ET

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/824,

15. mai 2017,

mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirju

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2014. aasta otsust 2014/401/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu Satelliidikeskust, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Liidu Satelliidikeskuse direktori ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Liidu Satelliidikeskuse juhatuse koostatud teksti

ning arvestades järgmist:

Euroopa Liidu Satelliidikeskus on Euroopa Liidu asutus, mis on seotud koordineeritud organisatsioonidega. Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirju tuleks kohandada vastavalt keskuse ja koordineeritud organisatsioonides kehtestatud personalieeskirjade üldise õigusraamistiku arengule, ning seetõttu on vaja need läbi vaadata.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu poolt 14. septembril 2009 vastu võetud Euroopa Liidu Satelliidikeskuse personalieeskirjad asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud personalieeskirjadega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. juunil 2017. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 188, 27.6.2014, lk 73.

(2) ELT L 276, 21.10.2009, lk 1.

LISA

Sisukord

I JAOTIS. ÜLDSÄTTED 9

II JAOTIS. TÖÖTAJATE STAATUS 11

I peatükk. Üldsätted 11

II peatükk. Tööle võtmine ja ametiaeg 12

III peatükk. Palgad ja toetused 15

IV peatükk. Reisikulud 20

V peatükk. Töökorraldus 21

VI peatükk. Aruanded ja edutamine 24

VII peatükk. Distsiplinaarmeetmed 25

VIII peatükk. Apellatsioonid ja apellatsiooninõukogu 25

IX peatükk. Pensioniskeemid 26

X peatükk. SATCENi töötajate lähetamine 26

III JAOTIS. KOHALIKELE TÖÖTAJATELE KOHALDUVAD SÄTTED 27

IV JAOTIS. TÖÖTAJATE ESINDAMINE 28

I LISA 29

II LISA 30

III LISA 31

IV LISA 32

V LISA 33

VI LISA 34

I jagu. Töötajate ja nende pereliikmete reisikulud suundumisel elukohast töökohta 34

II jagu. Kolimiskulud 34

VII LISA 36

I jagu. Transpordivahendid 36

II jagu. Lähetuses viibiva töötaja päevaraha 37

VIII LISA 39

IX LISA 41

1. jagu. Üldsätted 41

2. jagu. Distsiplinaarnõukogu 42

3. jagu. Distsiplinaarmeetmed 42

4. jagu. Distsiplinaarmenetlus ilma distsiplinaarnõukoguta 43

5. jagu. Distsiplinaarmenetlus distsiplinaarnõukogus 43

6. jagu. Ametist kõrvaldamine 45

7. jagu. Paralleelne kriminaalvastutusele võtmine 45

8. jagu. Lõppsätted 45

X LISA 47

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Üldtingimused

1. Käesolevaid personalieeskirju kohaldatakse Euroopa Liidu Satelliidikeskusesse lepingu alusel tööle võetud töötajate (edaspidi vastavalt „SATCEN“ ja „töötajad“) suhtes, välja arvatud juhul, kui juhatus on otsustanud teisiti direktori ja asedirektori suhtes.

2. Mõiste „töötaja“ hõlmab järgmisi füüsilisi isikuid:

a) töötajad, kellega SATCEN on sõlminud töölepingud ning kelle eelarvelised ametikohad on loetletud töötajate tabelis, mis lisatakse igal aastal SATCENi eelarvele;

b) kohalikud töötajad, kellega SATCEN on sõlminud töölepingud kohalike riigisiseste õigusaktide alusel.

3. Personalieeskirjades sisalduvat mis tahes viidet meessoost isikule käsitatakse samuti viitena naissoost isikule ja vastupidi, kui kontekstist ei tulene selgelt teisiti.

4. Töötajate tabelis, mis lisatakse SATCENi eelarvele, märgitakse ametikohtade arv iga kategooria ja palgaastme kaupa.

Töötajate tabelis eristatakse alalisi ametikohti ja ajutisi ametikohti.

Alalised ametikohad on SATCENi püsivat laadi tegevusega seotud ametikohad. Ajutised ametikohad on projektidega ja ajaliselt piiratud tegevusega seotud ametikohad.

5. SATCENi direktoril on õigus teha personalieeskirjadesse tehnilist laadi kohandusi, mis ei kujuta endast personalieeskirjades sätestatud põhimõtete muutmist, kui juhatus on selleks nõusoleku andnud.

6. Pärast personalikomiteega nõu pidamist kehtestab direktor vajaduse korral rakenduseeskirjadega üksikasjalikud sätted käesolevate personalieeskirjade rakendamiseks.

Artikkel 2

Kõigile töötajatele kohalduvad sätted

Töötajad alluvad direktorile ja on tema ees vastutavad oma tööülesannete täitmise eest; nad kohustuvad oma tööülesandeid täitma nii hoolikalt ja kohusetundlikult kui võimalik.

Töötaja on oma ülemuste kaudu vastutav direktori ees oma tööülesannete täitmise eest. Tema alluvuses töötava isikute vastutus ei vabasta teda tema enda vastutusest, välja arvatud selles ulatuses, milles see tema alluvuses töötav isik võis olla süüdi tahtlikus allumatuses.

Kui töötaja leiab oma tööülesannete täitmisel, et saadud korraldus on sobimatu või põhjustab täitmise korral tõenäoliselt tõsiseid probleeme, teavitab ta sellest oma otsest ülemust, tehes seda vajaduse korral kirjalikult. Kui tema otsene ülemus kinnitab korraldust kirjalikult, täidab töötaja selle, kuid võib paluda teavitada sellest kõrgemat ametnikku. Töötaja ei ole kohustatud täitma korraldust, mis hõlmab karistusõiguse sätetes käsitletavat tegu või tegevusetust.

SATCENis tööle asudes peab iga töötaja alla kirjutama järgmisele avaldusele:

„Tõotan pühalikult täita mulle kui Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (SATCEN) töötajale usaldatud tööülesandeid lojaalselt, usaldusväärselt ja veendunult ning üksnes SATCENi huve silmas pidades. Kohustun oma tööülesannete täitmisel mitte otsima või vastu võtma korraldusi üheltki valitsuselt või muult asutuselt peale SATCENi.“

Töötaja peab igas olukorras käituma SATCENi esindajale sobilikult. Ta hoidub sellistest toimingutest või tegudest, mis mingil viisil võiksid kahjustada tema ametikoha väärikust või SATCENi head nime.

Samuti peab töötaja oma tööülesannete täitmisel käituma objektiivselt ja erapooletult ning vältima igasugust huvide konflikti, huvide konflikti mulje ja näilise huvide konflikti tekitamist.

Töötaja peab kõigis SATCENi tegevusega seotud küsimustes toimima taktitundeliselt. Töötaja ei tohi oma tööülesannete täitmise käigus saadud avaldamata teavet avaldada, kui direktor ei ole andnud selleks luba, välja arvatud oma kohustuste täitmisel. See kohustus jääb kehtima ka pärast SATCENist lahkumist.

Töötajalt võib sõltumata distsiplinaarmenetlusest nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt SATCENi kahju, mis tuleneb tema tööülesannete täitmisel või nende täitmisega seoses toimunud tahtlikust üleastumisest või raskest hooletusest.

Töötaja peab tööle asudes tutvuma SATCENi kohaldatavaid julgeolekueeskirju käsitlevate ELi õigusnormidega, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/488/EL (1). Töötaja peab kirjutama alla avaldusele, milles ta kinnitab, et on teadlik oma distsiplinaar- ja finantsvastutusest kõnealuste eeskirjade täitmata jätmise korral.

a) Kõigilt töötajatelt nõutakse julgeolekukontrolli läbimist, et võimaldada neile tööülesannete täitmise käigus juurdepääs salastatud teabele. SATCEN esitab julgeolekukontrolli taotluse pädevatele asutustele. Kuni ametliku vastuse saamiseni võib direktor kooskõlas kehtivate ELi julgeolekueeskirjadega anda salastatud teabele juurdepääsu ajutise loa.

b) Vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele ja kehtivatele ELi julgeolekueeskirjadele, mis käsitlevad vajadust omada juurdepääsuluba, ei nimetata ühtegi inimest ametisse enne seda, kui pädev riiklik julgeolekuasutus on andnud juurdepääsuloa.

c) Töötaja teatab julgeolekuametnikule viivitamata salastatud teabe arvatavast kadumisest või ohtu sattumisest.

