Rahastamisvahendi struktuur Piiratud portfelligarantiiga tagatakse krediidiriski katmine iga laenu puhul eraldi kuni maksimaalse kahjusummani (ülempiir) eesmärgiga luua VKEdele uute laenude portfell. Korraldusasutus teeb piiratud portfelligarantii kättesaadavaks sellise tegevuse raames, mis kuulub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatava programmi prioriteetsete suundade hulka ja mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 37 nõutud eelhindamise käigus.

Vahendi eesmärk Vahendi eesmärk on 1) võimaldada sihtgruppi kuuluvatele VKEdele parem juurdepääs rahalistele vahenditele, tasandades nii konkreetseid ja hästi tuvastatud erinevusi turgude vahel; 2) võimendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil toetust VKEde rahastamisele, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõikes 4. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osamakse programmist teeb korraldusasutus ja see toimib garantiifondina, mida haldab finantsvahendaja. Nimetatud osamakse ei tohi välja tõrjuda muude era- või avaliku sektori investorite pakutavaid garantiisid. Finantsvahendaja hallatav garantiifond paigutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmist saadud raha uute laenude portfelle loovatesse finantseerimisasutustesse juhul, kui lõppsaajad ei täida oma kohustusi. Fondifondide struktuuri korral kannab fondifond osamaksu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmilt üle finantsvahendajale. Piiratud garantii vahendit rakendatakse ühe või enama finantseerimisasutuse loodud uute laenude portfelli katmiseks. Finantseerimisasutused, kes uute laenude portfelle koostavad, arvestavad rahastamiskõlblikele VKEdele laene väljastades, et kahju korral on neil olemas osaline garantii kuni piirsumma ulatuses. Garantiist tulenev rahaline soodustus tuleb edasi anda lõppsaajatele (nt laenude intressimäära alandamise või/ja tagatisenõude vähendamise kaudu, ent alati peab programmi avaliku sektori osamaksest tulenev rahaline soodustus jõudma täies ulatuses lõppsaajani).

Riigiabi mõju Piiratud portfelligarantii kavandatakse riigiabita vahendina, mis tähendab, et see peab vastama turutingimustele garantiifondi haldava finantsvahendaja tasandil ja uute laenude portfelle koostavate finantseerimisasutuste tasandil ning lõppsaajatele antav abi peab vastama kohaldatavale vähese tähtsusega abi määrusele. a) Abi fondifondi, garantiifondi haldava finantsvahendaja ning uute laenude portfelle koostava finantseerimisasutuse tasandil on välistatud, kui 1) finantsvahendaja ja fondifondi tasu (s.o halduskulud ja/või teenustasud) vastab turul kehtivatele tasustamistingimustele võrreldavas olukorras, näiteks siis, kui fondifond on valitud avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja objektiivse valikumenetluse kaudu või kui tasu on kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklitega 12 ja 13 ja riik ei anna mingeid muid soodustusi. Kui fondifond ainult kannab finantsvahendajale Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osamakse üle ning täidab avalikes huvides olevaid ülesandeid, tal ei toimu meetme rakendamise ajal äritegevust ja ta ei tee omavahenditega kaasinvesteeringuid — mistõttu ei loeta teda abi saajaks — piisab sellest, kui fondifondi ei tasustata üle, ja 2) finantseerimisasutus valitakse avatud, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja objektiivse valikumenetlusega, et koostada uute laenude portfell oma vahenditega, ja finantseerimisasutuse oma riskiga, mis ei ole mingil juhul vähem kui 20 % laenusummast (iga laenu puhul eraldi), ja 3) lisaks antakse programmi avaliku sektori osamaksest tulenevad rahalised soodustused täielikult edasi lõppsaajatele intressimäära alandamise kujul. Finantsvahendaja valikul peab korraldusasutus kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 7 lõikega 2 hindama selle hinnapoliitikat ja rahaliste soodustuste lõppsaajale edasiandmise metoodikat. Kui finantsvahendaja ei anna kogu rahalist soodustust edasi lõppsaajatele, siis kantakse avaliku sektori osamakse sidumata osa tagasi korraldusasutusele. Garantii peab olema seotud konkreetse rahalise tehinguga, mille maksimumsumma on fikseeritud ja mis on ajaliselt piiritletud. b) Lõppsaaja tasandil VKE tasandil peab garanteeritud laen vastama vähese tähtsusega riigiabi eeskirjadele. Iga garantiiga portfellis oleva laenu jaoks peab finantsvahendaja välja arvutama brutotoetusekvivalendi, kasutades järgnevat arvestusmeetodit: brutotoetusekvivalendi arvutamine = laenu nimisumma (eurodes) × riski kulu (tavapraktika) × garantiimäär × garantii ülemmäär × kaalutud keskmine laenuperiood (aastates). Brutotoetusekvivalendi alusel arvutatud abi kogusumma ei tohi kolme arvestusaasta jooksul ületada 200 000 eurot, võttes arvesse lõppsaajate suhtes kohaldatavat vähese tähtsusega abi määruse kumuleerimiseeskirja. Kui brutotoetusekvivalent on arvutatud ülal esitatud valemi abil piiratud portfelligarantii instrumendi jaoks, siis loetakse, et vähese tähtsusega abi määruse (1) artiklis 4 sätestatud nõuded on täidetud. Kontrollimehhanismiga tagatakse, et esitatud valemiga arvutatud brutotoetusekvivalent ei oleks väiksem kui vähese tähtsusega abi määruse artikli 4 lõike 6 punkti c kohaselt arvutatud brutotoetusekvivalent. Lõppsaajale antav tehniline abi või muu toetus kumuleeritakse arvutatud brutotoetusekvivalendiga. Kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate VKEde puhul peab abi vastama kalandust käsitleva vähese tähtsusega abi määruse asjakohastele eeskirjadele. Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist toetatud tegevuste suhtes kehtivad üldeeskirjad.

