ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Määruse (EMÜ) nr 2825/93 artikli 4 lõikega 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks igal aastal kindlaks määratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud ja turustatud üldkoguste keskmist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale.
d)

litsentsitaotluse ja litsentsi lahtrisse 8 tuleb kanda päritoluriik ning lahtrisse “jah” tuleb teha rist, et näidata, et see märge on kohustuslik;
(1)

Määruse (EMÜ) nr 2825/93 artikli 4 lõikega 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga-aastaselt kindlaksmääratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud ja turustatud üldkoguste keskmist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale.
(1)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest ja territooriumidest, kust lemmikloomade liikumine ühendusse on lubatud, tingimusel et teatavad nõuded on täidetud.
(6)

Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse ensüümpreparaadi käesoleva määruse lisa kohaseks kasutamiseks.
(2)

Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (4) kohaldatakse impordilitsentside suhtes, mille imporditariifikvootide kehtivusperiood algab 1. jaanuaril 2007. Määrusega (EÜ) nr 1301/2006 on eelkõige kehtestatud üksikasjalikud sätted impordilitsentside taotluste, taotlejate staatuse ja litsentside väljaandmise kohta. Kõnealuses määruses sätestatakse, et imporditariifikvoodid avatakse 12 järjestikuseks kuuks ning et litsentside kehtivusaeg lõpeb imporditariifikvoodi kehtivusperioodi viimasel päeval. Määruse (EÜ) nr 1301/2006 sätteid tuleks kohaldada määruse (EÜ) nr 2172/2005 kohaselt välja antud impordilitsentside suhtes, ilma et see piiraks kõnealuses määruses sätestatud lisatingimuste kohaldamist. Vajaduse korral on määruse (EÜ) nr 2172/2005 sätted vaja viia vastavusse määrusega (EÜ) nr 1301/2006.
—

inglise keeles: Basmati rice falling within code of CN 1006 20 17 or 1006 20 98 and imported at a zero rate of duty under Regulation (EC) No 972/2006, accompanied by a copy of authenticity certificate No… drawn up by [name of the competent authority]
1.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega: “Artikkel 2 2. ja 3. kategooria materjali töötlemise ja kasutamise või kõrvaldamise heakskiitmine 1. Pädev asutus võib lubada 2. ja 3. kategooria materjalide töötlemiseks ja kasutamiseks või kõrvaldamiseks järgmisi heakskiidetud töötlemisviise: a) leeliseline hüdrolüüs, nagu on määratletud I lisas; b) hüdrolüüs kõrgsurvel ja kõrgel temperatuuril, nagu on määratletud II lisas; c) biogaasi tootmine kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, nagu on määratletud III lisas; d) biodiislikütuse tootmine, nagu on määratletud IV lisas; e) Brookes’i gaasistamine, nagu on määratletud V lisas, ning f) loomse rasva põletamine soojuskatlas, nagu on määratletud VI lisas. Biokütuse tootmisel kasutatav termo-mehaaniline protsess, mis on määratletud VII lisas, on heaks kiidetud ja pädev asutus võib seda lubada kasutada sõnniku ja seedetrakti sisu ning 3. kategooria materjali töötlemiseks ja kõrvaldamiseks. 2. Pädev asutus võib lubada töötlemist ka muude parameetrite alusel, kui nii vähendatakse samaväärselt ohtu inimeste ja loomade tervisele, järgmistes protsessides: a) biodiislikütuse tootmine, nagu on määratletud IV lisa punkti 1 alapunkti b alapunktis i ning b) loomse rasva põletamine soojuskatlas, nagu on määratletud VI lisa punkti 1 alapunkti c alapunktis i.”
(2)

Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud, et nakkusetekitajate ja/või jääkide levikuohu vältimiseks tuleb loomseid kõrvalsaadusi töödelda, ladustada ja hoida eraldi asjaomase liikmesriigi poolt selleks määratud heakskiidetud ja järelevalve all olevas ettevõttes või need sobival viisil kõrvaldada. Nimetatud määruse III ja IV peatükis sätestatakse nõuded selliste ettevõtete tunnustamiseks.
(2)