SATCEN abistab töötajaid, kes oma ametikoha või kohustuste tõttu SATCENis on mitte omal süül sattunud ähvarduste, solvangute, laimu või rünnakute objektiks. Materiaalse kahju võib hüvitada, kui

a) töötaja ei ole kõnealust kahju tekitanud tahtlikult või hooletuse tõttu;

b) töötaja ei ole hüvitist saanud;

c) töötaja loovutab SATCENile oma nõuded kolmandate isikute, eelkõige kindlustusseltside suhtes.

Kõik asjakohased otsused, mis on seotud SATCENi tegevuse või väljamaksetega, teeb direktor, kellel on õigus hinnata asjaomase juhtumi asjaolusid ning määrata abi vorm ja hüvitise suurus, kui seda otsustatakse maksta.

Kõik õigused, sealhulgas avaldamisõigus, autoriõigus ja patendiõigus, mis tulenevad töötaja kohustustega seotud tegevusest, kuuluvad SATCENile.

a) Töötaja ei võta ilma direktori loata üheltki valitsuselt ega SATCENi väliselt poolelt vastu mingit autasu, teenetemärki, soodustust, kinki või ükskõik millist tasu, välja arvatud teenete eest, mis on osutatud kas enne ametisse nimetamist või eripuhkuse ajal sõjaväe- või muus riiklikus teenistuses ja sellise teenistusega seoses.

b) Töötaja hoidub igasugusest avalikust tegevusest või avaldusest või väljaande avaldamisest, kui selline tegevus, avaldus või väljaanne ei sobi kokku rahvusvahelise avaliku teenistuja kohustustega või kui sellega võib kaasneda SATCENi moraalne või materiaalne vastutus.

c) Tasustatava või tasuta tehtava välise tegevusega tegeleda või väljaspool SATCENi ülesannet täita sooviv töötaja peab esmalt saama selleks direktori loa. Luba ei anta ainult juhul, kui kõnealune tegevus või ülesanne takistaks töötaja kohustuste täitmist või kui see ei sobi kokku SATCENi huvidega.

d) Töötajal ei tohi äriettevõttes olla otseseid ega kaudseid huve, mis oma olemuse tõttu võivad kahjustada tema sõltumatust oma kohustuste täitmisel SATCENis.

e) Kui töötaja abikaasa või registreeritud partner teeb tasustatavat tööd, teavitab töötaja sellest direktorit. Kui abikaasa töö laad osutub sobimatuks töötaja tööga ja kui töötaja ei saa kinnitada, et see töö lõpeb kindlaksmääratud aja jooksul, otsustab direktor pärast nõupidamist personalikomiteega, kas töötaja jätkab tööd oma ametikohal või viiakse üle teisele ametikohale.

a) Töötaja, kes isiklikel põhjustel kavatseb kandideerida avalikule või poliitilisele ametikohale, teatab oma kavatsusest direktorile.

b) Töötaja, kes kandideerib avalikule või poliitilisele ametikohale, saab palgata puhkust alates kuupäevast, mil ta oma kinnituse kohaselt alustab valimiskampaaniat.

c) Kui töötaja osutub kõnealusele ametikohale valituks, palub ta oma töölepingu lõpetada. Töölepingu sellise lõpetamise korral töökoha kaotuse hüvitist või tähtajalise lepingu lõppemise hüvitist ei maksta.

d) Kui töötaja ei võta avalikku või poliitilist ametikohta vastu, on tal õigus asuda tagasi oma endisele ametikohale sama palga ja tööstaažiga, mis tal oli enne palgata puhkusele jäämist.

e) Palgata puhkusel oldud aega ei arvestata tööstaaži hulka.

II JAOTIS

TÖÖTAJATE STAATUS

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 3

Privileegid ja immuniteedid

Töötajatele antud privileegid ja immuniteedid on SATCENi huvides, mitte isikliku heaolu eesmärgil. Privileege ja immuniteete ei tohi kasutada oma isiklikest kohustustest ega vastuvõtjariigis kehtivatest õigusnormidest ja politsei kehtestatud reeglitest kõrvalehoidmiseks.

Töötaja teatab viivitamata direktorile juhtumitest, mille puhul tuleb rakendada kõnealuseid privileege või immuniteete. Kui töötaja rikub kohalikke õigusakte, võib direktor otsustada temalt privileegid või immuniteedid ära võtta, kui ta seda vajalikuks peab.

II PEATÜKK

Tööle võtmine ja ametiaeg

Artikkel 4

Tööle võtmine

1. Tööpakkumised esitab direktor, välja arvatud direktori ametikohale. SATCEN kannab hoolt vabade ametikohtade teatavakstegemise eest.

2. Kui ametikoht on vaba ja seda ei saa täita keskusesiseselt, kuulutatakse vaba ametikoht välja, märkides täidetavad kohustused ja ametikohal nõutava kvalifikatsiooni.

3. Töötajad nimetab ametisse direktor vastavalt teenetele ning kui nad on läbinud õiglase ja läbipaistva konkursi.

4. Kandidaadid peavad tõendama ühe Euroopa Liidu institutsioonide ametliku keele põhjalikku tundmist ja teise keele rahuldavat tundmist oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel.

5. Tööle võetavad isikud peavad olema Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud.

6. Töötajad, kellele kohaldatakse personalieeskirju, liigitatakse kooskõlas koordineeritud organisatsioonide kategooriate ja palgaastmetega.

7. Töötaja võetakse tööle ametikoha selle palgaastme kõige madalamale järgule, mille jaoks ta välja valiti. Direktor võib siiski määrata kõrgema järgu, kui see on õigustatud.

8. Direktor määrab, millised ametikohad täidetakse sisemenetluse korral hindamise või välismenetluse korral konkursi alusel, ja kehtestab testid, mille nimetatud ametikohtadele kandideerijad peavad tegema. Direktor moodustab SATCENi töötajatest koosneva hindamis- või valikukomisjoni, kuhu ta võib lisada ka väljastpoolt kutsutud hindaja.

9. SATCENi töövestlusele või hindamisele kutsutud kandidaatidel on õigus saada reisi- ja majutuskulude kindlasummalist hüvitist.

Artikkel 5

Töötaja vanusepiirang

Töötaja ametisoleku aeg lõpeb selle kuu lõpus, mil ta saab 65aastaseks.

Teenistuse põhjendatud huvides võib direktor ametiaega pikendada kõige rohkem 12 kuu võrra.

Artikkel 6

Arstlik kontroll

1. Enne töölevõtmist läbib töötaja SATCENi määratud arsti juures tervisekontrolli tõendamaks, et ta on füüsiliselt võimeline oma kohustusi täitma.

2. Töötajad peavad igal aastal käima arstlikus kontrollis.

3. Kui SATCENi määratud arst leiab, et töötaja oma tervisliku seisundi tõttu asjaomasele ametikohale enam ei sobi, esitab ta direktorile sellekohase eksperdiarvamuse.

4. Kui lõigetes 1 ja 3 ettenähtud tervisekontrolli põhjal antakse negatiivne meditsiiniline arvamus, võib kandidaat või töötaja 20 päeva jooksul pärast seda, kui SATCEN on talle arvamusest teatanud, taotleda oma juhtumi esitamist arvamuse avaldamiseks arstlikule komisjonile, mis koosneb kolmest arstist, kellest ühe valib keskuse direktor, ühe valib töötaja ja ühe valivad kaks eespool nimetatud arsti.

