärimise peale või mis tahes muul moel antakse pakkujale lepinguga seotud teavet või muud teavet, mis võib mõjutada pakkumishinda, esitab tellija sellise teabe kirjalikult samuti teistele pakkujatele, kui need on teada, tingimusel et teistele pakkujatele ei esitata kaubanduslikku laadi teavet, mis on seotud muudel alustel tehtavate pakkumiste vastuvõetavusega. Tellija vastab ainult nendele selgituste saamiseks tehtud järelepärimistele või taotlustele, mis jõuavad temani vähemalt 30 päeva enne pakkumiste esitamise tähtaega.

Artikkel 18

Pakkumismenetluse dokumentidesse muudatuste tegemine

Tellija poolt pakkumismenetluse ajal pakkumismenetluse dokumentidesse tehtavatest mis tahes muudatustest teatatakse viivitamata kirjalikult kõikidele võimalikele pakkujatele, kes on endale pakkumismenetluse dokumendid hankinud; samuti teavitatakse neid pakkumiste esitamiseks ettenähtud ajavahemiku pikendamisest, kui tellija peab seda vajalikuks, et võimaldada pakkujatel sellist muudatust arvesse võtta.

JUHISED PAKKUJATELE

Artikkel 19

Keel

Pakkumise, lepingudokumentide ja kogu asjakohase kirjavahetuse ja dokumentide keel sätestatakse pakkujatele antavates juhistes.

Artikkel 20

Pakkumiste sisu

20.1. Pakkuja koostatav ja esitatav pakkumine koosneb vastavalt pakkumismenetluse dokumentides sätestatud nõuetele järgmistest osadest:

a) täidetud pakkumise vorm ja selle lisa;

b) pakkumistagatis;

c) põhisummaga lepingute puhul üldhinna jaotus või ühikuhinnaga lepingute puhul ühikuhindade loetelu ja/või hinnanguline eelarve;

d) lisateavet sisaldavad dokumendid;

e) artiklis 4 osutatud pakkuja mainet ja maksevõimelisust tõendavad dokumendid, välja arvatud piiratud osalusega eelvalikuga pakkumismenetluse puhul;

f) vajadusel teave pakkumise esitamise kohta muudel alustel ja kogu muu pakkumismenetluse dokumentides sisalduvate juhiste kohaselt pakkujalt nõutav teave;

g) kogu pakkumiste hindamiseks vajalik teave;

h) kui pakkujatele antavates juhistes määratletakse, et nõutakse müügijärgset teenindust, märge vahendite kohta, mille abil pakkuja kavatseb sellist teenust osutada;

i) vajadusel pakkuja esitatavad lisatagatised, mis käsitlevad muu hulgas täitmise ajavahemikku ja tööde ulatust;

j) kogu teave mis tahes kavandatava allhanke kohta;

k) pakkumishind, makseviis ja -valuuta.

20.2. Müügijärgset teenindust nõutakse tarnelepingute puhul, välja arvatud juhul, kui see pole varustuse laadi tõttu õigustatud. Kui tellija nõuab müügijärgset teenindust:

a) täpsustatakse eritingimustes sellise teenuse osutamise tingimused ja üksikasjad;

b) asutab edukas pakkuja tellija riigis nõutud müügijärgse teeninduse, välja arvatud juhul, kui see pole varustuse laadi või asjakohaste tingimuste tõttu õigustatud.

Artikkel 21

Osad

21.1. Projekti täitmise kavandamisel tuleks võtta majanduslikel ja tehnilistel põhjustel arvesse projekti võimalikult suurtesse ühtlastesse osadesse jaotamise eeliseid.

21.2. Osadeks jaotatud projekti puhul märgitakse pakkujatele määratud juhistes:

a) osade arv;

b) iga osa laad, asukoht ja suurus; ja

c) vajadusel väikseim ja suurim osade arv, mille kohta pakkuja võib pakkumisi esitada.

21.3. Pakkumise esitamise kord on järgmine:

a) pakkuja võib esitada pakkumise iga osa kohta;

b) kui pakkujatele määratud juhistega ei sätestata teisiti, võib pakkuja hõlmata oma pakkumisse üldise mahahindluse, mida ta võib pakkuda mõne või kõigi esitatud üksikpakkumiste ühendamise puhul;

c) välja arvatud juhul, kui pakkujatele antud juhistes ei sätestata, et samale pakkujale jaotatud osad moodustavad ühtse lepingu, moodustab iga osa eraldi lepingu;

d) kui osad jaotatakse erinevate pakkujate vahel, võidakse pakkumismenetluse dokumentides või pakkujatele antud juhistes sätestada, et konkreetse osa kohta pakkumise teinud pakkuja tagab kõikide osade täitmise kooskõlastamise.

Artikkel 22

Koostöö kolmandate isikutega

22.1. Selleks, et aidata ÜMTl tõhustada tehnilisi oskusi ja parandada konsultantide oskusteavet, julgustatakse nõustamisteenust pakkuvaid EMÜ ja ÜMT äriühinguid, insenere, eksperte ja asutusi sõlmima omavahel koostöö- ja partnerluslepinguid. Sel eesmärgil teevad komisjon ja ÜMT kõik jõupingutused, et:

a) tõhustada ühisettevõtete abil ÜMT allhangete kasutamist või ÜMT kodanikeks olevate ekspertide kasutamist EMÜ nõustamisteenuseid osutavate äriühingute, inseneride või asutuste palgatud meeskondades;

b) teavitada pakkujaid pakkumismenetluse dokumentides valikukriteeriumidest ning üldeeskirjadega ettenähtud soodustustest, eelkõige nendest, millega julgustatakse kasutama ÜMT inimressursse.

22.2. Tellija võib pakkumismenetluse või lepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus teha võimalikele pakkujatele ettepaneku kasutada vastastikusel kokkuleppel valitavate teiste ÜMT või AKV riikide äriühingute või riiklike ekspertide või konsultantide abi. See koostöö võib toimuda ühisettevõtte, allhankelepingu või töötajate töö käigus koolitamise kaudu.

22.3. Kui koostöö vorm on:

a) ühisettevõte, kohaldatakse artikli 4 lõike 3 punkti b;

b) allhankeleping, kohaldatakse artikli 4 lõike 3 punkti f;

c) töötajate töö käigus koolitamine, peavad tellija pakutud koolitatavatel töötajatel olema sellised põhioskused, mis on vajalikud lepingu täitmisega seotud koolitusest tõhusaks osavõtmiseks. Maksimaalne koolitatavate arv sätestatakse eritingimustega. Töötasu või pakkumishinna arvutamisel võetakse arvesse kõiki kulutusi, mis pakkujal tuleb kanda töötajate töö käigus koolitamise tagajärjel. Töötajate töö käigus koolitamine ei piira mingil juhul selle eduka pakkuja kohustusi, kellega on sõlmitud leping, ega sea mingit vastutust tellijale või järelevaatajale.

22.4. Asjaomased isikud kohustuvad tegema vastastikku koostööd ja lepivad kokku sellise koostöö korras ning eelkõige sellisest koostööst tulenevates kohustustes.

Artikkel 23

Pakkujate sõltumatus

23.1. Kui pakkuja loob teenuslepingute puhul õigussuhte füüsilise või juriidilise isikuga, kes võib osaleda ehitustööde või tarnete teostamisel, mida teenustega võidakse määratleda või valmistada, või kui ta säilitab nendega erisuhted, mis võivad ohustada tema sõltumatust, teavitab ta sellest tellijat oma pakkumises või lepingu üle läbirääkimiste pidamise ajal või mis tahes ajal enne lepingu sõlmimist, kui selline olukord tekib.

23.2. Kui olenemata sellisest teabest sõlmitakse leping kõnealuse pakkujaga, jätab tellija endale õiguse jätta asjaomased füüsilised või juriidilised isikud selliste ehitustööde või selliste tarnete läbiviimisel kõrvale.

Artikkel 24

Pakkumiste hinna kujundamine

24.1. Pakkuja esitab pakkumismenetluse dokumentides nõutud teabe hinna kohta, teeb vajalikud arvutused, allkirjastab pakkumise vormi ja lisab selle oma pakkumisele.

24.2. Pakkumise üldsumma märgitakse numbrite ja sõnadega. Kui numbritega märgitud summa erineb sõnadega märgitud summast, kehtib viimane. Kui pakkujatele antud juhistega nõutakse, märgitakse nii numbrite kui sõnadega ka:

a) üldhinna jaotus põhisummaga lepingute puhul;

b) iga ühiku hind hinnangulises eelarves ja/või ühikuhindade loetelu ühikuhinnaga seotud lepingu puhul;

c) segatüüpi lepingute puhul üldhinna osa jaotus ning ühikuhinnaga seotud osa puhul hinnanguline eelarve ja/või hindade loetelu.

24.3. Hinnad peavad vastama iga ühiku suhtelisele maksumusele võrreldes pakkumise üldsummaga. Hinnad ei tohiks olla sellised, et need moonutaks pakkumiste võrdlemist või annaksid põhjust vahemakseteks, mis ei ole vastavuses tehtava töö maksumusega.

24.4. Pakkumised väljendatakse tellija riigi omavääringus.

24.5. Pakkuja võib taotleda oma pakkumises, et pakkumishinnast protsendimäärana väljendatud põhjendatud osa makstaks talle otse välisvaluutas. Nõutavat põhjendust hinnatakse tehtavate ehitustööde, tarnete või teenuste tegeliku päritoluga ja sellest tulenevate kulutustega seotud kontrollitavaid asjaolusid arvestades. Välisvaluutas tehtavate maksete suhtes kohaldatav ümberarvestuskurss on kurss, mis kehtis 30 päeva enne pakkumiste esitamiseks määratud viimast kuupäeva.

