ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(54)

Põhjendamatult soodne pakkumus võib tuleneda ka välisriigi subsiidiumidest, mida antakse alltöövõtjale või tarnijale konkurentsimõju tõttu, mida see avaldab pakkumusele, mis on esitatud avaliku sektori hankijale või võrgustikusektori hankijale. Halduskoormuse piiramiseks peaksid välismaistest rahalistest toetustest teatama aga ainult peamised alltöövõtjad või peamised tarnijad, st need, kelle tooted või teenused on seotud lepingu põhielementidega või ületavad teatava protsendimäära lepingu maksumusest. Lepingu elemente võib pidada põhielementideks, võttes eelkõige aluseks elemendi konkreetse tähtsuse pakkumuse kvaliteedi seisukohast, sealhulgas konkreetne oskusteave, tehnoloogia, spetsialiseerunud töötajad, patendid või sarnased eelised, mis on kättesaadavad alltöövõtjale või tarnijale, eriti juhul, kui kõnealustele elementidele tuginetakse riigihanke menetluses vähemalt ühe valikukriteeriumi täitmisel. Selleks et tagada läbivaatamiseks stabiilne faktiline alus, tuleks esialgsel läbivaatamisel arvesse võtta peamisi alltöövõtjaid ja tarnijaid, kes on juba teada täieliku teatise või deklaratsiooni või mitmeetapilise menetluse puhul ajakohastatud teatise või deklaratsiooni esitamise etapis. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada ettevõtjate võimalust kasutada oma lepingute täitmisel uusi alltöövõtjaid. Seetõttu ei tohiks alltöövõtjate ja tarnijate vahetamine pärast täieliku teatise või deklaratsiooni või ajakohastatud teatise või deklaratsiooni esitamist või lepingu täitmise ajal tekitada täiendavat teatamiskohustust, kuid komisjonil peaks olema võimalik algatada ex officio läbivaatamise, kui ta on saanud teavet, sealhulgas mis tahes liikmesriigilt, füüsiliselt või juriidiliselt isikult või ühenduselt, et kõnealused alltöövõtjad ja tarnijad võisid saada välisriigi subsiidiume.
(11)

Rahastamisvahendi üldine eesmärk on aidata katta Ukraina rahastamispuudujääk 2023. aastal, et toetada Ukrainat teel Euroopa integratsiooni suunas, eelkõige toetades Ukraina riigieelarvet prognoositavalt, järjepidevalt, korrapäraselt ja õigel ajal väga soodsa lühiajalise rahalise abiga, sealhulgas selleks, et rahastada, kui see on kohane, taastamist ja esialgset toetust sõjajärgseks ülesehitustööks.
Digitaalse teabe vahetamine EU CSW-CERTEXi kaudu peaks hõlmama liidu tolliväliseid formaalsusi, mis on sätestatud liidu muudes kui tollialastes õigusaktides, mille jõustamine on tolliasutuste ülesanne. Liidu tollivälised formaalsused hõlmavad kõiki toiminguid, mida füüsiline isik, ettevõtja või pädev partnerasutus peab tegema rahvusvahelise kaubaveo puhul, sealhulgas liikmesriikidevahelise veo puhul, kui see on nõutud. Nende formaalsustega kehtestatakse teatavate kaupade impordi, ekspordi või transiidi jaoks erinevad kohustused ning nende kontrollimine tollikontrolli abil on ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna tõhusa toimimise seisukohast äärmiselt oluline. EU CSW-CERTEX peaks hõlmama liidu õigusaktides sätestatud digiteeritud formaalsusi, mida haldavad pädevad partnerasutused liidu elektroonilistes tollivälistes süsteemides, talletades kõikide liikmesriikide asjakohast teavet, mis on nõutav kauba tollivormistuseks. Seepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu tollivälised formaalsused ja vastavad liidu tollivälised süsteemid, mille puhul tuleks teha digitaalset koostööd EU CSW-CERTEXi kaudu. Eelkõige peaks liidu tolliväliste süsteemide määratlus olema lai ning hõlmama erinevaid olukordi ja õigusaktide sõnastust, mis võimaldab neid süsteeme luua ja kasutada. Lisaks on asjakohane täpsustada, mis kuupäevaks tuleks liidu tolliväline erisüsteem (mis hõlmab liidu tollivälist formaalsust ja riiklikke tollivaldkonna ühtseid teeninduskeskkondi) ühendada EU CSW-CERTEXiga.