5. Arstlik komisjon kuulab ära esialgse negatiivse meditsiinilise arvamuse andmise eest vastutava arsti. Kui arstlik komisjon kinnitab tervisekontrolli negatiivse järelduse, siis

a) lõike 1 kohaldamise korral maksab kandidaat 50 % arstitasudest ja tervisekontrolliga kaasnevatest kuludest;

b) lõike 3 kohaldamise korral püüab SATCEN esiteks määrata töötaja teisele ametikohale, mis oleks sobiv tema tervislikule seisundile. Kui see pole võimalik, lõpetab SATCEN temaga töölepingu, teatades sellest kuus kuud ette, ja kutsub kokku invaliidsuskomisjoni, kes määrab kindlaks töötaja õigused invaliidsuspensionile vastavalt SATCENi pensioniskeemi eeskirjades sätestatud tingimustele.

Artikkel 7

Ametisse nimetamine

a) Alalisele ametikohale võetud töötaja nimetatakse ametisse esialgu neljaks aastaks. Lepingus märgitakse, et hiljemalt kolme aasta möödumisel pärast ametisse nimetamist teatatakse talle, kas i) tema ametisse nimetamist ei pikendata või ii) tema ametisse nimetamist pikendatakse määramata ajaks või iii) tema ametisse nimetamist pikendatakse kindlaksmääratud tähtajaks, mis ei ületa nelja aastat, kui direktor leiab, et selles etapis oleks ebakohane pikendada ametisse nimetamist määramata ajaks. Hiljemalt üks aasta enne nimetatud pikendamise lõppu teatatakse asjaomasele töötajale, kas tema ametisse nimetamist ei pikendata või tema ametisse nimetamist pikendatakse määramata ajaks.

b) Ajutistele ametikohtadele võetud töötaja lepingu võib sõlmida kuni neljaks aastaks. Tema lepingut võib pikendada maksimaalselt nelja aasta võrra.

c) Töösuhte lõppemise korral on töötajal õigus saada töökoha kaotuse hüvitist või tähtajalise lepingu lõppemise hüvitist, mis on arvutatud I lisa sätete kohaselt.

Esialgse töölepingu esimesed kuus kuud on katseaeg, mis algab tööleasumise päevast ja millele kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a) kui töötaja ei saa katseaja jooksul haiguse või õnnetuse tõttu täita oma kohustusi ühe kuu jooksul või kauem, võib direktor katseaega sellele vastava ajavahemiku võrra pikendada; katseaja kogukestus ei ole mingil juhul pikem kui 12 kuud.

b) katseaja lõppemisel koostatakse aruanne töötaja suutlikkuse kohta täita oma kohustusi, samuti tema käitumise ja tõhususe kohta tööl. Töötaja saab selle aruandega tutvuda;

c) kui töötaja töö ei osutu ametikohale vastavaks, vabastatakse ta töölt;

d) kui katseajal oleva töötaja töö osutub selgelt mittevastavaks, võib katseajal oleva töötaja kohta esitada aruande igal ajal tema katseaja jooksul. Asjaomane isik saab selle aruandega tutvuda;

e) aruande alusel võib direktor otsustada töösuhte töötajaga lõpetada enne katseaja lõppu, teatades talle sellest kuu aega ette; töösuhte kestus ei tohi seejuures ületada tavalist katseaega;

f) katseajal negatiivse aruande tõttu ametist vabastatud töötajal ei ole õigust saada tähtajalise lepingu lõppemise hüvitist.

Katseaeg on algse töölepingu lahutamatu osa. Seda võetakse arvesse tööstaaži ja pensioniõiguste arvestamisel.

a) SATCEN võib lepingu lõpetada või lepingut mitte pikendada järgmistel juhtudel: i) töötaja eelarveline ametikoht kaotatakse või töötaja ametikohaga seotud kohustused on muudetud selliseks, et töötaja kvalifikatsioon ja kogemused enam ei vasta ametikoha nõuetele, ja temale ei ole võimalik leida SATCENis asjakohast alternatiivset ametikohta; ii) töötaja on osutunud ebapädevaks, mis on nõuetekohaselt registreeritud artiklis 26 nimetatud kahes järjestikuses aruandes; iii) töötaja tervislik seisund on ametisoleku aja jooksul muutunud, nii et ta ei ole enam võimeline oma kohustusi täitma, mis on artikli 6 lõike 4 kohaselt invaliidsuskomisjonis kinnitatud; iv) juhatusest jääb välja see liikmesriik, mille kodanik töötaja on; v) SATCENi peakorter viiakse üle rohkem kui 100 kilomeetri kaugusele kohast, kus töötaja tööle võeti, ja töötaja ei ole nõus sinna üleviimisega; vi) töötajale julgeolekukontrolli tulemusena antud juurdepääsuluba tühistatakse muudel kui distsiplinaarpõhjustel; vii) distsiplinaarmenetluse tulemusena on tuvastatud töötaja väärtegu või vastutus VII peatüki kohaselt või selle tulemusena on tühistatud töötaja juurdepääsuluba. Punktides i–vi nimetatud põhjustel võib lepingu lõpetada või lepingut mitte pikendada, teatades sellest kuus kuud ette, ning punktis vii nimetatud põhjuse korral on etteteatamise aeg üks kuu.

b) Töötaja võib lepingu omal soovil lõpetada, teatades sellest kolm kuud ette, kusjuures põhjuseid ei ole vaja esitada.

a) Määramata ajaks sõlmitud lepinguga töötaja puhul — Kui SATCEN lõpetab töölepingu muudel kui distsiplinaarpõhjustel, makstakse talle hüvitist I lisas sätestatud tingimustel. — Kui töötaja ise lõpetab töölepingu, ei ole tal õigust saada töökoha kaotamise hüvitist.

b) Tähtajalise lepinguga töötaja puhul — Kui SATCEN lõpetab töölepingu või jätab selle uuendamata muudel kui distsiplinaarpõhjustel, makstakse talle hüvitist I lisas sätestatud tingimustel. — Kui töötaja lõpetab töölepingu või ei ole nõus selle uuendamise ettepanekuga, ei ole tal õigust saada tähtajalise lepingu lõppemise hüvitist.

Kui see on teenistuse huvides, võib SATCEN lõike 3 punktis a sätestatud etteteatamisaega lühendada; sellisel juhul on töötajal õigus täiendavale summale, mis on sama suur kui palk ja toetused, mida ta oleks saanud juhul, kui lepingu lõppemise tegelik kuupäev oleks kokku langenud kuuekuulise etteteatamisaja lõpuga.

Käesolevat lõiget ei kohaldata juhul, kui leping lõpetatakse distsiplinaarpõhjustel.

III PEATÜKK

Palgad ja toetused

Artikkel 8

Üldsätted

1. SATCENi töötajatele makstav töötasu koosneb põhipalgast, kodumaalt lahkumise toetusest ning pere- ja sotsiaaltoetustest.

Nendelt tasudelt arvestatakse maha sisemaks ning pensioni- ja sotsiaalkindlustusskeemide sissemaksed.

2. Töötasu kantakse töötaja arvelduskontole hiljemalt kuu viimasel töönädalal.

3. Töötajad peavad SATCENi viivitamata teavitama isikliku olukorra muutustest, millel võivad olla finantstagajärjed. Muutusi võetakse arvesse muutustest SATCENi administratsioonile teatamisele järgneva kuu töötasu arvutamisel; juba väljamakstud töötasu suurust ei saa muuta.

4. Nõuded SATCENi vastu seoses käesolevate personalieeskirjade kohaldamisest tulenevate töötasu, hüvitiste, toetuste, soodustuste või muude summade maksmisega aeguvad kahe aasta möödumisel kuupäevast, mil makse oleks tulnud teha.

Käesolevates personalieeskirjades ette nähtud hüvitise taotluse alusel tehakse vastava summa tagasiulatuv makse kuni kolme kuu eest, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil SATCEN sai asjakohaste dokumentidega tõendatud kirjaliku teate asjaolude kohta, mis annavad sellise makse tegemise õiguse.

5. Taotlust makse tegemiseks seoses SATCENi vastu esitatava nõudega, mis on tehtud pärast lõikes 4 nimetatud aegumistähtaega, võidakse arvesse võtta, kui viivitus tulenes erakorralistest asjaoludest.

Aegumistähtaeg katkeb, kui enne aegumistähtaja möödumist esitatakse kirjalik nõue.

