ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ühine Seisukoht,

7. mai 1998,

mille nõukogu on Euroopa Liidu lepingu artikli J.2 alusel määratlenud Jugoslaavia Liitvabariigi ja Serbia valitsuste välismaal hoitavate rahaliste vahendite külmutamise kohta

(98/326/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit J.2,

ning arvestades, et:

nõukogu võttis 19. märtsil 1998 vastu ühise seisukoha 98/240/ÜVJP [1] Jugoslaavia Liitvabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta;

ühises seisukohas 98/240/ÜVJP peeti võimalikuks täiendavate meetmete võtmist, eelkõige rahaliste vahendite külmutamist, kui nimetatud ühise seisukoha tingimusi ei täideta ja repressioonid Kosovos jätkuvad; asjaomaseid tingimusi ei ole täidetud ning seetõttu tuleks ette näha täiendavad piirangud finantssuhetele Jugoslaavia Liitvabariigiga;

artiklis 1 sätestatud piiravad meetmed vaadatakse viivitamata uuesti läbi, kui Jugoslaavia Liitvabariigi ja Serbia valitsused astuvad samme dialoogi pidamise raamistiku ja stabiliseerimismeetmete vastuvõtmiseks;

Euroopa Liit kavatseb võtta täiendavaid piiravaid meetmeid, eelkõige astuda samme Serbiasse tehtavate uute investeeringute peatamiseks, kui 9. mail 1998 on pooltevaheline dialoog endiselt seiskunud seetõttu, et Jugoslaavia Liitvabariigi ja Serbia valitsused ei täida esitatud tingimusi,

ON MÄÄRATLENUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Jugoslaavia Liitvabariigi ja Serbia valitsuste välismaal hoitavad rahalised vahendid külmutatakse.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht vaadatakse uuesti läbi hiljemalt kuus kuud pärast vastuvõtmist.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 7. mai 1998

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Beckett

[1] EÜT L 95, 27.3.1998, lk 1.

--------------------------------------------------
Nõukogu ühine Seisukoht,

3. september 1999,

millega muudetakse ühist seisukohta 1999/273/ÜVJP Jugoslaavia Liitvabariigile (JLV) nafta ja naftatoodete tarnimise ja müümise keelu suhtes ning ühist seisukohta 1999/318/ÜVJP Jugoslaavia Liitvabariigi vastaste kitsendavate lisameetmete suhtes

(1999/604/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades, et:

(1) 23. aprillil 1999 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 1999/273/ÜVJP Jugoslaavia Liitvabariigile (JLV) nafta ja naftatoodete tarnimise ja müümise keelu suhtes [1] ning 10. mail 1999 ühise seisukoha 1999/318/ÜVJP Jugoslaavia Liitvabariigi vastaste kitsendavate lisameetmete suhtes; [2]

(2) 19. juulil 1999 meenutas nõukogu oma toetust president Djukanovici demokraatlikult valitud valitsusele Montenegros ja Montenegro Vabariigi poliitiliste ja majandusreformide programmile ning rõhutas vajadust vabastada Kosovo ja Montenegro kiiresti naftaembargost ja muudest sanktsioonidest;

(3) vastavalt sellele tuleks ühise seisukoha 1999/273/ÜVJP artiklit 1 ja ühise seisukoha 1999/318/ÜVJP artiklit 4 muuta;

(4) Euroopa Liit peab käesoleva ühise seisukoha maksimaalse mõju saavutamise huvides tähtsaks Kesk- ja Ida-Euroopa assotsieerunud riikide, Küprose, Malta ja EFTA maade toimimist kooskõlas kõnealuse ühise seisukohaga;

(5) allpool nimetatud meetmete rakendamiseks on vajalikud ühenduse viivitamatud vastavasisulised sammud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 1999/273/ÜVJP artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:

"3. Lõikes 1 nimetatud keeldu ei kohaldata nafta ja naftatoodete tarnimise ega müügi suhtes Kosovo provintsile või Montenegro Vabariigile Montenegros või Kosovos toimuvaks või sealt juhitavaks tegevuseks, ilma et see piiraks käesoleva artikli kohaldamist ülejäänud Jugoslaavia Liitvabariigi suhtes."

