L 400/368 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Nõukogu otsus, 
19. detsember 2006, 
mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu 
 elluviidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja  
tutvustamistegevuse seitsme nda raamprogrammi (2007–2013)  
eriprogrammi 
(2006/975/EÜ) 
 
 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli166 lõiget 4, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,1 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust2 
                                                 
1 30. novembri 2006. aasta arvamus ( Euroopa Liidu Teatajas  seni avaldamata).  
2 ELT C 185, 8.8.2006, lk 10. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/369 
 ning arvestades järgmist: 
(1) Vastavalt asutamislepingu artikli 166 lõ ikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. 
detsembri 2006. aasta otsus nr 967/2006/ EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaare nduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi 
(2007–2013),1 (edaspidi "raamprogramm") viia ellu eriprogrammide kaudu, milles 
määratakse kindlaks nende rakendamise üksik asjalikud eeskirjad ja nende kestus ning 
nähakse ette vajalikud vahendid.  
(2) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks läbi viima nn otsest teadus- ja arendustegevust, mida 
teostatakse EÜ raamprogrammi rakendamise le suunatud Teadusuuringute Ühiskeskuse 
eriprogrammi kaudu. 
(3) Oma ülesande täitmisel peaks Teadus uuringute Ühiskeskus pakkuma kliendikeskset 
teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitik a kujundamise protsessile, tagades toetuse 
olemasoleva poliitika rakendamisele ja järele valvele ning vastates uutele poliitilistele 
nõudmistele. Nimetatud ülesande täitmis eks peaks Teadusuuringute Ühiskeskuse 
läbiviidavad teadusuuringud vastama kõrgeimale võrreldavale Euroopa kvaliteedile, 
tagades sealhulgas keskuse enda teadusliku tipptaseme. 
(4) Käesoleva eriprogrammi kaudu tuleks  rakendada Teadusuuringute Ühiskeskuse 
otsemeetmeid. Rakendades käesolevat eripr ogrammi vastavalt selle ülesandele, peaks 
Teadusuuringute Ühiskeskus pööram a erilist tähelepanu liidule olulist muret tekitavatele 
küsimustele: heaolu teadmistemahukas ühiskonn as, solidaarsus, säästv us ja ressursside 
vastutustundlik majandamine, julgeolek ja va badus ning Euroopa kui globaalne partner. 
                                                 
1 ELT L 391, 30.12.2006, lk 19. 
L 400/370 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (5) Käesolevat eriprogrammi tuleks rakendada pa indlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes 
arvesse nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate kui ka ühenduse poliitika asjakohaseid vajadusi ning lähtudes eesmärgist kaitsta ühenduse finantshuve. Programmi raames 
läbiviidavaid teadusuuringuid tuleks vajadus e korral kohandada kõn ealuste vajadustega, 
teaduse ja tehnika arenguga  ning nende eesmärk peaks olema teadusliku tipptaseme 
saavutamine. 
(6) ELi raamprogrammi rakendamiseks vastu võetud eeskirju ettevõ tjate, teadusuuringute 
keskuste ning ülikoolide osalemise ja teadus uuringute tulemuste levitamise kohta (edaspidi 
"osalemise ja levitamise eeskirjad") tuleks  seoses otsemeetmetega kohaldada ka kõnealuse 
eriprogrammi kohase teadus- ja arendustegevuse suhtes. 
(7) Lisaks Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga  või assotsieerimislepinguga ettenähtud 
koostööle võib käesoleva programmi rakend amisel osutuda asjakohaseks rahvusvaheline 
koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioon idega, eelkõige vastavalt 
asutamislepingu artiklile 170. 
(8) ELi laienemise ja integr atsiooni toetuseks edendab T eadusuuringute Ühiskeskus uute 
liikmesriikide organisatsioonide ja teadlaste kaasamist oma tegevusse, eelkõige ühenduse 
acquis' teadusliku ja tehnoloogilise osa rakendamisse, ning ka tihedamat koostööd 
kandidaatriikide vastavate organi satsioonide ja teadlastega. Nä hakse ette ka naaberriikide 
järkjärguline kaasamine, eelkõige Euroopa n aabruspoliitikat hõlmav ates prioriteetsetes 
valdkondades. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/371 
 (9) Käesoleva programmi raames teostatavate  teadusuuringute puhul tuleks järgida eetika 
põhialuseid, sealhulgas Eur oopa Liidu põhiõiguste hart as sätestatud põhimõtteid. 
(10) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkam a täiendavate vahendite loomist konkureerivate 
tegevuste abil; sealhulgas osalemine raamprogrammi kaudsetes meetmetes, kolmanda osapoole töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine. 
(11) Tuleks tagada raamprogrammi usaldusväär ne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus 
ja kasutajasõbralik rake ndamine, tagades samas õiguskindluse ja programmi 
juurdepääsetavuse kõigile osalejatele, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust,
1 komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,2 millega 
kehtestatakse selle finantsmääruse üksikasja likud rakenduseeskirjad, ning nende edasistele 
muudatustele. 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3). 
L 400/372 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (12) Samuti tuleks võtta asjakohased meetme d, mis on proportsionaal sed Euroopa ühenduste 
finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toet use tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite 
kasutamise tõhususe kontrollimisek s, et vältida eeskirjade eira mist ja pettusi ning et nõuda 
tagasi kadumaläinud, valesti makstud või eb aõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 
18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste 
finantshuvide kaitse kohta,1 nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) 
nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni  tehtavat kohapealset kontroll i ja inspekteerimist, et 
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettust e ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,2 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. ma i 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 
Euroopa Pettustevastase Ame ti (OLAF) juurdluste kohta3. 
(13) Komisjon peaks õigeaegs elt korraldama käesoleva progr ammiga hõlmatud valdkondade 
tegevuse sõltumatu hindamise. 
(14) Kõnealuse eriprogrammi teadusliku ja  tehnoloogilise sisu suhtes on konsulteeritud 
Teadusuuringute Ühiskes kuse juhatajate nõukoguga, 
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 
                                                 
1 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. 
2 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. 
3 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/373 
 Artikkel 1 
Käesolevaga võetakse vastu eriprogramm, mi s on seotud otsemeetmetega teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonna s ja mida hakkab läbi viima Teadusuuringute 
Ühiskeskus (edaspidi "eriprogramm"), ajavah emikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. 
Artikkel 2 
Eriprogrammiga kehtestatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevused, mis jäävad väljapoole 
tuumaenergia valdkonda ning millega tagatakse klie ndikeskne teaduslik ja tehniline tugi ühenduse 
poliitika kujundamise protsessile ja  olemasoleva poliitika rakendamise  ja järelevalve toetamine ning 
reageeritakse uutele poliitilistele nõudmistele. 
Kõnealuste tegevuste eesmärgid ja põhisuunad on esitatud lisas. 
Artikkel 3 
Vastavalt raamprogrammi II lisale on eriprogra mmi rakendamiseks vajalik summa 1 751 miljonit 
eurot. 
Artikkel 4 
1. Kõigi käesoleva eriprogrammi kohaste tea dusuuringute läbiviimisel  järgitakse eetika 
põhialuseid. 