6. SATCEN kaotab õiguse nõuda tagasi alusetult tehtud makse kahe aasta möödumisel kuupäevast, mil SATCEN saab teada, et makse oli tehtud alusetult.

Aegumistähtaega ei kohaldata, kui esitatud teave oli ebaausa teo või raske hooletuse tõttu ebaõige.

7. Kui alusetute maksete tõttu on töötaja suhtes rahuldamata nõudeid, toimub sissenõudmine mahaarvamistena asjaomasele isikule tehtavatest igakuistest või muudest maksetest, võttes arvesse tema sotsiaalset ja rahalist olukorda.

Artikkel 9

Palk

Netopõhipalk on summa, mis vastab töötaja palgaastmele ja järgule juhatuse poolt igal aastal kinnitatavas palgaastmestikus.

Brutopalk on töötaja netopõhipalk koos töötaja poolt maksmisele kuuluva maksuga.

a) Töötaja põhipalka ja toetusi kohandatakse 1. jaanuaril vastavalt töötasu kooskõlastuskomitee soovitustele, mis esitatakse palga ja toetuste kohandamiseks vastavaks perioodiks.

b) Kohandusi kohaldatakse eelnenud aasta 31. detsembril kehtinud põhipalga ja toetuste suhtes.

a) SATCENi juhatusel on õigus teha järgmist, kui seda nõuavad erakorralised või ettenägematud asjaolud: — vähendada töötasu kooskõlastuskomitee soovitatud iga-aastast kohandust vastavalt kohaldatavale riiklikule tarbijahinnaindeksile ning kohaldada kohandussummat järk-järgult või lükata selle kohaldamine edasi hilisemale ajale samal kalendriaastal; — otsustada direktori järelduse põhjal, et SATCEN ei saa muul juhul mõistlikult eeldada oma finantskohustuste ja toimimiseks hädavajalike nõuete täitmist, rakendada töötasu kooskõlastuskomitee poolt soovitatud iga-aastast kohandust osaliselt või üldse mitte, ning teha otsus ka võimaliku kohanduse väljamaksmise aja kohta.

b) Punkti a kohased toimingud tehakse kooskõlas kohaldatavate õiguse üldpõhimõtetega ja pärast asjakohaseid konsultatsioone SATCENi juhatuse, direktori ja personalikomitee vahel.

c) Samuti on SATCENi juhatusel õigus otsustada, kas tuleks teha kohandusi järelejõudmiseks, tagasiulatuvaid kohandusi või konkurentsivõimega seotud kohandusi.

Artikkel 10

Kodumaalt lahkumise toetus

Kodumaalt lahkumise toetust makstakse töötajale, kes esmakordsel ametisse nimetamisel ei olnud selle riigi kodanik, kus asub tema alaline töökoht, ja kes vahetult SATCENis tööle asumisele eelnenud järjestikuse kolme või enama aasta jooksul ei olnud kõnealuse riigi alaline elanik.

Kõnealuse toetuse maksmine lõpetatakse, kui töötaja viiakse üle riiki, mille kodanik ta on.

Toetuse summa arvutatakse vastavalt II lisale.

Kui SATCEN võtab töötaja tööle vahetult pärast seda, kui ta on olnud selles riigis mõne teise rahvusvahelise organisatsiooni või oma riigi ametiasutuse teenistuses, on tal õigus saada kodumaalt lahkumise toetust ning toetuse suuruse arvestamisel võetakse arvesse eelmise tööandja juures töötatud aastaid.

Artikkel 11

Pere- ja sotsiaaltoetused

Käesoleva artikliga ettenähtud toetused ning nendele sarnased muust allikast saadavad toetused, mille saamise õigus on abielupaaril või vallalisel töötajal, ei ole kumulatiivsed.

Iga lepinguline töötaja, kes saab, või kelle abikaasa, ülalpeetav või registreeritud partner saab käesolevas artiklis ettenähtud toetusele sarnast riiklikku või rahvusvahelist toetust muust allikast või kellel on selle saamise õigus, peab teavitama sellest SATCENi haldusosakonda, et vähendada sellele vastavalt SATCENi poolt temale makstavat toetust.

Iga töötaja, kes teadlikult annab SATCENi administratsioonile valeteavet asjakohaste faktide kohta või ei teavita SATCENi administratsiooni asjakohastest faktidest ning selle tulemusena saab toetust, millele tal ei ole õigust või saab talle ettenähtust suurema summa, rikub käesolevat artiklit ja seetõttu peab ta tagasi maksma kogu selliselt saadud summa ning tema suhtes võidakse ka võtta distsiplinaarmeetmeid.

Kui õigus toetust saada tekib pärast tööle asumise kuupäeva, saab töötaja vastavat toetust alates selle kuu esimesest päevast, mil selline õigus tekkis. Sellise õiguse lõppemise korral saab töötaja maksmisele kuuluvaid toetusi kuni õiguse lõppemise kuu viimase päevani.

SATCENi administratsioonil on õigus nõuda kõiki ametlikke dokumente ja tõendeid, mida ta peab vajalikuks toetuse saamise õiguse tõendamiseks või selle summa arvutamiseks.

a) Majapidamistoetus määratakse ja makstakse iga kuu töötajale, kes on i) abielus; ii) lesk, lahutatud, seaduslikult lahus elav või vallaline ja kellel on vähemalt üks ülalpeetav personalieeskirjade III lisa tähenduses; iii) registreeritud püsiva kooselupartnerina, tingimusel et: — paar esitab õigusdokumendi, mida tunnustab liikmesriigi pädev asutus, kinnitades nende staatust kooselupartneritena; — kumbki partner ei ole abielus ega muus kooselusuhtes; — partnerid ei ole järgmistes sugulussuhetes: vanem, laps, vanavanem, lapselaps, vend, õde, tädi, onu, venna- või õelaps, väimees, minia.

b) Selle toetuse suurus on 6 % netopõhipalgast ja see ei või olla väiksem kui palgaastme B3 esimese järgu töötajale makstav summa.

c) Kui tegu on i) abielus töötajaga, kellel ei ole ülalpeetavaid, aga kelle abikaasa teeb tasustatavat tööd, või ii) töötajaga, kes on registreeritud püsiva kooselupartnerina, nagu on määratletud punktis a, ja kellel ei ole ülalpeetavaid, kuid kelle partner teeb tasustatavat tööd, on toetuse suuruseks vahe ühelt poolt palgaastme B3 esimese järgu kohase netopõhipalga ja töötaja poolt teoreetiliselt saadava toetuse summa ning teiselt poolt tema abikaasa või registreeritud partneri töötasu vahel. Kui viimasena nimetatud summa on sama suur või suurem kui esimene, siis toetust ei maksta.

Toetust ei maksta töötajale, kelle abikaasa või registreeritud partner on SATCENi töötaja või koordineeritud organisatsiooni töötaja ja kelle põhipalk on töötaja palgast suurem.

a) Lapse- ja muude ülalpeetavate toetuse saamise õigus antakse ja seda makstakse iga kuu töötajale, kes peamiselt ja pidevalt peab ülal last või muud ülalpeetavat, nagu on kindlaks määratud III lisas.

b) Toetuse suurus on iga ülalpeetava kohta kindel summa, mis määratakse igal aastal kindlaks skaala põhjal, mille juhatus heaks kiidab.

c) Kui mõlemad abikaasad või registreeritud partnerid töötavad SATCENis või koordineeritud organisatsioonis, makstakse toetust sellele, kes saab majapidamistoetust või muud samaväärset toetust.

d) Selle toetusega seotud mõisted ja maksmise tingimused on esitatud III lisas.

a) Õppetoetus määratakse ja seda makstakse iga kuu töötajale, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kelle ülalpeetav laps/ülalpeetavad lapsed, nagu on kindlaks määratud III lisas, on vähemalt kolm aastat vana/vanad ja käib/käivad korrapäraselt täisajaga lasteaias või alg-, kesk- või kõrgkoolis päevases õppes.

b) Toetuse suurus vastab kahekordsele ülalpeetava lapse toetusele ja seda makstakse iga lapse kohta.

