LISADE LOETELU

I lisa Tehnilised eeskirjad sõidukite ja esikaitsesüsteemide katsetamiseks

II lisa Tootja esitatavate teatiste näidised

III lisa EÜ tüübikinnitustunnistuste näidised

IV lisa EÜ tüübikinnitusmärk

V lisa Direktiivi 2007/46/EÜ muudatused

I LISA

Tehnilised eeskirjad sõidukite ja esikaitsesüsteemide katsetamiseks

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1. „kapoti esiserv” – ülemise välisstruktuuri esiosa, mis hõlmab kapotti ja poritiibu, esilaternate raamide ülemisi ja külgmisi osi ning mis tahes muid lisaelemente;

1.2. „kapoti esiserva võrdlusjoon” – 1 000 mm pikkuse kontrolljoonlaua ja kapoti esiserva kokkupuutepunktide vaheline joon, kui sõiduki vertikaalse pikitasapinnaga paralleelselt ja 50° tahapoole kallutatuna hoitav kontrolljoonlaud, mille alumine ots on 600 mm kõrgusel maapinnast, nihutatakse üle kapoti esiserva sellega kokkupuutes. Sõidukite puhul, mille kapoti pind on 50° nurga all sellisel viisil, et kontrolljoonlaud on punktkokkupuute asemel pidevas või mitmes kokkupuutes, määratakse võrdlusjoon kindlaks selliselt, et kontrolljoonlaud on 40° nurga all. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus kontrolljoonlaua alumine ots saavutab esimese kokkupuute, võetakse seda kokkupuudet kui kapoti esiserva võrdlusjoont antud külgasendis. Sellise kujuga sõidukite puhul, kus esimese kokkupuute saavutab kontrolljoonlaua ülemine ots, kasutatakse kapoti esiserva võrdlusjoonena külgasendis 1 000 mm ümbritseva kauguse joont. Kaitseraua ülemist serva käsitletakse käesoleva määruse kohaldamisel samuti kapoti esiservana, kui see on antud toimingu ajal sirgjoonega kokkupuutes;

1.3. „1 000 mm ümbritsev kaugus” – joon, mille kujundab esiosa ülemisel pinnal 1 000 mm pikkuse mõõdulindi üks ots, kui mõõdulinti hoitakse sõiduki vertikaalses pikitasapinnas ja nihutatakse üle kapoti esiosa, kaitseraua ja esikaitsesüsteemi. Mõõdulinti hoitakse kogu toimingu vältel pingul, hoides ühte otsa vertikaalselt kokkupuutes kaitseraua esiosa aluse maapinna võrdlustasandiga ja teist otsa kokkupuutes esiosa ülemise pinnaga. Sõiduk asetseb tavalises sõiduasendis;

1.4. „kapotipealne” – välimine struktuur, mis hõlmab kõigi välimiste struktuuride, välja arvatud tuuleklaasi, A-sammaste ning nende taga asetsevate struktuuride ülemist pinda. Seega hõlmab see kapotti, poritiibu, ventilatsiooniava katet, klaasipuhastajaid ning tuuleklaasi alumist raami, kuid ei välista muud;

1.5. „esiosa ülemine pind” – välimine struktuur, mis hõlmab kõigi välimiste struktuuride, välja arvatud tuuleklaasi, A-sammaste ning nende taga asetsevate struktuuride ülemist pinda;

1.6. „maapinna võrdlustasand” – maapinnaga paralleelne horisontaalne tasand, mis tähistab maapinda oma tavalises sõiduasendis tasasele pinnale asetatud sõiduki jaoks, millel on käsipidur peal;

