KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1671,

2. august 2019,

riigiabi SA.47867 2018/C (ex 2017/FC) kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtetele Ryanair ja Airport Marketing Services

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 5729 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 23. märtsi 2017. aasta kirjaga esitas lennuettevõtja Air France komisjonile kaebuse (2) seoses eelistega, mida lennuettevõtja Ryanair sai väidetavalt 2010. ja 2015. aastal seoses Montpellier’ lennujaama saabuvate ja sealt väljuvate lendudega seotud tegevusega. Need eelised anti väidetavalt ühenduse Association de promotion des flux touristiques et économiques („APFTE“) ning Ryanairi ja tema tütarettevõtja Airport Marketing Services („AMS“) vahel sõlmitud turunduslepingute abil. Nende lepingute alusel maksis APFTE Ryanairile ajavahemikul 2010–2015 ligikaudu 8,5 miljonit eurot.

(2) 24. mai 2017. aasta kirjaga edastas komisjon Prantsusmaale kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni ning palus Prantsusmaal esitada oma märkused ning vastata teatavatele asjaomaste meetmetega seotud küsimustele. 12. juulil 2017 edastas komisjon meeldetuletuse, milles ta palus Prantsusmaal esitada 24. mai 2017. aasta kirjas nõutud teabe.

(3) Prantsusmaa esitas oma vastuse 18. augusti 2017. aasta kirjaga.

(4) 13. septembri 2017. aasta kirjaga taotles komisjon Prantsusmaalt lisateavet. 9. oktoobril 2017 palus Prantsusmaa vastamiseks lisaaega, millega komisjon nõustus 18. oktoobri 2017. aasta kirjaga.

(5) Prantsusmaa edastas osa komisjoni nõutud teabest 22. novembri 2017. aasta kirjaga.

(6) 22. detsembril 2017 edastas komisjon meeldetuletuse, milles ta palus Prantsusmaal esitada vastused küsimustele, mida varasemalt esitatud teave ei hõlmanud.

(7) Prantsusmaa esitas oma vastuse 29. jaanuari 2018. aasta kirjaga.

(8) 4. juuli 2018. aasta kirjaga teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada seoses selle abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus.

(9) Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi kõnealuse abi kohta.

(10) Komisjonile esitasid märkusi Ryanair, Oksitaania piirkond, Hérault’ kaubandus- ja tööstuskoda, suurlinnapiirkond Montpellier Méditerranée Métropole, Pays de l’Ori linnastu omavalitsus, […] ja APFTE. 15. aprillil ja 17. mail 2019 edastas komisjon Ryanairi märkused Prantsusmaale (koos teabenõudega), andes võimaluse neid kommenteerida, ning Prantsusmaa esitas oma märkused 13. juuni 2019. aasta kirjaga, APFTE märkused esitati 21. juuni 2019. aasta kirjaga. Teiste huvitatud isikute märkused edastati Prantsusmaale 18. juunil 2019.

2. ÜLDINE TEAVE MONTPELLIER’ LENNUJAAMA KOHTA

2.1. Andmed lennujaama ja selle külastatavuse kohta

(11) Montpellier Méditerranée lennujaam (edaspidi „Montpellier’ lennujaam“) asub ligikaudu 7 km kaugusel Montpellier’ kesklinnast, Hérault’ departemangu halduskeskuses, Oksitaania piirkonnas Prantsusmaal. Lennujaam on avatud riigisiseseks ja rahvusvaheliseks õhuliikluseks.

(12) Montpellier’ lennujaama viimaste aastate reisiliikluse maht on kokkuvõtvalt esitatud järgmises tabelis 1. Lennujaam võttis 2017. aastal vastu ligi 1,85 miljonit reisijat ja 2018. aastal 1,88 miljonit reisijat. Tabel 1 Montpellier’ lennujaama kommertsreisiliiklus ajavahemikul 2010–2018 (reisijate arv) Aasta 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Kohalikud reisijad (4) 1 177 860 1 308 346 1 285 428 1 420 614 1 444 110 1 507 928 1 669 023 1 847 314 1 878 035 Sealhulgas rahvusvahelised reisijad 295 334 400 818 398 609 391 855 433 923 480 667 616 564 661 456 641 005 Sealhulgas riigisisesed reisijad 882 526 907 528 886 819 1 028 759 1 010 187 1 027 261 1 052 459 1 185 858 1 237 030 Transiitreisijad 2 588 4 930 2 787 2 179 1 224 2 242 2 063 2 096 1 928 Kokku 1 180 448 1 313 276 1 288 215 1 422 793 1 445 334 1 510 170 1 671 086 1 849 410 1 879 963 Sealhulgas odavlennu-ettevõtjate reisijad 275 341 378 980 397 819 441 388 464 170 507 965 577 198 679 148 708 273 Allikas: http://www.aeroport.fr/view-statistiques/montpellier-mediterranee, vaadatud 1. juulil 2019.

(13) Praegu käitab mitu lennuettevõtjat (5) regulaarlende Montpellier’ lennujaamast sihtpunktidesse Prantsusmaal, teistes Euroopa riikides ja Magribi riikides.

(14) Lisaks nendele regulaarlendudele toimusid Montpellier’ lennujaamas ajavahemikul 2010–2018 ka muud kommertslennud, peamiselt lennuklubide lennud ja ärilennud.

(15) Ryanair tegutses Montpellier’ lennujaamas ajavahemikul 2002. aasta märtsist 2019. aasta aprillini.

(16) Ryanair alustas lende Montpellier’ lennujaamast 2002. aasta märtsis. Esialgu käitas see lennuettevõtja üht regulaarliini Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal asuvasse Frankfurt-Hahni lennujaama ja üht regulaarliini London-Stanstedi lennujaama (lennuliin suleti 2009. aastal). 2008. aastal avas Ryanair lennuliini Brüssel-Charleroi lennujaama (mis asub Valloonias, Belgias) ning 2010. aastal lennuliini Leeds-Bradfordi lennujaama (asub Yorkshire’is, Suurbritannias). Avati ka lennuliin Bristolisse, mis suleti 2009. aastal. Seega olid APFTE asutamise ajal 24. juunil 2010 olemas Frankfurt-Hahni, Brüssel-Charleroi ja Leeds-Bradfordi lennuliinid. 13. aprillil 2011 avati Birminghami lennuliin, mis suleti 2013. aasta novembris. Erinevalt Montpellier’st on Leeds-Bradfordi, Birminghami, Brüssel-Charleroi ja Frankfurt-Hahni lennujaamade näol tegemist Ryanairi baaslennujaamadega (6).

(17) Ryanair lõpetas Montpellier-Leedsi lennuliini käitamise 2017. aasta oktoobris ja Montpellier-Hahni liini käitamise 2018. aasta novembris. 2019. aasta aprillis lõpetas Ryanair tegevuse Montpellier’ lennujaamas, lõpetades lennuliini Montpellier-Charleroi käitamise. Tabel 2 Ryanairi osakaal Montpellier’ lennujaama kommertsreisiliikluses ajavahemikul 2010–2019 Aasta 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 jaanuar – aprill 2019 Lennujaama reisijate arv kokku (7) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Ryanairi reisijate arv (8) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Hahni lennuliin […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Charleroi lennuliin […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — Bradfordi lennuliin […] […] […] […] […] […] […] […] — Birminghami lennuliin […] […] […] Ryanairi reisijate osakaal (%) kogu reisiliiklusest [5–10] [10–15] [10–15] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [0–5] [0–5] Allikas: Prantsuse ametiasutuste esitatud teave.

(18) Nagu ilmneb tabelist 2, moodustas alates 2010. aastast Montpellier’ lennujaamast väljuvate ja sinna saabuvate Ryanairi reisijate koguarv vaid küllalt väikese osa selle lennujaama reisijate koguarvust (alla [10–15] %), seega 2010.–2017. aastal […]–[…] reisijat.

(19) Tabelist 2 ilmneb samuti, et alates 2012. aastast vähenes Ryanairi reisijate arv pidevalt. Võttes arvesse Ryanairi reisijate arvu alates 2002. aastast, võib näha, et Ryanairi reisijate arvu vähenemine Montpellier’ lennujaamas oli alanud juba 2006. aastal (9).

(20) Montpellier’ lennujaam asub 57 km kaugusel Nîmes-Alés-Camargue-Cévennes’i lennujaamast ja 70 km kaugusel Béziers-Cap d’Agde’i lennujaamast, mis tegelevad rahvusvaheliste regulaar- ja tšarterlendudega.

(21) 2019. aasta aprillis avas Ryanair lennuliini Béziers-Cap d’Agde’i lennujaamast Brüssel-Charleroi lennujaama. Ryanair käitab Nîmes-Charleroi lennuliini alates 2006. aasta aprillist.

2.2. Lennujaama taristu käitamine ja omandiõigus

(22) Montpellier’ lennujaama käitas ajavahemikul 1964–2009 Montpellier’ kaubandus- ja tööstuskoda („CCIM“, mis tähistab ühtlasi ka Hérault’ kaubandus- ja tööstuskoda (10)).

(23) 23. juunil 2009 anti lennujaama käitamine üle aktsiaseltsile Aéroport Montpellier Méditerranée („AMM“), mille kapital kuulub 60 % ulatuses Prantsuse riigile (riigisisese ulatusega riikliku haldusüksusena), 25 % ulatuses CCIMile, 7 % ulatuses Conseil Départemental de l’Hérault’le (Hérault’ departemangu nõukogu), 6,5 % ulatuses Oksitaania piirkonnale, (11) 1 % ulatuses Pays de l’Ori linnastu omavalitsusele (12) ja 0,5 % ulatuses Montpellier Méditerranée Métropole’ile (13) (14).

(24) Riik on lennujaamataristu omanik ja delegeerib selle käitamise ja kasutamise kontsessioonilepingu vahendusel AMMile.

(25) AMM ja Ryanair on sõlminud järgmised lepingud: […].

3. ÜLDINE TEAVE APFTE KOHTA

3.1. Asutamine ja tegevuse eesmärk

(26) APFTE on ühendus, mis asutati 2010. aasta juunis CCIMi algatusel koostöös mitme kohaliku omavalitsusega – nendeks olid eeskätt Conseil Régional du Languedoc-Roussillon (Languedoc-Roussilloni piirkonnanõukogu, hilisem Région Occitanie (Oksitaania piirkond)), Hérault’ departemang, Montpellier’ linnastu (hilisem Montpellier Méditerranée Métropole), Communauté de communes du Pays de l’Or (Pays de l’Ori kommuunide omavalitsus), Montpellier’ linn (APFTE „avaliku sektori liikmed“), ühenduse asutamises osalesid ka mitmed kohalikud ettevõtjad (15).

(27) Põhikirja kohaselt on APFTE tegevuse eesmärk „turismi, sealhulgas äriturismi edendamine ja arendamine territooriumil reklaamiturgude abil, rahvusvahelisele klientuurile suunatud interneti ja turundusteenuste ostmine või muu reklaamitoetus, nagu osalemine laatadel ja näitustel“ (16).

(28) Vaatamata sellistele väga laiadele volitustele Montpellier’ linna ja selle territooriumi reklaamimiseks oli CCIMi ja asjaomaste kohalike omavalitsuste asutatud APFTE tegevuse eesmärk võimaldada sõlmida turundus- või reklaamilepinguid lennuettevõtjatega, kusjuures varem sõlmis neid lepinguid lennujaama käitajana CCIM (17). Ametliku uurimismenetluse käigus leidis kinnitust asjaolu, et tegelikult oli APFTE tegevuse eesmärk sõlmida nn turunduslepinguid lennuettevõtjatega ja neid ellu rakendada (18) ning kogu APFTE ülejäänud tegevus oli seotud selle põhiülesande toetamisega.

(29) Nende turunduslepingute sisu on üksikasjalikult analüüsitud põhjenduses 152 ja sellele järgnevates põhjendustes ning põhjenduses 189 ja sellele järgnevates põhjendustes.

(30) APFTE asutamise põhjus on seotud Montpellier’ lennujaama käitaja muutumisega 2009. aastal. Lennujaama käitajana sõlmis CCIM otseselt lepinguid lennuettevõtjatega, need lepingud hõlmasid eeskätt lennujaamateenuseid, samuti sõlmiti ka turunduslepinguid. Prantsuse ametiasutuste esitatud dokumentidest ilmneb, et selline praktika algas 2001. aasta paiku. Turunduslepingute raames ostis CCIM teatud Montpellier’ lennujaamas tegutsevatelt lennuettevõtjatelt, eeskätt odavlennuettevõtjatelt („low-cost“) „turundusteenuseid“. Nende lepingute alusel maksis CCIM asjaomastele lennuettevõtjatele teatud summasid, saades vastutasuks Montpellier’ liini reklaami asjaomase lennuettevõtja veebisaidil. Kuigi CCIM oli lennuettevõtjate ainus lepingupartner, pärinesid turundusteenuste ostmiseks kasutatavad vahendid mitte üksnes CCIMilt, vaid ka kohalikelt omavalitsustelt, kellega CCIM sõlmis omakorda vastavad kahepoolsed lepingud. Tegemist on samade kohalike omavalitsusasutustega, kes osalesid koos CCIMiga APFTE asutamises ja rahastamises 2010. aastal (19).

(31) APFTE ja selle asutajatest avalik-õiguslike liikmete tegevusega seotud dokumentidest, näiteks 24. juuni 2010. aasta APFTE asutava üldkogu istungi protokollist ilmneb, et APFTE asutati pärast seda, kui CCIMist sai 2009. aastal AMMi vähemusaktsionär. Kui CCIM ei olnud enam lennujaama kontsessionäär, ei saanud ta enam sõlmida „low cost“ lennuettevõtjatega“ lepinguid, et „soodustada odavlennuettevõtjate tulekut Montpellier’ Méditerranée lennujaama“. Seega oli APFTE asutamise käivitajaks „arutelu piirkonna prefektuuriga ja kõikide kohalike omavalitsustega, et asutada õiguslik struktuur, mis sõlmiks internetiturunduse lepinguid“, mida varasemalt sõlmis lennujaama kontsessionäärina CCIM (20). Koostöö jätkumist odavlennuettevõtjatega peeti viljakaks seoses selle positiivse mõjuga kohalikule majandusele (21).

(32) APFTE üldkogu protokollist ilmneb seega, et ühenduse vorm on „õiguslikke nõudmisi silmas pidades kõige asjakohasem ning soodustab odavlennuettevõtjate dünaamikat silmas pidades piirkonna arengut“.