c) Asjaomane töötaja esitab SATCENi administratsioonile kõik vajalikud tõendid iga kooliaasta alguses.

a) Puudega lapse ja muu ülalpeetava toetus määratakse ja seda makstakse iga kuu töötajale, kes on peamiselt ja pidevalt vastutav puudega lapse või ülalpeetava hooldamise eest. Laps või ülalpeetav peab vastama III lisas sätestatud tingimustele.

b) Kõnealuse toetuse määramise ja maksmise üksikasjad on esitatud IV lisas.

a) Üüritoetust makstakse iga kuu palgaastmete B, C, A1 ja A2 töötajatele, kes on eluruumi üürnikud või allüürnikud ja maksavad üüriks summa (jättes arvesse võtmata teenustasud, mille tasumine selles asukohariigis on üürniku kohustus), mis ületab teatava kindlaksmääratud osa nende töötasust.

b) Kõnealuse toetuse arvestamise meetod on sätestatud V lisas.

c) Töötajad, kes saavad üüritoetust, peavad viivitamata teatama administratsiooni juhile kõikidest olukorra muutustest, mis võiksid mõjutada nende õigust nimetatud toetust saada või selle toetuse summat.

Kuna SATCEN paikneb elurajoonidest kaugel ja asub sõjaväebaasi territooriumil, mida ühistransport ei teeninda, saavad töötajad, kes ei ela sõjaväebaasis, kus SATCEN asub, igakuist kindlasummalist transporditoetust. Direktor kinnitab nimetatud toetuse suuruse iga kalendriaasta alguses.

Artikkel 12

Tasu eriülesannete täitmise eest

1. Töötajale võidakse teha ettepanek asuda ajutiselt ametikohale palgaastmel, mis on kõrgem tema tegelikust palgaastmest. Alates teise kuu algusest pärast sellist ajutist tööleasumist saab ametnik diferentseeritud hüvitist, mis võrdub tema palgaastme ja järgu alusel saadava töötasu ja selle töötasu vahega, mida ta saaks järgu alusel, mis talle määrataks ajutise töökoha palgaastme kohaselt.

Ajutine töö ei tohi kesta kauem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui sellise töö otsene või kaudne eesmärk on asendada töötajat, kes on omakorda saadetud mõnele teisele ametikohale, kutsutud ajateenistusse või viibib pikaajalisel haiguspuhkusel.

2. Direktor võib igal üksikjuhul eraldi määrata teatavatel ametikohtadel tasu lisaülesannete täitmise eest, kui kõnealune töötaja peab vastutama töötajate rühma juhtimise eest, mille üks või mitu liiget on temaga samal palgaastmel. Direktor kinnitab sellise tasu ülemmäära iga kalendriaasta alguses.

Artikkel 13

Sisseseadmistoetus ja ümberasumistoetus

a) Sisseseadmistoetust makstakse töötajale, kelle elukoht sel ajal, kui ta SATCENi töökoha vastu võttis, oli töökohast kaugemal kui 100 km, või töötajale, kes viiakse üle uude töökohta ja kes on seetõttu kohustatud vahetama elukohta.

b) Kui töötajal ja tema abikaasal või registreeritud partneril on mõlemal sisseseadmistoetuse saamise õigus, makstakse seda toetust ainult isikule, kelle põhipalk on suurem.

c) Toetuse summa suurus on ühe kuu põhipalk.

d) Sisseseadmistoetust makstakse selliste dokumentide esitamise korral, mis kinnitavad, et töötaja on asunud elama oma uue töökoha juures.

e) Töötaja peab tagasi maksma poole sisseseadmistoetusest, kui ta lahkub ametist enne, kui möödub kaks aastat tema ametisse nimetamisest.

f) Direktor võib teha erandi tagasimaksmist käsitlevatest sätetest, kui nende range kohaldamine paneks asjaomase isiku eriti raskesse olukorda.

a) Töötajal, kes tõendab elukohavahetust rohkem kui 100 km kaugusel tema töökohast asuvasse elukohta, on teenistuse lõppedes õigus saada ümberasumistoetust, mis võrdub ühe kuu põhipalgaga, eeldusel et töötaja on teenistuses olnud kokku neli aastat ning ei saa oma uuest töökohast samasugust toetust.

b) Kui töötajal ja tema abikaasal või registreeritud partneril on mõlemal ümberasumistoetuse saamise õigus, makstakse seda toetust ainult isikule, kelle põhipalk on suurem.

c) Töötaja, kes on töötanud kokku rohkem kui kaks aastat, kuid vähem kui neli aastat, saab ümberasumistoetust võrdeliselt töötatud ajaga.

d) Töötaja surma korral makstakse ümberasumistoetust tema lesele, registreeritud partnerile või sellise isiku puudumise korral tema III lisas nimetatud ülalpeetavatele, olenemata sellest, kas käesoleva lõike punktis a sätestatud töötatud ajaga seotud nõue on täidetud.

e) Ümberasumistoetust makstakse juhul, kui esitatakse tõendid, et töötaja ja tema perekond, või kui on tegemist surnud töötajaga, siis ainult tema perekond, on asunud kuue kuu jooksul töötaja lepingu lõpetamisest või surmast elama kohta, mis on kaugemal kui 100 km kohast, kus töötaja töötas.

Artikkel 14

Mahaarvamised

Sisemaks on kuni 40 % töötaja palgaastmele ja järgule vastavast põhipalgast. Kui see summa lisada netopõhipalgale, saadakse brutopõhipalk. See summa näidatakse palgatõendil igakuise mahaarvamisena.

Iga kuu arvatakse töötaja töötasust maha teatav protsent netopõhipalgast, mille koordineeritud organisatsioonid on töötajale kohalduva pensioniskeemiga seoses heaks kiitnud, ja see kantakse SATCENi pensioni reservfondi.

Iga kuu arvatakse töötaja töötasust maha sotsiaalkindlustussüsteemi sissemaksed. Minimaalsete sotsiaalkindlustusmaksetega kaetakse arstiabi kulud, töövõimetushüvitis ja hüvitis puude eest ning elukindlustus.

Töötaja maksab sotsiaalkindlustussüsteemi sissemaksetest ühe kolmandiku, SATCEN maksab ülejäänud kaks kolmandikku.

SATCEN ja kindlustusskeemi haldav kindlustusselts lepivad aasta alguses kokku järgmise 12 kuu jooksul kohaldatava protsendimäära. Mahaarvatud summa lisatakse tööandja sissemaksele.

SATCEN teeb tähtajalise lepinguga töötajatega seoses sissemakseid, et rahastada nende tähtajalise lepingu lõppemise hüvitise maksmist.

Tähtajalise lepingu lõppemise hüvitisega seotud sissemakse on 8,4 % asjaomase töötaja ühe kuu netotöötasust.

Sissemakse makstakse fondi iga kuu.

Artikkel 15

Avanss ja selle tagasimaksmine

1. Kui direktor ei otsusta teisiti, võib SATCENi administratsiooni juht olemasoleva sularahavaru piires lubada maksta töötajatele, kellel on ettenägematud rahalised raskused, intressi kandvat avanssi.

2. See avansi summa ei või olla suurem kui kolme kuu netopõhipalk.

3. Avansi tagasimaksmine toimub igakuiste mahaarvamistena asjaomase töötaja töötasust; avanss peab olema tagasi makstud kümne kuu jooksul alates selle kuu lõpust, mil avanssi anti.

4. Kui töötaja leping lõpetatakse enne kui avanss on täies ulatuses tagasi makstud, kuulub tagasi maksmata summa kohe tagasimaksmisele. Esmajärjekorras arvatakse tagasi maksmata osa maha töötasust ning, kui see on vajalik, SATCENi makstavast pensionist.

IV PEATÜKK

Reisikulud

Artikkel 16

Sisseseadmine ja lahkumine

1. Töötajal on õigus saada nii enda kui temaga koos elavate pereliikmete reisikulude hüvitist siirdumisel töötaja eelmise töökoha asukohast SATCENi asukohta.

2. Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub SATCENi teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne SATCENi tööle asumist, või õigus saada sama suurt hüvitist, kui töötaja kolib teise riiki kuue kuu jooksul alates teenistuse lõppemise kuupäevast.

3. Hüvitist makstakse vastavalt personalieeskirjade VI lisa I jao sätetele.

Artikkel 17

Kolimiskulud

1. Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud tema kolimisega eelmise töökoha asukohast SATCENi asukohta.

2. Töötajal on sama õigus, kui ta lahkub SATCENi teenistusest ja naaseb riiki, kus ta töötas enne SATCENi tööle asumist, kuue kuu jooksul alates teenistuse lõppemise kuupäevast.

3. Töötajale hüvitatakse tema isiklike asjade ja majatarvete, välja arvatud sõiduautod, paadid ja muud liiklusvahendid, kolimisega seotud kulud VI lisa kohaselt.

4. Hüvitist maksab SATCEN otse kolimisfirma arve alusel.

Artikkel 18

Töölähetus

Töötajal on õigus saada hüvitist kulude eest, mis on seotud direktori korraldusel toimunud töölähetusega.

Töötajale hüvitatakse otsesed reisikulud koos majutuskulude ja nendega seotud kuludega kohas, kuhu töötaja lähetatakse. Hüvitise maksmise tingimused, määrad ja muud üksikasjad on sätestatud VII lisas.

V PEATÜKK

Töökorraldus

Artikkel 19

Tööaeg

1. Töötaja peab olema igal ajal SATCENi käsutuses.

2. Töötaja tavaline tööaeg on 40 tundi nädalas ja need tunnid töötatakse direktori kehtestatud üldgraafiku kohaselt. Nendes piirides võib direktor määrata kindlaks teatavaid kohustusi täitvate teatavate töötajate rühmade töötunnid.

3. Direktor võib tulenevalt tungivatest operatiivvajadustest ja teenistuse huvides kokkuleppel administratsiooni juhiga nõuda, et tööd tehakse vahetustes. Vahetustega töötava ametniku tavaline tööaeg ei tohi ületada tavalist aastast tööaega.

4. Direktor võib anda loa paindliku tööajaga töötamiseks vastavalt töötaja isiklikule olukorrale või tema töö eripärale.

5. Tööga seotud vajadustest tulenevalt võidakse töötajale kehtestada valveaeg, et ta oleks oma töökohal või kodus kättesaadav väljaspool tavalist tööaega.

6. Töötajal on õigus saada väljaspool lõikes 2 nimetatud tavalist tööaega tehtud ületunnitöö eest vaba aega või ületunnitasu. Ületunnitööks loetakse ainult sellist mittetööajal tehtud tööd, mille suhtes on asjaomase üksuse juhatajaga eelnevalt kokku lepitud. Ületunnitöö tegemine püütakse viia miinimumini.

Ületunnitöö annab asjaomastele töötajatele õiguse saada

a) selle eest vaba aega või

b) iga selliselt töötatud tunni eest ületunnitasu 133 % põhipalgast, kui teenistuse nõuete tõttu ei ole võimalik anda vaba aega.

7. Öötöö: ajavahemikus 20.30–7.00 tehtud töö eest makstakse öötöötariifide alusel; kui aga kõnealune töö tehakse ilma vaheajata päevatöö jätkuna, ei loeta seda öötööks, välja arvatud juhul, kui selliselt tehtud tööst vähemalt 90 minutit on tehtud pärast öötöö alguseks kehtestatud piiri.

a) Kui öötöötunnid ei ületa lõikes 2 nimetatud tundide arvu, on töötajal õigus saada täiendavat tasu 50 % põhipalgast iga selliselt töötatud tunni kohta.

b) Öösel tehtud ületunnitöö eest makstakse 150 % päevase ületunnitöötasu tariifist.

8. Direktori äranägemisel määratud erandlikel asjaoludel võib töötajalt nõuda töötamist nädalalõppudel. Sellisel juhul on töötajal õigus saada töötatud tundide eest vaba aega või tasu.

9. A4 ja kõrgema palgaastme töötajatel ei ole õigust saada ületunnitöö või öötöö eest vaba aega ega tasu.

10. Direktor kehtestab käesoleva artikli jaoks rakenduseeskirjad.

Artikkel 20

Osalise tööajaga töö ja kaugtöö

1. Töötaja võib taotleda osalise tööajaga töötamise või kaugtöö luba.

Direktor võib anda sellise loa juhul, kui see vastab teenistuse huvidele.

2. SATCEN vastab töötaja taotlusele ühe kuu jooksul.

Artikkel 21

Riigipühad

Direktor koostab riigipühade nimekirja, võttes arvesse Hispaania ametlikus väljaandes (Boletin Oficial del Estado – BOE) ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud riigipühade ametlikku nimekirja.

Neid päevi töötaja iga-aastasest puhkusest maha ei arvata. Kui mõni neist päevadest langeb laupäevale või pühapäevale, võib direktor otsustada anda vaba päeva muul nädalapäeval.

Artikkel 22

Puhkus

Töötajal on õigus saada igal aastal tasulist puhkust 2,5 tööpäeva ulatuses iga töötatud kuu eest. Puhkuse saamise õigus kehtib iga kalendriaasta kohta.

1. aprilli ja 30. juuli vahelisel ajal tööle võetud töötajal on õigus saada ette 15 puhkusepäeva oma iga-aastasest puhkusest, kui puhkus võetakse pärast viimasena nimetatud kuupäeva.

Kui töötaja ei ole 31. detsembriks kõiki kasutada olevaid puhkusepäevi kasutanud, võib direktor või tema kohusetäitja anda loa kuni 12 puhkusepäeva ülekandmiseks järgmisse aastasse. Kui selliselt ülekantud päevi ei kasutata 30. juuniks, kaotavad need kehtivuse.

Töötaja, kes soovib võtta puhkust punktis a sätestatud puhkuse saamise õiguse kohaselt, peab selleks saama direktori või tema esindaja eelneva nõusoleku.

Puhkusepäevade arvestust peab SATCENi administratsioon.

Järgitav kord sätestatakse direktori allkirjastatud asutusesiseses märgukirjas.

Töötaja SATCENist lahkumise korral tema kasutamata puhkus tühistatakse. Kui aga direktor kinnitab kirjalikult, et töötajal ei olnud võimalik kogu puhkust kasutada tööga seotud vajaduste tõttu, võib töötaja saada hüvitist ühe kolmekümnendiku ulatuses oma põhipalgast iga kasutamata puhkusepäeva eest.

a) Direktor võib töötaja taotlusel anda talle isiklikel põhjustel palgata puhkust, kui see on kooskõlas teenistuse huvidega.

b) Sellise puhkuse kestus ei või ületada ühte aastat.

c) Sellise puhkuse ajal ei ole töötajal õigus tõusta kõrgemale palgajärgule või saada edutatud kõrgemale palgaastmele, peatatakse tema osalus artiklites 8 ja 14 nimetatud sotsiaalkindlustussüsteemis ja tema riskide kindlustamine selle süsteemi alusel. Töötaja, kes ei tee tasustatavat tööd, võib hiljemalt ühe kuu jooksul alates kuust, mil algas palgata puhkus isiklikel põhjustel, taotleda, et tema suhtes kohaldataks jätkuvalt riskide kindlustust, tingimusel et ta maksab oma osa sissemaksetest. Töötaja, kes tõendab, et ta ei saa omandada muu pensioniskeemi kohaseid pensioniõigusi, võib taotleda pensioniõiguste omandamise jätkamist, tingimusel et ta teeb oma vastavad sissemaksed.

Lisaks iga-aastasele puhkusele antakse lisapuhkust haiguse tõttu, raseduse ja sünnituse korral, isale lapse sünni korral, lapse hooldamiseks või erakorraliste asjaolude tõttu.

Eripuhkuse andmise üksikasjad ja kord on sätestatud VIII lisas.

