VI LISA

„Sõnastik

Käesolevas sõnastikus määratletakse suunise lisades kasutatavad tehnilised mõisted.

„Eurosüsteemi strateegiline varu” (Eurosystem Strategic Stock, ESS)- uute ja ringluskõlblike euro pangatähtede varu, mis on ladustatud teatavates RKPdes, et tulla toime euro pangatähtede nõudlusega, mida ei suudeta rahuldada logistilistest varudest (1).

„Käibemündid”(circulation coins)- euro mündid, millele on antud seadusliku maksevahendi staatus kogu euroalal vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (2). 1. jaanuaril 2002. aastal kasutusele võetud esimene euro müntide seeria koosneb müntidest nimiväärtusega 0,01 eurot, 0,02 eurot, 0,05 eurot, 0,10 eurot, 0,20 eurot, 0,50 eurot, 1 euro ja 2 eurot. Euro käibemündid hõlmavad eriviimistluse või -kvaliteedi ja/või pakendiga münte ning euro mälestuskäibemünte. Viimatinimetatuga mälestatakse tavaliselt sündmust või isikut ning need emiteeritakse nimiväärtuses piiratud aja jooksul ja piiratud koguses.

„Logistilised varud” (logistical stocks, LS)- kõik RKPdes ning käesoleva suunise tähenduses ka NHTO üksustes ja ECI pankades olevad uute ja ringluskõlblike euro pangatähtede varud, mis ei kuulu ESSi hulka (1).

„Meenemündid” (collector coins)- euro mündid, mis on seaduslikuks maksevahendiks ainult need emiteerinud osalevas liikmesriigis ja mis ei ole mõeldud ringluseks. Nende nimiväärtus, kujundus, mõõtmed ja kaal erinevad euro käibemüntide vastavatest näitajatest, et neid saaks euro käibemüntidest lihtsalt eristada. Meenemündid hõlmavad ka investeerimismünte (3).

„Mündiseeriad” (coin series)- eri nimiväärtustega euro müntide kogum, mis on määratletud seeriana määruses (EÜ) nr 975/98 või hilisemas liidu õigusaktis. 1. jaanuaril 2002. aastal kasutusele võetud esimene euro käibemüntide seeria koosneb müntidest nimiväärtusega 0,01 eurot, 0,02 eurot, 0,05 eurot, 0,10 eurot, 0,20 eurot, 0,50 eurot, 1 euro ja 2 eurot), kusjuures euro mündid, mille tehnilisi spetsifikatsioone või kujundust on muudetud (nt Euroopa kaardi muutused aversil) kujutavad endast uut mündiseeriat ainult juhul, kui need nimetatakse uueks seeriaks määruse (EÜ) nr 975/98 muudatuses või hilisemas liidu õigusaktis.

„Mündivoldik” (starter kit)- erineva nimiväärtusega euro käibemüntide pakk, kooskõlas pädevate ametiasutuste määrangutega, eesmärgiga kaas-eeljaotada euro käibemünte elanikkonnale tulevases osalevas liikmesriigis.

„Münte emiteerivad üksused” (coin-issuing entities)- kõik üksused, keda riigi euro müntide seaduslik emitent on volitanud euromünte ringlusse laskma, või seaduslik emitent ise. Münte emiteerivateks üksusteks võivad olla RKP, rahapajad, riigikassa, volitatud riigiasutused ja volitatud eraõiguslikud isikud. Nende münte emiteerivate üksuste, välja arvatud RKP kohta kasutataks samuti nimetust „münte emiteerivad kolmandad osapooled”.

„Nimiväärtus”(denomination)- euro pangatähe või mündi nimiväärtus, mis on kehtestatud pangatähtede puhul otsusega EKP/2003/4 või hilisema EKP aktiga ja müntide puhul määrusega (EÜ) nr 975/98 või hilisema liidu õigusaktiga.

„Pangatähtede nõudmiseni hoidmise skeem” või „NHTO skeem” (notes-held-to-order scheme, NHTO scheme)- RKP ja tema osaleva liikmesriigi teatavate krediidiasutuste (NHTO üksuste) vaheline eraldiseisvate lepingute süsteem, mille puhul RKP: i) varustab NHTO üksuseid euro pangatähtedega, mis on nende hoiul väljaspool RKP ruume eesmärgiga need ringlusse lasta, ja ii) krediteerib või debiteerib NHTO üksuste või NHTO üksuste klientideks olevate krediidiasutuste RKP juures hoitavat euro pangatähtede kontot euro pangatähtede osas, mis on ruumides hoiul või mis viiakse sealt välja NHTO üksuste või nende klientide poolt ja millest nad on RKPd teavitanud. RKP poolt NHTO üksustele üle kantud pangatähed kuuluvad RKP valmis pangatähtede (andmeühik 1.1) hulka. NHTO üksuste hoiul olevad pangatähed ei kuulu RKP riigi pangatähtede netoemissiooni hulka.