Need kuupäevad peaksid vastama kuupäevadele, mis on kehtestatud konkreetse liidu tollivälise formaalsuse täitmiseks liidu muudes kui tollialastes õigusaktides, et nõudeid saaks ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna kaudu täita. Eelkõige peaks EU CSW-CERTEX esialgu hõlmama sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid, mahepõllumajanduslike toodete importi reguleerivaid norme, fluoritud kasvuhoonegaaside ja osoonikihti kahandavate ainetega seotud keskkonnanõudeid ning kultuuriväärtuste impordiga seotud formaalsusi.
(23)

Biotsiidid on põllumajanduses olulised sisendid, näiteks loomade hügieeni ja loomasööda valdkonnas. Biotsiidides kasutatakse sageli taimekaitsevahendites lubatud toimeaineid. Juba määruses (EÜ) nr 1185/2009 on tuvastatud vajadus koguda biotsiide käsitlevat statistikat teadliku teaduspõhise poliitika jaoks põllumajanduse, keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse valdkonnas. Biotsiidide lisamine käesoleva määruse kohaldamisalasse on veel ennatlik, arvestades asjaolu, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (15) kohane tööprogramm, mille eesmärk on vaadata süstemaatiliselt läbi kõik olemasolevad biotsiidides sisalduvad toimeained, on veel pooleli, kus ainult 35 % sellega seotud tööst on lõpule viidud. Niipea kui biotsiidides kasutatavate toimeainete läbivaatamine on lõpule viidud, peaks komisjon kaaluma käesoleva määruse laiendamist, et hõlmata ka sellised tooted.
(46)

Selleks et täiendada käesoleva määruse teatavaid aspekte ning hinnata riiklike valmisolekukavade rakendamise seisu ja nende kooskõla liidu kavaga, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta: juhtumid ja tingimused, mille korral saab kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele anda osalise juurdepääsu digitaalse seireplatvormi funktsioonidele, teatavatele andmetele, teabele ja dokumentidele, mida saab platvormi kaudu edastada, ning tingimused, mille alusel saab ECDC osaleda ja mille alusel võidakse talle anda juurdepääs digitaristu kaudu juurdepääsetavatele või vahetatavatele terviseandmetele, üksikasjalikud nõuded, mis on vajalikud tagamaks, et EWRSi toimimine ja andmete töötlemine on kooskõlas andmekaitsealaste õigusnormidega, loetelu isikuandmete kategooriatest, mida võidakse vahetada kontaktide jälgimise eesmärgil, ning menetlused, standardid ja kriteeriumid ennetuse, valmisoleku ja reageerimise kavandamise hindamiseks riigi tasandil. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (26). Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
Laeva nimi ja raadiokutsung: Lipp: Lipuriigi litsentsi number: Riikliku registri number, kui see on olemas: IOTC registrinumber, kui see on olemas:

Laeva nimi ja raadiokutsung: Lipp: Lipuriigi litsentsi number: Riikliku registri number, kui see on olemas: IOTC registrinumber, kui see on olemas:
Artikkel 8

Projektide mõju piiriülesele koostööle

1. Seoses programmi rakendamise häirest mõjutatud projektide rakendamisega hinnatakse projektide mõju ja kasu piiriülese koostöö seisukohast kolmes etapis:

a) esimene etapp kestab kuni programmi rakendamise häire alguskuupäevani;

b) teine etapp algab punktis a osutatud kuupäevast;

c) kolmas etapp algab pärast programmi rakendamise häire lõppemist.

