ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Saksamaa SKT on viimasel kümnel aastal kasvanud 1,4 % aastas, mis on euroala keskmisest üle poole protsendipunkti madalam. Selle aja jooksul on kasvupotentsiaal pidevalt langenud. Samal ajal kui hoogne eksporditegevus on kasvu toetanud, on loid sisenõudlus seda pidurdanud. Kümnendi algul pikaks ajaks seiskunud nõudlus ja reaalne SKT tõusid lühiajaliselt 2000. ja 2004. aastal, kuid langesid seejärel uuesti. Kuna uusi töökohti loodi vähe, tõusis töötus 9,5 %le tööjõulisest elanikkonnast. 2005. aastal ületas valitsemissektori eelarvepuudujääk neljandat aastat järjest kontrollväärtust, milleks on asutamislepingus sätestatud 3 % SKTst. Kui 1991. aastal oli riigivõlg umbes 40 % SKTst, siis alates 2002. aastast on see ületanud asutamislepingus ettenähtud kontrollväärtust ehk 60 % SKTst.
(7)

Kavandatakse, et struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud tasakaal, millest on välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, väheneb programmiperioodi jooksul keskmiselt 0,1 % SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks struktuurne tasakaal ning kavandatakse säilitada selline struktuurne tasakaal, mis vastab programmi keskpika perioodi eesmärgile kogu programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (struktuurne puudujääk hinnanguliselt umbes 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama ka kindlusvaru ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus, ning seda on pikemas perspektiivis raskem täita, kui võiks eeldada võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu põhjal.
(7)

Ajakohastatud programmi eesmärk on tingimuste loomine majandus- ja rahaliiduga edukaks integreerumiseks ja sissetuleku jõudmine ELi keskmisele tasemele. Eelarvestrateegia on suunatud valitsemissektori eelarve puudujäägi hoidmisele tublisti alla 3 % SKTst sihiga saavutada 2008. aastaks stabiilsuse ja kasvu paktiga seatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk. Programmis on esitatud maksureformi meetmed, mille tulemusel eelarve tulud vähenevad 1,8 % võrra SKTst, ja kuludega seotud meetmed, mille tulemusel kulusuhe väheneb 2,5 % võrra SKTst. Eelarve stabiliseerimine on koondatud programmiperioodi lõpuossa. Programmiperioodi alguses püsib valitsemissektori eelarve puudujääk tasemel 1,7 % SKTst, kuid seejärel väheneb vähehaaval kuni 1,4 %ni aastal 2007 ja 1,0 %ni SKTst aastal 2008. Uues ajakohastatud lähenemisprogrammis on eelmisega võrreldes ühe aasta võrra edasi lükatud puudujäägieesmärgi — 1 % SKTst — saavutamine fiskaalpoliitika muudetud orientatsiooni tingimustes, kuigi makromajanduslik stsenaarium ei ole eriti muutunud.
11)

Eeldatav võla suhe on 2005. aasta lõpul jõudnud 94 %ni SKTst, mis on oluliselt kõrgem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 16 protsendipunkti võrra SKTst allapoole 80 % SKTst. Võla suhte areng võib negatiivsete ohtude materialiseerumise korral olla programmis kavandatust vähem soodne. Siiski tundub, et võla suhe väheneb kontrollväärtuse suunas piisavalt ja läheneb sellele kiires tempos. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas näib Belgiat ohustavat keskmine risk, arvestades vananevast elanikkonnast tingitud prognoositavaid eelarvekulusid ja vajadust säilitada suur esmane ülejääk pika aja jooksul. (4) Praegune vähenev brutovõla tase ületab siiski tunduvalt kontrollväärtust ja ajakohastatud programmis kavandatud võla suhte järjepidev vähenemine on vajalik. Belgia strateegia, milles pikaajalised probleemid on eelarvepoliitika keskmes ja millega vähendatakse ka võlga, leevendab kahtlemata jätkusuutlikkusega seotud ohte, ning pensionifondi seadusega tugevdatakse poliitilisi kohustusi, seades õiguslikult siduvaid eelarvealaseid eesmärke. Lisaks peaksid hiljutised meetmed, mille eesmärk on tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja tööhõivemäära, mõjutama positiivselt jätkusuutlikkust. Praegune eelarveseisund ei pruugi siiski olla piisav, et katta täielikult vananevast elanikkonnast johtuvat olulist kulutuste tõusu, mis rõhutab suure esmase ülejäägi säilitamise olulisust järgnevatel aastatel.
10)