24.6. Pakkuja pakutavas hinnas võetakse arvesse konventsioonis sätestatud kohaldatavaid maksuseadusi.

Artikkel 25

Kehtivusaeg

25.1. Pakkujad jäävad oma pakkumistega seotuks tellija poolt vastavalt artiklile 13 ettenähtud ajavahemikuks. Tellija võib lükata tagasi kõik lühemaks ajavahemikuks tehtud pakkumised. Tellija kinnitatud ajavahemik on piisav pakkumiste hindamise ja võrdlemise võimaldamiseks, kõikide vajalike selgituste ja tunnustuste saamiseks ja lepingu sõlmimisest teavitamiseks. Kehtivusaeg ei ületa tavaliselt 120 päeva alates pakkumiste esitamiseks kinnitatud viimasest kuupäevast, kuid see võib varieeruda sõltuvalt lepingu tüübist ja keerukusest.

25.2. Erandlikel asjaoludel võib tellija enne pakkumise esialgse kehtivusaja lõppu nõuda pakkujalt kehtivuse pikendamist määratletud ajaks. Sellise taotlusega nõustuvatelt pakkujatelt ei nõuta nende pakkumiste muutmist, kuid nad peavad vastavalt pikendama oma pakkumistagatiste kehtivust. Pakkumistagatise vabastamist ja sellest ilmajäämist käsitlevate artikli 26 sätete kohaldamist jätkatakse pakkumiste pikendatud kehtivusaja jooksul.

25.3. Edukas pakkuja jääb oma pakkumisega seotuks täiendavaks 60 päevaks pärast seda, kui ta on saanud kätte teatise tema valimise kohta.

Artikkel 26

Pakkumistagatis

26.1. Kui pakkujatele antud juhistes ei ole sätestatud teisiti, esitavad pakkujad ehitustöö- ja tarnelepingute puhul tagatise oma pakkumiste tõsiseltvõetavuse kohta. Selle tagatise summa määratletakse pakkumismenetluse dokumentides ja see ei ületa mingil juhul 2 % pakkumise summast.

26.2. Pakkumistagatis esitatakse pangatagatisena, panga aruandena, tõendatud tšekina, kindlustusseltsi või võlakirju väljastava asutuse võlakirjana, tagasivõtmatu akreditiivina või tellijale tehtud rahalise sissemaksena. Kui pakkumistagatiseks on pangatagatis, panga aruanne, kontrollitud tšekk või võlakiri, väljastab selle tellija poolt heakskiidetud ja ÜMTs, AKV riikides või liikmesriigis asutatud pank, kindlustusselts või võlakirju väljastav asutus. Pangatagatis või võlakiri on rangelt vastavuses pakkumismenetluse dokumentides või pakkumismenetluseta sõlmitud lepingute puhul eritingimustes sisalduva pakkumistagatise vormiga. Ükskõik mis kujul tagatis esitatakse, on see sõltumatu ja tuleb maksta esimesel nõudmisel ning see kehtib 60 päeva pärast pakkumise kehtivusaja lõppu.

26.3. Tellija võib lükata tagasi pakkumise, millele ei ole lisatud vastuvõetavat pakkumistagatist.

26.4. Nende pakkujate pakkumistagatised, keda ei valitud, vabastatakse hiljemalt 60 päeva jooksul pärast pakkumiste kehtivusaja lõppu, mida on vajadusel vastavalt artikli 25 lõikele 2 pikendatud, või lepingu sõlmimisel, olenevalt sellest, kumb on varasem.

26.5. Eduka pakkuja pakkumistagatis vabastatakse, kui pakkuja on lepingule alla kirjutanud ja esitanud nõutava täitmistagatise tellijale vastuvõetaval viisil.

26.6. Pakkumistagatisest võib ilma formaalsusteta loobuda:

a) kui pakkuja võtab oma pakkumise tagasi tema pakkumise kehtivusaja jooksul;

b) eduka pakkuja puhul, kui ta ei allkirjasta lepingut või ei esita nõutavat täitmistagatist kindlaksmääratud aja jooksul.

Artikkel 27

Pakkumiste esitamine muudel alustel

27.1. Kui pakkujatele antud juhistes ei ole sätestatud teisiti, võivad pakkujad esitada pakkumise muudel alustel. Pakkujatele antavates juhistes tuleb määratleda igasugused piirangud, projektiga seotud kriteeriumid ja muud nõuded, mida kohaldatakse pakkumiste esitamisel muudel alustel. Kui pakkujatele antud juhistes ei ole sätestatud teisiti, on muudel alustel pakkumise esitamise tingimuseks pakkumise esitamine ühesugustel alustel.

27.2. Pakkumiste esitamine muudel alustel ei tohi teha erandeid nende üldeeskirjade nõuetest. Pakkumismenetluse dokumentidel põhinevaid pakkumisi ja muudel alustel esitatud pakkumisi hinnatakse samal ajal.

27.3. Pakkujatele antud juhistes tuleb märkida, kas muudel alustel pakkumist esitav pakkuja on vastutav sellise pakkumise kavandamise eest, ja kui on, tuleb neis märkida eelkõige kontrolli, ülevaatamise ja heakskiitmisega seotud menetlused.

27.4. Pakkumise esitamine muudel alustel koosneb järgmistest osadest:

a) konkreetne pakkumine;

b) tõendusmaterjal muudel alustel tehtava pakkumise eelistest võrdsetel alustel tehtavate pakkumiste ees, sealhulgas arvuline õigustus majandusliku kasu kohta;

c) muudel alustel pakkumiste esitamiseks vajalike eritingimuste tehnilistesse nõuetesse tehtavad kavandatavad muudatused;

d) joonised ja spetsifikatsioonid, mida nõutakse võrdsetel alustel pakkumise esitamise korral, kuid mida pakkumise esitamine muudel alustel ei mõjuta;

e) joonised ja spetsifikatsioonid, mida pakkumise esitamine muudel alustel mõjutab;

f) tehniline märkus pakkumise muudel alustel esitamise kontseptsiooni kohta ning vajadusel joonised ja arvutused;

g) põhisummaga lepingute puhul üldhinna jaotus ühikute kaupa, mida on pakkumise esitamisega muudel alusel muudetud;

h) ühikuhinnaga lepingute puhul hinnanguline eelarve ja/või hindade loetelu, mida on pakkumise esitamisega muudel alustel muudetud.

Artikkel 28

Pakkumise esitamisele eelnev külaskäik

28.1. Pakkujal soovitatakse külastada ja kontrollida lepingu täitmise kohta ja selle ümbruskonda ja hankida endale oma vastutusel kogu teave, mis võib olla vajalik pakkumise ettevalmistamiseks ja lepingu sõlmimiseks. Lepingu täitmise koha külastuse kulud kannab pakkuja.

28.2. Tellija annab pakkujale ja tema töötajatele või esindajatele niivõrd, kuivõrd see on teostatav, loa siseneda lepingu täitmise kohta eesmärgiga seda kontrollida, tingimusel et pakkuja, tema töötajad või esindajad vabastavad tellija, tellija töötajad ja esindajad sellega seotud vastutusest. Pakkuja on vastutav surmaga lõppeva või mõne muu mis tahes isikukahju eest ning igasuguse majandusliku või ainelise kahju eest, mis oleks jäänud tekkimata, kui sellist luba poleks antud.

28.3. Ilma et see piiraks tellija riigi immigratsioonipoliitikaga seotud õigusnormide kohaldamist, annab asjaomane ÜMT sisenemisloa igale isikule, kes tõendab artikli 4 tingimustel oma osalust pakkumismenetluses, või igale sellise isiku esindajale, eesmärgiga viia läbi külastus pakkumise ettevalmistamiseks. Luba kaotab kehtivuse pakkumise kehtivusaja lõpule järgneval päeval.

Artikkel 29

Pakkumiste allkirjastamine

29.1. Pakkumisele kirjutab alla pakkuja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja, nagu on nõutud pakkujatele antud juhistes. Pakkumine koostatakse ühes originaaleksemplaris, millele märgitakse sõna "originaal". Pakkuja esitatavate koopiate arv märgitakse pakkujale antavates juhistes. Koopiad allkirjastatakse samal viisil nagu originaalgi ja märgistatakse sõnaga "koopia".

29.2. Esindaja esitatud pakkumises tuleb märkida esindatava nimi, kelle nimel esindaja tegutseb. Iga esindaja võib esindada ainult ühte pakkujat. Esindajad lisavad pakkumise juurde notariaalselt tõestatud või ametlikult kinnitatud dokumendi, millega antakse neile õigus tegutseda pakkujate nimel. Allkiri dokumendil tuleb tõendada vastavalt esindatava riigi õigusaktidele.

29.3. Kui pakkuja on kahest või enamast isikust koosnev ühisettevõte või konsortsium, peab pakkumine olema ühtne ja käsitlema ainult ühte lepingut ning pakkumisele peab alla kirjutama iga isik ning kõik sellised isikud vastutavad pakkumise ja sellest tuleneva mis tahes lepingu eest solidaarselt vastavalt tellija riigi õigusaktidele; kõnealused isikud nimetavad ühe isiku endi seast tegutsema juhina ja esindama ühisettevõtet või konsortsiumi. Ühisettevõtte või konsortsiumi koosseisu ega põhikirja ei muudeta ilma tellija eelneva kirjaliku nõusolekuta.

29.4. Ühisettevõtte või konsortsiumi esindaja võib pakkumisele alla kirjutada ainult juhul, kui ühisettevõtte või konsortsiumi liikmed on andnud talle selleks selge kirjaliku volituse ja kui pakkumisele lisatakse volikiri või notariaalselt tõestatud dokument. Kõik allkirjad volitusdokumendil tuleb tõendada ühisettevõtet või konsortsiumi moodustavate isikute siseriiklike õigusnormide kohaselt, samuti kirjalik volikiri selle kohta, et pakkumisele alla kirjutanud isikud on volitatud võtma kohustusi ühisettevõtte või konsortsiumi liikmete nimel. Sellise ühisettevõtte või konsortsiumi iga liige peab esitama artikliga 4 nõutava tõendi, justkui oleks ta ise pakkuja.

