Nõukogu määrus (EÜ) nr 2093/2002,

26. november 2002,

millega kehtestatakse Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(1) Määrusega (EÜ) nr 1412/2002 [2] (edaspidi "ajutine määrus") kehtestas komisjon Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ühendusse importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

(2) Samaaegselt kehtestas komisjon Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1411/2003 [3] ka ajutise tasakaalustava tollimaksu.

(3) Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2000 kuni 30. septembrini 2001 (edaspidi "uurimisperiood"). Ajutisest määrusest leiti tehniline viga ning seepärast kinnitatakse, et nagu järgnevates tabelites näidatud, hõlmas kahju analüüsi seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 1996 (mitte 1. oktoobrist 1997, nagu ajutises määruses nimetatud) kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusalune periood"). Selline ajavahemik valiti ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra üldise arengu analüüsi alusel, arvestades Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi suhtes 1996. aastal kehtestatud dumpinguvastaste meetmete mõju.

B. JÄRGNENUD MENETLUS

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(4) Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes esitasid mõned huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.

(5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(6) Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(7) Lisaks algetapis tehtud kontrollkäikudele tegi komisjon pärast ajutiste meetmete kehtestamist kontrollkäigu ka Iirimaal asuva ühenduse tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootja Unifi Textured Yarns Ltd valdustesse.

(8) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(9) India eksportivate tootjate väitel ei võtnud komisjon oma analüüsis arvesse tekstureeritud polüesterfilamentlõnga kolme erinevat turusegmenti ühenduses, mille olemasolu tõendavad väidetavalt olulised erinevused keskmistes müügihindades olenevalt sellest, kas tekstureeritud polüesterfilamentlõng on pärit Indiast või muudest kolmandatest riikidest või on selle tootnud ühenduse tootmisharu. Seda kinnitas nende eksportivate tootjate sõnul asjaolu, et uurimisperioodil oli ühenduse tootmisharu keskmine hind Indiast imporditava toote hinnast üle 50 % kõrgem, mis väidetavalt osutab asjaolule, et ühenduses toodetavat tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ja Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ei saa pidada täiesti samasugusteks toodeteks.

(10) Tuleks meenutada, et esialgu ei leitud tekstureeritud polüesterfilamentlõnga eri liikide ja kvaliteediklasside füüsikalistes põhiomadustes ja kasutusvaldkondades märkimisväärseid erinevusi ning nimetatud asjaolude tõttu tuleks käesolevas menetluses käsitleda kõiki tekstureeritud polüesterfilamentlõnga liike ühe ja sama tootena. Peale selle tehti esialgne järeldus, et Indias toodetaval ja ühendusse eksporditaval tekstureeritud polüesterfilamentlõngal on ühenduse tootjate toodetava tekstureeritud polüesterfilamentlõngaga sarnased füüsikalised põhiomadused ja kasutusvaldkonnad ning seetõttu tuleks seda käsitleda samasuguse tootena määruse (EÜ) nr 384/96 (algmäärus) artikli 1 lõike 4 tähenduses. Seetõttu ei saa müügihindade erinevusi käsitleda kriteeriumina samasuguse toote kindlakstegemisel.

(11) Peale selle ei leitud ega esitatud turu segmentimist käsitleva väite osas ühtki tõendit objektiivsetel kriteeriumidel põhinevaks selgepiiriliseks eristamiseks, mis oleks kinnitanud järeldust, et Indiast imporditava toote ja ühenduse tootmisharu toote näol on tegemist erinevate toodetega. Müügihinda ei peeta turusegmentide kindlaksmääramisel piisavaks kriteeriumiks, pidades eelkõige silmas dumpingut ja subsideerimistegevust. Tooteliikides leitud erinevusi, mis hõlmavad mitut erinevat hinnakujundustegurit, võetakse arvesse hinna allalöömise ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel, nagu on selgitatud käesoleva määruse põhjenduses 48.

(12) Eespool nimetatud põhjustel lükati kõnealune väide tagasi ning vastavalt kiideti heaks järeldus, et tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tuleks käsitleda ühe ja sama tootena ning üldanalüüs teha samal tasemel.

(13) Muude märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 11–13 esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlused heaks.

D. VALIMI MOODUSTAMINE

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(14) India eksportivaid tootjaid hõlmava valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtki märkust ja seetõttu kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 14–23 esitatud järeldused heaks.

E. DUMPING

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Normaalväärtus

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(15) Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist vaidlustasid kolm uuritud India eksportivat tootjat erinevatel põhjustel järeldused tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel kasutatud tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramise kohta.

(16) Üks eksportiv tootja väitis, et tarbimise osakaalu määramisel ja üksikute toorainete eksliku topeltarvestuse tõttu tehti mõned tehnilised vead, mis mõjutasid vaatlusaluse toote tootmiskulusid.

(17) See väide lükati osaliselt tagasi, sest eksportiv tootja ei esitanud õigeaegselt teatavaid tooraineid käsitlevat asjakohast teavet, et neid oleks võidud kontrollida. Osa teavet saadi alles pärast kontrollkäiku. Igal juhul lähtus komisjon otsuse tegemisel enne kohapealset kontrolli esitatud teabest.

(18) Sama eksportiv tootja väitis, et ta esitas vaatlusaluse toote müügi-, üld- ja halduskulude kohta nõuetekohased üksikasjalikud andmed, kuid komisjon hindas need kulud liiga suureks, sest teatavad "asutamiskulud" (st halduskulud), mida on nimetatud äriühingu aastaaruandes ja mis sisalduvad müügi-, üld- ja halduskuludes, olid tegelikult seotud tootmiskuludega. Peale selle väitis eksportiv tootja, et müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel ei võetud arvesse valuutakasumit.

(19) Algmääruse artikli 2 lõikes 5 on sätestatud: "Tähelepanu pööratakse tõenditele, mis on esitatud kulude nõuetekohase jaotuse kohta, kui näidatakse, et selliseid jaotusi on tavapäraselt kasutatud." Müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel lähtus komisjon äriühingu aastaaruandes sisalduvast auditeeritud teabest, sest kõnealune äriühing oli täitnud küsimustiku asjakohased punktid üksnes osaliselt. Seepärast puudus teave, mis võimaldanuks kaaluda teistsugust jaotust. Aastaaruandes sisalduvad asutamiskulud kuulusid tootmiskuludest eraldiseisvasse raamatupidamisgruppi. Seepärast leiti, et äriühingu esitatud tootmiskulud ei sisalda kõiki kõnealuseid asutamiskulusid ning et need tuleb lisada müügi-, üld- ja halduskuludele. Valuutakasumi summa lisati äriühingu aastaaruandes esitatud tootmiskuludele. Seepärast leiti, et äriühingu esitatud tootmiskulud juba sisaldavad kõnealust summat. Seetõttu lükati see väide tagasi ning käesolevaga kiidetakse heaks esialgne asjakohane arvutus.

(20) Veel üks eksportiv tootja taotles teistsuguse meetodi kasutamist müügi-, üld- ja halduskuludes sisalduvate rahastamiskulude jaotamisel. Eksportiv tootja väitis, et ehkki käibekapitali puhul on asjakohaseks jaotusmeetodiks käive, tuleks tootmisrajatistesse investeerimiseks võetud tähtajaliste laenude puhul kõige asjakohasemaks jaotusmeetodiks pidada vastavate toodete toodangut. Peale selle väitis kõnealune tootja, et kuna samades tootmisrajatistes toodetakse järjestikuseid tooteid, tuleb püüda vältida topeltarvestust.