(33) Selline ühenduse vormis struktuur loodi esmalt koos kohalike eraõiguslike ettevõtjatega ning teises etapis kaasati avalik-õiguslikest üksustest liikmed. Sellise menetluse valis CCIM eesmärgiga kiirendada ühenduse moodustamist, võttes arvesse asjaolu, et omavalitsuste ja avalik-õiguslike üksuste esindajate nimetamine võtab rohkem aega. (22)

(34) 2017. aastal otsustasid CCIM ja teised avalik-õiguslikud liikmed, et APFTE lõpetab alates 2018. aastast tegevuse – seejuures ühendust ennast ei likvideerita – seoses asjaoluga, et riigisiseste ning Euroopa tasandi kohtuvaidluste ja uurimismenetluste tulemusel seati selle õiguspärasus kahtluse alla (23). Prantsuse ametiasutuste väitel kinnitas APFTE 20. detsembri 2017. aasta üldkogu otsuse, mille kohaselt alates 2018. aasta suvest ei kasutata turismivoogude edendamiseks enam ühenduse vormi. Prantsuse ametiasutuste väitel teatas APFTE Ryanairile sellest otsusest 18. jaanuari 2018. aasta kirjaga.

3.2. Koosseis ja organid

(35) APFTE hõlmab ligikaudu 30 liiget, kellest umbes 20 (24) on eraõiguslikud üksused, kes tegutsevad täielikult või osaliselt turismi valdkonnas (hotellid, turismiga seotud majutusasutused jne). APFTE avalik-õiguslikud liikmed on lisaks CCIMile eespool nimetatud kohalikud piirkondlikud omavalitsusasutused, st Oksitaania piirkond, Hérault’ departemang, Montpellier Méditerranée Métropole, Pays de l’Ori linnastu omavalitsus ja Montpellier’ linn.

(36) APFTE asutamisel otsustasid asjaomased avalik-õiguslikud asutused moodustada ühendusele kolm juhtorganit, nimelt üldkogu (korraline või erakorraline), haldusnõukogu ja büroo (millesse kuuluvad juhataja, laekur ja sekretär), et järgida õiguslikke nõudmisi, mis tulenevad piirkondlike omavalitsuste ja avalik-õiguslike asutuste ja organisatsioonide ning eraõiguslike ettevõtjate asutatud ühinguid käsitlevast Prantsusmaa seadusest (25).

(37) APFTE põhikirja kohaselt kiidab üldkogu heaks lõppenud majandusaasta aruande, korraldab hääletuse järgmise majandusaasta eelarve kohta, teeb otsuseid päevakorda kantud küsimustes ja vahetab vajaduse korral välja haldusnõukogu liikmed. Üldkogu kinnitab uued liikmed nende osamaksu tasumise kuupäeva seisuga ja tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. Kõik otsused tehakse antud häälte lihtenamusega, välja arvatud juhul, kui otsus on seotud lepingulise kohustusega, mille suurus ületab 10 000 eurot. Sel juhul on nõutav kahekolmandikuline häälteenamus. See puudutab näiteks kõiki turunduslepinguid, mille summa ületab 10 000 eurot.

(38) Põhikirjas nähakse samuti ette, et APFTE tegevust juhib üheksast kuni kahekümne viiest liikmest koosnev haldusnõukogu, mille liikmed nimetab ametisse üldkogu. Haldusnõukogu nimetab oma liikmete hulgast haldusnõukogu kinnitatud kodukorra kohaselt ametisse büroo, millesse kuuluvad juhataja, üks või mitu asejuhatajat, sekretär ja laekur. Haldusnõukogu kutsub kokku juhataja vähemalt kaks korda aastas ning vähemalt poolte liikmete nõudmisel, haldusnõukogu on otsustuspädev, kui esindatud on vähemalt kolmandik tema liikmetest. Otsused tehakse jooksvates küsimustes antud häälte lihtenamusega ning võetavate kohustuste puhul, mille kestus ületab ühe aasta ja millega seotud summa ületab 10 000 eurot, on nõutav kahekolmandikuline häälteenamus.

(39) APFTE põhikirja kohaselt esindab juhataja ühendust kõigis tsiviilküsimustes ning tal on seoses nende küsimustega kõik volitused. See hõlmab APFTE jaoks kohustusi tekitavate lepingute ja kokkulepete allkirjastamist. Siiani on APFTE juhataja ametikohal olnud kolm eri isikut. Kõik need isikud on olnud eelnevalt seotud CCIMiga või APFTE rahastajatest piirkondlike omavalitsustega. a) APFTE esimene juhataja oli 2010. aastal ja aastatel 2016–2019 CCIMi liige ning aastatel 2013–2015 CCIMi tehniline nõunik. See isik oli APFTE juhataja 2010. aasta juunist 2011. aasta märtsini ja 2012. aasta detsembrist vähemalt 2018. aastani ning APFTE asejuhataja (õigusega tegutseda APFTE juhataja nimel) 2012. aasta oktoobrist detsembrini. b) APFTE juhataja ajavahemikul 2011. aasta aprillist 2012. aasta veebruarini oli samaaegselt CCIMi tehniline nõunik ajavahemikul 2011–2012 (26). c) Tema eelkäija sel ametikohal (juhataja 2012. aasta veebruarist 2012. aasta detsembrini) oli samaaegselt Languedoc-Roussilloni piirkondliku majandus-, sotsiaal- ja keskkonnanõukogu esimees, tegemist on APFTE liikmest piirkondliku omavalitsuse asutusega.

(40) Lisaks sellele ilmneb APFTE ja tema juhtorganite ja komiteede istungite protokollidest ja aruannetest, et AFPTE juurde moodustati veel üks komitee, mis hõlmas kohalikke omavalitsusi ja CCIMi, kuid mitte eraõiguslikke liikmeid: tegemist oli „juhtimiskomiteega“ (Comité de Gouvernance) (alates 2011. aasta märtsist), mis nimetati hiljem „rahastajate komiteeks“ (Comité des Financeurs). Neid komiteesid ei ole põhikirjas nimetatud. a) Juhtkomitee „ühendab [APFTE] rahastajatest omavalitsusasutusi“. Selle komitee tegevuse eesmärk oli „suunata ja kinnitada strateegilisi valikuid lennuliinide ja nendega seotud eelarve arendamiseks. Enne juhtkomitee loomist kutsuti selleks vajaduse korral kokku ettevalmistav koosolek koos omavalitsusasutuste tehniliste spetsialistidega“ (27). See komitee loodi kohalike omavalitsusasutuste nõudmisel, (28) kes soovisid olla kindlad, et rahastatavate turunduslepingute tingimusi ei määra kindlaks üksnes lennujaama uus käitaja AMM (29). Komisjoni käsutuses olevatest komitee aruannetest ilmneb, et komitee koosnes omavalitsusasutuste (piirkond, departemang, Pays de l’Or, Montpellier’ linnastu, Montpellier’ linn), CCIMi ja APFTE büroo esindajatest. Aruannetes on nimetatud samuti AMMi esindajat, kes tegi strateegilisi ettepanekuid APFTE rahastajatest liikmetele (30). b) Lisaks sellele ilmneb APFTE tegevusega seotud dokumentidest, et see komitee nimetati hiljem, vähemalt alates 2012. aastast ümber „rahastajate komiteeks“ ning see hõlmas samu asutusi. Prantsuse ametiasutused kinnitasid, et APFTE väitel on „rahastamiskomitee“ ja „juhtkomitee“ näol tegemist sama organiga, mida nimetati eri perioodidel erinevalt.

3.3. Otsuste vastuvõtmise menetlus APFTE raames

(41) APFTE põhikirja ja Prantsuse ametiasutuste väidete kohaselt oli turunduslepingute sõlmimist käsitlevate APFTE otsuste vastuvõtmise menetlus järgmine. — Geograafilisi piirkondi hõlmavad ettepanekud turismi valdkonna turunduslepingute kohta esitati haldusnõukogule, kes esitas nende ettepanekute kohta arvamuse. — Seejärel esitati need ettepanekud heakskiitmiseks üldkogule. — Kui üldkogu kinnitas need ettepanekud (üle 10 000 euro suurust summat hõlmavate turunduslepingute puhul kahekolmandikulise häälteenamusega), käivitati „avalik hankemenetlus“. — Saadud pakkumiste analüüsi tulemused esitati haldusnõukogule, kes esitas nende kohta arvamuse. — Need tulemused esitati seejärel üldkogule, kes andis juhatajale volitused allkirjastada hankelepingud (kõikide üle 10 000 euro suuruste turunduslepingute puhul oli nõutav kahekolmandikuline häälteenamus; otsus kanti üldkogu protokolli). — Kohaldatava menetluse kohaselt koostati vajaduse korral ja saadeti välja kirjad pakkumiste tagasilükkamise kohta. — Kohaldatava menetluse kohaselt koostati ja saadeti välja ka juhataja allkirjastatud kirjad kõikide vastuvõetud pakkumiste kohta, millele lisati juhataja allkirjastatud kohustuse võtmise akt ja hinnakiri.

(42) Kuid eespool osutatud teabest ei ilmne, et turismi valdkonna turunduslepingutega hõlmatavate geograafiliste sihtpiirkondade puhul kasutas APFTE tegelikkuses veel teisi organeid, kes sekkusid otsustusmenetlusse enne haldusnõukogu ja üldkogu tehtavaid otsuseid, määrates kindlaks eelarvega seotud valikud ja APFTE tegevussuunad (tehes seega otsuseid sõlmitavate turunduslepingute kohta).

(43) APFTE ning tema komiteede ja avalik-õiguslike liikmete aruannetest ja protokollidest ilmneb, et tegelikult määrasid turismiga seotud turundusteenuste jaoks eelistatud geograafilised sihtpiirkonnad kindlaks esialgu CCIM ja AMM ning alates 2011. aasta märtsist – seega enne seda, kui piirkondlikud omavalitsused APFTE-le rahalised vahendid eraldasid – piirkondlikud omavalitsusasutused ja CCIM (31). Piirkondlikud omavalitsusasutused ja CCIM olid eelistatavate lepingute osas kokku leppinud enne nende üldkogule esitamist. Alates 2011. aasta märtsist toimus see menetluse kohaselt järgmiselt: lisaks APFTE põhikirjas nimetatud organitele oli APFTE moodustanud veel teisi komiteesid, eeskätt juhtkomitee (mis loodi 2011. aasta märtsis) ja rahastajate komitee, mis olid tihedalt kaasatud üldkogule esitatavate turunduslepingute valikuprotsessi. Enne rahastajate komitee loomist oli AMMil oluline mõju APFTE sõlmitavate turunduslepingute valimisel. Piirkondlikud omavalitsusasutused ei nõustunud järgima AMMi valikuid, omamata manööverdamisvõimalust, ning seetõttu loodi juhtkomitee (32).

(44) Küsimust APFTE rahastajatena tegutsevate avalik-õiguslike liikmete tegelikust mõjust ühenduse otsustusmenetlusele käsitletakse üksikasjalikult seoses rahaliste vahendite ja meetmete riigiga seostatavuse analüüsiga (33).

3.4. Rahalised vahendid

(45) APFTE rahalised vahendid hõlmavad i) üldkogu kindlaks määratud liikmetasusid ja ii) APFTE eri liikmete lisaks osamaksetele makstavaid iga-aastaseid tasusid. Nagu ilmneb järgmisest tabelist, pärineb suurem osa APFTE vahenditest liikmetest avalik-õiguslike üksuste iga-aastastest maksetest. Tegelikkuses moodustavad APFTE liikmete liikmetasud vaid tähtsusetu osa ühingu tuludest. Nende tasude suurus ulatus 50–100 euroni liikme kohta aastas ja nende aastane kogusumma ei ulatunud alates 2010. aastast üle 1 550 euro aastas. Tabel 3 APFTE tulude päritolu ajavahemikul 2010–2019 Aasta 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (34) 2019 (35) 2010–2019 Kohalike omavalitsusasutuste ja CCIMi toetused eurodes (asjaomase üksuse osamakse) Languedoc-Roussilloni piirkonna nõukogu (hilisem Oksitaania piirkond) 283 670 550 000 509 024 550 000 446 830 587 696 509 174 355 239 75 000 0 3 866 633 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (28 %) (36 %) (32 %) (32 %) (34 %) (29 %) Hérault’ departemangu nõukogu 283 670 559 746 509 024 550 000 150 000 0 111 092 0 0 0 2 163 532 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (10 %) (0 %) (7 %) (0 %) (0 %) (16 %) Montpellier’ linnastu omavalitsus (hilisem Montpellier Méditerranée Métropole) ja Montpellier’ linn 283 670 730 473 706 524 747 500 644 331 747 500 692 015 505 865 75 000 0 5 132 878 (30 %) (36 %) (35 %) (31 %) (41 %) (46 %) (44 %) (45 %) (34 %) (38 %) Pays de l’Ori linnastu omavalitsus 85 000 85 000 100 000 119 915 97 574 130 803 110 092 107 250 21 500 0 857 134 (9 %) (4 %) (5 %) (5 %) (6 %) (8 %) (7 %) (10 %) (10 %) (6 %) CCIM (hilisem Hérault’ kaubandus- ja tööstuskoda) 0 (36) 125 000 212 000 440 000 232 500 150 000 150 000 150 000 51 000 0 1 510 500 (0 %) (6 %) (10 %) (18 %) (15 %) (9 %) (10 %) (13 %) (23 %) (11 %) APFTE eri liikmete liikmetasud Liikmetasud suuruses 50–100 eurot 1 100 50 1 550 1 500 0 600 0 0 0 0 4 800 (0,117 %) (0,002 %) (0,076 %) (0,062 %) (0 %) (0,037 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0,035 %) (Liikmetasude osakaal APFTE üldeelarves Kohalike omavalitsusasutuste ja CCIMi toetused eurodes (asjaomase üksuse osamakse) APFTE eelarve kogumaht eurodes (37) (toetused ja liikmetasud kokku) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Allikas: Prantsuse ametiasutuste esitatud teave.

(46) Avalik-õiguslike üksuste makseid APFTE-le kasutati eeskätt APFTE ja lennuettevõtjate vahel sõlmitud turunduslepingute puhul, millest suurema osa, ligikaudu 8,5 miljonit eurot ehk [60–70] % APFTE kogueelarvest ajavahemikul 2010–2019, (38) hõlmasid Ryanairi või tema tütarettevõtja AMSiga sõlmitud turunduslepinguid (39).

(47) Lisaks sellele ilmneb nende avalik-õiguslike üksuste APFTE eelarvesse tehtud eraldiste põhjendamiseks võetud otsuste analüüsist, et need üksused määravad oma tasude suuruse APFTE „reklaamikava prognoosi“ alusel, mille on kindlaks määranud rahastavad avalik-õiguslikud asutused (40) ja seejärel heaks kiitnud APFTE üldkogu, ning mis sisaldab üksikasjalikke juhiseid APFTE vahendite ettenähtud kasutuse kohta. Nendes kavades on eeskätt nimetatud reklaamitegevusega seotud sihtpunkte (41).

(48) Avalik-õiguslike asutuste tasu maksti APFTE-le antavate toetuste näol APFTE ja vastavate avalik-õiguste üksuste vahel sõlmitud kahepoolsete kokkulepete alusel. Prantsuse ametiasutused esitasid komisjonile suure osa neist kokkulepetest, kuid ilma nende kokkulepete lisadeta (42).