Artikkel 2

Ühise seisukoha 1999/318/ÜVJP artiklile 4 lisatakse järgmine lõik:

"Eespool nimetatud keeldu ei kohaldata ühenduse ja Montenegro Vabariigi või Kosovo provintsi vahel äri- või eraotstarbel teiste kui Jugoslaavia lennuettevõtjate ning Montenegro lennuliinide poolt käitatavate lendude suhtes, ilma et see piiraks käesoleva artikli kohaldamist ülejäänud Jugoslaavia Liitvabariigi suhtes."

Artikkel 3

Eesistujamaa taotleb, et Kesk- ja Ida-Euroopa assotsieerunud riigid, Küpros, Malta ning EFTA liikmed toimiksid kooskõlas käesoleva ühise seisukohaga.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 3. september 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

T. Halonen

[1] EÜT L 108, 27.4.1999, lk 1.

[2] EÜT L 123, 13.5.1999, lk 1.

--------------------------------------------------
Ühine Seisukoht,

16. aprill 1999,

mille nõukogu on määratlenud Euroopa Liidu lepingu artikli J.2 alusel Liibüa kohta

(1999/261/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit J.2,

ning arvestades, et:

22. novembril 1993 võttis nõukogu vastu otsuse Euroopa Liidu ja Liibüa vaheliste majandussuhete piiramist käsitleva ühise seisukoha 93/614/ÜVJP [1] kohta vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 883 (1993) asjakohastele sätetele;

27. augustil 1998 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 1192 (1998), milles kinnitas uuesti resolutsioonides 748 (1992) ja 883 (1993) sätestatud meetmeid ja otsustas, et nimetatud meetmed peatatakse kohe, kui ÜRO peasekretär on Julgeolekunõukogule teatanud, et kaks isikut, keda süüdistatakse pommi lõhkamises lennukompanii Pan Am lennul 103, on jõudnud kohtu alla andmise eesmärgil Madalmaadesse ning et Liibüa valitsus teeb koostööd Prantsuse kohtuvõimudega UTA 772 pommiplahvatuse küsimuses;

ÜRO peasekretär teatas sellest 5. aprillil 1999; Julgeolekunõukogu resolutsioonide 748 (1992) ja 883 (1993) alusel võetud Liibüavastased meetmed tuleks seetõttu peatada;

ÜRO peasekretär teatab peatamisest arvates 90 päeva jooksul, kas Liibüa on täitnud ülejäänud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 731 (1992) ja 748 (1992) sätted, eesmärgiga tühistada peatatud meetmed vastavalt Julgeolekunõukogu resolutsiooni 883 (1993) lõikele 16, kui Liibüa täidab täielikult kõiki eespool nimetatud resolutsioonide nõudeid ja otsuseid;

kuni selle ajani peab liit asjakohaseks kohaldada jätkuvalt meetmeid, mida liikmesriigid otsustasid Liibüa vastu rakendada aastal 1986 seoses Liibüa terrorismi toetava tegevusega,

ON MÄÄRATLENUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1192 (1998) peatatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 748 (1992) ja 883 (1993) alusel Liibüa vastu võetud piiravad meetmed, välja arvatud meetmed, mis on võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 883 (1993) lõike 8 kohaldamiseks.

Artikkel 2

1. Liikmesriikide poolt 27. jaanuaril ja 14. aprillil 1986 vastu võetud meetmed, täpsemalt:

a) relvade ja muu sõjaväevarustuse embargo;

b) diplomaatiliste ja konsulaaresinduste töötajate liikumisvabaduse piirangud;

c) diplomaatiliste ja konsulaaresinduste personali vähendamine;

d) rangemad viisanõuded ja -menetlused,

jäävad kehtima.

2. Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1192 (1998) kohaselt ei kohaldata Madalmaade suhtes lõike 1 punktides b ja c nimetatud meetmeid, et võimaldada seal pidada "Lockerbie kohtuprotsess".

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht vaadatakse läbi ÜRO peasekretäri ettekande alusel, milles antakse teada, kas Liibüa täidab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 731 (1992) ja 748 (1992) ülejäänud sätteid.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht jõustub 6. aprillil 1999.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Luxembourg, 16. aprill 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

J. Fischer

[1] EÜT L 295, 30.11.1993, lk 7.