(21) Esimese, arvutusmeetodit käsitleva väitega nõustuti, sest leiti, et nende kulude osas on see tõepoolest asjakohasem. Seepärast vaadati müügi-, üld- ja halduskulud läbi, enne kui neid kasutati tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel. Teine väide tuli tagasi lükata, sest kohapealse kontrolli käigus kontrollitud teave ei kinnitanud topeltarvestust ning seetõttu ei saanud seda väidet põhjendada.

(22) Kõik eksportivad tootjad väitsid, et ei ole asjakohane lisada omamaistele müügikuludele mereveokulude summat, sest sellised veokulud puudusid.

(23) Selle väitega nõustuti ning müügi-, üld- ja halduskulud vaadati läbi, enne kui neid kasutati tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

(24) Veel üks eksportiv tootja väitis järgmist: 1) komisjon on teinud topeltarvestuse ning selle tõttu proportsionaalselt suurendanud müügi-, üld- ja halduskuludes sisalduvaid finantseerimiskulusid; 2) komisjon on kõrvale kaldunud tooteturu- või siseturupõhisest müügi-, üld- ja halduskulude jaotusest ning kasutanud talitusepõhiseid müügi-, üld- ja halduskulusid, võttes jaotuses lisaks vaatlusalusele tootele arvesse ka teisi tooteid; 3) komisjon on nii tootmiskulude kui ka müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel kõrvale kaldunud uurimisperioodist ning kasutanud nende arvutamisel viimast uurimisperioodil lõppenud eelarveaastat; ning 4) komisjon on jaotanud teatavad tooteliigid rühmadesse ja kaldunud kõrvale õiglase võrdluse tagamiseks kasutusele võetud toote kontrollnumbritest.

(25) Esimest punkti väitega nõustuti ning seetõttu muudeti nende kulude osas müügi-, üld- ja halduskulusid. Teise punkti osas tuletatakse veel kord meelde põhjenduses 19 osutatud algmääruse artikli 2 lõiget 5. Komisjonile ei esitatud kohapealse kontrolli käigus ühtki tõendit selle kohta, et kõnealune äriühing on tavapäraselt jaotanud kulusid toote- või turupõhiselt. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi ning kiideti heaks müügi-, üld- ja halduskulude talitusepõhine jaotus. Kolmanda punkti ning müügi-, üld- ja halduskulude osas nõustuti väitega osaliselt ning pärast seda, kui komisjon sai auditeeritud teabe viimase eelarveaasta kohta, mis hõlmas uurimisperioodi teist osa, arvutas ta need kulud uuesti, võttes arvesse värskeimat kättesaadavat asjakohast teavet. Tootmiskulude osas lükati kõnealune väide tagasi, sest komisjoni arvutus põhines vahetoote kogutoodangul, kuid eksportiva tootja esitatud andmed käsitlesid kogutoodangut üksnes osaliselt. Seepärast leiti, et komisjoni arvutus on representatiivsem, sest see hõlmas kogu toodangut. Neljandat punkti käsitlev väide lükati tagasi, sest komisjon ei jaotanud erinevaid tooteid rühmadesse, kaldudes kõrvale õiglase võrdluse tagamiseks kasutusele võetud toote kontrollnumbritest. Rühmadesse jaotati ainult teatavad vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud vahetoote liigid vastavalt tabelile, mille eksportiv tootja ise esitas tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks ja normaalväärtuse arvutamiseks kasutatavate tootmiskulude arvutamisel.

2. Ekspordihind

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(26) Seoses ekspordihinna määramisega ei esitatud ühtki väidet. Seepärast kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 32 sätestatud järeldused.

3. Võrdlus

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

i) Tollimaksude tagastamine imporditollimaksude hüvituskava (DEPB-kava) alusel

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(27) Kõik India eksportivad tootjad kordasid oma väidet, et oleks tulnud teha algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b või artikli 2 lõike 10 punkti k alusel taotletud normaalväärtuse kohandus ekspordijärgse DEPB-kava alusel saadud kasu osas (ajutise määruse põhjendus 34).

(28) Tuleb meeles pidada, et artikli 2 lõike 10 sissejuhatavas lõigus öeldakse järgmist: "…võetakse igal juhul […] nõuetekohaselt arvesse neid tegurite väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis mõjutavad […] hinna võrreldavust." Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b võib kohanduse teha juhul, kui kumulatiivselt on täidetud kaks tingimust: esiteks, samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tasutakse impordimaksud, kui need tooted on ette nähtud ekspordiriigis tarbimiseks, ning teiseks, kui toode eksporditakse ühendusse, siis kõnealuseid makse sisse ei nõuta või need tagastatakse. Nende tingimuste alusel tehakse kindlaks hinna võrreldavust mõjutavad erinevused kõnealuste tegurite puhul. Algetapis ei leitud esimese nõude kohta vaieldamatuid tõendeid. Seetõttu ei saanud tollimaksude tagastamise osas tehtava kohanduse taotlust rahuldada. Artikli 2 lõike 10 punktis k on sätestatud järgmine kord: "Kohandusi võib teha ka muude […] tegurite erinevuste arvessevõtmiseks, kui on ilmnenud, et need mõjutavad käesoleva lõikega nõutavat hinna võrreldavust, ning eelkõige juhul, kui kliendid maksavad selliste tegurite erinevuse tõttu siseturul erinevaid hindu." Käesoleval juhul ei olnud täidetud ükski eespool nimetatud nõuetest, sest eksportivad tootjad ei esitanud oma väite põhistamiseks vaieldamatuid tõendeid. Seepärast ei saanud lubada kohandamist ka teiste tegurite erinevuste arvessevõtmiseks ning ajutise määruse põhjenduses 34 sätestatud järeldused kiidetakse heaks.

ii) Tollimaksude tagastamine eelnevalt antud litsentside kava (Advance Licence Scheme – ALS) alusel

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(29) Kaks India eksportivat tootjat kordasid oma väidet, et oleks tulnud teha algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b või artikli 2 lõike 10 punkti k alusel taotletud normaalväärtuse kohandus eelnevalt antud litsentside kava alusel saadud kasu osas (ajutise määruse põhjendus 34). Peale selle väitsid mõlemad eksportivad tootjad, et samaaegse subsiidiumidevastase menetluse käigus uuris komisjon kõnealust kava üksikasjalikumalt ning nõustus, et see on mittetasakaalustatav. Seda asjaolu arvestades ning kahe menetluse vahelise väidetava vastuolu kõrvaldamiseks oleks siiski pidanud kõnealuse kohanduse tegema. Peale selle väitsid eksportivad tootjad, et nõue tõendada, et ekspordiriigis toimuvaks tootmiseks mõeldud toorained sisaldavad tollimaksu komponenti, kujutab endast liigset tõendamiskohustust.