(49) Prantsuse ametiasutuste esitatud APFTE tegevusega seotud dokumentidest ilmneb, et avalik-õiguslikud asutused tegid korrapäraselt rahalisi eraldisi tabelis 3 esitatud eelarveaastate eest ajal, kui reklaamikava kohta oli (nende osalusel) juba otsus tehtud, ning lepingute pikendamine Ryanairi/AMSiga, mida on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduses 53 ja sellele järgnevates põhjendustes, juba allkirjastatud. Näiteks: a) AMSiga sõlmitud 2010. aasta turunduslepingu kohta (leping kehtis 1. juulist 2010 kuni 31. detsembrini 2011) tehtud otsuse üle hääletati üldkogus 16. septembril 2010 ning APFTE allkirjastas lepingu samal päeval. Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud 2010. eelarveaastat hõlmavad rahastamiskokkulepped allkirjastati alles 2011. aastal ning 2011. eelarveaastat hõlmavad kokkulepped allkirjastati 2011. aasta juuni ja novembri vahel (43). b) 2010. aastal AMSiga sõlmitud turunduslepingu Birminghami lennuliini käsitleva muudatuse üle hääletati üldkogus 20. aprillil 2011 ning APFTE allkirjastas selle 11. aprillil 2011. Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud rahastamiskokkulepped seoses 2011. eelarveaastaga allkirjastati alles 2011. aasta juuni ja novembri vahel (44). c) Otsuse 2010. aasta kohta AMSiga sõlmitud turunduslepingu pikendamise kohta 2012. aastaks tegi juhtkomitee 23. septembril 2011, üldkogu teavitati sellest otsusest 19. oktoobri 2011. aasta istungil (45) (seejuures ei ilmne selle istungi protokollist, kas üldkogus toimus selles küsimuses hääletamine või mitte). Kirja lepingu pikendamise kohta allkirjastas APFTE juhataja 29. septembril 2011. Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud rahastamiskokkulepped seoses 2012. eelarveaastaga allkirjastati alles 2012. aasta aprilli ja oktoobri vahel (46). d) Otsuse 2010. aasta kohta AMSiga sõlmitud turunduslepingu pikendamise kohta 2013. aastaks allkirjastas APFTE juhataja 23. veebruaril 2013. 2013. aasta eelarve ja turunduse tegevuskava, mis puudutavad Ryanairile selle lepingu alusel tehtavaid makseid, võeti APFTE üldkogus vastu 4. juulil 2013. (47) Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud rahastamiskokkulepped 2013. eelarveaasta kohta allkirjastati alles 2013. aasta aprilli ja novembri vahel (48). e) 2014. aasta kohta andis üldkogu APFTE juhatajale volituse allkirjastada uued turunduslepingud Ryanairiga pärast 2013. aasta hankemenetlust 27. jaanuaril 2014. APFTE juhataja sõlmis need lepingud juba 22. novembril 2013. Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud rahastamiskokkulepped 2014. eelarveaasta kohta allkirjastati alles 2014. aasta veebruari ja oktoobri vahel (49). f) 2013. aasta Ryanairiga sõlmitud turunduslepingu pikendamise üle 2015. aastaks hääletati üldkogus 11. detsembril 2014 ning APFTE allkirjastas selle pikendamise 19. detsembril 2014. Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud rahastamiskokkulepped seoses 2015. eelarveaastaga allkirjastati alles 2015. aasta juuni ja detsembri vahel (50). g) 2013. aasta Ryanairiga sõlmitud turunduslepingu pikendamise üle 2016. aastaks hääletati üldkogus 30. mail 2016 ning APFTE allkirjastas pikendamislepingu 22. aprillil 2016. Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud rahastamiskokkulepped seoses 2016. eelarveaastaga allkirjastati alles 2016. aasta juuli ja detsembri vahel (51). h) Uued 2017. aasta turunduslepingud Ryanairiga sõlmis APFTE 19. mail 2017 ning nende üle hääletati APFTE üldkogus 25. aprillil 2017. Komisjoni käsutuses olevad piirkondlike omavalitsustega sõlmitud rahastamiskokkulepped 2017. eelarveaasta kohta allkirjastati alles 2017. aasta juuni ja septembri vahel (52). i) 2018. aasta kohta ei ole komisjoni käsutuses teavet Ryanairiga sõlmitud 2017. aasta turunduslepingu pikendamise kuupäeva kohta, kuid ainukeses komisjoni käsutuses olevas eelarveliste vahendite eraldamise kokkuleppes, st 2018. aasta märtsis APFTE ja Pays de l’Ori linnastu omavalitsuse vahel sõlmitud kokkuleppes, on osutatud Montpellier’ reklaamimisele Valloonias, Rheinland-Pfalzis ja Yorkshire’is, mis on Ryanairi lennuliinide sihtkohad (53). Võib eeldada, et 2018. aasta eelarve kinnitas APFTE üldkogu viimast korda 20. detsembril 2017 ning sellega määrati kindlaks APFTE olemasolevad kohustused, sealhulgas kohustused Ryanairi vastu, enne kui lepingulised suhted CCIMi, piirkondlike omavalitsuste ja lennuettevõtjate vahel viidi üle uuele õiguslikule alusele (54).

(50) Lisaks sellele ilmneb APFTE üldkogu istungite protokollidest, et enne esimest toetuse maksmist APFTE-le väitsid omavalitsused, et nad soovivad omada hääleõigust nende rahastatavate turunduslepingutega hõlmatud asjaomaste lennuliinide kindlaksmääramisel, siiani oli need lennuliinid kindlaks määranud lennujaama käitaja AMM (55). Seega loodi APFTE juhtkomitee enne seda, kui omavalitsused maksid esimest korda APFTE-le toetusi.

(51) Lisaks sellele ilmneb rahastamiskokkulepete analüüsist, et piirkondlikel omavalitsustel säilis võimalus nõuda eraldatud vahendite teatavatel tingimustel tagasimaksmist (näiteks jätsid teatud omavalitsused endale õiguse nõuda vahendite eraldamist proportsionaalselt reklaamikava täitmisega või säilitasid õiguse rahastamiskokkuleppe tühistamiseks juhul, kui APFTE ei täida lepingulisi kohustusi, st ei taga üldkogu kinnitatud reklaamikava elluviimist). Eeskätt hõlmab see järgmist: a) piirkonnaga sõlmitud kokkulepetes on sätestatud piirkonna õigus nõuda toetuse tagasimaksmist juhul, kui APFTE ei kasuta saadud vahendeid ettenähtud eesmärkidel, samuti on neis kokkulepetes nähtud ette kokkuleppe tühistamise võimalus; b) departemanguga sõlmitud kokkulepetes on sätestatud õigus nõuda toetuse departemangule tagasimaksmist juhul, kui APFTE kasutab toetust eesmärkidel, mis ei ole kooskõlas kokkuleppe eesmärgiga. 2010., 2011. ja 2012. aasta kokkulepete eesmärgi kirjelduses on sõnaselgelt osutatud lepingute sõlmimisele AMSiga. Lisaks sellele hõlmavad kokkulepped sätet, millega antakse departemangule võimalus tühistada kokkulepe juhul, kui APFTE ei täida lepingulisi kohustusi; c) Montpellier’ linnastu omavalitsusega sõlmitud kokkulepetes nähakse ette, et toetust makstakse proportsionaalselt kuude arvule, mille jooksul sihtpunktide kavas ettenähtud tegevus toimub, ning vastavate arvete esitamisel. Lisaks sellele seatakse kokkulepetes omavalitsuse võimaldatava rahastamise tingimuseks APFTE lepinguliste kohustuste täitmine ning nähakse ette lepingu tühistamise võimalus; d) Pays de l’Ori linnastu omavalitsusega sõlmitud lepingutes on omavalitsuse võimaldatava rahastamise tingimuseks samuti seatud APFTE lepinguliste kohustuste täitmine (kokkuleppes on eraldi nimetatud AMSi/Ryanairiga sõlmitavaid lepinguid), neis on ette nähtud omavalitsuse õigus nõuda toetuse tagasimaksmist ja õigus kokkulepe tühistada juhul, kui APFTE ei täida lepingulisi kohustusi; e) Montpellier’ linnaga sõlmitud kokkulepetes on sätestatud, et APFTE peab omavalitsusele esitama tegevusaruande nende meetmete tulemuste kohta, mida APFTE on kirjeldanud toetustaotluse dokumentide esitamisel. Prantsuse ametiasutused ei edastanud neid toetustaotlusi, kuid komisjon järeldab käsitletavatest asjaoludest lähtuvalt, et need taotlused hõlmasid reklaamitegevusega seotud kava asjaomase eelarveaasta kohta. Lisaks sellele jätab omavalitsus endale õiguse tühistada kokkulepe juhul, kui APFTE ei täida lepingulisi kohustusi.

4. ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

4.1. Meetmed

(52) Ametliku uurimismenetluse esemeks olevad meetmed on APFTE ja Ryanairi või tema tütarettevõtja AMSi vahel sõlmitud turunduslepingud. Ajavahemikul 2010–2018 sõlmisid Ryanair/AMS ja APFTE kolm turunduslepingute kogumit.

4.2. 16. septembri 2010. aasta leping ja selle muudatus ning kokkulepped lepingu pikendamise kohta

(53) 16. septembril 2010, vähem kui kolm kuud pärast asutamist, sõlmis APFTE lepingu AMSiga (edaspidi „2010. aasta leping“), mille allkirjastas APFTE juhataja; see leping sõlmiti ilma eelneva hankemenetluseta.

(54) Leping sõlmiti esialgu ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 31. detsembrini 2011.

(55) Selle lepingu kohaselt kohustus AMS osutama APFTE-le teatavaid Ryanairi veebisaidi põhiseid turundusteenuseid. Lisaks sellele on lepingus sätestatud, et „käesoleva lepingu aluseks on Ryanairi kohustus tagada Montpellier“ piirkonnas järgmised ühendused: — Frankfurt-Hahni ja Montpellier’ vahel, lennuliin sagedusega neli lendu nädalas suveperioodil ja vähemalt kaks lendu nädalas talveperioodil; — Bruxelles Sud-Charleroi ja Montpellier’ vahel, lennuliin sagedusega vähemalt kolm lendu nädalas aasta ringi; — Leeds-Bradfordi ja Montpellier’ vahel, lennuliin sagedusega vähemalt kaks lendu nädalas suveperioodil“ (56).

(56) Lepingus on üksikasjalikult kirjeldatud „turundusteenuste paketis esitatud pakkumist“, mida AMS kohustub APFTE-le osutama ning mis on kokku võetud alapunktides a ja b. a) 2010. aasta jaoks hõlmab see pakkumine viit lõiku, millest igaüks hõlmab 150 sõna ning mis esitatakse jaotises „Top five Things to Do“ Ryanairi veebisaidi leheküljel „Destination Montpellier“, kaht veebilinki APFTE määratud veebisaidile, mis asuvad samas jaotises „Top Five Things to Do“ leheküljel „Destination Montpellier“ ning üht veebilinki APFTE määratud veebilehele veebisaidi www.ryanair.com ingliskeelsel, saksakeelsel ja hollandikeelsel avalehel ning Belgia avalehtedel (prantsuse ja hollandi keeles) 55 päeva jooksul. Nende teenuste hind on kindlaks määratud summas […] eurot. b) 2011. aasta jaoks hõlmab pakkumine kõiki 2010. aasta jaoks ette nähtud teenuseid ning sellele lisandub APFTE kujundatud „klõpsatav graafiline bänner (200x110 px)“ Ryanairi veebisaidi lehel „Discover Europe“ 12 kuu jooksul ning rubriik „Destination du Jour (Päeva sihtkoht) (APFTE määratud tekst, pilt ja veebilink)“ veebisaidi www.ryanair.com ingliskeelsel, saksakeelsel ja hollandikeelsel avalehel ning Belgia avalehtedel (prantsuse ja hollandi keeles) kokku kahe nädala jooksul. Nende teenuste hind on kindlaks määratud summas […] eurot.

(57) Lisaks sellele on lepingus eraldi ette nähtud, et AMSi osutatavate turundusteenuste hinnad „on seotud Ryanairi võetud kohustusega tagada Montpellier’ piirkonna ühendused Frankfurt Hahni, Brüssel-Charleroi ja (…)“ ning on sätestatud, et „selle kohustuse mittetäitmisel vaadatakse hinnad üle ning selle kohta võetakse vastu muudatus“ (57).

4.3. 20. aprilli 2011. aasta muudatus

(58) 16. septembri 2010. aasta lepingut muudeti 20. aprilli 2011. aasta muudatusega, mille eesmärk oli lepingus juba nimetatud kolmele lennuliinile lisada uus lennuliin Birminghami.

(59) Muudatuse sätete kohaselt tugineb muudatus „Ryanairi kohustusele tagada Montpellier’ piirkonnas Birminghami ja Montpellier’ vahel lennuliin sagedusega vähemalt kaks lendu nädalas suveperioodil“. Sellega nähakse lisaks ette, et APFTE ostab AMSilt järgmised turundusteenused: — veebilink APFTE määratud veebisaidile, mis esitatakse veebisaidi www.ryanair.com ingliskeelsel avalehel 14 päeva jooksul aastas; — rubriik „Destination du Jour“ (APFTE määratud tekst, pilt ja veebilink) veebisaidi www.ryanair.com ingliskeelsel avalehel kokku ühe nädala jooksul aastas.

(60) Nende teenuste hind oli kindlaks määratud summas […] eurot. Muudatuse sätete kohaselt maksab APFTE selle summa iga kuu eest tasutavate […] euro suuruste maksetena AMSi arvete esitamisel muudatuse kohaldamise perioodi iga aasta eest aprillist kuni oktoobrikuuni.

4.4. 2010. aasta turundusteenuste lepingu pikendamise kohustuse võtmise esimene kinnitus

(61) APFTE saatis AMSile 2010. aasta lepingu pikendamise kohustuse võtmise kinnituse 29. septembri 2011. aasta kirjaga. Kirja eesmärk oli pikendada 2010. aasta lepingut täiendavalt ühe aasta pikkuseks perioodiks alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Selle kinnituse kohaselt kohustub APFTE pikendama 2010. aasta lepingut järgmiste Ryanairi käitatavate lennuliinide jaoks: Brüssel-Charleroi, Frankfurt-Hahn ja Leeds-Bradford.

4.5. 2010. aasta turundusteenuste lepingu pikendamise kohustuse võtmise teine kinnitus

(62) 25. veebruari 2013. aasta kirjaga saadeti AMSile 2010. aasta lepingu pikendamise kohustuse võtmise teine kinnitus. Kirja eesmärk oli pikendada 2010. aasta lepingut täiendavalt veel ühe aasta pikkuseks perioodiks alates 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 ning „see põhineb järgmistel Ryanairi käitatavatel lennuliinidel: Bruxelles Sud-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford ja Birmingham“ (58).

