KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/776,

12. juuni 2020,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 16. mail 2019 alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Egiptusest (edaspidi koos „asjaomased riigid“) pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste (edaspidi „klaaskiust kangas“) impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate (2) (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas16. mail 2019.

(2) Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 1. aprillil 2019 Tech-Fab Europe (edaspidi „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

(3) Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele (3) ja Egiptuse valitsusele, (4) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust ja Egiptuse valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid Hiina valitsuse ja Egiptuse valitsusega toimusid 13. mail 2019. Vastastikusele kokkuleppele siiski ei jõutud.

(4) 21. veebruaril 2019 algatas komisjon HRVst ja Egiptusest pärit sama toote suhtes eraldiseisva dumpinguvastase uurimise (5) (edaspidi „eraldiseisev dumpinguvastane uurimine“). 7. aprillil 2020 kehtestas komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina RVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes (6) (edaspidi „lõplik dumpinguvastane määrus“). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus tehtud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis ühesugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad, vaatlusalune periood ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad.

1.1.1. Hiina valitsuse märkused uurimise algatamise kohta

(5) Hiina valitsus väitis, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigetes 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamisnõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos.

(6) Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kaebuses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu on näidatud tõendite piisavust käsitlevas memorandumis, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile tema käsutuses olevatele tõenditele seoses Hiina Rahvavabariigi ja Egiptusega ning mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid nii olemasolu, hulga kui ka olemuse aspektist tasakaalustatavad. Samuti sisaldas kaebus piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import põhjustab kahju liidu tootmisharule.

(7) Täpsemalt märkis Hiina valitsus algatamiseelsete konsultatsioonide käigus, et kaebuse esitaja viited Hiina kavadele, programmidele või soovitustele ei ole asjakohased, kuna need ei ole siduvad, ning et Hiina 13. viisaastakukavas ega ehitusmaterjalide tööstuse 13. viisaastakukavas (2016–2020) klaaskiust kanga tootmisharu ei nimetata. Algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et algatus „Made in China 2025“ klaaskiust kangast ei hõlma. Komisjon märkis, et Hiina valitsus ei vaidlusta selliste kavade, programmide või soovituste olemasolu, vaid üksnes seda, mil määral need on klaaskiust kanga tootmisharule siduvad või hõlmavad seda. Lisaks märkis komisjon, et kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et uusi materjale on nimetatud mitmes valitsuse dokumendis ja klaasipõhiseid materjale on nimetatud ehitusmaterjalide tööstuse 13. viisaastakukavas (2016–2020). Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et need väited ei ole vaatlusalusele tootele kohaldatavad.

(8) Hiina valitsus väitis ka, et ei Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsioon (edaspidi „Sinosure“) ega riigi omandis olevad kommertspangad ole avalik-õiguslikud asutused ning et Hiina valitsus ei volitanud ega suunanud erasektori panku. Komisjon märkis, et see väide on seotud juba eespool esitatud väitega ning et kaebuses nimetati muu hulgas Hiina pangandusseadust, mille kuulumist Hiina õigusaktide hulka Hiina valitsus ei vaidlusta. Komisjon rõhutas ka, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes jõuti selles küsimuses teistsugusele järeldusele (7).

(9) Lisaks väitis Hiina valitsus, et eksporttoodete ostjate krediiti antakse välismaistele äriühingutele ja seega ei saa sellest kasu Hiina klaaskiust kanga tootjad. Komisjon oli siiski seisukohal, et Hiina klaaskiust kanga tootjatele kuuluvatele välismaistele äriühingutele antud soodustused võivad esimestele kasulikud olla.

(10) Hiina valitsus märkis, et kõrgtehnoloogiaettevõtete kõrgtehnoloogia arendamiseks ja tootmiseks kasutatavate seadmete kiirendatud amortisatsiooniga seotud maksukava ning mõned nimetatud toetusprogrammid on lõpetatud. Komisjon võttis selle märkuse teadmiseks, kuid rõhutas, et see ei kehti kõigi programmide ega kaebuses nimetatud eri tasandi (st riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi) valitsusasutuste suhtes. Peale selle võib kiirendatud amortisatsiooniga seotud maksukava tuua jätkuvat kasu, näiteks amortisatsiooni asjaomaste seadmete kasutusaja jooksul, mis võib hõlmata uurimisperioodi.

(11) Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitaja ei kehtestanud tingimusi välismaise võrdlusaluse kohaldamiseks laenude ja maakasutusõiguste puhul. Komisjon leidis siiski, et kaebuses esitatud väiteid toetavad hiljutised liidu subsiidiumivastased uurimised, milles tunnistati vajadust kasutada nendes küsimustes väliseid võrdlusaluseid, mis on kohandatud HRVs valitsevatele tingimustele (8).

(12) Lisaks väitis Hiina valitsus, et kaebuses ei esitatud piisavalt tõendeid, sest selles tugineti peamiselt varasematele ELi määrustele, mis käsitlevad teistsuguse määratlusega tooteid. Komisjon märkis siiski, et varasemates ja hiljutistes subsiidiumivastastes uurimistes tehtud järeldused on seotud samade subsiidiumikavadega, mille suhtes kaebuses väiteid esitatakse. Uurimise algatamise järel teatas Hiina valitsus, et aastatel 2016–2018 oli finantssektoris olnud märkimisväärseid muutusi ja reforme, mistõttu kaebus ei saanud tugineda varasematele oludele. Komisjon märkis siiski, et kaebuse esitaja esitas kaebuses lisatõendeid selle kohta, et subsiidiumikavad jätkuvad oluliste muudatusteta senimaani. Samuti meenutas komisjon, et Hiina valitsus ei esitanud tõendeid, mis oleksid väited asjaomaste kavade jätkumise kohta ümber lükanud. Seega näitasid kättesaadavad tõendid selles uurimise etapis pigem seda, et kõnealused subsiidiumikavad ei olnud oluliselt muutunud. See leidis selles uurimises lõpuks ka kinnitust.

(13) Hiina valitsus väitis seoses eri subsiidiumidega, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu ja konkreetsuse kohta. Komisjon on seisukohal, et kaebuse esitaja esitas kasu ja konkreetsuse kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad. Igal juhul analüüsis komisjon kaebuses esitatud tõendeid ja esitas kõigi tõendite piisavust käsitleva memorandumi asjakohaste elementide kohta oma analüüsi, mis lisati uurimise algatamisel avalikku toimikusse. Hiina valitsus kordas algatamise järel esitatud märkusi, kuid uusi tõendeid ei esitanud.

(14) Seetõttu järeldas komisjon, et kaebuses oli esitatud piisavalt tõendeid, mis viitasid väidetavale subsideerimisele Hiina valitsuse poolt.

(15) Käesoleva juhtumi eripära seisneb selles, et Egiptuses toimuv väidetav subsideerimine puudutab kahte äriühingut Hiina-Egiptuse Suessi majandus- ja kaubanduskoostöötsoonis (edaspidi „SETC-tsoon“); see on erimajandustsoon, mille on ühiselt moodustanud HRV ja Egiptus, st need kaks riiki, kelle vastu kaebus on suunatud. Komisjon teatas oma kavatsusest uurida kõiki subsiidiume, mida kõnealused SETC-tsoonis asuvad äriühingud said, olenemata nende allikast.

(16) Algatamiseelsete konsultatsioonide käigus märkis Hiina valitsus, et kaebuse esitajal ei olnud õiguslikku alust seada kahtluse alla Hiina valitsuse tegevust Egiptusest pärit või sealt eksporditud vaatlusaluse toote kaudu. Komisjon võttis Hiina valitsuse mured teadmiseks, kuid oli siiski seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et algatada SETC-tsoonis asuvatele äriühingutele väidetavalt antud tasakaalustatavate subsiidiumide uurimine, olenemata nende allikast.

(17) Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus, et HRVst pärit impordi andmete kohandamine liidu tarbimise väljaselgitamisel oli ebaõiglane võrreldes muudest kolmandatest riikidest, näiteks Venemaalt pärit impordi andmetega. Samuti väitis Hiina valitsus, et komisjon jättis kohandused kontrollimata. Hiina valitsus leidis ka, et ametlikult puudub igasugune teave selle kohta, millest impordiandmete kohandamisel kasutatud turuteave koosneb.

(18) Nagu on kirjeldatud ka põhjenduses 937, hinnati impordiandmeid peale kaebuse esitaja tehtud CN-põhise impordianalüüsi ka TARICi koodide tasandil, võrreldi tulemusi muude allikatega ja vajaduse korral kohandati. Mis puutub Venemaasse, siis kontrolliti ja kohandati impordiandmeid liidu tootjatega seotud klaaskiust kanga tootjatelt (kes olid ainsad teadaolevad klaaskiust kanga tootjad Venemaal) pärit impordiandmete põhjal. Leiti, et selline metoodika on mõistlik ning võimaldab täpselt hinnata vaatlusaluse toote importi Venemaalt. Samamoodi võrdles komisjon uurimise ajal, nagu on selgitatud põhjenduses 937, Eurostati TARICi koodide tasandi andmeid teadaolevate ja endast valimi moodustamise ajal teada andnud HRV tootjate esitatud andmetega. Koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate esitatud klaaskiust kanga ekspordimahu andmed moodustasid kogu impordi, mis kajastub Eurostatis asjaomaste TARICi koodide all, seega käsitati kogu eksporti vaatlusaluse toote ekspordina. Samuti oli kaebuses vastupidiselt Hiina valitsuse väitele selgitatud, kuidas impordiandmete kohandamisel turuteavet kasutati. Seepärast lükati see väide tagasi.

(19) Algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et klaaskiust kanga turg on segmenditud ja igas segmendis on väga erinevad hinnavahemikud. Hiina valitsus väitis, et kolm peamist tooteliiki – nõeltöödeldud riie, mittesäbrulisest lõngast trikooriie ja liitmaterjalid – on erineva koostise ja tootmisetappide/-protsessidega ning seega on ka nende tootmiskulud ja müügihinnad erinevad. Samuti on neil kolmel tooteliigil erinevad füüsikalised ja tehnilised omadused, mis omakorda määravad ära lõppkasutuse. Hiina valitsuse sõnul on kaebuses koondtasandil antud hindade võrdlemise/allalöömise hinnang ning Hiina impordi väidetavalt kahjustava mõju hinnang eksitav ja ebapiisav, kui ei hinnata päriselt Hiina ja liidu tootjate osalust, st toodangu mahtu ja turuosa igas tootesegmendis eraldi.

(20) Komisjon leidis, et Hiina valitsus ei esitanud nende väidete toetamiseks mingeid tõendeid. Uurimise algatamisel esitas kaebuse esitaja uurimisaluse toote kulude ja hindade kohta piisavad tõendid. Asjaolu, et on olemas eri tooteliigid, millel võivad olla erinevad tootmisprotsessid, kulud ja müügihinnad, ei tähenda automaatselt, et turg oleks segmenditud. Märgitakse, et alusmääruse artikli 10 lõike 2 kohaselt peab kaebuse esitaja esitama talle mõistlikult kättesaadava teabe. Kuna Hiinas toodetud tooteliikide kulud ja hinnad on oma olemuse poolest konfidentsiaalsed ega ole kaebuse esitajale kättesaadavad, leidis komisjon, et kaebus sisaldas uurimise algatamiseks piisavalt teavet, mis oli kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav.

(21) Samuti näitas komisjoni uurimise käigus kogutud ja saadud teave, et liidu klaaskiust kanga turg ei ole segmenditud. Väide, et neil kolmel tooteliigil (nõeltöödeldud riie, mittesäbrulisest lõngast trikooriie ja liitmaterjalid) on erinevad füüsikalised ja tehnilised omadused, mis omakorda määravad ära lõppkasutuse, ei ole faktiliselt õige. Kaebuses ja põhjendustes 129–138 toodud selgituste kohaselt, mida Hiina valitsus ei ole vaidlustanud, kasutatakse vaatlusalust toodet kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Nende kasutamises esineb palju kattuvusi; kangaliigi valik oleneb väljanägemisest, vaigu voolavusest, lõpptootele avalduvast pingest ning kasutusviisist. Mõned tooteliigid on eriti head suletud vormi kasutava tootmismeetodi või käsitsi vormimise puhul.

(22) Neil kolmel tooteliigil on järgmised peamised ja kattuvad kasutusalad: nõeltöödeldud riiet kasutatakse termoreaktiivtöötlemist nõudvatel kasutusaladel (eriti käsitsi vormimise meetodit kasutades) merendustoodete (laevakerede ja -tekkide) ning sõidukite (nt veoautode ja rongide) kerepaneelide, tuulikulabade, torude ja paakide tootmisel. Mittesäbrulisest lõngast trikooriiet kasutatakse merendustoodete (laevakerede ja -tekkide), sõidukite (nt veoautode ja rongide) kerepaneelide, tuulikulabade ja gondlikerede, suuskade ja lumelaudade ning torude ja paakide tootmisel. Liitmaterjale kasutatakse suletud vormi meetodi puhul sõidukite kerede ja paneelide, merendustoodete (laevakerede ja -tekkide), tuulikute gondlikerede ning vabaajasõidukite tootmisel.

