1.

III lisa muudetakse järgmiselt. a) 1. osa tabelid 1 ja 2 asendatakse ning lisatakse tabelid 3a ja 3b järgmiselt: „TABEL 1. Kirjed, mille puhul on nõutav igakuine finantsvoogude korrigeerimine (1) BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm D. Määratlemata RAd Mitterahaloomeasutused RAd Mitterahaloomeasutused Kokku Pangad Mittepangad Krediidiasutused sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Krediidiasutused sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) sellest: CCP (4) sellest: FVCd sellest: CCP (4) sellest: FVCd KOHUSTUSED 8 Ringluses olev sularaha 1 9 Hoiused 2 3 4 5 6 7 8 kuni üks aasta 9 üle ühe aasta 10 sellest ülekantavad hoiused 11 12 13 14 15 16 17 18 sellest kuni kaks aastat 19 20 sellest sündikaatlaenud 21 9e Euro 22 23 9.1e Üleööhoiused 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 sellest ülekantavad hoiused 36 37 38 9.2e Tähtajalised hoiused kuni üks aasta 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 üle ühe aasta ja kuni kaks aastat 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 üle kahe aasta 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 79 79 9.3e Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused kuni kolm kuud 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 üle kolme kuu 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 sellest: üle kahe aasta 104 105 106 107 108 109 110 111 112 9.4e Repod 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 9x Välisvaluutad 9.1x Üleööhoiused 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 9.2x Kokkulepitud tähtajaga hoiused kuni üks aasta 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 üle ühe aasta ja kuni kaks aastat 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 üle kahe aasta 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 9.3x Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused kuni kolm kuud 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 üle kolme kuu 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 sellest: üle kahe aasta 209 210 211 212 213 214 215 216 217 9.4x Repod 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 10 MMF aktsiad/osakud 237 11 Emiteeritud võlaväärtpaberid 11e Euro kuni üks aasta # 238 üle ühe aasta ja kuni kaks aastat # 239 sellest kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % # 240 üle kahe aasta # 241 11x Välisvaluutad kuni üks aasta # 242 üle ühe aasta ja kuni kaks aastat # 243 sellest kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % # 244 üle kahe aasta # 245 12 Kapital ja reservid # 246 13 Muud kohustused # 247

BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm D. Määratlemata RAd Mitterahaloomeasutused RAd Mitterahaloomeasutused Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) Kokku Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) sellest: CCP (4) sellest: FVCd Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen sellest: CCP (4) sellest: FVCd Kokku Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen sellest: SP/UP (5) sellest: SP/UP (5) VARAD 1. Sularaha 248 1e sellest euro 249 2. Laenud # 250 # 251 # 252 # 253 # 254 # 255 # 256 kuni üks aasta # 257 # 258 # 259 # 260 # 261 # 262 # 263 # 264 # 265 # 266 # 267 # 268 # 269 # 270 # 271 üle ühe aasta ja kuni viis aastat # 272 # 273 # 274 # 275 # 276 # 277 # 278 # 279 # 280 # 281 # 282 # 283 # 284 # 285 # 286 üle viie aasta # 287 # 288 # 289 # 290 # 291 # 292 # 293 # 294 # 295 # 296 # 297 # 298 # 299 # 300 sellest sündikaatlaenud # 301 # 302 # 303 # 304 # 305 # 306 # 307 # 308 sellest repod 309 310 2e sellest euro # 311 # 312 # 313 # 314 # 315 # 316 # 317 # 318 # 319 # 320 # 321 # 322 — sellest stardilaenud ja arvelduskrediit # 323 # 324 # 325 # 326 — sellest tavaline krediitkaardivõlg # 327 # 328 # 329 # 330 — sellest pikendatud krediitkaardivõlg # 331 # 332 # 333 # 334 3. Väärtpaberid, v.a aktsiad # 335 # 336 # 337 3e Euro # 338 # 339 # 340 # 341 kuni üks aasta # 342 # 343 üle ühe aasta ja kuni kaks aastat # 344 # 345 üle kahe aasta # 346 # 347 3x Välisvaluutad # 349 # 350 # 352 # 353 kuni üks aasta # 354 # 355 üle ühe aasta ja kuni kaks aastat # 356 # 357 üle kahe aasta # 358 # 359 4. MMF aktsiad/osakud 360 361 362 5. Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid # 363 # 364 # 365 # 366 # 367 6. Põhivara # 368 7. Muu vara # 369

TABEL 2. Kirjed, mille puhul on nõutav igakuine finantsvoogude korrigeerimine (1) BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm Mitterahaloomeasutused Mitterahaloomeasutused Kokku Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Pangad Mittepangad Kokku Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) Kokku Keskvalitsus (S.1311) Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) Valitsussektor Muud residentide sektorid Kokku Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312) Kohalik omavalitsus (S.1313) Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314) Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen Kokku Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312) Kohalik omavalitsus (S.1313) Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314) Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen Kinnisvaratagatis Kokku Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kokku Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis Kinnisvaratagatis KOHUSTUSED 8. Ringluses olev sularaha 9. Hoiused 370 371 372 9.1. Üleöö 373 374 375 376 377 378 9.2. Kokkulepitud tähtajaga hoiused 379 380 381 382 383 384 9.3. Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused 385 386 387 388 389 390 9.4. Repod 391 392 393 394 395 396 10. MMF aktsiad/osakud 11. Emiteeritud võlaväärtpaberid 12. Kapital ja reservid 13. Muud kohustused VARAD 1. Sularaha 2. Laenud 397 # 398 # 399 # 400 # 401 # 402 # 403 # 404 # 405 # 406 # 407 # 408 # 409 kuni üks aasta # 410 # 411 # 412 # 413 # 414 # 415 # 416 # 417 üle ühe aasta ja kuni viis aastat # 418 # 419 # 420 # 421 # 422 # 423 # 424 # 425 üle viie aasta # 426 # 427 # 428 # 429 # 430 # 431 # 432 # 433 2e Euro # 434 # 435 # 436 # 437 # 438 # 439 # 440 # 441 Laenud algtähtajaga üle ühe aasta Laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem või võrdne ühe aastaga Laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul Laenud algtähtajaga üle kahe aasta Laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem või võrdne kahe aastaga Laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul 3. Väärtpaberid, v.a aktsiad # 458 # 459 # 460 # 461 # 462 kuni üks aasta # 463 # 464 # 465 # 466 # 467 # 468 # 469 # 470 # 471 # 472 # 473 # 474 # 475 # 476 üle ühe aasta # 477 # 478 # 479 # 480 # 481 # 482 # 483 # 484 # 485 # 486 # 487 # 488 # 489 # 490 4. MMF aktsiad/osakud 5. Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid # 491 # 492 # 493 # 494 # 495 # 496 6. Põhivara 7. Muu vara

TABEL 3a Väärtpaberistamine ja muud laenu ülekanded: kirjed, mille puhul on nõutav igakuine finantsvoogude korrigeerimine (2) BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314) Kokku Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) Kokku Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314) Kokku Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) 1. Bilansist eemaldamata väärtpaberistatud laenude seisud 1.1. Kokku 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 1.1.1. sellest väärtpaberistatud euroala FVC kaudu 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522

TABEL 3b Väärtpaberistamine ja muud laenu ülekanded: kirjed, mille puhul on nõutav kvartaalne finantsvoogude korrigeerimine (3) BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Valitsussektor (S.13) Muud residentide sektorid Kokku Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314) Kokku Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) Kokku Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314) Kokku Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15) Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen Tarbimislaen Eluasemelaenud Muu laen SP/UP (6) SP/UP (6) 1. Väärtpaberistatud laenud; väärtus vähendatakse laenu ülekandmisel 1.1. ülekandetehingu pool on FVC 524 525 526 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 540 541 542 543 kuni üks aasta 544 545 üle ühe aasta ja kuni viis aastat 546 547 üle viie aasta 548 549 1.1.1. sellest ülekandetehingu pool on 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 euroala FVC 562 563 kuni üks aasta 564 565 üle ühe aasta ja kuni viis aastat 566 567 üle viie aasta 2. Väärtpaberistamises teenindatud laenude seisud 2.1. Teenindatud laenud: kõik FVCd 568 569 560 561 572 573 575 576 577 579 580 581 582 583 584 586 587 588 589 kuni üks aasta 590 591 üle ühe aasta ja kuni viis aastat 592 593 üle viie aasta 594 595 2.1.1. Teenindatud laenud: sellest euroala FVCd 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 kuni üks aasta 608 609 üle ühe aasta ja kuni viis aastat 610 611 üle viie aasta 612 613 b) 4. osa 3. jagu asendatakse järgmisega: „ 3. jagu: Kvartali memokirjed rahaliidu finantskontode koostamiseks RKPd / EKP / muude rahaloomeasutuste andmed (seisud) Riigisisesed Muud osalevad liikmesriigid Välismaailm Määratlemata Kokku Keskvalitsus Kokku Keskvalitsus KOHUSTUSED 14. Muud kohustused Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus M70 Ümberhindluskontod M90 Kohustused mitteresidentidest filiaalide/harukontorite ees M91 Korrigeerimise konto M92 Järgmine deebetjääk: tulu/kulu konto; jooksva/eelmise aasta kasum/kahjum; väärtpaberite laenutegevus; väärtpaberite lühikesed positsioonid; amortisatsioon M93 Eraldised M94 VARAD 3. Väärtpaberid, v.a aktsiad kuni 1 aasta M71 M72 M73 sellest euro M74 M75 M76 üle ühe aasta M77 M78 M79 sellest euro M80 M81 M82 5. Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid Noteeritud aktsiad M83 M84 M85 Investeerimisfondide (mitte rahaturufondide) aktsiad M86 M87 M88 7. Muud varad, sellest Kindlustuse ettemaksed ja reservid tasumata nõuete jaoks M89 Ümberhindluskontod M95 Nõuded (kapitalisüstid) mitteresidentidest filiaalide/harukontorite vastu M96 Korrigeerimise konto M97 Järgmine kreeditjääk: tulu/kulu konto; jooksva/eelmise aasta kasum/kahjum; oma aktsiad; väärtpaberite laenutegevus M98 M70: rahaloomeasutuste kohustused seoses kodumajapidamistega (tehnilised eraldised töötajate pensionide jaoks). See osutab tavaliselt töötajate pensionifondidele, mida ei halda sõltumatud asutused. M83, M84, M85: aktsiad, mille hinnad on noteeritud tunnustatud väärtpaberibörsil või muul järelturul. M86, M87, M88: aktsiad, mis emiteeritakse finantskorralduse kaudu, kus investeerijate vahendid ühendatakse finants- ja mittefinantsvara, v.a rahaloomesektoriga hõlmatud vara omandamiseks (mida nimetatakse ka investeerimisfondide aktsiad). M89: rahaloomeasutuste makstud brutosummade osa, mis jääb järgmisesse raamatupidamisperioodi, pluss veel arveldamata rahaloomeasutuste nõuded. M93, M98: nende komposiitnäitajate kohta tuleb EKP-le täiendavat teavet esitada, kui see on kättesaadav. Need komposiitnäitajad hõlmavad mitmeid allkirjeid, mille aruandlus mõnede riikide osas ei toimu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) (väärtpaberite laenuga seotud äritegevus, lühikesed positsioonid väärtpaberites, omaaktsiad), vaid muude varade / muude kohustuste all. See lisateave võimaldab EKP-l vajaduse korral parandada rahaliidu finantskonto andmeid.” c) 5. osa lõppu lisatakse järgmine tekst: Kindlasummaline vähendus. Vähendust kohaldatakse kõikidele krediidiasutustele. Iga krediidiasutus saab lahutada maksimumsumma, mille eesmärgiks on väga väikeste reservinõuete halduskulu vähendamine. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on alla 100 000 euro, võrdub kindlasummaline vähendus [reservibaas × reservimäär]. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on suurem või võrdne 100 000 euroga, võrdub kindlasummaline vähendus 100 000 euroga. Asutused, kellel on lubatud statistilisi andmeid seoses nende konsolideeritud reservibaasiga esitada kontsernina (vastavalt määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) III lisa 2. osa 1. jaole), hoiavad kohustuslikke reserve ühe kontserni kuuluva asutuse kaudu, mis tegutseb ainult kõnealuste asutuste vahendajana. Kooskõlas Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1745/2003 (kohustuslike reservide kohaldamise kohta) (EKP/2003/9) (7) artikliga 11 võib viimasel juhul kindlasummalise vähenduse maha arvata ainult kontsern tervikuna. Kohustuslik reserv arvutatakse järgmiselt: kohustuslik reserv = reservibaas × reservimäär – kindlasummaline vähendus Kohaldatakse järgmist reservimäära: 2-protsendist reservimäära kohaldatakse järgmistele kohustuste liikidele (vastavalt määratlusele määruses (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32)): a) üleööhoiused; b) hoiused tähtajaga kuni kaks aastat k.a; c) etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused tähtajaga kuni kaks aastat k.a; d) võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat k.a. Kõikide muude reservibaasi kuuluvate repode ja kohustuste puhul tähtajaga üle kahe aasta on reservimäär 0 %. Kohustused EKP, RKPde ja teiste eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi subjektiks olevate asutuste ees jäetakse reservibaasist välja. d) 7. osa asendatakse järgmisega: TABEL 1 Rahaturufondid. Seisud BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm D. Määratlemata RAd Mitterahaloomeasutused RAd Mitterahaloomeasutused Valitsussektor Muud residendid Valitsussektor Muud residendid Kokku Pangad Mittepangad Keskvalitsus Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15) Keskvalitsus Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15) Valitsussektor Muud mitteresidentide sektorid KOHUSTUSED Hoiused Rahaturufondide aktsiad/osakud Kapital ja reservid Muud kohustused VARAD Laenud Väärtpaberid, v.a aktsiad Vääringud kokku kuni üks aasta üle ühe aasta Euro kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta välisvaluuta kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta Rahaturufondide aktsiad/osakud Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid Muud varad RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel.” Investeerimisfondidele kohaldatavad kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) alusel; tuleb esitada rahaturufondide kohta memokirjetena, kui andmed on RKPdele kättesaadavad.

Rahaturufondid. Ümberliigitused Kvartaliandmed BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm D. Määratlemata RAd Mitterahaloomeasutused RAd Mitterahaloomeasutused Valitsussektor Muud residendid Valitsussektor Muud residendid Kokku Pangad Mittepangad Keskvalitsus Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15) Keskvalitsus Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15) Valitsussektor Muud mitteresidentide sektorid KOHUSTUSED Hoiused Rahaturufondide aktsiad/osakud Kapital ja reservid Muud kohustused VARAD Laenud Väärtpaberid, v.a aktsiad Vääringud kokku kuni üks aasta üle ühe aasta Euro kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta välisvaluuta kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta Rahaturufondide aktsiad/osakud Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid Muud varad RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel. Investeerimisfondidele kohaldatavad kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) alusel; tuleb esitada rahaturufondide kohta memokirjetena, kui andmed on RKPdele kättesaadavad.

Rahaturufondid. Ümberlhindlus Kvartaliandmed BILANSIKIRJED A. Riigisisesed B. Muud osalevad liikmesriigid C. Välismaailm D. Määratlemata RAd Mitterahaloomeasutused RAd Mitterahaloomeasutused Valitsussektor Muud residendid Valitsussektor Muud residendid Kokku Pangad Mittepangad Keskvalitsus Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15) Keskvalitsus Muu valitsussektor Kokku Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124) Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125) Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15) Valitsussektor Muud mitteresidentide sektorid KOHUSTUSED Hoiused Rahaturufondide aktsiad/osakud Kapital ja reservid Muud kohustused VARAD Laenud Väärtpaberid, v.a aktsiad Vääringud kokku kuni üks aasta üle ühe aasta Euro kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta välisvaluuta kuni üks aasta üle ühe aasta ja kuni kaks aastat üle kahe aasta Rahaturufondide aktsiad/osakud Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid Muud varad Radele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel. Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 2 alusel võivad RKPd teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskorrigeerimise aruandluses Sellisel juhul peavad RKPd esitama teabe võimaluste piires, kui tegemist on oluliste summadega. TABEL 2A Rahaturufondid. Seisud Kvartaliandmed BILANSIKIRJED Kõik vääringud Euro Muud vääringud GBP USD JPY CHF KOHUSTUSED Hoiused Välismaailm pankadelt VARAD Laenud Välismaailm Väärtpaberid, v.a aktsiad Riigisisesed emiteeritud rahaloomeasutuste poolt emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt Muud MUMS emiteeritud rahaloomeasutuste poolt emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt Välismaailm RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel. e) 10. osa jäetakse välja. f) 11. osa asendatakse järgmisega: „11. OSA Muude finantsvahendajate statistika (v.a investeerimisfondid ja finantsvahendusettevõtted) 1. jagu: Aruandlustabelid Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerite (security and derivative dealers, SDD), laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete (financial corporations engaged in lending, FCL) ja ülejäänud muude finantsvahendajate kohta esitatakse andmed vastavalt järgmisele tabelile. Andmed väärtpaberi- ja tuletisinstrumentimaaklerite (security and derivative dealers, SDD), laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete (financial corporations engaged in lending, FCL) ja ülejäänud muude finantsvahendajate (other financial intermediaries, OFI) kohta. Põhinäitajad (key) ja memokirjed Kirje nimetus ja jaotus tähtaegade kaupa / geograafiline jaotus / jaotus sektorite kaupa Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerid Laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted Ülejäänud muud finantsvahendajad VARAD Hoiused/maailm/kokku Key Laenud/maailm/kokku Key Laenud/maailm/RAd Key Laenud/maailm/mitte-RAd/kokku Key Laenud / maailm / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Key Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/kokku Key Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/tarbijakrediit Key Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/eluasemelaenud Key Laenud / maailm / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk) Key Laenud/riigisisesed/kokku Key Laenud/riigisisesed/RAd Key Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kokku Key Laenud / riigisisesed / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Key Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/kokku Key Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/tarbijakrediit Key Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/eluasemelaenud Key Laenud / riigisisesed / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk) Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / kokku Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / RAd Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kokku Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / kokku Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / tarbijakrediit Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / eluasemelaenud Key Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk) Key Väärtpaberid, v.a aktsiad / maailm / kokku Key Key Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, v.a investeerimisfondide aktsiad / maailm / kokku Key Key Investeerimisfondide osakud / maailm / kokku Key Tuletisinstrumendid/maailm/kokku Key Muud varad, sh laenud / maailm / kokku Key Muud varad, sealhulgas „Hoiused”, „Sularaha”, „Investeerimisfondide osakud”, „Põhivara” ja „Tuletisinstrumendid” / maailm / kokku Key KOKKU VARAD / KOHUSTUSED / maailm / kokku Key Key Memo KOHUSTUSED Võetud hoiused ja laenud / maailm / kokku Key Key Emiteeritud võlaväärtpaberid / maailm / kokku Key Key Omakapital ja reservid / maailm / kokku Key Key Tuletisinstrumendid / maailm / kokku Key Muud kohustused / maailm / kokku Key Muud kohustused, sealhulgas „Tuletisinstrumendid” / maailm / kokku Key 2. jagu: Instrumentide liigid ja hindamisreeglid Vastavalt ühenduses kasutatava riikliku ja regionaalse arvepidamise Euroopa süsteemile (ESA 95) tuleb varasid ja kohustusi üldreeglina hinnata jooksvate turuhindade alusel bilansipäeva seisuga. Hoiused ja laenud esitatakse nimiväärtuses ilma kogunenud intressita. Varad Varad/kohustused kokku: bilansimaht peab võrduma kõigi varade poolel eraldi märgitud kirjete kogusummaga ja samuti kohustuste kogusummaga. 1. Hoiused: See kirje (8) koosneb kahest peamisest alaliigist: arveldushoiused ja muud hoiused. See kirje peab sisaldama ka hoitavat sularaha. Laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete puhul tuleb see kirje liigitada “Muude varade” alla. 2. Laenud: See kirje koosneb järgmisest: — kodumajapidamistele tarbijakrediidina antavad laenud, st laenud isiklikuks kasutamiseks kaupade ja teenuste tarbimisel, eluasemelaenud, st krediit investeeringuteks eluasemesse, k.a ehitamine ja eluaseme remontimine, ning muud laenud, st ettevõtluse alustamise laen, võlgade konsolideerimise laen, hariduslaen jne; — kapitalirent kolmandatele isikutele; — halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud; — mittekaubeldavad väärtpaberid; — allutatud kohustus laenu kujul. Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerite alaliigi andmete esitamisel tuleb laenud liigitada “Muude varade” alla. Hindamisreeglid: muude finantsvahendajate antud laenud tuleb kirjendada koos kõigi nendega seotud üldiste ja konkreetsete eraldistega, kuni andmeid esitav asutus laenud kustutab; seejärel tuleb laenud bilansist välja jätta. Tekkepõhise arvestuse üldpõhimõtte kohaselt tuleb laenudelt teenitud intressid kirjendada bilansis nende tekkimisel, st tekkepõhiselt, ja mitte nende tegelikul laekumisel või väljamaksmisel, st kassapõhiselt. Laenudelt kogunenud intressid tuleb liigitada brutosummana muude varade alla. 3. Väärtpaberid, v.a aktsiad: see kirje hõlmab väärtpabereid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või kindlate summadena teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast. See kirje hõlmab ka kaubeldavaid laene, mis vormistatakse ümber suure hulga identsete dokumentidena ja millega kaubeldakse reguleeritud turgudel. Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb väärtpaberid, v.a aktsiad, esitada turuväärtusega. 4. Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, v.a investeerimisfondide aktsiad: see liik koosneb kolmest peamisest alaliigist: — noteeritud aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad: aktsiad, mille hindu noteeritakse tunnustatud börsil või muus vormis järelturul (ESA 95, punktid 5.88–5.93); — noteerimata aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad: aktsiad, mida ei noteerita (ESA 95, punktid 5.88–5.93); — muud omandiväärtpaberid: kõik tehingud muude omandiväärtpaberitega, mis ei kuulu noteeritud või noteerimata aktsiate alla (ESA 95, punktid 5.94–5.95). Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb aktsiad ja muud omandiväärtpaberid esitada turuväärtusega. 5. Investeerimisfonde aktsiad/osakud: investeerimisfondide aktsiad/osakud tuleb lugeda ainult rahaloomeasutuste, st ainult muude finantsvahendajate hulka liigitatud rahaturufondide ja investeerimisfondide kohustusteks. Alaliigis “Laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted” tuleb investeerimisfondide aktsiad/osakud liigitada „Muude varade” alla. Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb investeerimisfondide aktsiad/osakud esitada turuväärtusega. 6. Tuletisinstrumendid: selle kirje all tuleb esitada järgmised tuletisinstrumendid: i) optsioonid (börsil ja börsiväliselt kaubeldavad); ii) aktsiate ostutähed; iii) futuurid, kuid ainult juhul, kui neil on turuväärtus nende kaubeldavuse või tasaarvestatavuse tõttu; iv) vahetuslepingud, kuid ainult juhul, kui neil on turuväärtus kaubeldavuse või tasaarvestatavuse tõttu. Laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete puhul tuleb see kirje liigitada „Muude varade” alla. Tuletisinstrumendid tuleb kirjendada bilansis brutosummana. Tuletisinstrumentide lepingud, millel on kokku positiivsed turuväärtused, tuleb kirjendada bilansi varade poolel ja brutosummas negatiivse turuväärtusega lepingud kohustuste poolel. Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis brutosummana ei kirjendata. Tuletisinstrumente võib kirjendada netosummana erinevaid väärtuse määramise meetodeid kasutades. Kui kättesaadavad on ainult netopositsioonid või kui positsioonid on kirjendatud muu kui turuväärtusega, tuleb eelneva asemel kirjendada need positsioonid. 7. Muud varad: kõik summad, mida ei saa bilansi põhikirjete alla liigitada, tuleb liigitada muude varade alla. See kirje hõlmab varasid nagu laekumata laenudelt kogunenud intress ja hoonetelt kogunenud rent, saada olevad dividendid, laekumata summad, mis ei ole seotud muude finantsvahendajate põhitegevusega, laekumata brutosummad seoses vahekirjetega, laekumata brutosummad seoses transiitkirjetega, muud eraldi nimetamata varad, nt põhivara, laenud, hoiused olenemata muude finantsvahendajate alaliigist. Kohustused Varad/kohustused kokku: bilansimaht peab võrduma kõigi kohustuste poolel eraldi märgitud kirjete kogusummaga ja samuti varade kogusummaga (vt ka varade kirjet „Varad/kohustused kokku”). 1. Võetud hoiused ja laenud: see kirje koosneb järgmisest: — hoiused: arveldushoiused ja muud hoiused (vt varad) muude finantsvahendajate juures. Need on üldjuhul rahaloomeasutuste hoiused; — laenud: andmeid esitavatele muudele finantsvahendajatele antud laenud, mida ei tõenda dokumendid või üks dokument isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks. 2. Emiteeritud võlaväärtpaberid: mõnedes riikides võivad muud finantsvahendajad emiteerida kaubeldavaid instrumente, mis sarnanevad omadustelt rahaloomeasutuste emiteeritud võlaväärtpaberitega. Käesolevas aruandlusvormis liigitatakse kõik sellised instrumendid võlaväärtpaberiteks. 3. Omakapital ja reservid: see kirje hõlmab summasid, mis tulenevad aktsiakapitali emissioonist andmeid esitavate muude finantsvahendajate poolt aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on muudes finantsvahendajates omandiõigus ning kellel on üldjuhul õigus osale asutuse kasumist ja osale vahenditest kõnealuse asutuse likvideerimise korral. See kirje hõlmab ka vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeid esitavad muud finantsvahendajad on kõrvale pannud edaspidi tehtavateks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Omakapital ja reservid koosnevad järgmistest elementidest: — aktsiakapital; — jaotamata kasum või vahendid; — sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks; — tegevuskasum/kahjum. 4. Tuletisinstrumendid: vt varade kirje „Tuletisinstrumendid”. 5. Muud kohustused: kõik summad, mida ei saa nende kohustuste poole põhikirjete alla liigitada, tuleb liigitada muude kohustuste alla. See kirje hõlmab kohustusi nagu vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad, transiitkirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad, hoiustelt maksmisele kuuluvad kogunenud intressid, maksmisele kuuluvad dividendid, maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud muude finantsvahendajate põhitegevusega, eraldised kolmandate isikute suhtes omatavate kohustuste katteks, tagatismaksed, mis tehakse tuletisinstrumentide lepingute alusel, mille puhul antakse krediidiriskiga seoses sularahatagatis, kuid mis jäävad hoiustaja omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi, netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest, tulevaste väärtpaberitehingutega seoses maksmisele kuuluvad netosummad, muud eraldi nimetamata kohustused, finantstagatisinstrumendid olenevalt muude finantsvahendajate alaliigist. 3. jagu: Riikide selgitavad märkused 1. Andmeallikad/andmekogumissüsteem: siin tuleb märkida — muude finantsvahendajate (välja arvatud kindlustusettevõtted ja pensionifondid) statistika koostamiseks kasutatud andmeallikaid, nt statistikaametid, muude finantsvahendajate ja/või fondijuhtide poolt otse esitatud andmed; — andmed andmekogumissüsteemide kohta, nt vabatahtlikud aruanded, ettevõtlusuuringud, väljavõttelised uuringud, aruandlus teatavate alam- või ülempiiride suhtes ja juurdearvestused. 2. Koostamise kord: kirjeldada tuleb andmete koostamise meetodit, nt kirjeldada üksikasjalikult prognoose/ootusi ja kahe erineva sagedusega andmerea agregeerimist. 3. Õigusraamistik: esitada tuleb täielik teave asutusi puudutava siseriikliku õigusraamistiku kohta. Eraldi tuleb välja tuua seos ühenduse õigusaktidega. Kui sama liigi alla kuuluvad mitut liiki asutused, tuleb anda teave kõikide nende asutuseliikide kohta. 