1.7. „tavaline sõiduasend” – sõiduki asend käivitatud olekus maapinnal, kusjuures kummid on soovitusliku rõhuni täis pumbatud, esirattad on otseasendis, kõik sõiduki juhtimiseks vajalikud vedelikud on täismahus, kogu sõiduki tootja poolt tagatud standardvarustusega, 75 kg raskune mass asetatud juhiistmele ja 75 kg raskune mass asetatud juhi kõrvalistmele, vedrustus on reguleeritud sõidukiirusele 40 km/h või 35 km/h tootja poolt määratud tavalistes sõidutingimustes (eelkõige aktiivvedrustuse või automaatse loodimisseadega sõidukite jaoks);

1.8. „tuuleklaas” – sõiduki esiklaas, mis vastab kõigile nõukogu 27. septembri 1977. aasta direktiivi 77/649/EMÜ (mootorsõidukijuhtide vaatevälja käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (1) I lisa asjakohastele nõuetele;

1.9. „pea jõudluskriteerium” (HPC) – löögi vältel kogetud maksimaalse resultaatkiirenduse arvutus teatud kindla ajavahemiku jooksul. See arvutatakse kiirendusmõõturi ajaresultaatide alusel järgmise võrrandi maksimumina (sõltuvalt t1 ja t2 suurusest):

Selles valemis a on resultaatkiirendus g kordarvu kujul ning t1 ja t2 on kaks ajamomenti kokkupõrke ajal (väljendatud sekundites), mis määratlevad maksimaalse HPC väärtusega salvestuse alguse ja lõpu. HPC väärtused, mille puhul ajavahemik (t1 – t2) on suurem kui 15 ms, jäetakse maksimaalse väärtuse arvutamisel kõrvale;

1.10. „ümardusraadius” – vaadeldava osa kumerusele kõige täpsemini vastava ringjoone kaare raadius.

Sõidukitel tuleb läbi viia järgmised katsed:

2.1. Jalamudeli kokkupõrge kaitserauaga:

tuleb teha üks järgmistest katsetest:

a) jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 21,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 200 g;

b) jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 7,5 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.

2.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga:

Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada võimalikku sihtväärtust 5,0 kN ning paindumismoment katse löökkehal registreeritakse ja seda võrreldakse võimaliku sihtväärtusega (300 Nm).

Seda katset tehakse ainult järelevalve eesmärgil ning kõik tulemused registreeritakse.

2.3. Lapse / väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge kapotipealsega:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust löökkeha. HPC ei ületa 1 000 üle 2/3 kapoti katsepinna osas ja 2 000 ülejäänud 1/3 kapoti katsepinna osas.

2.4. Täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge tuuleklaasiga:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 4,8 kg raskust löökkeha. HPC registreeritakse ja seda võrreldakse võimaliku sihtväärtusega 1 000.

Seda katset tehakse ainult järelevalve eesmärgil ning kõik tulemused registreeritakse.

Sõidukitel tuleb läbi viia järgmised katsed:

3.1. Jalamudeli kokkupõrge kaitserauaga:

tuleb teha üks järgmistest katsetest:

a) jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 19,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 170 g. Lisaks võib tootja kaitseraua testil määratleda kaitseraua osad kokku kuni 264 mm laiuses osas, kus sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 250 g;

b) jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 7,5 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.

3.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga:

Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesummat aja suhtes võrreldakse võimaliku maksimumväärtusega 5,0 kN ning paindumismomenti katse löökkehal võrreldakse võimaliku maksimumväärtusega 300 Nm.

Seda katset tehakse ainult järelevalve eesmärgil ning kõik tulemused registreeritakse.

3.3. Lapse / väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge kapotipealsega:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust löökkeha. HPC vastab punktis 3.5 sätestatud nõuetele.

3.4. Täiskasvanu pea kujulise mudeli kokkupõrge kapotipealsega:

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 4,5 kg raskust löökkeha. HPC vastab punktis 3.5 sätestatud nõuetele.

3.5. Registreeritud HPC ei või ületada 1 000 üle poole lapse pea kujulise mudeli katsepiirkonna osas ja lisaks ei või ületada 1 000 üle 2/3 kombineeritud lapse ja täiskasvanu pea kujulise mudeli katsepiirkonna osas. HPC ei või ületada 1 700 kummagi pea kujulise mudeli ülejäänud piirkondade osas.