Garantii andmise põhimõtted a) Ülekanne korraldusasutuselt finantsvahendajale Pärast korraldusasutuse ja fondifondi või finantsvahendaja vahelise rahastamislepingu allkirjastamist kannab asjakohane korraldusasutus avaliku sektori osamaksed programmist üle fondifondi või finantsvahendajale, kes paigutab sellised toetused sihtotstarbelisse garantiifondi. Ülekandmine toimub osade kaupa ja järgides määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 41 ülemmäärasid. b) Uute laenude portfelli loomine Finantseerimisasutused on kohustatud ettemääratud piiratud ajaperioodi jooksul looma uusi VKEde laenude portfelle. Uued VKEde laenud tagatakse laenude kaupa osaliselt programmi osamaksest kuni teatud piirsummani (ülempiir). Rahastamiskõlblikud VKEde laenud lisatakse automaatselt portfelli juhul, kui nad vastavad varem kindlaksmääratud laenude lisamise kriteeriumitele. VKEde laenude lisamine toimub automaatselt pärast seda, kui garantiifondi haldav finantsvahendaja on saanud teatise lisamise kohta, mis tuleb esitada vähemalt kord kvartalis kuni vastava lisamisperioodi lõpuni. Finantseerimisasutused peavad rakendama järjekindlat laenupoliitikat portfelli hajutamiseks, mis võimaldaks usaldusväärset portfelli haldust ning riskide hajutamist, tegutsedes samal ajal vastavalt majandusharu standarditele ja korraldusasutuse finantshuvidele ja poliitikaeesmärkidele. Finantseerimisasutused korraldavad lõppsaajatele antavate laenude kindlakstegemise, valimise, hoolsuskohustuse auditi, dokumenteerimise ja vormistamise kooskõlas oma standardmenetlustega ning finantsvahendaja ja uute laenude portfelli koostava finantseerimisasutuse vahel sõlmitud rahastamislepingus sätestatud põhimõtetega. c) Kahju katmine Piiratud portfelligarantiiga kaetakse kahju, mida kannavad finantseerimisasutused seoses iga rahastamiskõlbliku VKE laenu tagastamata jätmisega, vastavalt garantiimäärale, mille ülempiir on 80 %. Kahju, mida kaetakse piiratud portfelligarantii abil rahastamiskõlblike VKEde laenude portfelli suhtes, ei tohi kokku ületada garantii piirsummat. Käesoleva rahastamisvahendi alusel suurimaks võimalikuks kohustuseks olev piirsumma on vastava laenuportfelli mahu korrutis garantiimääraga ja garantii piirsumma määraga. Garantii piirsumma määr tehakse kindlaks eelneva riskihindamise käigus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktile b ja delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklile 8. Kaetav kahju hõlmab maksmisele kuuluvaid ja laekumata põhisummasid ning standardintressi (kuid ei hõlma viiviseid ning kõiki muid kulusid ja kulutusi). d) Garantii maksmine Pärast kohustuste täitmata jätmisega seotud kahjujuhtumit maksab garantiifondi haldav finantsvahendaja finantseerimisasutusele garantiimaksed välja tavaliselt 60 päeva jooksul.