(23) Viimaks märgib komisjon, et vaatlusalustel toodetel on sageli tooteliigid, mille kulustruktuur ja hinnad üksteisest erinevad. Just seetõttu kogubki komisjon andmeid tooteliikide üksikasjaliku liigituse alusel. Selles liigituses võeti peale kanga olemuse arvesse ka müügivormi, kasutatud klaasi liike, pindtihedust ning heide joontihedust. Hinna allalöömise arvutuskäik põhines toodete võrdlemisel tooteliikide kaupa ning seega võeti HRVst imporditud ja liidu tootjatelt pärit klaaskiust kanga võrdlemisel arvesse kõiki neid näitajaid. Seepärast lükati see väide tagasi.

(24) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et eri allikatest pärit klaaskiust kanga impordihindade olulised erinevused viitavad samuti selgelt sellele, et liidu turg on tooteliigiti segmenditud ning import eri riikidest on mõeldud erinevatele turusegmentidele.

(25) Nagu märgitud eespool, kinnitas komisjoni uurimise käigus kogutud ja saadud teave, et liidu klaaskiust kanga turg ei ole segmenditud. Samuti on uurimine näidanud, et Hiina eksportivad tootjad ja Egiptuse eksportivad tootjad ei ekspordi klaaskiust kangast sugugi täiesti erineval kujul. HRV ja Egiptuse eksportivate tootjate müüdud toodete kattuvus oli umbes 90 %. Seepärast lükati see väide tagasi.

(26) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et kaebuses esitatud Hiina impordihindade võrdlus ja hinna allalöömise arvutuskäik põhines omavahel võrreldamatutel ja soovikohaselt valitud andmetel, mida kohandati valesti.

(27) Nagu eespool mainitud, on alusmääruse artikli 10 lõikes 2 kehtestatud tõendamistase, millele kaebuse esitaja peab kaebuses tõendite esitamisel vastama. Seega peab teave olema nii piisav kui ka kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav. Kuna teave kulude ja hindade kohta on olemuslikult konfidentsiaalne, ei ole täpsed andmed kolmandate riikide äriühingute eksporditud tooteliikide kulude ja hindade kohta uurimise algatamise etapis kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadavad. Esitatud teavet käsitati uurimise algatamiseks siiski piisavana, kuna see põhines Eurostatis oleval Hiina impordihindade statistikal.

(28) Samuti märkis komisjon, et uurimise ajal kasutatud hinna allalöömise arvutuskäik, nagu on märgitud põhjenduses 965, põhines peamiselt valimisse kaasatud liidu tootjate ja eksportivate tootjate tegelikel üksikasjalikel andmetel, mis kinnitasid Eurostati statistikal põhinevas kaebuses toodud süüdistusi hinna allalöömise kohta. Seega leiti, et see väide on sisutühi ka uurimises kasutatud andmete aspektist.

(29) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et Hiinast pärit klaaskiust kanga import ei tekitanud hinnasurvet. Seda väidet tõenditega ei põhistatud.

(30) Kaebus seevastu sisaldas subsideeritud impordi mõju kohta samasuguse toote hinnale liidu turul ja sellest tulenevalt impordi mõju kohta liidu tootmisharule selliseid andmeid, mida peeti uurimise algatamiseks piisavaks. Kaebuses esitatud tõendid näitasid, et nii Egiptuse kui ka Hiina impordihinnad lõid liidu hinnad märkimisväärselt alla.

(31) Peale selle ei ole see väide faktiliselt õige. Nagu komisjon uurimise käigus tuvastas ja põhjenduses 966 selgitas, lõid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil märkimisväärselt alla. Seepärast lükati see väide tagasi.

(32) Uurimise algatamise kohta esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et Hiinast ja Egiptusest pärit impordi kumuleerimine kahju analüüsimise eesmärgil ei ole praegusel juhtumil põhjendatud. Selle põhjuseks on asjaolu, et nendest riikidest pärit impordi omavahelised konkurentsitingimused ning nendest riikidest pärit impordi ja liidu tootmisharu toodetud ja müüdud samasuguse toote vahelised konkurentsitingimused liidu turul on väga erinevad. Hiina valitsus väitis, et Hiinast pärit klaaskiust kangas ei konkureeri Egiptusest pärit klaaskiust kangaga, kuna i) kuni 2017. aastani oli Egiptusest pärit klaaskiust kanga import sisuliselt olematu; ii) Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suundumused olid täiesti vastupidised; iii) Egiptusest pärit toodete impordihind on teistsugune ja iv) kaebuse esitaja arvutuste järgi impordib Egiptus üksnes mittesäbrulisest lõngast trikooriiet ega konkureeri seega liidu ja Hiina klaaskiust kanga müügiga liidu turul.

(33) Esiteks märkis komisjon, et kaebus sisaldas piisavaid tõendeid, mis tundusid näitavat, et vaatlusaluse toote importi subsideeriti ning impordimahud olid märkimisväärsed, kahjustades liidu tootmisharu. Samuti sisaldas kaebus mitut punkti, mis puudutasid neist kahest asjaomasest riigist pärit impordi kumulatiivset hindamist (eelkõige järgmised: kummagi riigi puhul ei ole hinnanguline subsiidiumisumma miinimumtasemel, (9) kummagi riigi impordimahud on märkimisväärsed (10) ning asjaomased riigid konkureerivad üksteise, samasuguse toote ja kolmandate riikidega ning nendest riikidest imporditud toodetel on samad omadused ja lõppkasutus nagu samasugusel tootel) (11) ning mis vastasid uurimise algatamise etapis tõendamiskoormisele. Uurimise käigus analüüsiti neid tõendeid põhjalikumalt ning komisjon kinnitas, et kumuleerimistingimused olid täidetud, nagu on üksikasjalikult selgitatud põhjendustes 947–950.

(34) Samuti väitis Hiina valitsus, et vaatlusalusel perioodil Hiina impordimaht vähenes ega oleks saanud liidu tootjaid kahjustada.

(35) Nagu on käsitletud eespool, sisaldas kaebus piisavaid tõendeid selle kohta, et Hiinast ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga importi tuleks hinnata kumulatiivselt. Kaebuses esitatud tõendite kohaselt konkureerib neist riikidest pärit klaaskiust kanga import omavahel, samasuguse toote ja kolmandatest riikidest pärit impordiga. HRVst ja Egiptusest pärit importtoodetel on samad omadused ja kasutusvaldkonnad ning neid müüakse kogu liidus asuvatele klientidele, konkureerides otseselt liidu tootmisharus ja kolmandates riikides toodetud klaaskiust kangaga.

(36) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja ei suutnud esitada usaldusväärseid andmeid liidu tootmisharu kui terviku kohta, sest kaebuse esitamisel mitteosalenud tootjate andmed ei olnud usaldusväärsed. Samuti jättis kaebuse esitaja esitamata andmed mitme kahjunäitaja kohta.

(37) Hiina valitsus ei selgitanud, miks ei ole need andmed usaldusväärsed. Komisjon kordab, et konfidentsiaalne teave kaebuse esitamisel mitteosalenud liidu tootjate müügi- ja tootmisandmete kohta ei olnud kaebuse esitajale kättesaadav. Seetõttu esitas kaebuse esitaja hinnangulised andmed, mida peeti mõistlikuks, piisavalt täpseks ja alusmääruse artikli 10 lõikega 2 kooskõlas olevaks. Kahju kohta piisavate tõendite esitamisel ei ole kohustust esitada andmeid kõigi alusmääruse artikli 8 lõikes 4 nimetatud kahjunäitajate kohta, samuti ei pea kõigist kahjunäitajatest nähtuma olukorra halvenemist.

(38) Komisjon märkis, et uurimise käigus valimisse kaasatud liidu tootjate hulgas oli ka kõige suurem kaebuse esitamisel mitteosalenud tootja, mis võimaldas komisjonil võrrelda kaebuse esitaja antud makromajanduslikke andmeid. Samuti võttis komisjon uurimisel arvesse kõiki asjakohaseid kahjunäitajaid. Seepärast lükati see väide tagasi.

(39) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et liidu tootjaid ei kahjustatud, eriti mitte Hiina impordi tõttu. Hiina valitsuse sõnul oli liidu tootmisharu seisund 2015. aasta ja kaebuses hõlmatud uurimisperioodi vahel hea ning peaaegu kõik kahjunäitajad paranesid või püsisid senisel tasemel.

(40) Kaebuses esitatud andmetest nähtus selgelt, et kõnealustest riikidest pärit subsideeritud klaaskiust kanga impordi tõttu, mis on hinna märkimisväärselt alla löönud, on liidu tootmisharu saanud olulist kahju. Liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht ning turuosa on märkimisväärselt vähenenud. Kaebuste esitajad olid sunnitud vähendama investeeringuid ja töötajate arvu. Kaebust toetanud liidu tootjate varud kasvasid ja kasumlikkus vähenes.

(41) Komisjon märkis, et uurimise käigus näitasid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmete põhjal kindlaks tehtud kahjunäitajad olulise kahju olemasolu, mida põhjustas asjaomastest riikidest pärit import. Hiina valitsus kommenteeris neid näitajaid oma märkustes lõplike järelduste kohta (12). Nendele märkustele on vastatud määruse punktis 5.4.

(42) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et liidu tootmisharu kandis kahju endaga seotud impordi tõttu kolmandatest riikidest ning liidu turul nõudluse vähenemise tõttu.

(43) Komisjon ei olnud sellega nõus. Kaebusest nähtus, et nende tootjatega seotud import kolmandatest riikidest oli nii väikese mahuga, et see ei saanud tekitada olulist kahju. Samuti näitas kaebuse esitaja analüüs kahjunäitajate kohta, et kahju ei ole võimalik selgitada liidu turul nõudluse vähenemisega, kuna kaebuse esitamisel osalenud tootjate turuosa vähenemine näitab, et müügimaht vähenes ilmselgelt rohkem kui tarbimine.

(44) Kaebuse esitaja tõi piisavalt tõendeid põhjusliku seose kohta asjaomastest riikidest pärit impordi ja kahju vahel. Lisaks analüüsis kaebuse esitaja muid võimalikke kahju põhjuseid, näiteks liidu tootjate majandustulemusi, liidu tootjate eksporditulemusi ja importi muudest kolmandatest riikidest.

(45) Uurimise käigus uuriti importi kolmandatest riikidest ja nõudluse vähenemist liidu turul, mida on käsitletud punktis 6.2. Pärast järelduste lõplikku teatavakstegemist ei esitanud Hiina valitsus uurimise algatamise kohta ühtegi uut väidet. Seepärast lükati see väide tagasi.

(46) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et vertikaalselt integreeritud liidu tootjad kandsid kahju seoses „ülenevalt integreeritusega“ ja vähenenud suutlikkusega müüa kaupa avatud turul seoses „alanevalt integreeritusega“.

(47) Uurimise algatamise hetkel ei olnud saadaval teavet liidu tootmisharu ilmselge ebasoodsa konkurentsiolukorra kohta. Samuti on enamik liidu tootjaid vertikaalselt integreerimata.

(48) Peale selle märkis komisjon, et uurimise käigus ei ole ilmnenud ebatavalisi kulusid, mis tuleneksid vertikaalsest integratsioonist. Lisaks müüsid kõik valimisse kaasatud liidu tootjad toodangut eeskätt sõltumatutele klientidele. Seepärast lükati see väide tagasi.

(49) Uurimise algatamise järel esitatud märkustes väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitamisel osalenud ja mitteosalenud tootjate müüginäitajate muutumise erinevus 2015. aasta ja kaebuses hõlmatud uurimisperioodi vahel näitab, et need kaks tootjate rühma konkureerivad omavahel müügimahu ja klientide pärast. Seega võis kaebuse esitamisel osalenud tootjate müügimaht tõenäoliselt väheneda ka seetõttu, et nad kaotasid kaebuse esitamisel mitteosalenud tootjatele müügitulu ja turuosa ega suutnud kaebuses hõlmatud uurimisperioodil hindu tõsta.

(50) Konkurents liidu tootjate vahel on vaba turu tagajärg ja üldjuhul seda eeldatakse (välja arvatud juhul, kui on tõendeid konkurentsivastaste tavade kohta, mida praegusel juhul ei esine), mitte aga ei käsitleta tegurina, millega põhjendada kahju olemasolu. Seega ei konkureeri liidu turul üksteisega mitte üksnes kaebuse esitamisel osalenud ja mitteosalenud liidu tootjad, vaid ka kaebuse esitamisel osalenud liidu tootjad omavahel. Seda ei saa tõlgendada nii, nagu see nõrgestaks põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja kogu liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Esinduslikul valimil põhineva olulise kahju tuvastamisel hinnatakse kogu tootmisharu tervikuna, võttes arvesse nii kaebuse esitamisel osalenud kui ka mitteosalenud tootjatelt pärit (mikro- ja makromajanduslikke) andmeid.

