Euroopa Liidu Teataja L 236 , 08/09/1975 Lk 0003 - 0016

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0161

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0130

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0161

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0157

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0157



Komisjoni direktiiv, 25. juuli 1975, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi nr 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (75/524/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [1] (muudetud asutamislepingule lisatud, uute liikmesriikide Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega ühinemist käsitleva aktiga, [2] millele kirjutati alla Brüsselis 22. jaanuaril 1972), eriti selle artikleid 11, 12 ja 13, võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/320/EMÜ teatavate mootorsõidukikategooriate ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3] (muudetud asutamislepingule lisatud, uute liikmesriikide Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega ühinemist käsitleva aktiga, [4] millele kirjutati alla Brüsselis 22. jaanuaril 1972), eriti selle artiklit 5, ning arvestades, et: Komisjon võttis 11. veebruari 1974. aasta direktiiviga 74/132/EMÜ [5] vastu sätted, millega kohandati eespool nimetatud 26. juuli 1971. aasta nõukogu direktiivi tehnika arenguga; kõnealused sätted puudutavad üksnes pidurdusjõu jaotureid, mitte aga ühilduvusnõudeid; vältimaks teatavaid autoronge (vedukeid ja haagiseid), mille puhul ei suudetaks pidurdamise osas tõenäoliselt tagada täielikku ohutust, tuleks nende sätete suhtes kohaldada nõudeid vedukite ja haagiste ühilduvuse kohta; tänaseks võimaldab tehnika areng ühilduvussätted mitte üksnes vastu võtta, vaid neid ka õigesti ellu rakendada; ühilduvusnõudeid käsitlevate sätete kehtestamiseks on tarvis muuta nõukogu direktiivi 74/132/EMÜ lisas esitatud sätteid seadme kohta, mis võimaldab pidurdusjõudu kohandada vastavalt koormusele; sätted rataste lukustumisvastaste süsteemide kohta võetakse vastu hiljem; nimetatud sätete jõustumiseni on seepärast tarvis kõikide kategooriate sõidukid, v.a O1- ja O2-kategooria sõidukid, allutada käesolevale direktiivile, ka juhul, kui need on varustatud lukustumisvastaste seadmetega; käesoleva direktiiviga nähakse ette muudetud sätete varasem jõustumistähtpäev ning seepärast ei ole komisjoni direktiivi 74/132/EMÜ artikli 2 lõigete 2 ja 3 kehtimajätmine enam põhjendatud; käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas mootorsõidukikaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee seisukohaga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Komisjoni 11. veebruari 1974. aasta direktiivi nr 74/132/EMÜ (millega muudetakse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 2 lõiked 2 ja 3 tühistatakse alates käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäevast. Artikkel 2 1. Nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi nr 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, muudetud komisjoni 11. veebruari 1974. aasta direktiiviga 74/132/EMÜ) I, II ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule. 2. Kuni rataste lukustumisvastaste süsteemide eritingimuste jõustumiseni allutatakse kõnealuste süsteemidega varustatud M1-, M2-, M3-, N1-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukid käesoleva direktiivi sätetele. Artikkel 3 1. Alates 1. jaanuarist 1976 ei tohi liikmesriigid piduriseadmetega seotud põhjustel: - keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi nr 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest; või - keelata sõidukite esmast kasutuselevõttu, kui kõnealuse sõidukitüübi piduriseadmed vastavad viimati käesoleva direktiiviga muudetud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi nr 71/320/EMÜ sätetele. 