ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Tervishoiusüsteemis võib tulevikus esineda üha suuremaid probleeme, lisaks üha arvukamatele vabadele töökohtadele tervishoiusektoris viimastel aastatel. Eelkõige prognoositakse, et elanikkonna suurenemise ja vananemise tõttu suureneb nõudlus tervishoiuteenuste järele ning järgmise 15 aasta jooksul jääb pensionile 59–69 % meditsiinitöötajatest. Oskuste uuenduslik kombineerimine ning ametialaste rollide arendamine, ülesannete jagamine ja asendamine mängivad tähtsat rolli tervishoiusektoris töötamise atraktiivsuse säilitamisel. Üldisemalt on võimalik parandada tervishoiusüsteemi juhtimist, sealhulgas koostööd naaberriikidega, ning valitsus on just alustanud märkimisväärset reformi. Kuigi digitaristu on Luksemburgis juba kõrgel tasemel, tehakse veel jõupingutusi, et rakendada e-tervise lahendusi, näiteks digitaalseid lahendusi teenuseosutajatele hüvitise maksmiseks. Luksemburg on olnud väga keskendunud digitehnoloogiale, nagu superandmetöötlus, tehisintellekt, plokiahel ja suurandmed, ning tal on potentsiaali seda võimekust kasutada ja teha liidu tasandil koostööd, et anda suur panus teadusuuringutesse COVID-19 põhjustava viiruse neutraliseerimiseks ja nakkamiste vähendamiseks. Luksemburg on loonud ka uue toetuskava teadus- ja arendustegevuse investeerimisprojektidele, mis käsitlevad COVID-19 tõkestavaid tooteid ning mida on vaja, et praegusele COVID-19 pandeemiale tulemuslikult reageerida, töötades välja toimiva ravi ja vaktsiinid.
(24)

Vaatamata jõupingutustele oma rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks, seisab Iirimaa endiselt silmitsi riskidega, mis tulenevad tema rahvusvahelisele keskkonnale orienteeritud majandusest, mis hõlmab märkimisväärset välismaiste otseinvesteeringute sissevoolu, ning välissponsoritega sisse seatud keerukatest õiguslikest struktuuridest. Riiklik riskihindamine vaadati läbi, et paremini kajastada ettevõtetele ja usaldusfondidele teenuste osutamises osalevate spetsialistide tegelikku riskipositsiooni. Nende spetsialistide ebapiisav arusaam riskipositsioonist toob kaasa selle, et kahtlastest tehingutest teatatakse vähe. Järelevalve intensiivsus on nende probleemide lahendamiseks ebapiisav ega põhine riskipõhisel lähenemisviisil. See pärsib rahapesuvastase raamistiku tõhusust. Äriühingute jaoks on loodud tegelike tulusaajate riiklik register, et piirata salastatust ja teha kindlaks tegelikud tulusaajad. Esitatud teabe kvaliteeti ja registri tõhusust tuleb aja jooksul jälgida.
(18)