L 400/374 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Käesoleva programmi raames ei rahast ata järgmisi teadusuuringute valdkondi: 
– inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine; – inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised 
muutused päritavaks muuta;
1  
– teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö 
eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhu lgas keharakkude tuuma siirdamise abil. 
3. Raamprogrammi raames võib teadustöö sisust  ja asjaomase liikmesriigi või asjaomaste 
liikmesriikide õigusraamistikust olenevalt ra hastada nii täiskasvanud inimese kui ka 
embrüonaalsete tüvirakkude alaseid teadusuuringuid. 
Taotlused inimese embrüonaalsete tüvirakkude ga seotud teadusuuringute rahastamiseks 
sisaldavad vajadusel teavet selle kohta, kui das liikmesriikide päde vad ametiasutused on 
korraldanud litsentsimise ja kontrollimeetmed, ning antava eetilise heakskiidu üksikasju. 
Inimese embrüonaalsete tüvirakkude eral damisega tegelevad institutsioonid, 
organisatsioonid ja teadlase d alluvad rangele litsentsim isele ja kontrollile, mis on 
kooskõlas asjaomase liikmesriigi või asjaom aste liikmesriikide õigusraamistikuga. 
                                                 
1 Sugunäärmevähi raviga seotud te adusuuringuid võib rahastada. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/375 
 4. Eespool nimetatud uurimisvaldkonnad vaadatak se teaduse arengu valguses üle käesoleva 
programmi teiseks etapiks (2010–2013). 
Artikkel 5 
1. Eriprogrammi rakendatakse raamprogrammi III lisas kindlaks määratud otsemeetmete abil. 
2. Eriprogrammi suhtes kohaldatakse otsem eetmetega seotud osalemise ja levitamise 
eeskirju. 
Artikkel 6 
1. Komisjon koostab käesoleva eriprogrammi  rakendamise mitmeaastase tööprogrammi, 
milles määratakse üksikasjalikumalt kindlak s lisas esitatud eesmärgid, teaduslikud ja 
tehnoloogilised prioriteedid ning rakendamise ajakava. 
2. Mitmeaastases tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning 
Euroopa ja rahvusvaheliste or ganisatsioonide asjakohaseid  teadusuuringuid. Vajaduse 
korral seda ajakohastatakse. 
L 400/376 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 7 
Komisjon korraldab raamprogrammi artiklis 7 ettenä htud sõltumatu hindamise, mis tuleb läbi viia 
eriprogrammiga hõlmatud valdkondade tegevuste osas. 
Artikkel 8 
Käesolev otsus jõustub kolmandal p äeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 19. detsember 2006 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
J. KORKEAOJA 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/377 
 LISA  
1. Eesmärk 
Ühenduse poliitika kujundamise prot sessile kliendikeskse teadusliku ja tehnilise toe osutamine, 
olemasoleva poliitika rakendamise ja järelevalve toetamise tagamine ning uutele poliitilistele 
nõudmistele reageerimine. 
2. Lähenemisviis 
Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab kasvu, s äästva arengu ja julgeolekuga seoses oma 
kliendikeskset hoiakut ja tihedat sidet teadlaskonnaga: 
– reageerides paindlikult Eur oopa poliitikakujundajat e arenevatele vajadu stele ja nõuetele; 
– keskendudes teemavaldkondadele, mis on ühi skonnale tähtsad, mis sisaldavad 
teadusuuringute komponenti ja on ka ühenduse seisukohast olulised; 
– arendades partnerlust liik mesriikide teadusuuringute kes kuste, ülikoolide, tööstuse, 
ametiasutuste ja reguleerivate organite ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste 
organitega; 
– laiendades oma pädevust ja võimalusi; 
L 400/378 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Teadusuuringute Ühiskeskus on oma vahe ndid koondanud, et vastata ühenduse poliitikaga 
seotud teemavaldkondade keerukusest ja mitmeta hulisusest tulenevatele teaduslikele ja 
tehnoloogilistele väljakutsetele. Selleks on ta oma tegevuse suunanud peamistele 
poliitikavaldkondadele ning loonud sünergia liikmesriikides olemasolevate muude 
teadusliku ja tehnilise toe allika tega. Ta arendab seda võimet edasi, tehes koostööd ka ELi 
ametite ja agentuuride, teiste ELi instit utsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendi, ja 
liikmesriikide asutustega; 
– suurendades läbipaistvust teadusuuringute pr ioriteetide seadmisel,  avalikustades nende 
prioriteetide määramise kriteeriumid. 
Käesoleva eriprogrammi võtmeelemendiks on polii tikale teadusliku ja tehnilise toe osutamisel 
rakendatav integreeritud lähenemisviis. Tehnoloo gilise muutuse, teaduse arengu, innovatsiooni ja 
konkurentsivõime ning erinevate re gulatiivsete ja poliit iliste lähenemisviiside (nt majandushoovad, 
vabatahtlikud struktuurid ja paindlikud mehhanismid) vahelise seose mõistmise vajadus on mitmes valdkonnas tõepoolest väga tungiv. Nende eesmärk ide saavutamist toetab tugev teadusbaas. 
Raamprogrammi otsemeetmetes osalemise eesmärk on suurendada vastastikust täiendavust 3. jaos 
kirjeldatud institutsioonilise tööprogrammiga. 
Teadusuuringute Ühiskeskus kindlustab oma pos itsiooni Euroopa tea dusruumis, hõlbustades 
Euroopast ja väljastpoolt Euroopat pärit teadlaste,  sealhulgas karjääri alustavate teadlaste 
juurdepääsu oma rajatistele. Ta suurendab koostööd teiste avaliku ja  erasektori teadusasutustega, 
parandab järjepidevalt enda te gevuse teaduslikku kvaliteeti ni ng aitab teaduslikumalt kaasa 
koolitusele, mis jääb Teadusuuringute Üh iskeskuse oluliseks prioriteediks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/379 
 Selle lähenemisviisi võtmeelemendiks on teadmiste le vitamine erinevatele se lle protsessiga seotud 
sidusrühmadele ning tuleks teha  jõupingutusi VKEde kaasamiseks teadusuuringutesse. Tegevus on 
suunatud ka õigusaktide rakendamise  ja nende täitmise järelevalve toetamisele ning parimate tavade 
levitamisele ELi 25s liikmesriigis, kandidaat- ja naaberriikides. 
Teadusuuringute Ühiskeskus vast ab poliitika eel- ja järelhinda misi toetades uues Lissaboni 
strateegias esitatud parema õigusliku reguleerimi se üleskutsele, toetades  tõenditel põhinevaid 
komisjoni poliitikaalgatusi. Lisaks  toovad poliitika rakendamise ja järelevalvega seoses esitatud 
nõuded, kui need põhinevad teadusuuringutel, ka asa eesmärgipäraste toetavate tegevuste 
kavandamise. 
Uutele väljakutsetele, mis on tekkinud seoses suurem a vajadusega reageerida kriisisituatsioonidele, 
hädaolukordadele ja pakilistele poliitilistele vajadustele vast atakse võimekuse ja võimaluste 
loomisega valitud valdkondades, et pa kkuda ELi raames piisavat toetust. 