(30) Tuleks meenutada, et iga dumpinguvastast menetlust hinnatakse eraldi ning seda uuritakse üksnes selle menetlusega seotud asjakohaste faktide ja õiguslike asjaolude alusel, mis võivad erineda kõigi teiste menetlustega seotud asjaoludest. Seepärast ei peetud kahe menetluse samaaegse toimumise kohta esitatud väidet asjakohaseks. Igal juhul öeldakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1411/2002 põhjenduses 66 järgmist: "…mõlemat kava (eelnevalt antud litsentside kava ja eelnevalt antud vahetarnelitsentside kava) võib pidada tasakaalustatavaks. Uuritud äriühingud suutsid siiski tõendada, et imporditollimaksudest vabastatud imporditud materjalide kogused ei ületanud eksporttoodete valmistamiseks kasutatud koguseid." See tsitaat osutab siiski ainult üldisele põhimõttele. Sellega seoses tuletatakse meelde algmääruse artikli 2 lõike 10 sissejuhatavas lõigus, artikli 2 lõike 10 punktis b ja artikli 2 lõike 10 punktis k sätestatud nõudeid, millele on osutatud põhjenduses 28. Nagu ka ajutise määruse puhul, ei tõendatud algmääruses sätestatud nõuete täitmist, sest eksportivad tootjad ei esitanud oma asjakohaste väidete põhistamiseks vaieldamatuid tõendeid. Peale selle märgitakse, et eksportivatele tootjatele esitatud nõue tõendada, et ekspordiriigis toimuvaks tootmiseks mõeldud toorained sisaldavad tollimaksu komponenti, ei kujuta endast liigset tõendamiskohustust. Ajutiste meetmete vastuvõtmisel tehti nende maksude osas asjakohane kohandus, kui see oli eksportivate tootjate raamatupidamisdokumentide alusel põhjendatud; muudel juhtudel lükati need väited tagasi. See näitas, et äriühingud suutsid küsimustikus esitatud nõude kohaselt tõendada samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tasutud impordimakse juhul, kui need on ette nähtud tarbimiseks Indias. Seda silmas pidades ning põhjenduses 28 nimetatud põhjustel ei saanud tollimaksu tagastamisega seotud kohandust lubada ning seetõttu kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 34 sätestatud järeldused.

iii) Aktsiisimaks

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(31) Üks eksportiv tootja kordas oma taotlust teha artikli 2 lõike 10 punkti b alusel kohandus samasuguse, Indias tarbimiseks ettenähtud toote eest tasutud kaudsele maksule vastava summa osas, mis tagastatakse toote ühendusse eksportimisel.

(32) Ajutiste meetmete vastuvõtmisel selgus, et vaatlusaluse toote eksportimisel maksti aktsiisimaks äriühingule tõepoolest tagasi. Kuna äriühing ei suutnud siiski tõendada, et see kaudne maks on täielikult tagasi makstud, alandati nõude suurust. Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist esitas kõnealune eksportiv tootja komisjoni taotluse kohaselt oma väite põhjendamiseks täiendavaid andmeid ja dokumente, mida kontrolliti. Käesoleval juhul peeti seda teavet otsustavaks ning seepärast otsustati taotlus täielikult rahuldada. Sellest tulenevalt muudeti ajutise määruse põhjenduses 35 sätestatud järeldusi.

iv) Müügimaks

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(33) Veel üks eksportiv tootja kordas oma väidet, et tulenevalt India valitsuse poliitikast, mille eesmärk on soodustada tootmisettevõtete asutamist vähem arenenud piirkondades, vabastati äriühingud müügimaksu tasumisest, ning ta taotles asjakohase kohanduse tegemist. Esitatud teave ja kohapealne kontroll näitasid, et kõigis omamaise müügi arvetes on märgitud, et kõnealune eksportiv tootja vabastati selle maksu tasumisest ning seda maksu nimetatud arvetes eraldi sisse ei nõutud. Seepärast ei suudetud tõendada, et äriühing sai kõnealuse maksu omamaisest müügist ja hoiustas selle riigikassas ning sellist müügimaksu ei tasutud siseturul müüdud samasuguse toote eest. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 36 sätestatud järeldused.

v) Kaubandustasand

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(34) Üks India eksportiv tootja kordas oma taotlust teha kohandus vaatlusaluse toote siseturul ja eksporditurul müümise kaubandustasandite erinevuste arvessevõtmiseks (ajutise määruse põhjendus 37).

(35) Küsimustikuvastuses ja kohapealse kontrollkäigu ajal esitatud teave näitas siiski, et India siseturul ei olnud kasutusvaldkondades ja hindades eri kaubandustasandite osas järjepidevaid ja selgepiirilisi erinevusi. Uut teavet ei esitatud. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 37 sätestatud järeldused.

4. Dumpingumarginaal

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(36) Märkuste ja uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 39–44 sätestatud metoodika.

(37) Kontrollitud kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil tuvastati dumpingu olemasolu kõigi uuritud eksportivate tootjate puhul. Vaadati läbi ka valimisse mittekuuluvate koostööd teinud äriühingute kaalutud keskmine dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Läbivaadatud arvutused on mõjutanud ka dumpingu jääkmarginaali. Ulatuslikku koostööd silmas pidades kehtestatakse dumpingu jääkmarginaal koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.

(38) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:

Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 %, |

Reliance Industries Limited | 6,1 %, |

Welspum Syntex Limited | 17,0 %, |

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad | 8,9 %, |

Dumpingu jääkmarginaal | 17,0 %. |

F. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(39) Dupont SA, üks koostööd tegevatest ühenduse tootjatest, kes oli algetapis hõlmatud ühenduse tootmisharu mõistega, lõpetas varsti pärast ajutiste meetmete kehtestamist tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmise ühenduses täielikult, põhjuseks väidetavalt madalad impordihinnad ühenduse turul. Olukorra lõplikkust arvesse võttes ei peetud enam kohaseks käsitleda äriühingut Dupont SA ühenduse tootmisharu osa. Sellest tulenevalt leiti, et lõplike järelduste kindlaksmääramisel peaks ühenduse tootmisharu mõiste hõlmama kahte allesolevat koostööd tegevat ühenduse tootjat ning need on Unifi Textured Yarns Ltd ja Sinterama Spa.

(40) Seetõttu kontrolliti, kas kõnealuse kahe äriühingu toodang moodustab endiselt olulise osa ühenduse toodangust, nagu on sätestatud algmääruse artikli 5 lõikes 4. Leiti, et kahe olemasoleva koostööd tegeva ühenduse tootja toodang kokku moodustab 30 % samasuguse toote kogutoodangust ühenduses uurimisperioodi kestel. See ületab eespool nimetatud artikliga ettenähtud 25 % läve. Seepärast moodustavad need kaks äriühingut ühenduse tootmisharu täielikus kooskõlas algmääruse artikli 4 lõikega 1.

(41) India eksportivad tootjad väitsid, et esialgne kahjuanalüüs tehti ainult ühenduse tootjate väiksema osa seisundi põhjal. Nende väited tuginesid asjaolule, et kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kes tegid uurimise käigus koostööd, ei esindanud põhiosa ühenduse toodangust.

(42) See väide ei pea paika ning lükati tagasi, sest kahe allesoleva äriühingu toodang moodustab üle 25 % ühenduse kogutoodangust. Seepärast kinnitatakse, et kõnealused kaks ühenduse tootjat moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

G. KAHJU

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Ühenduse tarbimine

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(43) Uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 54–55 kirjeldatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta. Ühenduse tarbimine arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

EL tarbimine | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 |

1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 |

2. Import Indiast

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Import Indiast | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(44) Absoluutarvestuses suurenes Indiast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil peaaegu kolm korda, tõustes 7583 tonnilt 1996. aastal 22683 tonnini uurimisperioodi kestel. Tuleks märkida, et ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodni, mil ühenduse kogutarbimine vähenes, import Indiast peaaegu kahekordistus.

