ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Kuna asjaomaste kasutusviiside jaoks kategooriates 1–7 ja 10 ei ole praegu saadaval ega ka lähemal ajal turule tulemas muid töökindlaid tehnilisi lahendusi, on erandi pikendamine 21. juulini 2021 põhjendatud, kuid ebaoluline sõnastuse erinevus ja lühem ajavahemik võiksid tekitada asjatut halduskoormust. Et vältida erandite kohaldamisalade kattumist direktiivi 2011/65/EL III lisas, selgitatakse kavandatud sõnastusega, et erandiga 34 hõlmatud kasutusviisid jäetakse välja erandist 7c-I. Muude kategooriate puhul kui 1–7 ja 10 jääb praegune erand kehtima direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaegadeks.
(6)

Alumiiniumisulamite puhul, millesse plii on juhuslikult sattunud pliid sisaldavast vanaalumiiniumist, on erandi tegemine 21. juulini 2021 kategooriate 1–7 ja 10 puhul põhjendatud, kuna sellise alumiiniumi pliist puhastamine on tehniliselt mitteteostatav ja alumiiniumi ümbertöötlemisel on väiksem keskkonnamõju. Mis puudutab masinaehituse kasutatavate alumiiniumisulamite pliisisaldust, tuleks kategooriate 1–7 ja 10 puhul pikendada erandi kehtivust kolmeks aastaks pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et tööstusharu saaks teha vajalikud hinnangud turul saadaolevate pliid mittesisaldavate lahenduste kohta ja teha vastavalt muudatusi. Muude kategooriate puhul kui 1–7 ja 10 jääb praegune erand kehtima direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaegadeks.
(4)

Praegu ei saa väita, et asendustooted vasesulamitele, mille pliisisaldus on kuni 4 massiprotsenti, oleksid teaduslikult või tehniliselt teostatavad. Seepärast on põhjendatud pikendada erandi kehtivust viieks aastaks pärast varasemat kehtivuse lõpu kuupäeva, et oleks võimalik teha põhjalik tarneahela uuring.
Äärepoolseimate piirkondade eriolukorda on tunnistatud ELi toimimise lepingu artiklis 349. Äärepoolseimate piirkondade energiasektorit iseloomustab sageli eraldatus, energiavarustuse piiratus ja sõltuvus fossiilkütustest, samas kui neis piirkondades on olulised kohalikud taastuvad energiaallikad. Seega võiksid äärepoolseimad piirkonnad anda eeskuju innovatiivse energiatehnoloogia kasutamisel liidus. Seepärast on vaja edendada taastuvenergia kasutuselevõttu, et suurendada neis piirkondades energiavarustuse sõltumatust ning tunnistada nende eriolukorda seoses taastuvenergia potentsiaaliga ja vajadusega avaliku sektori toetuse järele. Sätestada tuleks erand seoses piiratud kohaliku mõjuga, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada erikriteeriumid, et tagada teatud biomasskütuste tarbimise eest rahalise toetuse saamise tingimustele vastamine. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada selliseid kriteeriume käitiste suhtes, mis kasutavad biomasskütuseid ja asuvad äärepoolseimates piirkondades, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, ning biomassi suhtes, mida kasutatakse kütusena nimetatud käitistes ning mis ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud ühtlustatud säästlikkuse, energiatõhususe ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele. Selliseid biomasskütuste erikriteeriume tuleks kohaldada olenemata sellest, kas biomass on pärit liikmesriigist või kolmandast riigist. Lisaks peaksid erikriteeriumid olema objektiivselt põhjendatud, pidades silmas asjaomase äärepoolseima piirkonna energiasõltumatust ning seal sujuva ülemineku tagamist käesolevas direktiivis sätestatud biomasskütuste säästlikkuse, energiatõhususe ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele.

Arvestades, et äärepoolseimates piirkondades koosneb energiaallikate jaotus elektri tootmisel suurel määral kütteõlist, tuleb nendes piirkondades võimaldada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumide asjakohast kaalumist. Seetõttu oleks äärepoolseimates piirkondades toodetud elektrienergia suhtes asjakohane kehtestada spetsiifiline fossiilkütuste võrdlusväärtus. Liikmesriigid peaksid tagama oma erikriteeriumide tulemusliku järgimise. Ilma et see piiraks käesoleva direktiiviga kooskõlas olevate toetuskavade alusel antud toetust, ei tohiks liikmesriigid keelduda võtmast säästlikkuse kaalutlustel arvesse biokütuseid ja vedelaid biokütuseid, mis on saadud kooskõlas käesoleva direktiiviga. Selle keelu eesmärk on tagada, et käesolevas direktiivis sätestatud ühtlustatud kriteeriumidele vastavad biokütused ja vedelad biokütused saavad jätkuvalt kasu käesoleva direktiivi kaubanduse hõlbustamise eesmärkidest, sealhulgas ka asjaomastes äärepoolseimates piirkondades.
(13)