Toltrasuriil on lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse kanade ja kalkunite puhul seoses lihaskoe, naha ja rasvkoe, maksa ja neerudega (välja arvatud nende loomade puhul, kelle munad on ette nähtud inimtoiduks) ning sigade puhul seoses lihaskoe, naha- ja rasvkoega, maksa ja neerudega. Toltrasuriil on lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 III lisasse veiste puhul seoses lihas- ja rasvkoe, maksa ja neerudega (välja arvatud nende loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima), ainete hulka, mis ootasid teaduslike uuringute lõpuleviimist. Asjaomased uuringud on nüüd lõpule viidud ja seega tuleks määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisas toltrasuriili kasutamist laiendada ka veiste puhul. Asjaomast kannet tuleks laiendada kõikide imetajatest toiduloomade liikide suhtes, keda toodetakse seoses lihas- ja rasvkoega, maksa ja neerudega, välja arvatud nende loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima ning kodulindude puhul seoses lihas-, naha- ja rasvkoega, maksa ja neerudega, välja arvatud nende lindude puhul, kelle munad on ette nähtud inimtoiduks.
(4)

Kontrolli eesmärgil sätestatakse määruses (EÜ) nr 2007/2000, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia, Montenegro ja Kosovo baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel tuleb esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et liha on pärit sertifikaadi väljastanud riigist ning vastab täpselt kõnealuse määruse II lisa määratlusele. Ühtlustamise huvides tuleks ka Horvaatiast ja endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit baby-beef-toodete kvootide alusel importimisel esitada autentsussertifikaat, mis kinnitab, et kaubad on pärit sertifikaadi välja andnud riigist ning need vastavad täpselt vastavalt Horvaatiaga või endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu III lisa määratlusele. Tuleks kehtestada autentsussertifikaatide näidis ja nende kasutamise üksikasjalikud eeskirjad.
(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1019/2002 (2) on ette nähtud oliiviõlide teatavate valikuliste märgete märkimissüsteem. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1019/2002 artikli 5 punktile c võib märkmed neitsioliiviõlide organoleptiliste omaduste kohta esitada etiketil ainult juhul, kui need põhinevad analüüsimeetoditel, mis on sätestatud komisjoni 11. juuli 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta. (3)
(4)

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri kui kokkuleppejärgse hoiulevõtja kätte on laekunud vastuvõtmiskirjad neljalt osapoolelt. Need neli osapoolt on vastavalt kokkuleppe artikli 7 punktile a kokku leppinud, et kokkulepe jõustub 1. aprillil 2006.
(1)

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) (2) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kirjavahetuse vormis sõlmitud lepinguga, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/333/EÜ, (3) on komisjon kohustatud igaks kalendriaastaks avama ühtsest välistariifistikust väiksema tollimaksumääraga tariifikvoodi, mille väärtuseline tollimaksumäär tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku CN-alamrubriiki ex 2303 10 11 kuuluva Ameerika Ühendriikidest pärit maisigluteeni puhul on 16 %.
Rinnaõõnes on lihased ribide vahel selgesti nähtavad

Rinnaõõnes on lihased ribide vahel veel nähtavad

Rümba reie piirkond on peaaegu täielikult kaetud rasvkoega, nii et rasvanöörid pole enam selgelt eristatavad. Rinnaõõnes võivad lihased ribide vahel olla rasvaga kaetud

5 väga kõrge
(3)

Impordi puhul, mille suhtes ei kohaldata sooduskorda, tuleb kehtestada tariifikvootide haldamise kord, et soodustada rahvusvahelist kaubavahetust ja kaubavoogude sujuvat liikumist. Asjakohaseim viis oleks kasutada kvoote vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide vastuvõtmise kronoloogilises järjekorras (põhimõttel “kes ees, see mees”). Selleks, et tagada kaubavahetuse jätkumine AKV riikidega ja rahuldavad tarned ühenduse turule ning vältida kaubavoogude häireid, eraldati komisjoni määruse (EÜ) nr 219/2006 (2) kohaselt ajutiselt osa tariifikvoote ettevõtjatele, kes varustasid ühendust AKV banaanidega varem kehtinud impordikava raames. Võttes arvesse meetme ajutist iseloomu, on asjakohane selle kohaldamine järk-järgult lõpetada ja tagada 2007. aastaks “kes ees, see mees” põhimõtte rakendamise märkimisväärne laienemine tariifikvootide haldamisel, tõstes sellise kava kohaselt toimuva impordi osakaalu 60 %-lt 81 %-le.
(2)