29.5. Lõplik pakkumine on ilma muudatusteta, ridade vahele tehtud lisandusteta ja kustutusteta, välja arvatud sellised, mis on tehtud tellija esitatud juhistele vastamiseks või mis on vajalikud pakkuja tehtud vigade parandamiseks. Muudatused ja parandused teeb/teevad pakkumise allkirjastanud isik/isikud.

29.6. Välja arvatud artikli 21 kohaste osade ja artikli 27 kohaste muudel alustel tehtavate pakkumiste puhul, võib iga pakkuja esitada ainult ühe pakkumise. Ükski pakkuja ei saa mingil moel osaleda teise pakkuja sama lepingut käsitlevas pakkumises.

PAKKUMISTE ESITAMINE

Artikkel 30

Tähtaeg

30.1. Pakkumised tuleb saata tellijale artikli 13 kohaselt määratletud aadressil ja hiljemalt samas artiklis määratletud kuupäevaks ja kellaajaks. Selle kuupäeva määramisel peab tellija tagama piisava ajavaru, võttes arvesse kavandatava projekti laadi, suurust, keerukust ja asukohta ning muid asjakohaseid tegureid. Selline ajavahemik ei ole siiski lühem kui 90 päeva alates pakkumismenetluse väljakuulutamisest.

30.2. Tellija võib oma äranägemise järgi pikendada pakkumiste esitamiseks artikli 30 lõikes 1 osutatud tähtaega, muutes vastavalt artiklile 18 pakkumismenetluse dokumente; sellisel juhul muutuvad kõik tellija ja pakkujate varasema tähtajaga seotud õigused ja kohustused seotuks pikendatud tähtajaga. Kui pakkuja peaks pärast tähtaja pikendamise teatise kättesaamist kasutama oma õigust pakkumine tagasi võtta, tagastatakse talle tema pakkumine ja tema pakkumistagatis vabastatakse pärast pakkumiste avamise sessiooni.

30.3. Kõik pakkumised, mis jõuavad tellijani pärast tema poolt ettenähtud pakkumiste vastuvõtmiseks artikli 13 lõike 4 punkti g ja artikli 18 kohaselt sätestatud tähtaega, lükatakse tagasi ja tagastatakse pakkujatele pärast pakkumiste avamise sessiooni.

Artikkel 31

Ümbrikute pitseerimine ja märgistamine

31.1. Pakkumine, pakkujatele antud juhistes selle juurde kuuluvad lisad ja artiklis 4 osutatud tõendavad dokumendid pannakse pitseeritud ümbrikusse, millel ei ole saatja nime, ja millele märgitakse ainult:

a) pakkumismenetluse teadaandes või pakkumismenetluses pakkumiste esitamiseks määratud aadress;

b) viide pakkumismenetluse teadaandele, mille alusel pakkumine esitatakse;

c) vajadusel nende osade arv, mille kohta pakkumine esitatakse; ja

d) sõnad "mitte avada enne pakkumiste avamise sessiooni", kirjutatud pakkumismenetluse dokumentide keeles.

31.2. Pakkujatele antavates juhistes määratletakse iga juhtumi puhul, kas hinnapakkumisega seotud dokumendid pannakse tehniliste ettepanekutega samasse ümbrikusse või eraldi ümbrikutesse. Viimasel juhul pannakse hinnapakkumine eraldi, saatja nimega varustatud ümbrikusse, millele märgitakse sõnad "pakkumishind" ning mis pitseeritakse ja pannakse koos tehniliste ettepanekutega artikli 31 lõikes 1 osutatud ümbrikusse.

Artikkel 32

Tagasivõtmine ja muutmine

32.1. Iga pakkuja võib oma pakkumist enne artikli 30 lõikes 3 osutatud tähtaega muuta või selle tagasi võtta, tingimusel et teatis selliste muudatuste tegemise või pakkumise tagasivõtmise kohta jõuab tellijani enne kõnealust tähtaega.

32.2. Teatis pakkuja tehtavate muudatuste või pakkumise tagasivõtmise kohta koostatakse, pitseeritakse, märgistatakse ja saadetakse vastavalt artiklile 31. Teatise pakkumise tagasivõtmise kohta võib saata ka käsipostiga või teleksi, kaabelvõrgu või faksi teel, mille järel saadetakse allkirjastatud kinnituskoopia, mille postimärgistus ei saa olla pakkumiste esitamise tähtajast hilisem. Pakkumise tagasivõtmine on tingimusteta ja see lõpetab edasise osalemise pakkumismenetluses.

32.3. Pärast artikli 30 lõikes 3 osutatud tähtaega ei saa pakkumist muuta, välja arvatud artikli 34 lõikes 1 ettenähtud viisil.

32.4. Artikli 30 lõikes 3 osutatud tähtaja ja pakkumise kehtivusaja lõpu vahelisel ajavahemikul ei saa pakkumist tagasi võtta. Pakkumise tagasivõtmine selle ajavahemiku jooksul võib tuua kaasa pakkumistagatisest ilmajäämise.

PAKKUMISTE LÄBIVAATAMINE

Artikkel 33

Pakkumiste avamine

33.1. Pakkumiste saabumisel kantakse ümbrikud nende saabumise järjekorras spetsiaalsesse registrisse. Ümbrikule märgitakse registrinumber ja saabumise kuupäev ja kellaaeg. Ümbrikud jäävad suletuks ja neid hoitakse kindlas kohas kuni artikli 33 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel avamiseni.

33.2. Avalikul pakkumiste avamisel tehakse teatavaks pakkujate nimed, pakkumishinnad, kirjalikud teatised pakkumise muutmise ja tagasivõtmise kohta, nõutava pakkumistagatise olemasolu ja muud sellised üksikasjad, mille avalikustamist tellija peab vajalikuks. Kui kasutatakse kahte ümbrikut, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 2, teatatakse ka, et hinda sisaldavat ümbrikut ei ole avatud.

33.3. Pakkumiste avamine ja läbivaatamine vastab asjaomase ÜMT eeskirjadele ja selle eesmärk on kontrollida, kas pakkumised on täielikud, kas nõutud pakkumistagatis on esitatud, kas dokumendid on nõuetekohaselt allkirjastatud ja kas pakkumised vastavad üldiselt nõuetele.

33.4. Ümbrikuid, millele vastavalt artiklile 31 on kantud sõna "pakkumishind", ei avata enne, kui pakkumiste hindamine muus osas kui hinnad on lõpetatud.

33.5. Hindamisel võetakse arvesse ainult sellistes ümbrikutes olevaid pakkumisi, mis on saabunud artikli 30 lõikes 3 osutatud tähtaja jooksul.

33.6. Tellija koostab enda tarbeks pakkumiste avamise kohta protokolli, mis sisaldab pakkumiste avamise juures kohalolnuile vastavalt artikli 33 lõikele 2 avalikustatud teavet.

33.7. Pärast avalikku pakkumiste avamist ei avalikustata pakkumiste läbivaatamisega, selgitamisega, hindamisega ega võrdlemisega seotud teavet ning lepingu sõlmimisega seotud soovitusi pakkujatele ega muudele isikutele, kes ei ole sellise menetlusega ametlikult seotud.

33.8. Mis tahes pakkuja katse mõjutada tellijat pakkumiste läbivaatamisel, selgitamisel, hindamisel ja võrdlemisel ning lepingu sõlmimisega seotud otsuste tegemisel toob kaasa tema pakkumise tagasilükkamise.

33.9. Esindaja on pakkumiste avamise juures ja saab koopia igast pakkumisest.

Artikkel 34

Pakkumiste hindamine

34.1. Tellija võib nõuda pakkumiste läbivaatamise, hindamise ja võrdlemise hõlbustamiseks, et iga pakkuja selgitaks individuaalselt oma pakkumist, sealhulgas ühikuhindade jaotust. Selgituste saamise taotlus ja vastus sellele on kirjalikud ja need tuleb edastada mis tahes artiklis 12 osutatud viisil, kuid mingeid pakkumishinda või pakkumise sisu käsitlevate muudatuste tegemist ei saa taotleda, pakkuda ega lubada, välja arvatud juhul, kui nõutakse kinnitust tellija poolt artikli 34 lõike 7 kohaselt pakkumiste hindamisel avastatud arvutusvigade paranduste kohta.

34.2. Enne pakkumiste üksikasjalikku hindamist määrab tellija kindlaks, kas konkreetne pakkumine vastab üldjoontes pakkumismenetluse dokumentide nõuetele.

34.3. Artikli 34 kohaldamisel on pakkumine nõuetekohane siis, kui see vastab kõigile pakkumismenetluse dokumentide nõuetele, tingimustele ja spetsifikatsioonidele ilma märkimisväärsete kõrvalekallete või mööndusteta. Märkimisväärne kõrvalekalle või mööndus on selline, mis mõjutab lepingu kohaldamisala, tüüpi või täitmist või mis olulisel moel kaldub kõrvale pakkumismenetluse dokumentidest või piirab lepingust tulenevaid tellija õigusi või pakkuja kohustusi ja mis mõjutab ebaausalt nõuetekohaseid pakkumisi esitanud pakkujate konkurentsivõimet.

34.4. Kui pakkumine ei vasta pakkumismenetluse dokumentide nõuetele, lükkab tellija selle tagasi ja pakkumist ei saa seejärel enam viia nõuetega vastavusse paranduste tegemise ega kõrvalekallete või möönduste kaotamisega.

34.5. Nõuetekohaseks tunnistatud pakkumisi hinnatakse tehniliselt vastavalt pakkumismenetluse dokumentide ja artikli 36 sätete nõuetele, misjärel need liigitatakse nende tehniliste näitajate alusel. Tehnilise hindamise üksikasjalikud kriteeriumid sätestatakse vajadusel eritingimustes.

34.6. Pärast tehnilise hindamise lõpetamist hinnatakse artikli 34 lõike 5 alusel tehniliselt nõuetekohaseks tunnistatud pakkumisi rahaliselt. Pakkumisi võrreldakse omavääringus.