Esimese ja kolmanda etapi puhul on hindamisel kasutatavad näitajad ja nendega seotud sihtväärtused need, mille toetusesaajad liikmesriikides ja partnerriikides on saavutanud, tingimusel et partnerriikide toetusesaajad on saanud esitada korraldusasutusele asjakohase teabe.

Teise etapi puhul on hindamisel kasutatavad näitajad ja nendega seotud sihtväärtused need, mille on saavutanud toetusesaajad liikmesriikides ja nendes partnerriikides, kelle rahastamislepinguid ei ole peatatud ja kes ei ole artikli 2 lõike 1 punkti 2 alapunkti b kohases olukorras.
Digiplatvormide internetipõhised eksitavad kasutajaliidesed on tavad, mis kas tahtlikult või tegelikult moonutavad või kahjustavad oluliselt teenusesaajate suutlikkust teha sõltumatuid ja teadlikke valikuid või otsuseid. Neid tavasid saab kasutada selleks, et veenda teenusesaajaid käituma soovimatult või tegema soovimatuid otsuseid, millel on neile negatiivsed tagajärjed. Seetõttu peaks digiplatvormide pakkujatel olema keelatud teenusesaajaid petta ja otsustele kallutada ning internetipõhise kasutajaliidese või selle osa struktuuri, disaini või funktsioonide kaudu teenusesaajate iseseisvust, otsuste tegemist ja valikuid moonutada ja takistada. See peaks muu hulgas hõlmama manipuleerivat disaini valiku tegemisel, mille kaudu kallutatakse teenusesaajat tegutsema nii, et see toob kasu digiplatvormide pakkujale, kuid ei pruugi olla teenusesaaja huvides, sest valikud ei ole esitatud neutraalsel viisil, näiteks tuuakse teenusesaaja otsust küsides visuaalsete, auditiivsete või muude vahendite abil teatavad valikud paremini esile.

See peaks hõlmama ka olukorda, kus teenusesaajal palutakse korduvalt teha valik, kuigi see on juba tehtud, mis teeb teenuse tühistamise oluliselt tülikamaks kui kasutajaks registreerimise, või tehes teatavate valikute tegemise teistega võrreldes keerulisemaks või aeganõudvamaks, mis teeb ostu katkestamise või teatavalt digiplatvormilt väljalogimise ebamõistlikult raskeks, võimaldades tarbijatel sõlmida kauplejatega lepinguid sidevahendi abil ning pettes teenusesaajaid, kallutades neid tegema otsuseid tehingute kohta, või kasutades vaikimisi seadeid, mida on väga raske muuta, ja mõjutades seeläbi põhjendamatult teenusesaaja otsuse tegemist viisil, mis moonutab ja kahjustab tema sõltumatust, otsuste tegemist ja valikut. Eksitavaid kasutajaliideseid ennetavaid reegleid ei tohiks aga mõista nii, et need takistavad teenuseosutajaid teenusesaajatega otse suhtlemast ja neile uusi või lisateenuseid pakkumast. Liidu õigusega kooskõlas olevaid õiguspäraseid tavasid ei tohiks iseenesest pidada eksitavateks kasutajaliidesteks. Neid eksitavaid kasutajaliideseid käsitlevaid reegleid tuleks tõlgendada nii, et need hõlmavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid keelatud tavasid niivõrd, kuivõrd need tavad ei ole juba hõlmatud direktiiviga 2005/29/EÜ või määrusega (EL) 2016/679.
1.