4.6. 22. novembri 2013. aasta lepingud

(63) Seoses AMSiga 2010. aastal sõlmitud ja hiljem kuni 2013. aasta detsembri lõpuni pikendatud lepingu tähtaja lõppemisega pidas APFTE vajalikuks korraldada uue turunduslepingu sõlmimiseks hankemenetlus „iga sihtkoha jaoks eraldi“, sest seda nõudsid hankemenetlustega seotud eeskirjad (59).

(64) 2. oktoobril 2013 korraldas APFTE hankemenetluse Montpellier’ turismi- ja majandusvoogude reklaamimise turundusteenuste ostmiseks 2014. aastal.

(65) Hankemenetluses on märgitud, et pakkujad peavad tegema ettepaneku „Montpellier’le suunatud turismi- ja majandusvoogude reklaamimise tagamiseks kõikide turul pakutavate reklaamikanalite kaudu“. Sellega seoses on loetletud järgmised reklaamikanalid: „raadiokampaaniad; telekampaaniad; teavitamine sotsiaalvõrgustikes (Facebook, Twitter, Youtube jne); osalemine laatadel ja näitustel; Montpellier’ sihtkoha tuntust ja nähtavust suurendavate sündmuste spondeerimine; spetsialistide koolitusreisid, pressiesindajate reisid“ ning digitaalne teavitamine. Pakkumiskutse kohaselt „peavad äriühingud igal juhul esitama oma veebisaidil veebilingi APFTE veebisaidile (go to Montpellier)“. Viimatinimetatud tingimus oli ainuke teenuseosutajale esitatav kohustuslik kriteerium.

(66) Pakkumiskutse kohaselt jaguneb hange viieks „hankeosaks“, „Brüssel-Charleroi“, Frankfurt-Hahn“, „Leeds“, „Birmingham“ ja „[…]“. Iga osa kohta on pakkumiskutses märgitud kriteeriumid, mis on seotud lennuliikluse pakkumisega: pakutav minimaalne istekohtade arv aastas, saabuvate reisijate minimaalne arv aastas, hooajalisuse näitaja (aastaringne või hooajaline teenindamine), minimaalne lendude arv nädalas ja lennuliini käivitamise alguskuupäev.

(67) Võib eeldada, et pakkumiskutse eesmärk ei olnud mitte teatud internetiturunduse pakkujate valimine, vaid lennuettevõtjate valimine, kes pakuvad selliseid teenuseid lisaks lennuliinide käitamisega seotud tegevusele ning kes kohustuvad täiendavalt pakkuma lennuveoteenuseid Montpellier’ lennujaama ja eri „hankeosadega“ hõlmatavate sihtpunktide vahel, kohaldades pakkumiskutses esitatud hooajalisuse, lennusageduse, saabuvate reisijate minimaalse arvu ja lennuliini avamise kuupäevaga seotud tingimusi.

(68) Pakkumiskutses nimetatud hankeosad „Brüssel-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“ ja „Birmingham“ ning nendega seotud minimaalsed lendude sagedused vastavad täpselt neljale lennuliinile sihtpunktidesse, mida Ryanair Montpellier’st hankemenetluse väljakuulutamise ajal juba käitas.

(69) Üksnes hankeosa „[…]“ ei vastanud Ryanairi käitatavale lennuliinile, vaid seda käitas teine Montpellier’ lennujaamas tegutsev lennuettevõtja, kellega APFTE oli samuti varem sõlminud turunduslepingu. Selle hankeosa maksimaalne väärtus, mis oli hinnanguliselt […] eurot aastas ilma maksudeta, oli oluliselt väiksem eelneva nelja hankeosa maksimaalsetest väärtustest (mis jäid ühe osa kohta vahemikku […] eurot aastas ilma maksudeta kuni […] eurot aastas ilma maksudeta) (60).

(70) Ryanair oli ainuke lennuettevõtja, kes esitas pakkumise hankeosadele „Brüssel-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“ ja „Birmingham“.

(71) Hankemenetluse tulemusel sai Ryanair neli hankeosa ning Ryanair sõlmis APFTEga 22. novembril 2013 üheks aastaks lepingud („2013. aasta lepingud“) kolme esimese hankeosa kohta kogusummas ligikaudu […] eurot („Brüssel-Charleroi“ puhul kokkuleppeline summa […] eurot, „Frankfurt-Hahni“ puhul kokkuleppeline summa […] eurot ja „Leeds-Bradfordi“ puhul kokkuleppeline summa […] eurot).

(72) Seevastu neljanda hankeosa „Birmingham“ jaoks lepingut ei sõlmitud, ametlikult toodi selle põhjuseks „rahastamise puudumine selle hankeosa jaoks“ (61). Sellega seoses märgib komisjon, et Ryanair lõpetas Montpellier’ ja Birminghami vahelise lennuliini käitamise 2013. aasta novembris.

(73) 2013. aastal Ryanairiga sõlmitud lepinguid hankeosade „Brüssel-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“ ja „Leeds“ kohta pikendati kaks korda, kuni 2016. aasta lõpuni, nende lepingutega seotud summa ulatus […] euroni aastas: — 19. detsembril 2014 pikendas APFTE oma juhataja allkirjastatud kolme kirjaga Ryanairiga sõlmitud reklaamiteenuste pakkumist 2015. aastaks kõigi kolme asjaomase sihtpunkti kohta (Brüssel-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford), lepingu väärtus oli […] eurot Brüssel-Charleroi puhul, […] eurot Frankfurt-Hahni puhul ja […] eurot Leeds-Bradfordi puhul; — 22. aprillil 2016. aastal sõlmis APFTE oma juhataja kolme allkirjastatud kirjaga reklaamiteenuste osutamise lepingut teist korda pikendava lepingu 2016. aastaks kõigi kolme asjaomase sihtpunkti kohta, lepingu väärtus oli […] eurot Brüssel-Charleroi puhul, […] eurot Frankfurt-Hahni puhul ja […] eurot Leeds-Bradfordi puhul.

4.7. 19. mai 2017. aasta lepingud

(74) 13. märtsil 2017 kuulutas APFTE välja uue hankemenetluse turundusteenuste ostmiseks Montpellier’sse suunduvate „turismi- ja ärivoogude“ reklaamimiseks ühe aasta jooksul, koos lepingu pikendamise võimalusega. Hanke tehnilises kirjelduses jaotati hange eri „osadeks“, millest igaüks vastas teatavale Euroopa piirkonnale. Hankeosad vastavad piirkondadele, mille elanikud on turundusteenuste sihtrühmadeks.

(75) Erinevalt 2013. aasta pakkumiskutsest ei osutatud uues pakkumiskutses konkreetselt lennuveoteenuste osutamisele või konkreetsetele lennujaamadele, määratleti 7 eri hankeosa, mille nimetused olid „Valloonia“, „Rheinland-Pfalz“, „Yorkshire“, „[…]“, „[…]“, „[…]“ ja „[…]“. Komisjon märgib, et hankeosad nimetustega „Valloonia“, „Rheinland-Pfalz“ ja „Yorkshire“ vastavad piirkondadele, kus asuvad kolm lennujaama, millesse Ryanair käitas Montpellier’st lennuliine juba pakkumiskutse esitamise ajal (62).

(76) Pakkumiskutses on märgitud, et valikukriteeriume kaalutakse järgmiselt: teenuse hind 40 % ja tehniline väärtus 60 %.

(77) Hankeosade „Valloonia“, „Rheinland-Pfalz“ ja „Yorkshire“ kohta esitati igaühe puhul kaks pakkumist. Üheks pakkumise esitajaks kõigi nende kolme hankeosa kohta oli Ryanair. Kõikide nende hankeosade kohta esitas ühe konkureeriva pakkumise internetiturunduse ettevõtja […] (kelle näol ei ole tegemist lennuettevõtjaga). Esitatud pakkumised hankeosade kaupa olid järgmised: — hankeosa „Valloonia“: Ryanair […] eurot, […] […] eurot; — hankeosa „Rheinland-Pfalz“: Ryanair […] eurot, […] […] eurot; — hankeosa „Yorkshire“: Ryanair […] eurot, […] […] eurot.

(78) Kõik kolm hankeosa sai Ryanair, kelle pakkumine oli kõikidel juhtudel täpselt […] euro võrra odavam kui […] oma. Prantsuse ametiasutused ei ole edastanud teavet selle kohta, et APFTE oleks huvi tundnud sellise ühtlase hinnaerinevuse vastu kahe konkureeriva pakkumise vahel.

(79) Seega sõlmis APFTE 19. mail 2017 Ryanairiga lepingud, mille väärtus oli ligikaudu […] eurot (lepingud hõlmasid Valloonia, Rheinland-Pfalzi ja Yorkshire hankeid ja nende väärtus oli vastavalt […] eurot ilma maksudeta, […] eurot ilma maksudeta ja […] eurot ilma maksudeta).

(80) Hanke tehnilise kirjelduse kohaselt on tegemist lepinguga, milles nähakse ette teenuste ostutellimuste esitamine ja turundusteenuste eest esitatakse arve üksnes juhul, kui APFTE esitab teenuse ostutellimuse. APFTE väljastatud ostutellimustest ilmneb, et teatud sihtpiirkonnaga (Valloonia, Rheinland-Pfalz, Yorkshire) seotud makseid tehti kahes jaos: üks makse perioodi „kevad/suvi“ eest ja teine makse perioodi „sügis/talv“ eest. Komisjon märgib, et need kaks perioodi vastavad Rahvusvahelise Õhutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) kindlaks määratud tsiviillennunduses kasutatavatele hooaegadele (aprillist septembrini ja oktoobrist märtsini).

(81) Ryanairiga sõlmitud lepingud on ainukesed lepingud, mida APFTE selle hankemenetluse alusel rakendas. a) Hankeosade […] ja […] puhul osutus valituks ettevõtja […], kes edestas ettevõtjat […] (sama hinnaga, kuid erinevate turundusteenuste tingimustega pakkumine). APFTE ja […] vahel sõlmitud tehing sisaldas nõuet ostutellimuste esitamise kohta. Pakkumise hind mõlema hankeosa puhul kokku oli […] eurot. Samas ilmneb Prantsuse ametiasutuste esitatud teabest, et APFTE ei esitanud ühtegi ostutellimust selle tehingu raames. b) Hankeosade […] ja […] kohta esitas pakkumise üksnes ettevõtja […] (kokku […] euro ulatuses). APFTE otsuse kohaselt tunnistati need hankeosad kehtetuks, kuna […] esitatud pakkumine ei olnud nõuetekohane, sest sellega seotud materjalidele ei olnud lisatud ühikuhindu hõlmavat hinnakirja.

4.8. Eelarve (abi rahastamiseks kasutatavate vahendite päritolu)

(82) Prantsuse ametiasutuste esitatud teabe kohaselt maksis APFTE oma eelarvest Ryanairile/AMSile järgmised summad. Tabel 4 APFTE maksed Ryanairile/AMSile alates 2010. aastast 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2010–2019 Ryanairile/AMSile tehtud maksed eelarveaastate lõikes […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2010– 2011) […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2011– 2012) […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2012– 2013) […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2013– 2014) […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2014– 2015) […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2015– 2016) […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2016– 2017) […] (tegelikud maksed tehti ajavahemikul 2018. aastast 2019. aasta veebruarini) […] (63) […] 856 089 904 APFTE eelarve eurodes (vt ka tabel 3) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Allikas: Prantsuse ametiasutuste esitatud teave.

(83) Prantsuse ametiasutuste väitel ei maksnud APFTE pärast 2019. aasta aprilli Ryanairile turundusteenuste osutamise eest.

4.9. Menetluse algatamise põhjuste kirjeldus

(84) Komisjon algatas 4. juulil 2018 ametliku uurimismenetluse, kuna ta ei saanud välistada, et põhjenduses 52 ja sellele järgnevates põhjendustes kirjeldatud meetmete näol on tegemist Ryanairile ja tema tütarettevõtjale AMS antud riigiabiga.

5. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1. Kaebuse esitaja

(85) Kaebuse esitaja kinnitab oma kaebuses esitatud väiteid, mille kohaselt APFTE näol oli tegemist vahendiga riigiabi üleandmiseks Ryanairile/AMSile.

5.2. Ryanair

(86) Ryanair ei nõustu komisjoni analüüsiga. Ryanairi väitel osutasid AMS ja Ryanair turundusteenuseid turuhinnaga ja need rahuldasid APFTE vajadusi. APFTE huvi sõlmida turundusteenuste lepingud oli seotud sooviga tekitada huvi välisriikide turistide seas, kes olid maksujõulised ja võisid kaasa aidata piirkonna turismitegevuse arengule. Ryanairi väitel ei olnud tema enda turundusega seotud kulud suunatud eriomaselt välisturistidele, kuna Ryanair ei võta arvesse turismiga seotud kulusid. Seetõttu oli APFTE huvitatud välisturistidele suunatud turundusega seotud kuludest, samas kui Ryanair, isegi kui ta kandis turismiga seotud kulusid, pidas ühtaegu silmas piirkonnas elavaid reisijaid, kes alustasid reisi Montpellier’ lennujaamast. Ryanair märkis samuti, et tema lendude täituvuse määr oli tänu Ryanairi tulujuhtimissüsteemile (yield management) tagatult suur (64).

(87) Teise võimalusena ei nõustu Ryanair komisjoni järeldustega turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldatavuse kohta vaadeldaval juhul, abisaaja määratlusega, abi valikulisusega ning abi riigiga seostatavusega.

(88) AMS ei esitanud märkusi.

5.3. APFTE

(89) APFTE eitab mis tahes eelise andmist Ryanairile. Tema väitel on vaidlusaluste summade näol tegemist turutingimustel makstud tasuga osutatud teenuste eest. APFTE täpsustab, et ta tegutses avaliku sektori teenuseostjana ning reklaamitoimingud on Montpellier’ ja selle ümbruskonna üldise turundusstrateegia osa.

(90) APFTE märgib, et pakkumiskutses nimetatud piirkondade üle on üldkogus ja haldusnõukogus toimunud arutelu ja nendega seoses on tehtud strateegilisi valikuid. APFTE osutab tema põhikirjas kajastatud tegutsemise meetoditele ning järeldab, et ühenduse võetud otsuseid ei saa riigiga seostada.

(91) Teise võimalusena, kui komisjon siiski peaks jääma oma seisukoha juurde, mille kohaselt APFTE rakendas Ryanairi kasuks sekkumismeetmeid, leiab APFTE, et need on kooskõlas 2005. aasta ühenduse suunistega (65) lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest käitatavate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta.

(92) Veel ühe lisavõimalusena, kui komisjon peaks siiski leidma, et Ryanairile ja AMSile anti abi, leiab APFTE, et Ryanair peaks tagasi maksma üksnes vahe teenuste eest makstud tasu ja turuhinna vahel, kuna APFTE on seisukohal, et need teenused kuuluvad APFTE avaliku sektori poliitiliste ülesannete hulka ja on ühenduse jaoks kasumlikud.

