ET Euroopa Liidu Teataja L 319/1

NÕUKOGU OTSUS,

5. mai 2009,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2009/850/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2 ning artikleid 133 ja 181, koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu volitas 12. juunil 2002 komisjoni alustama läbirääkimisi AKV riikidega majanduspartnerluslepingute sõlmimise üle.

(2) Läbirääkimised vahepealse majanduspartnerluslepingu (edaspidi „vahepealne majanduspartnerlusleping”) üle on lõppenud ning ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt SADC (Lõuna-Aafrika Arenguühendus) majanduspartnerluslepingu riikide (Botswana, Lesotho, Namiibia, Svaasimaa ja Mosambiik) vaheline vahepealne majanduspartnerlusleping vahel parafeeriti 23. novembril 2007, Namiibia osas 12. detsembril 2007.

(3) Vahepealse majanduspartnerluslepingu artikli 105 lõikega 4 nähakse ette selle lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni.

(4) Vahepealsele majanduspartnerluslepingule tuleks ühenduse nimel alla kirjutada ja seda tuleks ühenduse pädevusse jäävas osas ajutiselt kohaldada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepingu allakirjutamine, eeldusel et nõukogu teeb otsuse kõnealuse vahepealse majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta.

Vahepealse majanduspartnerluslepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ühenduse seisukoha SADC majanduspartnerluslepingu riikide ja EÜ ühisnõukogus ning SADC majanduspartnerluslepingu riikide ja EÜ kaubandus- ja arengukomitees määrab kooskõlas vastavate asutamislepingu sätetega komisjoni ettepaneku põhjal kindlaks nõukogu.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel vahepealsele majanduspartnerluslepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 4

Ühenduse pädevusse jäävas osas kohaldatakse vahepealset majanduspartnerluslepingut ajutiselt, nagu on ettenähtud vahepealse majanduspartnerluslepingu artikli 105 lõikes 4, kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Komisjon avaldab teatise, milles antakse teada vahepealse majanduspartnerluslepingu ajutise kohaldamise alguskuupäev.

Brüssel, 5. mai 2009. Nõukogu nimel Eesistuja M. KALOUSEK

VAHEPEALNE

majanduspartnerlusleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahel

PREAMBUL

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI VABARIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRIMAA ÜHENDKUNINGRIIK ja

EUROOPA ÜHENDUS (EÜ)

(edaspidi koos „ühendus”)

ühelt poolt ja

BOTSWANA VABARIIK,

LESOTHO KUNINGRIIK,

MOSAMBIIGI VABARIIK,

NAMIIBIA VABARIIK,

SVAASIMAA KUNINGRIIK

(edaspidi „SADC majanduspartnerluslepingu riigid”)

teiselt poolt (1),

VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste soovi tugevdada kaubandussidemeid ja sõlmida partnerlusel ja koostööl põhinevad tihedad ning püsivad suhted;

TUNNUSTADES SADC majanduspartnerluslepingu riikide jõupingutusi Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) piirkonna elanike majandusliku ja sotsiaalse arengu tagamiseks;

MEENUTADES, kui oluliseks peavad lepinguosalised mitmepoolset kaubandussüsteemi reguleerivaid põhimõtteid ja eeskirju ning nende läbipaistva ja mittediskrimineeriva kohaldamise vajadust;

VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesusest, ja kinnitades veel kord mitmepoolse kaubandussüsteemi olulisust;

TUNNUSTADES SADC majanduspartnerluslepingu riikide erivajadusi ja -huvisid ning vajadust võtta arvesse nende majandusliku arengu taseme erinevust ning geograafilisi ja sotsiaalmajanduslikke probleeme;

PIDADES SILMAS ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist koostöölepingut (edaspidi „Cotonou leping”), millele kirjutati alla 23. juunil 2000;

PIDADES SILMAS Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Euroopa Ühenduse ning selle liikmesriikide vahelist kaubandus-, arengu- ja koostöölepingut (TDCA), millele kirjutati alla 11. oktoobril 1999;

KINNITADES, et lepinguosalised toetavad ja soodustavad kaubanduse liberaliseerimist;

KINNITADES, et lepinguosalised edendavad ja toetavad SADC majanduspartnerluslepingu riikide arengut, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid;

KINNITADES lepinguosaliste tahet edendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide piirkondlikku koostööd ja majanduslikku integratsiooni ning soodustada lepinguosaliste vahelise kaubanduse liberaliseerimist;

PIDADES SILMAS lepinguosaliste tahet tagada, et nende vastastikused kokkulepped toetavad piirkondlikku integratsiooni SADC lepingu raames;

SOOVIDES luua uusi töökohti, meelitada lepinguosaliste territooriumitele investeeringuid ja tõsta elatustaset, edendades samal ajal säästvat arengut;

RÕHUTADES põllumajanduse ja säästva arengu olulisust vaesuse vähendamisel SADC majanduspartnerluslepingu riikides;

TUNNUSTADES Botswana, Lesotho, Namiibia ja Svaasimaa eriolukorda majanduspartnerluslepingus ja vajadust võtta arvesse mõju, mida avaldab neile TDCA raames toimuv kaubanduse liberaliseerimine;

TUNNUSTADES sellega seoses 2002. aasta Lõuna-Aafrika tolliliidu lepinguga loodud Lõuna-Aafrika tolliliitu (SACU);

TUNNUSTADES eri- ja diferentseeritud kohtlemise ja eristamise kaudu SADC majanduspartnerluslepingu vähim arenenud riikide eriolukorda ja -vajadusi;

OLLES VEENDUNUD, et käesolev leping süvendab ja soodustab lepinguosaliste vahelisi majandus- ja kaubandussuhteid;

TUNNUSTADES arengu rahastamise koostöö olulisust käesoleva lepingu rakendamisel;

ON OTSUSTANUD sõlmida eelöeldule tuginedes käesoleva lepingu (edaspidi „käesolev leping”):

I OSA

SÄÄSTVAT ARENGUT TOETAV KAUBANDUSPARTNERLUS

1. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärgid on:

a) aidata kaasa vaesuse vähendamisele ja selle täielikule kaotamisele, luues kaubanduspartnerluse, mis on kooskõlas säästva arengu eesmärgi, aastatuhande arengueesmärkide ja Cotonou lepinguga;

b) edendada piirkondlikku integratsiooni, majanduskoostööd ja head valitsemistava, luues lepinguosaliste vahelist ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist kauplemist ja investeerimist reguleeriva tõhusa, prognoositava ja läbipaistva piirkondliku seadusandliku raamistiku ja rakendades seda;

c) edendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse kooskõlas nende poliitiliste valikute ja arengueelistustega;

d) parandada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud küsimustes;

e) toetada investeeringute suurendamiseks ja erasektori algatusteks vajalikke tingimusi ning suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide tarnesuutlikkust, konkurentsivõimet ja majanduskasvu;

f) tugevdada solidaarsusel ja vastastikusel huvil põhinevaid lepinguosaliste vahelisi suhteid. Sel eesmärgil ja kooskõlas WTO raames võetud kohustustega tihendatakse käesoleva lepinguga kaubandus- ja majandussuhteid, kindlustatakse SADC kaubandusprotokolli rakendamist ja toetatakse lepinguosaliste vahelise kaubanduse uut arengusuunda nendevahelise kaubanduse progressiivse ja asümmeetrilise liberaliseerimise kaudu ning tugevdatakse, laiendatakse ja süvendatakse koostööd kõikides kaubandusega seotud valdkondades.

Artikkel 2

Põhimõtted

1. Käesolev leping põhineb Cotonou lepingu aluspõhimõtetel, olulistel osadel ning põhiosal, mis on sätestatud kõnealuse lepingu artiklites 2 ja 9. Käesolev leping tugineb Cotonou lepingu ja piirkondlikku koostööd ja integratsiooni ning majandus- ja kaubanduskoostööd käsitlevate varasemate AKV-EÜ partnerluslepingute saavutustele.

2. Cotonou lepingut ja käesolevat lepingut rakendatakse teineteist vastastikku täiendaval ja toetaval viisil.

3. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et rakendada käesolevat lepingut nii, et see oleks kooskõlas arengupoliitika ja piirkondlike integratsioonikavadega, milles SADC majanduspartnerluslepingu riigid osalevad või võivad osaleda.

4. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et täita oma kohustusi ja aidata SADC majanduspartnerluslepingu riikidel käesolevat lepingut rakendada.

Artikkel 3

Säästev areng

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et säästva arengu eesmärki kohaldatakse ja võetakse arvesse majanduskoostöö igal tasemel, järgides Cotonou lepingu artiklites 1, 2 ja 9 sätestatud üldisi kohustusi, eelkõige üldkohustust vähendada vaesust ja see lõplikult kaotada viisil, mis on kooskõlas säästva arengu eesmärkidega.

2. Lepinguosalised mõistavad, et seda eesmärki kohaldatakse käesoleva lepingu puhul kui kohustust, mille kohaselt:

a) võetakse käesoleva lepingu kohaldamisel täielikult arvesse nende riikide elanikkonna ja tulevaste põlvede inimlikke, kultuurilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, tervisega seotud ja keskkonnahuvisid;

b) tuginetakse otsuste tegemisel omandi, osaluse ja dialoogi aluspõhimõtetele.

3. Seega nõustuvad lepinguosalised tegema koostööd inimesekeskse säästva arengu saavutamiseks.

Artikkel 4

Piirkondlik integratsioon

1. Lepinguosalised tunnistavad, et piirkondlik integratsioon on nendevahelise partnerluse lahutamatu osa ja tõhus vahend lepingu eesmärkide saavutamiseks.

2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et SADC majanduspartnerluslepingu riikide piirkondlik ja allpiirkondlik integratsioon on oluline, et saavutada paremad majandusvõimalused, suurem poliitiline stabiilsus ja integreerida arengumaad tõhusamalt maailmamajandusse. Ilma et see piiraks käesoleva lepinguga võetud kohustusi, määravad piirkondliku integratsiooni kiiruse ja sisu SADC majanduspartnerluslepingu riigid ise oma suveräänsust teostades.

3. Lepinguosalised toetavad eelkõige integratsiooniprotsesse ja nendega seotud arengupoliitikat ja poliitilisi kavasid, mis põhinevad 21. oktoobril 2002. aastal alla kirjutatud Lõuna-Aafrika tolliliidu lepingul, 17. augustil 1992. aastal alla kirjutatud Lõuna-Aafrika arenguühenduse lepingul ja 11. juulil 2000. aastal vastu võetud Aafrika Liidu põhikirjal. Nende eesmärk on arendada ja süvendada omavahelist partnerlust, tuginedes nimetatud protsessidele ja rakendades käesolevat lepingut nimetatud vahenditega vastastikku toetaval viisil, võttes arvesse riikide arengutaset, vajadusi, geograafilisi tingimusi ja säästva arengu strateegiaid.

Artikkel 5

Järelevalve

1. Lepinguosalised kohustuvad enda ja ka käesoleva lepingu raames loodud osalusprotsesside ja institutsioonide raames asjakohaseid mehhanisme ja ajakava järgides pidevalt jälgima käesoleva lepingu toimimist ja mõju, et tagada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamine, selle nõuetekohane rakendamine ja sellest kõnealuste riikide elanikele, eeskätt kõige haavatavamatele rühmadele tuleneva kasu maksimeerimine.

2. Lepinguosalised kohustuvad ka kõikides käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimustes üksteisega viivitamata konsulteerima.

Artikkel 6

Koostöö rahvusvahelistel foorumitel

Lepinguosalised püüavad teha koostööd kõikidel rahvusvahelistel foorumitel, kus arutatakse käesoleva lepingu seisukohast olulisi küsimusi.

2. PEATÜKK

Arengukoostöö

Artikkel 7

Arengukoostöö raamistik

Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et rakendada käesolevat lepingut ja toetada SADC majanduspartnerluslepingu riikide kaubandus- ja arengustrateegiaid üldise SADC piirkondliku integratsiooniprotsessi raames. Koostöö võib toimuda nii rahalises kui ka mitterahalises vormis.

Artikkel 8

Koostöö arengu rahastamisel

1. Lepinguosalised tunnistavad, et arengukoostöö on nendevahelise partnerluse oluline element ja käesoleva lepingu artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamise peamine tegur. Cotonou lepingus sätestatud piirkondliku majanduskoostöö ja integratsiooni saavutamise eesmärgil tehtavat koostööd arengu rahastamisel tehakse nii, et see toetab ja tugevdab jõupingutusi, mida SADC majanduspartnerluslepingu riigid teevad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ja sellest maksimaalse kasu saamiseks. Koostöövaldkonnad ja tehniline abi on sätestatud vastavalt käesoleva lepingu 3. peatükis ja teistes peatükkides. Koostööd tehakse käesolevas artiklis sätestatud tingimuste kohaselt, seda kontrollitakse pidevalt ja muudetakse vajaduse korral vastavalt käesoleva lepingu artiklile 108.