Sõidukitel tuleb läbi viia järgmised katsed:

4.1. Võrdluskatse, et teha kindlaks süsteemi talitluspunkt, mille juures rakendub mitteblokeeruv pidurisüsteem (ABS).

4.2. Katse, millega kontrollitakse, kas pidurivõimendisüsteem käivitub õigesti, et anda sõidukile maksimaalne saavutatav aeglustus.

Esikaitsesüsteemidel tuleb läbi viia järgmised katsed:

Vastavalt punktile 5.1.1 või 5.1.2 tuleb teha üks järgmistest jalamudeli katsetest:

Jalamudeli sääreosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga:

Kõik katsed tuleb sooritada kokkupõrkekiirusel 40 km/h.

5.1.1.1. Punktis 2 toodud nõuetele vastavatele sõidukitele paigaldamiseks heaks kiidetud esikaitsesüsteemide puhul ei tohi suurim põlveliigendi paindenurk ületada 21,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 200 g.

5.1.1.2. Punktis 3 toodud nõuetele vastavatele sõidukitele paigaldamiseks heaks kiidetud esikaitsesüsteemide puhul ei tohi suurim põlveliigendi paindenurk ületada 19,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 170 g.

Siiski võidakse eraldi seadmestikuna heaks kiidetud esikaitsesüsteemide korral, mis sobivad üksnes sõidukitele, mis ei vasta ei punkti 2 ega 3 nõuetele, asendada punktides 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 sätestatud katsenõuded kas punktis 5.1.1.3.1 või 5.1.1.3.2 sätestatud katsenõuetega.

5.1.1.3.1. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 24,0°, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 7,5 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 215 g.

5.1.1.3.2. Sõidukil tehakse kaks katset, üks koos paigaldatud esikaitsesüsteemiga ja teine ilma esikaitsesüsteemita. Mõlemad testid viiakse läbi asjaomase tüübikinnitusasutusega kooskõlastatud samaväärses kohas. Leitud suurima põlveliigendi paindenurga, põlveliigendi murdepinna suurima nihke ning sääreluu ülaosale mõjuva kiirenduse väärtused registreeritakse. Ühelgi juhul ei tohi paigaldatud esikaitsesüsteemiga sõiduki kohta registreeritud väärtus olla suurem kui 90 % ilma esikaitsesüsteemita sõiduki kohta registreeritud väärtusest.

Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemiga:

Kõik katsed sooritatakse kokkupõrkekiirusel 40 km/h.

5.1.2.1. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 7,5 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.

Siiski võidakse eraldi seadmestikuna heaks kiidetud esikaitsesüsteemide korral, mis sobivad üksnes sõidukitele, mis ei vasta ei punkti 2 ega 3 nõuetele, asendada punktis 5.1.2.1 sätestatud katsenõuded kas punktis 5.1.2.2.1 või 5.1.2.2.2 sätestatud katsenõuetega.

5.1.2.2.1. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 9,4 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 640 Nm.

5.1.2.2.2. Sõidukil tehakse kaks katset, üks koos paigaldatud esikaitsesüsteemiga ja teine ilma esikaitsesüsteemita. Mõlemad testid viiakse läbi asjaomase tüübikinnitusasutusega kooskõlastatud samaväärses kohas. Löögijõudude hetkesumma ja paindumismoment katse löökkehal registreeritakse. Ühelgi juhul ei tohi paigaldatud esikaitsesüsteemiga sõiduki kohta registreeritud väärtus olla suurem kui 90 % ilma esikaitsesüsteemita sõiduki kohta registreeritud väärtusest.

5.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge esikaitsesüsteemi esiservaga

Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes katse löökkeha üla- ja alaosale ei tohiks ületada võimalikku sihtväärtust 5,0 kN ning paindemoment katse löökkehal ei tohiks ületada võimalikku sihtväärtust 300 Nm. Mõlemad tulemused registreeritakse järelevalve eesmärgil.