5.4. Oksitaania piirkond

(93) Oksitaania piirkond leiab, et kaebus ei ole põhjendatud ning väidab, et APFTE tegevus on kõikide kohaliku ja piirkondliku tasandi huvirühmade jaoks avaldanud positiivset turismi ja majanduse arenguga seotud mõju. Ta leiab, et APFTE tegevus võimaldab välja kujundada rahvusvahelisemat klientuuri ja aitab sektori ettevõtetel jätkata tegevust pikema perioodi kestel.

(94) Piirkond täpsustab, et APFTE raames on turismiga seotud atraktiivsust suurendavate turunduskampaaniatega seotud otsused teinud peamiselt üldkogu, kus igal liikmel on üks hääl ning otsused tehakse üldjuhul kahekolmandikulise häälteenamusega.

(95) Oksitaania piirkond lisab, et APFTE tegevus seisneb pakkumiskutsete väljakuulutamises, mis hõlmavad selliste teenuste osutamist, mis suurendavad asjaomase piirkonna nähtavust ja atraktiivsust. Läbirääkimised olid avatud kõikidele ettevõtjatele, kes olid suutelised esitama hanke tehnilisele kirjeldusele vastava pakkumise, sealhulgas ka kaebuse esitajale.

5.5. Herault’ kaubandus- ja tööstuskoda („CCI Hérault“, endine CCIM)

(96) Hérault’ kaubandus- ja tööstuskoda leiab, et APFTE tegevus Montpellier’ piirkonna reklaamimiseks Belgia, Madalmaade, Saksamaa, Inglismaa ja […] elanike seas hoogustab piirkonna majandust tänu selle tegevuse ülekanduvale majandusmõjule. Ta lisab, et tänu APFTE liikmete solidaarsusele vastab ühenduse tegevus piirkonna majanduse ja turismi arengu vajadustele ning see areng on täiel määral APFTE ja Hérault’ kaubandus- ja tööstuskoja vastutusalas.

5.6. Montpellier Méditerranée Métropole

(97) Montpellier Méditerranée Métropole leiab, et atraktiivsuse tõstmise strateegia rakendamine on vajalik piirkonna arendamiseks, majanduse toetamiseks ja tööpuuduse vastu võitlemiseks. Ta täpsustab, et APFTE näol on tegemist avalik-õiguslike ja eraõiguslike partnerite mittetulundusühinguga ning liikmete ühine huvi on viia ellu tegevust, mille eesmärk on turismi edendamine ja areng, see eesmärk vastab samal ajal nende piirkondade arenguga seotud avalikule huvile ning tegevuse arendamisega seotud eraõiguslikele huvidele.

(98) Montpellier Méditerranée Métropole leiab, et APFTE tellitud turundusteenused vastavad tegelikele vajadustele ja eesmärgile ning et nende teenuste puhul on rakendatud konkurentsi võimaldavaid menetlusi, mis ei võimalda neid meetmeid pidada valikuliseks (Ryanair on võitnud vaid teatud osa APFTE väljakuulutatud hangetest). Lisaks sellele leiab Montpellier Méditerranée Métropole, et kõnealuseid teenuseid ei saa käsitada abina: ühelt poolt ei anta nendega eelist, kuna Ryanairi saadav tasu ei ole turuhinnast kõrgem, teiselt poolt ei ole need meetmed seostatavad riigiga, kuna APFTE otsuste puhul on arvesse võetud eraõiguslikke struktuure, kes moodustavad ühenduse liikmetest enamiku ja kellel on märkimisväärne otsustusõigus.

5.7. […]

(99) APFTE liige […] leiab, et selline ühendus võimaldab jagada mitmesuguste meetmete võtmise kohustust sektori eraõiguslike üksuste ja omavalitsusasutuste vahel. Ta lisab, et ühenduse vastuvõetud otsused on seotud piirkonna kõigi elanike ja ettevõtjate ühishuvidega. Ta leiab, et selline avaliku sektori ja erasektori jõupingutuste koondamine võimaldab saavutada Montpellier’ linna ja selle ümbruskonna nähtavuse ja arenguga seotud eesmärke.

5.8. Pays de l’Ori linnastu omavalitsus

(100) Pays de l’Ori linnastu omavalitsus leiab, et APFTE tegevus Montpellier’ piirkonna reklaamimiseks Belgia, Madalmaade, Saksamaa, Inglismaa ja […] elanike seas on piirkonna jaoks kasulik tänu selle tegevuse majanduslikule mõjule, mis on suunatud Montpellier’ piirkonna suure majandusliku ja turismipotentsiaaliga aladele.

6. PRANTSUSMAA MÄRKUSED

(101) Prantsusmaa leiab, et vaadeldavad maksed ei kujuta endast riigiabi. APFTE põhikirjajärgset struktuuri ja tegevust silmas pidades ei ole need meetmed riigiga seostatavad. Lisaks sellele oli Ryanairi/AMSiga sõlmitud lepingute eesmärk reklaamida teatud geograafilist piirkonda turunduse ja APFTE ostetava reklaami abil; see toimus turuhindadega, tegemist on õiguspärase meetmega, mis soodustab piirkonna majanduse arengut ning sellega ei anta Ryanairile mingit eelist, seega ei ole tegemist valikulise meetmega.

7. ABI HINDAMINE

7.1. Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

(102) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(103) Et meedet võiks käsitada riigiabina, peavad seega samaaegselt olema täidetud järgmised tingimused: 1) meetmest kasusaaja(d) on ettevõtja(d) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) meedet rahastatakse riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga, 3) meede annab selle saajale või saajatele majandusliku eelise, 4) see eelis on valikuline ja 5) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.1. Ettevõtja ja majandustegevuse mõisted

(104) Järjepideva kohtupraktika kohaselt, (66) millele on osutatud lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate 2014. aasta suuniste (67) (edaspidi „2014. aasta suunised“) punktis 27, kujutab lennuettevõtjate tegevus, mis seisneb transporditeenuste osutamises reisijatele ja/või ettevõtjatele, endast majandustegevust.

(105) Kuna meetmest abisaajad on lennuettevõtja ja tema 100 % ulatuses kontrollitav tütarettevõtja, kes osutab turundusteenuseid, leiab komisjon, et nende tegevuse kujul on tegemist majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.2. Riigiga seostatavus ja riigi ressursid

(106) Järjepideva kohtupraktika kohaselt käsitleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 kõiki riigi ressurssidest antavaid abisid, ilma et tehtaks vahet selle põhjal, kas abi on antud riigi või avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste kaudu, mille riik on asutanud või määranud abi haldamiseks. Sellise asutuse rahastatav meede on seega riigiga seostatav juhul, kui vaadeldava meetme võtmise on otsustanud riik ning riik määrab selle rakendamise tingimused ja asjaomaste ressursside haldamise ja jaotamise (68). Abi riigiga seostatavus avaldub ilmsemalt juhul, kui vahendav asutus on teatud piirkonna rakendatava poliitika eelistatud instrument või kui see asutus on loodud piirkonna määratletud poliitika jätkamiseks ja majanduseelise andmisega seotud otsused on vahetult seotud kõnealuse piirkonnaga (69).

7.1.2.1. Riigiga seostatavus

(107) Komisjon järeldab ametliku uurimismenetluse põhjal, et vaadeldavad meetmed on riigiga seostatavad. Turunduslepingud sõlmiti ühelt poolt Ryanairi või tema tütarettevõtja AMSi ja teiselt poolt APFTE vahel seoses APFTE ülesandega reklaamida Ryanairi tekitatud turismivooge Montpellier’ linna ja tema piirkonna jaoks.

(108) Ryanair ei nõustu APFTE otsuste ja tegevuse seostamisega riigiga põhjusel, et tegemist on eraõigusliku ühendusega, mille liikmetest suurem osa pärineb erasektorist.

(109) Kuid ametlik uurimismenetlus võimaldas komisjonil leida mitu faktilist tegurit, mis pärinevad Prantsuse ametiasutuste esitatud APFTE ja tema avalik-õiguslike liikmete aruannetest ja protokollidest ning APFTE avalikest avaldustest, ning millest ilmneb ühemõtteliselt, et vaatamata eraõigusliku ühenduse staatusele ning asjaolule, et suurem osa liikmetest on eraõiguslikud üksused ja põhikirja kohaselt tehakse otsused üldkogus kahekolmandikulise häälteenamusega, on tegelikkuses APFTE näol tegemist APFTE liikmetest piirkondlike omavalitsuste ja CCIMi vahendiga, mille eesmärk on võimaldada neil ellu viia oma piirkondliku arengupoliitika eesmärke.

(110) Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (70) järeldas komisjon, et APFTE otsused on seostatavad Prantsuse riigiga (CCIMi ja asjaomaste piirkondlike omavalitsuste kaudu) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; ta tõi välja rea tegureid, millest ilmneb, et seoses turunduslepingute allkirjastamisega ei olnud ühendusel täielikku iseseisvust, vaid ta tegutses avalik-õiguslike asutuste kontrolli ja suuniste järgi. Need tegurid on eeskätt järgmised: — APFTE kui avalike vahendite ülekandmise instrument CCIMi ja piirkondlike omavalitsuste jaoks; — APFTE avaliku sektori poliitikaga seotud eesmärgi järgimine; — tihedad sidemed APFTE ja CCIMi (ja piirkondlike omavalitsuste) vahel; — APFTE avalik-õiguslike liikmete tehtavad strateegilised valikud; — APFTE rahastamine avalik-õiguslike liikmete poolt ja avalik-õiguslike liikmete kontroll APFTE eelarve kasutamise üle.

a) APFTE kui avalike vahendite ülekandmise instrument CCIMi ja piirkondlike omavalitsuste jaoks

(111) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28 ja sellele järgnevates põhjendustes, asutasid avalik-õiguslikud asutused APFTE struktuurina, mis võimaldab maksta avaliku sektori vahendeid Ryanairile ja teistele odavlennuettevõtjatele.

(112) Alates APFTE asutamisest CCIMi algatusel oli tema tegelik eesmärk, mis ilmneb mitmest Prantsusmaa esitatud dokumendist ja APFTE avalikest avaldustest, (71) tekitada õiguslik struktuur, mis võimaldab anda avaliku sektori toetusi valitud lennuettevõtjatele, eeskätt Ryanairile.

(113) Nagu on märgitud põhjenduses 26 ja sellele järgnevates põhjendustes, ilmneb eespool nimetatud dokumentidest, et APFTE asutamine tulenes otseselt asjaolust, et CCIM kaotas Montpellier’ lennujaama käitamise õiguse. CCIM soovis leida võimaluse jätkata lennuettevõtjatele vahendite eraldamist turunduslepingute abil, mida CCIM oli varem lennujaama käitajana sõlminud.

(114) Seetõttu oli CCIM APFTE asutamisel väga aktiivne, soovides tekitada kindla õigusliku struktuuri, mis võimaldaks jätkata avaliku sektori toetusi lennuettevõtjatega sõlmitavate turunduslepingute rahastamiseks. Need elemendid on sõnaselgelt esitatud APFTE tehtud esimestes otsustes ning piirkondlike omavalitsuste esimestes otsustes, millega kiideti heaks omavalitsustele makstavad toetused, ning CCIMi otsustes (72).

(115) Sellest annab näiteks tunnistust 20. juuli 2012. aasta Languedoc-Roussilloni piirkonna piirkondliku nõukogu protokoll: „Võttes arvesse muudatusi Montpellier’ lennujaama käitamises, asutati turismi- ja majandusvoogude edendamise ühendus (APFTE), mille eesmärk on jätkata piirkonna reklaamimist koos Montpellier’ lennujaama kasutavate lennuettevõtjatega“ (73).

(116) Nende turunduslepingute olemust ja seda, mil määral tuli nende lepingute alusel reklaamida Montpellier’d ja selle ümbruskonda, käsitletakse põhjalikumalt seoses Ryanairile majanduseelise andmise analüüsiga.

b) APFTE avaliku sektori poliitikaga seotud eesmärgi järgimine

(117) APFTE põhikirjast (74) ning APFTE avalikest avaldustest ja ühenduse tegutsemisega seotud dokumentidest ilmneb, et ühendus täitis avaliku sektori poliitikaga seotud ülesannet, mis seisnes turismi reklaamimises ja arendamises piirkondlike omavalitsuste ja CCIMi nimel. Lisaks sellele tuleneb APFTE asutamisega seotud dokumentidest, et vaatamata eraõigusliku ühenduse staatusele kavandasid APFTE avalik-õiguslikud liikmed APFTE asutamist selleks, et viia ellu oma teatud eesmärke seoses turismi edendamisega (75).

(118) Seega tuleb APFTEd käsitada „avalik-õigusliku asutusena“ Euroopa hanke-eeskirjade tähenduses, kuna APFTE asutati konkreetselt selleks, et rahuldada üldiseid huve, millel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu, kusjuures ühenduse näol on tegemist juriidilise isikuga, keda rahastavad põhiliselt avalik-õiguslikud asutused või organisatsioonid. Sellest tuleneb, et APFTE näol oli tegemist avaliku sektori hankijaga ning et hanke väljakuulutamisel kehtisid tema suhtes hangete suhtes kohaldatavad õigusaktid (76).

(119) Komisjon märgib, et APFTE oli teadlik oma kohustusest järgida riigihangete suhtes kohaldatavaid eeskirju, pikendades 2013. ja 2017. aastal Ryanairiga sõlmitud lepinguid.

(120) Komisjon järeldab selle põhjal, et vaatamata APFTE väidetele riigiga seostamatuse kohta, mille puhul osutati eeskätt eraõiguslike struktuuride otsustusõigusele ühenduse raames, ei vaadelnud APFTE ennast tavapärase eraõigusliku ühendusena, vaid üksusena, kellel on avaliku sektori poliitikaga seotud ülesanne – kohaliku majanduse arendamine turismi abil ning kes peab seetõttu järgima avaliku sektori hangete suhtes kohaldatavaid eeskirju. Komisjon käsitab seda asjaolu täiendava tõendina, mis näitab, et APFTE näol oli tegemist vaid õigusliku vahendajaga, kelle eesmärk oli võimaldada avaliku sektori vahendite edasiandmist lennuettevõtjatele.

c) Tihedad sidemed APFTE ja CCIMi (ja piirkondlike omavalitsuste) vahel

(121) Lisaks asjaoludele, mis on seotud APFTE asutamise, tegevuse eesmärgi ja otsustusmehhanismiga, ilmnes ametliku uurimismenetluse käigus, et APFTE ja tema avalik-õiguslike liikmete, eeskätt CCIMi vahel on tihedad sidemed, seejuures on CCIMi näol tegemist avaliku sektori asutusega, mis on Oksitaania piirkonna prefekti alluvuses, kes oli Prantsuse ametiasutuste esitatud dokumentide kohaselt APFTE tegevusest ja asutamise põhjustest teadlik.

