Komisjoni otsus,

25. märts 2002,

millega kehtestatakse kõvadele põrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 1174 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2002/272/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, [1] eriti selle artiklit 4 ja artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

(1) Määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel võib ühenduse ökomärgise anda tootele, mille omadused võimaldavad märkimisväärselt mõjutada esmatähtsate keskkonnaaspektide parandamist.

(2) Määruses (EÜ) nr 1980/2000 nähakse ette, et ökomärgise andmise erikriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

(3) Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed põhinevad määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 13 alusel moodustatud Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoni väljatöötatud kriteeriumide projektil.

(4) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Selleks et kõvale põrandakattele võiks määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel anda ühenduse ökomärgise, peavad see kuuluma käesoleva otsuse artiklis 2 määratletud tooterühma "Kõvad põrandakatted" ja vastama lisas kindlaksmääratud ökoloogilistele kriteeriumidele.

Artikkel 2

Tooterühma "Kõvad põrandakatted" kuuluvad järgmised sisepõranda katmiseks ja välissillutise ehitamiseks kasutatavad kõvad tooted, millel ei ole olulist konstruktiivset funktsiooni: looduskivid, aglomeerkivid, betoonist sillutuselemendid, terratsoplaadid, keraamilised plaadid ja saviplaadid.

Artikkel 3

Halduseesmärkidel antakse tooterühmale "Kõvad põrandakatted" koodnumber "021".

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2006. Kui 31. märtsiks 2006 ei ole vastu võetud kõnealuse tooterühma muudetud kriteeriume, kohaldatakse käesolevat otsust 31. märtsini 2007.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. märts 2002

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margot Wallström

[1] EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

--------------------------------------------------

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Käesolevate kriteeriumide eesmärk on eelkõige soodustada:

- mõju vähendamist elupaikadele ja neile omastele ressurssidele,

- energiatarbe vähendamist,

- mürgiste või muude saasteainete keskkonda heitmise vähendamist,

- ohtlike ainete kasutamise vähendamist,

- teabe levitamist, mis võimaldaks tarbijal kasutada toodet tõhusalt, nii et kogu mõju keskkonnale oleks võimalikult väike.

Kriteeriumid on kehtestatud sellisel tasemel, mis soodustab selliste kõvade põrandakatete märgistamist, mille tootmisel on väiksem keskkonnamõju.

Hindamise ja vastavuse tõendamise nõuded

Iga kriteeriumi puhul esitatakse hindamise ja vastavuse tõendamise erinõuded.

Kõnealusel tooterühmal on allpool esitatud struktuur (sulgudes on viidatud CENi määratlusele), kusjuures tooterühm jagatakse kahte peamisse alarühma: "Looduslikud tooted" ja "Töödeldud tooted".

Looduskivid (CEN TC 246) on looduslike kivimite tükid, siia kuulub marmor, graniit ja muud looduslikud kivimid. "Muud looduslikud kivimid" on looduslikud kivimid, mille tehnilised karakteristikud üldiselt erinevad standardis CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 "Looduslikud kivimid. Terminoloogia" kindlaksmääratud marmori ja graniidi tehnilistest karakteristikutest. Üldiselt ei ole need kivid kergesti peegelläikeni lihvitavad ja ei ole alati plokkidena kaevandatavad, näiteks liivakivi, kvartsiit, kilt, tuff, kristallkilt.

Tooterühm "Töödeldud kivid" jagatakse kõvastatud ja põletatud toodeteks. Kõvastatud tooted on aglomeerkivid, betoonist sillutuselemendid ja terratsoplaadid. Põletatud tooted on keraamilised plaadid ja saviplaadid.

CEN/TC 246-229 määratluse kohaselt on aglomeerkivid tööstustooted, mis on valmistatud täiteaine (peamiselt looduskivipuru) ja sideaine segust. Kivipuru kujutab endast tavaliselt marmori ja graniidi kaevandamisel saadud sõmeraid ning sideaine on valmistatud sellistest tehiskomponentidest nagu küllastumata polüestervaik või hüdrauliline tsement. Sellesse tooterühma kuuluvad ka tehiskivid ja kompaktmarmor.

CEN/TC 178 määratluse kohaselt on betoonist sillutuselemendid välissillutise ehitamiseks mõeldud tooted, mis saadakse liiva, kruusa, tsemendi, anorgaaniliste pigmentide ja lisaainete segamisel ning vibropressimisel. Sellesse tooterühma kuuluvad ka betoonist sillutusplaadid ja -kivid.