Linnutõrjeliinid (25° lõunalaiusest lõuna pool) a) Laevad kogupikkusega ≥ 35 m i) Kasutatakse vähemalt ühte linnutõrjeliini. Vajaduse korral kasutavad laevad lisaks veel teist linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed; samaaegselt tuleb kasutada mõlemat linnutõrjeliini, üks kummalgi pool sisselastavat õngejada. Kui kasutatakse kahte linnutõrjeliini, paigutatakse söödaga konksud kahe tõrjeliini vahelisele alale. ii) Kasutatakse pikkade ja lühikeste peletuspaeltega linnutõrjeliine. Peletuspaelad peavad olema eredavärvilised ning kasutada tuleb nii pikki kui ka lühikesi paelu. 1) Pikad peletuspaelad tuleb asetada kuni viiemeetriste vahedega ning need tuleb kinnitada liini külge pöörlitega, et paelad ei keerduks liini ümber. Pikad peletuspaelad peavad olema piisavalt pikad, et ulatuksid tüüne mere korral veepinnani. 2) Lühikesed peletuspaelad (üle ühe meetri) ei tohi olla üksteisest kaugemal kui üks meeter. iii) Laevad peavad kasutama linnutõrjeliini, mis ripub õhus vähemalt 100 meetri ulatuses. Selleks peab linnutõrjeliini pikkus olema vähemalt 200 m ning see kinnitatakse linnupeleti tokile, mis asub ahtrile võimalikult lähedal ja ulatub veepinnast rohkem kui 7 m kõrgusele. iv) Kui laevadel kasutatakse vaid ühte linnutõrjeliini, paigutatakse see vettelastava sööda pealttuuleküljele. b) Laevad kogupikkusega < 35 m i) Kasutatakse ühte linnutõrjeliini, millel on kas pikad ja lühikesed peletuspaelad või üksnes lühikesed peletuspaelad. ii) Peletuspaelad peavad olema eredavärvilised pikad ja/või lühikesed (kuid üle ühe meetri) ning need peavad olema asetatud järgmiselt. 1) Pikad peletuspaelad tuleb asetada kuni viiemeetriste vahedega linnutõrjeliini esimesele 75 meetrile. 2) Lühikesed peletuspaelad tuleb asetada kuni ühemeetriste vahedega. iii) Pikad peletuspaelad tuleks kinnitada liini külge nii, et need ei saaks liini ümber keerduda. Kõik pikad peletuspaelad peavad olema piisavalt pikad, et ulatuksid tüüne mere korral veepinnani. Peletuspaelu võib esimese 15 meetri jooksul muuta, et vältida sassiminekut. iv) Laevad peavad kasutama linnutõrjeliini, mis ripub õhus vähemalt 75 meetri ulatuses. Selleks tuleb linnutõrjeliin kinnitada linnupeleti tokile, mis asub ahtrile võimalikult lähedal ja ulatub veepinnast rohkem kui 6 m kõrgusele. Piisav õhutakistus aitab liinil võimalikult suures ulatuses õhus rippuda ja püsida ka küljetuule korral otse laeva taga. Sassimineku vältimiseks on kõige parem, kui köis või monofilament on enamjaolt vees. v) Kui kasutatakse kahte linnutõrjeliini, tuleb need kaks liini paigutada pealiini vastaskülgedele.
Asjaolu, et ettevõtjal on liidus märkimisväärselt suur käive ja ta osutab põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis, on oluline märk sellest, et kõnealusel ettevõtjal on märkimisväärne mõju siseturule. Samale asjaolule viitab ka see, kui vähemalt kolmes liikmesriigis põhiplatvormiteenust osutaval ettevõtjal on märkimisväärselt suur turukapitalisatsioon või samaväärne õiglane turuväärtus. Seega tuleks eeldada, et põhiplatvormiteenust osutaval ettevõtjal on märkimisväärne mõju siseturule siis, kui ta osutab põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis ja kui tema kontserni liidus realiseeritud käive vastab teatavale kõrgele künnisele või ületab seda või kui kontserni turukapitalisatsioon vastab teatavale suurele absoluutväärtusele või ületab seda. Selliste põhiplatvormiteenuseid osutavate ettevõtjate puhul, kes kuuluvad börsil noteerimata ettevõtjatele, tuleks kasutada võrdlusalusena samaväärset õiglast turuväärtust. Komisjonil peaks olema võimalik kasutada oma õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte, et töötada välja objektiivne metoodika kõnealuse väärtuse arvutamiseks.