Läti on võtnud meetmeid, et suurendada töötajate sissetulekutoetust ja vältida töölt vallandamisi eriolukorra ajal. Siiski on toetuse ulatus ja piisavus piiratud, peamiselt seetõttu, et see sõltub sotsiaalkindlustusmaksetest ja piiravatest abikõlblikkuskriteeriumidest. Samuti ei võimalda kava osalist jõudeaega. Järkjärgulisem üleminek sissetulekutoetuselt töötulule võimaldaks tööseisaku perioodil ja majanduse taastumise ajal tööturu suuremat paindlikkust. On vaja jätkuvaid jõupingutusi, et parandada sotsiaalse turvavõrgu piisavust, kestust ja katvust kõigi jaoks. Neid jõupingutusi piirab aga maksutulude väike osakaal SKPs. Vaatamata olukorra mõningasele paranemisele ei ole puuetega inimeste garanteeritud miinimumsissetulek, miinimumpensionid ja sissetulekutoetus endiselt piisavad. Läti on kehtestanud töötusabi kõige haavatavamatele, kuid töötute vaesusrisk on suur, eriti kui töötuse kestus pikeneb. Esineb lünki sotsiaalkaitse, sh töötuskindlustuse kättesaadavuses füüsilisest isikust ettevõtjatele ja mittestandardsetele töötajatele ning need võiks kõrvaldada. Kuigi deklareerimata töö ja ümbrikupalkade osakaal väheneb, on need endiselt laialt levinud, nõrgestades mõjutatud töötajate sotsiaalkaitset ja suurendades tööga seotud riske. Haavatavatel rühmadel on tõenäoliselt kõige raskem taas tööd leida. Tööhõive-, haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste integreerimise ning sotsiaalteenuste osutamise tase on endiselt madal. Väga halbades tingimustes elavate inimeste ja ülerahvastatuse all kannatavate inimeste osakaal on üks liidu kõrgemaid, samal ajal kui sotsiaalkortereid napib.
(17)

Selleks et majanduslanguse mõju leevendada, on Saksamaa valitsus kiiresti reageerinud ja võtnud ulatuslikke meetmeid. Väikeettevõtjatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja vabakutselistele antakse kohese abina (otsetoetused) kuni 50 miljardit eurot. Valitsus suurendas vastloodud majanduse stabiliseerimise fondi ja riikliku arengupanga KfW kaudu eri suurusega ettevõtetele antavate laenude mahtu ja nende juurdepääsu laenudele, kattes kuni 80–90 % (teatavatel erijuhtudel kuni 100 %) laenuandva panga krediidiriskist. Majanduse stabiliseerimise fond saab toetada ka suurettevõtteid, pakkudes neile ajutiselt täiendavat omakapitali. Ettevõtete likviidsuse suurendamiseks on vastu võetud kohandusi maksude tasumise edasilükkamise, ettemaksete ja karistuste vallas. Selleks et vältida bilansilise maksejõuetuse menetlemist, on muudetud maksejõuetuseeskirju. Üksikud liidumaad (Länder) täiendavad föderaaltasandi meetmeid oma toetusprogrammidega. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. On tõenäoline, et COVID-19 kriis asetab täiendava surve alla Saksamaa pangandussektori juba niigi väikese kasumlikkuse. Seega näib olevat Saksamaa pankade jaoks põhjendatud vähendada täiendavalt kulusid, et suurendada kasumlikkust ning vabastada vahendeid infotehnoloogiainvesteeringuteks ja orgaanilise kapitali loomiseks. Sellega seoses oleks abi ka täiendavast konsolideerimisest.
(25)

Jätkuvalt on suur probleem otsustusprotsessi prognoositavus. Enne kriisi järgiti vaid umbes kolmandikku iga-aastasest valitsuse kavast. Vastu võetud erakorraliste määruste arv oli endiselt väga suur, tekitades ebakindlust ja takistades tõenäoliselt investeerimist. Näiteks avaldas GEO 114/2018 suurt sotsiaal-majanduslikku mõju mitmele sektorile, sealhulgas finantssektorile. Kuigi pangandussektorile negatiivset mõju avaldanud sätted tühistati, on mõned meetmed, mis võivad mõjutada teise samba pensionifondide pikaajalist elujõulisust, endiselt jõus. Oluline probleem on endisel riigihankeid käsitlevate õigusaktide prognoositavus ja stabiilsus. Jätkuvalt on probleemiks ka riigihangete vähene tõhusus ning teatavate meetmete, eelkõige eelkontrolli lihtsustamise pöördumatus. Regulatiivse mõju hindamise juhtimise, kvaliteedi ja tõhusa kasutamise parandamisel on tehtud vähe edusamme. Valitsuse tasandil puudub kvaliteedikontrolli institutsiooniline raamistik ja regulatiivse mõju hindamise komitee loomise võimalusi alles hinnatakse. Sotsiaaldialoogi toimimine on endiselt piiratud, eelkõige sektori tasandil, samal ajal kui sotsiaalpartnerite sisuline ja pidev kaasamine on praeguse kriisi tingimustes mis tahes väljumis- ja taastamisstrateegia edu võti. Kehtestatud institutsioonilist konsultatsiooniraamistikku ei kasutata piisavalt otsustusprotsessi panustamiseks ning see ei kaasa sotsiaalpartnereid piisavalt reformide kavandamisse ja rakendamisse. Arutelud sotsiaaldialoogi seaduse muutmise ja majandussektorite läbivaatamise üle on seiskunud. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2018. aasta aprillis esitatud soovituste järelmeetmete võtmine on endiselt ebakindel. Miinimumpalga kindlaksmääramise alalise objektiivse mehhanismi puudumine võib avaldada mõju ettevõtluskeskkonnale.
(18)