(45) Indiast pärit impordi turuosa ühenduses suurenes 2,7 %-lt 1996. aastal 6,7 %-ni uurimisperioodi kestel. Paralleelselt impordimahtude kiire kasvuga 1999. aastast uurimisperioodini suurenes nende turuosa 3,3 %-lt 6,7 %-ni, kusjuures ühenduse kogutarbimine vähenes.

(46) Keskmine impordihind esmalt tõusis ajavahemikus 1996–1997 ning seejärel langes. Hinnatase oli madalaim 1999. aastal.

(47) Et uued märkused Indiast pärit impordi mahu ja hinna kohta puuduvad, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 56–58 kirjeldatud esialgsed järeldused.

(48) Silmas pidades eespool nimetatud muudatusi ühenduse tootmisharu koosseisus, on hinna allalöömisega seotud arvutused uuesti üle vaadatud. Ajutise määruse põhjendustes 59 ja 61 kirjeldatud hinna allalöömise marginaalide arvutamise metoodikat siiski ei muudetud. Tuletatakse meelde, et hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga eri liikide hindu ühenduse tootmisharus toodetud ja müüdud sama liiki tekstureeritud polüesterfilamentlõnga hindadega. India eksportivad tootjad pakuvad üldiste keskmiste hindade võrdlust, kuid selles jääksid arvesse võtmata eri tooteliigid, ning see viiks eksitavate tulemusteni.

(49) Selle põhjal jäävad ülevaadatud hinna allalöömise marginaalid, väljendatuna ühenduse tootmisharu hindade protsendimäärana, uurimise käigus koostööd teinud eksportivatele tootjatele vahemikku 23–28 %.

3. Ühenduse tootmisharu olukord

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(50) Pärast ühe koostööd tegeva ühenduse tootja eespool nimetatud väljaarvamist ühenduse tootmisharu mõistest on sellele vastavalt üle vaadatud esialgu kindlaksmääratud kahjunäitajad. Järgmise tabeli andmed näitavad kahe olemasoleva koostööd tegeva ühenduse tootja kahjunäitajate arengut vaatlusalusel perioodil. Ühenduse tootmisharu koosneb kahest ühenduse tootjast ning konfidentsiaalsuse huvides on andmed indekseeritud.

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(51) Ühenduse tootmisharu tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Tuleks märkida, et oluline suurenemine toimus ajavahemikus 1996–1998. Seejärel oli tootmismahu liikumiskõver ebaühtlane ning jõudis uurimisperioodil 1998. aasta tasemele.

(52) Tootmisvõimsus määrati kindlaks paigaldatud seadmete teoreetilise maksimaalse tunnivõimsuse põhjal, mis korrutati aastase teoreetilise töötundide arvuga, kusjuures arvesse võeti tehnohooldustööd ja muud samalaadsed tootmiskatkestused.

(53) Tootmisvõimsuse suurenemine toimus kahes etapis. Esimene suurenemine toimus aastatel 1996–1998, mil tõus oli 16 %. Märgitakse, et ka ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas kõnealusel perioodil võrreldaval määral, andes tulemuseks püsiva ja kõrge tootmisvõimsuse rakendusastme. Teine suurenemine toimus ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini, mille jooksul tootmisvõimsus suurenes umbes 14 %. Selles ajavahemikus püsis tootmise tase suhteliselt stabiilsena, millega on seletatav tootmisvõimsuse rakendusastme langus.

Varud (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(54) Varude taseme langust aastatel 1996–1999 seletatakse müügimahu tähelepanuväärse suurenemisega, eriti võrreldes tootmismahuga samas ajavahemikus. Edaspidi varude tase tõusis müügimahu olulise vähenemise tõttu, kusjuures tootmine veidi suurenes.

Müügimaht, turuosa ja kasv (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(55) Ühenduse tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Müügimaht jõudis kõrgtasemele 1998. aastal (tõus 21 % võrreldes 1996. aastaga) ning langes siis 13 % järgmisel ajavahemikus.

(56) Ajavahemikus 1996–1998 oli ühenduse tootmisharu müügimahu suurenemine, võrreldes tarbimise üldise arenguga ühenduses, vähem märkimisväärne. Seejärel oli selle langus tunduvam kui tekstureeritud polüesterfilamentlõnga üldise nõudluse vähenemine, mida täheldati ühenduses 1998. aastast uurimisperioodini. Sellega on seletatav asjaolu, et turuosad pidevalt vähenesid.

(57) India eksportivad tootjad väitsid, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma kõigi ühenduse tootjate turuosa arengut vaatlusalusel perioodil, mitte ainult ühenduse tootmisharu turuosa arengut. See oleks näidanud turuosa üldist suurenemist.

(58) Tuleks märkida, et algmääruse artikli 3 lõike 1 kohaselt peetakse kahju tuvastamisel silmas ühenduse tootmisharule tekitatud olulist kahju. Seepärast piirdutakse kahju tuvastamisel nende koostööd tegevate ühenduse tootjate üldise majandusliku olukorraga, kes moodustavad ühenduse tootmisharu, nagu on määratletud põhjenduses 42. Peale selle selgub põhjenduse 86 tabelist, et ka muude ühenduse tootjate turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärses ulatuses. Tegelikult on muude ühenduse tootjate osa hinnatud seoses kahju põhjustamise uurimisega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

Müügihind (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(59) Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind püsis aastatel 1996–1998 stabiilsena ning langes järgmises ajavahemikus 5 %. Tuletatakse meelde, et uurimisperioodi jooksul ühenduse turul müüdud võrreldavate tooteliikide hindade võrdlemise põhjal määrati kindlaks hinna allalöömise marginaalid 23 %–28 %.

Tasuvus (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(60) Ühenduse tootmisharu tasuvus netomüügituluna ühenduse turul vähenes järsult vaatlusaluse perioodi jooksul, langedes positiivselt tasemelt 1996. aastal märkimisväärselt negatiivsele tasemele uurimisperioodi jooksul.

Investeeringud ja kapitali kaasamise võime (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(61) Investeeringute tase oli eriti kõrge aastatel 1996 ja 1998 ning see on seostatav tootmisvõimsuse kasvuga. Uurimisperioodil oli investeeringuid kõnealuste aastatega võrreldes äärmiselt vähe.

(62) Ühenduse tootmisharul ei olnud vaatlusaluse perioodi algul erilisi raskusi kapitali kaasamisega väljastpoolt tulevatelt rahastajatelt või emaettevõtjate kaudu. Kuid võttes arvesse kadude taset uurimisperioodil, kahanes kapitali kaasamise võime uurimisperioodil tõsiselt.

Investeeringutasuvus (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(63) Kasum netovaralt (väljendab tasuvust protsendimäärana ühenduse tootmisharu koguvarast) loeti käeoleval juhul adekvaatseks näitajaks.

(64) Netovaralt saadava kasumi areng vastas tasuvusnäitajatele ning viitas selgesti ühenduse tootmisharu varalise seisundi halvenemisele, eriti 1998. aastale järgnenud perioodil.