2. Käesoleva lepingu rakendamist toetava SADC majanduspartnerluslepingu riikide ja Euroopa Ühenduse vahelise arengukoostöö Euroopa Ühenduse (2) poolne rahastamine toimub Cotonou lepingus sätestatud eeskirjade ja asjakohaste menetluste raamistiku, eelkõige Euroopa Arengufondi kavade koostamise menetluste kohaselt ja Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate asjakohaste vahendite raames. Selles kontekstis on vahepealse majanduspartnerluslepingu rakendamise toetamine esmatähtis.

3. Euroopa Liidu liikmesriigid kohustuvad üheskoos toetama oma vastava arengupoliitika ja -vahendite raames arengukoostöö meetmeid, mida võetakse piirkondlikuks majanduskoostööks ja integratsiooniks ning käesoleva lepingu rakendamiseks SADC majanduspartnerluslepingu riikides ja piirkondlikul tasandil kooskõlas vastastikuse täiendavuse ja abi tõhususe põhimõtetega.

4. Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva lepingu rakendamiseks ja sellest täieliku kasu saamiseks on vaja piisavalt vahendeid. Sellega seoses teevad lepinguosalised koostööd, et võimaldada SADC majanduspartnerluslepingu riikidel kasutada muid rahastamisvahendeid ja toetada teisi doonorriike, kes soovivad toetada SADC majanduspartnerluslepingu riikide jõupingutusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks.

5. Lepinguosalised nõustuvad, et arengu toetamiseks ette nähtud rahaliste vahendite suunamisel ja majanduspartnerluslepingu kaasmeetmete rakendamisel on asjakohasteks vahenditeks piirkondliku arengu rahastamise mehhanism, nagu majanduspartnerluslepingu fond. Ühendus on valmis toetama piirkonna jõupingutusi sellise mehhanismi loomiseks. Ühendus teeb sissemakse fondi eeldusel, et auditi tulemused on rahuldavad.

3. PEATÜKK

Koostöövaldkonnad

Artikkel 9

Eesmärgid

Käesoleva lepingu rakendamiseks ja võttes arvesse SADC majanduspartnerluslepingu riikide arengupoliitikat, lepivad lepinguosalised kokku, et kaubandus- ja majanduskoostöö eelisvaldkonnad on järgmised.

Artikkel 10

Kaubavahetuskoostöö

Koostöö eesmärk kõnealuses valdkonnas on suurendada kaubavahetust ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide kauplemissuutlikkust, sealhulgas kaotada järk-järgult tariifid ja tollimaksud, rakendada nõuetekohaselt päritolureegleid, kaubanduse kaitsemeetmeid, mittetariifseid tõkkeid, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning tehnilisi kaubandustõkkeid, ning edendada tollialast koostööd ja soodustada kaubavahetust.

Artikkel 11

Koostöö kaupade konkurentsivõime suurendamiseks

Käesolevas artiklis sätestatud koostöö eesmärk on suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide konkurentsivõimet ja kõrvaldada tarnepiirangud riiklikul, institutsioonilisel ja eelkõige ettevõtte tasandil. Kõnealune koostöö hõlmab muu hulgas selliseid valdkondi nagu tootmine, tehnoloogiaarendus ja -uuendus, turundus, rahastamine, turustamine, transport, majandusliku baasi mitmekesistamine ja erasektori arendamine, kaubandus- ja ärikeskkonna parandamine ning põllumajanduse, kalanduse, tööstuse ja teenuste valdkonna väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine.

Artikkel 12

Koostöö äritegevust soodustava infrastruktuuri loomisel

Käesolevas artiklis sätestatud koostöö eesmärk on luua konkurentsivõimelist äritegevust soodustav keskkond info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), transpordi ja energia valdkonnas.

Artikkel 13

Koostöö teenuskaubanduse valdkonnas

Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et arendada ja suurendada teenustega kauplemist vastavalt käesoleva lepingu IV jaotise artiklile 67.

Artikkel 14

Koostöö kaubandusega seotud küsimustes

Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd kaubandusega seotud küsimustes vastavalt käesoleva lepingu IV jaotise artiklile 67.

Artikkel 15

Kaubandusandmetealane koostöö

Käesolevas artiklis sätestatud koostöö eesmärk on parandada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust kaubandusandmete kogumisel, analüüsimisel ja levitamisel.

Artikkel 16

Koostöö majanduspartnerluslepingu rakendamisega seotud institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks

Käesolevas artiklis sätestatud koostöö eesmärk on toetada majanduspartnerluslepingu rakendamise juhtimise institutsioonilisi struktuure ja arendada kaubandusläbirääkimiste pidamise ja kaubanduspoliitika alast suutlikkust.

Artikkel 17

Koostöö maksude reguleerimise valdkonnas

1. Lepinguosalised tunnistavad, et käesolevas lepingus ette nähtud tollimaksude järkjärguline kaotamine või vähendamine võib mõjutada SADC majanduspartnerluslepingu riikide maksutulusid ja nõustuvad tegema nimetatud küsimuses koostööd.

2. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd vastavalt artiklile 8 ja eelkõige:

a) toetades maksureforme ja

b) toetades maksureforme täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on leevendada käesoleva lepingu üldist mõju maksutuludele, mis määratakse kindlaks ühiselt kokkulepitud meetodiga.

Artikkel 18

Sekkumismeetmete liigid

Käesolevas lepingus sätestatud arengukoostöö võib muu hulgas hõlmata järgmisi majanduspartnerluslepinguga seotud sekkumismeetmeid:

1. poliitika kujundamine;

2. õigusliku ja reguleeriva raamistiku loomine;

3. institutsiooniline/organisatsiooniline areng;

4. suutlikkuse arendamine ja koolitus (3);

5. tehnilise nõustamise teenused;

6. haldusteenused;

7. toetus sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ning tehniliste kaubandustõkete valdkonnas ja

8. tegevustoetus, mis hõlmab seadmeid, materjale ja nendega seotud töid.

II OSA

I JAOTIS

KAUBAVAHETUS

4. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 19

Vabakaubanduspiirkond

1. Käesoleva lepinguga luuakse lepinguosaliste vaheline vabakaubanduspiirkond kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega (edaspidi „GATT 1994”), eelkõige selle artikliga XXIV.

2. Vabakaubanduspiirkonna puhul austatakse asümmeetria põhimõtet vastavalt SADC majanduspartnerluslepingu riikide konkreetsetele vajadustele ja suutlikkusele seoses käesolevas lepingus sätestatud kohustuste ja nende täitmise ajakavaga.

3. Vabakaubanduslepingut kohaldatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelise kaubanduse suhtes.

Artikkel 20

Kohaldamisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse toodete suhtes:

1. mis kuuluvad mõlema lepinguosalise vastava tariifinomenklatuuri peatükkide 01–97 alla, välja arvatud peatükk 93, kooskõlas kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis (HS) kohaldatavate klassifitseerimiseeskirjadega, ja

2. mis on pärit Euroopa Ühendusest või SADC majanduspartnerluslepingu riikidest.

Artikkel 21

Päritolureeglid

1. Käesolevas peatükis tähendab sõna „pärit”, et toode vastab 1. protokollis sätestatud päritolureeglitele.

2. Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kolme aasta jooksul vaatavad lepinguosalised läbi 1. protokolli sätted, et lihtsustada veelgi päritolu kindlaksmääramiseks kasutatavaid põhimõtteid ja meetodeid. Läbivaatamisel võtavad lepinguosalised arvesse tehnoloogia arengut, tootmisprotsesse ja kõiki muid tegureid, sealhulgas käimasolevaid päritolureeglite reforme, mille tõttu võib osutuda vajalikuks selle protokolli sätete muutmine. Kõik muudatused tehakse artiklis 93 määratletud ühisnõukogu otsusega.

3. Kõnealustele sätetele pööratakse erilist tähelepanu lõikes 2 ette nähtud läbivaatamise käigus.

Artikkel 22

Tollimaksud

1. Tollimaks sisaldab mis tahes maksu või lõivu, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu, mis on kehtestatud kaupade impordi suhtes või sellega seoses, kuid ei sisalda:

a) riigisiseseid makse või muid riigisiseseid lõive, mis on kehtestatud kooskõlas GATT 1994 artikliga III;

b) dumpinguvastaseid, tasakaalustavaid- või kaitsemeetmeid, mis on kehtestatud kooskõlas II jaotisega;

c) konsulaarteenuste tasusid või lõive, mis on kehtestatud kooskõlas lõikega 2, ja

d) tasusid või muid lõive, mis on kehtestatud kooskõlas lõikega 2.

2. Lõike 1 punktides c ja d nimetatud tasud ja lõivud piirduvad summaga, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele ning need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset ega imporditollimaksu fiskaalses tähenduses. Need põhinevad konkreetsetel määradel, mis vastavad osutatud teenuse tegelikule väärtusele.

3. Iga toote tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud järkjärgulist vähendamist, on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval tegelikult kehtinud enamsoodustusrežiimi tollimaksu määr.

4. Kui tollimaksude kaotamise menetlus ei alga käesoleva lepingu jõustumisel, on tollimaksu määraks, mille suhtes kohaldatakse järkjärgulist vähendamist, kas käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud tollimaksu baasmäär või asjaomase tollimaksu tühistamise kava alguskuupäeval erga omnes põhimõttel kohaldatavtollimaksu määr, olenevalt sellest, kumb on madalam.

5. Kooskõlas käesolevas artiklis nimetatud vähendamiskavaga arvutatud vähendatud tollimakse kohaldatakse ümardatuna esimese kümnendkohani või eritollimaksude puhul teise kümnendkohani.

Artikkel 23

Uute meetmete rakendamise keeld

Pärast käesoleva lepingu jõustumist ei võeta lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses ühegi liberaliseeritava toote suhtes kasutusele uusi tollimakse ega tõsteta kehtivaid tollimakse.

Artikkel 24

Ekspordi suhtes kohaldatavad tollimaksud, maksud või muud tasud ning lõivud

1. Pärast käesoleva lepingu jõustumist ei võeta Euroopa Ühenduse ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelises kaubavahetuses kasutusele uusi eksporditollimakse ega muid samaväärseid makse ega tõsteta kehtivaid tollimakse.

2. Erandlikel asjaoludel, kui SADC majanduspartnerluslepingu riigid suudavad tõendada konkreetseid vajadusi maksutulu, noorte tootmisharude kaitsmise või keskkonnakaitse järele, võivad nad pärast ühendusega konsulteerimist kehtestada piiratud arvul lisatoodete suhtes ajutised eksporditollimaksud või muud samaväärsed maksud.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad vaatavad käesoleva artikli sätted ühisnõukogus läbi hiljemalt kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, võttes seejuures täielikult arvesse nende mõju SADC majanduspartnerluslepingu riikide arengule ja majanduslikule mitmekesisusele.

Artikkel 25

SADC majanduspartnerluslepingu riikidest pärit toodete suhtes kehtestatud tollimaksud

1. Ühendus rakendab tollimaksu- ja kvoodivaba kohtlemist kõikide toodete suhtes, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse ja on pärit Botswanast, Lesothost, Mosambiigist, Namiibiast või Svaasimaalt, välja arvatud lõikes 3 nimetatud tooted.

2. SADC majanduspartnerluslepingu riikidest pärit toodete suhtes kehtestatud imporditollimaksu vähendatakse või see kaotatakse kooskõlas 1. lisas sätestatud tingimustega.

3. 2. lisas määratletud toodete impordi suhtes kohaldatakse samas lisas sätestatud üleminekukorda.

Artikkel 26

Ühendusest pärit toodete suhtes kehtestatud tollimaksud

1. Ühendusest pärit tooteid imporditakse Botswanasse, Lesothosse, Namiibiasse ja Svaasimaale vastavalt 3. lisas kirjeldatud korrale.

2. Ühendusest pärit tooteid imporditakse Mosambiiki vastavalt 4. lisas kirjeldatud korrale.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et kui Mosambiik võtab kasutusele HS 2007, ühendatakse eespool nimetatud kaks lisa üheks SADC majanduspartnerluslepingu riikide tariifikavaks. Ühendamine jõustub ühisnõukogu otsusega.

Artikkel 27

Kaupade vaba ringlus

1. Ühendusest või SADC majanduspartnerluslepingu riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse teise lepinguosalise territooriumil ainult ühekordset tollimaksu.

2. Kõik SADC majanduspartnerluslepingu riiki importimisel tasutud tollimaksud tagastatakse täielikult, kui kaubad re-eksporditakse välja SADC majanduspartnerluslepingu riigi tolliterritooriumilt, kuhu need esimesena imporditi. Kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse seejärel selle riigi tollimaksu, kus neid tarbitakse.

3. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd kaupade ringlemise hõlbustamiseks ja tolliprotseduuride lihtsustamiseks.

Artikkel 28

Vabakaubanduslepingutest tulenev sooduskohtlemine

1. Pidades silmas käesolevas peatükis käsitletavaid küsimusi, võimaldab ühendus SADC majanduspartnerluslepingu riikidele mis tahes sooduskohtlemist, mida kohaldatakse ühenduse saamisel kolmanda osapoolega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks pärast käesoleva lepingu sõlmimist.