CEN/TC 229 määratluse kohaselt on terratsoplaadid geomeetrilistele erinõuetele vastavad, vajalikul määral tihendatud ning ühesuguse kuju ja tihedusega sillutuselemendid. Plaadid on ühe- või kahekihilised. Ühekihilised plaadid on valmistatud tervenisti halli või valgesse tsementi ja vette manustatud sobiva täiteaine sõmeratest või killustikust. Kahekihilised terratsoplaadid koosnevad ühekihilise koostisega esimesest ehk kulumiskihist ja teisest kihist, mida nimetatakse tugi- ehk alusbetoonkihiks, mille pind ei ole tavalise kasutuse puhul avatud ja mida saab osaliselt eemaldada. Keraamilised plaadid on CEN/TC 67 määratluse kohaselt savidest ja/või muust anorgaanilisest lähtematerjalist, näiteks päevakivist ja kvartsist valmistatud õhukesed plaadid. Neid vormitakse tavaliselt pressimise abil toatemperatuuril, kuivatatakse ja seejärel põletatakse nõutavate omaduste saamiseks küllaldasel temperatuuril. Keraamilised plaadid võivad olla glasuuritud või glasuurimata, nad on mittepõlevad ja üldiselt valguskindlad.

Saviplaadid on CENi määratluse kohaselt teatavatele kuju- ja mõõtmete nõuetele vastavad elemendid, mida kasutatakse sillutise kattekihina ning valmistatakse peamiselt savist või muudest materjalidest lisanditega või lisanditeta. Saviplaatide tihedus ei tohi ületada 40 kg/m2.

Kui nii on märgitud, kohaldatakse teatavaid kriteeriume eraldi ainult ühe eespool nimetatud alarühma suhtes. Kui erimärkust ei ole, kohaldatakse asjakohast kriteeriumi kõigi toodete suhtes. Arvutusmeetodi üksikasjad on esitatud tehnilises lisas.

Peale iga kriteeriumi puhul märgitud meetodite võib vajaduse korral kasutada ka muid katsemeetodeid, kui nende samaväärsust on tunnustanud taotlust hindav pädev asutus.

Võimaluse korral peavad katsete tegijaks olema nõuetekohaselt volitatud või standardis EN ISO 17025 esitatud üldnõuetele vastavad laborid.

Vajaduse korral võib pädev asutus nõuda tõendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

Pädevatele asutustele soovitatakse taotluste hindamisel ja kriteeriumidele vastavuse kontrollimisel arvestada selliste tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemide nagu EMAS ja EN ISO 14001 rakendamist. (

märkus:

nende juhtimissüsteemide rakendamist ei nõuta

).

KRITEERIUMID

1. Toorme kaevandamine

1.1. Kaevandamise korraldamine (ainult looduslike toodete puhul)

Kaevandamise korraldamise hindepunktide summa looduslike kivimite puhul arvutatakse 9 peamise näitaja (I) maatriksi hindepunktide kogusummana. Hindepunktide lõppsumma saamiseks korrutatakse igale näitajale antud hindepunktid vajaduse korral paranduskoefitsiendiga (W) ja liidetakse (arvutusmeetodi kohta vt tehniline lisa, jaotis A1). Karjääride kaalutud hindepunktide summa peab olema vähemalt 25. Iga näitaja hindepunktid peavad jääma välistava künnisega määratud piiresse (kui künnis on märgitud).

Lisaks tuleb täita järgmisi tingimusi:

- ei tohi mõjutada survepõhjavett pidavaid kihte (vt tehniline lisa, jaotis A1),

- ei tohi mõjutada pinnaveekogusid, kus on tsiviilveehaardeid ja -allikaid, ega veekogusid, mis kuuluvad liikmesriigi loodud kaitsealade registrisse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivile 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, [1] või kui vooluveekogu keskmine vooluhulk on > 5 m3/s (vt tehniline lisa, jaotis A1),

- saagimisjäätmete keskkonda levimise vältimiseks ja vee ringlusahelasse tagasi suunamiseks peab olemas olema reovee taaskasutusse võtmise suletud süsteem. Vesi kogutakse selle koha vahetus läheduses, kus seda kasutatakse kaevandamistöödes, ja toimetatakse pärast seda suletud torude kaudu sobivasse töötlemisrajatisse. Pärast puhastamist võetakse vesi ringlusse.