--------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 273 , 23/10/1999 Lk 0001 - 0001



Nõukogu Ühine Seisukoht, 22. oktoober 1999, millega väljendatakse toetust Jugoslaavia Liitvabariigi demokraatlikele jõududele (1999/691/ÜVJP) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15, ning arvestades, et: (1) eesmärgiga edendada demokratiseerimist Jugoslaavia Liitvabariigis omistatakse nõukogu 19. juuli 1999. aasta resolutsioonides suurt tähtsust sidemete arendamisele kõigi demokraatlike jõududega, kaasa arvatud riigi demokraatlikult juhitavate haldusüksustega; (2) nõukogu oli ühtlasi seisukohal, et tuleks kindlaks määrata võimalused ja vahendid leevendamaks kõnealuste jõudude olukorda, muu hulgas energiaga varustamise kaudu; (3) nõukogu rõhutas samuti vahet Belgradi režiimi ja Jugoslaavia Liitvabariigi elanikkonna vahel, mis võetakse arvesse otsuste tegemisel sanktsioonide rakendamise kohta; (4) nõukogu taaskinnitas 13. septembri 1999. aasta resolutsioonides kavatsust jätkuvalt toetada demokraatlikke muudatusi Jugoslaavia Liitvabariigis ning Serbia rahva ja riigi demokraatlike jõudude jõupingutusi demokratiseerimise ja kodanikuühiskonna edendamisel; (5) nõukogu otsustas, et on aeg sisse seada ametlikud sidemed Jugoslaavia Liitvabariigi demokraatlike jõudude esindajatega; (6) nõukogu otsustas kutsuda Serbia demokraatlike opositsiooniparteide ja kodanikuühiskonna ning Montenegro valitsuse esindajad kohtumisele, et ühiste arutelude kaudu toetada nende jõupingutusi demokraatia edendamisel; (7) nõukogu otsustas ühtlasi ümber hinnata senise toetustegevuse ja tõhustada konkreetsete Euroopa Liidu projektide rakendamist asjaomastes valdkondades, näiteks demokraatlike massiteabevahendite tegevuse toetamisel; (8) nõukogu soovitas tungivalt käivitada G17 poolt algatuse "Energia demokraatia teenistuses" raames esitatud katseprojekti, mille alusel varustatakse energiaabi korras kütteõliga esmajoones linnad Niš ja Pirot; projekti saab hiljem laiendada teistele haldusüksustele, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA: Artikkel 1 Edendamaks Jugoslaavia Liitvabariigi demokratiseerimist, toetab Euroopa Liit aktiivselt kõiki jõude, kes täielikult tunnistavad demokraatlikke väärtusi. Artikkel 2 Artiklis 1 väljendatud toetus suunatakse eelkõige järgmisele tegevusele: - dialoogi arendamine demokraatlikult meelestatud kohalike juhtide ja ühiskondlike organisatsioonide juhtidega, muu hulgas kohtumiste kaudu üldasjade nõukogu raames, - ühise menetluse loomine, mis moodustab foorumi poliitiliste ja tehniliste küsimuste sisuliseks arutamiseks, - toetus katseprojekti käivitamisele, mis esitati G17 poolt algatuse "Energia demokraatia teenistuses" raames Serbia haldusüksuste varustamiseks energiaga, - toetuse tugevdamine demokraatlikele massiteabevahenditele ja muudele asjaomastele valdkondadele. Artikkel 3 Käesolev ühine seisukoht jõustub alates vastuvõtmise kuupäevast. Artikkel 4 Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Luxembourg, 22. oktoober 1999 Nõukogu nimel eesistuja S. Mönkäre --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 161 , 01/07/2000 Lk 0001 - 0001