5.3. Lapse / väikese täiskasvanu peamudeli kokkupõrge esikaitsesüsteemiga

Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust lapse / väikese täiskasvanu pea kujulise mudeli katse löökkeha. HPC, mis arvutatakse kiirendusmõõturi ajaregistreeringute resultandist, ei tohi ühelgi juhul ületada väärtust 1 000.

Esikaitsesüsteemide konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded

Järgmisi nõudeid kohaldatakse võrdselt uutele sõidukitele paigaldatud esikaitsesüsteemide ja määratletud sõidukitele paigaldamiseks mõeldud eraldi seadmestikuna turustatavate esikaitsesüsteemide suhtes.

6.1.1. Esikaitsesüsteemi osad peavad olema projekteeritud nii, et kõikide jäikade pindade, mida saab puutuda 100 mm läbimõõduga kuuliga, minimaalne kumerusraadius oleks 5 mm.

6.1.2. Esikaitsesüsteemi üldmass koos kõikide kronsteinide ja kinnitusdetailidega ei tohi ületada 1,2 % sõiduki suurimast massist, mille jaoks see on ette nähtud, kusjuures maksimaalne mass tohib olla 18 kg.

6.1.3. Esikaitsesüsteemi kõrgus ei tohi sõidukile paigaldatuna olla rohkem kui 50 mm kõrgem kapoti esiserva võrdlusjoonest.

6.1.4. Esikaitsesüsteem ei tohi suurendada sõiduki laiust, millele see on paigaldatud. Kui esikaitsesüsteemi kogulaius moodustab rohkem kui 75 % sõiduki laiusest, peavad süsteemi otsad olema kokkupõrkeohu vähendamiseks välispinna suhtes sissepoole pööratud. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui esikaitsesüsteem on keresse peidetav või sellesse integreeritud või kui süsteemi ots on pööratud nii, et see ei saa kokku puutuda 100 mm läbimõõduga kuuliga ning vahe süsteemi otsa ja ümbritseva kere vahel ei ole üle 20 mm.

6.1.5. Arvestades punkti 6.1.4 sätteid, ei tohi esikaitsesüsteemi osade ja selle all oleva välispinna vaheline vahe ületada 80 mm. All oleva kere üldise kontuuri kohatisi katkestusi (nt avad radiaatorivõres, õhu sisselaskeavad jms) ei arvestata.

6.1.6. Üheski sõiduki külgmises punktis ei tohi pikisuunaline kaugus kaitseraua kõige eesmise osa ja esikaitsesüsteemi kõige eesmise osa vahel ületada 50 mm, et säilitada kasu sõiduki kaitserauast.

6.1.7. Esikaitsesüsteem ei tohi vähendada oluliselt kaitseraua tõhusust. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui kaitserauast ei ulatu üle rohkem kui kaks esikaitsesüsteemi vertikaalset osa ja mitte ükski horisontaalne osa.

6.1.8. Esikaitsesüsteem ei tohi olla kallutatud vertikaalist ettepoole. Esikaitsesüsteemi ülemised osad ei tohi ulatuda ülespoole ega tahapoole (tuuleklaasi suunas) rohkem kui 50 mm sõiduki kapoti esiserva võrdlusjoonest, mis on mõõdetud ilma esikaitsesüsteemita.

6.1.9. Esikaitsesüsteemi paigaldamine ei tohi kahjustada vastavust sõiduki tüübikinnituse nõuetele.

7. Erandina punktidest 2, 3 ja 5 võib vastav tüübikinnitusasutus lugeda mis tahes nendes sätestatud katse nõuded täidetuks juhul, kui mõne teise käesolevas lisas sätestatud katse nõuete alusel on läbi viidud samaväärne katse.

(1) EÜT L 267, 19.10.1977, lk 1.