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab kaevandamise korraldamise kaalutud hindepunktide kogusumma arvutuse ja sellega seotud andmed kõigi üheksa näitaja kohta eraldi (näidates muu hulgas, et iga näitaja puhul jäävad hindepunktid vastava välistava künnisega määratud piiresse, kui künnis on märgitud) vastavalt allpool esitatud maatriksile ja tehnilise lisa jaotise A1 vastavatele juhistele. Taotleja esitab vajalikud dokumendid ja/või deklaratsioonid, mis tõendavad vastavust kõigile eespool nimetatud kriteeriumidele.

Näitaja | Märkused | Summa |

| | 5 (väga hea) | 3 (hea) | 1 (rahuldav) | Välistav künnis | Kaalukoefitsient |

1.1. Vee ringlussevõtu suhtarv | Ringlussev õetud reovesikogu protsessist väljuv vesi · 100 Vt tehniline liide, jaotis A3 | > 95 | 95-85 | 84-80 | < 80 | W4 |

1.2. Kaevandamisaegse rekultiveerimise aste | Hõivatud ala (karjääriesi + rekultiveerimata puistanguala), m2/kaevandamisloaga hõlmatud ala, m2 (%) | < 15 | 15-30 | 31-50 | > 50 | W1, W2, W3 |

1.3. Plokisaagis | Müügiplokid, m3/kaevandatud materjal, m3 (%) | Marmor | > 40 | 40-30 | 29-20 | < 20 | — |

Graniit | > 50 | 50-40 | 39-30 | < 30 |

Muud | > 20 | 20-15 | 14-10 | < 10 |

1.4. Looduslike varude hinnang | Kasutusväärne materjal, m3/kaevandatud materjal, m3 (%) | Marmor | > 60 | 60-45 | 44-35 | < 35 | — |

Graniit | > 60 | 60-45 | 44-35 | < 35 |

muud | > 50 | 50-35 | 34-25 | < 25 |

1.5. Karjäärimasinate jõudlus | Töötundide koguarv/aastatoodang m3 | Rataslaadur | < 3,5 | 3,5-5,5 | > 5,5 | — | — |

Ekskavaator | < 2,5 | 2,5-3,0 | > 3,0 | — |

1.6. Õhu kvaliteet | Aastane hõljuvate PM 10 osakeste piirväärtus karjääriala piiril (μg/Nm3) Katsemeetod EN 12341 | < 20 | 20-100 | 101-150 | > 150 | W1, W3 |

1.7. Vee kvaliteet | Hõljum (mg/l) Katsemeetod ISO 5667-17 | < 15 | 15-30 | 31-40 | > 40 | W1, W2, W3, W4 |

1.8. Müra | Mõõdetakse karjääriala piiril (dB(A)) Katsemeetod ISO 1996/1 | < 30 | 30-55 | 56-60 | > 60 | W1, W3 |

1.9. Visuaalne mõju | Vt tehniline liide, jaotis A1 | 0-10 | > 10-20 | > 20-30 | > 30 | W1, W3 |

Kaalukoefitsientide nimekiri (kasutamiseks juhul, kui kaalukoefitsient on märgitud).

W1. Looduskaitse. Juhtudel, kui karjäärialad asuvad:

- looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset käsitleva nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ [2] ja selle edasiste muudatuste kohaselt ühenduse jaoks tähtsatel ja teatavaks tehtud aladel,

- Natura 2000 võrgustiku aladel, mis hõlmavad loodustiku linnustiku kaitset käsitleva nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ [3] ja selle edasiste muudatuste ning direktiivi 92/43/EMÜ kohaseid erikaitsealasid,

- väljaspool Euroopa Ühendust olevatel samaväärsetel aladel, mille suhtes kohaldatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni [4] asjakohaseid sätteid,

võetakse W1 arvesse järgmiste näitajate puhul: kaevandamisaegse rekultiveerimise aste (I.2), õhu kvaliteet (I.6), vee kvaliteet (I.7), müra (I.8), visuaalne mõju (I.9). Samu eeskirju kohaldatakse ka juhtudel, kui karjäär asub väljaspool kõnealuseid alasid, kuid võib kas eraldi või koos muude kavade ja projektidega neid alasid siiski oluliselt mõjutada. [5] Sel juhul on vastav kaalukoefitsient 0,3.

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab deklaratsiooni ja vajalikud dokumendid, mis näitavad, kas karjääriala asub eespool kirjeldatud, direktiivi 92/43/EMÜ või 79/409/EMÜ kohaselt ühenduse jaoks tähtsal alal või selle naabruses. Need Natura 2000 võrgustikku kuuluvad alad on loetletud ja esitatud liikmesriikide koostatud kaartidel. Väljaspool ühendust asuvate alade puhul esitab taotleja deklaratsiooni ja vajalikud dokumendid, mis näitavad, kas karjääriala asub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kohaselt kindlaksmääratud kaitsealal või selle naabruses.