Artikkel 23

Puhkus kodumaal

1. Töötajal, kellel on õigus saada kodumaalt lahkumise toetust, on õigus puhkusele kodumaal, välja arvatud need töötajad, kes ametisse nimetamise ajal olid töökohariigi kodanikud. Kohaldatakse järgmisi tingimusi:

a) kodumaal veedetava puhkuse kestus on kaheksa tööpäeva iga kahe tööaasta kohta, millele lisandub sõiduaeg, mis arvestatakse kiireima transpordivahendi järgi;

b) kodumaal veedetava puhkuse võib võtta kuus kuud enne selle aluseks oleva perioodi lõppu;

c) kui nimetatud puhkust ei võeta kuus kuud pärast selle aluseks oleva perioodi lõppu, siis kõnealuse kaheaastase perioodi osas see puhkus tühistatakse. Kuupäev, mil iga kahe aasta eest saadav puhkus kodumaal tegelikult välja võetakse, ei mõjuta järgmiste kodumaal veedetavate puhkuste kuupäevi;

d) kui mõlemad abikaasad või registreeritud partnerid töötavad SATCENis ja mõlemal on õigus saada puhkust kodumaal, siis antakse seda järgmiste tingimuste kohaselt: i) kui mõlema abikaasa kodu asub samas riigis, on mõlemal õigus puhkusele kodumaal selles riigis iga kahe aasta tagant; ii) kui nende kodud asuvad eri riikides, on mõlemal õigus puhkusele kodumaal oma riigis iga kahe aasta tagant; iii) abielupaari ülalpeetavatel lastel ja, kui see on asjakohane, neid saatval isikul on õigus ainult ühele puhkusele kodumaal iga kahe aasta tagant; kui vanemate kodud asuvad eri riikides, võib puhkuse kodumaal võtta ükskõik kummas riigis.

2. Töötajal, kes kasutab õigust puhkusele kodumaal, on artiklis 18 sätestatud menetluse kohaselt õigus saada hüvitist nii enda, oma laste ning majapidamistoetuse saamise korral ka abikaasa või registreeritud partneri edasi-tagasi reiskulude eest, kuid tal ei ole õigust saada reisil oldud aja eest päevaraha.

3. Töötajal, kes ei kasuta õigust puhkusele kodumaal, ei ole õigust vastavaid hüvitisi saada.

4. Puhkust kodumaal antakse järgmistel tingimustel:

a) asjaomane töötaja peab kirjalikult tõendama, et ta kohustub veetma kõnealuse puhkuse oma ametlikul kodumaal;

b) asjaomane töötaja peab kirjalikult tõendama, et ta kohustub mitte lahkuma SATCENi teenistusest kuue kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mis annab õiguse puhkuseks kodumaal (olenemata kuupäevast, mil kõnealune puhkus tegelikult välja võeti);

c) üksuse juhataja peab kinnitama, et ta tõenäoliselt ei vaja töötaja teenuseid kodumaal veedetavaks puhkuseks ettenähtud ajavahemikul.

Kui punktis a nimetatud kohustust ei täideta, peab asjaomane töötaja maksma SATCENile tagasi kõik kodumaal veedetava puhkusega seotud tasud ning talle antud kodumaal veedetava puhkuse päevad võib maha arvata töötaja kasutamata iga-aastasest puhkusest. Direktor võib teha erandi punktide b ja c sätetest, kui ta leiab, et nende range kohaldamine oleks asjaomase töötaja suhtes ülekohtune või paneks ta eriti raskesse olukorda.

VI PEATÜKK

Aruanded ja edutamine

Artikkel 24

Üldsätted

1. Kõikide töötajate, välja arvatud direktori, eelmisel aastal tehtud tööle antakse hinnang hiljemalt iga aasta 31. märtsiks.

Hinnanguaruandes kirjeldatakse töötaja pädevust võrreldes teistega ja see annab võimaluse töötajat kiita või, vastupidi, näidata tema puudusi, et ta töötulemused paraneksid.

2. Hinnanguaruanne käsitleb asjaomase töötaja ametikohaga ja SATCENi väärtustega seotud üldiseid tulemusi (meeskonnavaim, pühendumus, pädevus ja aktiivsus). Kokkuvõtlik hinnang esitatakse iga-aastasel aruandevormil, mida säilitatakse töötaja isikutoimikus.

3. Kui aruandes ilmneb eesmärkide mittetäitmine, võib direktor taotleda täiendavat vahearuannet kuue kuu pärast.

Artikkel 25

Menetlus

1. Direktor nimetab need töötajad, kelle ülesanne on koostada aruanne täielikult või osaliselt nende alluvuses töötavate isikute kohta.

2. Töötaja, kelle ülesanne on koostada aruanne töötaja kohta, kohtub isiklikult iga nimetatud töötajaga. Töötaja tutvub tema kohta koostatud aastahinnanguga ja annab aruandevormile allkirja, millega tõendab, et teda on hinnangust teavitatud.

3. Aastaaruanne on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud haldusdokument. Selle kohta ei ole võimalik kaebust esitada ühelegi asutusevälisele organile.

4. Kui kõik hinnanguaruanded on valmis, kutsub direktor kokku ametialase edutamise nõukogu, mille tegevust juhib tema ise ja kuhu kuuluvad kõik töötajad, kes aruandeid koostasid.

Direktor võtab vastu ametialase edutamise nõukogu kodukorra.

Artikkel 26

Aruannetele järgnevad meetmed

1. Ametialase edutamise nõukogu võib teha direktorile ettepaneku võtta ühe järgmise meetme, et tunnustada töötajaid, kelle töö tulemused on eriti head:

a) rahalise preemia määramine;

b) erakorraline palgaastme järgu tõstmine;

c) edutamine järgmisele kõrgemale palgaastmele, eeldusel et eelarveline ametikoht seda võimaldab.

2. Negatiivne hinnanguaruanne lubab hoida töötajat veel ühe aasta samal palgajärgul.

3. Kaks või enam järjestikust negatiivset hinnanguaruannet võivad olla lepingu lõpetamise või uuendamata jätmise alus.

4. Kui artikli 24 lõikes 3 nimetatud täiendav vahearuanne ei näita töötaja töötulemuste paranemist, võib direktor võtta ühe järgmise meetme:

a) hoida töötajat veel 12 kuud samal palgajärgul;

b) lõpetada töötaja tööleping artikli 7 lõike 3 kohaselt.

5. Lõikes 1 osutatud rahalise preemia suuruse ja muud käesoleva artikli rakenduseeskirjad otsustab direktor iga eelarveaasta alguses.

VII PEATÜKK

Distsiplinaarmeetmed

Artikkel 27

Distsiplinaarmeetmed

1. Töötaja või endise töötaja poolt personalieeskirjadest tulenevate kohustuste ettekavatsetud või hooletusest tingitud täitmatajätmise korral kannab ta distsiplinaarvastutust.

2. Kui direktor saab teada tõenditest kohustuse täitmatajätmise kohta lõike 1 mõistes, võib ta algatada haldusjuurdluse, et kontrollida, kas selline täitmatajätmine on aset leidnud.

3. Distsiplinaareeskirjad, -menetlused ja -meetmed ning haldusjuurdlust käsitlevad eeskirjad on sätestatud IX lisas.

VIII PEATÜKK

Apellatsioonid ja apellatsiooninõukogu

Artikkel 28

Apellatsioonid

1. Iga isik, kellele kohaldatakse käesolevaid personalieeskirju, võib taotleda, et direktor teeks teda käsitleva otsuse personalieeskirjadega reguleeritavates küsimustes. Direktor teatab asjaomasele isikule oma põhjendatud otsusest kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Kui nimetatud ajavahemiku lõpuks ei ole taotlusele vastatud, loetakse see kaudseks taotluse tagasilükkamise otsuseks, mille peale võib esitada kaebuse järgmistes lõigetes sätestatud korras.