(51) Nagu on märgitud 21. juuni 2019. aasta toimikusse lisatud ja huvitatud isikule tutvumiseks määratud teates liidu tootjate lõpliku valimi kohta, kuulusid uurimise käigus valimisse kaasatud tootjate hulka nii kaebuse esitamisel osalenud kui ka mitteosalenud tootjad. Samuti ei piirdunud kahju kindlaksmääramine kaebuse esitamisel osalenud tootjatega, vaid hõlmas kogu liidu tootmisharu tervikuna. Seepärast lükati see väide tagasi.

(52) Viimaks väitis Hiina valitsus uurimise algatamise järel esitatud märkustes, et olulisele teabele, näiteks kaebuse toetajatele ja peamistele kahjuga seotud andmetele on võimaldatud liiga ulatuslik konfidentsiaalsus. Hiina valitsus kinnitas, et see oli tal takistanud kaebuse esitaja kahjuväiteid nõuetekohaselt ümber lükkamast.

(53) Komisjon leidis, et kaebuse huvitatud isikutele tutvumiseks avatud versioon sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid andmetest, millele oli võimaldatud konfidentsiaalsus, nii et huvitatud isikutel oli võimalus teostada oma kaitseõigust kogu menetluse jooksul. Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artiklis 29 on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Seega lükati Hiina valitsuse sellekohased väited tagasi.

1.1.2. Egiptuse valitsuse märkused uurimise algatamise kohta

(54) Egiptuse valitsus väitis, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõikes 2 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamiskohustuse nõuetele. Egiptuse valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos. Komisjon lükkas selle väite tagasi põhjenduses 6 nimetatud põhjustel.

(55) Algatamiseelsete konsultatsioonide käigus märkis Egiptuse valitsus, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid selle kohta, et väidetavad sooduslaenud on andnud Egiptuse valitsus. Võttes aga arvesse kaebuses esitatud tõendeid ning eelkõige Hiina ja Egiptuse vahelisi kokkuleppeid ning nende kokkulepete eesmärke, on komisjon seisukohal, et kaebuse esitaja esitas piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad ja näitasid, et Egiptuse valitsusele oli võimalik omistada sooduslaenude kaudu subsiidiumide andmist.

(56) Lisaks väitis Egiptuse valitsus, et väidetavad maksusoodustused jäeti 2015. aastal õigusaktidest välja ning et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid selle kohta, et neid käimasolevate projektide suhtes edasi kohaldatakse. Komisjon oli siiski seisukohal, et kaebuse esitaja esitas varem kehtinud maksusoodustuste kohaldamise kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad.

(57) Egiptuse valitsus väitis ka, et tooraine imporditollimaksude vähendamine ei ole subsiidium, kui need imporditud tooted reeksporditakse samas seisundis või töödeldakse tootmisahela järgmise etapi tooteks. Komisjon tunnistas, et tasakaalustatav subsiidium on ainult tooraine imporditollimaksude ülemäärane vähendamine, ning pööras sellele uurimises eritähelepanu. Komisjon märkis ka seda, et Egiptuse valitsuse märkus ei kehti tootmisseadmete suhtes.

(58) Egiptuse valitsus väitis, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu kohta, mida saadi maa eraldamisest tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Komisjon oli siiski seisukohal, et kaebuse esitaja esitas kasu kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad.

(59) Viimaseks märkis Egiptuse valitsus, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid konkreetsuse kohta seoses elektrienergia pakkumisega piisavast väiksema tasu eest, sest konkreetsus puudub, kui subsiidiumit saab kasutada objektiivsetel tingimustel. Komisjon märkis, et Egiptuse valitsus ei esitanud algatamiseelsete konsultatsioonide käigus mingeid tõendeid selliste objektiivsete tingimuste kohta.

(60) Seepärast järeldas komisjon, et kaebuses esitati piisavad tõendid, et algatada uurimine seoses Egiptuse valitsuse otse või kaudselt antud väidetavate tasakaalustatavate subsiidiumidega.

1.1.3. Märkused eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kohta

(61) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Yuntianhua kontsern, et tootmistegurite asendamine eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises on sobimatu, ning taotles komisjonilt kontserni kuuluvate eksportivate tootjate dumpingumarginaali arvutamist, tuginemata sealjuures Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“), (13) artikli 2 lõikele 6a. Yuntianhua kontserni väitel ei leitud subsiidiumivastases uurimises tõendeid selle kohta, et klaaskiust kanga sisendmaterjale tarniti tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Samuti väitis kontsern, et subsiidiumivastases uurimises nõustuti asjaoluga, et klaaskiust kanga sisendmaterjalid osteti moonutamata turuväärusel, kuna subsiidiumist saadava kasu arvutamiseks kasutati sisendmaterjalide ja tooraine tarnijate käibeandmeid.

(62) Esiteks märkis komisjon, et kommentaarid eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises kasutatud arvutuskäikude ja metoodika kohta ei mahu selle menetluse raamidesse. Seepärast tuleks dumpingu kindlakstegemiseks kasutatavat metoodikat puudutavad märkused esitada nimetatud uurimise kontekstis.

(63) Teiseks näitaks uurimine, nagu on kirjeldatud punktis 3, et eksportivate tootjate peamised tarnijad said riiklikest subsiidiumidest väga suurt kasu. Komisjon meenutas, et sisendmaterjale ja toorainet tarnivate seotud äriühingute käibeandmete kasutamine ei tähenda nende tarnete moonutamata turuväärtuse tunnistamist. Vastupidi: käibeandmetest tuletatakse jaotuspõhimõtted, mis võimaldavad väljaselgitatud subsiidiume, millest eksportivad tootjad on kasu saanud, õigesti jaotada.

(64) Viimaks märkis komisjon, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel tehtud järeldused on seotud oluliste moonutustega olukorras, kus hindu või kulusid mõjutab valitsuse ulatuslik sekkumine. Selles kontekstis on terviklikult vaadeldud mitut elementi. Seega ei takista asjaolu, et artikli 2 lõike 6a alusel korraldatud dumpinguvastane uurimine ei tugine tooraine või vaatlusaluse toote subsideerimist puudutavatele tõenditele, komisjonil eraldi uurimast subsideerimise olemasolu kooskõlas kohaldatavate alusmääruse sätetega. Seetõttu lükati Yuntianhua kontserni väited tagasi.

(65) Pärast täiendavat lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Yuntianhua kontsern, et neis oli uusi järeldusi seoses järgmiste asjaoludega: i) klaaskiust kanga turu killustatuse puudumine; ii) toodete füüsikalised ja tehnilised omadused; iii) kulu- ja hinnastruktuur; iv) topeltarvestus tulenevalt dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste tollimaksude samaaegsest kehtestamisest, mis mõjutas 7. aprillil 2020 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude taset, ning v) asjaolu, et dumpinguvastases uurimises selle isiku puhul tuvastatud dumpingumarginaal ei olnud õige ja seda tuleks topeltarvestuse vältimiseks vähendada kogu HRV-le kehtestatud subsiidiumisumma võrra. Need elemendid ei sisaldunud paralleelse dumpinguvastase menetluse lõplikes järeldustes, mis seega neid olulisi järeldusi ega kaalutlusi ei sisalda. Selle tulemusena on lõplik dumpinguvastane määrus (EL) 2020/492 selle isiku hinnangul ilmselgelt põhjendamatu ja ebaseaduslik ning dumpinguvastases määruses (EL) 2020/492 sätestatud dumpingumarginaal 64,7 % on vale.

(66) Esiteks märkis komisjon, et selle menetluse täiendavates lõplikes järeldustes esitatud selgitused vastavad järelduste teatavakstegemise järel esitatud märkustele ning seetõttu sisaldasid need rohkem üksikasju komisjoni järelduste kohta. Seega ei sisalda need uusi järeldusi, vaid lihtsalt vastavad huvitatud isikute märkustele.

(67) Peale selle märkis komisjon seoses selle isiku tõstatatud punktidega i–iii (st klaaskiust kanga turu killustatuse puudumine, toodete omadused ning kulu- ja hinnastruktuur), et neid kolme punkti käsitlevate täiendavate järelduste eesmärk oli vastata isikute esitatud uutele väidetele. Need uued väited esitati üksnes selle subsiidiumivastase menetluse kontekstis. Ainuke väide, mis dumpinguvastases menetluses turu killustatuse kohta esitati, oli see, et liidu tootjad toodavad üksnes algseadmete valmistaja kliendikohaseid tooteid ja et algseadmete valmistajate segmendile ei tohiks meetmeid kohaldada. Nendele väidetele vastati ammendavalt dumpinguvastase määruse (14) põhjenduses 409. Seega ei oleks komisjon mingil juhul saanud neile uutele märkustele juba dumpinguvastases menetluses tehtud järelduste kontekstis vastata. Lõplik dumpinguvastane määrus sisaldas kõiki olulisi järeldusi ja kaalutlusi, mille põhjal komisjon selle menetlusega seoses oma otsuse langetas, ning selles käsitleti kõiki väiteid, mis olid selle menetluse kontekstis esitatud. Subsiidiumivastases menetluses tehtud järeldused ei mõjuta põhjendusi, mis esitati lõplikus dumpinguvastases määruses.

(68) Peale selle ei mõjuta ega muuda need punktid sisulisest seisukohast mingil viisil ei dumpinguvastase ega subsiidiumivastase uurimise järeldusi. Seetõttu ei mõjuta need punktid mitte kuidagi selle väite esitanud isiku ega muude isikute situatsiooni. Sellest hoolimata otsustas komisjon anda isikutele lisavõimaluse nende punktide kohta märkuste esitamiseks. Kuigi need ise mingeid muudatusi sisse ei toonud (ning seega ei olnud komisjonil põhimõtteliselt kohustust vastata neile mitte täiendavates järeldustes, vaid lõplikus määruses), olid need lisatud täiendavatele lõplikele järeldustele. Kõigil eeltoodud põhjustel lükati need väited tagasi.

(69) Igal juhul ei ole nende kahe uurimise järeldused omavahel vastuolus. Ainuke erinevus on see, et isikutel oli võimalus esitada märkusi menetluse hilisemas staadiumis ja nad esitasid lisamärkusi. Komisjonil oli kohustus neile märkustele vastata ning seda ta on selles määruses teinud.

(70) Konkreetsemalt seoses kahe viimase küsimusega, mis käsitlevad põhjenduses 67 toodud punkte iv ja v võimaliku topeltarvestuse ja dumpingumarginaali kohta, märkis komisjon järgmist. Esiteks, nagu on juba selgitatud selles menetluses lõplike järelduste teatavakstegemise järel poolte esitatud märkustele antud vastuses, eriti põhjenduses 1137, käsitles komisjon põhjalikult võimalikku topeltarvestuse küsimust ning andis menetluse käigus kõigile isikutele piisavalt võimalusi märkusi esitada. Komisjon ei oleks saanud seda mingil juhul teha toona käimas olnud dumpinguvastase menetluse kontekstis. Teiseks märgib komisjon, et samast riigist pärit sama toodet käsitleva eraldiseisva dumpinguvastase ja subsiidiumivastase menetluse kontekstis ei ole juhul, kui tasakaalustavad tollimaksud kehtestatakse pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, muud võimalust kui varem kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude muutmine. Seda tuleb teha selleks, et võtta arvesse uusi tasakaalustavaid tollimakse, vältides samal ajal topeltarvestust ning järgides väiksema tollimaksu reeglit, kui see on kohaldatav ja asjakohane. Seega näeb praegustel juhtudel kasutatav õigusloometehnika ette, et esmalt kehtestatakse asjakohased tasakaalustavad tollimaksud ja seejärel muudetakse ühtlasi sama määrusega vastavalt asjakohaseid kohaldatavaid dumpinguvastaseid tollimakse. Seetõttu ei ole dumpinguvastane määrus (EL) 2020/492 vastupidiselt selle isiku väitele ilmselgelt vale ega põhjendamatu. Asjakohaseid hinnanguid ja väiteid käsitleti täielikult selles määruses, mis kujutab endast ühtlasi alust lõpliku dumpinguvastase määruse muutmiseks. Kuna selle määrusega muudetakse vastavalt ka asjakohast dumpinguvastast tollimaksu, mida kohaldatakse Yuntianhua kontsernile, nagu on üksikasjalikult selgitatud punktis 8, on ka selle isiku väide, et talle määruses (EL) 2020/492 kohaldatav dumpinguvastase tollimaksu määr ei ole õige, nii faktiliselt kui ka õiguslikult vale. Kõigil neil põhjustel lükatakse Yuntianhua kontserni väited tagasi.

1.2. Impordi registreerimine

(71) 31. juulil 2019 esitas kaebuse esitaja alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel taotluse asjaomastest riikidest pärit klaaskiust kanga impordi registreerimiseks. 21. novembril 2019 esitas kaebuse esitaja uue, ajakohastatud impordiandmetega alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohase registreerimistaotluse.