34.7. Tellija kontrollib, et nõuetekohaseks tunnistatud pakkumistes ei esineks arvutusvigu. Tellija parandab vead järgmiselt:

a) kui numbritega esitatud summa erineb sõnadega esitatud summast, kehtib viimane; ja

b) välja arvatud põhisummaga lepingute puhul, kui ühikuhinna ja selle kogusega korrutamisel saadud summa vahel on lahknevus, kehtib märgitud ühikuhind, välja arvatud juhul, kui tellija meelest on märgitud ühikuhinnas ilmne viga, misjuhul kehtib märgitud üldsumma ja tellija parandab ühikuhinna.

34.8. Pakkumises märgitud summat, mida tellija on vajadusel vastavalt artikli 34 lõikele 7 parandanud, käsitatakse tellija jaoks siduvana. Kui tellija pakkumise parandatud summat ei aktsepteeri, lükatakse tema pakkumine tagasi.

34.9. Kui pakkumised on artikli 34 kohaselt täielikult hinnatud, jaotatakse nõuetekohased pakkumised artikli 9 kohaselt soodustuste saamise tingimustele vastavate pakkujate esitatud pakkumisteks ja muude pakkujate esitatud pakkumisteks. Pakkumiste edasise hindamise ja võrdlemise eesmärgil suurendatakse soodustuste saamise tingimustele mittevastavate pakkujate pakkumishindu soodustusmäära võrra. Muud artikli 9 sätete kohaste soodustusmäärade kasutamise korra üksikasjad sätestab tellija pakkumismenetluse dokumentides.

34.10. Hindamismenetlus pannakse kirja nõuetekohaselt allkirjastatud protokollidesse, mida ei avalikustata ega saadeta ühelegi pakkujale. Nende protokollide koopia saadetakse esindajale.

Artikkel 35

Pakkumismenetluse tühistamine

35.1. Tellija võib enne lepingu sõlmimist ning ilma, et tal tekiks pakkujate ees mis tahes kohustusi, ja olenemata etapist, milleni lepingu sõlmimiseks kasutatava menetluse käigus on jõutud:

a) otsustada pakkumismenetlus vastavalt artikli 35 lõikele 2 tühistada või anda korralduse menetluse uuesti alustamiseks, kasutades vajadusel muud meetodit; või

b) kui projekt on jaotatud osadeks, sõlmida lepingu ainult teatavate osade kohta ja otsustada, et muud osad on muu pakkumise või muude pakkumiste objektiks, kasutades vajadusel muud meetodit.

35.2. Tellija võib pakkumismenetluse tühistada järgmistel juhtudel:

a) kui ükski pakkumine ei vasta pakkumismenetluse dokumentide nõuetele;

b) kui ükski pakkumine ei vasta lepingu sõlmimiseks kehtestatud kriteeriumidele, nagu on sätestatud artiklis 36;

c) kui projekti majanduslikke või tehnilisi andmeid on muudetud;

d) kui erakorralised asjaolud muudavad lepingu täitmise võimatuks;

e) kui iga pakkumine ületab lepingu jaoks ettenähtud rahalised vahendid;

f) kui vastuvõetud pakkumistega on seotud tõsised eeskirjade rikkumised, mis põhjustavad häireid turujõudude tavapärasel toimimisel; või

g) kui konkurents puudub.

35.3. Mis tahes pakkumismenetluse tühistamise korral teavitab tellija sellest pakkujaid, kes on veel oma pakkumistega seotud. Sellistel pakkujatel ei ole õigust hüvitisele; neil on siiski õigus saada kohe tagasi oma pakkumistagatis.

35.4. Kui pakkumismenetluse tühistamise põhjuseks on asjaolud, mille puhul pakkumisi ei ole vaja avada, tagastatakse pakkujatele nende kulul avamata ja pitseeritud ümbrikud, mis sisaldavad vajadusel hinnapakkumisi, ning igal juhul muud pakkumisega seotud elemendid.

LEPINGU SÕLMIMINE

Artikkel 36

Pakkuja valimine

36.1. Tellija sõlmib lepingu pakkujaga:

a) kelle pakkumine leitakse vastavat pakkumismenetluse dokumentide nõuetele; ja

b) kes on ehitustöö- või tarnelepingu puhul teinud pakkumise, mis on hinnatud soodsaimaks muu hulgas järgmistel põhjustel:

i) hind, tegevus- ja käituskulud;

ii) pakkujate kvalifikatsioon ja nende pakutavad tagatised, samuti pakkumise tehnilised omadused, sealhulgas müügijärgse teeninduse pakkumine asjaomases ÜMTs;

iii) lepingu tüüp, täitmise tingimused ja tähtajad ning kohandamine kohalikele tingimustele;

c) kes on teenuslepingu puhul teinud soodsaima pakkumise, pidades muu hulgas silmas hinda, pakkumise tehnilist maksumust, teenuste osutamiseks pakutud korraldust ja viise ning väljapakutud töötajate pädevust, sõltumatust ja olemasolu.

36.2. Kui eespool kirjeldatud kriteeriumide põhjal leitakse kaks pakkujat olevat samaväärsed, eelistatakse:

a) ÜMT või AKV riigi pakkujat; või

b) kui sellist pakkumist ei ole, pakkujat, kes võimaldab ÜMT loodusvarasid ja inimressursse kõige paremini kasutada.

36.3. Tellija:

a) hindab pakkumisi nende kehtivusaja jooksul, võttes arvesse lepingute heakskiitmiseks vajalikku aega;

b) edastab pakkumiste läbivaatamise tulemused ja lepingu sõlmimise ettepanekud esindajale.

36.4. Esindaja:

a) kiidab 30 päeva jooksul heaks tellija lepingu sõlmimist käsitleva ettepaneku:

i) pakkumismenetluseta sõlmitud lepingute puhul;

ii) teenuslepingute puhul;

iii) hädaabiga seotud lepingute puhul; ja

iv) kiirendatud korras sõlmitud lepingute puhul, ehitustöölepingute puhul maksumusega alla 5 miljoni eküü ja tarnelepingute puhul maksumusega alla 1 miljoni eküü;

b) kiidab 30 päeva jooksul heaks tellija artikli 36 lõike 4 punktiga a hõlmamata lepingu sõlmimist käsitleva ettepaneku, kui on täidetud järgmised tingimused: valitud pakkumine on pakkumismenetluse dokumentide nõuetele vastavatest pakkumistest madalaim, see vastab nimetatud dokumentides sätestatud valikukriteeriumidele ega ületa lepingu jaoks kavandatud summat;

c) edastab juhul, kui artikli 36 lõike 4 punktis b sätestatud tingimused ei ole täidetud, lepingu sõlmimise ettepaneku komisjonile, kes teeb selle kohta otsuse 60 päeva jooksul alates esindajalt ettepaneku saamisest. Kui valitud pakkumise hind ületab lepinguks ettenähtud summa, määrab komisjon lepingu sõlmimise kohta heakskiidu andmisel vajalikud rahalised vahendid.

Artikkel 37

Pakkumise vastuvõtmisest teavitamine

37.1. Enne pakkumise kehtivusaja lõppu teatab tellija kirjalikult edukale pakkujale, et tema pakkumine on vastu võetud.

37.2. Kui pakkumismenetluse dokumentides ei ole sätestatud teisiti, teatab tellija ehitustöö- ja tarnelepingute puhul niipea, kui edukas pakkuja on esitanud artikli 40 sätete kohaselt täitmistagatise, viivitamata teistele tellijatele, et nende pakkumised ei olnud edukad, ja tagastab viivitamata nende pakkumistagatised.

37.3. Tellijal ei ole kohustust põhjendada oma valikut ega pidada pakkujatega pakkumismenetluse tulemuste üle arutelusid või kirjavahetust.

37.4. Avatud pakkumismenetluse tulemused avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja, kui asjaomase ÜMT tavadest ei tulene teisiti, riigi ametlikus teatajas või muus sobivas teavitusvahendis.

Artikkel 38

Lepingu koostamine

38.1. Pärast pakkumise tulemusest teatamisest vastavalt artiklile 37 koostab tellija lepingu ja esitab selle edukale pakkujale allkirjastamiseks. See dokument sisaldab vähemalt järgmist:

a) lepingu osaks olevate dokumentide loetelu, täpsustades dokumentide tähtsuse järjekorra;

b) kõik nendesse dokumentidesse tehtavad täiendused ja erandid;

c) lepingujärgne hind;

d) kõik tellija poolt artikli 34 lõike 7 kohaselt võetud otsused;

e) järelevaataja nimi ja järelevaataja esindaja nimi, kui neid ei nimetata eritingimustes.

38.2. Leping esitatakse edukale pakkujale allkirjastamiseks.

Artikkel 39

Lepingu allkirjastamine

39.1. Kui pakkumismenetluse dokumentides ei sätestata teisiti, kirjutab edukas pakkuja lepingule alla 30 päeva jooksul alates selle kättesaamisest. Pärast eduka pakkuja poolt allkirjastamist tagastatakse leping tellijale, tema volitatud esindajale või asjaomase ÜMT pädevale asutusele heakskiitmiseks ja allkirjastamiseks.

39.2. Kui pakkumismenetluse dokumentides ei sätestata teisiti, ei kirjuta tellija lepingule alla enne, kui pole esitatud artikli 40 kohast täitmistagatist.

39.3. Kui tellija on lepingule alla kirjutanud, muutub see mõlema poole jaoks siduvaks ja edukat pakkujat teavitatakse sellisest allkirjastamisest.

39.4. Olenemata artikli 39 lõigete 1 ja 3 sätetest, võib tellija sõltuvalt lepingu tüübist otsustada sõlmida lepingu kirja teel, misjuhul lepingu sõlmimisest teavitamine tähendab lepingu sõlmimist. Sellisel juhul lisatakse kirjale artikli 38 lõikes 1 loetletud üksikasjad.