(122) Prantsuse ametiasutuste esitatud dokumentidest ilmneb, et CCIM pakkus APFTE-le logistilist tuge, nimelt lubades APFTE komiteedel ja organitel pidada oma koosolekuid CCIMi ruumides ning andes APFTE käsutusse ühenduse reklaamitegevuse jaoks kasutatud veebisaidi (77).

(123) Lisaks sellele, nagu on osutatud põhjenduses 39, ilmneb ametliku uurimismenetluse tulemustest, et APFTE juhataja ametikohta täitis alati isik, kellel oli ametikoht ka CCIMis või APFTEga liitunud piirkondlikus omavalitsuses. Lisaks sellele tuvastas komisjon tõendeid, mis näitavad, et juhataja valiku määrasid eeskätt APFTE avalik-õiguslikud liikmed ja mitte kõik haldusnõukogusse kuuluvad APFTE liikmed, nagu seda nähakse ette ühenduse põhikirjas (78). Näiteks ilmneb 15. oktoobri 2012. aasta rahastajate komitee otsuse väljavõttest, et APFTE juhataja – kes puudus istungilt tervislikel põhjustel ja soovis ametist tagasi astuda – „soovib, et […], ühenduse endine juhataja asendaks teda sellel ametikohal, mis tähendab, et haldusnõukogu ja üldkogu peavad selle isiku põhikirja kohaselt nimetama asejuhatajaks, kes juhib ühenduse organite tööd“.

(124) Ametliku uurimismenetluse käigus ilmnes samuti, et vähemalt nende kahe APFTE juhataja vahelises volituste üleandmises 11. detsembril 2012. aastal mängis CCIM aktiivset rolli. Volituste üleandmise ametist lahkuva juhataja ja APFTE uue juhataja vahel korraldas CCIMi esimees ja see toimus 11. detsembri 2012. aasta APFTE üldkogu istungi käigus (79).

(125) See asjaolu iseloomustab APFTE ja tema avalik-õiguslike liikmete vahelist tihedat sidet, kuna APFTE faktilise tegevuse käigus oli juhatajal ja bürool määrav osa APFTE eelarveliste prioriteetide kindlaksmääramisel (koos CCIMi ja piirkondlikke omavalitsusi hõlmava rahastajate komiteega) ning nende otsused esitati seejärel üldkogule. Lisaks sellele on APFTE põhikirja kohaselt juhatajal õigus võtta APFTE nimel õiguslikke kohustusi kolmandate isikute ees, see annab talle õiguse allkirjastada ja seega sõlmida turunduslepinguid lennuettevõtjatega ning toetuse andmise kokkuleppeid kohalike omavalitsusasutustega.

(126) Komisjon käsitab neid asjaolusid lisatõendina, mis annab tunnistust APFTE avalik-õiguslike liikmete olulisest mõjust ühendusele, eeskätt seoses APFTE juhataja ametissenimetamisega. Selline mõju võimaldas tagada, et APFTE jätkab CCIMi alustatud turunduslepingute sõlmimist lennuettevõtjatega.

d) APFTE avalik-õiguslike liikmete tehtavad strateegilised valikud

(127) CCIM ja kohalikud omavalitsused on juhtinud ühenduse tehtavaid valikuid algusest peale, vaatamata APFTE põhikirjas kirjeldatud otsustusmenetlusele. Kuigi eraõiguslikel liikmetel oli üldkogus kahekolmandikuline häälteenamus, ei olnud neil võimalik vastu seista avalik-õiguslike asutuste valitud strateegilistele prioriteetidele või esitada avalik-õiguslikele üksustele omapoolseid valikuid. Komisjon jõudis sellele seisukohale järgmiste tõendite põhjal.

(128) Ametliku uurimismenetluse käigus ilmnes, et APFTE lõplikud strateegilised valikud, st konkreetsed lennuettevõtjatega sõlmitavad turunduslepingud määrasid eelnevalt kindlaks CCIM ja teised APFTE avalik-õiguslikud liikmed juba enne reklaamikava esitamist haldusnõukogule või üldkogule (80). Reaalselt oli eraõiguslikel liikmetel üksnes võimalik avaldada oma arvamust, kuid mitte määrata kindlaks ühenduse strateegilisi valikuid, millega avalik-õiguslikud liikmed ei oleks nõustunud (81).

(129) APFTE organitesse ja komiteedesse, kes teevad eelneva valiku üldkogule kinnitamiseks esitatavate turunduslepingute kohta, st büroosse, juhtkomiteesse ja rahastajate komiteesse (82) kuuluvad kohalike omavalitsuste ja CCIMi esindajad. Juhtkomitee (hilisema nimetusega rahastajate komitee) loomisega seotud asjaoludest tuleneb, et selle komitee abil muudeti ametlikuks praktika, mida kohaldati juba APFTE asutamisest peale, st prioriteetsed valikud teevad kohalikud omavalitsused ja CCIM

(130) Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutused ei esitanud seisukohta juhtkomitee ja rahastajate komitee olemasolu või rolli kohta.

(131) Põhjenduses 33 osutatud APFTE asutava üldkogu protokollist ilmneb, et eraõiguslike liikmete kaasamine APFTE koosseisu oli osaliselt põhjendatud sooviga kiirendada APFTE asutamist.

(132) APFTE asutava üldkogu protokollist selgub samuti, et enne APFTE asutamist otsisid CCIM ja tema õigusnõustaja ning asjaomased kohalikud omavalitsused õiguslikult stabiilset struktuuri, mis võimaldaks põhjendada lennuettevõtjatele tehtavaid makseid pärast 2009. aastat, olles teadlikud asjaolust, et nende maksete põhjendamine on keeruline (83). Komisjon järeldab selle põhjal, et APFTE struktuuri, milles olid ülekaalus eraõiguslikud liikmed, kellel põhikirja kohaselt oli võimalik määrata kindlaks ühenduse tehtavad otsused, (84) valisid asjaomased avalik-õiguslikud asutused teadlikult selleks, et varjata CCIMi ja piirkondlike omavalitsuste mõju lennuettevõtjatele vahendite eraldamisel. Eraõiguslike ettevõtjate seisukohalt ei tekitanud APFTEsse kuulumine probleeme: nende rahaline osalus oli vaid sümboolne ning APFTE avalik-õiguslike liikmete elluviidav turunduslepingute rahastamine toetas kohalikule majandusele ülekanduva mõju suurenemist.

(133) Sama protokolli kohaselt selgitas CCIMi esindaja (kes hiljem valiti samal koosolekul APFTE juhatajaks) APFTE asutava üldkogu istungil osalenud APFTE eraõiguslikele liikmetele APFTE tegevuse eesmärke, mis seisnesid lennuettevõtjatega turunduslepingute sõlmimise jätkamises. Sellega seoses märkis CCIMi esindaja, et on hädavajalik, et „ettevõtjad saaksid esitada oma arvamuse valitud tegevuskava kohta“. Väljend „esitada oma arvamuse“ annab tunnistust tegelikust rollist, mida CCIM oli ette näinud eraõiguslike liikmete jaoks, vaatamata nende arvulisele ülekaalule üldkogus, eeskätt tähendab see tegeliku otsustusõiguse puudumist seoses ühenduse strateegiliste ja eelarveliste suunistega, mille määravad kindlaks avalik-õiguslikud liikmed. Sellest võib järeldada, et kohalolevad APFTE eraõiguslikud liikmed olid teadlikud asjaolust, et strateegilised valikud teevad CCIM ja kohalikud omavalitsused, kuigi nende valikute tegijail on võimalik arvestada eraõiguslike liikmete arvamustega.

(134) APFTE protokollide ja aruannete analüüs kinnitab seda järeldust: kuigi eraõiguslike liikmete ettepanekuid oli võimalik arvesse võtta, toimus see vaid teises järjekorras, st eeldusel, et avalik-õiguslike liikmete valitud lennuliinide, st eeskätt Ryanairi käitatavate lennuliinide rahastamisest jääb üle eelarvelisi vahendeid (85).

(135) Seega eraldati APFTE vahendeid alati nii, et avalik-õiguslike liikmete kindlaksmääratud projekte rahastati esimestena, samas kui eraõiguslike liikmete ettepanekuid toetati vaid teises järjekorras.

(136) Isegi rahastajate komitees leidsid rahastamist üksnes ühehäälse toetuse saanud projektid, see oli tingitud asjaolust, et rahastajad määrasid täpse aastase toetussumma kindlaks sõltuvalt valitud turunduslepingutest. Sellest annab tunnistust rahastajate komitees 29. jaanuaril 2013 toimunud arutelu „turismivoogude“ rahastamiseks suundades […] (mida käitas teatud Itaalia lennuettevõtja) ja […] (mida käitas teatud Norra lennuettevõtja). Esmalt põrkus nende „voogude“ rahastamine, mille ettepaneku olid APFTE eraõiguslikud liikmed teinud 29. jaanuari 2013. aasta istungil ja mida seejärel toetasid teatud avalik-õiguslikud liikmed, kolme põhirahastaja (Languedoc-Roussilloni piirkondlik nõukogu, Hérault’ haldusnõukogu, Montpellier’ linnastu omavalitsus) keeldumisele suurendada oma rahalist osalust nende voogude kaasamiseks 2013. aasta eelarvesse. Kuid CCIM, kes oli siis huvitatud nende „voogude“ arendamisest, suurendas erakorraliselt ühepoolselt oma toetussummat selleks aastaks, et neid voogusid toetada (86).

(137) APFTE otsused ja protokollid ei anna teavet ei Ryanairi ja AMSiga sõlmitud turunduslepingute tingimuste ega nende lepingute ellurakendamise kohta. Neid lepinguid on alati rahastatud avaliku sektori vahenditest, vaatamata eri aastate eelarvete erinevustele. APFTEs toimunud arutelude käigus ei ole neid rahastamisi kunagi kahtluse alla seatud ning ühenduse avalik-õiguslikud liikmed ei ole seda asjaolu põhjendanud. Avalik-õiguslikud liikmed on piirdunud üksnes lepingute pikendamisega igal järgneval aastal, nimetades neid APFTE tegevusega seotud teatud dokumentides „lennusuundadeks“ või „ajaloolisteks sihtpunktideks“, esitamata lisaselgitusi.

(138) Üldkogul toimuv hääletus oli vaid lihtne vormitäide, et põhjendada APFTE nõuetekohast toimimist. See ilmnes eriti selgelt eelarveaastate 2012, 2013 ja 2014 puhul, kui APFTE võttis kohustused Ryanairi/AMSi ees veel enne üldkogus toimunud hääletust strateegiliste valikute üle. a) 2012. aasta puhul allkirjastas APFTE juhataja AMSile saadetud kirja lepingu pikendamise kohta 29. septembril 2011. Eelnevalt oli juhtkomitees 23. septembril 2011 võetud vastu otsus 2010. aastal AMSiga sõlmitud turunduslepingu pikendamise kohta 2012. aastaks. Kuid üldkogu teavitati sellest alles 19. oktoobri 2011. aasta istungil (87) (seejuures ei ilmne selle istungi protokollist, kas üldkogus toimus selles küsimuses hääletamine või mitte). b) Seoses 2013. aasta eelarvega tuleb öelda, et otsuse AMSiga sõlmitud 2010. aasta turunduslepingu pikendamise kohta 2013. aastaks allkirjastas APFTE 23. veebruaril 2013. 2013. aasta eelarve ja turunduse tegevuskava, mis hõlmavad Ryanairile selle lepingu alusel tehtavaid makseid, võeti APFTE üldkogus vastu 4. juulil 2013 (88). c) Seoses 2014. aasta eelarvega allkirjastas APFTE juhataja lepingud Ryanairiga 22. novembril 2013, pärast 2013. aasta hankemenetluse lõppemist. Kuid üldkogu andis APFTE juhatajale volituse allkirjastada uued turunduslepingud Ryanairiga alles 27. jaanuaril 2014.

(139) Komisjoni käsutuses olevatest APFTE tegevusega seotud dokumentidest nähtub, et ühenduses toimunud hääletused olid alati ühehäälsed. Seda silmas pidades märgib komisjon, et nii haldusnõukogus kui ka üldkogul väljendasid eraõiguslikud liikmed mitu korda arvamust nimelt turu-uuringute korraldamise kohta, mis võimaldaksid veenduda, et rahastatavad lennuliinid avaldavad ülekanduvat mõju piirkonna majandusele. Samas ei ole eraõiguslikud liikmed ei üldkogu istungitel ega haldusnõukogus vastuhäält andes reaalselt vastu seisnud büroo, juhtkomitee või rahastajate komitee pakutavatele valikutele. Lisaks sellele märgib komisjon, et eraõiguslike liikmete osalemine üldkogul on aasta-aastalt järjest vähenenud, samas kui avalik-õiguslike liikmete esindajate osalemine on olnud praktiliselt stabiilne (89). Eraõiguslikud liikmed on alati toetanud avalik-õiguslike liikmete tegevust, isegi juhul kui nende endi esitatud ettepanekuid ei arvestatud. See on seletatav eeskätt asjaoluga, et eraõiguslike liikmete rahaline panus oli vaid sümboolne, kuid APFTE rahastatud turunduslepingute majanduslik mõju oli samas paremal juhul positiivne ja halvimal juhul lihtsalt puudus. Samal ajal ei olnud eraõiguslikel liikmetel mingit soovi sattuda konflikti ühenduse rahastamist tagavate avalik-õiguslike liikmetega.

(140) Lisaks sellele, nagu on märgitud põhjenduses 46 ja sellele järgnevates põhjendustes, jälgisid avalik-õiguslikud liikmed APFTE strateegilisi valikuid, kontrollides APFTE-le tehtavaid makseid: kõik APFTE liikmed said aru, et avalik-õiguslike liikmete silmis mitteprioriteetne turundusleping ei saa nendelt rahastust (90).

e) Avalik-õiguslikud liikmed rahastavad APFTEd ja kontrollivad selle eelarve kasutamist

(141) Nagu on seoses APFTE rahaliste vahenditega märgitud põhjenduses 45 ja sellele järgnevates põhjendustes ning põhjenduses 107 ja sellele järgnevates põhjendustes, teevad APFTE avalik-õiguslikud liikmed, st piirkondlikud omavalitsused ja CCIM, eelnevalt APFTE eelarvega seotud valikud, määrates esmalt kindlaks APFTE reklaamikava, mis hõlmab konkreetsete turunduslepingute valikut, ja rakendades ranget kontrolli nende APFTE-le eraldatud rahaliste vahendite kasutamise üle ning seades seejärel nende antavate toetuste tingimuseks, et APFTE rakendab seda reklaamikava.