Hinnakujunduse ja tagatise põhimõtted Finantsvahendaja peab esitama metoodika, millega tagatakse, et programmi avaliku sektori osamaksest tulenevad rahalised soodustused jõuavad täielikult rahastamiskõlblike VKEdeni. Finantseerimisasutuse hinnakujunduse ja tagatise põhimõtted peavad olema kooskõlas nimetatud metoodikaga. Hinnakujunduse ja tagatise põhimõtted ning metoodika peavad sisaldama järgmisi elemente: 1) rahastamisvahendiga kaetakse kuni 80 % iga rahastamiskõlbliku VKE laenu riskidest (kuni piirsummani); 2) programmi avaliku sektori osamaksest tulenev kogu rahaline soodustus peab jõudma laenukõlblike VKEdeni finantseerimisasutuse poolt rakendatavate intressimäärade ja/või tagatisenõuete vähendamise kaudu; 3) riigiabi käsitlevas osas esitatud brutotoetusekvivalendi arvutust rakendatakse iga portfelli lisatava laenu suhtes; 4) garantiifondi haldav finantsvahendaja ei nõua finantseerimisasutuselt garantii eest tasu; 5) finantseerimisasutus vähendab iga portfellis oleva rahastamiskõlbliku VKE laenu üldist intressimäära ja/või tagatisnõuet vastavalt hinnakujunduse põhimõtetele ja metoodikale, tagades rahalise soodustuse täieliku edasiandmise. Finantsvahendaja hindab finantseerimisasutuse pakutavat intressimäära vähendamise taset ja kinnitab selle pärast vastavat analüüsi ja hoolsuskohustuse auditit ning see loetakse üheks portfelli lisatavate VKEde laenude rahastamiskõlblikkuse kriteeriumiks; 6) korraldusasutus võib eelhindamise põhjal, mille abil identifitseeritakse sihtrühma kuuluvad VKEd, ja eelneva riskide hindamise alusel, mille põhjal selgitatakse välja riskid, otsustada nõuda lõppsaajatelt garantiitasusid. Sellisel juhul arvutatakse brutotoetusekvivalent eespool riigiabi käsitlevas osas esitatud valemi abil või viiakse kooskõlla garantiiteatise tingimustega. Lõppsaajate makstavad tasud makstakse tagasi garantiifondi tagastatavate ressurssidena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 43 mõistes; 7) hinnakujunduse põhimõtted ja metoodika jäävad muutumatuteks kogu kõlblikkusperioodi jooksul.

Finantseerimisasutusele antava garantii summa ja määr (toote üksikasjad) Piiratud portfelligarantii peab vastama delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 8 sätestatud tingimustele. Garantii ülemmäär määratakse kindlaks määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti b ning delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 8 kohase eelhindamisega ja see ei tohi ühelgi juhul ületada 25 %. Garantii võib katta nii eeldatavat kui ka ootamatut kahju. Programmi osamaksest rahastatava garantii kordaja defineeritakse järgnevalt: kordaja = (1/garantiimäär) × (1/garantii ülemmäär). Kordaja suhe peab põhinema eelneval riskihinnangul ja olema 5 või kõrgem. Osaliselt garantiiga kaetud sihtportfelli suurus peab põhinema eelhindamise järeldustel, mis õigustavad selle rahastamisvahendi (määrus (EL) nr 1303/2013, artikkel 37) toetamist, ning võtma vajadusel arvesse vahendi ringkasutust. Laenude sihtportfelli koosseis määratakse kindlaks nii, et oleks tagatud riskide hajutamine.