Pidades silmas eespool esitatud riskihinnangut, ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks. Kui eelarvestrateegia viiakse ellu programmist kinni pidades, võib seda siiski pidada piisavaks, et saavutada programmiperioodi lõpuks struktuurne eelarveseisund, mida võib pakti kohaselt sobivaks pidada. Lisaks tundub, et programmi eelarvealased põhimõtted tagavad piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodi jooksul künnist, milleks on 3 % SKTst. Eelarve kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Kuigi komisjoni talituste prognooside kohaselt võib nimetatud kohandamine olla programmis kavandatud aasta keskmisest aeglasem, on see siiski kooskõlas pakti nõuetega, arvestades eelkõige, et kogu programmiperioodi jooksul on SKT lõhe negatiivne.
(2)

Luksemburgi majandusnäitajad on viimase 20 aasta jooksul olnud märkimisväärselt head, SKT reaalkasv on olnud keskmiselt 5,5 % aastas ning riiklik tööhõive on kasvanud 3,25 %. 2001. aastal kasv aeglustus tugevalt, kuid taastus kiiresti, jõudes 2004. aastal 4,4 %ni. Luksemburgi valitsemissektori finantsseisund on alati olnud väga usaldusväärne, alates 1990ndate algusest on see olnud korduvalt ülejäägis ja väga madala välisvõlaga. Kuid väga suure kulude kasvu tõttu on see ülejääk alates käesoleva kümnendi algusest siiski kiiresti vähenenud ja 2004. aastal sai sellest puudujääk.
(10)

Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt tuleks programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava koostamisel või programmi keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekalde lubamisel arvesse võtta “peamisi struktuurireforme”, millel on tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis märgitakse, et eelkõige vähendavad käimasolev pensionireform ja teise samba kasutuselevõtt järk-järgult sotsiaalkindlustusmaksete osakaalu valitsemissektori eelarves võrreldes 2004. aasta tasemega. Programmis ennustatakse, et pensionireformi netokulud on 2005. aastal 0,25 % SKTst, suurenedes 2008. aastaks järk-järgult 1,25 %le SKTst. See võimaldaks ajutist kõrvalekaldumist nõutavast programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kehtestatud aastasest kohandamiskavast, mis on 0,5 % SKTst, sest struktuurireforme, millel see põhineb, on programmis kirjeldatud piisavalt üksikasjalikult ja need omavad märkimisväärselt soodsat mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Kuid 2006. aastal, võttes samuti arvesse struktuurireforme, ei ole kohandamine täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Sellele vaatamata tagatakse kogu programmiperioodi jooksul piisav kindlusvaru, et mitte ületada puudujäägile seatud kontrollväärtust 3 % SKTst. Eespool antud soovitus kiirendada kohandamist programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiga võrreldes tundub teostatav, arvestades et programmi algusaastatel on pensionireformi hinnanguline puhaskulu tagasihoidlik.
2)