7.1.2.2. Riigi ressursid

(142) Maksete jaoks, mida APFTE teeb Ryanairile ja AMSile põhjenduses 52 ja sellele järgnevates põhjendustes kirjeldatud eri turunduslepingute raames, kasutatakse vahendeid, mis pärinevad APFTE üldeelarvest. Nagu on näidatud põhjenduses 45 ja sellele järgnevates põhjendustes, rahastasid APFTEd ühenduse asutamisest peale peaaegu täies ulatuses ([95–100 %]) piirkondlikud ja kohalikud omavalitsusasutused, ühenduse rahastajad olid seega Oksitaania piirkond/Languedoc-Roussilloni piirkonna nõukogu, Hérault’ departemang, Montpellier Méditerranée Métropole/Montpellier’ linnastu omavalitsus, Pays de l’Ori linnastu omavalitsus, Montpellier’ linn ja CCIM/Hérault’ kaubandus- tööstuskoda (91).

(143) Need avaliku sektori asutused on rakendanud hoolikat kontrolli selle üle, kuidas APFTE oma rahalisi vahendeid kasutab, tehes seda mitmel moel. a) Nagu on märgitud põhjenduses 49 ja sellele järgnevates põhjendustes, ilmneb üldkogu hääletuste analüüsist, turunduslepingute allkirjastamise kuupäevadest ja kohalike omavalitsuste iga-aastastest maksetest, et APFTE-l ei ole mitte kunagi olnud eelnevalt eraldatud eelarvet, mida ühendus oleks võinud oma äranägemise järgi hallata. Omavalitsuste teatud eelarveaasta jaoks eraldatud toetused anti alati pärast seda, kui turunduslepingud, mille rahastamiseks need toetused anti, olid konkreetselt kindlaks määratud ja allkirjastatud. Omavalitsused teadsid seega vahendite eraldamisel, kuidas neid vahendeid konkreetselt kasutatakse (92). Sellest võib järeldada, et neil oli võimalus keelduda sõlmimast APFTEga rahastamiskokkuleppeid, kui nad ei nõustu ühenduse tehtud valikutega. Sellest võib omakorda järeldada, et APFTE-l kui ühendusel ei olnud vabalt kasutatavat eelarvet, vaid ta pidi taotlema avalik-õiguslikelt liikmetelt toetuste maksmist pärast seda, kui konkreetsed eelarvega seotud valikud, mille määrasid kindlaks avalik-õiguslikud liikmed ise rahastajate komitee ettepanekul, olid tehtud. Komisjon järeldas selle põhjal, et selline toimimisviis mõjutas (või oligi selle eesmärk) APFTE eraõiguslikke liikmeid mitte hääletama üldkogul selliste eelarvega seotud otsuste poolt, mis ei sobinud APFTE avalik-õiguslikele liikmetele. Selline praktika võimaldas seega avalik-õiguslikel liikmetel tõhusalt kontrollida APFTE eelarveliste vahendite kasutamist. b) Lisaks sellele ilmneb põhjenduses 51 osutatud rahastamiskokkulepete analüüsist, et APFTE avalik-õiguslikud liikmed tagasid mitme lepingulise sätte abil selle, et nende makstud toetusi kasutatakse nende tehtud strateegiliste valikute jaoks, mis kajastusid iga eelarveaasta jaoks nende endi koostatud APFTE reklaamikavas, (93) see asjaolu ei võimaldanud eraõiguslikel liikmetel teha iseseisvalt eelarvega seotud valikuid. c) Lisaks sellele, kuivõrd kõik APFTE juhatajad, kellel oli õigus allkirjastada Ryanairi/AMSiga sõlmitavaid turunduslepinguid ning rahastamiskokkuleppeid rahastavate liikmetega, olid nende rahastajatest liikmetega (kas CCIMi või Oksitaania piirkonnaga) seotud, (94) andis see APFTE avalik-õiguslikele liikmetele veel täiendava kontrollivõimaluse APFTE võetavate rahaliste kohustuste ja APFTE-le makstavate toetuste üle.

(144) Seega tegid APFTE avalik-õiguslikud liikmed hoolikat järelevalvet APFTE-le eraldatud vahendite üle, kuni nende vahendite eraldamiseni nende lõplikele adressaatidele. Seega oli kõnealuste vahendite puhul APFTE poolt Ryanairile või AMSile üleandmisel jätkuvalt tegemist riigi ressurssidega.

(145) Nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud eelmises meetmete riigiga seostatavust käsitlevas peatükis, käsitab komisjon APFTEd asjaomaste avalik-õiguslike üksuste asutatud eraõigusliku üksusena, mille eesmärk on hallata avaliku sektori vahendeid ja eraldada neid lennuettevõtjatele (95).

(146) Seoses APFTE eelarve selle osaga, mis pärineb eraõiguslike liikmete maksetest (ja mis moodustab APFTE eelarvest alla [0–5] %, nagu on näidatud tabelis 3), siis need liikmemaksud laekusid samade vahendite hulka nagu APFTE avalik-õiguslike liikmete tehtavad maksed. Kuna need vahendid laekusid APFTE eelarvesse, mille kasutamist kontrollis täies ulatuses riik (st APFTE avalik-õiguslikud liikmed), nagu on näidatud käesolevas peatükis ja järgnevas peatükis, käsitab komisjon ka neid makseid riigi ressurssidena (96).

7.1.2.3. Järeldus

(147) Neist asjaoludest lähtuvalt leiab komisjon, et CCIM ja asjaomased kohalikud omavalitsused kasutasid APFTEd asutamisest peale lihtsalt vahendajana avaliku sektori vahendite suunamiseks Ryanairile, jätmata otsustamisõigust ühendusele endale või selle eraõiguslikele liikmetele. APFTE toimingud ja otsused on seega riigiga seostatavad.

(148) Need tähelepanekud on kooskõlas menetluse algatamise otsuses nimetatud avaldustega, mille on teinud Languedoc-Roussilloni piirkonna kontrollikoda, (97) kes on mõningates oma aruannetes märkinud, et APFTE näol oli tegemist lihtsalt turunduslepingute rahastamiseks mõeldud avaliku sektori vahendite kogumise vahendiga.

(149) Seega leiab komisjon, et meetmed on riigiga seostatavad, et need on võtnud Prantsuse riik ning need hõlmavad riigi ressursse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.3. Majanduslik eelis

(150) Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas ettevõtja saab majandusliku eelise, mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud (98).

(151) Järgnevalt tuleb analüüsida, kas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte on vaadeldaval juhul kohaldatav, ning jaatava vastuse korral, kas need lepingud vastavad sellele põhimõttele.

7.1.3.1. Ryanairi ja AMSi saadud majandusliku eelise ühine hindamine

(152) Seoses ühelt poolt APFTE ja teiselt poolt Ryanairi või AMSi vahel sõlmitud lepingutega peab komisjon esmalt välja selgitama, kas ettevõtjaid Ryanair ja AMS tuleb käsitleda koos või eraldi selleks, et määrata kindlaks, kas nad said majandusliku eelise või mitte.

(153) Komisjon märgib, et AMSi näol on tegemist 100 % ulatuses Ryanairi tütarettevõtjaga. Lisaks sellele märgib komisjon, et AMS asutati üksnes selleks, et osutada turundusteenuseid Ryanairi veebisaidi kaudu, ning tal ei ole teisi tegevusalasid (99).

(154) Lisaks sellele tundub, et Ryanair võib lepingulistes suhetes APFTEga AMSi asendada. APFTE sõlmis esialgse turundusteenuste lepingu AMSiga (2010. aasta leping). Järgmised, 2013. ja 2017. aasta lepingud sõlmiti otseselt APFTE ja Ryanairi vahel.

(155) Lisaks sellele on äriühinguga AMS sõlmitud turunduslepingus seoses lepingu eesmärgiga sätestatud, et leping on „seotud ettevõtte Ryanair kohustusega tagada Montpellier’ piirkonna teenindamine“ (100).

(156) Kõikidel nimetatud põhjustel käsitab komisjon vaadeldavast meetmest kasusaajatena Ryanairi ja AMSi koos (101).

7.1.3.2. Konkreetsetele turunduslepingutele antavad hinnangud

(157) Prantsusmaa väitel sekkus APFTE avaliku sektori ostjana, ostes teenust, mis võimaldas tal ellu rakendada talle usaldatud avaliku sektori poliitikat. Prantsusmaa leiab, et turunduslepingud ei olnud mingil juhul seotud lennujaamalepingutega ning nende eesmärk oli toetada turistide ligimeelitamise teel piirkonna majandusarengut.

(158) Prantsusmaa ei esitanud teavet, mis oleks võimaldanud veenduda, et otsus sõlmida turunduslepingud võeti vastu konkreetsete majandushinnangute alusel, mis oleksid võimaldanud kindlaks määrata Ryanairi/AMSiga sõlmitavate lepingute tulevase tootluse või neist lepingutest tulenevad majanduseelised, see kehtib nii turunduslepingute kohta eraldi võttes kui ka turunduslepingute kohta koos lennujaamateenuste osutamise lepingutega.

(159) Ryanair ei võtnud selget seisukohta selle kohta, kas APFTEga sõlmitud turunduslepinguid ja AMMiga sõlmitud lennujaamateenuste lepinguid tuleks hinnata koos või eraldi, väites, et kummalgi juhul ei ole Ryanairi võimalik käsitada abisaajana.

(160) Erinevalt enamikust teistest hiljutistest riigiabi juhtumitest, mis hõlmavad komisjoni otsuseid Ryanairi kohta, ei ole komisjon vaadeldaval juhul tuvastanud seost turunduslepingute ja lennujaamateenuste lepingute vahel, mis on seotud järgmiste asjaoludega.

(161) Esiteks on kaht liiki lepingud sõlminud kaks eraldi juriidilist isikut, APFTE ja AMM, (102) kes täidavad erinevaid ülesandeid ja keda ei saa käsitada ühe majandusüksusena.

(162) Kuigi ei saa välistada, et kaht liiki lepingud olid seotud ajaga, millal CCIM oli veel lennujaama kontsessionäär ja sõlmis Ryanairi/AMSiga mõlemat liiki lepinguid; see võimalik seos katkes 2009. aastal, kui AMM võttis üle lennujaama käitamise. Nagu on näidatud põhjenduses 28, ilmneb 24. juuni 2010. aasta APFTE asutava üldkogu protokollist, et APFTE asutamise ja rahastamise algataja oli CCIM, keda toetasid asjaomased kohalikud omavalitsused, et jätkata turunduslepingute sõlmimist odavlennuettevõtjatega pärast seda, kui CCIM lõpetas tegevuse Montpellier lennujaama kontsessionäärina. Sellistel asjaoludel ei soovinud CCIM enam võtta turunduslepingutega seotud rahalisi ja õiguslikke riske ning palus asjaomastel piirkondlikel omavalitsustel maksta turundustasusid otse lennuettevõtjatele (siiani rahastas neid teenuseid otseselt CCIM, kahepoolsed rahastamiskokkulepped erinevate omavalitsustega sõlmiti lõplikult alles hiljem) (103).

(163) Kuigi APFTE liikmed on samaaegselt lennujaama aktsionärid, ei ole nende turunduslepingute rahastamises osalemise osakaal mingil viisil võrreldav nende aktsiaosalusega lennujaamas (104). Eeskätt tuleb märkida, et samas kui Prantsuse riigile kuulub 60 % AMMi kapitalist, ei ole Prantsuse riik APFTE liige ja ei osale selle eelarve rahastamises. CCIM, kellele kuulub 25 % AMMi kapitalist, panustas APFTE üldeelarvesse aastatel 2010–2019 üksnes [10–20] % ulatuses. Ülejäänud APFTE-le makstud toetused aastatel 2010–2019, seega [80–90] %, pärinevad kohalikelt omavalitsustelt, kellele kokku kuulub vaid 15 % AMMi kapitalist. Tabel 5 APFTE avalik-õiguslike liikmete tehtud maksete suuruse võrdlus nende osalusega AMMI aktsiakapitalis Languedoc-Roussilloni piirkonna nõukogu (hilisem Oksitaania piirkond) Hérault’ departemangu nõukogu Montpellier’ linnastu (hilisem Montpellier Méditerranée Métropole) ja Montpellier’ linn Pays de l’Ori linnastu omavalitsus CCIM (hilisem Hérault’ kaubandus- ja tööstuskoda) Prantsuse riik (riiklikul tasandil) Osakaal APFTE rahastamises (2010–2019) [20–30] % [10–20] % [30–40] % [0–10] % [10–20] % Osalus AMMi aktsiakapitalis 6,5 % 7 % 0,5 % (105) 1 % 25 % 60 %

(164) Neist eri asjaoludest tuleneb, et APFTE avalik-õiguslike liikmete poolne turunduslepingute rahastamine ei ole seotud nende osalusega AMMi aktsiakapitalis. Kui eeldada, et turunduslepingute abil oleks võimalik suurendada lennujaamateenuste lepingust saadavat tulu, oleks APFTE avalik-õiguslikud liikmed saanud vaid 40 % neist lisatuludest, samas oleks nad kandnud [95–100] % turundusega seotud kuludest. Kõikide APFTE avalik-õiguslike liikmete individuaalne olukord on samuti väga erinev, kõige ebasoodsam on see kolme APFTE peamise rahastaja jaoks – piirkond (6,5 % AMMi kapitalist), departemang (7 % AMMi kapitalist) ja Montpellier Méditerranée Métropole (0,5 % AMMi kapitalist), kes kolmekesi kokku rahastasid [80–90] % (106) APFTE eelarvest (107).

(165) Lisaks sellele tuleneb eelnevalt nimetatud 24. juuni 2010. aasta protokollist, et turunduslepingute sõlmimisel lähtusid APFTE ja tema liikmed piirkondliku majanduse edendamise loogikast, pidades silmas turunduslepingute võimalikku majanduslikku mõju piirkonnale ja mitmesugustele kohalikele ettevõtjatele, ning mitte lennujaama (isegi vähemusosalusega) käitaja või lepingust otsest majanduskasu saavate muude ettevõtjate äriloogikast.

(166) Seega ei võetud analüüsi puhul, mis käsitles küsimust, kas avaliku sektori üksus toimis turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, arvesse piirkondliku poliitikaga seotud kaalutlusi. Lisaks ei toodud ametliku uurimismenetluse käigus esile ka asjaolusid, mis annaksid tunnistust, et APFTE avalik-õiguslike liikmete turunduslepingute rahastamiseks makstud tasude eesmärk oli suurendada nende saadavaid tulusid seoses lennujaama tegevusega näiteks AMMi makstavate dividendide või muude tulude näol, et võtta arvesse turunduslepingute võimalikku positiivset mõju lennujaama tuludele.

(167) Komisjon järeldab nimetatud tõendite põhjal, et seosed AMMi sõlmitud lennujaamateenuste lepingute ja APFTE sõlmitud turunduslepingute vahel ei ole piisavad selleks, et põhjendada nende kaht liiki lepingute koos analüüsimist. Seetõttu korraldas komisjon turunduslepingute eraldi analüüsi.