Kontserni liidus realiseeritud suur käive koos künniseni küündiva põhiplatvormiteenuste kasutajate arvuga liidus annab märku suhteliselt suurest suutlikkusest kõnealuste kasutajate pealt tulu teenida. Suur turukapitalisatsioon sama künniseni küündiva kasutajate arvu suhtes liidus annab märku suhteliselt suurest suutlikkusest kõnealuste kasutajate pealt lähitulevikus tulu teenida. Selline raha teenimise potentsiaal kajastab omakorda põhimõtteliselt asjaolu, et asjaomased ettevõtjad on olulised juurdepääsuteed. Mõlemad näitajad kajastavad lisaks asjaomaste ettevõtjate finantssuutlikkust, sealhulgas võimet kasutada ära juurdepääsu finantsturgudele, et oma positsiooni tugevdada. Nii võib juhtuda näiteks olukorras, kui kõnealust head juurdepääsu kasutatakse teiste ettevõtjate omandamiseks, millel on omakorda tõendatud potentsiaalne negatiivne mõju innovatsioonile. Turukapitalisatsioon võib samuti kajastada asjaomaste ettevõtjate tõenäolist tulevast positsiooni ja mõju siseturule, olgugi et praegu võib nende käive olla suhteliselt väike. Turukapitalisatsiooni piirväärtus peaks põhinema tasemel, mis vastab liidu suurimate börsil noteeritud ettevõtjate turukapitalisatsiooni keskmisele väärtusele asjakohasel ajavahemikul.
(6)

Käesoleva määrusega kehtestatud kaubanduse liberaliseerimise meetmed kujutaksid endast täiendavaid tollimaksuvabu kvoote teatavatele põllumajandustoodetele, mille suhtes kehtivad praegu tollimaksuvabad tariifikvoodid. Selliste meetmetega süvendab liit liidu ja Moldova Vabariigi vahelist majanduslikku integratsiooni ning annab Moldova Vabariigile ja Venemaa Ukraina vastasest agressioonisõjast mõjutatud ettevõtjatele ajutiselt asjakohast majanduslikku toetust. Assotsieerimislepingu XV-A lisa kohaselt kohaldatakse tollimaksuvabu tariifikvoote seitsme Moldova Vabariigist pärit põllumajandustoote suhtes. Need tooted on: tomatid, küüslauk, lauaviinamarjad, õunad, kirsid, ploomid ja viinamarjamahl. Moldova Vabariik eksportis neist toodetest kahte (ploomid ja lauaviinamarjad) suures koguses kolmandate riikide turgudele, eelkõige Venemaale, Valgevenesse ja Ukrainasse. Nende toodete suhtes on asjakohane kehtestada täiendavad tollimaksuvabad kvoodid, et ajutiselt toetada algselt kõnealustele turgudele kavandatud müügi ümbersuunamist liitu, kui see on vajalik. Ülejäänud toodete (tomatid, küüslauk, õunad, kirsid ja viinamarjamahl) suhtes kehtestatud uued tollimaksuvabad tariifikvoodid koosneksid täiendavast tollimaksuvabast kogusest, mis on sama suur kui assotsieerimislepingus sätestatud.
Olenemata asjaolust, et Ukraina on juba ühtlustanud oma riigisisese õiguse direktiiviga 2003/59/EÜ rahvusvaheliste vedudega tegelevate sõidukijuhtide puhul, peab Ukraina kutseline sõidukijuht, kes soovib töötada liidus asutatud autoveo-ettevõtja juures, saama liikmesriigis nõuetekohase kvalifikatsiooni ja koolituse. Seepärast peaks liikmesriikidel olema võimalik asjaomastele isikutele välja anda direktiivis 2003/59/EÜ osutatud pädevustunnistus või märkida asjaomasele juhiloale liidu ajutine erikood „95.01 (kuni 6. märtsini 2025)“, et anda ajutise kaitse või liikmesriigi õiguse alusel piisava kaitse saajatele, kellel on Ukraina õigusaktide kohaselt välja antud Ukraina pädevustunnistus, ajutised õigused, mis on samad kui direktiivi 2003/59/EÜ artikliga 1 hõlmatud isikutel, kes kvalifitseeruvad tegelema sõidukijuhtimisega. Selleks võivad liikmesriigid võtta vastu riigisisesed normid, milles sätestatakse, kui põhjalik peab olema täiendav kohustuslik koolitus, kaua see peab kestma ja milline peab olema koolitusele järgnev eksam tagamaks, et asjaomased isikud täidavad direktiivis 2003/59/EÜ sätestatud standardeid. Ukraina välja antud pädevustunnistuse kaotamise või selle vargusest teatamise korral peaks liikmesriikidel olema võimalik kontrollida, muu hulgas koosöös Ukraina pädevate asutustega, ka seda, kas asjaomasele isikule on ikka Ukrainas kehtiv kutsetunnistus välja antud. Täiendava meetmena peaks olema võimalik märkida juhile välja antud juhitunnistusele liidu ajutise erikoodi.
(7)