Pärast edukaid majandusreforme ja stabiliseerumist 1990ndate aastate keskpaigas tabasid Tšehhi makromajandust tasakaalunihked, mis viisid välisvääringukriisini mais 1997 ja majanduslanguseni ajavahemikus 1997—1999. Laiaulatuslikud struktuurireformid finants- ja ettevõtlussektoris aitasid majandusel alates 2000. aastast taastuda. Sellest saadik on SKT keskmine reaalkasv aastas olnud umbes 3 %, samas kui ELi keskmine aastane kasvumäär on 1,7 %. Programmis on esitatud kolm erinevat stsenaariumi makromajanduse ja eelarve prognooside kohta: optimistlik stsenaarium, alusstsenaarium ja pessimistlik stsenaarium. Alusstsenaariumit käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, sest praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub see põhinevat mõistlikel kasvuprognoosidel, mis on järgneval aastal pisut soodsamad. Selles kavandatakse SKT reaalkasvu nõrka langust 4,8 %lt 2005. aastal keskmiselt 4,3 %le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Majanduskasvu tsükliline komponent on tõenäoliselt suurem, kui programmi prognoosidest nähtub. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat madal.
ET Euroopa Liidu Teataja C 90/30

Teatis neile isikutele, üksustele ja asutustele, kes/mis on nõukogu poolt võetud nimekirja, mis sisaldab isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle/mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 7 lõiget 2 (V lisa)

(2007/C 90/11)

Nõukogu 23. aprilli 2007. aasta otsuse 2007/242/EÜ lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks järgmine teave. (1)

Euroopa Liidu nõukogu on määranud kindlaks, et eespool nimetatud nimekirjas toodud isikud, üksused ja asutused vastavad kriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 423/2007 (Iraani-vastaste piiravate meetmete kohta) (2) artikli 7 lõikes 2, ja seetõttu on nad eespool nimetatud otsusega võetud nimetatud määruse V lisasse. Nimetatud määrus näeb ette, et kõik asjaomastele isikutele, üksustele ja asutustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et neile ei võimaldata ei otseselt ega kaudselt juurdepääsu rahalistele vahenditele, muudele finantsvaradele ega majandusressurssidele.

Asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis koduleheküljed on toodud määruse III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikleid 8, 9 ja 10).

Asjaomased isikud, üksused ja asutused võivad esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende võtmise kohta eespool nimetatud nimekirja vaadataks läbi.

Kõik sellised taotlused tuleks saata järgmisel aadressil: Euroopa Liidu Nõukogu, peasekretariaat, rue de la Loi 175, B-1048, Brüssel.

Samuti juhitakse tähelepanu iga asjaomase isiku, üksuse ja asutuse võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 230 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustele.

(1) ELT L 106, 24.4.2007, lk 51.

(2) ELT L 103, 20.4.2007, lk 1.
(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes võib programmi eelarveseisund olla ebapiisav, et tagada programmis ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2009. aastaks. See annab siiski piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul. Programmist tulenev keskpika perioodi eesmärgi poole liikumise kiirus on ebapiisav ja seda tuleb oluliselt kiirendada, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kus on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul tuleb struktuurset tasakaalu parandada aastas 0,5 % võrra SKPst (kontrollnäitaja) ning kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Eelkõige oodatakse häid aegu kogu programmiperioodi vältel, aga struktuurset tasakaalu kavandatakse parandada olulisel määral alles programmi viimasel aastal.
(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), jääb eelduste kohaselt stabiilseks ning eelarveülejääk peaks kogu programmiperioodi vältel olema ligi 3 % SKPst. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on saavutada struktuurne ülejääk 2 % SKPst, mida kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi vältel. Eelmises ajakohastatud versioonis ei olnud keskpika perioodi eesmärk sõnaselgelt määratletud, kuid eelmises programmis esitatud struktuurse ülejäägi prognooside alusel tuletati nõukogu arvamuses selleks eesmärgiks 1,5 %ne ülejääk SKPst. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on seatud tunduvalt kõrgemale, kui võlasuhe ja potentsiaalne majanduskasv pikemas perspektiivis seda eeldaksid. Nõutavast miinimumist oluliselt kõrgema keskpika perioodi eesmärgi seadmist põhjendatakse programmis sooviga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ning tõsiasjaga, et Soomes avaldub elanikkonna vananemise mõju varakult.
(7)