(72) Vastavalt alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleb asjaomase toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue tagamaks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks, oleks seda tollimaksu asjaomaste tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega tagasiulatuvalt sisse nõuda.

(73) Vastuseks registreerimistaotlusele esitasid huvitatud isikud märkused, mida komisjon käsitles registreerimismääruses. Impordi registreerimise vajadust põhjendavad piisavad tõendid olid komisjonile kättesaadavad.

(74) 21. jaanuaril 2020 avaldas komisjon rakendusmääruse (EL) 2020/44 (15) (edaspidi „registreerimismäärus“), millega kehtestatakse alates 22. jaanuarist 2020 HRVst ja Egiptusest pärit klaaskiust kanga impordi suhtes registreerimisnõue.

1.3. Toote määratluse täpsustamine

(75) Uurimise käigus selgus, et mõned ettevõtjad ei pruukinud endast teada anda uuritava toote määratluse väära mõistmise tõttu. Seepärast täpsustas komisjon 18. septembril 2019 algatamisteates esitatud toote määratluse sõnastust teate (16) avaldamise kaudu (edaspidi „selgitav teade“). Selgitavas teates anti osalistele ka võimalus endast ettenähtud tähtaja jooksul teada anda ja soovi korral küsimustikku taotleda. Ükski huvitatud isik selgitava teate kohta märkusi ei esitanud ega küsimustikku ei taotlenud.

(76) Pärast selgitava teate avaldamist ja sellele järgnenud uurimises leidis kinnitust, et ükski ettevõtja ei olnud jätnud endast teada andmata algatamisteates esitatud vaatlusaluse toote määratluse võimaliku väära mõistmise tõttu.

1.4. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(77) Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2018 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

(78) Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja põhjenduses 4 nimetatud dumpinguvastase uurimise uurimisperiood ja vaatlusalune periood on samad.

1.5. Huvitatud isikud

(79) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajat, Egiptuse valitsust, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

(80) Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Yuntianhua kontsern taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist, et tõstatada küsimus puudustele viitavale kirjale vastamise tähtaja kohta. Äriühing väitis, et ei olnud puudustele viitavat kirja märganud, sest tema IT-server oli komisjoni e-kirja ekslikult rämpspostina käsitanud, ning taotles 18 päeva pikkust pikendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik palus komisjonil tähtaega 6 päeva võrra pikendada.

(81) Nagu on märgitud punktis 1.3, täpsustas komisjon uurimise käigus toote määratlust ning andis huvitatud isikutele, keda täpsustamine puudutas, ja neile, kes ei pruukinud olla endast teada andnud, kuna olid seisukohal, et menetlus neid ei puuduta, võimaluse ettenähtud tähtaja jooksul endast teada anda ja küsimustikku taotleda. Ükski uus isik endast teada ei andnud.

1.6. Valikuuring

(82) Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

1.6.1. Liidu tootjate valikuuring

(83) Komisjon märkis algatamisteates, et on otsustanud piirduda uurimise käigus mõistliku arvu liidu tootjatega, kohaldades valikuuringut. Ta lisas, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi, lähtudes samasuguse toote teatatud tootmismahust liidus ajavahemikus 2017. aasta oktoobrist kuni 2018. aasta septembrini ning võttes arvesse ka geograafilist jaotust. Valim koosnes neljast liidu tootjast, kelle toodang moodustas üle 40 % liidu hinnangulisest klaaskiust kanga kogutoodangust. Ükski huvitatud isik märkusi ei esitanud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

1.6.2. Importijate valikuuring

(84) Et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teave.

(85) Ainult üks sõltumatu importija (Euroresins UK Ltd.) esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevate importijate väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik.

1.6.3. HRV eksportivate tootjate valikuuring

(86) Et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(87) Kaheksa HRV eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide eksport moodustas uurimisperioodil rohkem kui 79 % klaaskiust kangaste HRVst liitu suunatud teatatud ekspordist.

(88) Eksportivate tootjate või eksportivate tootjate kontsernide valimisse kuuluvad: — China National Building Materials Group (edaspidi „CNBMi kontsern“), sealhulgas — Jushi Group Co. Ltd (edaspidi „Jushi“ või „Jushi China“), — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd (edaspidi „Hengshi“), — Taishan Fiberglass Inc (edaspidi „Taishan“); — Yuntianhua Group (edaspidi „Yuntianhua kontsern“), sealhulgas: — PGTEX China Co. Ltd (edaspidi „PGTEX“), — Chongqing Tenways Material Corp. (edaspidi „CTM“).

(89) Alusmääruse artikli 27 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja HRV ametiasutustega.

(90) Märkused valimi moodustamise kohta saadi kahelt valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt – äriühingutelt Jushi ja Hengshi, kes kuuluvad CNBMi kontserni. Kuigi Jushi ja Hengshi ei vaidlustanud asjaolu, et nad on seotud äriühingud, väitsid nad, et nad ei ole seotud äriühinguga Taishan. Jushi väitis, et komisjon ei saanud Hengshi, Jushi ja Taishani käsitamisel ühe üksusena mehaaniliselt tugineda komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (17) (edaspidi „liidu tolliseadustiku rakendusakt“) artikli 127 lõike 1 punktile d või f. Selle väite toetuseks viitas Jushi Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaekogu Koread ja teatavaid pabertooteid käsitlevale menetlusele (18) ning Shanghai börsil noteeritud äriühingute seotud tehinguid käsitlevatele suunistele.

(91) Nad rõhutasid, et i) neil ei ole ühist otsest osalust, ii) nende juhatustes ei ole samu liikmeid, iii) Hengshi/Jushi ja Taishani vahel ei ole seotud tehinguid ja iv) nad on turul konkurendid.

(92) Pärast valimi moodustamist toimus 13. novembril 2019 Taishani ärakuulamine, mille käigus esitati uuesti eespool nimetatud väited.

(93) Uurimine näitas, et China National Building Material (edaspidi „CNBM“) on Hiina riigi omandis olev ettevõte, millest 41,27 % kuulub otseselt ja kaudselt CNBMi emaettevõtjale, mis omakorda kuulub täielikult riiginõukogu riigile kuuluvate varade järelevalve- ja halduskomisjonile (edaspidi „SASAC“). CNBMile kuulub 26,97 % suurune osalus äriühingus China Jushi Co., Ltd. (edaspidi „China Jushi“), mis on Jushi ainuaktsionär (19).

(94) 2017. aasta septembris sõlmis CNBM äriühinguga Sinoma ühinemislepingu, (20) mis vormistati lõplikult 2018. aasta mais. Sinoma on oma tütarettevõtja Sinoma Science & Technology Co. kaudu Taishani omanik. Pärast ühinemist ühendati Sinoma CNBMiga ja CNBM võttis Sinoma üle. Selle tulemusena on CNBMil 26,97 % suurune osalus äriühingus China Jushi (Jushi ainuaktsionär) ja 60,24 % suurune osalus äriühingus Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (Taishani ainuaktsionär).

(95) Tolliseadustiku rakendusakti artikli 127 lõike 1 punktis d on sätestatud, et kaks isikut loetakse üksteisega seotuks, kui kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest. CNBMile kuulub 26,97 % suurune osalus äriühingus China Jushi (Jushi ainuaktsionär) ja 60,24 % suurune osalus äriühingus Sinoma Science & Technology Co., Ltd. (Taishani ainuaktsionär). Seetõttu järeldati, et äriühingud on omavahel seotud.

(96) Peale selle on CNBM Hiina maaklerifirma Guotai Junan Securities 2019. aasta aruande (21) kohaselt alates 2017. aastast oma tegevusüksusi ümber korraldanud, et parandada piirkondlikku koordineerimist ja kõrvaldada loetletud tütarettevõtjate vaheline horisontaalne konkurents. Lisaks kavatseb CNBM lahendada 2020. aastaks horisontaalse konkurentsi probleemid. Aruandes esitatud avalikult kättesaadava teabe kohaselt kavatses CNBM alustada seda protsessi, konsolideerides oma klaaskiu valdkonna tegevust äriühingute China Jushi ja Sinoma Science & Technology (Taishani ainuaktsionär) vahelise varade süstimisega. Niisiis ei toeta uurimise käigus kogutud tõendid nende äriühingute väidet, et ühisel osalusel ei ole praktilist mõju ja et äriühingud tegutsevad üksteisest sõltumatult. Vastupidi, need tõendid viitavad sellele, et lisaks pelgalt osalusele (mis võib juba iseenesest olla määrava tähtsusega järelduse tegemisel, et äriühingud on omavahel seotud) saavad kõnealused kolm äriühingut oluliselt mõjutada ka üksteise äriotsuseid ning et neid kontrolliv äriühing (CNBM) püüab nende tegevust vähemalt koordineerida, kui mitte integreerida („lahendada horisontaalse konkurentsi probleemid“). See tähendab, et ükskõik millise eelnimetatud äriühingu saadud subsiidiume võidakse kaudselt kasutada vaatlusaluse toote huvides. Seetõttu lükkas komisjon tagasi väite, et tema järelduses, mille kohaselt loetakse kolm äriühingut seotuks, ei võetud arvesse faktilist ja majanduslikku tegelikkust.

(97) Seoses väitega, et komisjon ei saanud vaatlusalusele tootele antud subsideerimise summa arvutamisel käsitada Hengshit, Jushit ja Taishani ühe rühmana, meenutas komisjon, et selle tagamiseks, et meetmeid saab tõhusalt jõustada ja eelkõige hoida ära ekspordi suunamist madalaima tollimaksuga seotud äriühingu kaudu, on komisjonil tavaks teha kindlaks eksportivate tootjate vaheline seos, lähtudes liidu tolliseadustiku rakendusakti artiklis 127 sätestatud kriteeriumidest. Seda teatati selgelt kõigile osalistele menetluse alguses saadetud algatamisteates. Lisaks on viide liidu tolliseadustiku rakendusakti artiklile 127 esitatud selgelt dumpinguvastase alusmääruse (22) artikli 2 lõikes 1 ning komisjon peaks nii dumpinguvastastes kui ka subsiidiumivastastes juhtumites kohtlema isikuid samal viisil (23). Peale selle arvutatakse subsiidiumide summa alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohaselt liitu eksporditud subsideeritud toote ühiku kohta. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamine liitu eksporditud vaatlusaluse toote alusel viitab sellele, et kui äriühingud on omavahel seotud, võivad nad vaatlusaluse toote puhul kasutada saadavat kasu kaudselt ning seega olenemata sellest, kes on eksportiv tootja konkreetsel juhul. Kuna praegusel juhul toodavad ja ekspordivad vaatlusalust toodet Henghsi, Jushi ja Taishan, tuleks neile määratud tasakaalustavate subsiidiumide summa puhul arvesse võtta asjaolu, et tänu omavahelisele suhtele suudavad nad saadava kasu suunata liitu eksporditud vaatlusalusele tootele nii, nagu nad vajalikuks peavad. Seega peaks nendele eksportivatele tootjatele antud kasu seoses vaatlusaluse tootega moodustama ühe konkreetse summa kogu kontserni jaoks.

(98) Viimaks ei toeta WTO juhtum, (24) millele Jushi põhjenduses 90 osutas, äriühingu väidet. Õigupoolest kinnitas WTO vaekogu vastupidiselt sellele, mida Jushi püüab järeldada, kõnealuses juhtumis seda, et dumpinguvastases uurimises dumpingu kindlakstegemise eesmärgil ei välista WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõikes 10 sätestatud reegel (mille kohaselt tuleks dumpingumarginaal arvutada iga eksportiva tootja kohta eraldi) eraldiseisvate juriidiliste isikute käsitlemist ühe eksportija või tootjana. Vaekogu märkis, et selline kohtlemine on lubatud siis, kui „kõnealuste äriühingute struktuurne ja äriline seotus on piisavalt tihe, et neid saaks pidada üheks eksportijaks“ (25). Seda lähenemist kohaldades ei kehtestanud vaekogu kriteeriume, mida uurimisasutused peavad äriühingute seotuse hindamisel kohaldama. Vaekogu uuris üksnes konkreetseid elemente (nt osalus, juhatus, müügikanalid), mida uurimisasutus selle juhtumi puhul käsitles. Apellatsioonikogu kinnitas juhtumis „Euroopa ühendused – kinnitusdetailid“ võimalust käsitleda mitut eksportijat ühe üksusena ning loetles ka elemente, mis võivad asjasse puutuda, näiteks eksportijatevahelised struktuurilised või ärisidemed, näiteks i) ühine kontroll, kapitaliosalus ja juhtimine; ii) riigi ja eksportijate vahelised struktuurilised või ärisidemed, näiteks ühine kontroll, kapitaliosalus ja juhtimine, ning iii) riigipoolne hindade ja tootmismahtude kontroll või nende olulisel määral mõjutamine (26). Seda arvestades nähtub käesoleva juhtumi õiguslikest ja faktilistest asjaoludest, et Jushi, Hengshi ja Taishani vahel on vaieldamatult ärisidemed.