Direktiivi eesmärk on kriminaliseerida rahapesu, kui see on toime pandud tahtlikult ja olles teadlik, et vara on saadud kuritegeliku tegevusega. Seejuures ei peaks käesolevas direktiivis tegema vahet olukorral, kuss vara on saadud kuritegeliku tegevuse tagajärjel otse ja olukorral, kus see on saadud kaudselt, vastates Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/42/EL (5) sätestatud mõiste „tulu“ laiahaardelisele määratlusele. Et selgitada, kas vara on saadud kuritegeliku tegevusega ning kas isik seda teadis, tuleks igal juhul arvesse võtta juhtumi konkreetseid asjaolusid, näiteks seda, et süüdistatava isiku vara väärtus ei ole proportsioonis tema seadusliku sissetulekuga ning et kuritegelik tegevus ning vara omandamine toimusid sama ajavahemiku jooksul. Tahtlikkust ja teost teadmist võib järeldada objektiivsete faktiliste asjaolude põhjal. Kuna käesoleva direktiiviga nähakse ette rahapesu kuriteo määratlemise ja selle eest mõistetavate karistuste miinimumreeglid, võivad liikmesriigid rahapesu kohta vastu võtta rangemaid kriminaalõigusnorme või need säilitada. Liikmesriikidel peaks olema võimalik näiteks ette näha, et kergemeelsuse või raske hooletuse tõttu toime pandud rahapesu on samuti kuritegu. Viiteid, mis käesolevas direktiivis on tehtud hooletuse tõttu toime pandud rahapesule, peaksid kohalduma liikmesriikidele, kus selline tegevus on kriminaliseeritud.
(28)

Avaliku huvi eesmärkide saavutamiseks võib olla otstarbekas kehtestada täiendavaid nõudeid. Üksnes asjaolu, et nende nõuete individuaalset mõju ja koosmõju tuleks hinnata, ei tähenda, et need on eelduslikult ebaproportsionaalsed. Näiteks selleks, et kutsetöötajad hoiaksid ennast oma valdkonnas toimuvaga kursis, võib olla asjakohane kehtestada pideva kutsealase arengu kohustus, eeldusel et see ei too uute turuletulijate jaoks kaasa diskrimineerivaid ja ebaproportsionaalseid tingimusi. Samuti võib pidada asjakohaseks kohustuslikku kutseorganisatsiooni või -organi liikmesuse nõuet, kui riik teeb neile kutseorganisatsioonidele või -organitele ülesandeks kaitsta asjaomaseid avaliku huvi eesmärke, näiteks kutsealal õiguspärase tegutsemise järelevalve või pideva kutsealase koolituse korraldamine või järelevalve. Kui kutseala sõltumatust ei saa nõuetekohaselt tagada muude vahenditega, võivad liikmesriigid kaaluda selliste kaitsemeetmete kohaldamist nagu kutsealaväliste isikute osaluse piiramine või selliste sätete kehtestamine, mille kohaselt peab häälteenamus kuuluma kutsealal tegutsevatele isikutele, eeldusel et kõnealused kaitsemeetmed ei lähe avaliku huvi eesmärgi kaitsmiseks vajalikust kaugemale. Liikmesriigid võivad kaaluda kindlaksmääratud miinimum- ja/või maksimumtariifi nõuete kehtestamist, mida teenuseosutajad peavad järgima, eelkõige nende teenuste puhul, mille suhtes on vaja tõhusalt rakendada kulude hüvitamise põhimõtet, tingimusel et selline piirang on proportsionaalne ja vajaduse korral on ette nähtud erandid miinimum- ja/või maksimumtariifidest. Kui kehtestatavad täiendavad nõuded kordavad nõudeid, mille liikmesriik on juba kehtestanud muude normide või menetluste raames, ei saa neid nõudeid pidada püstitatud eesmärgi saavutamiseks proportsionaalseks.
3)