2. Alates 1. oktoobrist 1976 liikmesriigid: - ei tohi enam välja anda nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi nr 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases lõigus nimetatud dokumenti sõidukitüübile, mille piduriseadmed ei vasta viimati käesoleva direktiiviga muudetud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi nr 71/320/EMÜ sätetele; - võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille piduriseadmed ei vasta viimati käesoleva direktiiviga muudetud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/320/EMÜ sätetele. 3. Liikmesriigid võivad alates 1. oktoobrist 1976 keelata selliste sõidukite kasutuselevõtu, mille piduriseadmed ei vasta viimati käesoleva direktiiviga muudetud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/320/EMÜ nõuetele. 4. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1976 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. Artikkel 4 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 25. juuli 1975 Komisjoni nimel president François-Xavier Ortoli [1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. [2] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 115 ja 157. [3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 37. [4] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 118, 119 ja 158. [5] EÜT L 74, 19.3.1974, lk 7. -------------------------------------------------- LISA Nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi nr 71/320/EMÜ lisade muudatused I LISA:MÕISTED, EHITUS- JA PAIGALDUSNÕUDEDPunkt 2.2.1.12.2. sõnastatakse ümber järgmiselt: Hüdraulilise ülekandesüsteemi osa rikkest antakse juhile märku seadme abil, mis sisaldab hiljemalt juhtpedaali vajutamisel süttivat punast märgulampi. Samuti on lubatud kasutada seadet, mille punane märgulamp süttib vedelikutaseme languse puhul mahutites alla tootja määratud taseme. Märgulamp peab olema nähtav ka päevavalgel; lambi rahuldav seisund peab olema juhi poolt hõlpsasti kontrollitav. Seadme osa rike ei tohi kaasa tuua kogu kõnealuse pidurisüsteemi tõhususe täielikku kadumist. II LISA: PIDURDAMISKATSE JA PIDURISEADMETE TÕHUSUS Punkt 1.1.3.4 sõnastatakse ümber järgmiselt: Piiramata punkti 1.1.4.2 nõuete täitmist, peab teepinna haardumine olema hea. Punkti 1.1.4.1 järele lisatakse järgmine punkt 1.1.4.2. M1-, M2-, M3-, N1-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite käitumine pidurdamisel vähenenud haardumisega teepinnal peab vastama liites ettenähtud tingimustele. Liide (vt 1.1.4.2): PIDURDUSTÕHUSUSE JAGUNEMINE SÕIDUKI TELGEDE VAHEL 1. ÜLDNÕUDED M1-, M2-, M3-, N1-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukid peavad vastama käesoleva liite nõuetele. Eriseadme kasutamise korral peab seade töötama automaatselt. 