W2. Mullakaitse. Kaevandamisaegse rekultiveerimise astme (I.2) ja vee kvaliteedi (I.7) näitajate puhul arvestatakse sõltuvalt maakasutuse võimalustest kolme eri kaalukoefitsienti (vt tehniline liide, jaotis A1).

Mullakaitse | I ja II klass | III, IV ja V klass | VI, VII ja VIII klass |

Kaalukoefitsient | 0,3 | 0,5 | 0,8 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab vajalikud dokumendid, kaasa arvatud karjääriala maa kasutusklasside kaardi.

W3. Rahvastikutihedus karjäärialast 5 km raadiuses paiknevates asulates: kaevandamisaegse rekultiveerimise astme (I.2), õhu kvaliteedi (I.6), vee kvaliteedi (I.7), müra (I.8) ja visuaalsele mõju (I.9) näitajatele antakse kaalukoefitsient sõltuvalt kolmest rahvastikutiheduse vahemikust:

Rahvastikutihedus | > 100 elanikku/km2 | 20-100 elanikku/km2 | < 20 elanikku/km2 |

Kaalukoefitsient | 0,5 (0,6) | 0,7 (0,84) | 0,9 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab kaardi ja vajalikud dokumendid, mis tõendavad rahvastikutihedust karjääriala (kaevandamisloaga ala) piirist 5 km raadiuses paiknevates asulates. Kui asjaomases piirkonnas asuvad karjäärid olid olemas enne, kui asulad hakkasid laienema, kasutatakse sulgudes esitatud kaalutegureid. See ei puuduta juba kaevandamisloa saanud karjäärialade suuri laiendusi (> 75 %).

W4. Juhul kui karjäär mõjutab pinnaveekogusid (keskmine vooluhulk < 5 m3/s), on nii vee ringlussevõtu suhtarvu (I.1) kui ka vee kvaliteedi (I.7) näitajate kaalukoefitsient 0,5.

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab vajalikud dokumendid, mis näitavad, kas karjäär mõjutab pinnaveekogusid.

1.2. Kaevandamise korraldamine (ainult töödeldud toodete puhul)

Töödeldud kõvade põrandakatete tootmiseks kasutatav toore peab vastama järgmistele kaevandamistöödega seotud nõuetele:

Parameeter | Vastuvõetavuse künnis |

Kaevandamistööde kava ja keskkonnamõjude heastamine | Taotleja deklaratsiooni sisaldavas tehnilises aruandes tuleb näidata, et kaevandamistööd ja keskkonnamõjude heastamine vastavad täielikult direktiivile 92/43/EMÜ (elupaigad), direktiivile 79/409/EMÜ (linnustik) ja nende edasistele muudatustele. Väljaspool Euroopa Ühendust paiknevate alade puhul tuleb esitada samalaadne tehniline aruanne, et näidata vastavust ÜRO 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile ning siseriikliku bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja asjakohaste tegevuskavade arvestamist, kui need on olemas. |

Visuaalne mõju Vt tehniline liide, jaotis A1 | X % ≤ 30 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab asjakohased andmed ja dokumendid, kaasa arvatud piirkonna kaardi.

2. Toorme valik (kõigi põrandakatete puhul)

Aineid ja valmistisi, mille puhul on ette nähtud või millele puhul võidakse kasutuse ajal ette näha üks järgmine hoiatusmärge (või mitmest sellisest hoiatusest koostatud liitmärge):

R45 (võib põhjustada vähki);

R46 (võib põhjustada pärilikke geneetilisi kahjustusi);

R50 (väga mürgine veeorganismidele);

R51 (mürgine veeorganismidele);

R52 (kahjulik veeorganismidele);

R53 (võib pikaks ajaks reostada veekeskkonna);

R60 (võib kahjustada sigivust);

R61 (võib kahjustada loodet),

mis on ette nähtud nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiviga 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) [6] ja selle edasiste muudatustega,

ei tohi toormele lisada.

Materjalide ringlussevõtmise keskkonnatulu tõttu ei kohaldata neid kriteeriume suletud ahelas ringlusse võetavate materjalide suhtes, mis on määratletud liites A2 ja mida protsessis kasutatakse.