(168) Sellega seoses ja võttes arvesse, et APFTEd ei saa käsitada lennujaama käitajana, ei saa vaadeldaval juhul kohaldada 2014. aasta suunistes lennujaamade ja lennuliinidega seotud lepingute hindamiseks ette nähtud täiendava kasumi meetodit (108).

7.1.3.3. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldatavus

(169) Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja saab majandusliku eelise, mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud (109).

(170) Prantsusmaa väitel leiab APFTE, et kõnealuste maksete näol ei ole tegemist riigiabiga, kuna APFTE maksis Ryanairile/AMSile tasu vastavalt pakkumismenetluse abil valitud teenuste turuhinnale. APFTE väitel vastasid ostetud teenused lisaks sellele APFTE ja tema täidetavate avaliku poliitika ülesannete vajadustele, st need edendasid turismi ja seeläbi piirkondlikku majandusarengut. Seega toimis APFTE avaliku sektori ostjana ning tegutses oma avaliku poliitika eesmärkide täitmise raames. APFTE väidab, et seda silmas pidades ei ole kasumlikkuse analüüs APFTE tasandil vajalik. Seega ei antud APFTE väitel turunduslepingutega Ryanairile või AMSile majanduseelist.

(171) Ryanair esitab samalaadsed väited.

(172) Seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldatavusega tuleb märkida, et see ei eelda lihtsalt asetumist teatud konkreetsel turul tegutseva majandusettevõtja kohale, vaid asetumist APFTE olukorras oleva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kohale.

(173) Seega tuleb analüüsida turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte ulatust APFTE puhul.

(174) Vastavalt riigiabi mõistet käsitleva komisjoni teatise („teatis riigiabi mõiste kohta“) põhjendusele 77, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 (110): „[…] tuleb arvesse võtta üksnes neid eeliseid ja kohustusi, mis on seotud riigi kui ettevõtja staatusega, mitte aga neid, mis puudutavad teda kui avaliku võimu kandjat“, seega ei tule muu hulgas arvesse võtta avaliku huviga seotud kaalutlusi, nagu piirkondlik areng.

(175) Põhikirja kohaselt on APFTE tegevuse eesmärk „turismi, sealhulgas äriturismi edendamine ja arendamine territooriumil reklaamiturgude abil, rahvusvahelisele klientuurile suunatud interneti ja turundusteenuste ostmine või muu reklaamitoetus, nagu osalemine laatadel ja näitustel“. APFTE büroo liikmete avalikest avaldustest ning ühenduse protokollidest ja muudest nimetatud tegevusega seotud dokumentidest ilmneb, et APFTE on oma tegevusele seadnud piirkondliku poliitikaga seotud eesmärgi (111).

(176) Protokollidest, aruannetest ja muudest Prantsuse ametiasutuste esitatud APFTEga seotud dokumentidest ilmneb samuti, et sõlmides Ryanairi/AMSiga turunduslepingud, tegutses APFTE üksnes kui avaliku võimu kandja, eeskätt kui piirkondliku majanduse arendaja.

(177) Turunduslepingutest piirkondliku turismi arendamise valdkonnas saadavat kasu, st piirkonna potentsiaalset tulu turismist, ei saa arvesse võtta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtte kriteeriumidele vastavuse analüüsis.

(178) Vaadeldaval juhul ei ole komisjoni käsutuses mitte ühtegi sellist tõendit, millest nähtuks, et turunduslepinguid sõlmides oleks APFTE või tema rahastajatest avalik-õiguslikud liikmed turutingimustes tegutseva ettevõtja tegutsemisloogika kohaselt eeldanud selle tulemusel saada rahalist tulu, eeskätt kapitalitulu, lisaks piirkonna turismi arendamisest saadavale tulule, mis on täies ulatuses seostatav ühenduse (ja tema rahastajatest avalik-õiguslike liikmete) rolliga avaliku võimu kandjana.

(179) APFTE ei saa kasu Montpellier’ lennujaama käitaja tulude võimalikust suurenemisest seoses lennuliikluse mahu suurenemisega. APFTE ei ole Montpellier’ lennujaama käitaja ning APFTEd rahastavad liikmed on Montpellier’ lennujaama vähemusaktsionärid (40 % ulatuses). Prantsuse ametiasutused ei ole toonud välja lennujaama tulude suurenemisega seotud võimalikku kasumit, mida oleks võinud saada APFTE liikmed, kes on ühtlasi Montpellier’ lennujaama aktsionärid. Enne otsuse vastuvõtmist Ryanairiga turunduslepingute sõlmimise kohta ei koostatud äriplaani sellise võimaliku kasumi hindamiseks. Kui eeldada, et turunduslepingute eesmärk ja/või tagajärg oli reisijate arvu suurenemine, tuleb märkida, et 40 % ulatuses lennujaama kontrollivatel vähemusaktsionäridel ei saa olla huvi rahastada [95–100] % ulatuses turunduslepinguid. Lisaks sellele osalevad lennujaama vähemusaktsionärid turunduslepingute rahastamises ulatuses, mis erineb nende vastavast osalusest lennujaama kapitalis, (112) mis näitab samuti, et turunduslepingute sõlmimine ei ole majanduslikult seotud APFTE teatud liikmete aktsionäristaatusega. Kokkuvõttes võib märkida, et turunduslepingute sõlmimine APFTE ja Ryanairi vahel toimus APFTE ja tema avalik-õiguslike liikmete seisukohalt üksnes avaliku poliitikaga seotud eesmärki silmas pidades ning APFTE ja nimetatud liikmed ei saanud majandusettevõtjatena sellest tegevusest mingit kasu.

(180) Lisaks sellele, nagu on üksikasjalikult näidatud jao 7.1.3.4 punktis a, järeldab komisjon, et APFTE ei lähtunud turundusteenuste ostmisel tegelikest vajadusest, vaid et tema tegelik eesmärk oli toetada Ryanairi lende Montpellier’ lennujaama ja lennujaamast. Komisjon järeldab, et selliste asjaolude korral ei kohaldata turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi (113). Lisaks, nagu on märgitud jao 7.1.3.4 punktis b, ei ole APFTE poolt Ryanairile/AMSile turundusteenuste eest makstud hinnad kooskõlas tavapäraste turutingimustega. Seega, isegi kui turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium oleks kohaldatav, ei oleks see täidetud.

(181) Lõpetuseks märgib komisjon, et sekkumist ei peeta eelise andmiseks, kui riigi sekkumise kujul on tegemist hüvitisega üldist majandushuvi esindava teenuse osutamise eest vastutavale ettevõtjale avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmise eest, kui asjaomane ettevõtja ei saa tegelikkuses rahalist eelist ja kui sekkumise tulemusel ei asetata seda ettevõtjat soodsamasse konkurentsiolukorda võrreldes temaga konkureerivate ettevõtjatega (114). Käesoleval juhul ei viita miski sellele, et Ryanairil oleks lasunud avaliku teenuse osutamise kohustus.

7.1.3.4. APFTE poolt Ryanairile/AMSile antud eelise kindlaksmääramine

(182) Ametlikust uurimismenetlusest tuleneb, et turunduslepingute alusel tehtud maksed on laadilt samad nagu avaliku sektori asutuse makstavad toetused lennuettevõtjale lennujaamas lennuliinide pakkumise eest. Komisjon järeldas, et makseid, mida APFTE teeb Ryanairile ja AMSile, võib käsitada tavaliste toetustena, mille eesmärk on vähendada Ryanairi kulusid, mis on seotud tema regulaarlendudega Montpellier’sse ning millega sellest tulenevalt antakse Ryanairile majanduseelis.

(183) Selleks et tuvastada Ryanairile/AMSile antud eelise olemasolu, vaatles komisjon kõiki selle juhtumiga seotud asjaolusid lähtuvalt teatisest riigiabi mõiste kohta. Näiteks võib esineda erandlikke olukordi, kus isegi juhul, kui avaliku sektori asutused ostavad kaupu ja teenuseid turuhinnaga, ei loeta seda turutingimustele vastavaks, eeskätt juhul, kui kõnealuse teenuse ostmine ei vasta avaliku sektori asutuse tegelikele vajadustele (115).

(184) Komisjon järeldas lähtuvalt mitmest ametliku uurimismenetluse käigus tuvastatud tõendist, et turundusteenuste ostmine Ryanairilt ei vastanud APFTE tegelikule vajadusele. See tõdemus on piisav selleks, et tõendada käesoleval juhul vaadeldavate meetmete abil Ryanairile antud eelise olemasolu.

(185) Lisaks sellele ei leidnud ametliku uurimismenetluse käigus kinnitust Ryanairi/AMSi ja Prantsuse ametiasutuste väide, et turundusteenuseid osteti turuhinnaga.

a) APFTE-l puudus tegelik vajadus osta Ryanairilt/AMSilt turundusteenuseid

(186) Märkusi esitanud Prantsusmaa, APFTE, CCIM ja piirkondlikud omavalitsused ning Ryanair väidavad, et APFTE näol oli tegemist kohaliku turismi edendamise ühendusega, kes ostis Ryanairilt turundusteenuseid turuhinnaga.

(187) Komisjoni uurimismenetluse keskne küsimus seoses Ryanairile antud eelise olemasoluga oli kindlaks määrata, kas APFTE-l oli tegelik vajadus osta Ryanairilt/AMSilt turundusteenuseid, et täita oma avaliku sektori poliitikaga seotud eesmärki, st Montpellier’ linna ja selle ümbruse reklaamimist (116).

(188) Komisjon jõudis järeldusele, et turundusteenuste ostmine Ryanairilt/AMSilt ei vastanud APFTE tegelikule vajadusele, lähtuvalt järgmistest tõenditest: — turundusteenuste ostmine oli vaid põhjendus Ryanairile maksete tegemiseks, et hoida see ettevõtja Montpellier’ lennujaamas; isegi kui turundusteenuste ostmine oleks avaldanud turundusele mõju (mis tegelikult puudus), ei olnud see lepingute tegelik eesmärk, vaid pigem oli tegemist varjatud toetustega: — APFTE tegeliku soovi puudumine piirkondliku reklaami tegemiseks; — keskendumine turundusteenuste asemel Ryanairi käitatavatele lennuliinidele; — keskendumine Ryanairile/AMSile mõne internetiturunduse teenuse pakkuja asemel; — mitte ükski tõend ei näita APFTE huvi tema eelarvest rahastatavate turunduskampaaniate konkreetse edukuse vastu; — turundusteenuste eest tehtavate maksete lõppemine samaaegselt Ryanairi käitatavate lennuliinide peatamisega; — ka teised uurimismenetlused, mis komisjon on riigiabi valdkonnas teinud, on näidanud, et Ryanair kasutas turunduslepinguid riigiabi maksmise varjamiseks; — Ryanairi/AMSi osutatavad turundusteenused ei saanud Montpellier’d ja selle ümbrust tõhusalt reklaamida; — see, et APFTE valis Ryanairi, ei olnud majanduslikult piisavalt põhjendatud; — Ryanairi turundusteenustel ei olnud eeldatavat mõju. — Eeldusel, et turundusteenustel oleks olnud mõju, oleksid need olnud kasulikud eeskätt Ryanairile, kuna Ryanair on eraettevõtja, kes soovib saada kasumit ja peab seetõttu oma lennukite täituvuse saavutamiseks kasutama hindade ja turundusega seotud meetodeid.

i) Turundusteenuste ostmine oli vaid põhjenduseks Ryanairile maksete tegemiseks, et hoida see ettevõtja Montpellier’ lennujaamas

(189) Ametliku uurimismenetluse tulemusel ilmnes, et isegi kui turundusteenuste ostmine APFTE poolt oleks avaldanud turundusele mõju, (117) ei olnud see lepingute tegelik eesmärk, vaid pigem oli tegemist varjatud toetustega.

(190) Vaatamata APFTE põhikirjas sätestatud eesmärgile püüdis ühendus kõnealuste lepingute abil selle asemel, et osta turundusteenuseid selle mõiste sisulises tähenduses (st osta reklaami) Montpellier’ piirkonna reklaamimiseks, toetada Ryanairi Montpellier’s pakutavaid lennuveoteenuseid, makstes talle ostetud teenuste eest ja toetades sellega nende lennuveoteenuste reklaamimist. Turundus selle mõiste sisulises tähenduses oli CCIMi ja kohalike omavalitsuste kindlaksmääratud APFTE tegelikku eesmärki silmas pidades vaid kõrvalise tähtsusega (118).

(191) Oma tegevuse turunduskampaaniana esitamine oli vaid vahend Ryanairile tehtavate maksete põhjendamiseks. Komisjon jõudis sellele seisukohale järgmiste tõendite põhjal.

1) APFTE tegeliku soovi puudumine piirkondliku reklaami tegemiseks

(192) Komisjon tuvastas mitut tõendit, mis näitavad, et APFTE-l puudus tegelikult soov piirkondliku reklaami tegemiseks. APFTE taga seisvate avaliku sektori asutuste tehtud piirkonna „reklaami“ tegelik eesmärk oli Ryanairi hoidmine Montpellier’ lennujaamas ja soov edendada sellega seotud majandusliku mõju abil kohalikku majandust.

a) APFTE tegeliku soovi puudumine piirkondliku reklaami tegemiseks tulenevalt tema asutamisega seotud asjaoludest

(193) APFTE ja tema avalik-õiguslike liikmete otsuste, protokollide ja aruannete analüüsist ilmneb ühemõtteliselt, et APFTE tegelik eesmärk oli tagada odavlennuettevõtjate, eeskätt Ryanairi toetamise jätkumine pärast Montpellier’ lennujaama käitaja vahetumist (119). Komisjon järeldab APFTE tegevusega seotud dokumentidest ilmnenud tõendite põhjal, et CCIMi ja ühendusega liitunud kohalike omavalitsuste eesmärk internetiturunduse teenuseid ostes oli anda pikaajalist stardiabi, et toetada asjaomaste lennuettevõtjate tegevust Montpellier’ lennujaamas. Avaliku sektori vahendid ei olnud seega suunatud mitte Montpellier’ linna või selle piirkonna edendamiseks, vaid nende abil reklaamiti üht konkreetset lennuliini, eesmärgiga seda toetada ja tagada, et lennuettevõtja hoiab seda jätkuvalt käigus. (120)

(194) APFTE protokollidest ilmneb, et ühenduse jaoks tähendab termin „turismivood“ teatud kindlate lennuettevõtjate lennureisijate voogusid ja mitte turistide voogusid üldiselt või lennureisijate voogusid üldiselt (121). Seega on eeskätt APFTE esimeste istungite protokollides kasutatud termineid, mis osutavad sõnaselgelt lennutegevusele, nagu „marsruut“ (route), „lennuliin“ (ligne) või „lennusuund“ (axe) (122). Samuti ilmneb ka Prantsuse ametiasutuste tehtud