2. Pidades silmas käesolevas peatükis käsitletavaid küsimusi, võimaldavad SADC majanduspartnerluslepingu riigid ühendusele sooduskohtlemist, mida kohaldatakse SADC majanduspartnerluslepingu riikide või mõne SADC majanduspartnerluslepingule alla kirjutanud riigi saamisel mis tahes olulise kaubanduspartneriga sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks pärast käesoleva lepingu sõlmimist.

3. Kui SADC majanduspartnerluslepingu riik tõendab, et kolmas osapool kohtleb teda oluliselt soodsamalt kui ühendus, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja otsustavad ühiselt, kuidas lõike 2 sätteid kõige paremini rakendada.

4. Käesoleva peatüki sätted ei tõlgendata nii, nagu kohustaks need ühendust ja mõnda SADC majanduspartnerluslepingu riiki laiendama vastastikku sooduskohtlemist, mida kohaldatakse seetõttu, et ühendus või SADC majanduspartnerluslepingu riik on käesolevale lepingule alla kirjutamise kuupäeval kolmanda osapoolega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaline.

5. Käesoleva artikli tähenduses on „oluline kaubanduspartner” mis tahes arenenud riik või riik, mille osa ülemaailmses kaupade ekspordis oli lõikes 2 nimetatud majandusliku integratsiooni lepingu jõustumisele eelnenud aastal suurem kui 1 %, või riikide rühm, mille osa ülemaailmses kaupade ekspordis (iseseisvalt, koos või majandusliku integratsiooni lepingu kaudu tegutsedes) oli lõikes 2 nimetatud majandusliku integratsiooni lepingu jõustumisele eelnenud aastal suurem kui 1,5 %.

Artikkel 29

Halduskoostööd käsitlevad erisätted

1. Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö on äärmiselt oluline käesoleva jaotise alusel võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks ning rõhutavad oma püüdu võidelda eeskirjade eiramise ja pettuste vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

2. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd tagamaks, et asjaomased institutsioonilised struktuurid võimaldavad vastutavatel ametkondadel reageerida abitaotlustele tõhusalt ja õigel ajal.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel ja ilma et see piiraks 2. protokolli artikli 9 rakendamist tähendab halduskoostööst hoidumine muu hulgas järgmist:

a) 1. protokolli artiklis 34 sätestatud kohustuse kontrollida asjaomaste toodete päritolustaatust korduv täitmata jätmine;

b) korduv keeldumine 1. protokolli artiklis 34 sätestatud päritolu järelkontrollist ja/või selle tulemuste esitamisest või sellega põhjendamatu viivitamine;

c) korduv keeldumine loa hankimisest halduskoostöö raames kontrollkäikude tegemiseks, et kontrollida sooduskohtlemise võimaldamisega seotud dokumentide autentsust või andmete õigsust vastavalt 2. protokolli artiklile 7, või sellega põhjendamatu viivitamine.

4. Käesoleva artikli tähenduses võib eeskirjade eiramise või pettusena käsitada muu hulgas ka seda, kui kaupade import kasvab järsult ilma piisava põhjenduseta ja ületab teise lepinguosalise tavapärase tootmis- ja ekspordimahu taseme ning on seotud objektiivse teabega eeskirjade eiramise või pettuse kohta.

5. Kui lepinguosaline või SADC majanduspartnerluslepingu riik on objektiivse teabe alusel tuvastanud, et on hoidutud halduskoostööst ja/või et on toimunud eeskirjade eiramine või pettus, võib asjaomane lepinguosaline kooskõlas käesoleva artikliga peatada erandlikel asjaoludel ajutiselt sooduskohtlemise asjaomaste toodete ja asjaomase päritolu puhul. Erandlikud asjaolud käesoleva artikli tähenduses on asjaolud, mis asjaomaste toodete sooduskohtlemise jätkudes avaldavad või võivad avaldada kahjulikku mõju lepinguosalisele või SADC majanduspartnerluslepingu riigile.

6. Ajutist peatamist kohaldatakse järgmistel tingimustel:

a) lepinguosaline või SADC majanduspartnerluslepingu riik, kes on objektiivse teabe alusel tuvastanud, et on hoidutud halduskoostööst ja/või et on toimunud eeskirjade eiramine või pettus, teatab sellest viivitamata kaubandus- ja arengukomiteele, esitades objektiivse teabe, ja alustab kaubandus- ja arengukomitees kogu asjakohase teabe ja objektiivselt kindlaks tehtud asjaolude põhjal konsultatsioone, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus;

b) kui lepinguosalised on eespool nimetatud viisil alustanud kaubandus- ja arengukomitees konsultatsioone ja ei ole jõudnud rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul pärast teavitamist, võib asjaomane lepinguosaline või SADC majanduspartnerluslepingu riik ajutiselt peatada sooduskohtlemise asjaomaste toodete ja asjaomase päritolu puhul. Ajutisest peatamisest teatatakse viivitamata kaubandus- ja arengukomiteele;

c) käesoleva artikli kohasel ajutisel peatamisel ei minda kaugemale sellest, mis on vajalik asjaomase lepinguosalise või SADC majanduspartnerluslepingu riigi finantshuvide kaitsmiseks. See ei tohi kesta kauem kui kuus kuud ning seda tähtaega võib pikendada. Kaubandus- ja arengukomiteed teavitatakse ajutisest peatamisest viivitamata pärast selle vastuvõtmist. Kaubandus- ja arengukomitees peetakse korrapäraseid konsultatsioone ajutise peatamise küsimustes, et lõpetada ajutine peatamine niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolud on kõrvaldatud.

Artikkel 30

Haldusvigade käsitlemine

Lepinguosalised tunnustavad teineteise õigust parandada käesoleva lepingu rakendamise ajal tehtud haldusvigu. Vigade tuvastamisel võib kumbki lepinguosaline paluda kaubandus- ja arengukomiteel uurida võimalust võtta olukorra lahendamiseks kõik asjakohased meetmed.

Artikkel 31

Tolliliidud ja vabakaubanduspiirkonnad

1. Käesolev leping ei takista lepinguosaliste vahel või kolmandate riikidega tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade säilitamist või loomist või muude kokkulepete sõlmimist, välja arvatud juhul, kui need muudavad käesolevas lepingus sätestatud õigusi ja kohustusi.

2. Ühenduse ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelised konsultatsioonid tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade loomist või ümberkorraldamist käsitlevate lepingute teemal ja vajadusel muudes olulistes küsimustes, mis on seotud lepinguosalise kolmandate riikidega kauplemise põhimõtetega, toimuvad ühisnõukogus.

II JAOTIS

KAUBANDUSE KAITSEMEETMED

5. PEATÜKK

Artikkel 32

Dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed

Ühenduse ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kohaldamisega seotud õigusi ja kohustusi reguleerivad vastavad WTO lepingud. Kõik kõnealuste meetmetega seotud vaidlused lahendatakse üksnes WTO vaidluste lahendamise menetluste teel.

Artikkel 33

Mitmepoolsed kaitsemeetmed

1. Vastavalt käesoleva artikli sätetele ei takista miski käesolevas lepingus SADC majanduspartnerluslepingu riike ja ühendust vastu võtmast meetmeid kooskõlas GATT 1994 artikliga XIX, WTO kaitsemeetmete lepinguga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule (Marrakeši leping) lisatud põllumajanduslepingu artikliga 5 ja teiste asjaomaste WTO lepingutega.

2. Olenemata lõikest 1 ning käesoleva lepingu üldisi arengueesmärke ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide majanduse väiksust arvesse võttes ei kohalda ühendus SADC majanduspartnerluslepingu riikidest pärit impordi suhtes ühtegi GATT 1994 artikli XIX, WTO kaitsemeetmete lepingu ja põllumajanduslepingu artikli 5 kohast meedet.

3. Lõiget 2 kohaldatakse viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Hiljemalt 120 päeva enne kõnealuse perioodi lõppemist vaatab SADC majanduspartnerluslepingu riikide-EÜ ühisnõukogu kõnealused sätted SADC majanduspartnerluslepingu riikide arenguvajadusi arvesse võttes läbi, et otsustada, kas on vaja pikendada nende kohaldamisaega.

4. Lõike 1 suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.

Artikkel 34

Kahepoolsed kaitsemeetmed

1. Olenemata artiklist 33 võib lepinguosaline pärast muude lahendusvõimaluste uurimist kohaldada piiratud kestusega kaitsemeetmeid, mis ei ole kooskõlas artiklitega 25 ja 26, käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kaitsemeetmeid võib võtta juhul, kui ühe lepinguosalise territooriumilt pärit toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

a) tõsist kahju importiva lepinguosalise territooriumil samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid tootvale omamaisele tootmisharule või

b) häireid samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid tootvas majandusharus, eelkõige juhul, kui kõnealused häired põhjustavad suuri sotsiaalseid probleeme, mille tõttu importiva lepinguosalise majanduslik olukord võib oluliselt halveneda, või

c) häireid samasuguste või otseselt konkureerivate põllumajandustoodete turul (4) või nende turgude reguleerimismehhanismide häireid.

3. Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmed ei ületa käesoleva artikli lõikes 2 määratletud tõsise kahju või häirete kõrvaldamiseks või vältimiseks vajalikku määra.

4. Kaitsemeetmed, mida importiv lepinguosaline võib võtta, võivad sisaldada üksnes ühte või mitut järgmist meedet:

a) asjaomase toote imporditollimaksu määra edaspidise vähendamise peatamine vastavalt käesolevale lepingule või

b) asjaomase toote tollimaksu suurendamine määrani, mis ei ületa WTO seotud tollimaksumäära, või

c) asjaomase toote suhtes tariifikvootide kehtestamine.

5. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikeid 1, 2 ja 3, võib ühendus juhul, kui ühest või mitmest SADC majanduspartnerluslepingu riigist pärit toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada samasuguses või otseselt konkureerivas tootmisvaldkonnas ühes või mitmes ühenduse äärepoolseimas piirkonnas käesoleva artikli lõike 2 punktides a, b või c osutatud olukorra, võtta asjaomases piirkonnas või asjaomastes piirkondades järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6 kuni 9 sätestatud korras.

6. a) Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikeid 1, 2 ja 3, võib asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik juhul, kui ühendusest pärit toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada SADC majanduspartnerluslepingu riigis käesoleva artikli lõike 2 punktides a, b või c nimetatud olukorra, võtta oma territooriumil järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 7 kuni 10 sätestatud korras. b) SADC majanduspartnerluslepingu riik võib võtta käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kaitsemeetmeid juhul, kui ühendusest pärit toodet imporditakse tollimaksude vähendamise tõttu tema territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada häireid sarnaseid või otseselt konkureerivaid tooteid tootvas noores tootmisharus. Nimetatud tingimust kohaldatakse Botswanas, Namiibias ja Svaasimaal 12 aasta jooksul ja vähim arenenud riikides 15 aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Kõnealust kohaldamisperioodi võib veelgi pikendada pärast seda, kui ühisnõukogu on selle SADC majanduspartnerluslepingu riikide arengut arvesse võttes läbi vaadanud. Meetmeid tuleb võtta käesoleva artikli lõigetes 6 kuni 9 sätestatud korras.

7. a) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmeid kohaldatakse üksnes nii kaua, kui on vajalik käesoleva artikli lõigetes 2, 5 ja 6 määratletud tõsise kahju või häirete vältimiseks või kõrvaldamiseks. b) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmeid ei kohaldata kauem kui kaks aastat. Kui kaitsemeetmete kohaldamist õigustavad asjaolud eksisteerivad edasi, võib meetmete kohaldamisaega pikendada veel kuni kahe aasta võrra. Kui üks või mitu SADC majanduspartnerluslepingu riiki kohaldab kaitsemeetmeid või kui ühendus kohaldab meedet ühe või mitme äärepoolseima piirkonna territooriumil, võib seda meedet siiski kohaldada kuni neli aastat ja kui kaitsemeetmete kohaldamist õigustavad asjaolud eksisteerivad edasi, võib selle kohaldamisaega pikendada veel nelja aasta võrra. c) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmed, mida kohaldatakse üle ühe aasta, peavad sisaldama sätteid, mille kohaselt meede kaotatakse järk-järgult hiljemalt määratud tähtaja lõpuks. d) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmeid ei kohaldata toote impordi suhtes vähemalt ühe aasta jooksul pärast kõnealuse meetme kohaldamise lõppu, kui sama toote suhtes on varem sellist meedet kohaldatud.

8. Eespool sätestatud lõigete rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) Kui lepinguosaline on seisukohal, et esineb üks lõigetes 2, 5 ja/või 6 nimetatud olukord, edastab ta küsimuse viivitamata uurimiseks kaubandus- ja arengukomiteele.

b) Kaubandus- ja arengukomitee võib anda tekkinud olukorra parandamiseks vajalikke soovitusi. Kui kaubandus- ja arengukomitee ei ole andnud soovitusi olukorra parandamiseks või kui 30 päeva jooksul pärast küsimuse edastamist kaubandus- ja arengukomiteele ei ole leitud muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks käesolevas artiklis sätestatud korras.

c) Enne käesolevas artiklis osutatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 9 kohaldamisel esitab lepinguosaline või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik kaubandus- ja arengunõukogule niipea kui võimalik kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida asjaomaseid lepinguosalisi rahuldav lahendus.

d) Käesoleva artikli kohaste kaitsemeetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

e) Kõikidest käesoleva artikli kohaselt võetud kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata kaubandus- ja arengukomiteele, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud seda võimaldavad.