COVID-19 kriisi puhkemisest alates on Itaalia astunud samme, et leevendada mõju tööhõivele. Lühendatud tööajal (Cassa integrazione) on olnud keskne roll ja eelduste kohaselt säilib see ka tulevikus. Valikukriteeriume on laiendatud, et hõlmata ka väikesed ja mikroettevõtjad ning kõik majandussektorid ja töötajad. Lisaks sellele on loodud eraldi (ajutine) kord füüsiliselt isikust ettevõtjate jaoks. Enne COVID-19 kriisi tööturutingimused jätkuvalt paranesid. 2019. aastal jõudis tööhõive määr 64 %ni, mis on kõrgeim seni registreeritud määr. Samas jäi see liidu keskmisest ikkagi märkimisväärselt allapoole. Sarnaselt muude tööturu lõtkule viitavate näitajatega püsis töötuse määr kõrge ja peaks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt veelgi tõusma, jõudes 2020. aastal 11,8 %ni, ja taanduma 2021. aastal 10,7 %ni. Ka ajutiste lepingute osakaal oli kõrge, ehkki alates 2018. aasta keskpaigast oli töökohtade loomisel põhirõhk alalistel töökohtadel. Tulevikus on kestliku ja kaasava taastumise soodustamisel võtmetähtsusega mitteaktiivsete noorte ja naiste tööturule integreerimine. Astutud on mõningaid samme avalike tööturuteenuste tugevdamiseks ja nende paremaks lõimimiseks sotsiaalteenuste, täiskasvanuhariduse ja kutseõppega. Kuid nende töölesuunamise võimekus on endiselt väike ja piirkonniti väga erinev. Samuti on tööandjate osalus jätkuvalt minimaalne. Kuna piirangumeetmeid järk-järgult kaotatakse, võib ettevõtetel ja töötajatel olla abi paindlikust töökorraldusest ja kaugtööst. Vastusena COVID-19 kriisile võttis valitsus vastu ajutised meetmed, mille eesmärk oli ühitada eraelu ja töö, näiteks aruka töö ja eripuhkuste soodustamine ning lapsehoiuvautšerid. Hoolimata hiljutistest jõupingutustest jäävad võrdsete võimaluste edendamiseks võetud meetmed, töö- ja eraelu tasakaalu poliitika ning taskukohase alushariduse ja lastehoiu, samuti pikaajalise hoolduse teenuste pakkumine nõrgaks ja puudulikult lõimituks.
(20)