Eespool esitatud riskihinnangu alusel ei pruugi programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak olla piisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks, nagu on programmis kavandatud. See näib siiski andvat piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk programmiperioodil kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmi kohaselt on kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Eespool nimetatud riskidest lähtudes tuleks kavandatud struktuurset kohandamist tugevdada täiendavate meetmetega, et iga-aastane struktuurse tasakaalu paranemine vastaks euroala ja ERM II liikmesriikidele kehtestatud eesmärgile 0,5 % SKPst.
(7)

Seda riskihinnangut silmas pidades on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2008. aastaks, nagu on programmis kavandatud. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodil kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kohandamise tempo programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak paktiga kooskõlas.
(7)

Kõnealust riskihindamist arvesse võttes näib programmi eelarveseisund olevat üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2007. aastaks, nagu soovitas nõukogu, tingimusel et eelarvemeetmeid rakendatakse täielikult ja tõhusalt. Üldiselt eksisteerivad 2007. aastal kavandatava struktuurilise kohandamise (1,25 % SKPst) negatiivsed riskid. Prognoositust paremale struktuurilisele kohandamisele 2006. aastal viitavad kättesaadavad andmed (0,25 % SKPst) võivad tähendada paremat ülekandmist 2007. aastasse. Eelarveseisund ei pruugi tagada enne 2010. aastat piisavat kindlusvaru puudujäägiläve (3 % SKPst) rikkumise eest olukorras, kus on normaalsed makromajanduslikud kõikumised. Peale selle ei pruugi see olla piisav, et tagada programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärkide saavutamist programmiperioodi jooksul. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel on programmis nimetatud keskpika perioodi eesmärkidele suunatud kohandamise tempo üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles täpsustatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurse tasakaalu iga-aastane parandamine olema sihtmärgiks võetud 0,5 % SKPst ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel.
(7)

Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarveseisund kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2006. aastaks. Samas aga näib, et eelarveseisund ei taga piisavat kindlusvaru kaitseks 3 %lise kontrollväärtuse ületamise eest tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodil. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele järgnevatel aastatel on oodata, et Kreeka majanduses jätkuvad soodsad ajad. Arvestades seda hinnangut, tuleks kohandamise tempot programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kiirendada, eriti pärast 2007. aastat, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel.
(7)

Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarveseisund piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see kogu perioodi jaoks piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst. Eelarvepoliitika seisund on aastateks 2008 ja 2009 kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. 2007. aastal struktuurne tasakaal siiski väheneb tunduvalt, tuues kaasa riski, et programmi eelarvepoliitika seisund võib olla sel aastal protsükliline, kui tegu peaks olema majanduses valitsevate soodsate aegadega; sellist olukorda tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt vältida.
(7)

Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarveseisund piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks tundub see tagavat piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et programmiperioodi jooksul ei ületataks 3 %ni SKPst ulatuvat puudujäägi läve. Sellest olenemata püsib oht, et programmis kirjeldatud eelarvepoliitika seisund võib osutuda protsükliliseks 2007. aastal, mil prognoositakse majandusele soodsaid aegu. See ei oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.
(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes tundub programmi eelarveseisund olevat piisav, et tagada programmis ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2007. aastaks, eeldades et kulueesmärkidest peetakse rangelt kinni ning eelarvetasakaalule ebasoodsat mõju avaldavaid uusi meetmeid vastu ei võeta. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava kindlusvaru, et tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületa puudujääk alates 2007. aastast puudujäägiläve 3 % SKPst. Eelarve kohandamise tempo programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismiga ERM II ühinenud liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ning võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis esitatud eelarvepoliitika seisund täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.
(6)