„Pangatähtede seeriad” (banknote series)- euro pangatähtede nimiväärtused, mis on määratletud seeriana 20. märtsi 2003. aasta otsuses EKP/2003/4 euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (4) või hilisemas EKP õigusaktis. 1. jaanuaril 2002. aastal kasutusele võetud esimene euro pangatähtede seeria koosneb pangatähtedest nimiväärtusega 5 eurot, 10 eurot, 20 eurot, 50 eurot, 100 eurot, 200 eurot ja 500 eurot. Euro pangatähed, mille tehnilisi spetsifikatsioone või kujundust on muudetud (nt erinevate EKP presidentide erinevad allkirjad) kujutavad endast uut pangatähtede seeriat ainult juhul, kui need nimetatakse uueks seeriaks otsuse EKP/2003/4 muudatuses või muus EKP õigusaktis.

„Pangatähtede variant” (banknote variant)- pangatähtede seeria allseeria, mis koosneb ühe või mitme nimiväärtusega pangatähtedest, millel on uuendatud turvaelemendid ja/või muudetud kujundus.

„Riigi brutoemissioon” (national gross issuance)- euro müntide puhul euro käibemündid või euro meenemündid, mille osaleva liikmesriigi seaduslik emitent on emiteerinud (st mündid, mille nimiväärtus on krediteeritud juriidilisele emitendile), olenemata sellest, kas need mündid on RKP, tulevase eurosüsteemi RKP, münte emiteeriva kolmanda osapoole või elanikkonna valduses.

Käibemüntide puhul: riigi brutoemissioon = riigi käibemüntide netoemissioon (andmeühik 1.1) + käibemüntide krediteeritud varud münte emiteerivates üksustes (andmeühik 5.1) + käibemüntide ülekanded alates nende kasutusele võtmisest (kumulatiivne andmeühik 4.1) – käibemüntide vastuvõtmised alates nende kasutusele võtmisest (kumulatiivne andmeühik 4.2).

Meenemüntide puhul: riigi brutoemissioon = riigi meenemüntide netoemissioon (väärtus) (andmeühik 1.3) + krediteeritud meenemüntide väärtus münte emiteerivates üksustes (andmeühik 5.3).

„Riigi pangatähtede netoemissioon” (national net issuance of banknotes)- konkreetse RKP poolt emiteeritud ja ringlusse lastud euro pangatähtede maht teataval ajahetkel (nt aruandeperioodi lõpul), sealhulgas euro pangatähed, mille on ringlusse lasknud selle RKP jurisdiktsioonis asuvad NHTO üksused ja ECI pangad. Siia ei kuulu pangatähtede ülekanded teistele RKPdele või tulevastele eurosüsteemi RKPdele. Riigi pangatähtede netoemissiooni võib arvutada kas i) varumeetodil, milles kasutatakse ainult teatava ajahetke varude andmeid, või ii) voogude meetodil, milles agregeeritakse voogude andmed alates pangatähtede kasutuselevõtust kuni teatava ajahetkeni (st aruandeperioodi lõpuni).

Varumeetod: riigi netoemissioon = valmis pangatähed (andmeühik 1.1) – valmis pangatähtede varud (andmeühikud 2.1 kuni 2.15) – valmis pangatähed, mis on hävitatud (andmeühikud 1.2 ja 1.3)

Voogude meetod: riigi netoemissioon = RKP poolt emiteeritud valmis pangatähed (sealhulgas NHTO üksuste ja ECI pankade poolt ringlusse lastud pangatähed) alates nende kasutusele võtmisest (kumulatiivsed andmeühikud 3.1, 3.9 ja 3.13) – RKP-le tagastatud valmis pangatähed (sealhulgas NHTO üksustele ja ECI pankadele tagastatud pangatähed) alates nende kasutusele võtmisest (kumulatiivsed andmeühikud 3.4, 3.10 ja 3.14).

„Ringluses olevad mündid” (coins in circulation)- euro käibemüntide riikide agregeeritud netoemissioon (andmeühik 1.1). Tuleb arvesse võtta, et mõistet „ringluses olevad mündid” ei kohaldata riigi tasandil, sest ei ole võimalik tuvastada, kas ühes osalevas liikmesriigis ringlusse lastud mündid ringlevad seal ja kas nad on naasnud ringlusest teiste osalevate liikmesriikide münte emiteerivatesse üksustesse. Mõiste ei hõlma euro meenemünte, kuna need on seaduslikuks maksevahendiks ainult need emiteerinud liikmesriigis.