(99) Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et käesolevas uurimises olid nad seotud äriühingud, ja seepärast lükati kõik sellesisulised väited tagasi.

(100) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas Taishan vastuväite tasakaalustava tollimaksu rakendamisele Hengshi/Jushiga ühiselt. See huvitatud isik väitis, et ühisel lõppaktsionäril CNBMil oli Jushi või Hengshi äritegevuse ja äriotsuste üle üksnes äärmiselt piiratud kontroll. Nad rõhutasid, et Taishan ja Hengshi/Jushi olid turul konkurendid, ning märkisid, et olid neid väiteid tõendavaid dokumente juba esitanud. Taishan tegi kirjaliku ettepaneku anda lubadus, millega katkeksid sisuliselt igasugused ärisidemed Taishani ja Hengshi/Jushi vahel, mistõttu ei oleks seega võimalik suunata klaaskiust kanga eksporti Hengshist/Jushist liitu läbi Taishani.

(101) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 96, selgitati uurimises välja, et ühiste aktsionäride kaudu saavad need kolm äriühingut üksteise äriotsuseid oluliselt mõjutada. Toimikus olevad tõendid näitasid, et need äriühingud konsolideerivad ja koordineerivad praegu oma tegevust klaaskiu valdkonnas. Ei esitatud uusi andmeid ega tõendeid, mis oleksid need järeldused ümber lükanud. Õigupoolest ei vaidlustanud Taishan oma peamise aktsionäri plaani konsolideerida klaaskiudu puudutav äritegevus. Sellised plaanid on selges vastuolus igasuguste lubadustega katkestada ärisidemed Taishani ja Hengshi/Jushi vahel. Peale selle ja võtmata seisukohta selle osas, kas komisjon võiks sellist lubadust aktsepteerida, ei ole äriühing selgelt võimeline andma mis tahes lubadust ilma nende isikute heakskiiduta, kellel on äriühingu üle valitsev mõju. Seepärast lükati Taishani väited ja lubaduse andmise ettepanek tagasi.

(102) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis CNBMi kontsern, et seotud kauplejalt Jushi Hongkong Co. Ltd.-lt saadud subsiidiume ei ole võimalik tasakaalustada, kuna see äriühing asus Hongkongis, mitte Hiinas. Hongkong on WTO sõltumatu liige ning seega käsitatakse seda WTO õiguses ja liidu kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimistes iseseisva riigina. Kuna praegust subsiidiumivastast menetlust ei algatatud Hongkongi suhtes, ei tohiks arvesse võtta mingeid subsiidiume, mida on väidetavalt saanud Jushi Hongkong. Komisjon märkis, et CNBMi kontsern ei vaidlustanud komisjoni järeldusi seoses selle seotud kaupleja saadud subsiidiumidega. Olenemata Hongkongi seisundist praeguses uurimises asus Jushi Hongkongi tegevuse tegelik kese ja kontrollija hoopis Mandri-Hiinas. Nagu äriühing ise on öelnud: „Õigupoolest on Jushi Hongkong variäriühing, millel ei ole töötajaid, maad, füüsilist kontorit ega tulu, maksukavasid ega toetusi“. Selle raamatupidamine asus Jushi Group Co. Ltd.-s, kus asus ka kontrollitav personal, ning saadud ja vaatlusalusele tootele kasu toonud subsiidiume maksid Hiina äriühingud. Peale selle, nagu apellatsioonikogu on menetluses „Ameerika Ühendriigid – dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed Koreast pärit suurte üldkasutatavate pesumasinate suhtes“ kinnitanud, võivad mujal kui subsideerivas WTO liikmesriigis asuvale saajale antud subsiidiumid olla ad valorem subsiidiumide summa arvutamisel asjakohased (27). Seepärast lükati äriühingu väide tagasi.

(103) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Yuntianhua kontsern, et tema subsiidiumimarginaali on kunstlikult suurendatud seeläbi, et sellele on lisatud subsiidiumid äriühingutele, mis ei tarninud vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud sisendmaterjale, ning esitas seetõttu taotluse, et nende äriühingute subsiidiume tasakaalustava tollimaksu arvutamisel arvesse ei võetaks.

(104) Alusmääruse artikli 1 kohaselt võib tasakaalustava tollimaksu kehtestada otseselt või kaudselt mis tahes toote valmistamiseks, tootmiseks, eksportimiseks või veoks antud subsiidiumide korvamiseks, kui toote vabasse ringlusse lubamine tekitab liidus kahju. Komisjonil on tõendeid, et uurimisse kaasatud äriühingud, kelle subsiidiumist saadud kasu on kontserni tollimaksu arvutamisel arvesse võetud, on otseselt või kaudselt osalenud vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud sisendite, teenuste, materjalide või varade andmises, nagu on kirjeldatud alusmääruse artiklis 1. Sellega seoses puudusid konkreetsed tõendid, mis oleksid Yuntianhua kontserni märkusi toetanud.

(105) Siiski leidis komisjon, et ühel seotud äriühingutest, kelle subsiidiumid on tasakaalustatud, paluti alguses uurimises osaleda, kuna ta rentis ühele eksportivale tootjale seadmeid. Pärast märkuste saamist vaatas komisjon aga selle äriühingu vaatlusaluse tootega seotud renditegevust puudutavad jaotuspõhimõtted üle. Kuna kasu, mida oli renditegevusega võimalik anda, käsitati tähtsusetuna, otsustas komisjon seda mitte arvesse võtta.

1.7. Individuaalne kontrollimine

(106) Viis Hiina eksportivat tootjat, kes tagastasid valikuuringu vormi, teatasid komisjonile oma kavatsusest taotleda individuaalset kontrollimist vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 3. Komisjon tegi küsimustiku veebis kättesaadavaks uurimise algatamise kuupäeval. Peale selle teavitas komisjon valimist väljajäänud eksportivaid tootjaid, et kui nad soovivad individuaalset kontrollimist, peavad nad vastama küsimustikule. Ükski neist äriühingutest küsimustikule siiski ei vastanud. Seetõttu ei olnud individuaalne kontrollimine võimalik.

1.8. Koostööd tegevad Egiptuse eksportivad tootjad

(107) Algatamisteates kutsus komisjon kõiki Egiptuse eksportivaid tootjaid üles komisjoniga ühendust võtma. Endast andsid teada kaks omavahel seotud eksportivat tootjat, kelle toodang moodustab 100 % impordist liitu ja 100 % Egiptuse klaaskiust kanga toodangust: — Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E (edaspidi „Jushi Egypt“), Suessi lahe loodeosa majandustsooni kolmas sektor, Egiptus; — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E (edaspidi „Hengshi Egypt“), Suessi lahe loodeosa majandustsooni kolmas sektor, Egiptus.

1.9. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(108) Liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ning HRV ja Egiptuse eksportivatele tootjatele suunatud küsimustikud tehti veebis (28) kättesaadavaks menetluse algatamise päeval.

(109) Komisjon sai küsimustiku vastused kahelt valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontsernilt, kahelt Egiptuse eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, viielt kasutajalt ja ühelt sõltumatult importijalt. Mitte ükski valimisse kaasamata Hiina eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.

(110) Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina ja Egiptuse valitsusele. Hiina valitsusele saadetud küsimustik sisaldas eriküsimustikke panga China Development Bank (edaspidi „CDB“), Export-Import Bank of China (edaspidi „EXIM“) ja Sinosure jaoks. Kaebuses oli nendele finantsasutustele konkreetselt viidatud kui avalik-õiguslikele asutustele või asutustele, kes on suunatud või volitatud subsiidiume maksma. Lisaks paluti Hiina valitsusel edastada finantsasutuste eriküsimustik kõikidele teistele finantsasutustele, mis andsid valimisse kuuluvatele äriühingutele või valimisse kuuluvate äriühingute klientidele laene või ekspordikrediiti. Paindlikuma halduskorralduse huvides paluti Hiina valitsusel kokku koguda ka nende finantsasutuste vastused ja saata need otse komisjonile.

(111) Egiptuse valitsusele saadetud küsimustik sisaldas eriküsimustikke pankadele National Bank of Egypt, Ahli Bank ja Bank Misr. Kaebuses oli nendele finantsasutustele konkreetselt viidatud kui avalik-õiguslikele asutustele või asutustele, kes on suunatud või volitatud subsiidiume maksma. Lisaks paluti Egiptuse valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada finantsasutuste eriküsimustik kõigile teistele finantsasutustele, kes andsid valimisse kuuluvatele äriühingutele laene või ekspordikrediiti. Egiptuse valitsusele saadetud küsimustik sisaldas eriküsimustikke äriühingutele Egypt-TEDA Investment Company (edaspidi „Egypt TEDA“) ja Egyptian Chinese JV Company for Investment (edaspidi „ECCI“), keda kaebuses nimetati SETC-tsoonis tegutsevateks riigi omandis olevateks üksusteks. Egiptuse valitsusel paluti koguda kokku kõik nende finantsasutuste ja muude üksuste vastused ning saata need otse komisjonile.

(112) Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustiku vastused, sealhulgas vastused, mille andsid eriküsimustikule EXIM ja Sinosure, ning Egiptuse valitsuselt, sealhulgas vastused, mille andsid eriküsimustikule National Bank of Egypt, Bank Misr ja Egypt TEDA.

(113) Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks subsiidiumi, kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks ning mille pooled olid õigeaegselt kättesaadavaks teinud. Hiina kaubandusministeeriumi valdustesse tehti kontrollkäik, milles osalesid ka muude asjaomaste ministeeriumide ametnikud. Peale nende viibisid kontrollkäigu ajal kohal EXIMi, CDB ja Sinosure esindajad.

(114) Kontrollkäik tehti ka Egypt TEDA valdustesse ning järgmiste Egiptuse valitsusasutuste valdustesse: — Investeeringute üldamet (edaspidi „GAFI“), Kairo, Egiptus; — Suessi kanali majandustsooni üldamet (edaspidi „SC-tsooni üldamet“), Suessi kanali majandustsoon, Egiptus; — Egypt Gas Holding (edaspidi „EGAS“), Kairo, Egiptus; — Egiptuse Kommunaalelektri- ja Tarbijakaitse Reguleeriv Amet (edaspidi „EgyptERA“), Kairo, Egiptus.

(115) Lisaks tegi komisjon alusmääruse artikli 26 kohaselt kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: liidu tootjad: — European Owens Corning Fiberglas, Sprl (edaspidi „OC“), — Chomarat Textiles Industries S.A.S. (edaspidi „Chomarat“), — Saertex GmbH & Co. KG (edaspidi „Saertex“), — Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy (edaspidi „Ahlstrom“); valimisse kaasatud HRV tootjad (29): — China National Building Materials Group (edaspidi „CNBMi kontsern“); — Jushi Group Co., Ltd, Tongxiang, HRV; — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co., Ltd, Tongxiang, HRV; — China Jushi Co. Ltd., Tongxiang, HRV; — Jushi Group Hongkong Co., Limited, Tongxiang, HRV; — Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd., Tongxiang, HRV; — Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd., Tongxiang, HRV; — Huajin Capital Limited, Hongkong, HRV; — Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd., Hongkong, HRV; — Taishan Fiberglass Inc., Taian, HRV; — China National Building Material Group finance Co., Ltd, Peking, HRV; — Sinoma Science & Technology Co., Ltd, Peking ja Nanjing, HRV; — Huatai Non-Metallic Powder Co., Ltd, Taian, HRV; — Taian Antai Gas Co., Ltd, Taian, HRV; — Taishan Fiberglass Zoucheng Co., Ltd, Zoucheng, HRV; — Sinoma Jinjing Fiber Glass (Zibo) Co., Ltd, Zibo, HRV; — Shandong Linyi Shanqi Mining Co., Ltd, Station of Sunzu Town, HRV; — Yuntianhua kontsern (edaspidi „Yuntianhua kontsern“): — PGTEX China Co., Ltd., Changzhou, HRV; — Chongqing Tenways Material Corp., Chongqing, HRV; — Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC), Chongqing, HRV; — CPIC International Co., Limited (CPIC HK), Chongqing, HRV; — Changzhou Diba Textile Machinery Co., Ltd., Changzhou, HRV; — Changzhou Newtry Co., Ltd., Changzhou, HRV; — Chongqing Tianze New Material Co., Ltd., Chongqing, HRV; — Wenzhou Jinhui Nonmetallic Mining Co., Ltd., Chongqing, HRV; — Chongqing Yuanjia Mining Co., Ltd. (Chongqing Wingreat), Chongqing, HRV; — Yunnan Yuntianhua Group Co., Ltd., Kunming, HRV; — Yunnan Yuntianhua Financial Co., Ltd., Kunming, HRV; Egiptuse eksportivad tootjad: — Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E, Suess; — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Suess; kasutajad: — Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG (edaspidi „SGRE“); — Vestas Wind Systems A/S (edaspidi „Vestas“).