Kui lisandite koostises on kasutatud pliid, kaadmiumi või antimoni (või nende ühendeid), ei tohi nende sisaldused ületada järgmisi erimäärasid:

Parameeter | Künnis (% glasuuri massist) |

Plii | 0,5 |

Kaadmium | 0,1 |

Antimon | 0,25 |

Looduslike ja töödeldud toodete toore ei tohi sisaldada asbesti.

Polüestervaiku ei tohi tootmisel kasutada üle 10 % toorme kogumassist.

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab toormesegu keemilise ja mineraloogilise analüüsi andmed ning deklaratsiooni eespool esitatud nõuetele vastavuse kohta.

3. Viimistlustoimingud (ainult looduslike toodete puhul)

Looduslike toodete viimistlustoimingud peavad vastama järgmistele nõuetele:

Parameeter | Vastuvõetavuse künnis | Katsemeetod |

Kübemeheide õhku | PM10 < 150 μg/Nm3 | EN 12341 |

Stüreeniheide õhku | < 210 mg/Nm3 | |

Vee ringlussevõtu suhtarv | Ringlussevõtu suhtarv = ringlusse võetud reovesikogu protsessist väljuv vesi · 100 ≥ 90% | Tehniline liide, jaotis A3 |

Hõljumiheide vette | < 40 mg/l | ISO 5667-17 |

Cd heide vette | < 0,015 mg/l | ISO 8288 |

Cr(VI) heide vette | < 0,15 mg/l | ISO 11083 |

Fe heide vette | < 1,5 mg/l | ISO 6332 |

Pb heide vette | < 0,15 mg/l | ISO 8288 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab kõikide heitmeallikate juures mõõdetud iga heitmeparameetri puhul asjakohased analüüsi- ja katseprotokollid. Kui katsemeetodit ei ole kindlaks määratud või on märgitud, et seda võib kasutada vaid tõendamiseks või kontrollimiseks, teeb pädev asutus vajaduse korral otsuse taotleja esitatud deklaratsioonide ja dokumentide ja/või sõltumatute kontrollide põhjal.

4. Tootmisprotsess (ainult töödeldud toodete puhul)

4.1. Energiatarve

Energiatarve arvutatakse tootmisprotsessi energiatarbena aglomeerkivide ja terratsoplaatide puhul või põletamise energiatarbena keraamiliste ja saviplaatide puhul. Märkus: Kõik vastuvõetavuse künnised väljendatakse megadžaulides müügivalmis lõpptoote ruutmeetri kohta. Seda kriteeriumi ei kohaldata betoonist sillutuselementide suhtes ja ehiselementide põletamise puhul.

A. Protsessi energiatarbe piirnormid

Aglomeerkivide ja terratsoplaatide tootmisprotsessi energiatarve ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:

| Künnis (MJ/m2) | Katsemeetod |

Aglomeerkivid | 100 | Tehniline liide, jaotis A4 |

Terratsoplaadid | 60 | Tehniline liide, jaotis A4 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja arvutab tootmisprotsessi energiatarbe vastavalt tehnilise liite jaotise A4 juhistele ning esitab sellega seotud tulemused ja tõendavad dokumendid.

B. Põletamise energiatarbe piirnormid

Keraamiliste ja saviplaatide põletamise energiatarve ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:

| Künnis (MJ/m2) | Katsemeetod |

Keraamilised plaadid (tihedus ≤ 19 kg/m2) | 50 | Tehniline liide, jaotis A4 |

Keraamilised plaadid (tihedus >19 kg/m2) | 70 | Tehniline liide, jaotis A4 |

Saviplaadid (tihedus ≤ 40 kg/m2) | 60 | Tehniline liide, jaotis A4 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja arvutab põletamise energiatarbe vastavalt tehnilise liite jaotise A4 juhistele ning esitab sellega seotud tulemused ja tõendavad dokumendid.

4.2. Veetarve

Tootmisahelasse lülitatud protsesside tulemusena tekkinud reovee ringlussevõtu suhtarv peab olema vähemalt 90 %. Ringlussevõtu suhtarv arvutatakse tootmisrajatises või väljaspool tootmisrajatist ringlusse võetud vee ja kogu protsessist väljuva vee suhtarvuna vastavalt tehnilise liite jaotisele A3.

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab ringlussevõtu suhtarvu arvutused, võttes arvesse algandmeid kogu tekkinud reovee, ringlussevõetud reovee ja protsessis kasutatava puhta vee koguse ja allika kohta.