Nõukogu ühine seisukoht, 29. juuni 2000, Euroopa Liidu toetuse kohta Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni rahuprotsessile Etioopia ja Eritrea vahel (2000/420/ÜVJP) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 15, ning arvestades järgmist: (1) 10. aprillil 2000 võttis nõukogu vastu otsused Etioopia ja Eritrea vahelise konflikti kohta eesistujariigi eriesindaja korraliste aruannete alusel. (2) Nõukogu on vastu võtnud ühise seisukoha 97/356/ÜVJP konfliktide vältimise ja lahendamise kohta Aafrikas [1] ning ühise seisukoha 98/350/ÜVJP inimõiguste, demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemisava kohta Aafrikas. [2] (3) 17. novembri 1998. aasta, 15. jaanuari, 11. veebruari, 2. märtsi, 18. juuni, 21. juuli 1999. aasta, 10. mai, 17. mai ja 14. juuni 2000. aasta deklaratsioonides, mille eesistujariik on teinud Euroopa Liidu nimel, ning nõukogu 22. ja 23. mai 2000. aasta otsustes on liit avaldanud toetust Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni egiidi all koostatud rahukavale, tingimusel et pooled järgivad ja rakendavad kõnealust kava vastavalt selles sätestatud tingimustele. (4) ÜRO Julgeolekunõukogu on vastu võtnud resolutsioonid 1177 (98), 1226 (99), 1227 (99), 1297 (2000) ja 1298 (2000). (5) 18. juunil 2000 allkirjastasid Etioopia ja Eritrea vastavalt Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ettepanekule vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks oma 20. juuni 2000. aasta deklaratsiooniga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA: Artikkel 1 Käesoleva ühise seisukoha eesmärk on toetada Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni rahuprotsessi Etioopia ja Eritrea vahel. Artikkel 2 Euroopa Liit toetab kooskõlastatult Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja ÜRO võetud meetmeid, et rakendataks Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni rahukokkulepet, sealhulgas vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet, mille kaks asjaomast riiki allkirjastasid 18. juunil 2000. Euroopa Liit toetab eelkõige rahvusvaheliste vaatlejate kohalesaatmist, piiride kindlaksmääramist ja tähistamist, demineerimist ja püüdeid aidata põgenikke ja ümberasustatud isikuid. Artikkel 3 Nõukogu märgib, et komisjon võib tegutseda käesoleva ühise seisukoha eesmärkide saavutamiseks vajaduse korral asjakohaste ühenduse meetmete abil. Artikkel 4 Euroopa Liit ja selle liikmesriigid jätavad endale õiguse muuta Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni rahukokkuleppe rakendamist toetavaid meetmeid või need tühistada, kui pooled ei täida selle tingimusi. Artikkel 5 Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval. Artikkel 6 Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Luxembourg, 29. juuni 2000 Nõukogu nimel eesistuja M. Arcanjo [1] EÜT L 153, 11.6.1997, lk 1. [2] EÜT L 158, 2.6.1998, lk 1. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 292 , 21/11/2000 Lk 0001 - 0001



Nõukogu ühine seisukoht, 20. november 2000, millega muudetakse ühist seisukohta 96/184/ÜVJP relvaekspordi kohta endisesse Jugoslaaviasse (2000/722/ÜVJP) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15, ning arvestades järgmist: (1) 26. veebruaril 1996 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 96/184/ÜVJP relvaekspordi kohta endisesse Jugoslaaviasse, [1] mida on muudetud otsustega 98/498/ÜVJP [2] ja 99/481/ÜVJP [3]. (2) Nõukogu on jõudnud seisukohale, et sündmuste areng Horvaatias, eelkõige tema võetud kohustus kohaldada täies ulatuses Daytoni/Pariisi leppeid, samuti tema poliitika relvaekspordi suhtes, õigustab nimetatud riigi suhtes ühise seisukoha 96/184/ÜVJP alusel kehtestatud piiravate meetmete lõpetamist. (3) Relvaekspordi suhtes Horvaatiasse ja endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ollakse seisukohal, et liikmesriigid kohaldavad rangelt 8. juunil 1998 vastu võetud Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA: Artikkel 1 Ühist seisukohta 96/184/ÜVJP muudetakse järgmiselt: 1) punkti 2 alapunktist i jäetakse välja sõna "Horvaatia"; 2) punkti 2 alapunkt ii asendatakse järgmisega: "ii) kui ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1021 ei tulene teisiti, vaadatakse iga taotlus ekspordilitsentsi saamiseks endisse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ning Horvaatiasse eraldi läbi. Käesolev säte on vastu võetud, lähtudes eeldusest, et liikmesriigid kohaldavad rangelt 8. juunil 1998 vastu võetud Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit. Samuti võtavad nad arvesse Euroopa Liidu poliitika eesmärke kõnealuses piirkonnas, mille peamiseks sihiks on rahu ja stabiilsuse saavutamine regioonis, sealhulgas vajadust relvastuskontrolli ja relvastuse piiramise järele võimalikult madala tasemeni ning usaldust suurendavaid meetmeid." Artikkel 2 Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval. Artikkel 3 Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Brüssel, 20. november 2000 Nõukogu nimel eesistuja H. Védrine [1] EÜT L 58, 7.3.1996, lk 1. [2] EÜT L 225, 12.8.1998, lk 1. [3] EÜT L 188, 21.7.1999, lk 3. --------------------------------------------------
Nõukogu Ühine Seisukoht,