Standardit „Standard A4.2 – Laevaomanike vastutus“ muudetakse järgmiselt. a) Tähis „A4.2“ asendatakse tähisega „A4.2.1“. b) Lisatakse järgmised lõiked. „8. Riigisisestes õigusnormides sätestatakse, et finantstagatissüsteem, mida kasutatakse selleks, et tagada standardis A4.2.2 määratletud lepinguliste nõuete korral käesoleva standardi lõike 1 punktis b sätestatud hüvitise maksmine, peab vastama järgmistele miinimumnõuetele: a) ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti c kohaldamist, tuleb meremehe töölepinguga ette nähtud lepinguline hüvitis maksta välja täies mahus ja viivitamatult; b) meremehele ei tohi avaldada survet lepingulisest summast väiksema maksega nõustumiseks; c) kui meremehe pikaajalise töövõimetuse laadi tõttu on raske kindlaks määrata täielikku hüvitist, millele meremehel võib õigus olla, tehakse talle vahemakse või -maksed, et vältida põhjendamatute raskuste tekitamist; d) vastavalt eeskirja 4.2 lõikele 2 tehakse meremehele makse, ilma et see piiraks muude õigushüvede kasutamist, kuid laevaomanik võib sellisest maksest maha arvata mis tahes kahju, mis tuleneb muust nõudest, mille meremees on laevaomaniku vastu esitanud ja mis on seotud sama juhtumiga, ning e) lepingulise hüvitise nõude võib esitada meremees ise otse, tema lähisugulane või esindaja või kindlaksmääratud soodustatud isik. 9. Riigisiseste õigusnormidega tagatakse, et meremehi teavitatakse eelnevalt laevaomaniku finantstagatise tühistamisest või lõpetamisest. 10. Riigisiseste õigusnormidega tagatakse, et finantstagatise andja teavitab lipuriigi pädevat asutust laevaomaniku finantstagatise tühistamisest või lõpetamisest. 11. Iga liikmesriik nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal oleks finantstagatise andja väljastatud sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta. Selle dokumendi koopia peab olema pardal nähtavas kohas, kus see on meremeestele kättesaadav. Kui kaitset pakub rohkem kui üks finantstagatise andja, peab laeva pardal olema iga tagatiseandja väljastatud dokument. 12. Finantstagatis ei lõppe enne oma kehtivusaja lõppu, välja arvatud juhul, kui finantstagatise andja on teatanud sellest lipuriigi pädevale asutusele vähemalt 30 päeva ette. 13. Finantstagatise alusel hüvitatakse kõik tagatisega hõlmatud lepingulised nõuded, mis esitatakse kõnealuse dokumendi kehtivusaja jooksul. 14. Sertifikaat või muu dokumentaalne tõend finantstagatise olemasolu kohta peab olema koostatud inglise keeles või sellele peab olema lisatud tõlge inglise keelde ning see peab sisaldama järgmist teavet: a) laeva nimi; b) laeva registreerimissadam; c) laeva kutsungsignaal; d) laeva IMO number; e) finantstagatise andja(te) nimi ja aadress; f) meremeeste lepinguliste nõuetega tegelemise eest vastutavate isikute või vastutava üksuse kontaktandmed; g) laevaomaniku nimi; h) finantstagatise kehtivusaeg ning i) finantstagatise andja kinnitus, et finantstagatis vastab standardi A4.2.1 nõuetele.“
(3)

Sellega seoses on mõned liikmesriigid palunud luba rakendada ajutiselt üldist pöördmaksustamise mehhanismi, millel on teatav tehingukünnis ja mis kaldub kõrvale praeguse käibemaksusüsteemi üldpõhimõtetest seoses maksete osadena tegemise süsteemiga, et võidelda laialt levinud karussellpettuse vastu. Karussellpettuse tekkepõhjus on eelkõige praegune ühendusesiseste tarnete suhtes kohaldatav maksuvabastus, tänu millele on võimalik osta kaupu käibemaksuvabalt. Mitmed kauplejad panevad seetõttu toime maksupettuse, jättes maksuhalduritele oma klientidelt saadud käibemaksu maksmata. Nendele klientidele, kellel on kehtiv arve, jääb siiski õigus maksu mahaarvamiseks. Samu kaupu võib tarnida mitu korda, vabastades uuesti ühendusesisesed tarned käibemaksust. Sarnane karussellpettus võib esineda ka teenuste osutamisel. Erandiga kõrvaldataks võimalus sellise maksupettuse toimepanekuks, kuna sellega määratakse maksukohustuslaseks kaupade või teenuste saaja.
(3)