(116) Seoses COVID-19 edasikandumise ohu ja sellest tulenevate viirusepuhanguga võitlemiseks võetud meetmetega (30) ei olnud komisjonil võimalik kontrollida andmeid, mida esitasid mitu ühe HRVs asuva eksportiva tootja kontserni kuuluvat äriühingut. Arvestades et see ettenägematu olukord ilmnes menetluse lõppjärgus ja muid võimalikke lahendusi ei olnud, kasutas komisjon subsiidiumide arvutamisel erandkorras nende äriühingute esitatud andmeid, mida kontrolliti kättesaadavate andmete alusel.

1.10. Ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetlus

(117) 24. jaanuaril 2020. aastal teavitas komisjon huvitatud isikuid alusmääruse artikli 29a lõike 2 kohaselt sellest, et tal ei ole kavatsust kehtestada ajutisi meetmeid ja et plaanib uurimist jätkata.

(118) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

1.11. Lõplike järelduste teatavakstegemine

(119) 27. veebruaril 2020 teavitas komisjon kõiki isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu liitu imporditava vaatlusaluse toote suhtes (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine“).

(120) Kõigile isikutele anti 15 päeva esitada märkusi lõplike järelduste kohta. Mitu huvitatud isikut taotles tähtaja pikendamist. Komisjonile pikendas kõnealuste huvitatud isikute märkuste esitamise tähtaega kuni 20. ja 23. märtsini 2020. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

(121) Eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises tehti osalistele 19. detsembril 2019 teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal komisjon kavatses kehtestada liitu imporditava vaatlusaluse toote suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Peale selle avaldati huvitatud isikutele 10. veebruaril 2020 lisateavet.

(122) Selles määruses vastas komisjon subsiidiumivastases menetluses esitatud märkustele. Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kontekstis esitatud märkustele selle määruses ei vastatud, välja arvatud juhul, kui isikud olid sõnaselgelt märkinud, et esitatud märkused hõlmavad mõlemat menetlust.

(123) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei taotlenud ükski isik ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

(124) Peale selle tehti huvitatud isikutele 17. aprillil 2020 teatavaks täiendavad lõplikud järeldused ja neile anti märkuste esitamiseks aega kuni 22. aprillini 2020 (edaspidi „täiendavate lõplike järelduste teatavakstegemine“).

(125) Peale selle tehti huvitatud isikutele 24. aprillil 2020 teatavaks teised täiendavad lõplikud järeldused ja neile anti märkuste esitamiseks aega kuni 27. aprillini 2020 (edaspidi „teiste täiendavate lõplike järelduste teatavakstegemine“).

(126) Komisjon korraldas ärakuulamised liidu tootmisharu, eksportivate tootjate Jushi/Hengshi China, Egiptuse eksportivate tootjate Jushi/Hengshi Egypti ja Egiptuse valitsusega.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(127) Vaatlusalune toode (31) on kangas, mis on kootud ja/või nõeltöödeldud pikast klaaskiudheidest ja/või -lõngast, mis võib sisaldada muid elemente, välja arvatud immutatud või eelnevalt immutatud tooted ning avatud pooridega filterkangas, mille ava mõõt on nii piki- kui ka põikisihis vähemalt 1,8 mm ning mille pindtihedus on 35 g/m2 (edaspidi „klaaskiust kangas“), mis on pärit HRVst ja Egiptusest ning mis praegu kuulub CN-koodide ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 alla (TARICi koodid 7019390080, 7019400080, 7019590080 ja 7019900080) (edaspidi „vaatlusalune toode“).

(128) Klaaskiust kangast kasutatakse mitmesugustes rakendustes, näiteks tuuleturbiinide labade tootmiseks, paatide, veoautode ja sporditarvete tootmiseks ning torustike taastamise süsteemides.

2.2. Samasugune toode

(129) Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel: — vaatlusalune toode; — toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul, ning — toode, mida liidu tootmisharu toodab ja liidu turul müüb.

(130) Komisjon otsustas seega käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(131) Üks eksportiv tootja ja Egiptuse Araabia Vabariigi kaubandusministeerium väitsid, et uurimine ei peaks hõlmama eellõigatud klaaskiust kanga komplekte. Nad väitsid, et eellõigatud klaaskiust kanga komplektid on tootmisahela järgmise etapi tooted, mis vajavad täiendavaid tootmisetappe, mille füüsikalised omadused on teistsugused ning mis on palju väiksemad. Need on teistsuguse kujuga ja teistsuguses pakendis ning koosnevad mitmest väiksemast kangatükist, mis on kokku tepitud. Lisaks väideti, et komplektide väljajätmisega ei kaasne meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, kuna lõikamisprotsess on pöördumatu, ning et need ei ole asendatavad lõikamata klaaskiust kangaga.

(132) Kaebuse esitaja väitis, et eellõigatud klaaskiust kanga komplektidel ja lõikamata klaaskiust kangal on ühesugused põhiomadused ja ühesugune põhiline lõppkasutus. Kuna klaaskiust kangas on tugevdusmaterjal, on lõikamine vajalik selleks, et see sobiks tugevdatava toote kujuga, kuid see ei muuda toote põhiomadusi. Lõikamise võib läbi viia klaaskiust kanga tootja, sõltumatu tööstuslik lõikaja või klient ise. See on väga lihtne ja odav toiming. Lisaks väitis kaebuse esitaja, et kasutajad ei erista eellõigatud klaaskiust kangast muust klaaskiust kangast, kuna klaaskiust kangast toodetakse üldiselt vastavalt kasutaja juhistele. Kui lõikamisprotsess muudaks klaaskiust kanga omadusi, muudaks see kanga konkreetse kliendi jaoks kasutuskõlbmatuks.

(133) Uurimine näitas, et eellõikamine ja komplekteerimine ei muuda klaaskiust kanga põhilisi füüsikalisi, tehnilisi ega keemilisi omadusi ega nende põhilist lõppkasutust. Mõlema toote kliendid on enamjaolt samad ja mõlemat müüakse samade turustusahelate kaudu.

(134) Uurimine kinnitas ka seda, et enamiku rakenduste puhul toodetakse klaaskiust kangast tellimuse alusel vastavalt klientide kirjeldustele. Eellõigatud klaaskiust kanga komplektid kujutavad endast vaid täiendavat täpsustust kliendi tellimuses. Asjaolu, et eellõigatud klaaskiust kanga komplektid pakitakse teistsugusesse pakendisse, ei muuda samuti selle omadusi. Kuna klaaskiust kangast tellitakse üha enam eellõigatud komplektidena ja üha enam kasutatakse väliste komplekteerijate teenuseid, tekiks juhul, kui eellõigatud klaaskiust kangas uurimisest välja jäetaks, suur meetmetest kõrvalehoidmise oht. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et eellõigatud klaaskiust kanga uurimisest välja jätmine ei oleks asjakohane.

(135) Üks teine eksportiv tootja väitis, et klaaskiust lõnga tuleks käsitleda uurimisest välja jäetud tootena. Kõnealune eksportiv tootja väitis, et klaaskiust lõnga ei ole küsimustikus, kaebuses ega algatamisteates sõnaselgelt nimetatud, mis näitab, et toote määratlus seda ei hõlma. Lisaks väitis ta, et lõngast valmistatud klaaskiust kanga omadused ei vasta toote kontrollnumbri omadustele, et lõngast klaaskiust kangast imporditakse muude CN-koodide all kui need, mis on märgitud kaebuses, ning et ka muudes menetlustes ei hõlma klaaskiust heide vastased meetmed klaaskiust lõnga.

(136) Kaebuse esitaja ja teine liidu tootja (kes kaebuses ei osalenud) väitsid, et uurimine peaks hõlmama ainult keerutamata või nullkeermega klaaskiust lõngast valmistatud klaaskiust kangast ning keerutatud lõngad võiks uurimisest välja jätta. Kaebuse esitaja väitis, et keerutamata või nullkeermega klaaskiust lõngal on klaaskiudheide omadused, koosnedes keerutamata filamentide või kiudude kimbust, seda kasutatakse ka samal otstarbel kui heiet, selle läbimõõt on tavaliselt 13–24 mikromeetrit ja selle jämedus on 300–4 800 teksi.

(137) Seoses klaaskiudlõngast valmistatud klaaskiust kanga lisamisega määratleti algatamisteates uurimisalune toode kui „kootud ja/või nõeltöödeldud või kootud ja läbiõmmeldud pikast klaaskiudheidest ja/või -lõngast, [—]“ (32). Uurimine on näidanud, et keerutamata või nullkeermega klaaskiudlõngal on samasugused põhiomadused kui klaaskiudheidel, st see koosneb keerutamata filamentide või kiudude kimbust, ning seda kasutatakse ka samal otstarbel. Mõlema läbimõõt on tavaliselt 13–24 mikromeetrit ja jämedus on 300–4 800 teksi. Seega oleks kohatu jätta need tooteliigid uurimisest välja.

(138) Seoses klaaskiust kangaga, mis on valmistatud peamiselt keerutatud klaaskiust lõngast, märgib komisjon, et kõnealune toode, millel on teistsugused põhiomadused ja teistsugune lõppkasutus, nt trükkplaadid, ei kuulunud ka varem vaatlusaluse toote määratlusse. Komisjon selgitas seda punkti sõnaselgelt selgitavas teates.

3. SUBSIDEERIMINE: HIINA RAHVAVABARIIK

3.1. Sissejuhatus: valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

(139) Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid mitme subsiidiumi või subsiidiumikava puhul asjakohased. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada klaaskiust kanga tööstust, järgmistel põhjustel.

(140) HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 12. viisaastakukavas (edaspidi „12. viisaastakukava“) rõhutati uute materjalide, sh klaaskiust kanga, tööstuse tähtsust „strateegilise kujunemisjärgus tootmisharuna“ ning märgiti, et see tuleks arendada „tööstuse juhtivaks sambaks“ tervikliku poliitilise toetuse ja suuniste kaudu (33). Lisaks on HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava, mis hõlmab perioodi 2016–2020, eesmärk arendada edasi uute materjalide tootmisharusid, tugevdades teadus- ja arengutegevust ning suurendades töötleva tööstuse innovatsioonivõimet (34).

(141) 13. viisaastakukava rõhutab Hiina valitsuse strateegilist käsitlust tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. Selles rõhutatakse tehnoloogilise innovatsiooni rolli HRV majandusarengus ning nn roheliste arengupõhimõtete jätkuvat tähtsust. Viisaastakuplaani 5. peatüki kohaselt on üheks peamiseks arengusuunaks edendada traditsioonilise tööstusstruktuuri uuendamist, nagu see oli ka 12. viisaastakuplaanis. Seda mõtet on veelgi edasi arendatud 22. peatükis, milles selgitatakse traditsioonilise tööstuse moderniseerimise strateegiat HRVs tehnoloogia nüüdisajastamise edendamise teel. Selle kohta märgitakse 13. viisaastakuplaanis, et äriühinguid toetatakse, et „tagada üldine edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogia, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus“.

(142) 13. viisaastakukavas mainitakse uusi materjale mõnel korral: „Me liigume kiiremini, et saavutada läbimurre kesksetes tehnoloogiates sellistes valdkondades nagu järgmise põlvkonna teave ja side, uus energia, uued materjalid [—]“ (35). Lisaks viiakse kava kohaselt ellu projekte oluliste uute materjalidega seotud teadusuuringute, arendustegevuse ja rakenduste vallas (36).

(143) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordas Hiina valitsus oma põhiseisukohta Hiina viisaastakukavade suhtes, väites, et need ei ole kohustuslikud ega õiguslikult siduvad, vaid lihtsalt suunisdokumendid, sest need ei sisalda tegelikke õigusnorme, sanktsioone ega eeskirju kohaldatavuse kohta. Lisaks väitis Hiina valitsus, et 12. viisaastakukava ei ole enam kehtiv ning isegi kui 13. viisaastakukava oleks õiguslikult siduv, mis aga nii ei ole, ei mainita selles klaaskiust kangast. Lisaks, kuigi kavas viidatakse „uutele materjalidele“, ei ole see termin selles määratletud. Viimasena, 13. viisaastakukava ei kehti konkreetselt klaasikust kanga tootmisharu ega „uute materjalide tootmisharu“ suhtes, vaid hõlmab peaaegu tervet majandust.

(144) Komisjon ei ole selle seisukohaga nõus. 13. viisaastakukava 17. peatükis sedastatakse, et „[r]iiklikul arengustrateegial ja -kaval on juhtiv ja piirav roll“. Seega ei esitata selles kavas üksnes üldisi julgustavaid märkuseid, vaid nende keelekasutus viitab nende siduvale laadile.

(145) Isegi kui 12. viisaastakukava ei ole enam kehtiv, on see varasem dokument, milles rõhutati uute materjalide tootmisharu tähtsust „strateegilise kujunemisjärgus tootmisharuna“, mida arendati 13. viisaastakukavas edasi. Nagu põhjendustes 148 ja 149 näidatud, hõlmab uute materjalide tootmisharu klaaskiust kanga tööstust. Nagu põhjenduses 141 mainitud, rõhutab 13. viisaastakukava Hiina valitsuse strateegilist käsitlust tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta; sellepärast seatakse selles esikohale teatud sektorid ja tehnoloogiad, sealhulgas klaaskiust kanga tööstus.