10. november 2000,

teatavate S. Miloševići ja temaga seotud isikute vastu suunatud eripiirangute säilitamise kohta

(2000/696/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

(1) Oma Luxembourgis 9. oktoobril 2000 vastuvõetud deklaratsioonis osutas nõukogu, et liit on otsustanud kaotada kõik Jugoslaavia Liitvabariigi (JLV) suhtes 1998. aastast kehtestatud sanktsioonid, välja arvatud sätted, mis on suunatud JLV endise presidendi Slobodan Miloševići ja temaga seotud isikute vastu, sest nad ohustavad jätkuvalt demokraatia kindlustamist JLVs.

(2) Ühise seisukoha 2000/599/ÜVJP [1] artiklis 3 sätestatakse, et ühised seisukohad 1998/240/ÜVJP (välja arvatud selle artiklid 1 ja 2), [2] 1998/326/ÜVJP, [3] 1998/374/ÜVJP [4] ja 1999/318/ÜVJP [5] vaadatakse läbi, et säilitada üksnes S. Miloševići ja temaga seotud füüsiliste isikute vastu suunatud piirangud.

(3) Läbipaistvuse ja selguse tagamiseks tuleks S. Miloševići ja temaga seotud füüsilisi isikuid käsitlevad sätted koondada ühte teksti.

(4) Teatavate allpool loetletud meetmete rakendamiseks on vaja astuda samme ühenduse tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

1. Ühise seisukoha 1998/240/ÜVJP artiklis 4, ühise seisukoha 1998/725/ÜVJP [6] artiklis 1 ja ühise seisukoha 1999/318/ÜVJP artiklis 1 osutatud viisakeeld piirdub JLV endise presidendi Slobodan Miloševići ja temaga seotud füüsiliste isikutega.

2. Lõikega 1 hõlmatud isikute loend koostatakse ja seda ajakohastatakse nõukogu rakendusotsusega.

Artikkel 2

Ühise seisukoha 1998/326/ÜVJP artiklis 1 ja ühise seisukoha 1999/318/ÜVJP artiklis 2 osutatud välismaal hoitavate rahaliste vahendite külmutamine piirdub S. Miloševići ja temaga seotud füüsiliste isikute vahenditega.

Artikkel 3

Ühine seisukoht 1998/374/ÜVJP, ühise seisukoha 1998/240/ÜVJP artikkel 3 ja ühise seisukoha 1999/318/ÜVJP artiklid 3 ja 5 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 10. november 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

C. Josselin

[1] EÜT L 255, 9.10.2000, lk 1.

[2] EÜT L 95, 27.3.1998, lk 1.

[3] EÜT L 143, 14.5.1998, lk 1.

[4] EÜT L 165, 10.6.1998, lk 1.

[5] EÜT L 123, 13.5.1999, lk 1. Ühist seisukohta on viimati muudetud ja täiendatud ühise seisukohaga 2000/56/ÜVJP (EÜT L 21, 26.1.2000, lk 4).

[6] EÜT L 345, 19.12.1998, lk 1.

--------------------------------------------------
NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT,

16. juuli 2001,

mis käsitleb viisakeeldu endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ekstremistidele

(2001/542/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu väljendas 11. juuni 2001. aasta otsustes kasvavat muret julgeolekuolukorra tõsise halvenemise pärast endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja mõistis hukka albaanlastest ekstremistide kestva terroritegevuse.