L 400/380 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ühenduse välispoliitika ja julgeolekuga seotud po liitika esitavad 7. raamprogrammi rakendamise 
jooksul Teadusuuringute Ühiskeskusele uusi nõud misi. Neid töövaldkondi toetavad kiireks 
reageerimiseks vajalikud asutuses isesed ja turvalised teabe- ja analüüsisüsteemid. Samamoodi 
laiendatakse käesoleva programmi raames T eadusuuringute Ühiskeskuse töö ülemaailmset ja 
rahvusvahelist mõõdet. 
Teatav osa Teadusuuringute Ühiskeskuse vahendite st on ette nähtud uute teadmiste ja pädevuste 
loomisele suunatud teadustööks. Va hendid antakse sellistele uurimis töödele algkapitalina; see võib 
hiljem anda praktilisi tulemusi  ja edu korral annab keskmises ja  pikemas perspektiivis oma panuse 
Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevusse. 
Kui seda soovitakse seoses Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt erinevate valdkondade poliitikale 
antava toetusega, rakendab Teadusuuringute Üh iskeskus eritegevusi, mis viivad asjakohaste 
üleeuroopaliste teadusuuringute tu lemuste parema kasutuseni (sea lhulgas levitamine, kui see on 
teostatav). Seda tehes suurendab Teadusuuri ngute Ühiskeskus teadmistepõhisest ühiskonnast 
tulenevat kasu. Kattuvuse ja dubleerimise vältimiseks tuleks vajadusel kooskõlastada Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu tehtav tead ustöö eriprogrammi "Koostöö" teemavaldkondade 
raames teostatavate teadusuuringutega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/381 
 3. Tegevused 
3.1. Esimene poliitikavaldkond: Jõuku s teadmistemahukas ühiskonnas 
3.1.1. Ülesanne 1.1. Konkurentsivõime ja innovatsioon 
ELi konkurentsivõimet ning siseturu  ja kaubanduse läbipaistvust püütakse suurendada, töötades 
välja ja levitades rahvusvaheliselt tunnustatud võrdlusmaterjali ning edendades Euroopa ühist 
mõõtesüsteemi. Mõõtmistulemuste võrreldavust suure ndatakse selliste kvalitee ti tagavate vahendite 
nagu etalonmaterjalide, võrdlusmõõtmiste, valid eeritud meetodite ja andmete tagamise kaudu 
mitmesugustes poliitikaga seonduva tes valdkondades, näiteks: 
– kemikaalide ja toodete, sealhulgas ko smeetikatoodete ohutus, arendades välja 
võrdlussüsteemi keemilise riski integreeritud hindamiseks ja tagades kemikaale käsitlevate õigusaktide väljatöötamisel teadusliku ja tehnilise toe, sealhulgas toetuse (koolituse) 
Euroopa Kemikaalide Agentuuri (ECA) tegevuse ettevalmistamisel; 
– alternatiivsed katsemeetodid (mis ei ole loom katsed) ja intelligentsed katsestrateegiad; 
– toidu ohutus, kvaliteet ja autent sus; sööda ohutus; biotehnoloogia; 
– energia (puhtamad ja taastuvad energiaallikad ning -kandjad); 
– kodanike julgeolek ja kaitse; – keskkond ja tervis. 
L 400/382 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Kõnealust tööd tehakse tihedas koostöös liik mesriikide institutsioonide, rahvusvaheliste 
standardiorganitega (ISO, CEN, Codex Alimentarius , AOAC), reguleerivate or ganite ja tööstusega. 
Teadusuuringute Ühiskeskus säilitab oma rolli üh enduse tugilaborina geneetiliselt muundatud toidu 
ja sööda, toiduainetega kokkupuutuvate materjal ide ning söödalisandite valdkonnas ja hakkab 
ühenduse tugilaborina tegutsema muudes tema pädevusse kuuluvates asjaomastes valdkondades. 
Teadusuuringute Ühiskeskus arendab edasi täiustatud ökonomeetrilise modelleerimise ja 
tundlikkuse analüüsimise meetodeid paljude s erinevates poliitikavaldkondades ja 
makromajanduslikul modelleerimisel, teostab raha ndus- ja äritsüklite lühi ajalist analüüsi ning 
töötab välja ja hindab koondnäitajaid. 
Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab samuti fina ntsökonomeetriliste ja statistiliste vahendite 
kohaldamist finantsteenuste valdkonnas (näite ks seoses kliiringu ja arveldamise ning 
pangandusdirektiividega). Ta on jätkuvalt kaasatud erinevatesse algatustes se, toetades konkreetsete 
näitajate väljatöötamise ja analüüside tegemi se kaudu eel- ja järelhindamisi (sealhulgas 
mõjuanalüüse). 
Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab oma toet ust ühenduse rahvusvahelise kaubanduse poliitika 
väljaarendamisele, keskendudes eriti mõjule, mida kaubanduspoliitika avaldab säästvale arengule ja 
konkurentsivõimele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/383 
 Lissaboni majanduskasvu ja t ööhõive strateegiat toetatakse otsese kvantitatiivse 
sotsiaalmajandusliku analüüsiga – ka seoses parema õigusliku reguleerimise põhimõttega – 
mitmetes poliitikavaldkondades, nagu makromajanduslik stabiilsus ja kasv, finantsteenused, Lissaboni strateegias sisalduvad konkurentsivõime, elukestva õppe  ja inimkapitali aspektid, 
põllumajandus, kliimamuutus, säästvad energia-  ja transpordisüsteemid. Teadusuuringute 
Ühiskeskus aitab paremini mõista hariduse andmis e ja teadmistepõhise ühiskonna vajaduste vahelist 
suhet, teadmiste ringlust, hariduse võrdse t kättesaadavust mõjutavaid tegureid ning 
haridusressursside tõhusa kasu tamise saavutamise viise. 
Konkurentsivõime ja keskkonnaeesmärkide keskmes on ökoloogiliselt tõhusad tehnoloogiad, mille 
väljaselgitamist jätkab ning mida hindab saastuse  kompleksse vältimise ja kontrolli Euroopa büroo 
(European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau ); samuti määratletakse ja 
hinnatakse neid tehnoloogiaid keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisse ja järelevalvesse 
antava panuse põhjal. Nimetatud tehnoloogiate are ndamise tingimusi uuritakse, et teha kindlaks 
takistused nende levitamisel, hinnata tulemusees märke ja kasutust ning analüüsida meetmeid nende 
kasutuselevõtu parandamiseks. 
Konkurentsivõimet toetatakse ka nä iteks järgmiste tegevuste kaudu: 
– selliste Euroopa standa rdite nagu eurokoodid, euronormid, IEC ning ISO normid ja 
Euroopa etalonmaterjalid väljatööt amise ja korrastamise toetamine; 
– keskkonna- ja turvaseiresüsteemide standa rdite ning INSPIRE (Euroopa ruumiandmete 
infrastruktuur) ja GMESi (ülemaailmne kes kkonna- ja turvaseire) andmetele ühtlustatud 
juurdepääsu väljatöötamine; 
L 400/384 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Euroopa mõõtmisvõrgustiku tugevdamine laborit evahelise võrdluse kaudu akrediteerimis- 
ja sertifitseerimisprotsesside toetamiseks. 
Teadusuuringute Ühiskeskus annab teaduslikku ja te hnilist tuge ka riskihi ndamise ja -juhtimise 
korra kui Euroopa tasand il otsuste tegemise vahendi väljatöötamisel. 