2. TÄHISED i = teljeindeks (i = 1, esitelg; i = 2, teine telg; jne) Pi = teekatte põhjustatud normaaljõud teljele i staatilistes tingimustes Ni = teekatte põhjustatud normaaljõud teljele i pidurdamisel Ti = teljele i rakendatud pidurite jõud tavapärastes pidurdustingimustes teel fi = Ti/Ni, telje i kasutatud haardumine [1] J = sõiduki aeglustus g = gravitatsioonist g = 10 m/s2 tulenev kiirendus z = sõiduki pidurdusjõu väärtus = J/g [2] P = sõiduki mass h = raskuskeskme kõrgus E = teljevahe k = rehvi ja tee teoreetiline haardetegur Kc = parandustegur – täismassiga poolhaagis Kv = parandustegur – koormuseta poolhaagis TM = haagise või poolhaagisega vedukite rataste välispindadele mõjuvate pidurdusjõudude summa PM = teepinna ja haagise või poolhaagisega vedukite rataste vaheline normaalne staatiline reaktsioonjõud kokku, nagu on nimetatud vastavalt punktides 3.1.4 ja 3.1.5 Pm = rõhk juhtimistorustiku ühenduspea juures TR = pidurdusjõudude summa haagise või poolhaagise kõigi rataste välispinnal PR = haagise või poolhaagise rataste ja teekatte vaheline normaalne staatiline reaktsioonijõud kokku PRmax = täismassiga poolhaagise PR väärtus ER = käänmikupoldi ja poolhaagise telje või telgede keskme vaheline kaugus hR = poolhaagise raskuskeskme kõrgus maapinnast 3. NÕUDED MOOTORSÕIDUKITELE 3.1. Kaheteljelised sõidukid. 3.1.1. [3] Kõigi sõidukikategooriate puhul k väärtusega vahemikus 0,2–0,8: z ≥ 0·1 + 0·85 k − 0·2 Sõiduki kõigi koormustingimuste juures peab esitelje haardumiskõver paiknema ülalpool tagatelje haardumiskõverat: - M1-kategooria sõidukite puhul kõigi pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,8. Kõnealuse kategooria sõidukite puhul z väärtuste vahemikus 0,3–0,45 on lubatud siiski haardumiskõvera inversioon juhul, kui tagatelje haardumiskõver ei ületa valemiga k = z määratletud sirget rohkem kui 0,05 võrra (ideaalne haardumissirge, vaata joonis 1A); - muude kategooriate sõidukite puhul kõigi pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,30. See tingimus loetakse täidetuks ka juhul, kui iga telje haardumiskõverad (vahemikus 0,15–0,30) asetsevad ideaalse haardumissirgega paralleelsete, võrrandite k = z ± 0,08 abil saadud sirgete vahel, nagu on kujutatud joonisel 1B, ning tagatelje haardumiskõver pidurdustel z ≥ 0,3 vastab suhtele z ≥ 0·3 + 0·74 k − 0·38 3.1.2. Õhkpiduritega haagise vedamiseks ettenähtud mootorsõiduki juhttorustiku ühenduse juures olevat rõhku ei tohi mõjutada veduki sildade rõhureguleerimisseadmete töö. 3.1.3. Punkti 3.1.1 nõuete kontrollimiseks esitab tootja esi- ja tagatelgede haardumiskõverad, mis on välja arvutatud järgmiste valemite abil: f1 = T1N1 = T1P1 + z hE P | f2 = T2N2 = T2P2 − z hE P | 3.1.4. Muud kui poolhaagiste vedukid. 3.1.4.1. Kõverad joonistatakse mõlema järgmise koormustingimuse kohta: - tühimassiga, töökorras, juhiga, - täismassiga. Kui on ette nähtud mitu massi jagunemise võimalust, siis võetakse arvesse võimalus, mille puhul kõige suurem koormus langeb esiteljele. Raskuskeskme kõrguse määrab tootja. Õhkpiduritega sõiduki puhul, kui tegemist on haagise või haagise vedamiseks ettenähtud vedukiga, peab pidurdusjõu TR/PR või TM/PM ja surve Pm lubatud suhe jääma joonisel 2 näidatud piiresse. 3.1.5. Poolhaagiste vedukid. 3.1.5.1. Vedukid tühimassiga poolhaagisega Tühimassiga liigendautorong on töökorras veduk, kus on juht ning millega on ühendatud tühimassiga poolhaagis. Poolhaagise vedukile ülekantavat dünaamilist koormust esindab käänmikupoldile avaldatav staatiline mass, mis moodustab 15 % seadmele rakenduvast täismassist. Poolhaagiseta veduki raskuskeskme määrab kindlaks sõiduki tootja. Pidurdusjõude reguleeritakse pidevalt poolhaagisega veduki (tühimassiga) ning ainult veduki koormustingimuste vahel; kontrollitakse ainult veduki pidurdusjõude. 