9. Kriitilises olukorras, kus viivitamine võib põhjustada kahju, mida on raske korvata, võib asjaomane importiv lepinguosaline, olgu selleks siis ühendus või üks või mitu SADC majanduspartnerluslepingu riiki, võtta ajutiselt lõigetes 3, 5 ja/või 6 sätestatud meetmeid ilma lõikes 8 sätestatud nõudeid täitmata. Selliseid meetmeid võib kohaldada kõige rohkem 180 päeva, kui meetmeid võtab ühendus, ja 200 päeva, kui meetmeid võtab üks või mitu SADC majanduspartnerluslepingu riiki, või kui ühendus võtab meetmeid vaid ühe või mitme oma äärepoolseima piirkonna puhul. Iga sellise ajutise meetme kohaldamisaeg arvestatakse esialgse kohaldamisaja osaks või selle mis tahes pikenduse osaks, millele on viidatud lõikes 6. Selliste ajutiste meetmete võtmisel tuleb arvesse võtta kõigi asjaomaste lepinguosaliste huve. Asjaomane importiv lepinguosaline teavitab teist asjaomast lepinguosalist ja edastab küsimuse viivitamata uurimiseks kaubandus- ja arengukomiteele.

10. Kui importiv lepinguosaline kohaldab toote impordi suhtes haldusmenetlust, mille eesmärk on anda kiiresti teavet kaubavoogude suundumuste kohta, mis võivad tekitada käesolevas artiklis nimetatud probleeme, teatab ta sellest viivitamata kaubandus- ja arengukomiteele.

11. Käesoleva artikli kohaselt võetud kaitsemeetmete suhtes ei kohaldata WTO vaidluste lahendamise sätteid.

6. PEATÜKK

Mittetariifsed meetmed

Artikkel 35

Koguseliste piirangute keeld

Käesoleva lepingu jõustumisel kaotatakse kõik lepinguosaliste vahelise kaupade impordi või ekspordi suhtes kohaldatavad keelud või piirangud, mis on kehtestatud kvootide, impordi- või ekspordilitsentside või muude meetmete vormis ja mis ei ole käesoleva lepingu artiklis 22 sätestatud tollimaksud, maksud, tasud ja muud lõivud, välja arvatud juhul, kui need on õigustatud vastavalt GATT 1994 artiklis XI sätestatud eranditele. Uusi selliseid meetmeid kasutusele ei võeta. Käesolev artikkel ei piira II jaotise artikli 32 rakendamist, mis käsitleb dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid.

Artikkel 36

Võrdne kohtlemine siseriiklike maksude ja õigusaktide suhtes

1. Teise lepinguosalise territooriumilt pärit importtoodete suhtes ei kohaldata otseselt või kaudselt siseriiklikke makse või muid lõive kui need, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste omamaiste toodete suhtes. Lisaks ei kohalda lepinguosalised ja SADC majanduspartnerluslepingu riigid siseriiklikke makse või muid lõive, et kaitsta omamaist toodangut.

2. Teise lepinguosalise territooriumilt pärit importtoodetele tagatakse nende riigisisest müüki, müügiks pakkumist, ostmist, vedu, turustamist või kasutamist mõjutavate õigusnormide ja nõuetega seoses vähemalt sama soodsad tingimused kui samasugustele omamaistele toodetele. Käesoleva lõike sätted ei takista diferentseeritud siseriiklike veomaksude kohaldamist, mis põhinevad eranditult veovahendite majanduslikul toimimisel ja mitte toote päritolul.

3. Ükski lepinguosaline ega SADC majanduspartnerluslepingu riik ei tohi kehtestada ega säilitada ühtki siseriiklikku koguselist eeskirja, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega piiritletud kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava mis tahes toote piiritletud kogus või proportsionaalne osa peab olema pärit omamaistest allikatest. Lisaks sellele ei kohalda ükski lepinguosaline ega SADC majanduspartnerluslepingu riik siseriiklikke koguselisi eeskirju, et kaitsta omamaist toodangut.

4. Käesoleva artikli sätted ei takista toetuste maksmist eranditult omamaistele tootjatele, sealhulgas kooskõlas käesoleva artikli sätetega kohaldatud siseriiklike maksude või muude tasude laekumisest tehtavaid väljamakseid omamaistele tootjatele ning toetusi, mis tulenevad omamaiste toodete riiklikust ostmisest.

7. PEATÜKK

Tolli ja kaubanduse hõlbustamine

Artikkel 37

Eesmärgid

Käesolevas peatükis on lepinguosaliste eesmärgid järgmised:

1. tugevdada koostööd tolli ja kaubanduse hõlbustamise valdkonnas tagamaks, et asjaomased õigusaktid ja menetlused ning tolliasutuste haldussuutlikkus vastavad tõhusa kontrolli ja kaubanduse hõlbustamise edendamise eesmärkidele;

2. edendada tollialaste õigusaktide ja tollimenetluste ühtlustamist;

3. tagada, et õiguspäraseid avaliku poliitikaga seotud eesmärke, sealhulgas neid, mis on seotud turvalisuse tagamise ja pettuste vältimisega tolli ja kaubanduse hõlbustamise valdkonnas, ei kahjustata, ja

4. pakkuda SADC majanduspartnerluslepingu riikide tolliasutustele käesoleva lepingu tõhusaks rakendamiseks vajalikku tuge.

Artikkel 38

Tolli- ja halduskoostöö

1. Selleks et tagada käesoleva jaotise sätete järgimine ja vastata tõhusalt artiklis 37 sätestatud eesmärkidele, kohustuvad lepinguosalised:

a) vahetama teavet tollialaste õigusaktide ja tolliprotseduuride kohta;

b) töötama ühiselt välja algatusi, mis on seotud tolli ja kaubanduse hõlbustamise ja haldussuutlikkuse suurendamisega;

c) jagama käesolevas peatükis käsitletud valdkonnas esineva korruptsiooni ja pettustega võitlemisel saadud kogemusi ja vastavaid parimaid tavasid;

d) jagama kogemusi ja parimaid tavasid impordi-, ekspordi- ja transiidiprotseduuridega ning äriringkondadele teenuste osutamisega seotud küsimustes;

e) jagama transiidi hõlbustamisel saadud kogemusi ja parimaid tavasid;

f) hõlbustama tolliasutustevahelist ekspertide vahetamist ja

g) edendama kõikide seotud asutuste töö siseriiklikku ja piiriülest kooskõlastamist.

2. Ühenduse ja SADC majanduspartnerluslepingu riigid valmistavad ette ja teevad tihedamat koostööd Maailma Tolliorganisatsiooni maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistiku rakendamisel. Tuleb täita Maailma Tolliorganisatsiooni sätestatud tingimusi ja eelkõige rakendada ühenduses ja SADC majanduspartnerluslepingu riikides kõnealust valdkonda reguleerivaid õigusakte ja meetmeid. Kõnealune koostöö hõlmab algatusi, mille eesmärk on saavutada volitatud ettevõtja staatuse vastastikune tunnustamine ja eelteabe vahetamine, et turvalisuse tagamise eesmärgil oleks võimalik riske tõhusalt hinnata ja juhtida.

3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 osutavad lepinguosalised tolliküsimustes vastastikust haldusabi kooskõlas 2. protokolli sätetega vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes.

Artikkel 39

Tolliprotseduurid ja seadusandlikud menetlused

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nende vastavad kaubandus- ja tollisätted ning -protseduurid põhinevad:

a) tolliprotseduuride lihtsustamist ja ühtlustamist käsitleval muudetud Kyoto konventsioonil, Maailma Tolliorganisatsiooni maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistiku põhielementidel, rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioonil ja muudel tolli ja kaubanduse valdkonnas kohaldatavatel rahvusvahelistel õigusaktidel ja standarditel;

b) vajadusel kaitsta ja soodustada seaduslikku kaubandust;

c) vajadusel vältida ettevõtjate tarbetut ja diskrimineerivat koormamist, vajadusel vältida pettusi ja korruptsiooni ning vajadusel soodustada veelgi rohkem eeskirju hästi järgivate ettevõtjate tegevust;

d) vajadusel, et mõlemad lepinguosalised kohaldaksid ühtset haldusdokumenti või sellega võrdväärset elektroonilist dokumenti;

e) kaasaegsete tollimeetodite rakendamisel, sealhulgas riskianalüüs, kauba sisenemise ja vabastamise lihtsustatud protseduurid, vabastamisjärgsed kontrollid ja ettevõtte auditeerimismeetodid;

f) läbipaistvusel, tõhususel ja proportsionaalsusel, et vähendada kulusid ja suurendada ettevõtjate jaoks prognoositavust;

g) vajadusel rakendada impordi, ekspordi ja transiitkaupade suhtes mittediskrimineerivaid nõudeid ja menetlusi, kuigi ollakse nõus, et saadetisi võidakse objektiivseid riskianalüüsi kriteeriume arvesse võttes kohelda erinevalt;

h) nii ekspordi- kui ka impordioperatsiooni süsteemide, sealhulgas infotehnoloogial põhinevate süsteemide järkjärgulisel arendamisel, et soodustada teabe vahetamist ettevõtjate, tolliasutuste ja muude ametite vahel;

i) lihtsustatud tolliprotseduuride ja -protsesside, sealhulgas saabumiseelsete kontrollsüsteemide kaudu kaupade importi lihtsustavate süsteemide vastuvõtmisel;

j) WTO kauba eelinspekteerimise lepingus määratletud kauba kohustusliku eelinspekteerimise nõuete või nendega samaväärsete nõuete kaotamisel;

k) eeskirjade kohaldamisel, mis tagavad, et karistused tollieeskirjade või protseduurinõuete väiksemate rikkumiste eest on proportsionaalsed ning nende rakendamine ei põhjusta tollivormistuses liigseid viivitusi;

l) tolliküsimusi, eelkõige tariifset klassifitseerimist ja päritolureegleid käsitlevate siduvate eelotsuste süsteemil, mis on kooskõlas lepinguosaliste vastavates õigusaktides sätestatud eeskirjadega;

m) transiitliikumise lihtsustamisel;

n) tolliagendi kohustusliku kasutamise nõude kaotamisel;

o) tolliagentide litsentsimise läbipaistvatel, mittediskrimineerivatel ja proportsionaalsetel eeskirjadel.

2. Töömeetodite tõhustamiseks ning tollitoimingute läbipaistvuse ja tõhususe tagamiseks peavad lepinguosalised:

a) tagama kõige rangemate usaldusväärsuse normide järgimise, rakendades kõnealuses valdkonnas korruptsioonivastaseid meetmeid;

b) võtma täiendavaid meetmeid andmete hulga vähendamiseks, nende lihtsustamiseks ja standardimiseks dokumentides, mida nõuavad toll ja muud asjaomased ametid;

c) lihtsustama võimaluse korral kaupade kiire vabastamise ja tollivormistusega seotud nõudeid ja formaalsusi;

d) võtma kasutusele tõhusad, kiired ja mittediskrimineerivad protseduurid, mis võimaldavad esitada kaebusi tolli ja muude asutuste haldustoimingute, kauba importi, eksporti või transiiti mõjutavate ettekirjutuste ja otsuste kohta. Kaebuse esitamine peab olema kergesti teostatav kõikidele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ja

e) looma tingimused, mis võimaldavad õigusaktide nõuete tõhusat täitmisele pööramist.

Artikkel 40

Transiidi lihtsustamine

1. Lepinguosalised või SADC majanduspartnerluslepingu riigid tagavad vaba transiidi läbi oma territooriumi selleks kõige sobivamal marsruudil. Kontrollid või nõuded peavad olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja ühtselt kohaldatavad.

2. Ilma et see piiraks seaduslikku tollikontrolli, võimaldavad lepinguosalised transiidi puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist kui omamaiste kaupade ekspordi ja impordi ning nende liikumise puhul.

3. Lepinguosalised või SADC majanduspartnerluslepingu riigid kasutavad transiitveo korda, mis võimaldab nõuetekohase tagatise esitamisel kaupade transiitvedu tollimakse või muid lõive tasumata.

4. Lepinguosalised või SADC majanduspartnerluslepingu riigid edendavad ja rakendavad piirkondlikke transiidiprotseduure.

5. Lepinguosalised või SADC majanduspartnerluslepingu riigid kasutavad transiidi suhtes kohaldatavaid rahvusvahelisi norme ja kokkuleppeid.

6. Lepinguosalised või SADC majanduspartnerluslepingu riigid soodustavad kõikide asjaomaste ametite töö siseriiklikku ja piiriülest kooskõlastamist.

