2)

Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 6a Täituvuse sihttasemed ja täitmistrajektoorid 1. Kui lõigetest 2–5 ei tulene teisiti, peavad lepinguosalised saavutama iga aasta 1. novembriks kõigi oma territooriumil asuvate ja oma turupiirkonnaga otse ühendatud maa-aluste gaasihoidlate täituvuse sihttaseme, arvestades nende hoidlate koguvõimsust: a) 2022. aastaks: 80 % b) alates 2023. aastast: 90 %. Käesoleva lõike järgimisel võtavad lepinguosalised arvesse eesmärki tagada gaasivarustuskindlus vastavalt artiklile 1. 2. Olenemata lõikest 1 ja ilma et see piiraks teiste lepinguosaliste kohustust täita asjaomased maa-alused gaasihoidlad, vähendatakse igas lepinguosaliseks olevas riigis, kus on maa-aluseid gaasihoidlaid, täituvuse sihttaset mahuni, mis vastab 35 %-le asjaomase lepinguosalise viimase viie aasta keskmisest aastasest gaasitarbimisest. 3. Olenemata lõikest 1 ja ilma et see piiraks teiste lepinguosaliste kohustust täita asjaomased maa-alused gaasihoidlad, vähendatakse igas lepinguosaliseks olevas riigis, kus on maa-aluseid gaasihoidlaid, täituvuse sihttaset võrdlusperioodil 2016–2021 ELi liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse tarnitud mahu võrra, kui gaasi hoidlast väljaviimise perioodil (oktoober – aprill) oli keskmine tarnitud maht üle 15 TWh aastas. 4. <….> 5. Lepinguosaline võib saavutada täituvuse sihttaseme osaliselt seeläbi, et võtab arvesse maagaasi veeldusjaamades füüsiliselt hoiustatud ja kättesaadavat veeldatud maagaasi, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused: a) gaasisüsteemis on märkimisväärne veeldatud maagaasi hoiustamisvõimsus, mis moodustab igal aastal üle 4 % riigi viimase viie aasta keskmisest tarbimisest; b) lepinguosaline on kehtestanud gaasitarnijatele kohustuse hoiustada maa-alustes gaasihoidlates ja/või maagaasi veeldusjaamades gaasi miinimumkoguseid vastavalt artikli 6b lõike 1 punktile a. 6. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed, et täita vahe-eesmärgid või tagada nende täitmine järgmiselt: a) 2022. aastal: vastavalt Ia lisas esitatule, ja b) alates 2023. aastast: kooskõlas lõikega 7. 7. 2023. aasta ja sellele järgnevate aastate kohta esitab iga lepinguosaline, kellel on maa-alused gaasihoidlad, energiaühenduse sekretariaadile eelneva aasta 15. septembriks kokkuvõtlikul kujul oma territooriumil asuvate ja oma turupiirkonnaga otse ühendatud maa-aluste gaasihoidlate esialgse täitmistrajektoori veebruari, mai, juuli ja septembri vahe-eesmärkidega, sealhulgas tehnilise teabe. Täitmistrajektoor ja vahe-eesmärgid põhinevad eelneva viie aasta keskmisel täitmismääral. Lepinguosaliste puhul, kelle täituvuse sihttaset vähendatakse lõike 2 kohaselt 35 %-ni nende aastasest keskmisest gaasitarbimisest, vähendatakse vastavalt ka täitmistrajektoori vahe-eesmärke. Tuginedes iga lepinguosalise esitatud tehnilisele teabele ja võttes arvesse varustuskindluse koordineerimisrühma hinnangut, võtab energiaühenduse sekretariaat vastu otsuse, millega määratakse kindlaks iga lepinguosalise täitmistrajektoor. See otsus võetakse vastu eelneva aasta 15. novembriks, kui see on vajalik ja kui lepinguosaline on esitanud ajakohastatud esialgse täitmistrajektoori. Otsus põhineb üldise gaasivarustuskindluse hinnangul ning gaasi nõudluse ja pakkumise muutustel energiaühenduses ja üksikutes lepinguosaliseks olevates riikides ning see määratakse kindlaks viisil, mis tagab gaasivarustuskindluse, põhjustamata seejuures tarbetut koormust lepinguosalistele, gaasituru osalistele, hoidlate halduritele või tarbijatele ning moonutamata põhjendamatult konkurentsi kõrvuti asuvate lepinguosaliste ja/või liikmesriikide hoidlate vahel. 