(65) India eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla varalt saadava kasumi taseme tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ja selle tootmiseks kasutatud põhitooraine (rööbistatud polüesterlõnga) hindade liikumise põhjal. Väideti, et tekstureeritud polüesterfilamentlõnga keskmine müügihind tõusis rohkem kui rööbistatud polüesterlõnga ostuhind ning seetõttu peaks varalt saadava kasumi liikumine olema positiivne.

(66) Esmajoones tuleks märkida, et ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini liikusid tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ja rööbistatud polüesterlõnga keskmine hind ühtemoodi. Teiseks tuleks arvesse võtta muud kuluelemendid, st niihästi muud kasutatud materjalid kui ka tootmiskulud. Kõiki neid elemente on kontrollitud ning arvesse võetud tasuvuse ja investeeringutasuvuse määramisel vaatlusalusel perioodil. Selles osas tuleks arvestada ka varade väärtuse arengut. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

Rahakäive (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(67) Rahakäibe näitajad kinnitasid ühenduse tootmisharu varalise seisundi halvenemist. See jäi siiski positiivseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning saavutas kõrgtaseme 1999. aastal. Kõrgtase on peamiselt seotud sularaha sissevooluga 1999. aastal, mis tulenes suurest hulgast 1998. aastal registreeritud müügitehingutest, mille sularaha laekus 1999. aastal.

Tööhõive, töötasud ja tootlikkus (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(68) Töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil 23 %. Kulutused töötajatele suurenesid samas ajavahemikus 45 %.

(69) Tootlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %.

Toibumine varasemast dumpingust

(70) Ajavahemikus 1996–1998 olid ühenduse tootmisharu majandustulemused rahuldavad, mis tõendab, et tootmisharu oli vähemalt osaliselt toibunud kolmandatest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mõjust, mille suhtes võeti 1996. aastal tarvitusele dumpinguvastased meetmed. Edaspidi, 1999. aastast uurimisperioodini, muutus ühenduse tootmisharu seisund Indiast pärit subsideeritud impordi suurenemise tõttu uuesti ebakindlaks.

Tegelikud dumpingumarginaalid

(71) Lõplike dumpingumarginaalide tähtsus tuleb selgesti esile. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa kõnealuste marginaalide mõju tähtsusetuks pidada.

4. Järeldus kahju kohta

(72) Kiidetakse heaks esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodil olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. Ühenduse tootmisharu seisundi ebakindlus tuli ilmsiks 1998. aastale järgnenud ajavahemikus. Aastatel 1996–1998 ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas (+ 17 %) ning tootmisvõimsuse rakendusaste oli kõrge, ka müügimaht suurenes (+ 21 %), kusjuures müügihinnad püsisid stabiilsena ning tootmisharu oli tulutoov (netokäibe tulu, koguvaralt saadava kasumi ja rahakäibe põhjal). Sellest tulenevalt sai ühenduse tootmisharu võimaluse suurendada investeeringuid ning töötajate arv ja rahakäive püsisid kõnealusel perioodil soodsana. Positiivne arengutendents on seletatav Indoneesia, Tai, Taiwani ja Malaisia vastu kasutusele võetud dumpinguvastaste meetmete soodsa mõjuga, mis taastas head kaubandustavad ühenduse turul, ning sellega, et tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tarbimine ühenduses suurenes.

(73) Pärast 1998. aastat hakkas ühenduse tootmisharu seisund oluliselt halvenema. Kuigi tootmismaht püsis stabiilsena, langes tootmisvõimsuse rakendusaste 7 %, müügimaht vähenes 13 %, kusjuures ka müügihinnad langesid 5 %. Sellest tulenevalt hakkas ühenduse tootmisharu kandma märkimisväärseid kahjusid, samuti langes investeeringute tase.

(74) India eksportivad tootjad väitsid, et mõned eespool nimetatud kahjunäitajad arenesid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas ega viidanud seega kahju tekkimisele.

(75) Esmajoones tuleb märkida, et algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei pruugi ükski kõnealuses artiklis loetletud majandusteguritest olla otsustav selles, kas ühenduse tootmisharule tekitatakse olulist kahju. Veelgi tähtsam on see, et kuigi ühenduse tootmisharu majanduslik olukord paranes aastatel 1996–1998, ilmneb arvude ja eespool esitatud järelduste põhjal selgesti, et järgneval perioodil halvenes ühenduse tootmisharu majanduslik olukord tunduvalt ning ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast lükati väide tagasi ning eespool nimetatud järeldused, mille kohaselt ühenduse tootmisharu sai olulist kahju, kiideti heaks.

H. PÕHJUSLIK SEOS

1. Sissejuhatus

(76) Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 kontrolliti uuesti, kas põhjenduses 42 määratletud ühenduse tootmisharu olulise kahju põhjustas Indiast pärit dumpinguhinnaga import. Komisjon kontrollis algmääruse artikli 3 lõikega 7 ettenähtud korras uuesti ka teisi teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju ühenduse tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju ekslikku omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(77) Ajavahemikus 1996. aastast uurimisperioodini kolmekordistus Indiast pärit impordi maht, tõustes 7583 tonnilt 22683 tonnini. Tõus toimus kahes etapis: esimesel etapil, ajavahemikus 1996–1998, oli tõus 138 %, ning ajavahemikus 1999 kuni uurimisperioodini oli tõus 92 % ehk 11824 tonnist 22683 tonnini; seega moodustas suurenemine ligikaudu 10800 tonni. Tuleb märkida, et esimene tõus toimus ajal, mil ühenduse turg veel laienes, kuid teine tõus leidis aset siis, kui ühenduse tarbimine langes olulisel määral (–14000 tonni). Samal ajal, see tähendab 1999. aastast uurimisperioodini, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht umbes 13 %.

(78) Sama võib täheldada ka suhtelises arvestuses. India turuosa suurenes 2,7 %-lt 1996. aastal 6,7 %-ni uurimisperioodil. Suurenemine toimus kahes järgus: 1996. aastast 1998. aastani 2,7 %-lt 4,9 %-ni ning 1999. aastast uurimisperioodini 3,3 %-lt 6,7 %-ni.

(79) 1999. aastal jõudis India impordi hind keskmiselt 1,4 euroni tonni kohta, langedes umbes 17 % eelmise aastaga võrreldes ning 26 % võrreldes 1996. aastaga. Madalate hindade poliitika võimaldas India eksportivatel tootjatel tõsta müügimahtu ning taastada kaotatud turuosad 2000. aastal ja uurimisperioodil. Hinnad tõusid siis 1998. aasta tasemele, kuid olid siiski keskmiselt madalamad 1996. ja 1997. aasta tasemest.

(80) Tuleks meenutada, et uurimisperioodi kestel määrati märkimisväärsed allalöömismarginaalid, mille ulatus oli 23 %–28 %. See näitab selgesti Indiast pärit impordiga kaasnenud tugevat hinnasurvet uurimisperioodil. Tõepoolest, kui turuosa uurimisperioodil oli 6,7 %, siis selline hinna allalöömise tase avaldas kindlasti oluliselt negatiivset mõju läbipaistvale ja surutise all kannatavale ühenduse turule ning tootele, mis on äärmiselt tundlik hinnakõikumiste suhtes.