39.5. Kui edukas pakkuja võtab oma pakkumise tagasi, võib tellija tema pakkumistagatise endale jätta. Lisaks võib tellija pöörduda muude pakkujate poole vastavalt sellele, millises järjekorras nende pakkumised on liigitatud, või algatada uue pakkumismenetluse. Vajadusel võib pidada läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks ilma pakkumismenetluseta.

Artikkel 40

Täitmistagatis

40.1. Kui pakkumismenetluse dokumentides ei ole sätestatud teisiti, esitab edukas pakkuja ehitustöö- või tarnelepingute jaoks 30 päeva jooksul alates tellijalt lepingu sõlmimise kohta teate saamisest tellijale üldtingimustes määratletud vormis täitmistagatise.

40.2. Kui edukas pakkuja ei täida artikli 40 lõike 1 nõudeid, on see piisavaks põhjuseks lepingu tühistamiseks ja pakkumistagatisest ilmajäämiseks, misjuhul tellija tegutseb vastavalt artikli 39 lõikele 5.

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 41

Üld- ja lõppsätted

41.1. Kõik tellija poolt komisjonile või esindajale üldeeskirjade kohaselt nõusoleku või heakskiidu saamiseks esitatud dokumendid ja ettepanekud kiidetakse heaks või loetakse heakskiidetuks kõnealustes üldeeskirjades sätestatud tähtaegade jooksul või, kui eeskirjades pole tähtaegu sätestatud, 30 päeva jooksul.

41.2. Makseviivitustest tulenevaid heakskiidetud nõudeid rahuldab asjaomane ÜMT ja komisjon oma vahenditest: igaüks võrdselt viivituse osaga, mille eest ta vastutab.

--------------------------------------------------

II LISA

EUROOPA ARENGUFONDIST RAHASTATAVATE ÜMTS KOHALDATAVATE EHITUSTÖÖLEPINGUTE ÜLDTINGIMUSED

SISUKORD

EELSÄTTED

Artikkel 1 – Mõisted

Artikkel 2 – Lepingu suhtes kohaldatav õigus ja lepingu keel

Artikkel 3 – Lepingu dokumentide tähtsuse järjekord

Artikkel 4 – Teadaanded ja kirjalikud teated

Artikkel 5 – Järelevaataja ja järelevaataja esindaja

Artikkel 6 – Lepingu üleandmine

Artikkel 7 – Allhankeleping

Artikkel 8 – Esitatavad dokumendid

Artikkel 9 – Juurdepääs töökohale

Artikkel 10 – Kohalike eeskirjadega seotud abi

Artikkel 11 – Viivitused maksete tegemisel töövõtja töötajatele

Artikkel 12 – Üldkohustused

Artikkel 13 – Ehitustöö juhtimine

Artikkel 14 – Töötajad

Artikkel 15 – Täitmistagatis

Artikkel 16 – Kindlustus

Artikkel 17 – Lepingu täitmise kava

Artikkel 18 – Hindade üksikasjalik jaotus

Artikkel 19 – Töövõtja joonised

Artikkel 20 – Pakkumishindade piisavus

Artikkel 21 – Erandlikud ohud

Artikkel 22 – Töökohtade turvalisus

Artikkel 23 – Naabruses asuva vara kaitsmine

Artikkel 24 – Liiklushäired

Artikkel 25 – Kaablid ja torud

Artikkel 26 – Sisseseadmine

Artikkel 27 – Lammutustööde käigus tekkinud materjalid

Artikkel 28 – Leiud

Artikkel 29 – Ajutised ehitised

Artikkel 30 – Mullaanalüüsid

Artikkel 31 – Kattuvad lepingud

Artikkel 32 – Patendid ja litsentsid

Artikkel 33 – Töö alustamise korraldus

Artikkel 34 – Täitmise ajavahemik

Artikkel 35 – Täitmise ajavahemiku pikendamine

Artikkel 36 – Täitmisel esinevad viivitused

Artikkel 37 – Muudatused

Artikkel 38 – Tööde peatamine

Artikkel 39 – Tööde register

Artikkel 40 – Ehitustöö ja materjalide kvaliteet

Artikkel 41 – Kontrollid ja uuringud

Artikkel 42 – Tagasilükkamine

Artikkel 43 – Sisseseade ja materjalide kuuluvus

Artikkel 44 – Üldsätted

Artikkel 45 – Ajutise hinnaga lepingud

Artikkel 46 – Ettemaksed

Artikkel 47 – Kinnipeetud summad

Artikkel 48 – Hindade ülevaatamine

Artikkel 49 – Tööde hindamine

Artikkel 50 – Vahemaksed

Artikkel 51 – Lõpparve

Artikkel 52 – Otsemaksed alltööettevõtjatele

Artikkel 53 – Makseviivitused

Artikkel 54 – Maksed kolmandatele isikutele

Artikkel 55 – Täiendavad maksenõuded

Artikkel 56 – Maksed välisvaluutas

Artikkel 57 – Üldsätted

Artikkel 58 – Uuringud tööde lõpus

Artikkel 59 – Osaline vastuvõtmine

Artikkel 60 – Ajutine vastuvõtmine

Artikkel 61 – Hooldusega seotud kohustused

Artikkel 62 – Lõplik vastuvõtmine

Artikkel 63 – Lepingu rikkumine

Artikkel 64 – Lepingu lõpetamine tellija poolt

Artikkel 65 – Lepingu lõpetamine töövõtja poolt

Artikkel 66 – Vääramatu jõud

Artikkel 67 – Surmajuhtum

Artikkel 68 – Vaidluste lahendamine

EELSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1.1. Nende üldtingimuste ja lepingute suhtes kohaldatakse järgmiseid mõisteid:

EMÜ – Euroopa Majandusühendus,

ÜMT – EMÜga assotsieerunud ÜMT,

leping – tööde tegemiseks poolte vahel sõlmitud leping, sealhulgas kõik sellele lisatud dokumendid,

töövõtja – pool, kellega tellija sõlmib lepingu,

tellija – riik või mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes sõlmib töövõtjaga lepingu või kelle nimel see sõlmitakse,

tellija riik – ÜMT, kus ehitustööleping tuleb täita,

järelevaataja – riigiasutus, avalik-õiguslik juriidiline isik või tellija poolt vastavalt tellija riigi õigusaktidele määratud füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab ehitustöölepingu täitmise juhatamise ja/või järelevalve eest ja kellele tellija võib delegeerida lepingust tulenevad õigused ja/või volitused,

järelevaataja esindaja – järelevaataja poolt lepingu alusel määratud mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kellel on volitused esindada järelevaatajat tema ülesannete täitmisel ja kes täidab selliseid õigusi ja/või volitusi, nagu oleks need delegeeritud temale. Kui järelevaataja ülesanded, õigused ja/või volitused delegeeritakse järelevaataja esindajale, käsitatakse viiteid järelevaatajale viidetena ka järelevaataja esindajale,

ehitustööd – lepingu alusel tehtavad ajutised või alalised ehitustööd,

sisseseade – masinad, seadmed, koostisosad ja kõik ühikud, mis on lepingu alusel ette nähtud ehitustööl kasutamiseks,

varustus – aparaadid ja muud masinad ja vajaduse korral tellija riigi õigusaktide ja/või tavade alusel ajutised ehitised tööplatsil, mida nõutakse lepingu täitmisel, kuid välja arvatud püsitööde osana nõutavad sisseseaded ja muud elemendid,

hinnanguline eelarve – dokument, kus ühikuhinnaga lepingu alusel läbiviidavad tööd liigendatakse ühikute kaupa ja milles näidatakse iga ühiku kogus ja vastav ühikuhind,

hindade loetelu – töövõtja poolt koos pakkumisega esitatav täielik hindade loetelu, mis sisaldab üldhinna jaotust, vajadusel muudetud, ja mis moodustab osa ühikuhinnaga seotud lepingust,

üldhinna jaotus – määrade ja hindade liigendatud loetelu, mis näitab põhisummaga lepingu hinna kujunemist, kuid mis ei ole lepingu osa,

lepingujärgne hind – lepingus näidatud summa, mis viitab tööde läbiviimise hinnangulisele maksumusele, või lõpparvega tõendatud muu summa, mis tuleb lepingu alusel töövõtjale maksta,

ajutine summa – lepinguga hõlmatud summa tööde tegemiseks või kaupade, materjalide, sisseseade või teenuste tarnimiseks või ettenägematute kulutuste jaoks, mida võib kasutada terves ulatuses või osaliselt või jätta kasutamata, vastavalt järelevaataja juhistele,

joonised – tellija ja/või järelevaataja esitatud joonised ja/või töövõtja esitatud ja järelevaataja poolt heakskiidetud joonised tööde läbiviimiseks,

töökoht – tellija poolt ettenähtud kohad, kus ehitustöö tuleb teha, ja muud lepingus märgitud kohad, mis moodustavad osa töökohast,

hooldusaeg – lepingus märgitud vahetult ajutisele vastuvõtmisele järgnev ajavahemik, mille jooksul töövõtja peab lõpetama tööd ning kõrvaldama järelevaataja juhiste kohaselt vead ja puudused,

lõpliku vastuvõtmise tõend – hooldusaja lõpus järelevaataja poolt töövõtjale väljastatud tõend(id), milles kinnitatakse, et töövõtja on täitnud ehitus- ja hooldustöödega seotud kohustused,

päev – kalendripäev,

tähtajad – lepingus märgitud ajavahemikud, mis algavad kõnealuste perioodide alguspunktiks peetavale tegevusele või sündmusele järgneval päeval. Kui ajavahemiku viimane päev ei ole tööpäev, lõpeb ajavahemik selle viimasele päevale järgneva esimese tööpäeva lõppedes,

kirjalik teave – mis tahes käsitsi või masinal kirjutatud või trükitud teave, sealhulgas teavitamine teleksi, faksi ja kaabelvõrgu teel,

teatised – lepingu alusel väljastatud sertifikaadid, teatised, korraldused ja juhised,

töökorraldus – järelevaataja poolt töövõtjale väljastatud mis tahes kirjalik juhend või korraldus tööde läbiviimise kohta,

omavääring – tellija riigi omavääring,

välisvaluuta – mis tahes heakskiidetud valuuta, mis ei ole omavääring ja millele on lepingus viidatud,

kahjuhüvitis – lepingus märkimata summa, mille on määranud kohus või vahekohus või milles pooled on kokku leppinud ja mis makstakse kahju saanud poolele teise poole poolt lepingu rikkumise eest,

leppetrahv – lepingus märgitud summa, mille töövõtja maksab hüvitisena tellijale, kui ta ei lõpeta töid või osa nendest lepingus määratud ajavahemiku jooksul, või mille üks pool maksab teisele mis tahes muu lepingus määratletud rikkumise puhul,

eritingimused – tellija poolt pakkumismenetluse osana väljastatud ja vajadusel muudetud eritingimused, mis moodustavad lepingu osa ja mis koosnevad järgmistest osadest:

a) üldtingimuste muudatused;

b) lepingu eritingimused;

c) tehnilised nõuded; ja

d) mis tahes muud lepinguga seotud küsimused.