4.3. Õhuheitmed

Aglomeerkivid

Kogu tootmisprotsessist lähtuvate õhuheitmete puhul ei tohi allpool loetletud parameetrid ületada järgmisi piirväärtusi:

Parameeter | Künnis (mg/m2) | Katsemeetod |

Kübemed | 300 | ISO 9096 |

NOx | 1200 | ISO 11564 |

SO2 | 850 | ISO 7935 |

Stüreen | 2000 | — |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab eespool nimetatud heitmeparameetrite kohta vajalikud dokumendid ja katseprotokollid, järgides tehnilise liite jaotise A5 juhiseid. Kui katsemeetodit ei ole kindlaks määratud või on märgitud, et seda võib kasutada vaid tõendamiseks või kontrollimiseks, teeb pädev asutus vajaduse korral otsuse taotleja esitatud deklaratsioonide ja dokumentide ja/või sõltumatute kontrollide põhjal.

Keraamilised plaadid

Pressimisel, glasuurimisel ja pihustuskuivatamisel tekkivad kübemeheitmed õhku (külmheitmed) ei tohi kokku ületada 5 g/m2.

Hindamine ja tõendamin: Taotleja esitab vajalikud dokumendid ja katseprotokollid, järgides tehnilise liite jaotise A5 juhiseid.

Üksnes põletamisel tekkivad heitmed ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:

Parameeter | Künnis (mg/m2) | Katsemeetod |

Kübemed | 200 | ISO 9096 |

F | 200 | ISO/CD 15713 |

NOx | 2500 | ISO 11564 |

SO2 | 1500 | ISO 7935 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab eespool nimetatud heitmeparameetrite kohta vajalikud dokumendid ja katseprotokollid, järgides tehnilise liite jaotise A5 juhiseid.

Saviplaadid

Saviplaatide põletamisel tekkivate õhuheitmete puhul ei tohi allpool loetletud parameetrid ületada järgmisi piirväärtusi:

Parameeter | Künnis (mg/m2) | Katsemeetod |

Kübemed | 250 | ISO 9096 |

F | 200 | ISO/CD 15713 |

NOx | 3000 | ISO 11564 |

SO2 | 2000 | ISO 7935 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab iga eespool nimetatud heitmeparameetri kohta vajalikud dokumendid ja katseprotokollid, järgides tehnilise liite jaotise A5 juhiseid.

Terratsoplaadid ja betoonsillutuselemendid

Kogu tootmisprotsessis tekkivate õhuheitmete puhul ei tohi allpool loetletud parameetrid ületada järgmisi piirväärtusi:

Parameeter | Künnis (mg/m2) | Katsemeetod |

Kübemed | 300 | ISO 9096 |

NOx | 2000 | ISO 11564 |

SO2 | 1500 | ISO 7935 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab eespool nimetatud heitmeparameetrite kohta vajalikud dokumendid ja katseprotokollid, järgides tehnilise liite jaotise A5 juhiseid.

4.4. Veeheitmed

Pärast reovee puhastamist ettevõtte territooriumil või sellest väljaspool ei tohi allpool loetletud parameetrid ületada järgmisi piirväärtusi:

Hõljumiheide vette | 40 mg/l | ISO 5667-17 |

Cd heide vette | 0,015 mg/l | ISO 8288 |

Cr(VI) heide vette | 0,15 mg/l | ISO 11083 |

Fe heide vette | 1,5 mg/l | ISO 6332 |

Pb heide vette | 0,15 mg/l | ISO 8288 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab vajalikud dokumendid ja katseprotokollid, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile.

4.5. Tsement

Toorme kasutamine tsemendi tootmiseks peab vastama töödeldud toodete puhul esitatavatele kaevandamise korraldamise nõuetele (kriteerium 1.2).

Toodete puhul, mille tootmisprotsessis kasutatakse tsementi, nähakse ette järgmist:

- tootes kasutatava tsemendi tootmisel ei tohi tootmisprotsessi energiatarve, mis on arvutatud tehnilise liite jaotise A4 kohaselt, olla üle 3800 MJ/t,

- tootes kasutatava tsemendi tootmisel tuleb kinni pidada järgmistest õhuheitmete piirnormidest:

Parameeter | Künnis (g/t) | Katsemeetod |

Tolm | 65 | ISO 9096 |

SO2 | 350 | ISO 11632 |

NOx | 900 | ISO 11564 |

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab tsemenditootmise energiatarbe ja õhuheitmetega seotud asjakohased katseprotokollid ja dokumendid.