Eri tervisenäitajad olid jätkuvalt enamikust liikmesriikidest halvemad, mis kajastab eelkõige riskitegurite laialdast esinemist elanikkonnas ja tervishoiuteenuste osutamise piiratud mõju. Riikliku rahastamise osakaal Ungari tervishoiukulutustes oli liidu keskmisest märgatavalt väiksem. Kuigi rahuldamata meditsiiniliste vajaduste tase on väike, on nende ungarlaste arv, kes peavad ise teenuste eest tasuma, liidu keskmisest suurem, ning need inimesed on üha enam sunnitud pöörduma erasektori tervishoiuteenuste osutajate poole. See suurendab Ungari kodumajapidamiste rahaliste raskuste riski, mis avaldab mõju sotsiaalsele võrdsusele ja tervisenäitajatele. On vaja täiendavaid investeeringuid ja põhjalikke reforme, et ratsionaliseerida ressursside kasutamist tervishoiusüsteemis, vähendada ebavõrdsust ravile juurdepääsul ja parandada ravi kvaliteeti. Ennetava ja esmatasandi arstiabi teenused on alarahastatud ning ei ole kasutatud piisavalt nende potentsiaali parandada tervishoiusüsteemi kvaliteeti, juurdepääsetavust ja tasuvust. Kuigi ametivõimud on hakanud tegutsema selle nimel, et vähendada Ungari tervishoiutöötajate märkimisväärset puudust, takistavad tervishoiutöötajate jaotuse piirkondlikud erinevused jätkuvalt ravile juurdepääsu teatavates piirkondades ning eriti suurte takistustega seisavad silmitsi teatavad haavatavad rühmad, näiteks marginaliseeritud romad, aga ka puuetega inimesed. COVID-19 pandeemiast tervishoiusüsteemidele tekkinud nõudlusšoki tõttu on vaja võtta kiiresti meetmeid, et hakata nende struktuursete probleemidega tegelema ja suurendada Ungari tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet.
(27)

Slovakkia peaks jätkama tööd, et tegeleda konkreetsete probleemidega, mis on seotud tema kohtusüsteemi üldise usaldusväärsusega, kuna need võivad õõnestada usaldust kohtusüsteemi tulemusliku toimimise vastu. Edu korruptsiooni tõkestamiseks algatatud reformide rakendamisel on Slovakkias endiselt piiratud. Mõned ennetamisega seotud reformid või nende rakendamine on veel pooleli, sealhulgas normid lobitöö, kingituste, ametikohtade ühitamatuse ja otsuste tegemisel kolmandate isikutega suhtlemise kohta ning rikkumisest teatajate kaitse kohta. Kuigi kriminaalstatistika on ebaühtlane, on uurimise all olevate kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite arv endiselt väike, samal ajal kui juriidiliste isikute karistamiseks tehtud jõupingutustel näib olevat teatav mõju.
(16)

Prantsusmaa tervishoiusüsteem võimaldab saavutada häid tulemusi. COVID-19 kriis on aga toonud esile puudused süsteemi valmisolekus pandeemiatele reageerida. Need hõlmavad a) raskusi selle tagamisel, et tervishoiutöötajad, kriitilise tähtsusega varustus ja isikukaitsevahendid oleksid hõlpsasti kättesaadavad, ning b) varjatud struktuurseid probleeme. Esimese punktiga seoses mobiliseeris Prantsusmaa oma meditsiinitöötajate, parameedikute ja varustuse reservi, kuhu kuuluvad ka meditsiiniüliõpilased ning pensionäridest arstid ja õed. Tegevuse koordineerimine tervishoiusüsteemi eri segmentide vahel on endiselt keeruline. Mis puudutab varjatud struktuurseid probleeme, siis need tulenevad füüsilisse taristusse ja inimressurssidesse tehtavate investeeringute nappusest, teenuste korraldamise piiratud kohandamisest ning vajadusest era- ja avaliku sektori osaliste tegevuse parema kooskõlastatuse järele. Probleeme süvendavad püsivad piirkondlikud erinevused. Näiteks hoolimata asjaolust, et praktiseerivate arstide osakaal on lähedal liidu keskmisele, elab umbes 18 % Prantsusmaa elanikkonnast piirkondades, kus pääs perearstile on piiratud. Vaja on täiendavaid ja otsustavaid jõupingutusi tervishoiuteenuste digitaliseerimiseks, mis on valitsuse strateegia nurgakivi tervishoiusüsteemi ümberkujundamisel. COVID-19 kriis näitab, et e-tervise teenuste ja eelkõige telemeditsiini parem kasutamine on pandeemia ajal oluline.
(19)