3.1.2. Ülesanne 1.2. Euroopa teadusruum Teadusuuringute Ühiskeskus toet ab otseselt Euroopa teadusruum i, intensiivistades teadlaste 
koostöövõrkude loomist ning teadlaste koolitamist, suurendades teadlaste mobiilsust, juurdepääsu 
teadustöö infrastruktuuridele ning viies läbi rohkem ühiseid teadus uuringuid. Ta osaleb vajadusel 
Euroopa tehnoloogiaplatvormides, tehnoloogiaalast es ühisalgatustes ja artikli 169 kohastes 
tegevustes. Erilist tähelepanu pööratakse partne rite kaasamisele uutes t liikmesriik idest ja 
kandidaatriikidest. 
Teadusuuringute Ühiskeskus toetab tõenditel põh ineva teaduspoliitika kujundamist nii ühenduse kui 
ka liikmesriikide tasandil. 
Kõnealust strateegilis t toetust teaduspoliitik a kujundamisele täienda takse teadusuuringute 
prioriteetide tehnoloogia  hindamisega üksikutes teemavaldkondades. 
Euroopa tasandil edendatakse ka teadusli ku ja tehnoloogilise prognoosimise meetodite 
konsolideerimist, arendamist ja levitamist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/385 
 3.1.3. Ülesanne 1.3. Energia ja transport 
Teadusuuringute Ühiskeskuse energiaalane tegevu s keskendub vähem süsinikku sisaldavatele ning 
taastuvatele energiaallikatele ja  -kandjatele (sealhulgas vesinikul e) sujuvamale üleminekule, 
energiasüsteemide tõhususe suurendamisele ning suuremale turvalisusele ja varustuskindlusele. 
Energia valdkonnas on Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärgid: 
– tagada säästva energia referentssüsteem, mis vastab ühenduse poliitika vajadustele 
tehnoloogilist innovatsiooni ja arengut (kõik energiaallikad ja en ergia lõpptarbimise 
tõhusus) käsitlevate t eaduslike ja tehnoloogiliste eriteadmiste osas; 
– tegutseda teabekeskusena valitud tehnoloogiate (nt puhtamad fossiilkütused, biomass, 
fotogalvaaniline element, kütuseelement ja vesinik) tulemuslikkuse kontrollimisel ja sertifitseerimisel enne normide kehtestamist; 
– anda Euroopale teavet energiaga varustatus e jätkuvuse ja taastuvate energiaallikate 
olemasolu kohta. Lisaks hõlbusta b Teadusuuringute Ühiskeskus  faktidel põhinevat arutelu 
ja kõiki asjaolusid arvestavate otsuste va stuvõtmist Euroopa energiavajaduse katmiseks 
sobivate erinevate energiaallikate kombinatsiooni valiku teemal. 
Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse säästva transpordi arengusse Euroopas, 
keskendudes järgmistele teemavaldkondadele: 
– keskkond, mille puhul uuritakse heitgaaside kontr olli ja kaasnevat mõju ökosüsteemidele; 
heitgaaside vähendamise võimalused aren evate tehnoloogiate rakendamisel erinevate 
poliitiliste stsenaariumite alusel; 
L 400/386 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – tehnomajanduslik mõõde, mille puhul uuritakse  välismõjusid, täiustatud kütuseid ja 
mootoreid, alternatiivseid sõidukeid ning innovatsiooni mõju konkurentsivõimele ja 
majanduskasvule, samuti hinnataks e transpordipoliitika valikuid; 
– sotsiaalne mõõde, mille puhul hõlmab tegevus ka ruumilise planeerimise ja 
linnaplaneerimise, tervisele avaldatava mõ ju ja teadlikkuse suurendamise alaseid 
uuringuid. Jõupingutused on suunatud ka õhu-, ma ismaa- ja meretranspordi ohutuse ning 
julgeoleku suurendamisele. 
Energia ja transport on peamis ed õhukvaliteeti mõjutava saaste  eest vastutavad sektorid. 
Teadusuuringute Ühiskeskus toetab ELi õhusaas testrateegiat (CAFE – "Puhas õhk Euroopale"), 
pöörates saaste vähendamise strateeg iate väljatöötamise toetamisel erilist tähelepanu eri allikatest 
pärit heitmete iseloomustamisele ja jaotusele. He itmete mõõtmise võrdlustestid ja mõõtmismeetodid 
ühtlustatakse/normitakse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/387 
 3.1.4. Ülesanne 1.4. Infoühiskond 
Teadusuuringute Ühiskeskus toetab infoühi skonna tehnoloogiapoliitika ja -vahendite 
formuleerimist, andes teadmistepõhise ühiskonnaga seotud tulevikuanalüüse ja  strateegiaid välja 
töötades oma panuse konkurentsivõimelise Eur oopa teadmistepõhise ühiskonna loomisesse. 
Tähelepanu keskmes on kasv, solidaarsus, kaasatus ja säästvus. Teadusuuringute Ühiskeskus annab 
oma panuse ka ühenduse nende poliitikate ra kendamisse, mis on infoühiskonna tehnoloogia 
arenguga tihedalt seotud või mis saav ad sellest suurt kasu. See hõlma b e-äri, e-tervise, inimeste 
julgeoleku, kodukeskkonna, e-õppe, e-valitsuse ja  keskkonnaga seonduvaid rakendusi, samuti 
uuenduste potentsiaali kindlaksmääramist Euroopa ül diste kasvu-, integratsiooni- ja elukvaliteedi 
strateegiate elluviimisel ning usaldust ja usaldusväärsust edendavat info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiat. 
Teadusuuringute Ühiskeskus teeb  tööd "vastastikuseks lähenemi seks" infoühiskonna tehnoloogia 
valdkonnas, eesmärgiga hinnata võimalikku mõju ühiskonnale konkurentsivõime, eraelu 
puutumatuse, omandiõiguse ja sotsiaalse kaas atuse vallas. Lähenemist võimaldavaid rakendusi 
püütakse arendada tervise (biosensorid, nanoteh noloogia ja kognitiivsed teadused), julgeoleku 
(sensorid, avalik julgeolek ja  isikupuutumatus) ning keskkonna (seiretehnoloogiad ja keskkonna 
säästev majandamine) valdkonnas. 
L 400/388 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.1.5. Ülesanne 1.5. Bioteadused ja biotehnoloogia 
Bioteadused ja -tehnoloogia on seotud paljude poliitikavaldkondadega, mille puhul nad saavad 
oluliselt kaasa aidata ühenduse eesmärkide s aavutamisele. Seda potentsiaali tunnustatakse 
laialdaselt tervise-, põl lumajandus-, toiduainete, keskkonna- ja muudes sektorites, kus toimub 
rakenduste kiire arendamine. Et alonmaterjalide ja valideerit ud meetodite väljatöötamine nõuab 
juurdepääsu suurele hulgale uut ele biotehnoloogilistele vahend itele ja suure hulga uutele 
biotehnoloogiliste vahendite valdamist. Pädeva te riiklike organisatsioonidega tehtava koostöö 
raames suurendab Teadusuuringute Ühiskeskus om a pädevust selles valdkonnas seadusandlikku ja 
regulatiivset konteksti silmas pidades. 