4. Kõrvalekalded EKP aruandlusjuhistest: RKPd peavad esitama teabe kõrvalekallete kohta aruandlusjuhistest. Kõrvalekaldeid aruandlusjuhistest võib esineda järgmise osas: — jaotus instrumentide kaupa: instrumentide hõlmatus võib EKP aruandlusjuhistest erineda, näiteks kui kaht instrumendi liiki ei saa eristada; — geograafiline jaotus; — jaotus sektorite kaupa; — väärtuse määramise meetodid. 5. Andmeid esitav üldkogum: RKPd võivad liigitada kõik asutused, mis vastavad muude finantsvahendajate määratlusele, muude finantsvahendajate eraldi alaliikidesse. Kõiki muude finantsvahendajate eraldi alaliikidesse liigitatud asutusi tuleb kirjeldada. Kui võimalik, peavad RKPd esitama prognoosi andmeid esitava üldkogumi koguvarade hõlmatuse kohta. 6. Katkestused tagasivaatelistes andmeridades: kirjeldada tuleb tagasivaateliste andmete katkestusi ja tähtsamaid muutusi, mis on toimunud aja jooksul andmete kogumises, aruandluse hõlmatuses, aruandlusvormides ja koostamises. Katkestuste puhul tuleb märkida, mil määral vanu ja uusi andmeid võib võrreldavateks lugeda. 7. Muud märkused: kõik muud asjakohased märkused ja osutused. g) III lisa 12. osa 1. jagu asendatakse järgmisega: „ 1. jagu: Sissejuhatus Väärtpaberiemissioonide statistika euroala kohta annab kaks põhiagregaati: — kõik euroala residentide emissioonid mis tahes vääringus ja — kõik maailmas toimunud eurodes emissioonid, nii riigisisesed kui ka rahvusvahelised. Põhimõtteline eristus tuleb teha emitendi residentsuse alusel, kusjuures ühiselt katavad eurosüsteemi RKPd euroala residentide kõik emissioonid. Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS) teatab „Välismaailma” emissioonidest, mis hõlmavad kõiki mitte-euroala residente (k.a rahvusvahelised organisatsioonid). Alljärgnev joonis võtab kokku aruandluse põhinõuded. Väärtpaberiemissioonid Euroala residentide poolt (iga RKP esitab andmeid oma riigi residentide kohta) Välismaailma residentide poolt (BIS/RKP) Mitteosalevad liikmesriigid Muud riigid Eurodes / riikide vääringutes Blokk A Blokk B Muudes vääringutes (9) Blokk C Blokk D ei ole nõutav h) III lisa 12. osa 2. jao lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega: „4. Emissioonide liigitus Emissioone analüüsitakse kahe suure rühmana: 1) võlaväärtpaberid, st väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a finantstuletisinstrumendid (10), ja 2) noteeritavad aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad (11). Suunatud emissioone tuleb hõlmata niipalju kui võimalik. Rahaturupaberid liigitatakse võlaväärtpaberite hulka. Noteerimata aktsiaid ja muud omandiväärtpaberid võib aruannetes kajastada vabatahtlikult kahe eraldi memokirjena. Järgmised BISi andmebaasi instrumendid liigitatakse väärtpaberiemissioonide statistikas võlaväärtpaberiteks: — hoiusesertifikaadid; — kommertspaberid; — riigi võlakirjad; — võlakirjad; — euro kommertspaberid (ECP); — keskmise tähtajaga võlakirjad; — muud lühiajalised väärtpaberid. Näitlik instrumentide hõlmatus väärtpaberiemissioonide statistikas: a) Võlaväärtpaberid i) Lühiajalised võlaväärtpaberid Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid: — riigi võlakirjad ja muud valitsussektori lühiajalised väärtpaberid; — finantsettevõtete ning mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud kaubeldavad lühiajalised väärtpaberid. Selliste väärtpaberite kohta kasutatakse mitmesuguseid nimetusi: kommertspaberid, ärivekslid, lihtvekslid, kaubavekslid, käskvekslid ja hoiusesertifikaadid; — pikaajaliste tagatud võlakirjaemissiooniteenuste raames emiteeritud lühiajalised väärtpaberid; — pangaaktseptid. ii) Pikaajalised võlaväärtpaberid Siia kuuluvad näiteks vähemalt järgmised instrumendid: — esitajavõlakirjad; — allutatud võlakirjad; — valikuliste tähtaegadega võlakirjad, millest hiliseim on rohkem kui ühe aasta pärast; — tähtajatud võlakirjad; — muutuva intressimääraga võlakirjad; — vahetusvõlakirjad; — tagatud võlakirjad; — indeksiga seotud väärtpaberid, mille põhisumma väärtus on seotud hinnaindeksiga, kauba hinnaga või vahetuskursside indeksiga; — suure diskontomääraga võlakirjad; — nullkupongvõlakirjad; — eurobondid; — üleilmsed võlakirjad; — suunatud emissiooniga võlakirjad; — laenude konverteerimisest tulenevad väärtpaberid; — de facto kaubeldavaks muutunud laenud; — emiteeriva äriühingu või muu äriühingu aktsiateks konverteeritavad võlakirjad, kuni neid pole veel konverteeritud. Tuletisinstrumendiks loetav konverteerimisoptsioon jäetakse välja, kui see on selle aluseks olevast võlakirjast eraldatav; — aktsiad, millelt teenitakse püsivat tulu, kuid mis ei võimalda osaleda aktsiaseltsi likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, k.a mitteosalevad eelisaktsiad; — laenude, hüpoteekide, krediitkaardivõlgade, laekumata arvete ja muude varade väärtpaberistamisel emiteeritavad finantsvarad. Välja jäetakse järgmised instrumendid: — väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames; — mittekaubeldavate väärtpaberite emissioonid; — mittekaubeldavad laenud. Pikaajaliste võlaväärtpaberite emissioonide jaotus on järgmine: — fikseeritud intressimääraga emissioonid, st kõik võlakirjad, mille kupongimakse nimiväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul ei muutu; — muutuva intressimääraga emissioonid, st võlakirjad, mille kupongimäär või põhiosa on seotud intressimäära indeksiga või muu indeksiga, mille tulemusel kupongimakse nimiväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul vaheldub; — nullkupongiemissioonid, st instrumendid, millelt ei maksta perioodilisi kupongimakseid. Tavaliselt emiteeritakse selliseid võlakirju diskontomääraga ja lunastatakse nimiväärtusega. Suurem osa diskontomäärast on samaväärne võlakirja