(81) Samal ajal koges ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist umbes ühe protsendi võrra ajavahemikus 1996–1998 ning veel ühe protsendi võrra 1999. aastast uurimisperioodini. Seda vähenemist tuleks seostada ühenduse tootmisharu hindade liikumisega. Ühenduse tootmisharu pidi 1999. aastal hindu alandama 7 % võrreldes 1998. aastaga, et säilitada oma positsioon turul. Tuleks meenutada, et sama aasta jooksul langesid Indiast pärit impordi hinnad 17 %. Edaspidi püsis ühenduse tootmisharu hind siiski suhteliselt stabiilsena, kuid sellest ei piisanud positiivse varalise seisundi säilitamiseks. Erinevalt India äriühingutest ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma keskmist müügihinda ühenduses ajavahemikus 2000. aastast uurimisperioodini.

(82) Ajavahemikus 1996–1998 oli ühenduse tootmisharu areng olenemata Indiast pärit impordi suurenemisest soodne, sest pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist eri riikidest pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordile (vaata järgnevat) taastati laieneval ühenduse turul head kaubandustavad. Alates aastast 1999 halvenes ühenduse tootmisharu finantsolukord siiski olulisel määral. Nagu eespool öeldud, hakkasid müügimaht ja -hinnad langema, mis kahjustas tõsiselt tasuvust, investeeringutasuvust ja rahakäivet. See langeb ühte ajavahemikuga, mil India toodete hinnad oluliselt langesid ning impordi maht hakkas olulisel määral suurenema, mis tähendab, et Indiast pärit impordi maht kahekordistus ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini.

3. Muude teadaolevate tegurite mõju

Muudest kolmandatest riikidest pärit import

(83) Et ükski huvitatud pool ei ole esitanud lisateavet ega märkusi, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 91 esitatud järeldus, et Indoneesiast ja Taiwanist pärit import on tõenäoliselt samuti kaasa aidanud ühenduse tootmisharule uurimisperioodi kestel tekitatud kahju kujunemisele.

(84) Sellel väga läbipaistval turul kahjustab madala hinnaga tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ulatuslik import mis tahes riigist tõenäoliselt ühenduse tootmisharu määral, mida võib pidada oluliseks. Kui soovitakse siiski koguseliselt väljendada Indiast pärit impordi mõju võrreldes Indoneesiast ja Taiwanist pärit impordi mõjuga, siis tuleks arvesse võtta, et Indiast pärit import suurenes ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini märkimisväärselt nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses, ning India toote keskmine impordihind oli uurimisperioodil keskmiselt madalam kui Indoneesia ja Taiwani toote impordihinnad, mille suhtes kehtivad osalised dumpinguvastased tollimaksud. Kõnesolevad asjaolud võimaldavad järeldada, et Indiast pärit impordi mõju ei olnud kindlasti Indoneesiast ja Taiwanist pärit impordi mõjust väiksema tähtsusega, ning seepärast oli Indiast pärit impordi ja ühenduse tootmisharu ebakindla seisundi vahel tegelik ja märkimisväärne seos.

(85) Et märkusi ei olnud, kiideti järelejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes heaks esialgne järeldus, et kõnealust importi ei saa käsitleda ühenduse tootmisharule kahju tekitanud impordina.

Muud ühenduse tootjad

(86) Allpool olevas tabelis, mis on koostatud teatavatelt äriühingutelt saadud ning kaebuses sisalduvate andmete põhjal, on esitatud muude ühenduse tootjate müügimahu ja turuosa liikumine.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tonni | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 |

Turuosa | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % |

(87) Eespool esitatud andmed näitavad, et muude ühenduse tootjate tekstureeritud polüesterfilamentlõnga müügimaht ajavahemikus 1996. aastast uurimisperioodini kahanes märkimisväärselt nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses. Peale selle tuleks meenutada, et suur osa kõnesolevatest muudest ühenduse tootjatest oli tegelikult esialgse kaebuse esitajate hulgas. Need äriühingud ei saanud käesoleva uuringu käigus täielikku koostööd teha vahendite puudumise tõttu, kuid toetasid täielikult menetlust ning tegid varem täielikku või osalist koostööd muudes samalaadsetes menetlustes.

(88) Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse, et muud ühenduse tootjad ei ole uurimisperioodil kaasa aidanud ühenduse tootmisharu kahjustamisele.

Ühenduse tootmisharu investeeringud

(89) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et tegelikult halvendasid ka vaatlusaluse perioodi kestel tehtud ühenduse tootmisharu suured investeeringud tootmisharu finantsolukorda.

(90) Nagu on eespool selgitatud, olid ühenduse tootmisharu investeeringud seotud tootmisvõimsuse suurendamisega. Esimest korda suurendati tootmisvõimsust ajavahemikus 1996–1998, kui ühenduse tarbimine suurenes. Sellega seoses suurendas ühenduse tootmisharu tootmismahtu ning sai suurendada ka müügimahtu kooskõlas ühenduse turu laienemisega. Positiivset arengut silmas pidades suurendas ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust teist korda ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini. Tõus oli umbes 10000 tonni. Seekord ei saanud ühenduse tootmisharu siiski suurendada tootmis- ja müügimahtu vastavalt uuele võimsusele ning seetõttu vähenes märgatavalt tootmisvõimsuse rakendusaste. Et tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmine on kapitalimahukas ning püsikulud on vastavalt sellele märkimisväärsed, siis avaldas tootmis- ja müügimahu vähenemine ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini otsest negatiivset mõju ühenduse tootmisharu finantsolukorrale. Tuleb märkida, et põhitooraine hind jäi samas ajavahemikus stabiilseks.

(91) Võimsuse suurendamine ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini avaldas tõepoolest negatiivset mõju ühenduse tootmisharu finantsolukorrale. Niiviisi juhtus sellepärast, et samal ajal vähenesid ühenduse tootmisharu tootmis- ja müügimaht. Viimati nimetatud vähenemise kutsus esile siiski Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordist tulenenud surve ühenduse turule. Olgugi et ühenduse tarbimine ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini vähenes umbes 14000 tonni, suurenes India tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi maht samal ajavahemikus agressiivse hinnakujunduspoliitika tulemusena umbes 10000 tonni võrra. India tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordihinnad lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodil ning sellele vastavalt suurenes impordi maht nii ulatuslikult, et ühenduse tootmisharu ei saanud suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ega isegi mitte takistada nende vähenemist ega sellest tulenevalt piirata olemasoleva liigse tootmisvõimsuse negatiivset mõju.

(92) Seetõttu leitakse, et kui investeeringutega seotud kulud ning seega olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamine tõepoolest mõjutasid negatiivselt ühenduse tootmisharu finantsolukorda ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini, süvendas seda mõju veelgi asjaolu, et ühenduse tootmisharu oli sunnitud vähendama müügi- ja tootmismahtu ning alandama müügihindu. See omakorda toimus madalatest hindadest tingitud surve tõttu, mille tekitas India import, mille maht kasvas üle kahe korra ajal, mil ühenduse kogutarbimine vähenes.

(93) Seetõttu on selge, et Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi puudumise korral oleks ühenduse tootmisharu suutnud hoida müügihinnad 1998. aasta tasemel ning suurendada tootmis- ja müügimahtu. See oleks tekitanud mastaabisäästu ning heade kaubandustavade juures oleks ühenduse tootmisharu suutnud katta enamiku, kui mitte kõik investeeringutega seotud lisakulud.