8. Kui lepinguosaline ei suuda saavutada konkreetsel aastal oma täituvuse sihttaset oma territooriumil asuva ühe või mitme maa-aluse gaasihoidla konkreetsete tehniliste omaduste, näiteks eriti väikese gaasi sissejuhtimise kiiruse tõttu 1. novembriks, on tal lubatud saavutada see 1. detsembriks. Lepinguosaline teatab sellest energiaühenduse sekretariaadile 1. novembriks, esitades viivituse põhjused. 9. Täituvuse sihttaset ei kohaldata, kui ja seni kuni üks või mitu lepinguosalist, kellel on maa-alused gaasihoidlad, on kuulutanud kooskõlas artikliga 11 välja riikliku hädaolukorra. 10. Iga lepinguosalise pädev asutus seirab pidevalt täitmistrajektoori järgimist ja annab varustuskindluse koordineerimisrühmale korrapäraselt aru. Kui konkreetse lepinguosalise hoidlate täituvus on täitmistrajektoori tasemest rohkem kui viie protsendipunkti võrra väiksem, võtab pädev asutus viivitamata tõhusaid meetmeid selle suurendamiseks. Lepinguosalised teatavad võetud meetmetest energiaühenduse sekretariaadile ja varustuskindluse koordineerimisrühmale. 11. Kui lepinguosaline kaldub täitmistrajektoorist oluliselt ja püsivalt kõrvale, seades sellega ohtu täituvuse sihttaseme saavutamise, või kui ta kaldub kõrvale täituvuse sihttasemest, esitab energiaühenduse sekretariaat pärast varustuskindluse koordineerimisrühma ja asjaomase lepinguosalisega konsulteerimist sellele lepinguosalisele või teistele asjaomastele lepinguosalistele soovituse viivitamata võetavate meetmete kohta. Kui kõrvalekaldumist ei vähendata märkimisväärselt ühe kuu jooksul alates energiaühenduse sekretariaadi soovituse kättesaamisest, võtab sekretariaat pärast varustuskindluse koordineerimisrühma ja asjaomase lepinguosalisega konsulteerimist viimase abinõuna vastu otsuse, millega kohustatakse asjaomast lepinguosalist võtma meetmeid, millega lõpetatakse tulemuslikult kõrvalekaldumine, sealhulgas kohasel juhul ühe või mitu artikli 6b lõikes 1 ette nähtud meedet või muud meedet, et tagada käesoleva artikli kohase täituvuse sihttaseme saavutamine. Teise lõigu kohaselt võetavate meetmete üle otsustamisel võtab energiaühenduse sekretariaat arvesse asjaomase lepinguosalise konkreetset olukorda, näiteks maa-aluste gaasihoidlate suurust võrreldes riigisisese gaasitarbimisega, maa-aluste gaasihoidlate tähtsust piirkonna gaasivarustuskindluse jaoks ja mis tahes olemasolevaid veeldatud maagaasi hoidlaid. Kõigi meetmete puhul, mille energiaühenduse sekretariaat võtab 2022. aasta täitmistrajektoorist või täituvuse sihttasemest kõrvalekaldumiste käsitlemiseks, võetakse arvesse, et käesoleva artikli rakendamiseks riigi tasandil on olnud vähe aega, mis võib olla tinginud kõrvalekaldumise 2022. aasta täitmistrajektoorist või täituvuse sihttasemest. Energiaühenduse sekretariaat tagab, et käesoleva lõike kohaselt võetavad meetmed: a) ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik gaasivarustuskindluse tagamiseks; b) ei tekita lepinguosalistele, gaasituru osalistele, hoidlate halduritele ega tarbijatele ebaproportsionaalselt suurt koormust. Artikkel 6b Täituvuse sihttaseme saavutamine 1. Lepinguosalised rakendavad kõiki vajalikke meetmeid, sealhulgas rahalisi stiimuleid või hüvitisi turuosalistele, et saavutada artikli 6a kohaselt kindlaks määratud täituvuse sihttase. Täituvuse sihttaseme saavutamise tagamisel seavad