1.2. Nende üldtingimuste rubriigid ja jaod ei ole nende osa ja neid ei võeta lepingu tõlgendamisel arvesse.

1.3. Kui kontekst võimaldab, võib ainsuses olevaid sõnu käsitada mitmuses olevate sõnadena ja vastupidi ning meessoost sõnu naissoost sõnadena ja vastupidi.

1.4. Isikutele osutavad sõnad osutavad ka äriühingutele ja mis tahes õigusvõimega organisatsioonidele.

Artikkel 2

Lepingu suhtes kohaldatav õigus ja lepingu keel

2.1. Lepingu suhtes kohaldatakse tellija riigi seadusi, kui eritingimustes pole sätestatud teisiti.

2.2. Kõikide nende üldtingimustega hõlmamata küsimuste suhtes kohaldatakse lepingu suhtes kohaldatavaid seadusi.

2.3. Lepingu ja kõikide töövõtja, tellija ja järelevaataja või nende esindajate vaheliste teatiste keel määratakse eritingimustes.

Artikkel 3

Lepingu dokumentide tähtsuse järjekord

Kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, määratakse lepingu dokumentide tähtsuse järjekord eritingimustes.

Artikkel 4

Teadaanded ja kirjalikud teated

4.1. Kui eritingimustega ei ole määratletud teisiti, saadetakse ühelt poolt tellija ja/või järelevaataja ja teiselt poolt töövõtja vaheline teabevahetus posti, kaabelvõrgu, teleksi, faksi või käsiposti teel nimetatud poolte poolt selleks otstarbeks määratud asjakohastele aadressidele.

4.2. Kui saatja nõuab vastuvõtutõendit, viitab ta sellisele nõudele oma teatises ja nõuab vastuvõtutõendit iga kord, kui teatise vastuvõtmiseks on sätestatud tähtaeg. Igal juhul võtab saatja kõik vajalikud meetmed, et tagada oma teatise kättesaamine.

4.3. Kui lepingus sätestatakse mis tahes teatise, nõusoleku, heakskiidu, tõendi või otsuse andmine või väljastamine, peavad need olema kirjalikud, kui ei ole määratletud teisiti, ja selleks tuleb kasutada vastavalt sõnu "teatada", "tõendada", "heaks kiita" või "otsustada". Sellise nõusoleku, heakskiidu, tõendi või otsuse andmisest ei saa ilma põhjuseta keelduda ega nende andmisega viivitada.

Artikkel 5

Järelevaataja ja järelevaataja esindaja

5.1. Järelevaataja täidab lepingus määratletud ülesandeid. Kui lepingus ei ole selgelt sätestatud teisiti, ei ole järelevaatajal õigust vabastada töö võtjat ühestki tema lepingujärgsest kohustusest.

5.2. Järelevaataja võib teatava aja tagant ja nii, et lõplik vastutus jääb ikkagi talle, delegeerida mõne talle kuuluva ülesande või volituse oma esindajale, ning samuti võib ta igal ajal sellise delegeerimise kehtetuks tunnistada või määrata uue esindaja. Mis tahes selline delegeerimine, kehtetukstunnistamine või esindaja väljavahetamine on kirjalik ja võib toimuda alles siis, kui koopia selle kohta on saadetud töövõtjale.

5.3. Järelevaataja esindaja poolt töövõtjale sellise delegeerimise tingimuste kohaselt antud teatistel on sama mõju nagu siis, kui selle oleks andnud järelevaataja, tingimusel et:

a) järelevaataja esindaja mis tahes ebaõnnestunud katse mitte kiita heaks mis tahes tööd, materjale või sisseseadet ei piira järelevaataja volitusi mitte heaks kiita sellist tööd, selliseid materjale või sellist sisseseadet ja anda olukorra parandamiseks vajalikke juhiseid;

b) järelevaatajale jääb õigus selliste teatiste sisu tühistada või muuta.

5.4. Järelevaataja väljastatud juhised ja/või korraldused antakse töökorraldustena. Sellised korraldused kuupäevastatakse, nummerdatakse ja kantakse järelevaataja poolt registrisse, ning nende koopiad edastatakse võimaluse korral käsipostiga töövõtja esindajale.

Artikkel 6

Lepingu üleandmine

6.1. Lepingu üleandmine kehtib ainult siis, kui see tehakse kirjaliku lepinguga, mille alusel annab töövõtja oma lepingu või lepingu osa üle kolmandale isikule.

6.2. Töövõtja ei anna ilma tellija eelneva kirjaliku nõusolekuta üle lepingut, lepingu osa või mis tahes lepingust tulenevat kasu või huvi, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) hüvitisnõue töövõtja panga kasuks lepingu alusel makstavatelt või maksmisele tulevatelt summadelt; või

b) töövõtja kindlustajale antakse üle töövõtja õigus saada hüvitist iga teise isiku puhul, kes vastutab juhtudel, kui kindlustaja on tasunud kahju eest, mida töövõtja on saanud, või tema vastutuse eest.

6.3. Artikli 6 lõike 2 kohaldamisel ei vabasta tellija poolt üleandmise heakskiitmine töövõtjat tema kohustustest seoses juba täidetud lepingu osaga või üleandmata osaga.

6.4. Kui töövõtja on andnud oma lepingu üle ilma loata, võib tellija ilma ametlikult teatamata kohaldada artiklites 63 ja 64 ettenähtud lepingu rikkumist käsitlevaid karistusi.

6.5. Ülevõtjad peavad vastama lepingu sõlmimiseks vajalikele kriteeriumidele.

Artikkel 7

Allhankeleping

7.1. Allhankeleping kehtib ainult siis, kui see tehakse kirjaliku lepinguna, mille alusel töövõtja usaldab oma lepingu või lepingu osa täitmise kolmandale isikule.

7.2. Töövõtja ei sõlmi allhankelepingut ilma tellija eelneva kirjaliku loata. Allhanke korras tehtavatest töödest ja alltööettevõtjatest teavitatakse tellijat. Tellija teavitab artikli 4 lõike 3 sätete kohaselt 30 päeva jooksul alates teatise kättesaamisest töövõtjat oma otsusest, märkides loa andmisest keeldumise korral ära sellise otsuse tegemise põhjused.

7.3. Töövõtja eelistab alltööettevõtjate valikul selliseid tellija riigi füüsilisi isikuid või äriühinguid, kes on suutelised tegema nõutavat tööd samasugustel tingimustel.

7.4. Alltööettevõtjad peavad vastama lepingu sõlmimiseks vajalikele kriteeriumidele.

7.5. Ilma et see piiraks artikli 52 sätete kohaldamist, ei ole tellijal alltööettevõtjatega lepingulisi suhteid.

7.6. Töövõtja vastutab oma alltööettevõtjate ja nende esindajate või töötajate tegevuse, vigade ja hooletuse eest samamoodi kui töövõtja enda, tema esindajate või töötajate tegevuse, vigade ja hooletuse eest. Mis tahes lepingu osa allhanke korras täitmise või alltööettevõtja poolt osa tööde tegemise heakskiitmine tellija poolt ei vabasta töövõtjat ühestki tema lepingujärgsest kohustusest.

7.7. Kui alltööettevõtjal on töövõtja ees seoses tehtavate töödega või tema poolt tarnitavate kaupade, materjalide, sisseseade või pakutavate teenustega kohustusi, mille täitmine ulatub üle lepingujärgse hooldusaja, annab töövõtja mis tahes ajal pärast hooldusaja lõppu viivitamata tellijale tema nõudel ja kulul üle sellisest kohustusest tuleneva kasu selle järel piiramatuks ajaks.

7.8. Kui töövõtja sõlmib allhankelepingu ilma loata, võib tellija ilma ametlikult teatamata kohaldada artiklites 63 ja 64 ettenähtud lepingu rikkumist käsitlevaid karistusi.

TELLIJA KOHUSTUSED

Artikkel 8

Esitatavad dokumendid

8.1. 30 päeva jooksul alates artiklis 15 ettenähtud täitmistagatise esitamisest esitab järelevaataja töövõtjale tasuta lepingu täitmiseks koostatud jooniste koopia ning kaks spetsifikatsiooni ja muude lepingudokumentide koopiat. Töövõtja võib osta täiendavaid koopiaid nendest joonistest, spetsifikatsioonidest ja muudest dokumentidest, kui need on kättesaadavad. Hooldussertifikaadi esitamisel või lõplikul vastuvõtmisel tagastab töövõtja järelevaatajale kõik joonised, spetsifikatsioonid ja muud lepingudokumendid.

8.2. Kui see pole vajalik lepingu kohaldamiseks, ei edasta töövõtja tellija poolt ettenähtud jooniseid, spetsifikatsioone ja muid dokumente ilma järelevaataja nõusolekuta kolmandale isikule ega anna neid kolmandale isikule kasutamiseks.