3.1.5.2. Vedukid, millel on täismassiga poolhaagis Täismassiga liigendautorong on töökorras veduk, kus on juht ning millega on ühendatud täismassiga poolhaagis. Poolhaagise dünaamilist koormust vedukile väljendatakse haakeseadise käänmikupoldile avaldatava staatilise massina Ps, mille valem on: P = P so1 + 0·45 z kus Pso väljendab veduki suurima tehniliselt lubatud täismassi ja tühimassi vahet. h = h P + h P sP kus h0 = veduki raskuskeskme kõrgus hs = haakeseadise kõrgus, millele poolhaagis toetub P0 = poolhaagiseta veduki tühimass P = P + P = P + P . 3.1.5.3. Suruõhkpidurisüsteemiga sõiduki puhul on pidurdusjõu TM/PM ja rõhu pm lubatud suhe joonisel 3 näidatud piires. 3.2. Sõidukid, millel on rohkem kui kaks telge Punkti 3.1 nõuded kehtivad sõidukite suhtes, millel on rohkem kui kaks telge. Punkti 3.1.1 nõuded seoses rataste lukustumisjärjestusega loetakse täidetuks, kui pidurdusjõu väärtuste vahemikus 0,15–0,30 on vähemalt ühe esitelje rataste haardumine suurem kui vähemalt ühe tagatelje rataste haardumine. 4. NÕUDED POOLHAAGISTELE Suruõhkpidurisüsteemidega varustatud poolhaagised: Pidurdusjõu TR/PR ja surve Pm lubatud suhe tühimassi ja täismassi puhul jääb joonistest 4A ja 4B saadud kahte vahemikku. Kõnealune nõue peab olema täidetud poolhaagise telgede kõigi lubatud koormuste puhul. 5. NÕUDED HAAGISTELE 5.1. Alljärgnevad nõuded kehtivad üksnes õhkpiduritega haagiste suhtes. Neid ei kohaldata üheteljeliste haagiste ega kaheteljeliste haagiste suhtes, mille teljevahe on alla 2 meetri. 5.2. Kaheteljeliste haagiste suhtes, mis ei ole välja jäetud punkti 5.1 tingimustega, kehtivad punkti 3.1 nõuded. 5.3. Rohkem kui kahe teljega haagiste suhtes kehtivad punktiga 3.2 ettenähtud nõuded. 6. TINGIMUSED, MIS TULEB TÄITA RIKKE PUHUL PIDURDUSJÕUDUDE JAOTUSSÜSTEEMIS Kui käesoleva liite nõuete täitmiseks kasutatakse eriseadet (nt sõiduki vedrustuse poolt mehaaniliselt juhitav seade), peab kõnealuse seadme rikke või selle juhtseadise rikke korral olema võimalik sõidukit mootorsõidukitele hädapidurduse puhuks ettenähtud tingimustes peatada; haagiste ja poolhaagiste puhul peab seadme juhtseadise rikke korral olema võimalik saavutada pidurdusjõu väärtus, mis moodustab vähemalt 30 % kõnealuse sõiduki sõidupiduri ettenähtud pidurdusjõust. 7. MÄRGISTAMINE 7.1. Sõidukid, välja arvatud need M1-kategooria sõidukid, mis vedrustuse abil mehaaniliselt reguleeritava seadme tõttu vastavad käesoleva liite nõuetele, peavad olema varustatud märgistega, millel on esitatud seadme kasulik käigupikkus sõiduki tühi- ja täismassile vastavate asendite vahel. 7.2. Kui käesoleva liite nõuete täitmiseks kasutatakse suruõhuga käitatavat seadet, peab sõidukil olema märge seadme väljalaskepoolel nii tühimassiga kui ka täismassiga sõiduki puhul täispidurdusel tekkiva rõhu kohta. 7.3. Punktides 7.1 ja 7.2 nimetatud märgised peavad olema kustumatult kinnitatud nähtavale kohale. 8. SÕIDUKI ÜLEVAATUS EMÜ tüübikinnituskatsetuse ajal kontrollib tehnilise kontrolli asutus vastavust käesolevas liites sisalduvatele nõuetele ning teeb kõik vajalikud katsed. Täiendavate katsete protokollid lisatakse EMÜ tüübikinnitustunnistusele. JOONIS 1A M1-KATEGOORIA SÕIDUKID (vt punkt 3.1.1) +++++ TIFF +++++ JOONIS 1B MUUD KUI M1-KATEGOORIA SÕIDUKID (vt punkt 3.1.1) +++++ TIFF +++++ JOONIS 2 VEDUKID JA HAAGISED (vt punkt 3.1.4.1) +++++ TIFF +++++ Märkus: = 0 = 0·1 = 0 = 0·1 TM PM TR PR ja ühenduspea juures mõõdetud juhtimisrõhk olema võrdelises seoses. JOONIS 3 POOLHAAGISTE VEDUKID (vt punkt 3.1.5) +++++ TIFF +++++ Märkus: 1) = 0 = 0·1 TM PM ja ühenduspea juures mõõdetud töörõhk olema võrdelises seoses. 