lepinguosalised võimaluse korral esikohale turupõhised meetmed. Sellises ulatuses, milles käesolevas artiklis sätestatud meetmete puhul on tegemist liikmesriigi reguleeriva asutuse ülesannete ja volitustega vastavalt direktiivi 2009/73/EÜ (mida on kohandatud ja mis on vastu võetud ministrite nõukogu otsusega 2011/02/MC-EnC) artiklile 41, vastutavad nende meetmete võtmise eest liikmesriikide reguleerivad asutused. Käesoleva lõike kohaselt võetavad meetmed võivad hõlmata eelkõige järgmist: a) nõue, et gaasitarnijad hoiustaksid hoidlates, sealhulgas maa-alustes gaasihoidlates ja/või veeldatud maagaasi hoidlates gaasi miinimumkoguseid, mis määratakse kindlaks selle gaasikoguse alusel, mida gaasitarnijad tarnivad kaitstud klientidele; b) nõue, et hoidlate haldurid pakuksid oma võimsust turuosalistele; c) nõue, et ülekandesüsteemi haldurid või lepinguosalise määratud üksus ostaksid ja haldaksid gaasi tasakaalustamisvaru üksnes oma ülekandesüsteemi halduri ülesannete täitmiseks, ning vajaduse korral kohustuse kehtestamine muudele määratud üksustele, et tagada varustuskindlus artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud kriisiolukorras; d) teiste lepinguosalistega koordineeritud vahendite, näiteks veeldatud maagaasi ostmise platvormide kasutamine, et maksimeerida veeldatud maagaasi kasutamist ning vähendada taristust tulenevaid ja regulatiivseid tõkkeid, mis takistavad veeldatud maagaasi ühist kasutamist maa-aluste gaasihoidlate täitmiseks; e) vabatahtliku mehhanismi kasutamine maagaasi ühishangeteks; f) turuosalistele, sealhulgas hoidlate halduritele, finantsstiimulite (nt hinnavahelepingute) võimaldamine või hüvitise maksmine tulude vähenemise eest või kulude eest, mida nad on kandnud neile pandud kohustuste tõttu ja mida ei saa katta tuludest; g) nõue, et hoiustamisvõimsuse valdajad kasutaksid kasutamata reserveeritud võimsusi või vabastaksid need, kohustades samal ajal hoiustamisvõimsuse valdajat, kes hoiustamisvõimsust ei kasuta, maksma kokkulepitud hinda kogu hoiustamislepingu kehtivusaja jooksul; h) selliste tõhusate vahendite vastuvõtmine, mis võimaldavad avalik-õiguslikel või eraõiguslikel isikutel osta või hallata strateegilist tagavara, tingimusel et need vahendid ei moonuta konkurentsi ega takista siseturu nõuetekohast toimimist; i) sellise kindla isiku määramine, kelle ülesanne on saavutada täituvuse sihttase juhul, kui täituvuse sihttaset ei saaks muul viisil saavutada; j) hoiustamistariifide soodustuste andmine; k) reguleeritud hoidlatega seotud kapitali- ja tegevuskulude katmiseks vajalike tulude kogumine hoiustamistariifidena ja ülekandetariifides sisalduva sihtotstarbelise tasuna, mida võetakse üksnes neis lõpptarbijateni suunduvatest väljavoolupunktides, mis asuvad samas lepinguosaliseks olevas riigis, tingimusel et tariifide kaudu kogutavad tulud ei tohi olla suuremad kui lubatud tulud. 2. Lepinguosaliste lõike 1 kohaselt võetavad meetmed peavad piirduma täitmistrajektoori ja täituvuse sihttaseme saavutamiseks vajalikuga. Meetmed peavad olema selgelt määratletud, läbipaistvad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad. Need ei tohi põhjendamatult moonutada konkurentsi ega gaasi siseturu nõuetekohast toimimist ega ohustada teiste lepinguosaliste või energiaühenduse gaasivarustuskindlust. 3. Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada riigi ja piirkonna tasandil olemas oleva taristu tõhus kasutamine gaasivarustuskindluse huvides. Need meetmed ei tohi mingil juhul takistada ega piirata gaasihoidlate või maagaasi veeldusjaamade piiriülest kasutamist ega piirata piiriülest ülekandevõimsust, mis on jaotatud kooskõlas määrusega (EL) 2017/459, mida on kohandatud ja mis on vastu võetud alalise kõrgetasemelise töörühma otsusega 2018/06/PHLG-EnC. 4. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1999, mida on kohandatud ja mis on vastu võetud ministrite nõukogu otsusega 2021/14/MC-EnC, kohaldavad lepinguosalised käesoleva artikli kohaste meetmete võtmisel energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, saavutades samas oma vastavate meetmete eesmärgid. Artikkel 6c Hoiustamiskokkulepped ja koormuse jagamise mehhanism 1. Lepinguosaline, kellel ei ole maa-aluseid hoidlaid, tagab, et turuosalised tema riigis on sõlminud kokkulepped maa-aluseid gaasihoidlaid omavate lepinguosaliste ja/või liikmesriikide maa-aluste hoidlate halduritega või muude turuosalistega. Sellised kokkulepped näevad ette, et lepinguosaline, kellel ei ole maa-aluseid gaasihoidlaid, kasutab 1. novembriks hoiustamisvõimsust mahus, mis vastab vähemalt 15 %-le tema viimase viie aasta aastasest keskmisest gaasitarbimisest. Kui piiriülene ülekandevõimsus või muud tehnilised piirangud ei võimalda lepinguosalisel, kellel ei ole maa-aluseid gaasihoidlaid, kasutada sellest hoiustamismahust täielikult 15 %, hoiustab lepinguosaline vaid selles mahus, mis on tehniliselt võimalik. Kui tehnilised piirangud ei võimalda lepinguosalisel täita esimeses lõigus sätestatud kohustust ja sellel lepinguosalisel on kohustus hoiustada gaasi asemel muud kütust, võib esimeses lõigus sätestatud kohustuse erandkorras asendada samaväärse kohustusega hoiustada muud kütust kui gaas. Tehnilisi piiranguid ja meetme samaväärsust tõendab asjaomane lepinguosaline. 2. Erandina lõikest 1 võib lepinguosaline, kellel ei ole maa-aluseid gaasihoidlaid, välja töötada koormuse jagamise mehhanismi ühiselt ühe või mitme lepinguosalise ja/või liikmesriigiga, kellel on maa-alused gaasihoidlad (edaspidi „koormuse jagamise mehhanism“). Koormuse jagamise mehhanism põhineb artikli 7 kohase viimase riskihindamise asjakohastel andmetel ja selles võetakse arvesse kõiki järgmisi parameetreid: a) kulud rahalisele toetusele, mida antakse täituvuse sihttaseme saavutamiseks, välja arvatud strateegiliste tagavaradega seotud kohustuste täitmise kulud; b) gaasikogused, mis on vajalikud kaitstud tarbijate nõudluse rahuldamiseks vastavalt artikli 6 lõikele 1; c) kõik tehnilised piirangud, sealhulgas olemasolev maa-aluse hoiustamise võimsus, tehniline piiriülene ülekandevõimsus ja gaasi väljaviimise mahud. Lepinguosalised teavitavad energiaühenduse sekretariaati ja varustuskindluse koordineerimisrühma koormuse jagamise mehhanismist hiljemalt ... [kaks kuud pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva]. Kui koormuse jagamise mehhanismi käsitlevat kokkulepet ei ole selleks kuupäevaks sõlmitud, tõendavad lepinguosalised, kellel ei ole maa-aluseid gaasihoidlaid, et nad järgivad lõiget 1, ning teavitavad sellest energiaühenduse sekretariaati ja varustuskindluse koordineerimisrühma. 3. <…> 4. Lepinguosalised, kellel ei ole maa-aluseid gaasihoidlaid, võivad pakkuda turuosalistele või asjakohasel juhul ülekandesüsteemi halduritele stiimuleid või rahalist hüvitist tulude vähenemise eest või käesoleva artikli kohaste hoiustamiskohustuste täitmisel tekkinud kulude eest, kui tulude vähenemist või tekkinud kulusid ei saa katta tuludest, kandmaks hoolt selle eest, et nad täidavad oma lõike 1 kohast kohustust hoiustada gaasi teiste lepinguosaliste ja/või liikmesriikide hoidlates või rakendavad koormuse jagamise mehhanismi. Kui stiimulit või rahalist hüvitist rahastatakse maksu kaudu, ei kohaldata seda maksu piiriülestes ühenduspunktides. 