Pärast rekordiliselt kõrge tööhõivetaseme saavutamist 2019. aastal ja 2020. aasta alguses on tööhõive kasv Belgias COVID-19 kriisi tõttu järsult peatunud. Belgia olemasolevad riiklikud sissetulekutoetuse kavad, nagu töötajate ajutise töötuse süsteem ja füüsilisest isikust ettevõtjate üleminekuõigus, pakuvad osalist hüvitist lühendatud tööajast tingitud sissetuleku vähenemise eest. Nendel lühendatud tööaja kavadel on oluline roll, vähendamaks väiksema tootmismahu mõju tööhõive tasemele. Prognooside kohaselt suureneb töötuse määr sellele vaatamata 2020. aastal 7 %ni ja väheneb mõnevõrra 2021. aastal, 6,6 %ni. Selleks et vältida töötuse kasvu muutumist struktuurseks, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et tugevdada olemasoleva aktiivse tööturupoliitika tõhusust, mis on endiselt madal, kuna aktiivsetes tööturumeetmetes osalevate töötute osakaal on küll suur, kuid töötusest tööhõivesse ülemineku tase on madal. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada terviklik lähenemisviis neile, kes on tööturult kõige rohkem eemale jäänud ja keda COVID-19 kriisi negatiivsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed tõenäoliselt kõige rohkem mõjutavad. Haavatavate rühmade hulka kuuluvad eelkõige madala kvalifikatsiooniga, rändetaustaga ja puuetega inimesed. Lisaks on maksukiil endiselt suur kõigil palgatasemetel, välja arvatud väga madalapalgalised (50 % keskmisest palgast). See on suhteliselt kõrgete tööjõukulude oluline põhjus, mis võib negatiivselt mõjutada tööjõunõudlust, eelkõige madala tootlikkusega töökohtade puhul.
(26)

Usaldusväärne ja stabiilne regulatiivne keskkond on majanduskasvu ja erainvesteeringute kestlikkuse aluseks. Nõuetekohase avaliku ja sotsiaalpartneritega konsulteerimise puudumine mõjutab negatiivselt ettevõtluskeskkonna stabiilsust ja usaldusväärsust ning õigusaktide kvaliteeti. Avalikud konsultatsioonid tehti kohustuslikuks ministrite nõukogu esitatavate seaduseelnõude puhul, kuid neid kas ei korraldata või ei ole need kohustuslikud ettepanekute puhul, mille esitamiseks kasutatakse alternatiivseid võimalusi, näiteks nende esitamine parlamendiliikmete poolt. See ebajärjepidevus mõjutab veelgi õigusaktide kvaliteeti. Lisaks on sotsiaaldialoogi kvaliteet halvenenud, eelkõige seetõttu, et poliitikakujundamise protsessis ei korraldata konsultatsioone või on need väga lühikesed. Konsultatsioonideks piisava aja tagamine, seadusi ja poliitikadokumente käsitlevate sidusrühmade arvamuste kasutamise parandamine ning konsultatsioonidest vabastatud õigusaktide arvu vähendamine tugevdaks sotsiaalpartnerite kaasamist ja aitaks parandada õigusloome kvaliteeti. Sotsiaaldialoogi nõukogu moodustab kolmepoolse sotsiaaldialoogi institutsioonilise raamistiku. Kuid 2020. aasta aprillis vastu võetud õigusnormid nõrgendavad sotsiaalpartnerite sõltumatust sotsiaaldialoogi nõukogus ja võivad veelgi halvendada sotsiaaldialoogi tulemuslikkust riigis.
(18)