Komisjoni 13. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1539/2006 (millega võetakse vastu 2007. aasta eelarvest liikmesriikidele vahendite eraldamise kava ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks) (3) on ette nähtud, et ühenduse sekkumisvarudest tuleb välja võtta 33 224 tonni suhkrut, et jagada see liikmesriikides vastavalt eespool nimetatud määruse I lisale.
(3)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 III lisaga kehtestatud kvootide kohandamine on tingitud ka nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (3) artikli 3 kohaldamisest, millega on ette nähtud ümberkorraldusabi ettevõtjatele, kes loobuvad oma kvootidest. Seepärast on vaja arvesse võtta loovutatud kvoote vastavalt komisjoni 29. septembri 2006. aasta teatisele (2006/C 234/04) 2006/2007. turustusaastaks ümberkorralduseks antava abi rahaliste vahendite hinnangulise kättesaadavuse kohta. (4)
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ, (1) on koondatud ühte teksti Euroopa Liidu kodanike vaba liikumist käsitlevad õigusaktid. Selle artiklis 17 on uuesti esitatud komisjoni 29. juuni 1970. aasta määruse (EMÜ) nr 1251/70 (töötajate õiguse kohta jääda elama liikmesriigi territooriumile pärast selles riigis töötamist) (2) põhisisu ning selle sätteid muudetud, andes töötajatele, kellel on õigus jääda elama liikmesriigi territooriumile, rohkem õigusi, s.o alalise elamisõiguse.
1.

Lisatakse artikkel 38a: “Artikkel 38a 1. Kui vähenduskoefitsienti ei ole artikli 37 lõike 2 kohaselt avaldatud artikli 33 esimese lõigu punktides a–f osutatud osade toetussertifikaatide taotluste esitamise tähtaja täitumise järel, siis võivad ettevõtted esitada taotlusi toetussertifikaadi väljaandmiseks mis tahes järelejäänud summa suhtes, mis on eraldatud sellele osale ning mille suhtes pole veel taotlust esitatud. Taotlus tuleb esitada enne artikli 33 lõike 1 punktides a–f sätestatud järgmist tähtaega. 2. Liikmesriigid teatavad iga nädala jooksul esitatud taotlustest komisjonile järgmisel teisipäeval. Vastavaid sertifikaate võib välja anda alates teatamisele järgnevast esmapäevast, välja arvatud juhul, kui komisjon annab vastupidised juhised. 3. Kui konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotluste kogusumma ületab lõikes 1 nimetatud ülejäänud saada olevad kogused, võtab komisjon vähemalt ühe järgmistest meetmetest: a) sätestab vähenduskoefitsiendi, mida kohaldatakse konkreetsel taotlemisnädalal esitatud toetussertifikaatide taotluste suhtes, millest on komisjonile teatatud ja mille kohta ei ole veel toetussertifikaati välja antud; b) juhendab liikmesriike tagasi lükkama kõnealusel konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotlusi, millest ei ole veel komisjonile teatatud; c) peatab toetussertifikaatide taotluste esitamise.”
(7)