Oma 7. aprilli 2016. aasta teatises käibemaksu tegevuskava kohta tõi komisjon välja, et elektrooniliselt levitatavate väljaannete suhtes peaks olema võimalik kohaldada sama soodsaid käibemaksumäärasid kui füüsilisel kandjal väljaannete suhtes. Euroopa Kohus oli oma hiljutises otsuses kohtuasjas C-390/15 (4) seisukohal, et digitaalsete väljaannete tarne füüsilisel kandjal ja elektrooniliselt on sarnased olukorrad. Seetõttu on asjakohane, et kõik liikmesriigid saavad võimaluse kohaldada vähendatud käibemaksumäära raamatute, ajalehtede ja perioodikaväljaannete tarnimisele, olenemata sellest, kas neid levitatakse füüsilisel kandjal või elektrooniliselt. Samal põhjusel on asjakohane võimaldada nendel liikmesriikidel, kes praegu kohaldavad liidu õiguse kohaselt direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 99 sätestatud miinimumist madalamaid käibemaksumäärasid või võimaldavad maksuvabastusi koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega teatavate raamatute, ajalehtede või perioodikaväljaannete tarnimisele füüsilisel kandjal, kohaldada sama käibemaksumäära nendele raamatutele, ajalehtedele või perioodikaväljaannetele, kui neid tarnitakse elektrooniliselt.
ET

Komisjoni 16. jaanuari 2019. aasta rakendusdirektiivi (EL) 2019/68 (millega nähakse ette tulirelvade ja nende oluliste osade märgistamise tehnilised nõuded vastavalt nõukogu direktiivile 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 15, 17. jaanuar 2019 )

Leheküljel 18 põhjenduse 1 esimeses lauses

asendatakse

„Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 4 lõikega 1 kohustatakse liikmesriike tagama, et iga turule lastud tulirelv või tulirelva oluline osa on varustatud selge, püsiva ja ainulaadse märgistusega.“

järgmisega:

„Direktiivi 91/477/EMÜ artikli 4 lõikega 1 kohustatakse liikmesriike tagama, et tulirelvad ja tulirelva olulised osad, sõltumata sellest, kas viimased on tulirelva küljes või eraldi turule lastud, on varustatud selge, püsiva ja ainulaadse märgistusega.“
„5.

Tarbijal ei ole õigust lepingut lõpetada, kui nõuetele mittevastavus on üksnes ebaoluline. Kauplejal lasub kohustus tõendada, et nõuetele mittevastavus on ebaoluline.“
„2.

Kui rohkem kui üks samasse globaalsesse süsteemselt olulisse ettevõtjasse kuuluv globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus on kriisilahendussubjekt, arutavad lõikes 1 osutatud kriisilahendusasutused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72e kohaldamist ja kohandamist ning lepivad vajaduse korral kooskõlas globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kriisilahendusstrateegiaga nendes kokku, et minimeerida või kõrvaldada erinevus artikli 45d lõike 4 punktis a ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa üksikute kriisilahendussubjektide puhul ning artikli 45d lõike 4 punktis b ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa vahel. Sellist kohandust võib kohaldada tingimusel, et: a) kohandust võib kohaldada seoses koguriskipositsiooni arvutamise erinevustega asjaomaste liikmesriikide vahel, kohandades nõude suurust; b) kohandust ei kohaldata selleks, et kõrvaldada kriisilahenduse konsolideerimisgruppide vahelistest riskipositsioonidest tulenevad erinevused. Käesoleva direktiivi artikli 45d lõike 4 punktis a ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa üksikute kriisilahendussubjektide puhul ei tohi olla väiksem kui käesoleva direktiivi artikli 45d lõike 4 punktis b ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 12 osutatud summade summa.“
„d)

tegur on 0,6, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu säilitatavad esimese taseme põhiomavahendid, mida ei kasutata selleks, et katta mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides b ja c sätestatud omavahendite nõuet ega …“
(3)

Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu. Plii kasutamine selliste kondensaatorite dielektrilistes keraamilistes materjalides, mille nimipinge on 125 V vahelduvvoolu või 250 V alalisvoolu puhul või suurem, on piirangust vabastatud ja on praegu kõnealuse direktiivi III lisa kandes 7(c)-II. Erandi aegumiskuupäev oli kategooriate 1–7 ja 10 puhul 21. juuli 2016.
(3)

Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu. Plii kasutamine kristallklaasi koostisesse seotult, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 69/493/EMÜ (2) I lisas (kategooriad 1, 2, 3 ja 4), on piirangust vabastatud ja on praegu direktiivi 2011/65/EL III lisa kandes 29. Erandi aegumiskuupäev oli kategooriate 1–7 ja 10 puhul 21. juuli 2016.
(6)