Jätkuvaks toimetulekuks COVID-19 pandeemiaga tuleb parandada tervishoiusüsteemi suutlikkust, kättesaadavust ja vastupanuvõimet. Eratervishoiuteenuste otsemaksed ja mitteametlikud maksed, mis on tihedalt seotud haiglate ebatõhusa juhtimisega, on endiselt suured. See põhjustab ebavõrdsust. Endiselt on probleemiks juurdepääs tervishoiuteenustele ja inimeste endi väitel rahuldamata tervishoiuvajadused on ühed suurimad liidus, kusjuures esinevad suured erinevused sissetulekurühmade ja tööalase seisundi järgi. Omaosalusi ei ole piisavalt hinnatud, et kaitsta haavatavaid rühmi. Seda süvendab sageli liiga kallite ravimite ülepakkumine ja seega ka ületarbimine. Selle probleemi lahendamiseks rakendab Kreeka ambitsioonikat esmatasandi arstiabi reformi, et tagada lühikeses perspektiivis juurdepääs kvaliteetsetele põhiteenustele ning pikemas perspektiivis ulatuslik väravavahisüsteem kogu elanikkonnale. Esimesed märgid viitavad sellele, et see on kodanike kaitsmisel ja viiruse leviku piiramisel keskse tähtsusega, võimaldades kasutada ära süsteemi täielikku suutlikkust patsientide ravimiseks vastavalt nende vajadustele. Tervishoiukulutuste jaoks ei ole veel leitud jätkusuutlikku lahendust, sest riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagab peamiselt tagasinõuete süsteem, mis on ebapiisavate struktuurimeetmete tõttu üha suurema surve all. Hoolimata hiljuti võetud julgustavatest meetmetest on tsentraliseeritud hanked endiselt nõrgad. 2018. aastal olid avaliku sektori kulutused tervishoiule alla liidu keskmise, isegi kui võtta arvesse tagasinõuete väärtust, mis lisab ligikaudu 1 % SKPst. Tervishoiusüsteemi tulemuslikkuse, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime parandamiseks on vaja suuremat tõhusust ja täiendavaid rahalisi vahendeid.
(7)

Vastavalt seadustiku artikli 67 lõikele 1 võib eelnevate regulatiivsete kohustuste kehtestamine olla põhjendatud üksnes turgudel, kus kõik kolm artikli 67 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud kriteeriumid on täidetud. Käesolev soovitus hõlmab toote- ja teenuseturge, mille komisjon on pärast liidu üldiste suundumuste jälgimist lugenud nendele kolmele kriteeriumile vastavaks. Seega leiab komisjon, et nendel turgudel on omadusi, mille tõttu on regulatiivsete kohustuste kehtestamine põhjendatud vähemalt mõnes geograafilises piirkonnas ja teatud eeldatava aja jooksul. Riikide reguleerivate asutuste ülesanne on nende turgude analüüsimise käigus kaaluda, kas täidetud on ka artikli 67 lõikes 2 sätestatud täiendavad kriteeriumid.
(8)

Viimastel nädalatel on Ühendkuningriigis COVID-19 juhtumite arv Kagu-Inglismaal kiiresti suurenenud, mistõttu on rohkendatud epidemioloogilisi ja viroloogilisi uuringuid. Viiruse genoomijärjestuse andmete analüüside kaudu on kindlaks tehtud suur hulk juhtumeid, mis on põhjustatud SARS-CoV-2 uuest tüvest, mis on määratletud ogavalgu mitme mutatsiooniga ning samuti mutatsioonidega muudes genoomipiirkondades. Kuigi on teada ja eeldatakse, et viirused muutuvad mutatsiooni kaudu pidevalt, mille tõttu tekib uusi variante, viitab esialgne analüüs Ühendkuningriigis sellele, et see variant on märkimisväärselt nakkavam kui varasemad variandid, ning hinnanguliselt on selle nakkavaus kuni 70 %. Praegu ei ole täheldatud, et uue variandiga seotud haigusjuhtumid oleksid raskemad.
(4)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 16. detsembrist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.
(22)