5. Olenemata lõikest 1, kui mõne lepinguosalise territooriumil on maa-alused gaasihoidlad ja nende hoidlate koguvõimsus on suurem kui selle lepinguosalise aastane gaasitarbimine, siis lepinguosaline, kellel ei ole maa-aluseid gaasihoidlaid, aga kellel on juurdepääs nimetatud hoidlatele: a) tagab, et 1. novembriks vastavad hoiustamismahud vähemalt keskmisele hoiustamisvõimsuse kasutamisele viimasel viiel aastal, mille kindlaksmääramisel on võetud muu hulgas arvesse viimase viie aasta väljastamishooaja vooge lepinguosaliseks olevast riigist, kus asjaomane hoidla asub, või b) tõendab, et punkti a kohase kohustusega hõlmatud mahule vastav hoiustamisvõimsus on reserveeritud. Kui lepinguosaline, kellel ei ole maa-aluseid gaasihoidlaid, suudab tõendada, et esimese lõigu punkti a kohase kohustusega hõlmatud mahule vastav hoiustamisvõimsus on reserveeritud, kohaldatakse lõiget 1. Käesoleva lõike kohane kohustus piirdub 15 %-ga asjaomase lepinguosalise viimase viie aasta keskmisest aastasest gaasitarbimisest. 6. <…> Artikkel 6d Seire ja täitmise tagamine 1. Hoidlate haldurid annavad täituvusest aru asjaomase maa-aluse gaasihoidla asukohariigiks oleva lepinguosalise pädevale asutusele ja asjakohasel juhul selle lepinguosalise määratud üksusele (edaspidi „määratud üksus“) järgmiselt: a) 2022. aastal: vastavalt Ia lisas esitatud vahe-eesmärkidele, ja b) alates 2023. aastast: kooskõlas artikli 6a lõikega 4 kindlaksmääratule. 2. Pädev asutus ja asjakohasel juhul lepinguosalise määratud üksus teostavad iga kuu lõpus oma territooriumil asuvate maa-aluste gaasihoidlate täituvuse seiret ja teatavad tulemused põhjendamatu viivituseta energiaühenduse sekretariaadile. Kui see on asjakohane, võib energiaühenduse sekretariaat paluda energiaühenduse regulatiivkomiteel sellise seire juures abistada. 3. Pädeva asutuse ja asjakohasel juhul lepinguosalise määratud üksuse esitatud teabe põhjal annab energiaühenduse sekretariaat korrapäraselt aru varustuskindluse koordineerimisrühmale. 4. Varustuskindluse koordineerimisrühm abistab energiaühenduse sekretariaati täitmistrajektooride ja täituvuse sihttasemete seirel ning koostab energiaühenduse sekretariaadile suunised asjakohaste meetmete kohta, millega tagada nõuete täitmine juhul, kui lepinguosalised kalduvad täitmistrajektoorist kõrvale või ei saavuta täituvuse sihttaset. 5. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed, et järgida täitmistrajektoori ja saavutada täituvuse sihttase ning tagada selle jaoks vajalik turuosaliste hoiustamiskohustuste täitmine, muu hulgas kehtestavad asjaomaste turuosaliste suhtes piisavalt hoiatavad karistused ja trahvid. Lepinguosalised teavitavad energiaühenduse sekretariaati viivitamata käesoleva lõike kohaselt võetud täitmise tagamise meetmetest. 6. Tundliku äriteabe vahetamiseks võib energiaühenduse sekretariaat kokku kutsuda varustuskindluse koordineerimisrühma koosolekuid, kus osalevad vaid lepinguosalised ja energiaühenduse sekretariaat. 7. Vahetatav teave piirdub sellega, mis on vajalik käesoleva määruse täitmise seireks. Energiaühenduse sekretariaat, reguleerivad asutused ja lepinguosalised tagavad oma kohustuste täitmiseks saadud tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.“