kestuse ajal kogunenud intressiga. b) Noteeritud aktsiad Noteeritavate aktsiate hulka kuuluvad: — piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad; — tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad; — piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad; — eelisaktsiad, mis annavad õiguse saada osa äriühingu likvideerimise korral järele jäävast varast. Need võivad olla tunnustatud börsil noteeritud või mitte; — suunatud emissioonid, kui need on võimalikud. Kui aktsiaselts erastatakse ja valitsus jätab osa aktsiatest endale, kuid ülejäänud osa noteeritakse börsil, kirjendatakse aktsiaseltsi kapitali koguväärtus noteeritavate aktsiatena, sest kõik need aktsiad on potentsiaalselt igal ajal turuväärtusega kaubeldavad. Sama kehtib, kui osa aktsiatest müüakse suurinvestoritele ja ainult ülejäänud osaga kaubeldakse börsil. Noteeritud aktsiate hulka ei kuulu: — emissioonis ostmata jäänud aktsiad; — aktsiateks konverteeritavad võlakirjad. Need võetakse arvesse alles pärast nende konverteerimist aktsiateks; — piiramatu vastutusega partnerite osad usaldusühingus; — valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali; — boonusaktsiate emissioonid ainult emiteerimise ajal ja aktsiate split-emissioonid. Boonusaktsiad ja split-aktsiad lülitatakse neid eristamata noteerivate aktsiate kogupositsiooni. 5. Emissiooni vääring Topeltvääringus võlakirjad, mille puhul võlakiri ostetakse tagasi või kupong makstakse võlakirja vääringust erinevas vääringus, tuleb liigitada võlakirja vääringu alusel. Kui üleilmne võlakiri emiteeritakse rohkem kui ühes vääringus, tuleb iga osa kajastada eraldi emissioonina vastavalt emissiooni vääringule. Kui emissioon on nomineeritud kahes vääringus, näiteks 70 % eurodes ja 30 % USA dollarites, tuleb asjaomased emissiooni osad kajastada võimaluse korral vääringu alusel eraldi. Seega tuleb 70 % (12) ja 30 % emissioonina muudes vääringutes. Kui emissiooni eri vääringus osi ei ole võimalik eristada, tuleb aruandluse riigi poolt kasutatud tegeliku jaotuse kohta esitada riigi selgitavad märkused. Noteeritud aktsiad tuleb lugeda emiteerituks ettevõtte asukohamaa vääringus; muudes vääringutes olevad emissioonid on väheolulised või puuduvad. Seetõttu viitavad noteeritud aktsiate andmed kõikidele euroala residentide emissioonidele. i) Lisatakse 12.a osa järgmiselt: „12.a osa Rahaloomeasutuste intressimäärade täiendav kuustatistika (esitatakse EKP-le vaatluskuu lõpule järgneva 19nda tööpäeva lõpuks) TABEL 1 (13) Sektor Instrumendiliik Esialgne intressimäära fikseerimise periood Uue tegevuse näitaja Aruandluskohustus Laenud eurodes Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele Laenud kuni 1 miljonit eurot Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni üheks aastaks 24 AAR/NDER, summa Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks 25 AAR/NDER, summa Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle viie aasta 26 AAR/NDER, summa Laenud summas üle 1 miljoni euro Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni üheks aastaks 27 AAR/NDER, summa Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks 28 AAR/NDER, summa Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta 29 AAR/NDER, summa

Tabel 2 (14) Sektor Instrumendiliik Uue tegevuse näitaja Aruandluskohustus Laenud (eurodes) Kodumajapidamistele Stardilaenud ja arvelduskrediidid, tavaline ja pikendatud krediitkaardivõlg 86 AAR/NDER, summa Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele Stardilaenud ja arvelduskrediidid, tavaline ja pikendatud krediitkaardivõlg 87 AAR/NDER, summa j) 13. osa 1. ja 2. jagu asendatakse järgmisega: „ 1. jagu: Maksevahendid Maksevahend on vara või nõue varale, mida kasutatakse makse teostamiseks. TABEL 1 Mitterahaloomeasutuste kasutatavad maksevahendid (15) (miljonites eurodes) Kirjed I. RKP kohustused Hoiused RKP juures II. Muude RAde kohustused Hoiused muude rahaloomeasutuste (OMFI) juures I.a. Üleööhoiused – euro riigi keskvalitsuse riigi keskvalitsuse muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste euroala keskvalitsuste välismaailma, v.a pankade välismaailma, v.a pankade I.b. Üleööhoiused – muud vääringud riigi keskvalitsuse riigi keskvalitsuse muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste euroala keskvalitsuste välismaailma, v.a pankade välismaailma, v.a pankade I.c. Arveldushoiused (16) – kõik vääringud riigi keskvalitsuse riigi keskvalitsuse muude riigisiseste residentide sektorite muude riigisiseste residentide sektorite muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste muude euroala liikmesriikide muude residentide sektorite muude euroala liikmesriikide muude residentide sektorite välismaailma, v.a pankade välismaailma, v.a pankade TABEL 2 Krediidiasutuste kasutatavad maksevahendid (miljonites eurodes) Kirjed Teistes krediidiasutustes hoitavad üleööhoiused eurodes (perioodi lõpp) Teistes krediidiasutustes hoitavad üleööhoiused eurodes (perioodi lõpp) Memokirje: Päevasisene laen eurodes keskpangalt (viimase kohustusliku reservi hoidmisperioodi keskmine) (17) 2. jagu: Makseteenuseid osutavad asutused Makseteenuseid osutavad asutused, mis on aruandluse riigis juriidiliselt iseseisvad asutused, on järgmised: — keskpank; — aruandlusriigis õiguspäraselt asutatud krediidiasutused (sh e-raha asutused); — euroalal asuvate krediidiasutuste filiaalid; — EMs asuvate krediidiasutuste euroalavälised filiaalid; — EMPs asuvate pankade filiaalid; — muud asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid. TABEL 3 Asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid (15) Kirjed Keskpank Harukontorite arv Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes) Ülekantavate üleööhoiuste kontode arv (19) Krediidiasutused olenemata nende asutamise kohast Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes) millest: Interneti-/arvutiühendusega (18) (tuhandetes) Mitterahaloomeasutuste võetud ülekantavate üleöölaenude hulk, (19) (tuhandetes) – Krediidiasutused, mis on õiguspäraselt asutatud aruandluse riigis Asutuste arv (20) Harukontorite arv Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes) Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21) – Euroalal asuvate krediidiasutuste filiaalid Asutuste arv (20) Harukontorite arv Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes) Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21) – EMPs asuvate krediidiasutuste euroalavälised filiaalid Asutuste arv (20) Harukontorite arv Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes) Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21) – EMPs asuvate pankade filiaalid Asutuste arv (20) Harukontorite arv Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes) Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21) Muud asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid Asutuste arv (20) Harukontorite arv Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes) Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes) Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21) Memokirjed E-raha asutused Asutuste arv (20) E-raha asutuste poolt emiteeritud e-raha maht, mis on emitendist erinevate isikute kasutuses, sh krediidiasutused (miljonites eurodes) — Harukontorite arvus sisaldub ka asutuse peakontor, kui see osutab makseteenuseid sularahata lõpparvelduseks ja tasaarvelduseks. Mobiilkontorid siia ei kuulu. Iga äritegevuse asukoht samas aruandluse riigis võetakse arvesse eraldi. — Interneti-/arvutiühendusega üleööhoiused: hoiused, millele on elektrooniline juurdepääs Interneti kaudu või eritarkvara ja -sideliine kasutava pangarakendusega arvuti kaudu. Telefoni- või mobiiltelefonipanganduse kaudu juurdepääsuga hoiused siia ei kuulu, v.a kui juurdepääs on võimalik ka Interneti/arvuti kaudu. k) 13. osa 5. jao sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Pankadevahelised arveldussüsteemid (interbank funds transfer systems, IFTS) võetakse arvesse olenemata sellest, kas neid haldab keskpank või erasektori haldur. Andmeid esitatakse süsteemide kaupa. Andmeid esitatakse ainult olulist mahtu töötlevate süsteemide kohta. Need süsteemid on toodud Blue Book’i tekstiosas. Süsteemid võetakse arvesse, kui nad on töötanud mis tahes aasta jooksul eelnenud viiest viiteaastast. Pankadevahelised arveldussüsteemid jagunevad TARGET2/TARGETi osasüsteemideks ja nendeks, mis ei ole TARGETi osasüsteemid. — TARGET2/TARGETi osasüsteem on riigi reaalajaline brutoarveldussüsteem, mis on TARGET2/TARGETi osasüsteem vastavalt 26. aprilli 2007. aasta suunisele EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (22) või 30. detsembri 2005. aasta suunisele EKP/2005/16 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta (23), EKP maksesüsteem või reaalajaline brutoarvelduste süsteem liikmesriigis, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud, kuid oli vahetult ühendatud TARGETiga ja allkirjastas TARGETi lepingu, — mitte-TARGET maksesüsteem on pankadevaheline arveldussüsteem, mis ei ole TARGET2/TARGETi osasüsteem. l) 13. osa tabel 7 asendatakse järgmisega: „TABEL 7 Teatavates pankadevahelistes arveldussüsteemides osalemine (24) Kirjed TARGETi komponent Mitte-TARGET maksesüsteem [Vt maksesüsteemide nimekirja] Suurmaksesüsteem (Eraldi aruandlus iga suurmaksesüsteemi kohta 1, 2, 3, 4) Jaemaksesüsteem (Eraldi aruandlus iga jaemaksesüsteemi kohta 1, 2, 3, 4, 5, 6) Osalejate arv a) Otseosalejad millest: krediidiasutused keskpank muud otseosalejad millest: — avalik teenistus — postipangad — makse- ja arveldusasutused — muud finantsasutused — muud b) Kaudsed osalejad Osalejate arv a) Otseosalejad millest: krediidiasutused keskpank muud otseosalejad millest: — avalik teenistus — postipangad — makse- ja arveldusasutused — muud finantsasutused — muud b) Kaudsed osalejad Osalejate arv a) Otseosalejad millest: krediidiasutused keskpank muud otseosalejad millest: — avalik teenistus — postipangad — makse- ja arveldusasutused — muud finantsasutused — muud b) Kaudsed osalejad m) „Maksesüsteemide nimekiri tabelites 7, 8 ja 9” 13. osa lõpus jäetakse välja. n) Lisatakse järgmine 16. osa: „16. OSA Laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa RKPd kas esitavad eraldi andmed iga sektori kohta vastavalt I vormile või, kui eraldi andmed iga sektori kohta ei ole kättesaadavad, vastavalt II vormile. RKPd esitavad residentidest ja teistes osalevates liikmesriikides asuvate kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete (NFC) bilansiseisud (kui andmed on kättesaadavad) eraldi. Kõik andmed esitatakse miljonites eurodes. I vorm II vorm 1 A. Põllumajandus, metsandus ja kalandus 1 A. Põllumajandus, metsandus ja kalandus 2 B. Mäetööstus 2 B. Mäetööstus 3 C. Töötlev tööstus 3 C. Töötlev tööstus 4 D. Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine 4 D. Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine + E. Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus 5 E. Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus 6 F. Ehitus 5 F. Ehitus 7 G. Hulgi- ja jaekaubandus. Mootorsõidukite ja mootorrataste remont 6 G. Hulgi- ja jaekaubandus. Mootorsõidukite ja mootorrataste remont 8 I. Majutus ja toitlustus 7 I. Majutus ja toitlustus 9 H. Veondus ja laondus 8 H. Veondus ja laondus + J. Teave ja teabevahetus 10 J. Teave ja teabevahetus 11 L. Kinnisvaraalane tegevus 9 L. Kinnisvaraalane tegevus + M. Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus N. Haldus- ja abitegevused 12 M. Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus 13 N. Haldus- ja abitegevused 14 Kõik muud NFCde asjakohased jaod 10 Kõik muud NFCde asjakohased jaod Märkus: tähed viitavad vastavale NACE Rev.2 liigitusele.”