Teadusuuringute Ühiskeskus viib eelkõige läbi biotehnoloogia ja bioteaduste valitud rakenduste 
sotsiaalmajanduslikku mõju käsitleva id uuringuid, toetamaks tuleva si õigusakte. Tehes ühendatud 
jõupingutusi nano-biotehnoloogia,  füüsika, bioloogia ja keemia rakendamiseks 
detekteerimismeetoditele, aitab Te adusuuringute Ühiskeskus kaasa ke skkonna- ja terviseseire, (öko-
)toksikoloogia alaste uuringute, inimeste ja loom ade toiduahela kontrolli ja ohutuse uute strateegiate 
ja tehnoloogiate väljatöötamisele. 
Tegevused töötatakse välja muu hulgas järgmistes valdkondades. 1) Biotehnoloogia ja te rvisega seotud aspektid: 
– geenitestide kvaliteedi tagami se vahendite väljatöötamine; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/389 
 – genoomipõhiste diagnostiliste rakenduste ja ravimite väljatöötamisega seotud 
uuringud (nt farmakogenoomika); 
– uute meetodite väljatöötamine ja valideer imine biotehnoloogiliste farmaatsiatoodete 
loomkatsete täiustamiseks, vähendamiseks ja asendamiseks, kemikaalide mürgisuse 
prognoosimiseks in vitro  rakukultuuride, kõrge tootlikkusega meetodite ning 
toksikogenoomika kaudu; 
– nn -oomika kontseptsioone toetavate uudset e bioinformaatika meetodite tuvastamine 
ja hindamine, integreerides individuaalsest  vastuvõtlikkusest ja elustiilist tingitud 
füsioloogilised reaktsioonid; 
– metoodilise raamistiku väljatöötamine, et inimeste terviseriskide hindamisel riski 
modifikaatoreid õigesti arvestada; 
– nanotehnoloogiate, sh nanotoksikoloogia keskkonna- ja tervisemõjude hindamine. 
2) Biotehnoloogia põllumajanduses, toiduaine- ja söödatööstuses: 
– tuleviku-uuringud, mis käsitlevad biote hnoloogia arenevaid ra kendusi toiduainete 
tootmisel (nt funktsionaalne toit, kloon itud põllumajandusloomad ja geneetiliselt 
muundatud põllukultuuride viljelus ravimite valmistamise eesmärgil); 
– geneetiliselt muundatud organismide de tekteerimine, iden tifitseerimine ja 
kvantifitseerimine (sealhulgas kõrge toot likkusega sõelumismeet odite valideerimine 
ja järgmise põlvkonna geneetiliselt muunda tud organismide kvaliteedi tagamise 
vahendid); 
L 400/390 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – geneetiliselt muundatud ja muundamata  põllukultuuride kooseksisteerimise 
uuringud; geneetiliselt muundatud põllukultuuride ökonoomika uuringud. 
3.2. Teine poliitikavaldkond: solidaarsus ja ressursside vastutustundlik majandamine 
3.2.1. Ülesanne 2.1. Maaelu areng, põllumajandus ja kalandus 
Teadusuuringute Ühiskeskus toetab teadusuurin gute kaudu Euroopa maaelu arengu, põllumajandus- 
ja kalanduspoliitikat, hõlmates säästvuse kõik kolm mõõdet: 
– tootmine: ühise põllumajanduspoliitika (üht sed toetuskavad, nõuetele vastavus ja 
põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemid) rakendamise, kontrolli ja järelevalve, 
sealhulgas põllumaade ja püsikultuuride registrite ühtsete haldus- ja kontrollisüsteemide toetamine, ning turu ja investeeringute to etamiseks maa/linna katastrite rakendamine 
(kasutades positsioneerimise/navigeerimise meetodeid); kasvu simuleerimise mudelitel, 
testala meetoditel, kaugseire l ja agrofenoloogilisel võrgus tikul põhinev põllukultuuride 
toodangu prognoosimine; ELi talunike kindlustu ssüsteemi rakendamise toetamine; ELi uue 
põllumajandusstatistika süsteemi (sealhulgas LUCAS) metoodika toetamine; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/391 
 – keskkond: heade põllumajandus- ja kes kkonnatingimuste mõju hindamine ning 
põllumajanduse keskkonnameetmete poolt mulla ja vee seisundile, bioloogilisele mitmekesisusele ning Euroopa maastikele av aldatava mõju ja kõnealuste meetmete 
tõhususe uurimine; põllumajandus-, maaelu are ngu ja regionaalpoliitika vaheliste seoste 
ning nende poolt Euroopa maakasutuse muutumisele avaldatava mõju analüüsimine vastavate näitajate ja ruumiliste mudelite väljatöötamise kaudu; vähese sisendiga ja 
mahepõllumajanduse ning mullaviljakuse ed endamise meetmete arendamine; maaelu 
arengu programmide rakendamisele suunatud piirkondlike strateegiate väljatöötamise 
toetamine; selle hindamine, millist mõju avaldab kliimamuutus põllumajandusele, pidades silmas kohandamismeetmeid; oma panuse andmine kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamisse energiakultuuride ja põlluma jandusjäätmetest energia tootmise kaudu; 
– tootja/tarbija: poliitika strateegiline analüüs järgmistes valdkondades: ühise 
põllumajanduspoliitika reformi mõju põlluma jandustootmise süsteemide säästvusele; 
põllumajanduse valmidus reageerida tarbijate  nõudmistele: toidu iseloomustamine ja 
kontroll, turustusahela kvaliteedi tagamise ja  sertifitseerimise süsteemide mõju ning 
keskkonna- ja loomade heaolu standardite järgimise valmidus; Euroopa peamiste 
põllumajandustoodetega seonduv prognoos ja poliitika mõju analüüs tootmise, maailmaturu, hindade, sissetuleku ja tarbija heaolu seisukohast; ka ubanduspoliitikas ja 
maailma tooraineturgudel toimuvate muutus te mõju; põllumajanduspoliitika osa maaelu 
arengus koostoimes muude poliitikatega. Erilist tähelepanu pööratakse ühise põllumajanduspoliitika reformi mõjule uutes li ikmesriikides ja kandi daatriikides ning 
maaelu arenguga seonduva poliitika mõju/toime hindamisele. 
L 400/392 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ühise kalanduspoliitika eesmärk e püütakse saavutada teadus like andmete kvaliteedi ja 
õigeaegsuse parandamise ning juhtimisotsuste majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise 
korra väljatöötamisega. Järelevalve teostamise l kasutatakse uusi tehno loogiaid, sealhulgas 
DNA analüüsil põhinevat kala päritolu tuvastam ist. Tähelepanu pööratakse sidusrühmade 
osalust soodustavatele meetoditele. K ooskõlas ühenduse areneva merepoliitikaga 
laiendatakse kalanduse jaoks väljatöötat ud teenuseid, nagu laevade kaugseire ja 
elektrooniline aruandlus, ka ubalaevade identifitseerimisele. Hinnatakse kasvava 
vesiviljelussektori mõju, sealhulgas keskkonna seisukoha lt ja sotsiaalmajanduslikust 
aspektist. 