5. Jäätmehooldus

Kõigil tootmisrajatistel peab olema tootmisjäätmete ja -jääkide käitlemise süsteem Süsteemi kohta tuleb koos taotlusega esitada dokumendid ja selgitus, mis peab sisaldama teavet vähemalt kolme järgmise punkti kohta:

- ringlussevõetavate materjalide jäätmevoost eraldamise ja kasutamise menetlused,

- materjalide muul otstarbel taaskasutusse võtmise menetlused,

- ohtlike jäätmete käitlemise ja kõrvaldamise menetlused.

Hindamine ja tõendamine. Taotleja esitab vajalikud dokumendid.

5.1. Jäätmete taaskasutus (ainult töödeldud toodete puhul)

Jäätmeid käsitlevat direktiivi 75/442/EMÜ muutvas nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiivis 91/156/EMÜ [7] sätestatud üldiste tingimuste ja määratluste kohaselt tuleb taaskasutusse võtta vähemalt 70 % kogu protsessis tekkivate jäätmete massist.

Hindamine ja tõendamine. Taotleja esitab vajalikud dokumendid, mis põhinevad näiteks ainetasemekaardil ja/või keskkonnaaruandlussüsteemidel ja näitavad jäätmete taaskasutamise määra ettevõttes või sellest väljaspool jäätmete ringlussevõtmise, korduvkasutamise või taasväärtustamise/regenereerimise teel.

6. Kasutamine

6.1. Ohtlike ainete eraldumine (ainult glasuuritud plaatide puhul)

Ohtlike ainete võimaliku eraldumise piiramiseks glasuuritud plaatide kasutamise ajal ja olelustsükli lõpus kontrollitakse tooteid EN ISO 10545-15 kohaselt. Andmed ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:

Parameeter | Künnis (mg/m2) | Katsemeetod |

Pb | 80 | ISO 10545-15 |

Cd | 7 | ISO 10545-15 |

Hindamine ja tõendamine. Taotleja esitab eespool nimetatud heitmeparameetritega seotud analüüsi- ja katseprotokollid. Nendes protokollides esitatakse ka deklaratsioon selle kohta, et toode vastab nõuetele, mis on sätestatud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivis 89/106/EMÜ ehitustooteid käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta [8] ja asjakohastes CENi väljatöötatud ühtlustatud standardites (pärast nende avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas).

7. Kasutuskõlblikkus

Toode peab olema kasutuskõlblik. Selle tõendiks võivad olla andmed, mis on saadud ISO, CENi või samaväärsete, näiteks riiklike või ettevõttesiseste katsemeetodite abil.

Hindamine ja tõendamine. Esitatakse asjakohaste katsemenetluste ja -tulemuste üksikasjad ning deklaratsioon selle kohta, et toode on kasutuskõlblik kogu muu teabe alusel, mille järgi kasutab lõpptarbija toodet õigesti. Direktiivi 89/106/EMÜ kohaselt peetakse toodet kasutuskõlblikuks, kui ta vastab ühtlustatud standardile, Euroopa tehnilisele tunnustusele või ühenduse tasandil tunnustatud ühtlustamata tehnilisele kirjeldusele. Ehitustoodete EÜ vastavusmärgis "CE" annab tootjale võimaluse kasutada kergesti äratuntavat tõendit vastavuse kohta ja seda võib pidada käesolevas kontekstis küllaldaseks.

8. Tarbija teavitamine

Toote müümisel lisatakse sellele asjakohane teave tarbijale, milles antakse soovitused toote õige ja parima üldise ja tehnilise kasutamise ning hoolduse kohta. Toote pakendil ja tootele lisatud dokumentides esitatakse järgmine teave:

a) teave selle kohta, et tootele on antud EL ökomärgis, ja lisaks logo 2. lahtris olevale üldteabele lühike, kuid täpne selgitus selle kohta, mida ökomärgis tähendab;

b) soovitused toote kasutuse ja hoolduse kohta. See teave tõstetakse esile kõikides asjakohastes juhendites, eriti nendes, mis käsitlevad välikasutuseks mõeldud toodete hooldust ja kasutust. Vajaduse korral märgitakse toote kasutuse eripära rasketes kliima- või muudes tingimustes, nt seoses külmakindluse/veeimavuse, värvumiskindluse, kemikaalide toimele vastupidavuse, aluspinna ettevalmistamise vajaduse, puhastamisjuhiste ja soovitatavate puhastusvahendite liikide ning puhastamissagedusega. Kõnealune teave hõlmab ka toote tehnilise olelustsükli võimalikku prognoosi, mis esitatakse kas keskmise väärtusena või vahemikuna;

c) teave ringlussevõtu- või kõrvaldamissüsteemide kohta (selgitus, et teavitada tarbijat toote võimalikust suurest funktsioonivõimest);

d) teave EL ökomärgise ja sellega seotud tooterühmade kohta, kaasa arvatud järgmine või samaväärne tekst: "Lisateabe saamiseks vt EL ökomärgise veebilehekülge http://europa.eu.int/ecolabel".