Kuna töökindlad asendajad puuduvad, ei ole plii asendamine või kõrvaldamine teatavates professionaalsete, mujal kui liikluses kasutatavate seadmete mootorites teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Erand on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (2) ning selle tegemisel ei nõrgendata seega keskkonna- ja tervisekaitset. Tuleks teha erand, millega lubatakse kasutada pliid laagrites, mis on kasutusel teatavates diisli või gaasiga töötavates sisepõlemismootorites, mis on ette nähtud mujal kui liikluses kasutatavatele professionaalsetele seadmetele, lisades direktiivi 2011/65/EL III lisasse uue kirje 42. Et vältida erandite kohaldamisalade kattumist III lisas ja tagada õiguslik selgus, tuleks lisada, et kasutusviis, mida hõlmab direktiivi 2011/65/EL III lisa erand 6(c) jäetakse III lisa uue kirjega 42 tehtava erandi kohaldamisalast välja.
(3)

Plii on piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu. Plii sellise joodise koostises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi ja aluse vahel pöördkiibiga kiibipakettides, on piirangust vabastatud ja on praegu kõnealuse direktiivi III lisa kandes 15. Erandi aegumiskuupäev oli kategooriate 1–7 ja 10 puhul 21. juuli 2016.
(16)

Diiselmootorites diislikütuse põlemisel tekkivate heitgaaside kantserogeensuse kohta on piisavalt tõendusmaterjali. Diiselmootori heitgaasid tekivad protsessi käigus ja seepärast ei klassifitseerita neid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008. Nõuandekomitee on nõustunud sellega, et tavapärase diiselmootori heitgaasid tuleks kanda direktiivi 2004/37/EÜ I lisas loetletud kantserogeensete ainete, segude ja menetluste hulka, ning on palunud teha täiendavaid uuringuid uuemat tüüpi mootorite teaduslike ja tehniliste aspektide kohta. Vähiuurimiskeskus on liigitanud diiselmootorite heitgaasid inimestele kantserogeenseteks (IARC 1. kategooria) ja on täpsustanud, et kuigi uuemat tüüpi diiselmootorite puhul on tahkete osakeste ja kemikaalide hulk väiksem, ei ole veel selge, kuidas kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed muudatused muudavad tervisele avalduvat mõju. Vähiuurimiskeskus on ühtlasi märkinud, et tavaliselt kasutatakse kokkupuute markerina elementaarset süsinikku, mille osakaal kõnealustes heitgaasides on märkimisväärne. Arvestades eespool mainitut ja kõnealuste heitgaasidega kokkupuutuvate töötajate arvu, on asjakohane lisada direktiivi 2004/37/EÜ I lisasse tööd, millega kaasneb kokkupuude diiselmootorite heitgaasidega, ja kehtestada direktiivi III lisas diiselmootorite heitgaaside piirnorm, mis arvutatakse elementaarse süsiniku põhjal. Direktiivi 2004/37/EÜ I ja III lisa kanded peaksid hõlmama igat tüüpi diiselmootorite heitgaase.
5)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 5b Liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikune tunnustamine 1. Liikmesriik aktsepteerib teise liikmesriigi poolt või tema volitusel välja antud kas paberkandjal või digitaalsel kujul kutsetunnistust ja dokumentaalset tõendit, et lubada meremeestel teenida tema lipu all sõitval laeval. 2. Liikmesriik tunnustab meresõidudiplomeid või kutsetunnistusi, mille teine liikmesriik on käesoleva direktiivi I lisa reeglite V/1-1 ja V/1-2 kohaselt kaptenitele ja ohvitseridele välja andnud, andes nende kohta välja tunnustamist tõendava kinnituslehe. Tunnustamist tõendava kinnituslehe puhul piirdutakse selles kindlaks määratud ametikohtade, teenistusülesannete ja väljaõppe tasemetega. Kinnitusleht antakse välja üksnes juhul, kui on täidetud kõik STCW konventsiooni nõuded, vastavalt STCW konventsiooni reegli I/2 punktile 7. Kinnituslehe koostamisel kasutatakse STCW koodeksi jaotise A-I/2 punktis 3 esitatud vormi. 3. Liikmesriik aktsepteerib teise liikmesriigi volitusel artikli 11 kohaselt välja antud tervisetõendeid, et lubada meremeestel teenida tema lipu all sõitval laeval. 4. Vastuvõttev liikmesriik tagab, et lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud otsused tehakse mõistliku aja jooksul. Vastuvõttev liikmesriik tagab ka, et meremeestel on õigus esitada kaebus kehtiva tunnistuse kinnitamisest või aktsepteerimisest keeldumise või taotlusele vastamata jätmise peale vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele ning et meremeestele pakutakse vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele selliste kaebustega seoses asjakohast nõu ja abi. 5. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kehtestada täiendavaid piiranguid ametikohtade, teenistusülesannete ja väljaõppe tasemete osas seoses artiklis 7 osutatud kohalike rannasõitudega või I lisa reegli VII/1 kohaselt välja antud alternatiivtunnistuste osas. 6. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võib vastuvõttev liikmesriik vajaduse korral lubada meremehel teenida oma lipu all sõitval laeval kuni kolm kuud, kui tal on teises liikmesriigis välja antud ja nõuetekohaselt kinnitatud asjakohane kehtiv tunnistus, ent mille tunnustamist ei ole asjaomane vastuvõttev liikmesriik veel kinnitanud. Dokumendid, mis tõendavad, et pädevatele asutustele on esitatud kinnituslehe taotlus, peavad olema kergesti kättesaadavad. 7. Vastuvõttev liikmesriik tagab, et meremehed, kes esitavad tunnustuse saamiseks juhtimistasandi teenistusülesandeid täita lubavad tunnistused, tunneksid piisavalt kõnealuse liikmesriigi merendusalaseid õigusakte, mis on seotud teenistusülesannetega, mida neil on lubatud täita.“
(16)