2) Joonisel kujutatud suhteid rakendatakse järk-järgult koormusastmetes täis- ja tühimassi vahel ning need saadakse automaatselt. JOONIS 4A POOLHAAGISED (vt punkt 4) +++++ TIFF +++++ TR PR ja juhtimistorustiku vaheline suhe täis- ja tühimassiseisundis määratakse kindlaks järgmiselt: Koefitsiendid Kc (täismass), Kv (tühimass) saadakse joonise 4B põhjal. Täismassile ja tühimassile vastavad alad saadakse joonisel 4A esitatud ala ülemise ja alumise piirväärtuse korrutamise teel vastavalt koefitsiendiga Kc ja Kv. JOONIS 4B (vt punkt 4) +++++ TIFF +++++ Selgitav märkus joonise 4B kasutamise kohta 1. Joonis 4B on saadud järgmise valemi abil: K = PR 0·96 1·0 + − PR h − 1·0 2·5 2. Näide kasutamise kohta. 2.1. Katkendlikud jooned joonisel 4B väljendavad koefitsientide Kc ja Kv määramist järgmisel sõidukil, kui: | täismass | tühimass | Ρ | 24 t | 4,2 t | PR | 15 t | 3t | PRmax | 15 t | 15 t | hR | 1,8 m | 1,4 m | ER | 6,0 m | 6,0 m | Järgmistes punktides kehtivad sulgudes olevad arvud ainult sõidukite puhul, mida kasutatakse diagrammil 4B esitatud kasutamismeetodi illustreerimiseks. 2.2. Arvutatakse järgmised suhted a) P PR täismass (= 1,6) b) P PR tühimass (= 1,4) c) PR PRmax tühimass (= 0,2) 2.3. Koefitsiendi Kc määramine täismassi puhul a) Alustatakse asjakohasest hR (hR = 1,8 m) b) Liigutakse horisontaalselt asjakohase P/PR jooneni (P/PR = 1,6) c) Liigutakse vertikaalselt asjakohase ER jooneni (ER = 6,0 m) d) Liigutakse horisontaalselt Kc jaotuseni, Kc väärtus on vajalik täismassi koefitsient (Kc = 1,04). 2.4. Tühimassi koefitsiendi Kv määramine 2.4.1. Koefitsiendi K2 määramine. a) Alustatakse asjakohasest hR (hR = 1,4 m) b) Liigutakse horisontaalselt asjakohase PR/PRmax jooneni vertikaalteljele kõige lähemal asuvas kõverate rühmas (PR/PRmax = 0,2) c) Liigutakse vertikaalselt horisontaalteljele ning võetakse K2 väärtus (K2 = 0,13 m). 2.4.2. Koefitsiendi K1 määramine. a) Alustatakse asjakohasest hR (hR = 1,4 m) b) Liigutakse horisontaalselt asjakohase P/PR jooneni (P/PR = 1,4) c) Liigutakse vertikaalselt asjakohase ER jooneni (ER = 6,0 m) d) Liigutakse horisontaalselt asjakohase PR/PRmax jooneni vertikaalteljest kõige kaugemal asuvas kõverate rühmas (PR/PRmax = 0,2) e) Liigutakse vertikaalselt horisontaalteljele ning võetakse K1 väärtus (K1 = 1,79 m). 2.4.3. Koefitsiendi Kv määramine. Tühimassi koefitsient Kv saadakse järgmise valemi abil: K = K − K . [1] Telgede vastavad haardumiskõverad väljendavad i telje haardumisvõimet sõiduki pidurdusjõu väärtuse funktsioonina kindlaksmääratud koormustingimustes. [2] Poolhaagiste puhul on z poolhaagise telje/telgede staatilise massiga jagatud pidurdusjõud. [3] Punkti 3.1.1 nõuded ei mõjuta II lisa pidurdustõhusust käsitlevaid nõudeid. Kui punkti 3.1.1 sätetele vastavuse kontrollimisel saadakse siiski II lisas ettenähtud pidurdustõhususest kõrgemad väärtused, siis rakendatakse haardumiskõveraga seotud sätteid jooniste IA ja IB aladel, mille määratlevad sirgjooned k = 0,8 ja z = 0,8. -------------------------------------------------- IX LISA SÕIDUKI PIDURISEADMETEGA SEOTUD EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TEATE NÄIDIS Punkti 17 järele lisatakse järgmised uued punktid 17, 17a ja 17a1: 17a Pidurduse jaotumine sõiduki telgede vahel. 17a1. Kas sõiduk vastab liites sisalduvatele nõuetele (vt punkt 1.1.4.2)… jah/ei.4 --------------------------------------------------