Artikkel 41

Lõivud ja tasud

1. Lõivud ja tasud peavad olema mõistlikud ega tohi olla suuremad kui konkreetse tehinguga seoses osutatud teenuse maksumus. Neid ei arvutata väärtuse alusel.

2. Konsulaarteenuste eest lõivu ja tasu ei võeta.

Artikkel 42

Suhted äriringkondadega

Lepinguosalised nõustuvad:

1. tagama, et tollialased õigusaktid, tolliprotseduurid ja lõivud ning tasud ning võimaluse korral ka vajalikud selgitused tehakse üldsusele teatavaks, võimaluse korral elektrooniliselt;

2. vajadusega arutada ettevõtjatega õigeaegselt ja korrapäraselt tolliküsimusi ja tolliga seotud kaubandusküsimusi käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid ja menetlusi;

3. võtma vajadusel vastu uusi või muudetud õigusakte või sätestama menetlusi nii, et kauplejatel oleks võimalik nende järgimiseks korralikult valmistuda. Lepinguosalised avaldavad asjakohase haldusteabe, sealhulgas ametite nõuded ja kaupade riiki sisenemise korra, sadamate ja piirületuspunktide tolliasutuste tööajad ja seal kasutatavad menetlused ning kontaktpunktid teabepäringute tarvis, ja

4. toetama ettevõtjate ja asjaomaste haldusasutuste vahelist koostööd, kasutades selleks vastavaid vahendeid, nagu vastastikuse mõistmise memorandum.

Artikkel 43

Tolliväärtuse määramine

1. Käesoleva lepinguga hõlmatud kaubavahetuse suhtes kohaldatavaid tolliväärtuse määramise eeskirju reguleerib GATT 1994 artikli VII rakendamise leping.

2. Lepinguosalised teevad koostööd, et leida ühtne lähenemisviis tolliväärtuse määramisega seotud küsimustele.

Artikkel 44

Tollinormide ühtlustamine piirkondlikul tasandil

Lepinguosalised toetavad tollialaste õigusaktide, tolliprotseduuride, -normide ja -nõuete ühtlustamist. Kõnealuse protsessi sisu ja kiiruse määrab iga lepinguosaline ise.

Artikkel 45

SADC majanduspartnerluslepingu riikide tolliasutuste toetamine

1. Lepinguosalised tunnistavad vajadust toetada SADC majanduspartnerluslepingu riikide tolliasutusi käesoleva peatüki rakendamisel kooskõlas käesoleva lepingu I osa 2. peatükiga.

2. Esmajärjekorras toetatakse:

a) kaasaegsete tollimeetodite kasutamist, sealhulgas: i) riskijuhtimist, ii) vabastamisjärgset kontrolli ja iii) tolliprotseduuride automatiseerimist;

b) tolliväärtuse määramise, klassifitseerimise ja päritolureeglite kontrollimist, sealhulgas selleks, et täita käesoleva lepingu artikli 39 lõike 1 punktis j sätestatud nõuet;

c) transiidi lihtsustamist ja piirkondlike transiidiprotseduuride tõhustamist;

d) kõikide kaubanduseeskirjade, sealhulgas asjaomaste tasude ja formaalsuste avaldamise ja juhtimisega seotud küsimuste läbipaistvust;

e) tolli ja kaubanduse valdkonnas kohaldatavate rahvusvaheliste kokkulepete ja standardite, sealhulgas tolliprotseduuride lihtsustamist ja ühtlustamist käsitleva muudetud Kyoto konventsiooni ja Maailma Tolliorganisatsiooni maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistikku järgivate menetluste ja tavade kasutuselevõtmist ja rakendamist.

3. Lepinguosalised tunnistavad vajadust teha iga riigi olukorra arvessevõtmiseks vajaduste hindamise uuringuid, kasutades Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Maailma Tolliorganisatsiooni vajaduste hindamise vahendeid või muid omavahel kokkulepitud vahendeid.

Artikkel 46

Üleminekukord

1. Lepinguosalised tunnistavad vajadust üleminekukorra järele, et tagada käesoleva peatüki sätete sujuv rakendamine.

2. Võttes arvesse vajadust suurendada SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkust tolli ja kaubanduse hõlbustamise valdkonnas ning ilma et see piiraks kohustusi, mis nad on võtnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, võimaldatakse neile käesoleva peatüki artiklites 39, 40, 41 ja 42 nimetatud nõuete täitmiseks viieaastane üleminekuperiood, kui käesoleva lepingu jõustumise ajal ilmneb, et nende suutlikkust on vaja suurendada.

3. Kui vajalikku suutlikkust ei ole veel saavutatud, võib ühisnõukogu kõnealust üleminekuperioodi kahe aasta võrra pikendada.

Artikkel 47

Tolli ja kaubanduse hõlbustamise erikomitee

1. Käesolevaga moodustavad lepinguosalised tolli ja kaubanduse hõlbustamise erikomitee, mis koosneb lepinguosaliste esindajatest.

2. Tolli ja kaubanduse hõlbustamise erikomitee ülesanded on muu hulgas järgmised:

a) käesoleva peatüki ja päritolureegleid käsitleva protokolli rakendamise ja haldamise järelevalve;

b) foorumi loomine, et konsulteerida ja arutada tolliga seotud küsimusi, sealhulgas päritolureeglite, üldiste tolliprotseduuride, tolliväärtuse määramise, tariifiklassifikatsiooni, transiidi ja tolliküsimustes vastastikuse haldusabi osutamisega seotud küsimusi;

c) koostöö tõhustamine päritolureeglite ja nendega seotud tolliprotseduuride, üldiste tolliprotseduuride ja tolliküsimustes osutatava vastastikuse haldusabi arendamise, kohaldamise ja täitmise valdkonnas;

d) suurendada suutlikkuse tõstmise ja tehnilise abiga seotud koostööd;

e) jälgida käesoleva lepingu artikli 44 rakendamist ja

f) lahendada muid küsimusi, milles lepinguosalised on seoses käesoleva peatükiga kokku leppinud.

3. Tolli ja kaubanduse hõlbustamise erikomitee tuleb kokku lepinguosaliste poolt eelnevalt kokkulepitud kuupäeval ja päevakorraga.

4. Mõlemad lepinguosalised on vaheldumisi tolli ja kaubanduse hõlbustamise erikomitee eesistujaks.

5. Tolli ja kaubanduse hõlbustamise erikomitee annab aru kaubandus- ja arengukomiteele.

8. PEATÜKK

Tehnilised kaubandustõkked

Artikkel 48

Mitmepoolsed kohustused

1. Lepinguosalised kinnitavad, et nad järgivad Maailma Kaubandusorganisatsiooni tehniliste kaubandustõkete lepingus (edaspidi „WTO tehniliste kaubandustõkete leping”) sätestatud õigusi ja kohustusi.

2. Need õigused ja kohustused on lepinguosaliste tegevuse aluseks käesoleva lepingu alusel.

Artikkel 49

Eesmärgid

1. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd omavahelise kaubanduse hõlbustamiseks ja suurendamiseks, tuvastades, vältides ja kõrvaldades tarbetuid kaubandustõkkeid WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu tähenduses.

2. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et tugevdada piirkondlikku ja eelkõige SADC majanduspartnerluslepingu riikide integreerumist ja koostööd tehniliste kaubandustõketega seotud küsimustes.

3. Lepinguosalised kohustuvad arendama SADC majanduspartnerluslepingu riikide tehnilist suutlikkust tehniliste kaubandustõketega seotud küsimustes.

Artikkel 50

Kohaldamisala ja mõisted

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse WTO tehniliste kaubandustõkete lepingus määratletud tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamismenetluste suhtes niivõrd, kuivõrd need mõjutavad käesoleva lepinguga hõlmatud kaubandust.

2. Käesolevas peatükis kasutatakse WTO tehniliste kaubandustõkete lepingus kasutatud mõisteid.

Artikkel 51

Koostöö ja piirkondlik integratsioon

Lepinguosalised nõustuvad, et tehniliste kaubandustõketega tegelevate riiklike ja piirkondlike asutuste vaheline koostöö nii era- kui ka avalikus sektoris on oluline piirkondade ja lepinguosaliste vahelise kaubavahetuse edendamise seisukohast ning ka piirkondliku integratsiooni jaoks üldiselt ja kohustuvad tegema selle nimel koostööd.

Artikkel 52

Läbipaistvus

Lepinguosalised kinnitavad veel kord läbipaistvuse põhimõtte järgimist tehniliste eeskirjade ja standardite kohaldamisel vastavalt WTO tehniliste kaubandustõkete lepingule.

Lepinguosalised tunnistavad tõhusate konsulteerimis-, teatamis- ja teabevahetusmehhanismide olulisust tehniliste eeskirjade ja standardite kohaldamisel vastavalt WTO tehniliste kaubandustõkete lepingule.

Artikkel 53

Tehniliste kaubandustõkete tuvastamise, vältimise ja kõrvaldamise meetmed

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad teevad kindlaks ja rakendavad neid WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu toetatavaid mehhanisme, mis on teatavate esmatähtsate probleemide lahendamiseks või teatavate eelisvaldkondade jaoks kõige sobivamad. Selliste mehhanismide hulka võivad kuuluda:

1. omavahelise koostöö tugevdamine teineteise asjaomastele turgudele juurdepääsu hõlbustamiseks, suurendades üksteise tehniliste eeskirjade, standardite, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise süsteemide tundmist ja mõistmist;

2. teabevahetus, konkreetsete probleemide lahendamiseks või konkreetsetele valdkondadele sobivate mehhanismide kindlakstegemine ja rakendamine, st rahvusvaheliste standardite järgimine, tarnija vastavusdeklaratsioonile tuginemine, rahvusvaheliselt tunnustatud akrediteerimise kasutamine vastavushindamisasutuste kvalifitseerimiseks ja rahvusvaheliste toodete testimise ja sertifitseerimise kavade kasutamine;

3. tehniliste eeskirjade ja vastavushindamisega seotud valdkonnaspetsiifiliste meetmete kindlakstegemine ja korraldamine, et hõlbustada teineteise turgude mõistmist ja juurdepääsu neile. Kõnealuste valdkondade valimisel võetakse arvesse kaubanduse põhivaldkondi, sealhulgas eelistooteid;

4. koostöötegevuste ja -meetmete arendamine WTO tehniliste kaubandustõkete lepingus sätestatud õiguste ja kohustuste rakendamise toetamiseks;

5. vajaduse korral tehnilisi reguleerimistavasid, sealhulgas läbipaistvust, konsulteerimist, vajadusi ja proportsionaalsust, rahvusvaheliste standardite kasutamist, vastavushindamise nõudeid, mõjuhindamise ja riskianalüüsi kasutamist, jõustamist ja turujärelevalvet käsitlevate ühiste seisukohtade ja lähenemisviiside väljatöötamine;

6. ühtlustamise toetamine igal võimalusel ja vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, et saavutada suurem kooskõla rahvusvaheliste standarditega, ning kõnealuste standardite kasutamine tehniliste eeskirjade ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisel;

7. ülesanne kaaluda aja jooksul läbirääkimiste algatamist vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimise üle vastastikust majandushuvi pakkuvates valdkondades;

8. lepinguosaliste või SADC majanduspartnerluslepingu riikide ja tehniliste eeskirjade, metroloogia, standardimise, katsete, sertifitseerimise, inspekteerimise ja akrediteerimise eest vastutavate organisatsioonide vahelise koostöö edendamine, ja

9. SADC majanduspartnerluslepingu riikide rahvusvahelistes standardimisorganites osalemise toetamine.

Artikkel 54

Rakendamine

Lepinguosalised lepivad kokku, et vastavalt käesolevale peatükile vastutab kaubandus- ja arengukomitee:

1. käesoleva peatüki rakendamise järelevalve ja läbivaatamise eest;

2. kooskõlastamise ja konsultatsioonide eest tehnilisi kaubandustõkkeid käsitlevates küsimustes;

3. eelisvaldkondade ja -toodete ning neist tulenevate esmatähtsate koostöövaldkondade kindlakstegemise ja läbivaatamise eest ning

4. soovituste esitamise eest käesoleva peatüki muutmiseks, kui see on vajalik ja asjakohane.

Artikkel 55

Suutlikkuse suurendamine ja tehniline abi seoses tehniliste kaubandustõketega

1. Lepinguosalised tunnistavad koostöö olulisust tehniliste eeskirjade, standardite, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise valdkonnas, et saavutada käesoleva peatüki eesmärgid.