„Ringluses olevad pangatähed” (banknotes in circulation)- eurosüsteemi poolt emiteeritud ja RKPde poolt teataval ajahetkel ringlusse lastud pangatähed, mis käesoleva suunise tähenduses hõlmavad ka NHTO üksuste ja ECI pankade poolt ringlusse lastud pangatähti. See näitaja on võrdne euro pangatähtede riikide agregeeritud netoemissiooniga. Tuleb arvesse võtta, et mõistet „ringluses olevad pangatähed” ei kohaldata riigi tasandil, sest ei ole võimalik tuvastada, kas ühes osalevas liikmesriigis ringlusse lastud pangatähed ringlevad selles liikmesriigis või kas nad on naasnud ringlusest teistesse RKPdesse, NHTO üksustesse või ECI pankadesse.

„Ringluskõlbmatud pangatähed” (unfit banknotes)- i) euro pangatähed, mis on tagastatud RKP-le ning mis ei ole ringluskõlblikud vastavalt EKP iseseisvale õigusaktile pangatähtede töötlemise kohta RKPde poolt, või ii) euro pangatähed, mis on tagastatud krediidiasutustele, sh NHTO üksustele ja ECI pankadele, ning mis ei ole ringluskõlblikud vastavalt otsuses EKP/2010/14 sätestatud sortimise miinimumstandarditele.

„Ringluskõlblikud pangatähed” (fit banknotes)- i) euro pangatähed, mis on tagastatud RKP-le ning mis on ringluskõlblikud vastavalt EKP iseseisvale õigusaktile pangatähtede töötlemise kohta RKPde poolt, või ii) euro pangatähed, mis on tagastatud krediidiasutustele, sh NHTO üksustele ja ECI pankadele ning mis on ringluskõlblikud vastavalt sortimisele miinimumstandarditele, mis on sätestatud 16. septembri 2010. aasta otsuse EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (5).

„Sularahakeskus” (cash centre)- tsentraliseeritud turvarajatis, kus euro pangatähti ja/või euro käibemünte töödeldakse pärast kohaletoomist erinevatest asukohtadest.

„Töötlemata pangatähed”(unprocessed banknotes)- i) euro pangatähed, mis on tagastatud RKP-le, kuid mille ehtsust ja ringluskõlblikkust ei ole kontrollitud vastavalt iseseisvale EKP õigusaktile pangatähtede töötlemise kohta RKPde poolt, või ii) euro pangatähed, mis on tagastatud krediidiasutustele, sh NHTO üksustele ja ECI pankadele, kuid mille ehtsust ja ringluskõlblikkust ei ole kontrollitud vastavalt otsusele EKP/2010/14.

„Uued pangatähed” (new banknotes)- euro pangatähed, mida ei ole veel RKPde, NHTO üksuste ega ECI pankade poolt ringlusse lastud ega tulevase eurosüsteemi RKP poolt eeljaotatud.

„Valmis mündid” (created coins)- euro käibemündid: i) mille rahapajad on tootnud konkreetset liikmesriiki tähistava küljega; ii) mis on tarnitud osaleva liikmesriigi münte emiteerivale üksusele ja iii) mis on registreeritud nende münte emiteerivate üksuste sularahajuhtimissüsteemis. See kehtib mutatis mutandis euro meenemüntide kohta.

„Väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede programm” (ECI programme)- programm, mis koosneb EKP, RKP ja konkreetsete krediidiasutuste („ECI pangad”) vahelistest lepingutest, mille puhul RKP i) varustab ECI panku euro pangatähtedega, mis on nende hoiul väljaspool Euroopat eesmärgiga need ringlusse lasta, ja ii) krediteerib ECI pankadele euro pangatähed, mille nende kliendid on hoiustanud, mille ehtsust ja ringluskõlblikkust nad on kontrollinud, mis on nende hoiul ja millest nad on RKPd teavitanud. ECI pankade poolt hoitavad pangatähed, sealhulgas RKP ja ECI pankade vahel teel olevad pangatähed, on täielikult tagatud kuni nad on ECI pankade poolt ringlusse lastud või tagastatud RKP-le. RKP poolt ECI pankadele üle kantud pangatähed kuuluvad RKP valmis pangatähtede (andmeühik 1.1) hulka. ECI pankade hoiul olevad pangatähed ei kuulu RKP riigi pangatähtede netoemissiooni hulka.

„Üldsus” (public)- seoses euro müntide emiteerimisega elanikkond ja kõik juriidilised isikud, kes ei ole (tulevases) osalevas liikmesriigis münte emiteerivateks üksusteks.”