8.3. Järelevaatajal on volitus väljastada töövõtjale töökorraldusi, mis sisaldavad selliseid täiendavaid dokumente ja juhiseid, mis on vajalikud tööde nõuetekohaseks ja otstarbekaks täitmiseks ja selle käigus tekkinud mis tahes puuduste kõrvaldamiseks.

Artikkel 9

Juurdepääs töökohale

9.1. Tellija teeb töökoha ja juurdepääsu sellele töövõtja poolt kasutatavaks õigel ajal ja vastavalt tööde edenemisele kooskõlas üldtingimustes osutatud täitmiskavaga. Töövõtja tagab kõik vajalikud võimalused teistele asjaomastele isikutele nende tööde läbiviimiseks, nagu on sätestatud eritingimustes või nagu nõutakse töökorraldustes.

9.2. Töövõtja ei kasuta tellija poolt tema käsutusse antud maad muuks otstarbeks kui lepingu täitmiseks.

9.3. Töövõtja hoiab kõik tema käsutuses olevad ruumid heas korras nende kasutamise ajal ja, kui tellija või järelevaataja seda nõuab, taastab lepingu lõppedes nende ruumide esialgse seisundi, võttes arvesse tavapärast kulumit.

9.4. Tellijal ei ole õigust saada mingit tasu omal algatusel läbiviidud töödest tulenevate paranduste eest.

Artikkel 10

Kohalike eeskirjadega seotud abi

10.1. Töövõtja võib taotleda tellija abi tööde tegemise kohaks oleva riigi õigusnormide koopiate ning kohalikke tavasid, korraldusi ja eeskirju käsitleva teabe saamisel, kui need võivad mõjutada töövõtja lepingujärgsete kohustuste täitmist. Tellija võib töövõtja taotluse korral osutada talle abi tema enda kulul.

10.2. Ilma et see piiraks tööde tegemise kohaks oleva riigi võõrtööjõudu käsitlevate õigusnormide kohaldamist, teeb tellija kõik vajalikud pingutused, et hõlbustada töövõtjal hankida kõik nõutavad viisad ja load (sealhulgas töö- ja elamisload) nende töötajate jaoks, kelle teenuseid töövõtja ja tellija peavad vajalikuks, ning samuti elamisload nende perekondade jaoks.

Artikkel 11

Viivitused maksete tegemisel töövõtja töötajatele

Kui töövõtja töötajatele palkade ja tööde tegemise kohaks oleva riigi õigusaktide kohaselt hüvitiste ja toetuste maksmisel esineb viivitusi, võib tellija anda töövõtjale teate, et ta kavatseb sellised palgad, hüvitised ja toetused maksta otse 15 päeva jooksul alates teatise esitamisest. Kui töövõtja ei tunnista selliseid makseid seaduslikuks, esitab ta tellijale 15 päeva jooksul põhjendatud vastuväited. Kui tellija on pärast selliste vastuväidetega tutvumist arvamusel, et palgad tuleb maksta, võib ta maksta sellised palgad, hüvitised ja toetused töövõtjal saadaolevast summast. Kui selliseid summasid ei ole, võib ta pidada need kinni nende üldtingimustega ettenähtud tagatistest. Tellija poolt käesoleva artikli kohaselt võetud mis tahes meede ei vabasta töövõtjat kohustustest oma töötajate ees, välja arvatud juhul, kui meede teeb kohustuse täitmise võimalikuks. Sellise meetme võtmine ei sea tellijale mingeid kohustusi töövõtja töötajate ees.

TÖÖVÕTJA KOHUSTUSED

Artikkel 12

Üldkohustused

12.1. Töövõtja peab hoole ja ettevaatlikkusega ning vastavalt lepingu sätetele kavandama tööd lepingus ettenähtud ulatuses, need tööd tegema ja lõpetama ning kõrvaldama kõik tööde käigus tekkinud puudused. Töövõtja tagab ehitustöö juhtimise ja kavandamise, täitmise, lõpetamise ja mis tahes puuduste kõrvaldamise jaoks nõutava ajutise või alalise personali, materjalide, sisseseade, varustuse ja muude elementidega varustamise, kui lepingus on nii määratletud või saab niimoodi mõistlikult järeldada.

12.2. Töövõtja vastutab täielikult lepingujärgsete toimingute ning ehitusmeetodite otstarbekuse, stabiilsuse ja ohutuse eest.

12.3. Töövõtja järgib järelevaataja antud töökorraldusi. Kui töövõtja leiab, et töökorraldustes esitatud nõuded ületavad järelevaataja volitusi või lepingu rakendusala, esitab ta järelevaatajale aegumise kartuses 30 päeva jooksul teatise põhjustega. Töökorralduse täitmist sellise teatise pärast ei peatata.

12.4. Töövõtja järgib kõiki tellija riigis kehtivaid õigusnorme ja tagab, et tema töötajad, nende ülalpeetavad ja kohalikud töötajad järgivad kõiki selliseid õigusnorme. Töövõtja hüvitab tellijale kõik nõuded, mis tulenevad selliste õigusnormide rikkumisest töövõtja, tema töötajate ja nende ülalpeetavate poolt.

12.5. Kui töövõtja, mõni tema alltööettevõtja, esindaja või teenistuja kavatseb anda või soostub pakkumise või andmisega või annab mis tahes isikule altkäemaksu, kingituse, jootraha või vahendustasu selleks, et see isik teeks või jätaks tegemata lepinguga või tellijaga sõlmitud mis tahes muu lepinguga seotud teo või et ta soosiks või ei soosiks mõnda lepinguga või tellijaga sõlmitud mis tahes muu lepinguga seotud isikut, võib tellija ilma, et see piiraks ühtegi töövõtja lepingu alusel omandatud õigust, lepingu lõpetada; sellisel juhul kohaldatakse artiklite 63 ja 64 sätteid.

12.6. Töövõtja käsitleb kõiki lepinguga seoses saadud dokumente ja teavet konfidentsiaalsena ja ei või niivõrd, kuivõrd see pole lepingu täitmise eesmärgil vajalik, avaldada või teha teatavaks ühtegi lepingu üksikasja ilma, et selleks poleks antud eelnevat kirjalikku luba tellija poolt või pärast tellijalt saadud nõusolekut järelevaataja poolt. Kui lepingu täitmisega seoses avaldamise või teatavakstegemise vajalikkuses esineb erimeelsusi, on lõpliku otsuse tegemise õigus tellijal.

12.7. Kui töövõtja on kahest või enamast isikust koosnev ühisettevõte või konsortsium, on kõik sellised isikud solidaarselt seotud lepingu tingimuste täitmisega tellija riigi õigusaktide kohaselt ning nad määravad tellija nõudel ühe isiku endi seast tegutsema juhina ja esindama ühisettevõtet või konsortsiumi. Ühisettevõtte või konsortsiumi koosseisu ega põhikirja ei muudeta ilma tellija eelneva nõusolekuta.

Artikkel 13

Ehitustöö juhtimine

13.1. Ehitustöid juhib töövõtja ise või tema poolt selleks määratud esindaja. Esindaja tuleb esitada järelevaatajale heakskiitmiseks. Sellise heakskiidu võib alati tühistada. Kui järelevaataja keeldub esindajat heaks kiitmast või tühistab oma heakskiidu, esitab ta sellise otsuse tegemise põhjused, ning töövõtja esitab viivitamata heakskiitmiseks uue esindaja.

13.2. Kui järelevaataja tühistab töövõtja esindajale antud heakskiidu, eemaldab töövõtja esimesel võimalusel pärast sellist tühistamist käsitleva teatise saamist esindaja tema tööülesannete täitmiselt ja asendab tema järelevaataja poolt heakskiidetud teise esindajaga.

13.3. Töövõtja esindajal on täielikud volitused teha mis tahes tööde täitmiseks vajalikke otsuseid, saada ja viia ellu töökorraldusi ning kirjutada alla artiklis 39 osutatud tööde registrile või vastavalt vajadusele sellele lisatud dokumendile. Töövõtja vastutab igal juhul tööde rahuldava läbiviimise tagamise eest, tagades sealhulgas nõuete ja töökorralduste järgimise tema enda töötajate ning alltööettevõtjate ja nende töötajate poolt.

Artikkel 14

Töötajad

14.1. Töövõtja peab palkama piisava arvu töötajaid ja võimaldama kasutada optimaalselt selle riigi inimressursse, kus ehitustöid tehakse. Sellistel töötajatel peavad olema ehitustööde nõuetekohase tegemise ja edenemise tagamiseks vajalikud oskused ja kogemused. Töövõtja eemaldab töödelt viivitamata kõik järelevaataja osutatud töötajad, kes võivad ohustada tööde nõuetekohast täitmist.

14.2. Töökohal kohaldatakse töötajate suhtes vähemalt tellija riigi õigusaktidega sätestatud tasumäärasid ja üldiseid töötingimusi.

Artikkel 15

Täitmistagatis

15.1. Töövõtja esitab tellijale 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise kohta teate saamisest tagatise lepingu täielikuks ja nõuetekohaseks täitmiseks. Tagatissumma on sätestatud eritingimustes ja ei ületa 10 % lepingujärgsest hinnast, sealhulgas koos mis tahes lepingu täiendustes sätestatud summadega, välja arvatud juhul, kui eritingimustega nähakse ette teisiti. See ei tohi siiski mingil juhul ületada 20 % lepingujärgsest hinnast.

15.2. Täitmistagatis esitatakse tellijale makse vastu mis tahes kahju eest, mis tuleneb töövõtja ebaõnnestunud katsest täita täielikult ja nõuetekohaselt oma lepingujärgseid kohustusi.