2. Lepinguosalised lepivad kokku järgmistes omavahelise koostöö eelisvaldkondades:

a) nõuetekohase ekspertteadmiste jagamise süsteemi loomine, sealhulgas vajaliku koolituse korraldamine, et tagada SADC majanduspartnerluslepingu riikide asjaomaste standardimis- ja vastavushindamisasutuste piisav ja püsiv tehniline pädevus ning lepinguosaliste territooriumidel asuvate selliste asutuste vastastikune mõistmine;

b) SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkuse suurendamine tehniliste eeskirjade, metroloogia, standardite, akrediteerimise ja vastavushindamise valdkonnas, sealhulgas laboratooriumide ja muude seadmete täiendamise või kasutusele võtmise kaudu. Sellega seoses tunnustavad lepinguosalised piirkondliku koostöö tugevdamise olulisust ja vajadust võtta arvesse eelistooteid ja -valdkondi;

c) asjaomastel rahvusvahelistel standarditel põhinevate ühtlustatud tehniliste eeskirjade, standardite, metroloogia, akrediteerimis- ja vastavushindamismenetluste väljatöötamine ja kasutusele võtmine SADC majanduspartnerluslepingu riikides;

d) SADC majanduspartnerluslepingu riikide rahvusvahelistes standardimis-, akrediteerimis- ja metroloogiategevuses osalemise toetamine, ja

e) tehniliste kaubandustõketega seotud infopunktide loomine SADC majanduspartnerluslepingu riikides.

9. PEATÜKK

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

Artikkel 56

Mitmepoolsed kohustused

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu (edaspidi „WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping”), rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (IPPC), Codex Alimentariuse komisjoni ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) põhimõtete ja eesmärkide järgimist.

2. Need põhimõtted ja eesmärgid on lepinguosaliste ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide tegevuse aluseks käesoleva peatüki alusel.

Artikkel 57

Eesmärgid

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad soodustavad kaubandust ja investeeringuid SADC majanduspartnerluse lepingu riikides ja lepinguosaliste vahel, tagades samal ajal, et vastuvõetud meetmeid kohaldatakse ainult sellisel määral, mis on vajalik inimeste, loomade ja taimede tervise ning elu kaitseks kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu sätetega.

2. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et tugevdada piirkondlikku integratsiooni ja eelkõige SADC majanduspartnerluslepingu riikide vahelist koostööd sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud küsimustes ning lahendada kõnealustest meetmetest tulenevaid probleeme, mis on seotud kokkulepitud eelisvaldkondade ja -toodetega, (5) võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse piirkondlikku integratsiooni.

3. Seetõttu lepivad lepinguosalised kokku, et nad edendavad piirkondadevahelist koostööd, mille eesmärk on sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete nõuetekohase kaitsetaseme tunnustamine.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad arendavad ja suurendavad SADC majanduspartnerluslepingu riikide sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamiseks ja järelevalveks vajalikku tehnilist suutlikkust ning edendavad sealhulgas rahvusvaheliste standardite kasutamist ja tegelevad muude sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevate küsimustega.

Artikkel 58

Kohaldamisala ja mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingus ja rahvusvahelistes standardimisorganites, st Codex Alimentariuse komisjonis, rahvusvahelises taimekaitsekonventsioonis ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonis kasutatavaid mõisteid.

Artikkel 59

Pädevad asutused

1. Käesolevas peatükis osutatud meetmete rakendamiseks pädevad asutused on SADC majanduspartnerluslepingu riikide ja ühenduse asjaomased sanitaar- ja fütosanitaarasutused.

2. Lepinguosalised või SADC majanduspartnerluslepingu riigid teatavad kooskõlas käesoleva lepinguga üksteisele oma pädevate sanitaar- ja fütosanitaarasutuste andmed ja teavitavad üksteist kõikidest kõnealuste andmete muudatustest.

Artikkel 60

Läbipaistvus

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord läbipaistvuse põhimõtte järgimist sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisel WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu kohaselt.

2. Lepinguosalised tunnistavad konsulteerimise, teatamise ja teabevahetuse tõhusate mehhanismide olulisust sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisel WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu kohaselt.

3. Importiv lepinguosaline teatab eksportivale lepinguosalisele kõikidest impordiga seotud sanitaar- ja fütosanitaarnõuete muudatustest, mis võivad mõjutada käesoleva peatüki kohaldamisalasse kuuluvat kaubavahetust. Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral looma mehhanismid sellise teabe vahetamiseks.

4. Lepinguosalised kohaldavad imporditingimuste kindlaksmääramisel tsoonidesse ja piirkondadesse jagamise põhimõtet, võttes arvesse rahvusvahelisi standardeid. Lepinguosalised teevad koos kindlaks ja pakuvad välja kindlaksmääratud sanitaar- või fütosanitaarseisundi tsoonid või piirkonnad, võimaluse korral iga üksikjuhtumi puhul eraldi, et vältida kaubavahetuse häireid.

Artikkel 61

Teabevahetus

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad loovad varase hoiatamise süsteemi, et tagada SADC majanduspartnerluslepingu riikide eelnev teavitamine uutest ühenduse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest, mis võivad mõjutada SADC majanduspartnerluslepingu riikide eksporti ühendusse. Vajaduse korral põhineb kõnealune süsteem olemasolevatel mehhanismidel.

2. Lepinguosalised või SADC majanduspartnerluslepingu riigid lepivad kokku, et nad teevad koostööd loomahaiguste epidemioloogilise järelevalve võrgustiku loomiseks ja et nad vahetavad taimetervishoiu valdkonnas teavet teisele lepinguosalisele teadaolevat ja vahetut ohtu põhjustavate taimekahjurite esinemise kohta.

Artikkel 62

Rakendamine

Lepinguosalised lepivad kokku, et vastavalt käesolevale peatükile vastutab kaubandus- ja arengukomitee:

1. käesoleva peatüki rakendamise järelevalve ja läbivaatamise eest;

2. rakendamisega seotud nõuannete ja soovituste esitamise eest, mille eesmärk on saavutada käesoleva peatüki eesmärgid;

3. arutelude ja teabevahetuse korraldamise ning koostööga seotud küsimustega tegelemise eest;

4. soovituste esitamise eest käesoleva peatüki muutmise kohta, kui see on vajalik ja asjakohane;

5. eelisvaldkondade ja -toodete ning neist tulenevate esmatähtsate koostöövaldkondade loetelu läbivaatamise eest;

6. koostöö tihendamise eest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete väljatöötamisel, kohaldamisel ja jõustamisel ja

7. muude käesoleva peatükiga seotud küsimustega tegelemise eest.

Artikkel 63

Konsultatsioonid

Kui üks lepinguosaline või mõni SADC majanduspartnerluslepingu riik leiab, et teine lepinguosaline on võtnud meetmeid, mis tõenäoliselt mõjutavad või on mõjutanud juurdepääsu tema turule, peetakse nõuetekohaseid konsultatsioone, et vältida tarbetuid viivitusi ja leida sobiv lahendus kooskõlas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga. Sellega seoses teatavad lepinguosalised üksteisele sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes pädevate kontaktpunktide nimed ja aadressid, et hõlbustada suhtlemist ja teabevahetust.

Artikkel 64

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud koostöö, suutlikkuse suurendamine ja tehniline abi

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad edendavad SADC majanduspartnerluslepingu riikide sanitaar- ja fütosanitaarasutuste ning ühenduse samaväärsete asutuste vahelist koostööd.

2. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et hõlbustada meetmete piirkondlikku ühtlustamist ja asjakohase regulatiivse raamistiku ja poliitika väljatöötamist SADC majanduspartnerluslepingu riikides ja nende vahel, soodustades sellega piirkonnasisest kaubavahetust ja investeeringuid.

3. Lepinguosalised lepivad kokku järgmistes omavahelise koostöö eelisvaldkondades:

a) SADC majanduspartnerluslepingu riikide avaliku ja erasektori tehnilise suutlikkuse arendamine sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli valdkonnas, sealhulgas sertifitseerimise, järelevalve ja kontrolliga seotud koolitus ja teavitamisüritused;

b) SADC majanduspartnerluslepingu riikide suutlikkuse arendamine, et säilitada ja laiendada nende turulepääsu võimalusi;

c) suutlikkuse arendamine tagamaks, et võetud meetmed ei muutuks tarbetuteks kaubandustõketeks, tunnustades samas lepinguosaliste õigust kehtestada ise asjakohased kaitsetasemed;

d) tehnilise suutlikkuse suurendamine sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks, sealhulgas rahvusvaheliste standardite laiema kasutamise edendamine;

e) koostöö edendamine WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu rakendamisel, eelkõige SADC majanduspartnerluslepingu riikide infopunktide tugevdamisel ja muudes asjaomaste rahvusvaheliste standardimisorganitega seotud küsimustes;

f) riskianalüüsi, ühtlustamise, vastavuse tagamise, katsete, sertifitseerimise, jääkide seire, jälgitavuse ja akrediteerimisega seotud suutlikkuse arendamine, sealhulgas laboratooriumide ja muude seadmete täiendamine või kasutusele võtmine, et aidata SADC majanduspartnerluslepingu riikidel järgida rahvusvahelisi standardeid. Sellega seoses tunnistavad lepinguosalised piirkondliku koostöö tugevdamise olulisust ja vajadust võtta arvesse eelistooteid ja -valdkondi, mis on kindlaks määratud kooskõlas käesoleva peatükiga, ja

g) SADC majanduspartnerluslepingu riikide asjaomastes rahvusvahelistes standardimisorganites osalemise toetamine.

I A liide Ühtlustatavad SADC majanduspartnerluslepingu riikide eelistooted ja -valdkonnad Kala, kalandustooted ja vesiviljelustooted, värsked või töödeldud Veise-, lamba- ja linnuliha Värske liha Töödeldud lihatooted Teravili Köögiviljad ja vürtsid Õliseemned Kookospähklid Kopra Puuvillaseemned Maapähklid Kassaava Õlu, mahlad Kuivatatud puuviljad ja puuviljakonservid

I B liide Eelistooted ja -valdkonnad SADC majanduspartnerluslepingu riikidest ühendusse toimuva ekspordi jaoks: Kala, kalandustooted ja vesiviljelustooted, värsked või töödeldud Veiseliha ja veiselihatooted Muud lihatooted Puuviljad ja pähklid Köögiviljad Lõikelilled Kohv Suhkur

III JAOTIS

JOOKSVAD MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE

10. PEATÜKK

Artikkel 65

Jooksvad maksed

1. Kui käesoleva lepingu artikli 66 sätetest ei tulene teisiti, kohustuvad SADC majanduspartnerluslepingu riigid ja ühendus mitte kehtestama piiranguid ning võimaldama kõigi ühenduse ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide elanike vaheliste jooksvate tehingutega seotud maksete sooritamist vabalt konverteeritavas vääringus.

2. SADC majanduspartnerluslepingu riigid võivad võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et nende elanikud ei kasuta käesoleva artikli lõike 1 jooksvaid makseid liberaliseerivaid sätteid kapitali lubamatuks väljavooluks.

Artikkel 66

Kaitsemeetmed

1. Kui erandlike asjaolude korral lepinguosaliste vahelised maksed ja kapitali liikumine tekitab või ähvardab tekitada tõsiseid raskusi ühe või mitme SADC majanduspartnerluslepingu riigi või ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi rahapoliitika ja vahetuskursipoliitika toimimises, võib ühendus või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik võtta kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on tingimata vajalikud.

2. Kaitsemeetme vastuvõtmisest teatatakse eelnevalt ühisnõukogule ja esitatakse võimalikult kiiresti selle kaotamise ajakava.

IV JAOTIS

11. PEATÜKK

Käimasolevad läbirääkimised tervikliku majanduspartnerluslepingu sõlmimise üle

Artikkel 67

Läbirääkimiste teine etapp

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad jätkavad 2008. aastal läbirääkimisi käesoleva lepingu kohaldamisala laiendamise üle. Käesoleva jaotise kohaldamisel kuuluvad SADC majanduspartnerluslepingu riikide hulka Botswana, Lesotho, Mosambiik ja Svaasimaa. Ülejäänud SADC majanduspartnerluslepingu riigid võivad läbirääkimistega ühineda sarnastel tingimustel. Nad peavad teatama oma läbirääkimistega ühinemise soovist kirjalikult ühendusele ja teistele SADC majanduspartnerluslepingu riikidele.

1. Teenuskaubandus a) Lepinguosalised tunnistavad teenuskaubanduse kasvavat tähtsust oma riikide arengu seisukohast ja kinnitavad veel kord oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad teenuskaubanduse üldlepingust (GATS). b) Lepinguosalised lõpetavad hiljemalt 31. detsembriks 2008 teenuste liberaliseerimise üle peetavad läbirääkimised, mille tulemusel: i) esitatakse iga osaleva SADC majanduspartnerluslepingu riigi ühe teenusesektori liberaliseerimise ajakava; ii) kohustutakse kõikides teenusesektorites järgima GATS artikli V lõike 1 punkti b alapunktis ii sätestatud meetmete rakendamise keeldu ja iii) lepitakse kokku, et kolme aasta jooksul pärast tervikliku majanduspartnerluslepingu sõlmimist korraldatakse läbirääkimised järkjärgulise liberaliseerimise üle, mis hõlmab olulist osa teenusesektoritest.

2. Koostöö teenuste valdkonnas a) Lepinguosalised tunnistavad, et kaubandusalase suutlikkuse tõstmine toetab majandustegevuse arengut, seda eelkõige teenusesektorites. Seetõttu nõustub ühendus toetama suutlikkuse suurendamist, mille eesmärk on tugevdada osalevate SADC majanduspartnerluslepingu riikide regulatiivraamistikku. b) Teenuskaubanduse liberaliseerimiseks vajalike kokkulepete sõlmimise ajaks määravad lepinguosalised kindlaks kaubanduse liberaliseerimisega kaasneva koostöö konkreetsed eesmärgid, põhimõtted ja menetlused.