Garantii andmine finantseerimisasutusele (tegevus) Garantii-instrumendiga tagatud laenuportfell peab sisaldama uusi lõppsaajatele antavaid laene; tuleb välistada olemasolevate laenude refinantseerimine. Portfelli lisamise kõlblikkusekriteeriumid määratakse kindlaks vastavalt liidu õigusele (nt määrus (EL) nr 1303/2013 ja konkreetse fondi eeskirjad), programmile, riiklikele toetuskõlblikkuseeskirjadele, ning koos finantsvahendajaga eesmärgiga jõuda suure hulga lõppsaajateni ja saavutada portfelli piisav hajutatus. Finantseerimisasutustel peab olema portfelli riskiprofiili kohta mõistlik prognoos (nt sektoripõhine kontsentratsioonipiirang). Nimetatud kriteeriumid peavad vastama asjaomase riigi või piirkonna turutingimustele ja tavadele. Finantseerimisasutus hindab eelnevalt laenude tagasisaamise määra, mida kasutab, et välja arvutada portfellis olevatelt lepingurikkujatelt eeldatavalt tagasi saadav summa, mis mõjutab garantii ülemmäära hindamist.

Korraldusasutuse kohustused Korraldusasutuse kohustused rahastamisvahendi suhtes on sätestatud delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 6. Seoses lõppsaajale antud laenuga tähendab kohustuste täitmata jätmine, et i) finantseerimisasutus saab iga hetk tõendada (tegutsedes vastavalt oma sise-eeskirjadele ja nagu kajastatud tema finants- ja regulatiivaruandluses), et lõppsaaja ei suuda tõenäoliselt täita oma maksekohustusi, või ii) lõppsaaja on jätnud täitmata kõik oma vastava VKE laenu maksekohustused ja see on jätkunud nii vähemalt 90 järjestikuse kalendripäeva jooksul.

Kestus Rahastusvahendi garantiiperiood sätestatakse eesmärgiga tagada, et määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 42 osutatud programmimakset kasutatakse garantii andmiseks laenudele, mis makstakse lõppsaajatele välja hiljemalt 31. detsembril 2023. Garanteeritud laenude portfelli loomise tavaline kestus on soovitatavalt kuni neli aastat alates rahastamislepingu allkirjastamisest (korraldusasutuse või fondifondi ja finantsvahendaja vahel).

Riskide jagamine finantseerimisasutuse tasandil (huvide kooskõlastamine) Korraldusasutuse, finantsvahendaja ja finantseerimisasutuse vaheline huvide kooskõlastamine saavutatakse järgmiste vahenditega: — finantseerimisasutuse oma krediidirisk ei tohi olla ühegi laenu puhul väiksem kui 20 %; — finantseerimisasutus kohustub looma uute laenude portfelli oma ressurssidega; — piiratud garantiist saadav rahaline soodustus antakse täielikult edasi VKEdest lõppsaajatele; — finantsvahendaja tasud vastavad delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklitele 12 ja 13.

Rahastamiskõlblikud finantsvahendajad ja finantseerimisasutused Finantsvahendajad võivad olla liikmesriigis asutatud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud asutused, millel on seaduslik õigus pakkuda laenugarantiisid ettevõtjatele, kes tegutsevad rahastamisvahendit toetava programmi õigusruumis. Finantseerimisasutused võivad olla liikmesriigis asutatud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud asutused, millel on seaduslik õigus anda laenu ettevõtjatele, kes tegutsevad rahastamisvahendit toetava programmi õigusruumis. Sellised asutused on finantseerimisasutused ja olenevalt juhust mikrofinantseerimisasutused või muud asutused, millel on õigus laenu anda.

Lõppsaajate rahastamiskõlblikkus Lõppsaajad peavad olema ELi ja riikliku õiguse, asjakohase programmi ja rahastamislepingu alusel rahastamiskõlblikud. Vastava VKE garantiid käsitleva dokumendi väljastamise kuupäeval peab lõppsaaja vastama järgmistele kõlblikkuskriteeriumidele: a) ta on mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõtja („VKE” (sealhulgas üksikettevõtjad/füüsilisest isikust ettevõtjad), nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (2). b) ta ei ole VKE, kes tegutseb vähese tähtsusega abi määruse artikli 1 punktides d–f määratletud sektorites; c) ta ei tegutse ühes ega mitmes piirangutega sektoris (3); d) ta ei ole riigiabi eeskirjades määratletud raskustes olev äriühing; e) tal ei ole finantsvahendaja sisesuuniste ja standardlaenupoliitika kohaselt tehtavate kontrollide järgi finantsvahendaja või muu finantseerimisasutuse antud ühegi teise laenu või liisingu maksuvõlga või tasumata makseid. Lisaks peab lõppsaajatel olema investeerimise ja garanteeritud laenu tagasimaksmise ajal ühes liikmesriigis registreeritud tegevuskoht ning majandustegevus, mille tarbeks garanteeritud laen välja maksti, peab toimuma asjaomases liikmesriigis ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi piirkonnas/õigusruumis.