Enne täielikku läbivaatamist ja täpsustamist on vaja täpsustada määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII lisa IV ja XI peatüki reguleerimisala, et võtta arvesse kõnealust kehtestatavat erimäärust. IV peatükis sätestatud eeskirjad peaksid käsitlema kõikidel tehnilistel otstarvetel kasutatavat verd ning veretooteid, v.a hobuslaste seerum, mida kasutatakse muul tehnilisel otstarbel kui meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas või laboratoorsetes reaktiivides. V peatükis sätestatud eeskirjad peaksid jätkuvalt käsitlema hobuslaste seerumit, mis on ette nähtud kasutamiseks mis tahes tehnilisel otstarbel, sealhulgas meditsiiniseadmetes, in vitro diagnostikas ja laboratoorsetes reaktiivides, mistõttu ei ole vaja kõnealuseid eeskirju muuta. XI peatükis sätestatud eeskirjad peaksid käsitlema selliste töötlemata loomsete kõrvalsaaduste importi, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse ja mida imporditakse mis tahes kasutusotstarbeks, kaasa arvatud meditsiiniseadmete, in vitro diagnostika või laboratoorsete reaktiivide jaoks.
7)

Artiklile 71a lisatakse järgmine lõige: “3. Uued liikmesriigid, kes on kohaldanud ühtset pindalatoetuste kava, võivad sätestada, et lisaks artikli 44 lõikes 2 kehtestatud toetuskõlblikkuse tingimustele on “toetuskõlblik hektar” põllumajandusettevõtte mis tahes põllumajandusmaa, mis on 30. juunil 2003 heas põllumajanduslikus seisundis, sõltumata sellest, kas seda sel hetkel tootmiseks kasutatakse või mitte. Uued liikmesriigid, kes on kohaldanud ühtset pindalatoetuste kava, võivad samuti sätestada, et põllumajandusettevõtte minimaalne toetuskõlblik pindala, mille jaoks saadakse toetusõigused ja mille jaoks antakse toetust, on põllumajandusettevõtte minimaalne toetuskõlblik pindala, mis on määratud kindlaks vastavalt artikli 143b lõike 5 teisele lõigule.”
(3)

Komisjon on koos liikmesriikide ekspertidega hinnanud esitatud teavet, millest on ilmnenud vajadus jätkata asjaomaste ainete kasutamist. Seepärast on õigustatud kehtivate lubade tühistamistähtaja pikendamine rangetel tingimustel, et vähendada kõikvõimalikke riske, selliste oluliste kasutusviiside puhul, millele puuduvad praegu tõhusad alternatiivid.
(1)

Mitmesugustest komponentidest (sealhulgas kaks installeerimisdisketti) koosneva videokonverentssidesüsteemi klassifitseerimine komisjoni 3. novembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2184/97 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris) (2) järgi on viinud selleni, et videokonverentssidesüsteem klassifitseeritakse CN-koodi 8517 50 90 alla ja kaks installeerimisdisketti CN-koodi 8524 91 10 alla. Kuna kombineeritud nomenklatuuri 85. grupi märkust 6 muudeti 1. jaanuarist 2002 ja seoses asjaoluga, et HSi komitee leppis oktoobris 2004 kokku nimetatud märkuse tõlgenduse suhtes, tuleb määrust (EÜ) nr 2184/97 lugeda ebaõigeks.
(5)

Otseturustamiskvoodid määrati kindlaks uute liikmesriikide ühinemisele eelnenud olukorra alusel. Siiski ilmneb, et uute liikmesriikide piimatootesektoris toimuvate ümberkorralduste ja otseturustamisele kehtestatud rangemate hügieenisätete tõttu on üksiktootjad enamasti otsustanud mitte taotleda individuaalseid otseturustamiskvoote. Seetõttu on tootjate individuaalsete otseturustamiskvootide kogusumma oluliselt väiksem riigi tootmiskvoodist ning riigil jääb hulk otseturustamiskvoote kasutamata.
(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (2) (muudetud protokolliga, mis on heakskiidetud nõukogu 13. novembri 2006. aasta otsusega 2006/882/EÜ (3) artikli 27 lõikes 5 ja IV lisa punktis h on sätestatud, et ühendus kohaldab Horvaatia Vabariigist pärit ning CN-koodide 1701 ja 1702 kuuluvate põllumajandustoodete suhtes tollimaksuvaba importi ühendusse 180 000 tonni suuruse (netomass) aastase tariifikvoodi piires.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi “toiduohutusamet”) otsustas oma 9. detsembri 2005. aasta arvamuses, et bensoehape (VevoVitall) ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. (2) Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et bensoehape (VevoVitall) ei põhjusta muid ohte, mis võiksid määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 alusel välistada selle lubamist. Vastavalt toiduohutusameti arvamusele parandab preparaadi kasutamine põrsastel selliseid tulemuslikkuse näitajaid nagu juurdekasv või sööda ja juurdekasvu suhe. Toiduohutusamet soovitab asjakohaseid vahendeid kasutajate ohutuseks. Toiduohutusameti arvates ei ole vaja turustusjärgse järelevalve erinõudeid. Kõnealuses arvamuses kinnitatakse ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruannet söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. Kõnealuse valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada kõnealuse valmistise kasutamine käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.
(3)