Kui kolmas riik on WTO riigihankelepingu osaline või ta on sõlminud liiduga riigihankealaseid sätteid sisaldava kaubanduslepingu, peaks komisjon järgima kõnealuste lepingute kohast konsultatsioonide korraldamise või vaidluste lahendamise korda, kui piiravad meetmed on seotud riigihangetega, mis on hõlmatud turulepääsukohustustega, mille kõnealune kolmas riik on liidu suhtes võtnud.
Liit peaks hõlbustama taristuprojekte, millega ühendatakse liidu võrgud kolmandate riikide võrkudega, mis on vastastikku kasulikud ja vajalikud energiasüsteemi ümberkujundamiseks ja kliimaeesmärkide saavutamiseks ning mis vastavad ka käesoleva määruse kohaste asjaomaste taristukategooriate erikriteeriumidele, eelkõige naaberriikide ja nende riikide võrkudega, kellega liit on sisse seadnud konkreetse energiakoostöö. Seepärast peaks käesoleva määruse reguleerimisala hõlmama vastastikust huvi pakkuvaid projekte, kui need on kestlikud ning suudavad näidata märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku netokasu liidu tasandil ja vähemalt ühele kolmandale riigile. Sellised projektid peaksid olema rahastamiskõlblikud liidu ühishuviprojektide ja vastastikust huvi pakkuvate projektide loendisse (edaspidi „liidu loend“) lisamiseks tingimustel, et poliitikaraamistik on suurel määral ühtlustatud ning seda toetavad jõustamismehhanismid, ning sellised projektid peaksid näitama, et need aitavad kaasa liidu ja kolmandate riikide üldiste energia- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele energiavarustuskindluse ja CO2 heite vähendamise seisukohast.

Suurel määral ühtlustatud õigusraamistikku tuleks eeldada Euroopa Majanduspiirkonna või energiaühenduse lepinguosaliste puhul või seda saab muude kolmandate riikide puhul tõendada kahepoolsete lepingutega, mis sisaldavad asjakohaseid sätteid CO2 heite vähendamist käsitlevate kliima- ja energiapoliitika eesmärkide kohta, ning seda võib komisjoni toetusel täiendavalt hinnata asjakohane piirkondlik rühm. Lisaks peaks kolmas riik, kellega liit teeb koostööd vastastikust huvi pakkuvate projektide arendamisel, võimaldama sarnase ajakava kiirendatud rakendamiseks ja muud poliitika toetusmeetmed, nagu on sätestatud käesolevas määruses. Seepärast tuleks vastastikust huvi pakkuvaid projekte käsitleda samal viisil kui ühishuviprojekte, kusjuures kõik ühishuviprojekte käsitlevad sätted kehtivad ka vastastikust huvi pakkuvate projektide kohta, kui ei ole sätestatud teisiti. Märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku netokasu liidu tasandil tuleks mõista kui koostalitlusvõime ja siseturu toimimise parandamist, mis ulatub ühe liikmesriigi piiridest kaugemale. Süsinikdioksiidi säilitamise projektide puhul peaksid rahastamiskõlblikud olema ainult sellised projektid, mis on vajalikud süsinikdioksiidi piiriülese transpordi ja säilitamise võimaldamiseks, tingimusel et standardid ja kaitsemeetmed süsinikdioksiidi lekke vältimiseks ning kliima, inimeste tervise ja ökosüsteemide kaitseks seoses süsinikdioksiidi alalise säilitamise ohutuse ja tõhususega on vähemalt samal tasemel kui liidus. Tuleks eeldada, et Euroopa Majanduspiirkond vastab nendele standarditele ja kaitsemeetmetele.
(10)