2. Iga isik, kellele kohaldatakse personalieeskirju, võib esitada direktorile kaebuse teda kahjustava teo kohta, kui direktor on teinud otsuse või kui ta pole võtnud käesolevates personalieeskirjades ettenähtud meedet. Kaebus tuleb esitada kolme kuu jooksul. See tähtaeg algab

a) meetme avaldamise kuupäeval, kui tegemist on üldist laadi meetmega;

b) asjaomasele isikule otsuse teatamise kuupäeval, kuid hiljemalt kuupäeval, millal nimetatud isik selle teate kätte sai, kui meede mõjutab konkreetset isikut; kui aga konkreetset isikut mõjutav meede hõlmab ka kaebust kolmanda isiku vastu, algab see ajavahemik kolmanda isiku puhul kuupäeval, mil ta teate kätte saab, kuid hiljemalt teate avaldamise kuupäeval;

c) vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise kuupäeval, kui kaebus käsitleb lõikes 1 nimetatud kaudset taotluse tagasilükkamise otsust.

3. Direktor teatab asjaomasele isikule oma põhjendatud otsuse ühe kuu jooksul pärast kaebuse esitamise kuupäeva. Kui kaebusele pole selle tähtaja lõpuks vastatud, loetakse seda kaebuse kaudseks tagasilükkamise otsuseks, mille peale võib esitada apellatsiooni vastavalt lõikele 5.

Eitava vastuse korral võib töötaja nõuda vahendamist. Vahendamine ei ole kohustuslik.

4. Direktor nimetab ametisse kolmeks aastaks vahendaja, kelle ametiaega võib pikendada.

Vahendaja on kutseline sõltumatu õigusekspert.

Direktor ja asjaomane töötaja esitavad talle kõik dokumendid, mida ta peab asja uurimisel vajalikuks.

Vahendaja esitab oma otsuse 15 päeva jooksul alates kuupäevast, mil ta küsimuse oma menetlusse sai.

Tema otsus ei ole direktorile ega töötajale siduv.

Vahendamisega seotud kulud kannab SATCEN, kui direktor vahendaja otsuse tagasi lükkab; kui töötaja ei tunnusta vahendaja otsust, kannab ta 50 % vahendamisega seotud kuludest.

5. Kui esimesed lahenduse otsimise võimalused on kasutatud (asutusesisene vaie), on töötajal õigus pöörduda SATCENi apellatsiooninõukogu poole.

Apellatsiooninõukogu koosseis, tegevus ja erimenetlused on sätestatud X lisas.

6. Apellatsiooninõukogu otsused on mõlemale poolele siduvad. Kõnealuseid otsuseid ei saa edasi kaevata. Apellatsiooninõukogu võib

a) vaidlustatud otsused tühistada või neid kinnitada;

b) anda korralduse, et SATCEN hüvitaks töötajale tekitatud varalise kahju alates päevast, mil tühistatud otsus jõustus;

c) lisaks määrata, et SATCEN tasuks apellatsiooninõukogu sätestatud piires kaebuse esitajale tekitatud põhjendatud kulud ning kuulatud tunnistajate transpordi- ja elamiskulud. Need kulud arvutatakse personalieeskirjade artikli 18 ja VII lisa põhjal.

IX PEATÜKK

Pensioniskeemid

Artikkel 29

Pensioniskeemid

1. SATCENi töötajate suhtes kohaldatakse SATCENi pensioniskeemi eeskirjades esitatud eeskirju ja tingimusi, mis vastavad koordineeritud organisatsioonide pensioniskeemide eeskirjadele. Töötajate suhtes, kes asuvad töökohustusi täitma pärast 30. juunit 2005, kohaldatakse SATCENi uut pensioniskeemi.

2. Kõiki töötajate ja SATCENi poolt lõike 1 kohaldamisel tehtud sissemakseid kasutatakse pensioni reservfondi pidamiseks ja neid hallatakse kooskõlas SATCENi finantsreeglitega.

X PEATÜKK

SATCENi töötajate lähetamine

Artikkel 30

SATCENi töötajate lähetamine

Lähetuses olev töötaja on töötaja, kes on direktori otsusega teenistuse huvides saadetud ajutiselt täitma ülesandeid ametikohal väljaspool SATCENi.

Teenistuse huvides lähetamist reguleerivad järgmised reeglid:

a) direktor teeb lähetamisotsuse pärast asjaomase töötaja ärakuulamist;

b) lähetuse kestuse määrab direktor;

c) iga kuue kuu järel võib asjaomane töötaja taotleda lähetuse lõpetamist;

d) lähetuses oleval töötajal on õigus saada diferentseeritud tasu, kui kogu töötasu lähetuses täidetaval ametikohal on väiksem kui tema palgaastmele ja järgule vastav SATCENis saadud töötasu. Tal on samuti õigus saada hüvitist kõigi tema lähetamisega seotud täiendavate kulude katteks;

e) lähetuses olev töötaja jätkab pensionimaksete tasumist palga alusel, mis vastab tema palgaastmele ja järgule SATCENis;

f) lähetuses olev töötaja säilitab oma ametikoha, õiguse tõusta kõrgemasse järku ja õiguse saada edutatud;

g) lähetuse lõppedes ennistatakse töötaja ametikohale, millel ta töötas enne lähetust.

III JAOTIS

KOHALIKELE TÖÖTAJATELE KOHALDUVAD SÄTTED

Artikkel 31

Kohalike töötajate staatust käsitlevad sätted

Kohalikud töötajad kuuluvad abipersonali hulka, kes võetakse üldiselt tööle lühikeseks ajaks. Neil ei ole rahvusvahelise personali staatust ja nende suhtes kehtivad täiel määral nende töökohariigiks oleva vastuvõtjariigi õigusnormid. Kohaldatakse järgmist:

a) kohalikud töötajad on töötajad, kes ei tööta SATCENi töötajate tabelis loetletud ametikohtadel;

b) vastavalt käesoleva jaotise sätetele määrab kohalike töötajate töötingimused, eelkõige i) nende töölevõtmise ja lepingu lõpetamise tingimused, ii) puhkuse ja iii) töötasu SATCEN vastavalt kehtivatele eeskirjadele ja tavadele tööülesannete täitmise kohas;

c) kohalikele töötajatele kohaldatakse I jaotist ja järgmisi II jaotise sätteid: i) II peatükk: artikkel 5 (töötamise vanusepiirang) ja artikkel 6 (arstlik kontroll); ii) III peatükk: artikkel 15 (avanss ja selle tagasimaksmine); iii) IV peatükk: artikkel 18 (töölähetus); iv) V peatükk: artikkel 19 (tööaeg) ja artikkel 21 (riigipühad); v) VII peatükk: artikkel 27 (distsiplinaarmeetmed) ja IX lisa (distsiplinaarmenetlus) ning kõiki nendel põhinevaid eeskirju.

Artikkel 32

Sotsiaalkindlustus

SATCEN vastutab tööandja sotsiaalkindlustusmaksete eest vastavalt selles kohas kehtivatele eeskirjadele, kus töötaja oma kohustusi täidab.

Artikkel 33

Töötasu

1. Kohalike töötajate töötasu määratakse kindlaks töölepinguga; see koosneb netokuupalgast ilma täiendavate toetusteta, olenemata asjaomase isiku perekondlikust või sotsiaalsest olukorrast.

2. Kuna kohalikud töötajad ei saa pensioniskeemi hüvitisi, ei peeta nende palgast kinni asjaomaseid makseid.

3. Iga aasta alguses suurendatakse kohalike töötajate töötasu sama protsendimäära võrra, mida juhatus rakendab töötajate palkade suhtes.

IV JAOTIS

TÖÖTAJATE ESINDAMINE

Artikkel 34

Töötajate esindamine

1. Personalikomitee esindab SATCENi kõiki artiklis 1 määratletud töötajaid.

2. Personalikomitee valivad SATCENi töötajad salajasel hääletamisel kaheks aastaks.

3. Personalikomitee

a) kaitseb SATCENi kõigi töötajate ametihuve;

b) teeb ettepanekuid kõigi töötajate heaolu parandamiseks;

c) annab soovitusi töötajate sotsiaalsete, kultuuriliste ja spordiürituste kohta;

d) esindab töötajaid rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate ühendustes.

4. Pärast konsulteerimist personalikomiteega kiidab direktor heaks volitused käesoleva artikli rakendamiseks.

(1) Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).