Ühenduse poliitika Egeuse mere väikesaarte kohaliku tootmise toetamiseks, nagu see on ette nähtud nõukogu 19. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2019/93 väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta, (1) on hõlmanud paljusid tooteid ja meetmeid nende tootmise, turustamise või töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on osutunud tõhusaiks ning kindlustanud põllumajandusliku tegevuse säilimise ja arengu. Ühendus peaks jätkama nende tootmisharude toetamist, mis on Egeuse mere väikesaarte keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Kogemus on näidanud, maaelu arengupoliitika puhul võib tugev partnerlus kohalike asutustega aidata asjaomaste saarte eriprobleeme täpsemini tabada. Seega peaks jätkama kohaliku tootmise toetamist sobivaimal geograafilisel tasandil üldise kava kaudu, mille Kreeka peaks esitama komisjonile.
1.

Artiklis 3 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega: “1. Searümpade tailihasisalduse hindamise statistiline standardmeetod, mis on kinnitatud liigitusmeetodina määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 määratletud tähenduses, on kas tavaline või vähendatud valimiga vähimruutude meetod, kuid võib kasutada ka muid statistiliselt tõestatud meetodeid. Meetod põhineb asjaomase riigi või piirkonna sealihatoodangu representatiivsel valimil, mis koosneb vähemalt 120 rümbast, mille tailihasisaldus on kindlaks tehtud vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatud dissekteerimismeetodile. Kui kasutatakse mitut proovivõtumeetodit, mõõdetakse vähemalt 50 rümba keskmine tailihasisaldus vähemalt täpsusega, mis saavutati standardset statistilist meetodit kasutades 120 rümba puhul, kasutades I lisas sätestatud meetodit. 2. Liigitusmeetodid kinnitatakse ainult sellisel juhul, kui prognoositava vea ruutkeskmine, mis on arvutatud täieliku ristkontrolli tehnika abil, on väiksem kui 2,5. Lisaks võetakse vea ruutkeskmise arvutamisel arvesse ka kõiki võõrväärtusi.”
(3)

Selleks, et linnuliha võiks turustada märkega “vabapidamine”, “traditsiooniline vabapidamine” ja “täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine”, on muude tingimuste hulgas oluline, et lindudel oleks teatud ajavahemikul võimalus viibida uiteväljal.
(1)

Määrusega (EÜ) nr 1774/2002 keelatakse orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete (v.a sõnnik) kasutamine karjamaal. Kõnealune keeld on kooskõlas ELi praeguse söödakeeluga ning selle eesmärk on tõkestada võimalikku reostusohtu karjamaal, kus võib leiduda 2. ja 3. kategooria materjali. Sellised ohud võivad olla tingitud kariloomade vahetust karjatamisest või rohusilo või heina kasutamisest põllumajandusloomade söödana. Kõnealuse määrusega nähakse ette, et nimetatud keelu rakendamise meetmed, sealhulgas kontrollmeetmed, võetakse vastu pärast asjaomase teaduskomiteega konsulteerimist.
3.