Assotsieerimislepingu artiklis 2 on sätestatud, et assotsieerimislepingu olulised elemendid on muu hulgas demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning massihävitusrelvade, nendega seotud materjalide ja nende kandevahendite leviku vastu võitlemine. Lisaks on assotsieerimislepingu artiklis 3 märgitud, et lepinguosaliste suhete tihendamisel on keskne roll õigusriigil, heal valitsemistaval, korruptsiooni- ning rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi eri vormide vastasel võitlusel, kestliku arengu edendamisel ja tõhusal mitmepoolsusel. Nagu muude liidu sõlmitud assotsieerimislepingute puhul on asjakohane näha ette võimalus peatada käesoleva määrusega kehtestatud sooduskord ajutiselt, kui Ukraina ei järgi assotsieerimislepingu üldpõhimõtteid.
(60)

Kuigi käesolevas määruses sätestatakse DLT turutaristute, sealhulgas arveldusteenuseid osutavate taristute õigusraamistik, on keskdepositooriumide korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide üldine õigusraamistik sätestatud määruses (EL) nr 909/2014, mis sisaldab arveldusdistsipliini käsitlevaid sätteid. Arveldusdistsipliini kord hõlmab arvelduse ebaõnnestumistest teatamise, rahatrahvide kogumise ja jaotamise ning kohustuslike sisseostude nõudeid. Vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 alusel vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele kohaldatakse arveldusdistsipliini käsitlevaid sätteid alates 1. veebruarist 2022. Sidusrühmad on siiski esitanud tõendeid selle kohta, et kohustuslikud sisseostud võivad suurendada likviidsussurvet ja sisseosturiskiga väärtpaberite kulusid. Selline mõju võib turu volatiilsuse korral veelgi süveneda. Seda arvesse võttes võib määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud kohustusliku sisseostu nõude kohaldamine avaldada negatiivset mõju kapitaliturgude tõhususele ja konkurentsivõimele liidus. See mõju võib omakorda kaasa tuua suurema ostu- ja müügihinna vahe, vähenenud turu tõhususe ja vähem stiimuleid laenata väärtpabereid väärtpaberite laenuks andmise ja repotehingute turgudel või arveldada tehinguid liidus asutatud keskdepositooriumidega. Seetõttu eeldatakse, et kohustusliku sisseostu nõude kohaldamise kulud kaaluvad üles võimaliku kasu. Arvestades kõnealust võimalikku negatiivset mõju, tuleks määrust (EL) nr 909/2014 muuta, et võimaldada iga arveldusdistsipliini meetme puhul erinevat kohaldamise alguskuupäeva, nii et kohustusliku sisseostu nõude kohaldamise alguskuupäeva saaks veel edasi lükata. Edasilükkamine võimaldaks komisjonil hinnata määruse (EL) nr 909/2014 läbivaatamise käigus ning tulevases seadusandlikus ettepanekus, kuidas arveldusdistsipliini raamistikku ja eelkõige kohustusliku sisseostmise nõuet muuta, et võtta arvesse ja käsitleda eespool loetletud probleeme. Lisaks tagaks edasilükkamine, et turuosalised, sealhulgas need DLT turutaristud, mille suhtes kohaldataks arveldusdistsipliini korda, ei kannaks rakendamiskulusid kaks korda, juhul kui neid nõudeid määruse (EL) nr 909/2014 läbivaatamise tulemusena muudetakse.