Kohe, kui valideerimistulemused ja kavandatud kasutusviise arvestavad vastavad testimisstrateegiad on kättesaadavad, peaksid liikmesriigid neid ECDCga ja komisjoniga jagama, et neid koos teiste liikmesriikidega võimalikult suures ulatuses ühtlustada; samuti tuleks jagada igasugust teavet antigeeni kiirtestide valideerimisuuringute tulemuste kohta, kusjuures need uuringud peavad olema tehtud sõltumatult testide väljatöötajate ja tootjate tehtud uuringutest. Testimisstrateegiates tuleb pidevalt arvesse võtta valideerimisuuringutest saadud uut teavet ning vajaduse korral tuleb strateegiad vastavalt kohandada.
(22)

Nõukogu 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta võtsid liikmesriigid kohustuse tagada, et kõik alla 25-aastased noored saaksid kvaliteetse tööpakkumise, jätkuõppe võimaluse, õpipoisiõppe- või praktikapakkumise nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist. Vanusevahemiku laiendamisel noortele vanuses 25–29 võetakse arvesse asjaolu, et koolist tööle siirdumine ja püsiv tööturule lõimumine võtab kauem aega, mille põhjuseks on töö olemuse muutumine, hariduse omandamisele kulutatud aja pikenemine ja nõutavate oskuste muutumine. On tähtis tunnistada, et COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduslanguse tõttu suureneb töötuks jäänud ja toetust vajavate 25–29-aastaste osakaal. Ühtlasi on see kooskõlas liikmesriikide noortele suunatud meetmete ja programmidega, mis üldjuhul hõlmavad noori vanuses 15–29.
(3)

Viiruse leviku piiramiseks on liikmesriigid võtnud mitmesuguseid meetmeid, millest mõned on mõjutanud õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada, nagu näiteks sisenemispiirangud või nõuded, mille kohaselt peavad piiriülesed reisijad jääma teatavaks ajaks karantiini. Need meetmed on mõnel juhul avaldanud mõju kodakondsusest sõltumatule piirikontrolli puudumisele Schengeni ala sisepiiride ületamisel.
(11)

Kuigi RT-PCR-testide arv on kogu ELis kasvanud, mille tulemusel on tuvastatud rohkem COVID-19 positiivseid juhtumeid, eriti nooremate inimeste puhul, kellel on kerged sümptomid või kes on asümptomaatilised, on laboritel raske tagada, et oleks olemas piisavad ressursid ja suutlikkus nõudlusega sammu pidamiseks. Sellest tulenevalt on tekkinud RT-PCR-testi materjalide nappus ning testi tegemiseks ja tulemuse saamiseks kuluv aeg on pikenenud, mis piirab nii leevendusmeetmete tõhusat rakendamist kui ka haigestunutega kokkupuutunud isikute kiiret kindlakstegemist. Nende puudustega tegelemiseks korraldas komisjon juba 19. märtsil laboriseadmete ühishanke, mis hõlmas RT-PCR-testi komplekte ja reaktiive, ning milles osales 20 liikmesriiki.
(4)

Õiglane üleminek kliimaneutraalsele liidule aastaks 2050 on kesksel kohal Euroopa rohelises kokkuleppes, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2019. aasta detsembris (4). Rohelise kokkuleppe keskmes on renoveerimislaine (5) – oluline algatus, mille eesmärk on edendada eraomanduses olevate ja ühiskondlike hoonete struktuurset renoveerimist, et vähendada heiteid, toetada majanduse taastamist ja tegelda energiaostuvõimetuse probleemiga. Selline struktuurne renoveerimine aitab suurendada ELi jõupingutusi kliimamuutuste leevendamisel. Seetõttu peetakse oluliseks, et renoveerimislaine ja käesolev soovitus võetaks vastu koos, et need vastastikku tugevdaksid üleskutseid energiaostuvõimetuse ja halvimate tõhususnäitajatega hoonete probleemidega tegelemiseks.
(4)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 22. oktoobrist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.