Nõudluse vähenemine

(94) Ühenduse tarbimine, mis vaatlusalusel perioodil üldiselt suurenes, vähenes ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini. Kuigi langus toimus samal ajal ühenduse tootmisharu müügimahu vähenemisega, tuleks esmajoones märkida, et ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes proportsionaalselt rohkem kui ühenduse tarbimine. Teiseks suurenes Indiast pärit import samas ajavahemikus rohkem kui kaks korda. Kuigi ei saa välistada, et kõnealune nõudluse vähenemine ei kahjustanud ühenduse tootmisharu seisundit, tuleb seda mõju siiski pidada dumpinguhinnaga impordi mõjust väiksemaks.

Ülemaailmne majanduslik surutis

(95) India eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharu kannatab kahju 2000. aasta lõpust alates avalduva ülemaailmse majandusliku surutise tõttu ning et see tuleks põhjuslike seoste analüüsimisel arvesse võtta ja koguseliselt kindlaks määrata.

(96) Eelkõige tuleks märkida, et eespool nimetatud analüüsi põhjal hakkas ühenduse tootmisharu majanduslik olukord halvenema juba enne 2000. aasta lõppu. Teiseks tuleks eeldada, et ülemaailmne surutis mõjutab ühesugusel viisil kõiki ettevõtjaid ühenduses. Kuid turulanguse ajal õnnestus India eksportivatel tootjatel oluliselt suurendada oma müügimahtu ühenduses. Eespool selgitatu kohaselt langes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse tarbimisega võrreldes proportsionaalselt rohkem. Peale selle peegeldub ülemaailmse surutise mõju juba eespool mainitud nõudluse vähenemises.

(97) Eespool öeldu põhjal, isegi kui ei ole võimalik kõrvale jätta asjaolu, et ka majanduslik surutis mõjutas ühenduse tootmisharu olukorda, jõutakse siiski järeldusele, et surutise tähtsus on väiksem kui dumpinguhinnaga impordi hindu allalööv mõju.

Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus

(98) India eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharu turuosa kaotus tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu on omamaise müügi asemel rohkem tähelepanu pööranud eksportmüügile. Ühenduse tootmisharu ekspordimahu suurenemine näitab, et tootmisharu on konkurentsivõimeline heade kaubandustavadega turgudel. Tuleks ühtlasi meenutada, et kuigi ekspordi maht vaatlusaluse perioodi jooksul neljakordistus, jäi see siiski tähtsusetuks ühenduse tootmisharu kogumüügiga võrreldes. Lõpuks märgitakse, et ühenduse tootmisharu kulutasuvus määratakse kindlaks ainult ühenduse turul toimuva müügi põhjal. Nende punktide kohta ei olnud märkusi ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 96–98 esitatud esialgsed järeldused.

Tooraine hind

(99) Selle kohta ei ole saadud ühtegi märkust, ning seetõttu kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 93–95 esitatud järeldused, et toorainehind ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjustaja.

Huvitatud isikute muud väited

(100) India eksportivad tootjad väitsid, et tootmismahu vähenemise põhjuseks uurimisperioodi vältel tuleb pidada kahest ühenduse tootmisharu moodustavast tootjast ühe tootja ettevõtte tahtlikku sulgemist. Uurimisel selgus siiski, et uurimisperioodil ei suletud ühtegi tootmisettevõtet. Kõnealune tootja kinnitas, et ettevõtet ei suletud, ning väitis, et tootmisvõimsuse vähenemise põhjuseks uurimisperioodi vältel oli madala hinnaga tekstureeritud polüesterfilamentlõnga suurenenud pakkumine ühenduse turul. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(101) Kokkuvõtteks kinnitatakse, et dumpinguhinnaga import on eelkõige ajavahemikus 1999. aastast uurimisperioodini tekitanud kahju ühenduse tootmisharule, mille seisundit iseloomustab vähenenud müügimaht, müügihindade langus, turuosa kaotus ja finantsolukorra märgatav halvenemine, seda eriti tasuvuse ja investeeringutasuvuse vallas. Samal ajavahemikus suurenes Indiast pärit impordi maht nii absoluutses kui suhtelises arvestuses, kusjuures hinnad lõid ühenduse tootmisharu hinna märkimisväärselt alla.

(102) Uuriti järgmisi teadaolevaid tegureid: kolmandatest riikidest pärit import, muude ühenduse tootjate läbimüük, ühenduse tootmisharu investeeringud, nõudluse vähenemine, ülemaailmne majanduslik surutis, ühenduse tootmisharu toorainehind ja ekspordijõudlus. Tehti kindlaks, et mõned nendest teguritest on samuti kahjustavalt mõjutanud ühenduse tootmisharu seisundit. Kõnealuste tegurite mõju teravdas märkimisväärselt ühenduse tootmisharu olukorrale avalduvat negatiivset mõju, mis tulenes Indiast pärit impordi äkilisest lisandumisest, mis ka eraldi võetuna on tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule.

(103) Eespool nimetatud analüüsi põhjal, milles nõuetekohaselt eristati üksteisest kõigi teada olevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu seisundile ja eraldati need dumpinguhinnaga impordi kahjustavatest mõjudest ning tehti kindlalt selgeks, et muudest teguritest tingitud kahju ei loeta dumpinguhinnaga impordist tulenevaks, kinnitatakse, et kõnealuste muude tegurite mõju ei olnud selline, mis oleks muutnud tõsiasja, et dumpinguhinnaga impordi ja tuvastatud olulise kahju vahel on selge ja märkimisväärne põhjuslik seos.

I. ÜHENDUSE HUVID

(104) Silmas pidades pärast esialgsete järelduste kindlaksmääramist toimunud sündmusi, see tähendab Dupont SA tootmisettevõtte sulgemist, uuriti veel kord, kas kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole kooskõlas ühenduse huvidega.

1. Ühenduse tootmisharu ja muud ühenduse tootjad

(105) Nagu ajutises määruses selgitatud, ei ole põhjust kahtluse alla seada ühenduse tootmisharu elujõulisust ja konkurentsivõimet tavapäraste turutingimuste kehtimise korral. Kuid asjaolud on näidanud, et heade kaubandustavade puudumine ähvardab tõsiselt ühenduse tootmisharu olemasolu. Ebaõiglaste kaubandustavade tõttu ühenduse turul suleti Dupont SA, kes ei suutnud tegevust jätkata surutise all oleval turul. Meetmete kehtestamata jätmise korral ei saa välistada, et muudel ühenduse tootjatel ei lähe samuti.

(106) Tuleks meenutada, et hoolimata asjaolust, et ainult kahel ühenduse tootjal oli võimalik uurimisel koostööd teha, toetasid menetlust täielikult tootjad, kelle arvele langeb ligikaudu 75 % ühenduse toodangust. Nagu eespool selgitatud, tõdesid ka muud ühenduse tootjad oma turuosa ja müügimahu vähenemist ühenduse turul.

(107) Seetõttu kiidetakse heaks esialgsed järeldused, et meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate huvides.

2. Importijad

(108) Algstaadiumis ei tulnud importijatelt ega ettevõtjatelt ühtki vastust. Ajutises määruses jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks märkimisväärselt nende olukorda.