3.2.2. Ülesanne 2.2. Loodusvarad Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb muutuste seir et ja loodusvaradele avalduva mõju ning surve 
analüüsi käsitleva tervikliku lähenemisviisi väljatöötamisel, mille eesmärgiks on välja arendada 
säästva arengu terviklik kontsept sioon. Täiendades ülesannet 2.1, on sellekohane tead ustöö tihedalt 
seotud ELi seitsme temaatilise keskkonnastra teegiaga. Kõnealuses teadustöös pöörab 
Teadusuuringute Ühiskeskus tähelepanu keskkon nateabe jagamisele ja annab panuse GMES-
teenuste väljatöötamisse, omistades nendele teemavaldkondadele oma teadusuuringutes olulise rolli. Rakendused vastavad INSPIRE põhimõtetele. 
Täpsemalt keskendub tegevus järgmisele: – veeressursside majandamine veepoliitika raamdirektiivi ja merenduspoliitika raames, 
keskendudes Euroopa sise- ja rannikuvete ökoloogilisele kvaliteedile, saasteainete 
tsüklitele, keemiliste ja bioloogiliste saas teainete ühtlustatud m õõtmisele, dünaamilisele 
modelleerimisele ning üleeuroopa listele infosüsteemidele; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/393 
 – pinnasekaitse raamdirektiiv is kindlaksmääratud pinnaseka itse algatused, keskendudes 
pinnast käsitleva teabe liikumise parandamisele  Euroopas, pinnasega seotud riskitegurite 
kirjeldamise ühiste kriteeriumide ja m eetodite määratlemisele ning pinnaseseire 
lähenemisviisidele; 
– elutsükli analüüs ressursside jälgimisek s alates kaevandamisest, kasutusest ja 
ringlussevõtust kuni materjalide lõpliku kõr valdamiseni. Loodusvarade ja looduslike 
materjalide säästev tootmine ja tarbimine ning toodete keskkonnamõju ja säästvus eri 
tehnoloogia- ja poliitikas tsenaariumite korral; 
– metsandus; ühenduse metsade seireks l uuakse süsteem, mis sisaldab teavet 
metsatulekahjude, metsa ökoloogilise seisundi ja metsaressursside kohta. Tegevus hõlmab 
metsa bioloogilise mitmekesisuse näitajaid, tulekahjujärgsete mõjude analüüsimise 
vahendeid, metsatulekahjude, pinnaste ja  kliimamuutuse koostoime analüüsi ning 
liikmesriikides olemasoleva metsaressursse käsitleva teabe koondamist; 
– INSPIRE edasiarendamiseks jätkuva tehnol oogilise abi andmine: oma panuse andmine 
ühisesse ELi keskkonnateabe süsteemi (tihedas  koostöös Euroopa Keskkonnaagentuuri ja 
ESTATiga); 
– struktuuri- ja ühtekuuluvusprogrammide mõ ju analüüs ning ühendus e regionaalpoliitika 
määratlemise ja hindamise toetamine piirkondlik u ja linna tasandi terr itoriaalsete näitajate 
kaudu. 
L 400/394 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.2.3. Ülesanne 2.3. Keskkond ja tervis 
Keskkonna ja tervise vaheline seos on uus tähe lepanu keskmes olev teema Euroopa tasandil. 
Teadusuuringute Ühiskeskus annab sellesse arenevasse poliitikavaldkonda oma panuse: 
– töötades välja ja valideerides meetodid le vikuteede seireks ning mõju hindamiseks: 
välisõhk (õhu kvaliteet), siseõhk (tooted, suit s), joogivesi ja toit (sealhulgas nendega 
kokkupuutuvad materjalid, saasteained toiduahe las). Inimesele avalduvale kogumõjule 
keskenduva lähenemise väljatöötamist on ka vas toetada eriti kemikaalide valdkonnas; 
– hinnates katsete, bioseire, toksikogenoomiliste analüüside, arvutusmeetodite ja 
analüütiliste vahendite abil mõjusid tervisele. 
– kasutades kahest esimesena nimetatud alli kast saadud teadmisi oma panuse andmiseks 
integreeritud keskkonna- ja te rvisesüsteemi edasisse vä ljatöötamisse kooskõlas ELi 
tegevuskava raames väljatöötatava ke skkonna- ja terviseteavet käsitleva 
poliitikaraamistikuga. 
3.2.4. Ülesanne 2.4. Kliimamuutus Kyoto protokolli keskne eesmärk on kasvuhooneg aasi heitkoguste vähendamine. Seetõttu on 
Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskavas olulisel kohal kas vuhoonegaasi heitkoguste 
vähendamise võimaluste (leevendusmeetmed) hinda mine ühises raamistikus. Püütakse hinnata 
kasvuhoonegaasi heitkoguseid käsitleva  teabe kvaliteeti ning seda teavet kontrollida ja analüüsida, 
eriti sellistes keerukate s sektorites nagu põllumajandus ja mets andus. Sarnast tööd tehakse süsiniku 
heitkogustega kauplemise kontrollimise osas. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/395 
 Kliimamuutusega kohanemine on muutunud hädava jalikuks ning Teadusuuringute Ühiskeskus 
jätkab andmete kogumist erinevatele Euroopa maja nduse tundlikele sektorite le avalduva kliima 
mõju kohta ja nende andmete hindamist. See hõlma b põllumajandust, metsandus t, veeressursse ja 
looduslikke riske. Kliimamuutusega seotud ohtud e hindamisel keskendutakse üleujutustele, 
põudadele, metsatulekahjudele, tormidele, õhu kvalit eedi halvenemisele ning rannikuvete ja merega 
seotud protsessidele Euroopas. 
Vaja on piisavalt teadmisi kliimamuutuse märk ide ja mõjude kohta kogu maailmas. Ülemaailmse 
seire meetodeid arendatakse edasi, et hinnata at mosfääris, ookeanides ja m aa biosfääris toimuvaid 
muutusi, mis põhjustavad kliimamuutust või on sellest tingitud. See töö on osa Euroopa panusest ülemaailmsetesse vaatlussüsteemidesse, mis on ametlikult heaks kiidetud Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni kliimamuutuste ra amkonventsioonis (panus ülemaailmsesse 
kliimavaatlussüsteemi). Sarnast tööd tehakse süsiniku heitkogustega kauplemise kontrollimise osas, 
mis on seotud Kyoto protokolli paindlike mehhani smide (ühise rakendamise ja puhta arengu 
mehhanism) ja tulevase, pärast 2012. aastat keh tiva korraga. Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb 
TREES-programmi (troopilise ökosüsteemi keskkonna v aatlus satelliitide abil ) kolmandas etapis, et 
ajakohastada varasemad hinnangud m aakera metsaga kaetuse kohta. 
Teadusuuringute Ühiskeskus teeb kompromissikava de ja tasuvusanalüüsid e arendamiseks koostööd 
teiste modelleerimiskeskustega kogu Euroopas. 7. raamprogrammi seisukohalt on eriti oluline 
Kyoto protokolli järgse perioodi võimalusi kä sitlev analüüs, millega alustatakse arutelu 
kliimapoliitika teistesse valdkondlikesse  poliitikatesse integreerimise üle. 