Pärast artiklit 6 lisatakse järgmine artikkel 6a: “Artikkel 6a Vabasse ringlusse lubamisega seotud formaalsused 1. Tolliasutused, kuhu esitatakse vabasse ringlusse lubatavate banaanide impordideklaratsioonid: a) säilitavad koopia igast litsentsist ja impordilitsentsi väljavõtte, mis on välja antud vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise puhul, ning b) edastavad igal viieteistkümnendal päeval kõnealuse litsentsi teise koopia ning impordilitsentsi väljavõtte käesoleva määruse lisas osutatud oma liikmesriigi asutustele. 2. Lõike 1 punktis b osutatud asutused edastavad saadud litsentside ja väljavõtete koopia iga viieteistkümne päeva järel liikmesriigi pädevatele asutustele, kes on kõnealused dokumendid välja andnud. 3. Kui on kahtlusi litsentsi, väljavõtte või esitatud dokumentides sisalduvate märgete või neil olevate allkirjade ehtsuse suhtes või nende ettevõtjate suhtes, kes on täitnud vabasse ringlusse lubamise formaalsused või kelle eest kõnealused formaalsused on täidetud, ning kui kahtlustatakse eeskirjade eiramisi, teavitavad tolliasutused, kellele kõnealused dokumendid on esitatud, kahtlustest viivitamata oma liikmesriigi pädevaid asutusi. Pädevad asutused edastavad kõnealuse teabe koheselt dokumendid väljaandnud liikmesriigi pädevatele asutustele ning komisjonile põhjalikuks kontrollimiseks. 4. Vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3 saadud teabe põhjal teevad lisas loetletud liikmesriikide pädevad asutused vajalikke lisakontrolle tariifikvootide korra nõuetekohase kohaldamise tagamiseks ja kontrollivad eelkõige kõnealuse korra alusel imporditud koguseid, põhjalikult võrreldes väljaantud ja kasutatud litsentse ja väljavõtteid. Selleks kontrollivad nad eelkõige kasutatud dokumentide ehtsust ja nõuetekohasust ning nende kasutamist ettevõtjate poolt.”
(2)

Komisjoni 13. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/100/EÜ (millega kehtestatakse miinimumnõuded aretusprogrammide kehtestamiseks, et saavutada lammaste resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes) (2) on ette nähtud, et iga liikmesriik peab kehtestama aretusprogrammi, et selekteerida teatavate lambatõugude resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) suhtes. Samuti on kõnealuse otsusega ette nähtud võimalus teha liikmesriigile erandeid aretusprogrammi kehtestamise nõudest eeldusel, et tal on riiklik skreipi kontrollimise programm, mis on esitatud ja heaks kiidetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 ja millega nähakse ette põllumajandusettevõttes surnud lammaste ja kitsede pidev aktiivne järelevalve kõnealuse liikmesriigi kõikides karjades.
(3)

Komisjoni 29. aprilli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 753/2002 (milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas) (4) on kehtestatud toote valmistamismeetodiga seotud märgete kasutamise tingimused. Tammepuutükkide kasutamine veinivalmistamisel annab tootele samalaadse tammise maitse kui tammevaadis valmistatud veinil. Seetõttu on keskmisel tarbijal keeruline kindlaks teha kumma valmistamismeetodiga on vein toodetud. Tammepuutükkide kasutamine veinitootmisel on veinitootjatele majanduslikult väga tasuv ning see mõjutab toote müügihinda. Sellest tuleneb oht tarbijat eksitada kui tammepuutükkide abil toodetud veini etiketil on kasutatud mõisteid või väljendeid, mis jätavad mulje, et vein on valmistatud tammevaatides. Et vältida tarbija eksitamist ning tootjatevahelisi konkurentsimoonutusi, on vaja määrata kindlaks asjakohased märgistamiseeskirjad.
(2)

Senegali ametiasutused saatsid komisjonile taotluse kiita heaks kontrollitoimingud, mida viiakse läbi põllumajandus- ja veeministeeriumi taimekaitsedirektoraadi vastutusel. Kõnealuses taotluses sedastatakse, et eespool nimetatud direktoraadil on vajalik personal, varustus ja vahendid kontrollide läbiviimiseks, et ta kasutab määruse (EÜ) nr 1148/2001 artiklis 9 osutatud meetoditega samaväärseid meetodeid ja et Senegalist ühendusse eksporditav värske puu- ja köögivili vastab ühenduse turustusnormidele.