(146) Seega lükati Hiina valitsuse argumendid selles küsimuses tagasi.

(147) Uute materjalide tootmisharu on ka algatuses „Made in China 2025“ (37) soodustatud tootmisharu ning seetõttu on tal õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ ja seega kaudselt ka klaaskiust kanga tootmisharu toetamiseks on loodud mitu rahalist vahendit, näiteks riiklik integreeritud ringkonnafond, kõrgtehnoloogilise tootmise fond ja kujunemisjärgus tootmisharude investeerimisfond (38).

(148) Lisaks viidatakse klaaskiust kangale sageli termini „uued materjalid“ raames. Tegevuskavas „Made in China 2025“ (39) on loetletud kümme strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks tähtsad tööstusharud. Selles kirjeldatakse sektorit 9 „Uued materjalid“ ja selle alamkategooriaid, sealhulgas kõrgtehnoloogilisi põhimaterjale (punkt 9.1), peamisi strateegilisi materjale (punkt 9.2), sealhulgas kõrgtehnoloogilisi kiud- ja komposiitmaterjale, ning uusi energiamaterjale (40). Uute materjalide sektor saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, sealhulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus (41).

(149) Lisaks täiendati tegevuskava „Made in China 2025“ kümne strateegilise sektori loetelu 2016. aasta novembris nelja olulise valdkonna kataloogiga; selle avaldas riiklik tootmisstrateegia nõuandekomitee (NMSAC), mis on riigi tootmisvõimsuse arendamise riikliku juhtiva väikerühma nõuanderühm. Kataloogis on kõigi kümne strateegilise sektori kohta neli osa: i) põhilised olulised varuosad, ii) olulised materjalid, iii) tänapäevased olulised protsessid/tehnoloogiad ja iv) tööstustehnoloogia platvormid. Klaaskiudu on käsitletud sektoris 7 „Elektriseadmed“, II punkt „Oluline materjal“, alapunkt 16 „Klaaskiust isolatsiooniplaadid“, ja sektoris 9 „Uued materjalid“, II punkt „Olulised materjalid“, alapunktid 10 „Kõrgtehnoloogilised kiud-, monomeer- ja komposiitmaterjalid“ ning 24 „Klaasipõhised materjalid“.

(150) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Hiina valitsus, et klaaskiust kangast ei ole mainitud algatuses „Made in China 2025“, mis on terves majanduses laialdaselt saadaval, ning et „Made in China 2025“ ei ole kohustuslik, vaid lihtsalt suunis.

(151) Seega rõhutab komisjon, et algatus „Made in China 2025“ on selgelt suunatud uute materjalide tootmisharule, mis hõlmab klaaskiust kanga tööstust, nagu juba näidatud. See pakub muu hulgas täiustatud rahalise toetuse poliitika ja suurenenud fiskaal- ja maksupoliitika toetamise abil strateegilist tuge ja garantiid. Näiteks nähakse selles selgelt ette „infotehnoloogia, kõrgtasemel seadmete, uute materjalide jne uue põlvkonna toetamise suurendamine“.

(152) Algatuses „Made in China 2025“ sedastatakse, et see on „tootmisvõimsuse strateegia rakendamise esimese kümne aasta tegevuse programm“ ja selles püstitatakse selged strateegilised põhimõtted ja eesmärgid. Lisaks sätestatakse algatuses „Made in China 2025“, et „eri regioonid koostavad konkreetse rakendusprogrammi ja täiustavad poliitikameetmeid, et tagada mitmesuguste ülesannete täitmine“ ning sedastatakse lisaks, et „tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium tugevdab koos asjakohaste osakondadega jälgimise analüüsi, järelevalvet ja suunamist ning teavitab riiginõukogu õigeaegselt tähtsamatest sündmustest“. Lisaks toetavad algatust „Made in China 2025“ rakendusmeetmed, nagu näiteks tegevuskava „Made in China 2025“ ning tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi üldameti teatis 2017. aasta tööstusliku ümberkujundamise ja uuendamise („Made in China 2025“) rahastamisjuhendi avaldamise kohta, (42) millega reguleeriti vahendeid, mis tõid teatud koostööd tegevatele klaaskiust kangast eksportivatele tootjatele kasu. Peale selle on põhjenduses 153 mainitud ehitusmaterjalide tööstusharu arengukava (2016–2020) „koostatud Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava ülevaate ja strateegia „Made in China 2025“ põhjal“. Eespool mainitut arvesse võttes ei paista algatus „Made in China 2025“ olevat vaid lihtsalt suunis; vastupidi, sellel tundub olevat de facto kohustuslik mõju ja seda kohaldatakse laialdaselt. Seepärast lükati Hiina valitsuse väited tagasi.

(153) Lisaks edendatakse ehitusmaterjalide tööstusharu arengukavas (2016–2020) ka klaaskiust kanga tööstust. Selles kavas kutsutakse üles optimeerima tööstuse struktuuri, laiendades muu hulgas selliseid kujunemisjärgus tootmisharusid nagu klaasipõhised materjalid, tööstuskeraamika, intraokulaarsed läätsed, kõrgtehnoloogilised kiud- ja komposiitmaterjalid ning grafeen ja muundatud materjalid. See saavutatakse valitsusepoolse rahastamise, maksustamise, finants-, hinnakujundus-, energia- ja keskkonnakaitsepoliitika kaudu ning ehitusmaterjalide ettevõtjate ühinemises, omandamises ja restruktureerimises osalemiseks vajaliku kapitali toetamisega mitmesuguste vahendite, sealhulgas laenude kaudu (43).

(154) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Hiina valitsus, et ehitusmaterjalide tööstusharu arengukava kehtib kõikide ehitusmaterjalide suhtes ja on seega terves majanduses laialdaselt kättesaadav. Lisaks hõlmab see kava ainult üldist teavet valitsuse poliitika kohta.

(155) Ehitusmaterjalide tööstusharu arengukavas nähakse ette konkreetsed meetmed, mis on suunatud ehitusmaterjalide tööstusharule, kuhu kuulub ka klaaskiust kanga tööstus, nagu on selgitatud põhjenduses 166. Sellepärast ei nõustu komisjon Hiina valitsuse väitega, et see on saadaval terves majanduses.

(156) Kuigi ehitusmaterjalide tööstusharu arengukava võib paista lihtsalt suunisdokumendina, nagu mainitud põhjenduses 152, on selle puhul tegu 13. viisaastakukava ja strateegia „Made in China 2025“ rakendamisega. Selle eesmärk on „toetada ehitusmaterjalide tööstusharu ümberkujundamist ja ajakohastamist, soodustades ehitusmaterjalide tööstusharu üleminekut suurtööstuselt tugevale tööstusele ja kestliku arengu saavutamist 13. viisaastakuplaani perioodil“ ning selles nähakse ette selged ülesanded ja projektid püstitatud eesmärkide saavutamiseks määratletud konkreetse viieaastase perioodi vältel (44). Sellepärast on selle puhtalt suunav iseloom vaieldav, eriti kui seda vaadelda selle laiemas kontekstis.

(157) Klaaskiust kanga tööstust käsitletakse ka Hiina tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi (edaspidi „MIIT“) aruka tootmise arengukavas (2016–2020), milles nähakse ette kümme põhiülesannet, mille eesmärk on lühendada tootearendustsüklit, parandada tootmistõhusust ja toodete kvaliteeti, vähendada tegevuskulusid ning ressursside ja energia tarbimist ning kiirendada aruka tootmise arengut. 2018. aastal teatas riiginõukogu Hiina plaanist laiendada oma aruka tootmise programmi, lisades samal aastal umbes 100 katseprojekti, ning avaliku teabe kohaselt oli üks koostööd tegev eksportiv tootja, Taishan Fiberglass, Inc., loetud 2015. aastal MIITi arukate tootmistehaste hulka (45).

(158) Hiina valitsuse sõnul ei puutu aruka tootmise arengukava (2016–2020) asjasse, sest see ei kehti konkreetselt klaaskiust kanga tööstusele, vaid hõlmab tervet töötlevat tööstust. Lisaks väitis Hiina valitsus, et kava ei ole kohustuslik dokument, vaid lihtsalt suunis.

(159) Aruka tootmise arengukava (2016–2020) on „koostatud kooskõlas Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava ülevaate ja strateegiaga „Made in China 2025““ (46). Seega rakendab ta nendes dokumentides ette nähtud strateegiat. Nagu juba selgitatud, on 13. viisaastakukava ja strateegia „Made in China 2025“ suunatud konkreetselt teatud tootmisharudele, mille hulka kuulub uute materjalide tootmisharu osana ka klaaskiust kanga tööstus. Lisaks viitab aruka tootmise arengukava paljudel juhtudel strateegia „Made in China 2025“ kümnele põhivaldkonnale. Täpsemalt nähakse eriveerus 6 „Põhivaldkonna aruka ümberkujundamise rõhutamine“ ette, et „seoses uue põlvkonna infotehnoloogia, […] uute materjalide, […] ehitusmaterjalidega […] soodustatakse aruka ja digitehnoloogia süvarakendamist uurimis- ja arendustegevuses, disainis, tootmises, logistikas ja ladustamises, käitamises ja haldamises, müügijärgses teeninduses ning muudes ettevõtjate peamistes ühenduslülides“. Sellepärast kehtib aruka tootmise arengukava (2016–2020) konkreetselt strateegias „Made in China 2025“ sätestatud tähtsamate tootmisharude suhtes ning hõlmab muu hulgas uute materjalide ja ehitusmaterjalide sektoreid, kuhu kuulub ka klaaskiust kanga tööstus.

(160) Lisaks märgib komisjon, et aruka tootmise arengukava (2016–2020) keelekasutus viitab dokumendi kohustuslikule iseloomule. Täpsemalt nähakse osas II (III) „Arengueesmärgid“ ette, et „Enne 2025. aastat rakendatakse kahesammulist strateegiat, et soodustada aruka tootmise arengut: Esimese sammuna täiustatakse 2020. aastaks loomulikult aruka tootmise arengu aluseid ja toetamisvõimsust, realiseeritakse põhimõtteliselt digitaalne tootmine traditsioonilise töötleva tööstuse põhivaldkonnas ning tehakse ilmselgeid edusamme tähtsa tootmisharu ning selle tingimuste ja aluste arukal ümberkujundamisel; Teise sammuna kehtestatakse 2025. aastaks põhimõtteliselt aruka tootmise toetamise süsteem ning realiseeritakse esialgne arukas ümberkujundamine tähtsas tootmisharus“. Lisaks nähakse osas V „Organiseerimine ja rakendamine“ ette, et „tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium ning rahandusministeerium vastutavad kava organiseerimise ja rakendamise eest juhtimise tugevdamise, hoolika korraldamise, kava rakendamise käigus ilmnenud probleemide õigeaegse lahendamise ning mitmesuguste ülesannete ja meetmete rakendamise edendamise teel“ ning et „mitmesuguste regioonide pädevad tööstus- ja infotehnoloogia- ning finantsosakonnad koostavad kiiresti kavaga seotud rakenduskava, rakendavad asjakohased toetuspõhimõtted ning lõpetavad teabega seotud tagasiside alase töö kooskõlas vastutuse määramisega“. Seega jõudis komisjon järeldusele, et aruka tootmise arengukaval on selgesti määratletud eesmärgid, mis on asjaomastele äriühingutele kohustuslikud.

(161) Ülaltoodule tuginedes lükati Hiina valitsuse väited tagasi.

(162) Peale selle on teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, väliskaubanduse ministeeriumi ja kesktolliameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste eksporttoodete kataloogis loetletud 1900 kõrgtehnoloogilist toodet, mis jagunevad 8 kategooriasse, mille suhtes kohaldatakse Hiina valitsuse soodustingimustel ekspordipoliitikat. Üks kategooriatest on „Uute materjalide“ kategooria, mis hõlmab klaaskiust kangast (47). Peale selle viidatakse teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis 11 valdkonnale, sealhulgas uute materjalide kategooriale. Lisaks, HRV teadus- ja tehnoloogia arengu seaduse järgi saavad kõrgtehnoloogilise arengu tsoonides asutatud kõrgtehnoloogiaettevõtted kasu mitmesugusest soodustingimustest, mille hulka kuuluvad: i) 15 % ettevõtte tulumaksu määr tavapärase 25 % määra asemel; ii) kui eksporditoodete toodangu väärtus küündib 70 %-ni vastava aasta toodangu koguväärtusest, vähendatakse EIT määra 10 %-ni; iii) uued kõrgtehnoloogiaettevõtted on EIT maksust vabastatud esimesel kahel aastal alates tootmise alustamise kuupäevast; iv) uued kõrgtehnoloogiaettevõtted on vabastatud ehitusmaksust; v) uue tehnoloogia arendamiseks ja tootmiseks ning tööhoonete jaoks on uurimis- ja arendustegevuseks mõeldud maa vabastatud maksust; vi) varustust, mida kõrgtehnoloogiaettevõtted kasutavad kõrgtehnoloogiliseks tootmis- ja arendustegevuseks, lubatakse kiiremini amortiseerida; vii) kõrgtehnoloogiaettevõtete toodetud eksporditooted on vabastatud eksporditariifidest, välja arvatud nendest, millele on riik piirangu seadnud või mis on seotud konkreetsete toodetega jne (48).