(109) Huvitatud pooled ei esitanud pärast ajutiste meetmete kehtestamist mingeid märkusi ja seega kiidetakse eespool esitatud järeldused heaks.

3. Toorainetarnijad

(110) Märkuste puudumisel kiidetakse heaks esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine on varustava tööstuse huvides.

4. Kasutajad

(111) Algstaadiumis tegi koostööd ainult üks kasutaja. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole märkusi ega seisukohti esitatud ning seega kiidetakse heaks järeldus, et meetmete kehtestamine ei kahjustaks kasutajate elujõulisust ja konkurentsivõimet.

5. Järeldus

(112) Dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmine ohustaks tõsiselt ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate olemasolu. Seda kinnitab tõsiasi, et ühenduse turul valitsevate ebaõiglaste kaubandustingimuste tõttu oli üks ühenduse tootja sunnitud hiljuti sulgema oma tootmisettevõtte ühenduses.

(113) Kui lõplikud meetmed jääksid kehtestamata, hoogustaks ühenduses asuvate tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmise ettevõtete sulgemise oht vaatlusalusel perioodil täheldatud ühenduse tootmisharu tasuvuse pidevat langust veelgi.

(114) Eespool öeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmiseks ei ole mingeid kaalukaid põhjusi.

J. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(115) Ajutise määruse põhjendustes 122–125 kirjeldatud metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase, et määrata kindlaks lõplikult kehtestatavate meetmete tase.

(116) India eksportivad tootjad väitsid, et kahjustamist vältiva hinna arvutamisel kasutatud kasumitase on meelevaldselt valitud, sest selle aluseks on võetud vaatlusaluse perioodi jooksul täheldatud kõrgeim kasumimarginaal.

(117) Tuleks meenutada, et kahjustamist vältiva hinna arvutamisel kasutatav kasumitase peab vastama tasemele, mille saavutamist võiks ühenduse tootmisharu kahjustava dumpingu puudumise korral põhjendatult eeldada. Leiti, et 1998. aasta on võrdlusaastana kõige mõistlikum valik, sest kõnealusel aastal ei peetud Indiast pärit importi veel ühenduse tootmisharu hindu allasuruvaks ning nendest riikidest pärit import, mille suhtes kohaldati meetmeid, oli juba uurimisperioodi valitseva tasemega samasugusel tasemel. Asjaolu, et üks ühenduse tootja tuli ühenduse tootmisharu mõistest välja arvata ning seetõttu kehtestati vaatlusaluseks perioodiks uued tasuvusnäitajad, ei muuda esialgseid järeldusi, et kõnealune tootmisharu võiks õiglastes turutingimustes mõistlikult eeldada kasumitaset 8 %, kui puudub dumpinguhinnaga import.

(118) Eespool öeldut arvesse võttes kiideti heaks ajutise määruse põhjendustes 122–125 kirjeldatud meetod kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks.

(119) Nagu eespool on hinna allalöömise marginaalidega seoses öeldud, vaadati läbi ja muudeti ka kahjumarginaalid.

2. Lõplikud meetmed

(120) Eelnevat silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, sest need olid kõigil juhtudel kahjumarginaalidest madalamad.

(121) India suhtes algatatud samaaegse subsiidiumidevastase menetluse puhul tuleb siiski silmas pidada, et vastavalt nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97(kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [4] (edaspidi "subsiidiumivastane algmäärus") artikli 24 lõikele 1 ja algmääruse artikli 14 lõikele 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ning ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Seepärast tuleb kindlaks teha, kas ja mil määral subsiidiumid ja dumpingumarginaal tulenevad samast olukorrast.

(122) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2094/2002 [5] kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks vastavalt subsiidiumi summale, mis oli kõigi eksportijate puhul kahjumarginaalist madalam. Kõik tasakaalustatavaks osutunud uuritud subsiidiumikavad kujutasid endast ekspordisubsiidiume subsiidiumidevastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Seepärast on koostööd tegevate India eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud lõplikud dumpingumarginaalid osaliselt tingitud kõnealuste ekspordisubsiidiumide olemasolust. Neid asjaolusid arvestades ei peeta asjakohaseks kehtestada tasakaalustavaid tollimakse ja dumpinguvastaseid tollimakse vastavalt asjakohaste ekspordisubsiidiumide ja lõplikult kehtestatud dumpingumarginaalide suurusele. Seepärast tuleks lõplikku dumpinguvastast tollimaksu kohandada nii, et see kajastaks tegelikku dumpingumarginaali, mis säilib pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustava lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist.

(123) Eespool toodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:

Äriühingu nimi | Dumpingumarginaal | Ekspordisubsiidiumide lõplik tasakaalustav tollimaks | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |

Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | 4,1 % | 6,6 % |

Reliance Industries Limited | 6,1 % | 0 % | 6,1 % |

Welspun Syntex Limited | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % |

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud | 8,9 % | 5,2 % | 3,7 % |

Kõik teised äriühingud | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % |

(124) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(125) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [6] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

(126) Et uurimise käigus kasutati valimi moodustamist, ei saa käesoleva menetluse puhul algatada algmääruse artikli 11 lõikes 4 sätestatud uute eksportijate kontrollimist individuaalsete dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks. Kõigi uute oluliste India eksportivate tootjate ja valimiväliste koostööd teinud ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks siiski ette näha, et kõnealuste ettevõtjate suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu kohaldatakse ka kõigi uute India eksportivate tootjate suhtes, kellel oleks muul juhul õigus individuaalsele tollimaksule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4.

3. Ajutiste tollimaksude sissenõudmine

(127) Täheldatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse (EÜ) nr 1412/2002 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Indiast pärit ja CN-koodi 54023300 alla kuuluva tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |

Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 3,7 % | A 388 |

Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 6,6 % | A 389 |

Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 3,7 % | A 390 |

Modern Petrofils NH nr 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 3,7 % | A 391 |

Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 3,7 % | A 392 |

Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 393 |

Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400021, India | 6,1 % | A 394 |

Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 395 |

Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India | 3,7 % | A 396 |

Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 7,9 % | A 397 |

Kõik teised äriühingud | 7,9 % | A 999 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Kui uus India eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

- ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 2000 kuni 30. septembrini 2001) eksportinud ühendusse artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

- ta ei ole seotud ühegi India eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid,

- ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast selle uurimisperioodi lõppu, millel meetmed põhinevad, või ta on võtnud tühistamatu lepinguga kohustusi märkimisväärsete koguste eksportimiseks ühendusse,

võib nõukogu ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2 ja lisada uue eksportiva tootja nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis loetletud 3,7 % suurust kaalutud keskmist tollimaksumäära.

Artikkel 3

CN-koodi 54023300 alla kuuluva ja Indiast pärineva tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1412/2002 ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud tollimaksu ulatuses.

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid ületavad tagatissummad makstakse tagasi.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

B. Bendtsen

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1972/2002 (EÜT L 305, 7.11.2002, lk 1).

[2] EÜT L 205, 2.8.2002, lk 50.

[3] EÜT L 205, 2.8.2002, lk 26.

[4] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[5] EÜT L 323, 28.11.2002, lk 21.

[6] Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, B-direktoraat, J-79 5/17, B-1049 Brüssel.

--------------------------------------------------