15.3. Täitmistagatis esitatakse eritingimustes sätestatud vormis, milleks võib olla pangatagatis, panga aruanne, tõendatud tšekk, kindlustusseltsi või võlakirju väljastava asutuse võlakiri, tagasivõtmatu akreditiiv või tellijale tehtud rahaline sissemakse. Kui täitmistagatiseks on pangatagatis, panga aruanne, kontrollitud tšekk või võlakiri, väljastab selle tellija poolt lepingu suhtes kohaldatavate kõlblikkuskriteeriumide kohaselt heakskiidetud pank, kindlustusselts või võlakirju väljastav asutus.

15.4. Kui eritingimustega ei ole sätestatud teisiti, esitatakse täitmistagatis selles vääringus, milles makstakse esialgse lepingu eest, ja nendele lepingutele vastavates suhetes.

15.5. Töövõtjale ei tehta enne tagatise esitamist mingeid makseid. Tagatis jääb kehtima kuni lepingu täieliku ja nõuetekohase täitmiseni.

15.6. Kui tagatise esitanud füüsiline või juriidiline isik ei täida lepingu täitmise ajal oma kohustusi, kaotab tagatis kehtivuse. Tellija annab töövõtjale võimaluse uue tagatise esitamiseks eelmisega samadel tingimustel. Kui töövõtja ei esita uut tagatist, võib tellija lepingu lõpetada.

15.7. Tellija nõuab tagatisest makstavaks kõik rahasummad, mille garant peab tagatise alusel maksma töövõtja puuduste eest lepingu alusel vastavalt tagatise jaoks sätestatud tingimustele ja selle maksumuse ulatuses. Garant maksab need summad tellija nõudmisel viivitamata ja ei tohi esitada mingeid vastuväiteid mis tahes põhjusel. Enne täitmistagatise alusel nõude esitamist teavitab tellija töövõtjat, märkides ära nõude tegemise aluseks oleva puuduse laadi.

15.8. Kui lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, vabastatakse täitmistagatis 30 päeva jooksul alates artiklis 51 osutatud lõpparve esitamisest.

Artikkel 16

Kindlustus

16.1. Töövõtja teeb enda ja tellija nimele kindlustuse kadude või kahjude vastu, mille eest ta on lepingu alusel vastutav. Kui eritingimustega ei ole sätestatud teisiti, hõlmab selline kindlustus:

a) ehitustööd, sealhulgas materjalid ja nende kasutamiseks vajalik sisseseade, täieliku asendusmaksumuse ulatuses selliste kahjude vastu, mis tulenevad mis tahes muul põhjusel kui vääramatu jõud või tellijale lepingu alusel omistatavad ohud;

b) 15 % sellisest asendushinnast või eritingimustes sätestatud summast, et katta kadude või kahjude kõrvaldamisest tulenevad mis tahes lisakulutused, sealhulgas ekspertide töötasud ning ehitustöö mis tahes osa lammutamise ja äraviimise ja mis tahes laadi prahi äraviimise kulud;

c) töövõtja varustuse ja muud töövõtja poolt ehituskohale toodud asjad summa ulatuses, mis on piisav nende kohapeal asendamiseks.

16.2. Tellija võib asendada artikli 16 lõikes 1 ettenähtud kindlustuse üldise kindlustuspoliisiga, mis hõlmab artikli 16 lõike 1 punktide a, b ja c elemendid. Sellisel juhul teavitab töövõtja kindlustusandjat tellija huvidest.

16.3. Töövõtja teeb igale tema palgatud töötajale, tellijale ja mis tahes tellija töötajale seoses ehitustöö tegemisega tööõnnetuskindlustuse ja vastutuskindlustuse. Isikukahju puhul on selline vastutus piiramatu.

16.4. Töövõtja teeb kindlustuse, mis hõlmab ohtudega seotud vastutust ja tsiviilvastutust, mis tuleneb töövõtja, tema õigusjärglaste või esindajate poolt sooritatud teost või selle ärajätmisest. Selline kindlustus tuleb teha vähemalt eritingimustega määratletud summas. Lisaks sellele tagab ta, et kõik tema alltööettevõtjad on teinud sellise kindlustuse.

16.5. Kõik käesolevas artiklis osutatud kindlustuslepingud sõlmitakse 30 päeva jooksul alates lepingu sõlmimise kohta teatise saamisest, ning need peab heaks kiitma tellija. Selline kindlustus jõustub tööde alustamisel ja kehtib kuni tööde lõpliku vastuvõtmiseni. Töövõtja esitab viivitamata tellijale kindlustuspoliisi ja tõendi kindlustusmaksete korrapärase maksmise kohta, kui tellija või järelevaataja temalt seda nõuab.

16.6. Olenemata töövõtja kohustusest teha artikli 16 kohaselt kindlustus, on töövõtja ainuisikuliselt vastutav ja vabastab tellija ja järelevaataja kolmandate isikute poolt esitatavatest varakahju või isikukahju käsitlevatest nõuetest, mis tulenevad töövõtja, tema alltööettevõtjate ja töötajate poolt ehitustööga seotud tööde täitmisest.

Artikkel 17

Lepingu täitmise kava

17.1. Töövõtja koostab vastavalt eritingimustele lepingu täitmise kava ja esitab selle järelevaatajale heakskiitmiseks. Kava sisaldab vähemalt järgmist:

a) töövõtja kavandatav tööde tegemise järjekord;

b) jooniste esitamiseks ja heakskiitmiseks sätestatud tähtajad;

c) nende meetodite üldkirjeldus, mida töövõtja kavandab võtta ehitustöö tegemiseks; ja

d) sellised täiendavad üksikasjad või teave, mida järelevaataja võib põhjendatult nõuda.

17.2. Kava heakskiitmine järelevaataja poolt ei vabasta töövõtjat ühestki tema lepingujärgsest kohustusest.

17.3. Ilma järelevaataja loata ei või kavasse teha ühtki olulist muudatust. Kui tööde edenemine ei vasta siiski kavale, võib järelevaataja kohustada töövõtjat kava läbi vaatama ja esitama selle pärast läbivaatamist talle heakskiitmiseks.

Artikkel 18

Hindade üksikasjalik jaotus

18.1. Töövõtja esitab vajadusel ja vähemalt 20 päeva jooksul alates järelevaataja põhjendatud taotluse saamisest oma määrade ja hindade üksikasjaliku jaotuse, kui sellist jaotust nõutakse lepingu kohaldamise eesmärgil.

18.2. Pärast teatise saamist lepingu sõlmimise kohta esitab töövõtja eritingimustega ettenähtud tähtaja jooksul järelevaatajale teavitamiseks üksikasjaliku rahavoogude hinnangu kvartali kohta, millest on näha kõik maksed, millele töövõtjal on lepingu alusel õigus. Kui järelevaataja nõuab, esitab töövõtja seejärel ülevaadatud rahavoogude hinnangu kvartali kohta. Teatis ei sea mingit vastutust tellijale või järelevaatajale.

Artikkel 19

Töövõtja joonised

19.1. Töövõtja esitab järelevaatajale heakskiitmiseks:

a) joonised, dokumendid, proovid ja/või näidised, nagu võib olla sätestatud lepingus, lepingus või lepingu täitmise kavas esitatud tähtaegade jooksul;

b) joonised, mida järelevaataja võib põhjendatult nõuda lepingu täitmist silmas pidades.

19.2. Kui järelevaataja ei teavita artikli 19 lõikes 1 osutatud heakskiitmisotsusest lepingus või heakskiidetud lepingu täitmise kavas osutatud tähtaegade jooksul, loetakse sellised joonised, dokumendid, proovid ja/või näidised heakskiidetuks määratletud tähtaegade lõpus. Kui ei ole määratletud ühtegi tähtaega, loetakse need heakskiidetuks, kui nende vastuvõtmisest on möödunud 30 päeva.

19.3. Järelevaataja allkirjastab või identifitseerib muul viisil joonised, dokumendid, proovid ja/või näidised, ja nendest ei tohi kõrvale kalduda, kui järelevaataja nii ei sätesta. Kõiki töövõtja jooniseid, dokumente, proove või näidiseid, mida järelevaataja heaks ei kiida, muudetakse viivitamata nii, et need vastaksid järelevaataja nõuetele, ja töövõtja esitab need uuesti järelevaatajale heakskiitmiseks.

19.4. Töövõtja esitab heakskiidetud jooniste täiendavad koopiad, mille vorm ja arv on sätestatud lepingus või hiljem antud töökorraldustes.

19.5. Jooniste, dokumentide, proovide või näidiste heakskiitmine järelevaataja poolt ei vabasta töövõtjat ühestki tema lepingujärgsest kohustusest.

19.6. Järelevaatajal on õigus kontrollida kõiki lepinguga seotud jooniseid, dokumente, proove ja näidiseid töövõtja ruumides igal ajal, kui ta peab seda vajalikuks.

19.7. Enne ehitustööde ajutist vastuvõtmist esitab töövõtja käitamis- ja hooldusjuhendid koos joonistega, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tellijal käitada, hooldada, kohandada ja parandada kõiki ehitustöö osasid. Kui eritingimustes ei ole sätestatud teisiti, on juhendid ja joonised lepingu keeles ning nende vorm ja arv vastab lepingus sätestatule. Töid ei loeta ajutise vastuvõtmise puhul lõpetatuks seni, kuni selliseid juhendeid ja jooniseid pole tellijale esitatud.

Artikkel 20

Pakkumishindade piisavus

20.1. Eeldatakse, et töövõtja inspekteerib ja uurib töökohta ja selle ümbrust ning veendub enne oma pakkumise esitamist pinnase ja maapõue kvaliteedis; samuti eeldatakse, et ta on võtnud arvesse töökoha pinnavormi ja laadi, tööde ulatust ja laadi ning tööde lõpetamiseks vajalike materjalide laadi, sidevahendeid ja juurdepääsu töökohale ja võimalikku majutust, ning eeldatakse üldiselt, et ta on saanud kogu vajaliku teabe oma pakkumist mõjutavate ohtude, ettenägematute kulutuste ja kõigi muude asjaolude koht