3. Investeerimine Lepinguosalised lepivad kokku, et hiljemalt 31. detsembril 2008. aastal alustatakse läbirääkimisi investeeringuid käsitleva peatüki üle, võttes arvesse rahandust ja investeeringuid käsitleva SADC protokolli asjaomaseid sätteid.

4. Koostöö investeeringute valdkonnas Ühendus nõustub osutama asjakohast tehnilist abi hõlbustamaks läbirääkimiste pidamist investeeringuid käsitleva peatüki üle ja selle rakendamist.

5. Konkurents ja riigihanked Ühendus nõustub tegema koostööd, et tugevdada piirkondlikku suutlikkust konkurentsi ja riigihangete valdkonnas. Läbirääkimised algavad üksnes pärast seda, kui on saavutatud piisav piirkondlik suutlikkus.

III OSA

12. PEATÜKK

Vaidluste vältimine ja lahendamine

Artikkel 68

Eesmärk

Käesoleva osa eesmärk on lepinguosaliste vaheliste vaidluste vältimine ja lahendamine.

Artikkel 69

Kohaldamisala

1. Käesolevat osa kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu tõlgendamist ja kohaldamist käsitlevate vaidluste suhtes, kui lepingus ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti.

2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse SADC majanduspartnerluslepingu riikide ja ühenduse vahelise arengukoostöö rahastamisega seotud vaidluste suhtes Cotonou lepingu artiklit 98.

I Jagu

Konsultatsioonid ja vahendamine

Artikkel 70

Konsultatsioonid

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artiklis 69 osutatud vaidlused üksteisega heausksete konsultatsioonide teel, et jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2. Lepinguosaline esitab konsulteerimise alustamiseks teisele lepinguosalisele kirjaliku taotluse, mille koopia saadetakse kaubandus- ja arengukomiteele, märkides ära vaidlusaluse meetme ja käesoleva lepingu sätted, millega kõnealune meede on tema arvates vastuolus.

3. Konsultatsioonid toimuvad 40 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 60 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonide käigus avaldatud teave on konfidentsiaalne.

4. Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas kergesti rikneva või hooajakaubaga seotud küsimustes, toimuvad 15 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva ja need loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse saamise kuupäevast.

5. Kui konsultatsioonid ei toimu vastavalt lõikes 3 või lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul või kui konsultatsioonid lõppevad mõlemat lepinguosalist rahuldavat lahendust leidmata, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist vastavalt artiklile 73.

Artikkel 71

Vahendamine

1. Kui konsultatsioonide käigus ei leita mõlemat lepinguosalist rahuldavat lahendust, võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel pöörduda vahendaja poole. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, võetakse vahendamise aluseks konsultatsioonitaotluses esitatud küsimus.

2. Vahendaja arvamus võib sisaldada soovitust, kuidas lahendada vaidlus vastavalt käesoleva lepingu sätetele. Vahendaja arvamus ei ole siduv.

3. Vahendusmenetlus ja eelkõige lepinguosaliste poolt kõnealuse menetluse käigus avaldatud teave ja seisukohad on konfidentsiaalsed.

II Jagu

Vaidluste lahendamise menetlused – Vahekohtumenetlus

Artikkel 72

Vahekohtumenetluse algatamine

1. Kui lepinguosalised ei suuda vaidlust artiklis 70 sätestatud konsultatsioonide või artiklis 71 sätestatud vahendamise käigus lahendada, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist.

2. Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ja kaubandus- ja arengukomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib taotluses ära vaidlusalused meetmed ja selgitab, kuidas kõnealused meetmed rikuvad käesoleva lepingu sätteid.

Artikkel 73

Vahekohtu moodustamine

1. Vahekohus moodustatakse kolmest kohtunikust.

2. Kumbki vaidluse osapool nimetab kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise taotluse saamist ühe vahekohtuniku. Kaks vahekohtunikku nimetavad 20 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise taotluse saamist kolmanda vahekohtuniku, kes on vahekohtu esimeheks. Esimees ei tohi olla kummagi lepinguosalise kodanik ega elada alaliselt kummagi lepinguosalise territooriumil.

3. Kui kõiki kolme vahekohtunikku ei nimetata 20 päeva jooksul või kui üks lepinguosaline esitab 10 päeva jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku nimetamist kaubandus- ja arengukomiteele valitud vahekohtunike vastu põhjendatud kirjaliku vastuväite, võivad mõlemad lepinguosalised taotleda, et kaubandus- ja arengukomitee eesistuja või tema esindaja valib loosi teel kõik kolm vahekohtu liiget käesoleva lepingu artiklis 87 kohaselt koostatud nimekirjast, seega ühe vahekohtuniku kaebuse esitanud lepinguosalise soovitatud isikute seast, ühe vahekohtuniku selle lepinguosalise soovitatud isikute hulgast, kelle vastu kaebus esitati ning ühe vahekohtuniku nende isikute seast, keda lepinguosalised sooviksid vahekohtu esimeheks. Kui lepinguosalised saavutavad kokkuleppe ühe või mitme vahekohtuniku isikus, valitakse ülejäänud vahekohtu liikmed käesolevas lõikes sätestatud menetluse teel.

4. Kaubandus- ja arengukomitee eesistuja või tema esindaja valib vahekohtunikud viie päeva jooksul pärast ükskõik kummalt lepinguosaliselt käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud taotluse saamist. Valimine toimub kummagi lepinguosalise esindaja juuresolekul.

5. Vahekohtu moodustamise kuupäevaks on kolme vahekohtuniku lõpliku valimise kuupäev.

Artikkel 74

Vahekohtu vahearuanne

Vahekohus esitab lepinguosalistele nii kirjeldavat osa kui ka järeldusi sisaldava vahearuande üldjuhul hiljemalt 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kiireloomuliste küsimuste puhul vähendatakse kõnealust tähtaega 60 päevani. Lepinguosalised võivad 15 päeva jooksul pärast aruande edastamist esitada vahekohtule kirjalikke märkusi vahearuande konkreetsete aspektide kohta.

Artikkel 75

Vahekohtu otsus

1. Vahekohus teatab oma otsusest lepinguosalistele ning kaubandus- ja arengukomiteele 150 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et kõnealusest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teatab vahekohtu esimees lepinguosalistele ning kaubandus- ja arengukomiteele sellest kirjalikult, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil vahekohus plaanib oma töö lõpetada. Igal juhul tuleb otsusest teatada hiljemalt 180 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.

2. Kui on tegemist kiireloomulise juhtumiga, sealhulgas kergesti riknevate ja hooajakaupadega seotud juhtumitega, teeb vahekohus kõik endast oleneva, et teha oma otsus teatavaks 90 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et tegemist on kiireloomulise juhtumiga, võib ta teha eelotsuse 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist.

3. Kumbki lepinguosaline võib taotleda vahekohtult soovitusi selle kohta, kuidas lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik peaks oma tegevuse lepinguga kooskõlla viima.

III Jagu

Otsuse täitmine

Artikkel 76

Vahekohtu otsuse täitmine

Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik võtab kõik vajalikud meetmeid, et tagada vahekohtu otsuse täitmine, ning lepinguosalised püüavad otsuse täitmise tähtajas kokkuleppele jõuda.

Artikkel 77

Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg

1. Hiljemalt 30 päeva pärast vahekohtu otsuse lepinguosalistele teatavakstegemist teatab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalisele ning kaubandus- ja arengukomiteele mõistliku ajavahemiku, mida ta vajab vahekohtu otsuse täitmiseks.

2. Pärast seda kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on mõistliku ajavahemiku teatavaks teinud, püüavad lepinguosalised kõnealuses ajavahemikus kokkuleppele jõuda. Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu otsuse täitmiseks vajaliku mõistliku tähtaja osas kokkuleppele, esitab kaebuse esitanud lepinguosaline 30 päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud teate saamist vahekohtule kirjaliku taotluse, et viimane määraks kindlaks mõistliku tähtaja. Kõnealusest taotlusest tuleb samal ajal teavitada ka teist lepinguosalist ning kaubandus- ja arengukomiteed. Vahekohus teatab oma otsusest lepinguosalistele ning kaubandus- ja arengukomiteele 30 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva.

3. Vahekohus võtab mõistliku tähtaja määramisel arvesse seda, kui kaua kulub lepinguosalisel, kelle vastu kaebus esitati, või asjaomasel SADC majanduspartnerluslepingu riigil tavaliselt aega seadusandlike või haldusmeetmete võtmiseks, mida lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik peab vahekohtu otsuse täitmise tagamiseks vajalikuks. Vahekohus võtab arvesse ka suutlikkusest tulenevaid takistusi ja erinevat arengutaset, mis võivad mõjutada vajaliku meetme vastuvõtmist.

4. Kui esialgne vahekohus või mõni selle liikmetest ei saa kokku tulla, kohaldatakse käesoleva lepingu artiklis 73 sätestatud menetlust. Otsus tuleb teatavaks teha 45 päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taotluse saamise kuupäeva.

5. Mõistlikku tähtaega võib vaidluse osapoolte kokkuleppel pikendada.

Artikkel 78

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine

1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab teisele lepinguosalisele ning kaubandus- ja arengukomiteele enne mõistliku tähtaja möödumist kõikidest vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

2. Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele käesoleva artikli lõike 1 kohaselt teatatud meetme vastavuses käesoleva lepingu sätetele, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse vahekohus. Kõnealuses taotluses täpsustatakse, millise meetmega on tegemist, ja selgitatakse, kuidas selline meede on käesoleva lepingu sätetega vastuolus. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 90 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva. Kui on tegemist kiireloomulise juhtumiga, sealhulgas kergesti riknevate ja hooajakaupadega seotud juhtumiga, teeb vahekohus oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva.

3. Kui esialgne vahekohus või mõni selle liikmetest ei saa kokku tulla, kohaldatakse käesoleva lepingu artiklis 73 sätestatud menetlust. Otsus tuleb teatavaks teha 105 päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taotluse saamise kuupäeva.

Artikkel 79

Mittevastavuse korral võetavad ajutised meetmed

1. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teata enne mõistliku tähtaja möödumist mitte ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetavast meetmest või kui vahekohus leiab, et artikli 78 lõike 1 kohaselt teatatud meede ei ole kooskõlas käesoleva lepingu sätetega, peab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel hüvitist pakkuma. Kõnealuseks hüvitiseks või selle osaks võib olla rahaline hüvitis, kuigi ükski käesoleva lepingu säte ei kohusta lepinguosalist, kelle vastu kaebus esitati, või asjaomast SADC majanduspartnerluslepingu riiki sellist rahalist hüvitist pakkuma.

2. Kui hüvitise osas ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja möödumist või 30 päeva jooksul pärast seda, kui vahekohus on teinud vastavalt artiklile 78 otsuse, mille kohaselt vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meede ei ole käesoleva lepinguga kooskõlas, on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus võtta asjakohaseid meetmeid, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Kõnealuseid meetmeid võib võtta kas kaebuse esitanud lepinguosaline või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik.

3. Selliste meetmete võtmisel püüab kaebuse esitanud lepinguosaline või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik valida rikkumisega proportsionaalsed meetmed, mis kahjustavad käesoleva lepingu eesmärkide täitmist kõige vähem, ja võtab arvesse nende mõju lepinguosalise, kelle vastu kaebus esitati, ja iga SADC majanduspartnerluslepingu riigi majandusele.

4. Kui ühendus ei teata vahekohtu otsuse täitmiseks võetavast meetmest mõistliku tähtaja jooksul, või kui vahekohus leiab, et meede, millest teatati vastavalt artikli 78 lõikele 1, ei ole kooskõlas kõnealuse lepinguosalise käesolevas lepingus sätestatud kohustustega ja kaebuse esitanud lepinguosaline tõendab, et nõuetekohaste meetmete võtmine kahjustaks oluliselt tema majandust, kaalub ühendus rahalise hüvitise andmist.

5. Hüvitist taotledes või lõigete 1 või 2 kohaseid meetmeid võttes tegutseb ühendus vaoshoitult.

6. Hüvitis või asjakohased meetmed on ajutised ja neid kohaldatakse üksnes seni, kuni käesoleva lepingu sätteid rikkuv meede on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendamise osas kokku leppinud.

Artikkel 80

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetme läbivaatamine pärast asjakohaste meetmete võtmist

1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab teisele lepinguosalisele ning kaubandus- ja arengukomiteele kõikidest meetmetest, mis ta on võtnud vahekohtu otsuse täitmiseks, ja oma taotlusest kaebuse esitanud lepinguosalise või asjaomase SADC majanduspartnerluslepingu riigi võetud asjakohaste meetmete kohaldamise lõpetamiseks.