L 400/396 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.3. Kolmas poliitikava ldkond: Vabadus, turvalisus ja õigus 
3.3.1. Ülesanne 3.1. Sisejulgeolek 
Teadusuuringute Ühiskeskus pakub teaduslikku ja tehni list tuge vabadusel, turvalisusel ja õigusel 
rajaneva ala loomisega seotud poliitika ja toll ipoliitika kujundamisel, eelkõige teadusuuringute 
kaudu. Keskendutakse infotehnoloogia ja süsteemiana lüüsi pädevuse rakendamisele kuritegude ja 
pettuse ning salakaubaveo ja ebaseadusliku äri eest kaitsmisel, kodanike ja kr iitilise infr astruktuuri 
kaitsmisel terrorismi eest ning migratsiooni juht imisel ja piirikontrollil. Samuti antakse 
tehnoloogilist abi ühtseks piirikontrolliks (nt koostalitlusvõime parandamiseks). 
Tegevustega toetatakse muu hulgas: – võimet avastada ja kontrollida suurte a ndmekogude suhtes rakendatava automaatse 
teabekogumise ning uute analüüsimeetodite kaudu ühenduse eelarveg a seonduvaid pettusi 
ning vahendite ümbersuunamist; 
– ELi tasandi võtmesektorite kriitiliste infrastruktuuride (nt infosüsteemid, 
rahandussüsteemid, tööstuslik sisseseade, üldka sutatavad hooned, transpordisüsteemid ja -
infrastruktuur, sidevõrgud, rahandusvõrgud, navigatsioonis üsteemid, elektri- ja 
gaasi/naftavarustuse infrastruktuurid, toiduj aotussüsteemid jne) ohtude ja haavatavuse 
hindamist; 
– infrastruktuuri vastase tahtliku tegevuse (tööstusseadmete sabotaaž, plahvatused, 
kokkupõrked, bioloogilised ja keemilised ained, toidusüsteemide ründamine) ärahoidmist, 
nendeks valmisolekut ja nendega seonduvat riskijuhtimist; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/397 
 – piiride turvalisust ja piirikontrolli biomeetr iliste sensorite standardite ja katsetamise, 
ebaseadusliku äri avastamise süsteemide ning migratsioon ivoogude järelevalve kaudu; 
– teabe kogumist kaupade õhu-, mere-, maismaatranspordi kohta, kasutades mitmesuguseid 
seiretehnoloogiaid; 
– ELi kriisihoiatussüsteemi (ARGUS) ja kriisidele reageerimise mehhanisme. 
3.3.2. Ülesanne 3.2. Katastroofid ja nendele reageerimine Seoses looduslike ja tehnoloogiliste kata stroofide ning õnnetusjuhtumitega, edendab 
Teadusuuringute Ühiskeskus võimet paremini mõ ista ja hallata nõrku kohti, ohte, varajast 
hoiatamist, häiresüsteeme, seiret  ja kahjude hindamist ning enne tus- ja leevendusmeetmeid. Oma 
panus antakse eelkõige ühenduse reageerimisvõi me ja kriisiohje paremaks muutmisse 
kiirreageerimise, seire ja kahjude hindamise kont ekstis (nt seoses kodani kukaitse mehhanismide ja 
solidaarsusfondi sekkumisega). 
Suurõnnetuste ohu büroo ( Major Accidents Hazards Bureau ) annab oma panuse ohutuse juhtimisse 
õnnetuste ja vahejuhtumite jälgimise ning saadud õppetundide analüüsimise kaudu, eriti Seveso II 
rajatiste osas. 
Loodusõnnetuste puhul keskendub Teadusuuringut e Ühiskeskus varajase hoiatuse ja 
häiresüsteemide väljatöötamisele, toetudes erinev ate Euroopas ette tulevate olukordade, nagu 
üleujutused, põud, naftareostus, maavärinad, metsat ulekahjud, laviinid, maalihked ja tormid, 
mudelitele, vastavatele maavaatlust ehnoloogiatele ja mõõtmisvõrgustikele. Vahemere / Musta mere 
basseini ja Atlandi ookeani äärealade puhul uurita kse erinevaid samaaegselt esinevaid riske. 
Jätkatakse aruannete koostamist loodusõnnetuste kohta ja saadud õppetundidest  järelduste tegemist. 
Selles valdkonnas tehakse tööd, et toetada ka kr iiside ja hädaolukordadega seotud GMES-teenuste 
edasiarendamist. 
L 400/398 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.3.3. Ülesanne 3.3. Toidu ja sööda ohutus ja kvaliteet 
Tegevus on kooskõlas nn toidulaualt tallu ( Fork to Farm ) käsitlusega. Teadusuuringute Ühiskeskus 
valideerib meetodid ja ühtlustab menetlused palj ude toidu- ja söödaliikide puhul. Ta suurendab 
samuti oma võimekust lahendada toidu- ja söödakriis e, kasutades oma toidu- ja söödaanalüüsidest 
saadud eriteadmisi ning hakates vajadusel tege lema uute valdkondadega. Tähelepanu pööratakse 
tihedale koostööle Euroopa Toiduohutusametiga. 
Tegevuse konkreetsed valdkonnad on: – molekulaarbioloogia ja ühendte hnikate valideerimine toidu ja sööda kontrollimiseks, nt 
allergeenide ning funktsionaalse ja  mahepõllumajandusliku toidu puhul; 
– toidu ja tervisega seotud valdkonnad, m ille puhul on tulevikus oodata õigusakte (nt 
mikrobioloogia, funktsionaalne ja mahepõlluma janduslik toit, allerg eenid, tervisealased 
väited märgistamisel); 
– sööda ohutusega seotud valdkonnad olemasolev ate õigusaktide puhul (nt söödalisandite 
lubamine); 
– toidu ja sööda mikrobioloogia; mikroorgani smide, eriti toidus ja vees leiduvate 
nakkusetekitajate biomole kulaarsete detekteerimism eetodite valideerimine; 
– keelatud ainete, saasteainete, söödalisandite  ja loomsete valkude detekteerimise ning 
märgistamist käsitlevate direktiivide nõuete järgimise ja päritolunimetuste määramise 
analüütiliste meetodite (nt isotoopmeetodid) valideerimine; 
– elektrooniline jälgitavu s sööda-/toiduahelas. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/399 
 3.4. Neljas poliitikavaldkond: Eu roopa kui globaalne partner 
Teadusuuringute Ühiskeskus toetab  ühenduse otsuste vastuvõtmist vä lispoliitiliste vahendite raames 
(arengukoostöö, kaubandus ja kriis idele reageerimise vahendid ning konfliktide rahumeelne 
ennetamine, sealhulgas stabiils use ja humanitaarabi vahendid). 
3.4.1. Ülesanne 4.1. Ülemaailmne julgeolek Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab teadusuuri ngute kaudu oma toetust ühenduse ülesehitus- ja 
humanitaarabi programmidele, kasutades sekkumise er i tasemete (valmisolekust kiirreageerimise ja 
välioperatsioonideni) jaoks uudseid tehnoloogiaid  (sealhulgas kosmosetehnoloogia, georuumiline 
analüüs, veebist teabe kogumise süsteemid, reaalaja infosüsteemid), et lahendada selliseid probleeme nagu unustatud kriisikolle te kindlaksmääramine, varajane hoiatus võimalike kriiside 
puhul, humanitaarabi vajaduste hindamine ja abi andm ine, terviklik reageerimine kriisidele ja 
kriisijärgne kahjude hindamine.  Rahvusvahelist hu manitaarabi toetatakse ka ülemaailmse 
katastroofide häire- ja katastr oofidele reageerimise süsteemi (G lobal Disaster Alert and Response 
System) ülesannete laiendamise kaudu, et tihe das koostöös ÜRO ametk ondadega (eelkõige ÜRO 
humanitaarasjade koordinatsioonibürooga) hõlma ta väga erinevaid humanitaarkatastroofe. 