Kerg- ja raskesõidukeid kasutatakse eri otstarbel ja nende turuleviimise valmisoleku tase on erinev ning kasulik oleks, et riigihankeid käsitlevates sätetes võetaks neid erinevusi arvesse. Mõjuhinnangus tunnistati, et valmisolek vähese heitega ja heiteta linnabusside turuleviimiseks on suur, samas kui vähese heitega ja heiteta veokite turgude areng on veel varases staadiumis. Kuna vähese heitega ja heiteta kaugsõidubussid ei ole veel valmis turulelaskmiseks ning tulenevalt riigihangete suhteliselt piiratud rollist selles turusegmendis ja nende käitamisega seotud erinõuetest, ei peaks kaugsõidubussid käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluma. Kooskõlas lähenemisviisiga, mida järgiti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 661/2009 (11) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 107, käsitletakse bussidena M3-kategooria sõidukeid, kus on seisukohad, et võimaldada reisijate sagedast liikumist, samal ajal kui M3-kategooria sõidukeid, millel seisvate reisijate jaoks ettenähtud ala on väga piiratud või puudub, käsitletakse kaugsõidubussidena. Võttes arvesse kahekorruseliste busside väga piiratud turgu ja nende konkreetseid konstruktsioonist tulenevaid piiranguid, on käesoleva direktiiviga hõlmatud esimese võrdlusperioodi jooksul asjakohane kohaldada kõnealuse kategooria raskesõidukite suhtes madalamaid heiteta sõidukite minimaalseid hanke-eesmärke liikmesriikides, kus kahekorruselised bussid moodustavad olulise osa riigihangetest.
(4)

Direktiivi 2004/37/EÜ eesmärk on hõlmata aineid või segusid, mis vastavad kategooria 1A või 1B kantserogeeni või mutageeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) I lisas, ning direktiivi 2004/37/EÜ I lisas viidatud aineid, segusid või protsesse. Ained, mis vastavad kategooria 1A või 1B kantserogeeni või mutageeni klassifitseerimiskriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisas, on ained, mis kuuluvad ühtlustatud klassifikatsiooni või on klassifitseeritud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4 või artiklile 36 ning millest on Euroopa Kemikaaliametit teavitatud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 40. Need ained on loetletud Euroopa Kemikaaliameti hallatavas avalikus klassifitseerimis- ja märgistusandmikus. Uute ainete lisamiseks direktiivi 2004/37/EÜ I lisas osutatud ainete, segude või protsesside loetellu kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti a alapunktiga ii on vaja esitada kindlad teaduslikud tõendid asjaomase aine kantserogeensuse kohta, tuginedes sellistele kättesaadavatele usaldusväärsetele teaduslikele allikatele nagu Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee, Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) ja riiklikud asutused, pöörates erilist tähelepanu kõnealuse aine kohta avaldatud eelretsenseeritud kirjandusele.