2. Kui lepinguosalised ei jõua 30 päeva jooksul pärast teate esitamist kokkuleppele teatatud meetme vastavuse osas käesoleva lepingu sätetele, taotleb kaebuse esitanud lepinguosaline vahekohtult kirjalikult asjakohase otsuse tegemist. Kõnealusest taotlusest teatatakse teisele lepinguosalisele ning kaubandus- ja arengukomiteele. Vahekohtu otsus tehakse lepinguosalistele ning kaubandus- ja arengukomiteele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva. Kui vahekohus otsustab, et tema otsuse täitmiseks võetud meede ei ole käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, määrab ta, kas kaebuse esitanud lepinguosaline või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik võib jätkata asjakohaste meetmete kohaldamist. Kui vahekohus otsustab, et otsuse täitmiseks võetud meede on käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, lõpetatakse asjakohaste meetmete kohaldamine.

3. Kui esialgne vahekohus või mõni selle liikmetest ei saa kokku tulla, kohaldatakse käesoleva lepingu artiklis 73 sätestatud menetlust. Otsus tuleb teatavaks teha 60 päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taotluse saamise kuupäeva.

IV Jagu

Ühissätted

Artikkel 81

Lepinguosalisi rahuldav lahendus

Lepinguosalised võivad mis tahes ajal leida käesoleva peatükiga hõlmatud vaidlusele mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse. Nad teatavad kõikidest sellistest lahendustest kaubandus- ja arengukomiteele. Lepinguosalisi rahuldava lahenduse vastuvõtmisel lõpetatakse vaidluste lahendamise menetlus.

Artikkel 82

Töökord ja tegevusjuhend

1. Lepinguosalised lepivad 1. juuliks 2008 kokku töökorras ja tegevusjuhendis, mille võtab vastu ühisnõukogu. Töökorras sätestatakse vahekohtu istungite avamine üldsusele.

2. Kõik vahekohtu istungid on vastavalt töökorrale avalikud, välja arvatud juhul, kui vahekohus otsustab omal algatusel või lepinguosaliste taotlusel teisiti. Vahekohtu istung on kinnine, kui lepinguosaliste märkused või väited sisaldavad konfidentsiaalset teavet.

Artikkel 83

Teave ja tehniline nõustamine

Vahekohus võib lepinguosalise taotlusel või omal algatusel hankida teavet mis tahes allikatest, mida ta peab vahekohtumenetluse jaoks sobivaks, kaasa arvatud vaidluse osapooltelt. Vahekohtul on õigus küsida ka asjaomaste ekspertide arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Huvitatud isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae lühikokkuvõtteid kooskõlas töökorraga. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada vaidluse osapooltele, kes võivad esitada oma märkusi.

Artikkel 84

Teadete keeled

1. Lepinguosalised võivad esitada kirjalikke ja suulisi teateid kõikides lepinguosaliste ametlikes keeltes.

2. Lepinguosalised püüavad iga käesoleva osa kohase konkreetse menetluse puhul kokku leppida ühise töökeele. Kui lepinguosalised ei jõua ühises töökeeles kokkuleppele, korraldab kumbki lepinguosaline omal kulul kirjalike teadete ja suuliste istungite tõlkimise keelde, mille valib lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, välja arvatud juhul, kui see on kõnealuse lepinguosalise ametlik keel. Ühendus võtab ühise töökeele valimisel arvesse tõlkimiskulude võimalikku mõju SADC majanduspartnerluslepingu riikidele.

Artikkel 85

Tõlgendamisreeglid

Vahekohus lahendab vaidluse vastavalt käesoleva lepingu sätetele ja rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavareeglitele, sealhulgas rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonis sätestatud eeskirjadele. Vahekohtu otsustega ei või suurendada ega vähendada käesolevas lepingus sätestatud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 86

Vahekohtu otsused

1. Vahekohus teeb igakülgseid jõupingutusi, et võtta kõik otsused vastu ühehäälselt. Kui otsust ei suudeta siiski ühehäälselt vastu võtta, otsustatakse vaidlusalune küsimus häälteenamusega.

2. Otsuses tuleb selgitada, millised on tuvastatud faktid, kuidas kohaldatakse käesoleva lepingu asjakohaseid sätteid ning millised on tehtud järelduste ja otsuste põhjendused. Kaubandus- ja arengukomitee teeb vahekohtu otsused üldsusele kättesaadavaks, juhul kui ta ei otsusta teisiti.

Artikkel 87

Vahekohtunike nimekiri

1. Kaubandus- ja arengukomitee koostab hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust nimekirja 21 isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikuna. Kumbki lepinguosaline valib nimekirjast kaheksa isikut, keda ta soovib vahekohtunikeks. Lisaks valivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ja kes täidavad vahekohtu esimehe kohuseid. Komitee tagab nimekirja järjepideva vastavuse käesolevale artiklile.

2. Vahekohtunikel peavad olema õigus- ja rahvusvahelise kaubanduse alased eriteadmised ja kogemus. Nad peavad olema sõltumatud, tegutsema enda nimel ega tohi taotleda või vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt või valitsuselt ega olla seotud ühegi lepinguosalise valitsusega ning nad peavad järgima töökorrale lisatud tegevusjuhendit.

3. Komitee võib koostada 15 isikust koosneva lisanimekirja, millesse kuuluvad käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondade asjatundjad. Käesoleva lepingu artiklis 73 sätestatud valikumenetluse kasutamisel võib komitee eesistuja kasutada seda nimekirja mõlema lepinguosalise nõusolekul.

Artikkel 88

Seos WTO raames võetud kohustustega

1. Käesoleva lepingu alusel moodustatud vahekohus ei lahenda lepinguosalise või asjaomase SADC majanduspartnerluslepingu riigi WTO asutamislepingust tulenevate õiguste ja kohustustega seotud vaidlusi.

2. Käesoleva lepingu vaidluste lahendamist käsitlevate sätete kasutamine ei piira WTO raames võetavaid meetmeid, sealhulgas vaidluse lahendamise meetmeid. Kui aga lepinguosaline või asjaomane SADC majanduspartnerluslepingu riik on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas käesoleva lepingu või WTO lepingu alusel, ei saa ta enne selle menetluse lõppemist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust teise lepingu alusel. Käesoleva lõike kohaldamisel peetakse WTO lepingu kohase vaidluse lahendamise menetlust alustatuks alates lepinguosalise või asjaomase SADC majanduspartnerluslepingu riigi taotluse esitamisest vahekohtu moodustamiseks vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklile 6.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalisel või asjaomasel SADC majanduspartnerluslepingu riigil peatamast oma kohustuste täitmist, kui tal on selleks WTO vaidluste lahendamise organi luba.

Artikkel 89

Tähtajad

1. Kõiki käesoleva lepingu III osas sätestatud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast.

2. Kõiki käesolevas osas sätestatud tähtaegu võib pikendada lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

IV OSA

13. PEATÜKK

Ülderandid

Artikkel 90

Üldine erandiklausel

Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või õigustamatut diskrimineerimist nende lepinguosaliste vahel, kus valitsevad sarnased tingimused, või kaupade või teenustega kauplemise või asutamisvabaduse varjatud piiramist, ei tõlgendata ühtegi käesoleva lepingu sätet nii, et see takistab ühendusel või SADC majanduspartnerluslepingu riikidel võtmast või rakendamast meetmeid, mis:

a) on vajalikud kõlbluse kaitseks või avaliku korra ja riikliku julgeoleku säilitamiseks;

b) on vajalikud kindlustamaks vastavust õigusaktidega, mis ei ole vastuolus käesoleva lepinguga, sealhulgas need, mis käsitlevad tollijärelevalvet, intellektuaalomandi õiguste kaitset ja pettuste vältimist;

c) on vajalikud kindlustamaks vastavust õigusaktidega, mis ei ole vastuolus käesoleva lepinguga, sealhulgas need, mis käsitlevad: i) pettusel põhinevate ja kuritahtlike tavade takistamist või lepingute rikkumise tagajärgedega tegelemist; ii) isikute eraelu kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning isiklike andmete ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset; iii) ohutust;

d) on seotud kulla või hõbeda impordi või ekspordiga;

e) on seotud kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitsega;

f) on seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui need meetmed kehtestatakse seoses omamaiste kaupade tootmise või tarbimise, omamaiste teenuste osutamise või kasutamise ja omamaiste investorite tegevuse piirangutega;

g) on seotud vanglatöö toodetega või

h) on vastuolus käesoleva lepingu artikliga 36, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on tagada otseste maksude tõhus või õiglane kehtestamine teise lepinguosalise majandustegevuse või investorite suhtes või selliste maksude kogumine.

Artikkel 91

Julgeolekuerandid

1. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata kui nõuet, mis:

a) kohustab ühendust või SADC majanduspartnerluslepingu riike esitama mis tahes teavet, mille avaldamist ta peab oma esmatähtsaid julgeolekuhuve kahjustavaks;

b) takistab ühendust või SADC majanduspartnerluslepingu riike võtmast meetmeid, mida nad peavad vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks seoses: i) lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalide või ainetega, millest neid saadakse; ii) majandustegevusega, mis toimub otseselt või kaudselt relvajõudude teenindamiseks või varustamiseks; iii) riigi julgeolekuks või kaitseeesmärkideks vältimatute riigihangetega või iv) sõjaaja või muude rahvusvaheliste suhete eriolukorraga või

c) takistab ühendust või SADC majanduspartnerluslepingu riike võtmast meetmeid, et täita oma ÜRO põhikirja järgseid kohustusi seoses rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisega.

2. Kaubandus- ja arengukomiteed tuleb võimalikult põhjalikult teavitada lõike 1 punktide b ja c põhjal võetud meetmetest ning nende lõpetamisest.

Artikkel 92

Maksustamine

1. Ühtegi käesoleva lepingu ega selle alusel sõlmitud kokkuleppe sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks ühendust või SADC majanduspartnerluslepingu riike eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eelkõige oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad on oma kapitali investeerinud.

2. Ühtegi käesoleva lepingu ega selle alusel sõlmitud kokkuleppe sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks võtmast või rakendamast topeltmaksustamise vältimise lepingute maksusätete ja muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse kohaseid meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada maksudest kõrvalehoidumist.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta ühenduse või SADC majanduspartnerluslepingu riikide mis tahes maksukonventsiooni kohaseid õigusi ja kohustusi. Käesoleva lepingu ja sellise konventsiooni vastuolu puhul kohaldatakse vastuolu ulatuses asjaomast konventsiooni.

V OSA

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

14. PEATÜKK

Institutsioonilised sätted

Artikkel 93

Ühisinstitutsiooni asutamine

Käesoleva lepinguga asutatakse SADC majanduspartnerluslepingu riikide ja ühenduse ühisnõukogu (edaspidi „ühisnõukogu”), mis tegeleb käesoleva lepingu rakendamise järelevalve ja juhtimisega.

Artikkel 94

Koosseis ja ülesanded

1. Ühisnõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmed ja Euroopa Komisjoni asjaomased liikmed või nende esindajad ja teiselt poolt SADC majanduspartnerluslepingu riikide ministrid või nende esindajad.

2. Ilma et see piiraks Cotonou lepingu artiklis 15 sätestatud ministrite nõukogu ülesandeid, on ühisnõukogu ülesanneteks:

a) vastutada käesoleva lepingu toimimise ja rakendamise eest ning jälgida selle eesmärkide täitmist;

b) uurida kõiki käesolevast lepingust tulenevaid suuremaid probleeme, mis pakuvad huvi mõlemale lepinguosalisele ja mõjutavad nendevahelist kaubavahetust;

c) uurida lepinguosaliste ettepanekuid ja soovitusi käesoleva lepingu läbivaatamise kohta;

d) esitada asjakohaseid soovitusi;

e) jälgida lepinguosaliste vaheliste majandus- ja kaubandussuhete arengut;

f) jälgida ja hinnata, milline mõju on käesoleva lepingu koostöösätetel säästvale arengule;

g) jälgida edusamme kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes ja need üle vaadata;

h) kehtestada kaubandus- ja arengukomitee töökord;

i) teostada järelevalvet kaubandus- ja arengukomitee tegevuse üle ning

j) täita kõiki muid käesolevas lepingus ette nähtud ülesandeid.

3. Ühisnõukogu võib esitada Cotonou lepingu artikli 15 kohaselt loodud ministrite nõukogule regulaarseid aruandeid käesoleva lepingu toimimise kohta.

Artikkel 95

Otsustusõigus ja -menetlused

1. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on ühisnõukogul õigus teha otsuseid kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes.

2. Otsused võetakse vastu lepinguosaliste vahelise konsensuse alusel ja need on lepinguosaliste ja kõikide SADC majanduspartnerluslepingu riikide suhtes siduvad. Lepinguosalised võtavad kõnealuste otsuste rakendamiseks vajalikke meetmeid vastavalt mõlema lepinguosalise ja SADC majanduspartnerluslepingu riikide sise-eeskirjadele.

3. SADC majanduspartnerluslepingu riigid kohustuvad tegutsema menetlusküsimustes ja vaidluste lahendamise menetlustes ühiselt ning ühisnõukogu võtab otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste vastastikusel