(2) 25. juuni 2001. aasta otsustes mõistis nõukogu jätkuvalt hukka mis tahes terrorismi Lääne-Balkani piirkonnas ja teatas, et on endiselt kohustatud takistama sellisel tegevusel kahjustada demokraatlikke protsesse, kasutades selleks muu hulgas selliseid piiravaid meetmeid nagu näiteks viisakeeld ekstremistidele.

(3) Viisasid ei anta ekstremistidele, kes ohustavad rahu ja stabiilsust endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust.

(4) Euroopa Liit on seisukohal, et Euroopa Liiduga assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikide, Küprose, Malta ja Türgi ning Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate EFTA riikide ühinemine käesoleva ühise seisukohaga on oluline, et selle mõju oleks võimalikult suur,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

1. Viisasid ei anta ekstremistidele, kes ohustavad rahu ja stabiilsust endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust.

2. Lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvate isikute nimekiri koostatakse ja seda ajakohastatakse kõrge esindaja soovituste alusel vastuvõetava nõukogu rakendusotsusega.

Artikkel 2

Eesistujariik teeb Euroopa Liiduga assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, Küprosele, Maltale ja Türgile ning Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvatele EFTA riikidele ettepaneku ühineda käesoleva ühise seisukohaga, et viisakeelu mõju oleks võimalikult suur.

Artikkel 3

Käesolevat ühist seisukohta vaadatakse jooksvalt läbi.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 16. juuli 2001

Nõukogu nimel

eesistuja

L. Michel
Nõukogu ühine seisukoht,

23. juuli 2001,

ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamise kohta

(2001/567/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

(1) 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis kokkutulnud Euroopa Ülemkogu võttis vastu deklaratsiooni ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamise kohta.

(2) Üldasjade nõukogu võttis 14. mail 2001 vastu otsused kanderakettide leviku tõkestamise kohta.

(3) Liit on mures selliste ballistiliste kanderakettide leviku pärast, mida võib kasutada massihävitusrelvade kandjana.

(4) Rahvusvaheliste normide ja poliitiliste vahendite tugevdamine massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks on esmatähtis liidule, kes on kohustunud tugevdama desarmeerimist ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlevaid mitmepoolseid kokkuleppeid.

(5) Liit leiab, et on pakiline vajadus üldise ja mitmepoolse lähenemisviisi järele, mis täiendaks praegusi meetmeid ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamiseks.

(6) Seetõttu toetab liit igati ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamise rahvusvahelise tegevusjuhendi (edaspidi "tegevusjuhend") eelnõud, mille on välja töötanud kanderakettide tehnoloogia kontrollimeetmete osalised ja mis on saadetud kõikidele riikidele ettepanekuga selle algatusega liituda. Tegevusjuhendi tekst vaadatakse läbi teistelt riikidelt saadud märkusi silmas pidades.

(7) Tegevusjuhend on kõige konkreetsem ja kaugeleulatavam algatus selles valdkonnas ja pakub seega parimat võimalust lühikese aja jooksul tulemusi saavutada.

(8) Tegevusjuhend on poliitiliselt siduv dokument. Liit loodab, et sellel on positiivne mõju muudele algatustele ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamise valdkonnas. Liit leiab, et pärast vastuvõtmist võiks tegevusjuhend huvi pakkuda Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Liidu eesmärk on tõkestada ballistiliste kanderakettide levikut. Selle eesmärgi saavutamiseks toetab liit tegevusjuhendi ülemaailmset kohaldamist.

Artikkel 2

Liit toetab aktiivselt tegevusjuhendi viimistlemiseks korraldatavat rahvusvahelist ad hoc läbirääkimisprotsessi, mille tulemusena peetakse hiljemalt 2002. aastal rahvusvaheline konverents tegevusjuhendi vastuvõtmiseks.

Protsess peaks põhinema tegevusjuhendil ning peaks olema avatud, läbipaistev ja osalisi juurdekutsuv, võimaldades mis tahes riigil, kes soovib tegevusjuhendiga ühineda, osaleda võrdsetel alustel selle väljatöötamises.

Artikkel 3

Liit jätkab selle algatusega tegelemist igati läbipaistvalt koos kõikide teiste huvitatud osapooltega.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 23. juuli 2001

Nõukogu nimel

eesistuja

A. Neyts-uyttebroeck

--------------------------------------------------