Lõppsaajatele ettenähtud toote iseloomulikud jooned Finantseerimisasutus annab lõppsaajatele laene, mis aitavad kaasa programmi eesmärgi saavutamisele ja mis on garanteeritud programmi raames piiratud garantiiportfelli rahastamisvahendi abil. Garantiide ja laenude tingimused põhinevad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõikes 2 osutatud eelhindamisel. Laene kasutatakse üksnes järgmistel lubatud eesmärkidel: a) investeeringud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, mis võib hõlmata ka ettevõtete omandiõiguste üleandmist tingimusel, et selline üleandmine toimub sõltumatute investorite vahel; b) käibekapitali soetamine seoses arendus- või laiendustegevusega, mis on punktis 1 osutatud tegevustega seonduv kõrvaltegevus (mille kõrvalist laadi tõendab muu hulgas VKE äriplaan ja rahaliste vahendite summa). Portfelli lisatud laenud peavad alati vastama järgmistele toetuskõlblikkuskriteeriumidele: c) laenud peavad olema uued, mitte antud olemasolevate laenude refinantseerimiseks; d) portfelli lisatava laenu garanteeritud osa i) tohib olla eelhindamise alusel kuni 1 500 000 eurot ja ii) see antakse tingimustel, mis ei põhjusta kolme majandusaasta vältel iga lõppsaaja puhul brutotoetusekvivalendi tõusu üle 200 000 euro (või 100 000 euro maanteevedude puhul ja 30 000 euro kalandus- ja vesiviljelussektoris). Rahastamiskõlblikud VKEd võivad taotleda kõnealuse rahastamisvahendi raames eraldatud laene rohkem kui ühe korra tingimusel, et nimetatud brutotoetusekvivalendi piirväärtust järgitakse täielikult; e) laenudest rahastatakse üht või mitut lubatud eesmärki eurodes ja/või asjaomase õigusruumi riiklikus vääringus ning vajaduse korral mis tahes muus vääringus; f) laene ei anta vahefinantseerimislaenude, allutatud laenude või kvaasiomakapitali vormis; g) laene ei anta vaba tagasimaksega krediidiliinide vormis; h) laenudele koostatakse tagasimaksegraafik, milles nähakse ette regulaarsed tagasimaksed ja/või üks lõppmakse (bullet payment); i) laenudest ei rahastata pelka finantstegevust või kinnisvara arendamist, kui see toimub finantsinvesteerimistegevusena, ning sellest ei rahastata tarbimislaenude pakkumist; j) laenude miinimumtähtaeg on 12 kuud ja maksimumtähtaeg on 120 kuud.

Aruandlus ja eesmärgiks seatud tulemused Finantsvahendajad esitavad korraldusasutusele või fondifondile standardses vormis ja ulatuses teavet vähemalt kord kvartalis. Aruanne peab sisaldama kõiki asjakohaseid elemente, mis võimaldavad korraldusasutusel täita määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 tingimusi. Ka liikmesriigid peavad täitma vähese tähtsusega abi määrusest tulenevaid aruandluskohustusi. Näitajad peavad olema kooskõlas rahastamisvahendit finantseeriva Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi asjakohase prioriteedi konkreetsete eesmärkidega ja eelhindamise eeldatavate tulemustega. Neid tuleb mõõta ja neist tuleb vähemalt kord kvartalis garantiifondile aru anda ja need peavad olema kooskõlas vähemalt määruse nõuetega. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi prioriteetse suuna ühistele näitajatele (tööhõive kasv, VKEde arv, …) kuuluvad muude näitajate hulka garanteeritud laenude arv; garanteeritud laenude maht; tagastamata laenude arv; tagastamata laenude väärtus; rakendatud/taotletud garantiid (arv, summa); vabad vahendid ja tulu (nt saadud intressid).