Teadusuuringute Ühiskeskus loob kriisiohje ja julgeoleku toetamiseks ülemaailmse georuumilise 
andmebaasi ja annab oma panuse teenuste (kiirk aardistamine), süsteemide koostalitlusvõime ja 
süsteemide, eriti nõukogu vaatluskes kuse (SitCen) ja ELi satelliidikeskuse vahelise andmevahetuse 
toetamise standardite osas. See tegevus toimub GMES-i tulevaste katseteenuste väljatöötamist 
arvestades. 
L 400/400 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Teadusuuringute Ühiskeskus pakub teaduslikku ja tehnoloogilist tuge seoses meetmete 
rakendamisega kavandatava stabiilsusvahendi ra ames, tegeledes rahvusvaheliste väljakutsete ning 
pikemaajaliste ülemaailmse stabiilsuse ja julg eoleku teemadega. Teadusuuringute Ühiskeskus 
tegeleb massihävitusrelvade ning kahesuguse kasutu sega kaupade ja tehnoloogiate leviku teemaga, 
sealhulgas ekspordikontrolli, piirikontrolli, turustus ahela turvalisuse ja riikide profiilide loomise 
teemaga. Süsteemide hulka, mida tuleks sel eesm ärgil edasi arendada, kuuluvad ekspordikontrolli 
klassifitseerimise süsteemid, operatiivteabel põhinevad süsteemid, andmete ladustamine ja 
mitmekeelsed veebist teabe kogumise vahendid. Ette  on nähtud tegevuse tihe integreerimine 
Euratomi eriprogrammi raames toimuva Teadus uuringute Ühiskeskuse as jaomaste tegevusega. 
Lähenemisviisi keskmes on kaugseire analüüsim eetodid ja mitmest allikast (sealhulgas 
maavaatlusest ja avatud allikast) pärit andmete integreerimise ning analüüsi süsteemid; neid 
kasutatakse, et toetada ühenduse välispoliitikaga seonduvate tegevuste  (näiteks Kimberley protsessi 
ja ebaseadusliku kauplemisega seonduvate tegevuste, sh puidu ja kahesuguse kasutusega kaupadega 
kauplemise järelevalvesüsteemidega seonduvat tegevus te) elluviimist. Need  tegevused toetavad 
GMES-algatuse ülemaailmset mõõdet. 
3.4.2. Ülesanne 4.2. Arengukoostöö Säästva arengu ja keskkonna vaatluskeskus luuaks e algselt Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse 
ookeani riikides. Vaatluskeskuse tuumaks olev teabekogumis- ja sidesüsteem teenib kolme eesmärki – keskkonnadiagnostika ja r iikide profiilide loomine, stse naariumite väljatöötamine ning 
eri poliitikate koostoimimine. Arengusuundumuste an alüüse toetavad pikaajal ised ressursside ja 
keskkonnanäitajate (nt maakate, metsaga kaetus, tulekahjud, bioloogiline mitmekesisus, rannikualad 
ja näitajad, mis iseloomustavad tundlikkust kliimamuutuste suhtes  jne) vaatlused. Arendustegevus 
toimub tihedas koostööd GMES-algatuse ning Aafrik a keskkonna ja säästv a arengu järelevalve 
programmiga ( Africa Monitoring for Environmen t and Sustainable Development programme ). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/401 
 Vaatluskeskuse poolset ülemaailmse t põllukultuuride järelevalvet ar endatakse seoses toiduainetega 
kindlustatuse ning ühenduse algatusega vaesuse ka otamise ja säästva aren gu alal. Teadusuuringud 
keskenduvad toiduvarude ja -vaja duste hindamise uutele meetoditele , toiduainetega kindlustatuse 
teabesüsteemidele ja haavatavuse hindamisele. 
Tarnitud lõpptoodang on kliendikeskne, s.t see on konkreetsel juhul kavandatud selliselt, et see 
vastaks vajadustele ja oleks arengumaade poolt kasutatav. 
Tugevdatakse koostööd olulisemate osapooltega (UNEP, FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-
GMFS). 
Eetilised aspektid 
Kõnealuse eriprogrammi ja sellest tulenevate teadusuuringute teostamise l tuleb järgida eetika 
põhialuseid. Nende hulka kuuluvad muu hulgas Eu roopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud 
põhimõtted, mis hõlmavad järgmist: inimväärikuse, inimelu ning isikuandmete kaitse ja eraelu 
puutumatus, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning asjaomaste 
rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimastele re daktsioonidele, nt Helsinki 
deklaratsioon, Oviedos 4. aprilli l 1997 allkirjastatud Euroopa N õukogu inimõiguste ja biomeditsiini 
konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO la pse õiguste konventsioon, UNESCO poolt vastu 
võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklar atsioon, ÜRO bioloogiliste  ja toksiinrelvade 
konventsioon (BTWC), taimede gen eetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduses kasutamise 
rahvusvaheline leping ja Maai lma Terviseorganisatsiooni (W HO) vastavad resolutsioonid. 
L 400/402 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõus tajate Euroopa töörühma (1991–1997) arvamusi 
ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Eur oopa töörühma (alates 1998. aastast) arvamusi. 
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad 
teadusprojektides osalejad täitma nende riikid e kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus 
teadustööd teostatakse. Igal juhu l kohaldatakse riiklikke õigusnor me ning ühendus ei rahasta üheski 
liikmesriigis ega kolmandas riigis ühtki teadustö öd, mille teostamine on selles riigis keelatud. 
Vajaduse korral peavad teadusproj ektide teostajad enne teadus uuringute ja tehnoloogiaarendusega 
seotud tegevuse alustamist taotlema vastavate riiklike või piirkondlike ee tikakomiteede nõusolekut. 
Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi  eetiliselt tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need 
ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähele panu pööratud. Erijuhtudel 
võib eetiline läbivaatus aset le ida projekti rakendamise ajal. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/403 
 Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaits e ja heaolu kohta nõutak se, et ühendus pööraks 
oma poliitika (sealhulgas teadusuuringute) ka vandamisel ning rakendamisel täit tähelepanu 
loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiivis 86/ 609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel 
eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)
1 nõutakse, et kõik katsed oleksid kava ndatud nii, et välditakse katseloomadele 
stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist , kasutatakse võimalikult vähe loomi, kasutatakse 
neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkus ega loomi ning põhjustatakse võimalikult vähe 
valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustu si. Loomade genotüübi muutmine ja loomade 
kloonimine võib kõne alla tulla üksnes juhul, kui eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, tingimused 
on sellised, et loomade heaolu on tagatud, ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid. 
Programmi rakendamise ajal jälg ib komisjon korrapäraselt tea duses tehtavaid edusamme ning 
riiklikke ja rahvusvahelisi õigusnorme,  et võtta arvesse kõiki arenguid. 
 
                                                 
1 EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. Direktiivi on m uudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2003/65/EÜ (ELT L 230, 16.9.2003, lk 32).