Programmi eelarveprognooside riskid on 2007. aasta puhul enam-vähem tasakaalustatud, kuid seejärel võivad eelarvetulemused olla prognoositust halvemad. See risk jääb püsima eelkõige seetõttu, et sotsiaalkulutuste määra kavandatud vähendamist ilma lisameetmeteta, mis ei ole programmis täpsustatud, ei saavutata. Ajakohastatud versioonis märgitakse, et tööjõuturul ja sotsiaalkindlustussüsteemis on vajalikud täiendavad reformid. Lisaks kujutab kavandatav ettevõtte tulumaksureform 2008. aastal endast teatavat riski. Seega võib olla vajalik kompenseerida võimalikud puudujäägid ettevõtte tulumaksu laekumises täiendavate kulupiirangute abil. Sellest reformist lähtudes paistavad tuluprognoosid olevat ettevaatlikud. Sellegipoolest jäävad üldiselt alles negatiivsed riskid seoses eelarve kohandamisega, eriti kaugemate aastate korrektsioonikava rakendamisest tulenevalt.
(7)

Kõnealust riskihindamist arvestades ei pruugi programmi eelarveseisund olla piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks, nagu programmis on kavandatud. Siiski annab see iga aasta jaoks piisava varu, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi lõpus ja kõige tõenäolisemalt alates 2009. aastast. Kohandamise tempo programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, v.a 2007. aastal, on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Kuigi Prantsusmaa on alles äsja parandanud oma ülemäärast puudujääki, piirdub 2007. aastaks kavandatud kohandamine hinnanguliselt 0,3 protsendipunktiga SKPst, hoolimata sellest, et majandustingimusi ei saa pidada “ebasoodsateks ”ning maksude paindlikkus viitab isegi “soodsatele aegadele”.
ET Euroopa Liidu Teataja C 138/3

KOMISJONI ARVAMUS,

21. juuni 2007,

milles vastavalt EURATOMi asutamislepingu artiklile 37 käsitletakse radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava, mis on seotud Prantsusmaal asuva Creys-Malville'i tuumaelektrijaama rajatise INB 91 lammutamisest ja rajatise INB 141 ülesannete muutumisest tuleneva gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete lubade muutmisega

(ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2007/C 138/03)

6. septembril 2006 sai Euroopa Komisjon Prantsusmaa valitsuselt vastavalt EURATOMi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta, mis on seotud Creys-Malville'i tuumaelektrijaama rajatise INB 91 lammutamisest ja rajatise INB 141 ülesannete muutumisest tuleneva gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete lubade muutmisega.

Nende üldandmete ja täiendava info alusel, mida komisjon soovis 15. jaanuaril 2007 ja mille Prantsusmaa ametivõimud esitasid 13. veebruaril 2007, ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga on komisjon koostanud järgmise arvamuse:

1. Vahemaa elektrijaama ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Itaalia lähima punkti vahel on ligikaudu 96 km.

2. Elektrijaama tavapärase tegevuse käigus (arvesse võttes uusi taotletavaid heitelube) väljutatavad gaasilised ja vedelad heited ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist.

3. Tegevuse käigus tekkivad tahked radioaktiivsed jäätmed ladestatakse kohapeal või transporditakse Prantsusmaal asuvatesse spetsiaalsetesse jäätmekäitlusettevõtetesse. Eksperdid soovitavad sellist saastuse puudumise kinnitamiseks ettevaatusabinõuna tehtavat tavaliste jäätmete kontrolli, mis samal ajal tagab põhiliste ohutusnormide (direktiiv 96/29/EURATOM) kohaste loast vabastamise kriteeriumide järgimise.

4. Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetustest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda heitmise korral ei põhjusta kavandatavad muudatused kiirgusdooside suurenemist teistes liikmesriikides, mis võiks nende elanike tervist ohustada.

Kokkuvõtteks on komisjon arvamusel, et sellise radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine, mis on seotud gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete lubade muutmisega Creys-Malville'i tuumaelektrijaama rajatise INB 91 lammutamise tõttu ja rajatise INB 141 ülesannete muutumise tõttu, ei põhjusta tavapärase tegevuse ega ka üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral teise liikmesriigi vee, pinnase ega õhuruumi radioaktiivset saastumist.