(163) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Hiina valitsus, et Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloog, mida tõlgendatakse koostoimes Hiina Rahvavabariigi teadus- ja tehnoloogia arengu seadusega, ei kehti konkreetselt teatud tootmisharude suhtes, sest nendes dokumentides nähakse ette objektiivsed kõlblikkuskriteeriumid, mida kohaldatakse automaatselt.

(164) Seega, nagu juba põhjenduses 162 mainitud, viidatakse Hiina kõrgtehnoloogiliste eksporttoodete kataloogis kaheksale tootekategooriale, seahulgas uutele materjalide kategooriale. Lisaks märgib komisjon, et Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis viidatakse 11 valdkonnale, mille hulka kuulub ka „6. Uued materjalid“. Arvestades sellega, et mõlemas kataloogis toodud valdkondade arv on piiratud, ei saa järeldada, et need kehtivad kõikide tootmisharude suhtes. Seetõttu lükatakse Hiina valitsuse väide tagasi.

(165) Otsuse „Ajutised meetmed struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (Riiginõukogu 2005. aasta otsus nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“), III peatükis viidatakse tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogile, mis koosneb kolme tüüpi sisust, nimelt soodustatavatest projektidest, piiratud projektidest ja lõpetatud projektidest. Otsuse artiklis XVII seisab, et „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“.

(166) Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (49) Loetelud kategooria „I Soodustamine“ all „XII. Ehitusmaterjalid: […] 6. Leelisevaba klaaskiu vannahjus traadi tõmbamise ja kõrgtehnoloogilise klaaskiu tehnoloogia arendamine ja tootmine ning tooted, mille aastane toodang on 50 000 tonni “.

(167) Hiina valitsuse kohaselt ei kehti otsus nr 40 konkreetse ettevõtte või tootmisharu suhtes, nagu on ette nähtud subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikliga 2.1, vaid teatud soodustatavate projektide suhtes. Lisaks ei ole otsus nr 40 kohustuslik. Hiina valitsus kinnitas, et komisjoni viidatud tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog ei ole asjakohane, sest komisjon viitab kataloogi 2011. aasta versioonile, mis on juba kehtetu. Hiina valitsuse sõnul ei mainita selle kataloogi uues versioonis klaaskiust kangast.

(168) Esiteks märgib komisjon, et ta viitas dokumendile „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus)“; seega ei viidanud ta 2011. aasta versioonile, vaid 2013. aasta muudetud versioonile. Komisjonile teadaolevalt kiideti kataloogi viimane muudatus heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29 ning see jõustus 1. jaanuaril 2020 (50). See uus „Tööstussektori struktuurimuudatuste kataloog (2019. aasta versioon)“ muutis tõepoolest kehtetuks kataloogi „Tööstussektori struktuurimuudatuste kataloog (2011. aasta versioon) (muudatus)“. See võeti aga vastu ja jõustus pärast uurimisperioodi. Seega oli „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus)“ uurimisperioodi ajal kehtiv. Igal juhul viidatakse tööstussektori struktuurimuudatuste kataloogi 2019. versioonis vastupidiselt Hiina valitsuse väitele osa I „Soodustatud tootmisharud“ all klaaskiust kangale: „XII. Ehitusmaterjalid […] 6. […] kõrgtehnoloogilise klaaskiu ja klaaskiust toodete, nagu näiteks vähenenud väärtuse ja ebaregulaarse ristlõikega toodete, tehnoloogia arendamine ja tootmine“.

(169) Teiseks ei ole komisjon nõus, et otsusel nr 40 ei ole kohustuslikku mõju. Tõepoolest, otsuses nr 40 sätestatakse ajutised eeskirjad tööstussektori struktuurimuudatuste soodustamiseks ning selles viidatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogile, milles on määratletud kolme liiki sisu: nimelt soodustatavad projektid, piiratud projektid ja lõpetatud projektid. Otsuse nr 40 artiklis XVII on aga sätestatud soodustatud sisu alla kuuluvate investeerimisprojektide käsitlemine kohustuslikul viisil, nt „kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“, „muud soodustatavate tööstusprojektide eelistatud põhimõtteid tuleb rakendada kooskõlas asjakohaste riiklike eeskirjadega“. Lisaks sätestatakse artiklis XXI, et „dokumendi „Praegu riigi poolt eelisjärjekorras soodustatavad tootmisharud, tooted ja tehnoloogiad (muudetud 2000. aastal)“ alusel rakendatud soodustatud poliitikat kohandatakse rakendamiseks kooskõlas tööstussektori struktuurimuudatuste kataloogis soodustatava sisuga“. Seega ei ole otsusel nr 40 sellega seoses kohustuslikku mõju. Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi osas „I kategooria. Soodustamine“ loetletakse teatud arv projekte teatud arvu tootmisharude all. Nagu põhjenduses 166 selgitatud, hõlmab see ehitusmaterjalide tööstust ja konkreetseid klaaskiust kanga tööstusega seotud projekte. Sellest tulenevalt nähakse otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes. Seega, kuigi nendes dokumentides viidatakse konkreetsetele projektidele, kehtestatakse nendes ennekõike konkreetsed tootmisharud, mida soodustatakse, ning seejärel teatud projektid nendes tootmisharudes, mis võivad otsuses nr 40 ette nähtud sooduskohtlemisest kasu saada. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

(170) Lisaks käsitletakse klaaskiust kangast ehitusmaterjalitööstuse arengukavas (2016–2020), (51) milles nähakse muu hulgas ette ehitusmaterjalitööstuse üleminek suurtööstuselt tugevale tööstusele. Peale selle nähakse selles ette ehitussektori struktuuride optimeerimine, põhimaterjalide varustuskindluse parandamine, tööstusharu kontsentreerituse taseme tõstmine ning rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamine. Kavas nähakse ette kvantitatiivsed arengueesmärgid, valitsuse kontroll tootmisvõimsuse üle, üksikasjalikud tootmiseesmärgid, tootmisharude geograafiline jaotus HRV provintside vahel, varustuskindlus, konkreetsete tootmisharude arendamine, valitsuse kontroll ja mõju ettevõtete üle ning tööstuse toetusmeetmed (52). See näitab riigi tugevat esindatust klaaskiutööstuses ja sekkumist sellesse.

(171) Kiud- ja komposiitmaterjalide tööstuse 13. viisaastakukava on kava, (53) mis on suunatud konkreetselt kiudmaterjalide tööstusele. Sellega suunatakse selgelt sektori arengut, näiteks on osas III.3 seatud järgmine eesmärk:

(172) „Tööstusahela eri etappide aktiivne integreerimine ja ajakohastamine, et säilitada kiud- ja komposiitmaterjalide tööstuse tervislik ja stabiilne areng: julgustada suuremahulisi vannahjuettevõtteid järjekindlalt rakendama üleilmastumise arengustrateegiat ja rakendama ülemaailmseid tootmisvõimsuse mudeleid. Sellest lähtuvalt: – hoida kontroll omamaise klaaskiu tootmise mahu kasvumäära üle suhteliselt madalal tasemel; – vähendada samal ajal omamaiste klaaskiudude ja nendest valmistatud toodete suhet eksporti; – reguleerida aktiivselt tootestruktuure; […] – kohandada aktiivselt tootestruktuuri ja suunata ettevõtteid rakendama diferentseeritud arengut, töötada jõuliselt välja klaaskiust toodete süvatöötlemine, laiendada kiud- ja komposiitmaterjalide toodete turgu keskmise tasemega ja kõrgetasemelistes kasutusvaldkondades ning parandada toodete kvaliteeti ja lisandväärtust. Tagada, et kiud- ja komposiitmaterjalide tööstuse põhitegevustulu aastane kasvumäär on riigi SKP kasvumäärast 5–6 protsendipunkti võrra kõrgem, st alates 2020. aastast on kindlaksmääratud suurust ületavate ettevõtete kogutulu 500 miljardit jüaani, s.o kahekordne võrreldes 12. viisaastakukava lõpus valitsenud olukorraga.“ (54).

(173) Lisaks on kõnealuse kava osas IV.3.4 sätestatud ettevõtete ja kogu tootmisharu valitsuse suuniste alus:

(174) „Suunata eri liiki ettevõtteid osalema diferentseeritud tegevustes, võttes arvesse nende konkreetseid eeliseid ja turusegmente. Eelkõige on vaja suunata väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid järgima kasvuteed, mis seisneb konkreetsete lünkade täitmises nii, et väikesed ettevõtted täiendavad suuri, pidades edu saavutamise viisiks spetsialiseerumist. Diferentseeritud tegevus aitab vältida mastaabipõhist konkurentsi suurettevõtete vahel ja sarnaste ettevõtete vahelist konkurentsi, kõrvaldades seega madalatel kuludel põhineva konkurentsi turu. Samal ajal võivad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võita spetsialiseerunud tootmisega ka suurettevõtete austuse ja tähelepanu, luua tihedad koostöösuhted suurettevõtetega ning tõhusalt toetada ja edendada suurettevõtete arengut.“

(175) Tööstusühendused on riigiga tihedalt seotud, peamiselt tänu Hiina Kommunistliku Partei tähtsusele nendes ühendustes (55). Sama kava IV jao punktis 3.6 viidatakse ka riigi sekkumisele kiutootmisse, sealhulgas klaaskiust kanga sektorisse: „[Assotsiatsioon] — abistab valitsust tööstuspoliitika nõuetekohasel kavandamisel ja rakendamisel, et tagada sektori hea areng; — tagab klaaskiusektori sisenemis- ja juhtimissüsteemi tõhusa rakendamise ning samal ajal uurib ja rakendab komposiitmaterjalide sektori suhtes kohaldatavat sisenemis- ja juhtimissüsteemi; — kehtestab ja rakendab sektorist lähtuvaid sisenemis- ja juhtimissüsteeme, et — piirata tõhusalt madalatasemelist dubleerimist; — tugevdada ettevõtete teadlikkust enesedistsipliinist ja sektori väljavaateid; — toetada iganenud tootmisvõimsuse kõrvaldamist ning sektori ümberkujundamist ja ajakohastamist; — säilitada sektori tugev ja korrakohane konkurents ning korrapärane areng; — võtta arvesse sektori arenguvajadusi, püüdes kehtestada stimuleerivaid poliitilisi ja muid meetmeid, mis suunavad sektori head arengut; — püüelda pidevalt selle poole, et saada ekspordimaksutagastust süvatöödeldud klaaskiust toodetelt, ning suunata klaaskiu süvatöötlemise tööstust; — püüda saavutada kiud- ja komposiitmaterjalide impordi- ja ekspordimaksu määrade kehtestamine ja parandamine, et pakkuda stiimuleid suure lisandväärtusega komposiitmaterjalist toodete ekspordi kasvuks;“.

(176) HRV on pidevalt edendanud klaaskiust kanga tööstust erinevatel valitsustasanditel; näide ühe valimisse kaasatud äriühingut hõlmava kohaliku algatuse kohta on esitatud Jiujiangi linna majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukavas: „III 2.2. Strateegiliste ja kujunemisjärgus tööstusharude arengukava tõhus rakendamine — Uued materjalid — […] — laiendada ja toetada uute materjalide tööstust ning edendada uute materjalide tööstuse klastrite arengut; — võtta aluseks Jiujiangi majandusarengu tsoon, Jiujiangi Chihu piirkonna tööstuspark, Yongxiu Xinghuo tööstuspark ja Lushani kiutootmiskeskus ning keskenduda uute orgaaniliste silikoonmaterjalide, klaaskiust komposiitmaterjalide, uute biokiumaterjalide, uute metallmaterjalide ja uute grafeenmaterjalide väljatöötamisele; — […] — edendada aktiivselt Jushi kontserni, Shengxiang Electronicsi, Cabot Chemical Industry ja teiste juhtivate ettevõtete innovatsioonist juhitud arengut, aktiivset seotust turuga, klaaskiud- ja uute komposiitmaterjalide uute kasutusalade uurimist ja arendamist, et kiirendada klaaskiutööstuse ümberkujundamist ja ajakohastamist (56).“

(177) Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis Hiina valitsus, et kiud- ja komposiitmaterjalide tööstuse 13. viisaastakukava ning Jiujiangi linna 13. viisaastakukava käsitlevad mõlemad ainult üldist teavet valitsuse poliitika kohta ning ei oma otsest seost ühegi kõnealuse