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab pakendi näidise ja/või lisatud tekstid.

9. Ökomärgisel esitatav teave

Ökomärgise 2. lahtrisse märgitakse järgmine tekst:

Looduslikud tooted:

- kaevandamise väiksem mõju elupaikadele ja loodusvaradele,

- vähem heitmeid viimistlemisel,

- tõhusam tarbija teavitamine ja jäätmehooldus.

Töödeldud tooted:

- tootmisprotsessi väiksem energiatarve,

- vähem õhu- ja veeheitmeid,

- tõhusam tarbija teavitamine ja jäätmehooldus.

Hindamine ja tõendamine: Taotleja esitab pakendi näidise ja/või lisatud tekstid.

TEHNILINE LISA

Taotleja esitab kogu nõutava teabe, mis on arvutamise, mõõtmise või katsetamise teel saadud taotlusele vahetult eelneval perioodil. Mõõtmistulemused peavad olema representatiivsed vastavate katseseeriate kohta ja olema vajaduse korral järjekindlad kõigis taotluse osades.

A1. Toorme kaevandamine — näitajate ja kaalukoefitsientide määratlused

Survepõhjavett pidav kiht

Mõiste "survepõhjavett pidav kiht" tähendab arteesia vett pidavat kihti.

Pinnaveekogu keskmine vooluhulk

Sellise vooluveekogu keskmise vooluhulga arvutamisel, mida karjäär mõjutab, võetakse arvesse asjakohase karjääri kaevandamisloaga ala. Vooluhulk arvutatakse, korrutades veekogu ristlõike pindala vee voolu kiirusega. Andmed peavad olema representatiivsed vähemalt 12 kuu kohta.

Näitaja kirjeldus

I.1. Vee ringlussevõtu suhtarv

Vt jaotis A3

I.2. Kaevandamisaegse rekultiveerimise aste

Näitaja I.2 arvutamiseks mõõdetakse karjäärieest ja rekultiveerimata puistangualast koosneva hõivatud ala suurus ning kaevandamisloaga hõlmatud ala suurus. Nende alade suurus mõõdetakse kaevandamistööde ajal.

I.3. Plokisaagis

Näitaja I.3 arvutamiseks hinnatakse ära müügiplokkide maht ja aastas kaevandatud materjali kogumaht. Mõiste müügiplokk tähendab (CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 "Looduskivid. Mõisted" määratluse kohaselt) karjäärist kaevandatud kivimist valmistatud kasutuskõlblikku kivitoorikut, mida saab edasi töödelda plaatideks või muudeks ehituselementideks.

I.4. Loodusvarude hinnang

Näitaja I.4 arvutamiseks hinnatakse ära kasutusväärse materjali maht ja aastas kaevandatud materjali kogumaht. Kasutusväärne materjal tähendab kogu materjali, mis ei ole mõeldud paigutamiseks puistangusse: näiteks müügiplokid, täitematerjal jms edasitöötlemiseks ja kasutamiseks sobiv materjal.

I.5. Karjäärimasinate jõudlus

Näitaja 1.5 arvutamiseks hinnatakse ära masina tootmistöötundide koguarv ja jagatakse see kasutusväärse materjali aastatoodangu mahuga (m3). Kasutusväärne materjal tähendab kogu materjali, mis ei ole mõeldud paigutamiseks puistangusse: näiteks müügiplokid, täitematerjal jms edasitöötlemiseks ja kasutamiseks sobiv materjal. Kui karjääris töötab mitu ekskavaatorit või rataslaadurit, võetakse arvesse suurim töötundide arv.

I.6. Õhu kvaliteet

Seda näitajat on kirjeldatud nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiivis 1999/30/EÜ vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii piirtasemete kohta välisõhus. [9] Näitaja I.6 arvutamiseks mõõdetakse hõljuvate PM 10 osakeste arv karjääriala piiril asjakohase katsemeetodi erinõuete ja eespool nimetatud nõukogu direktiivi üldsätete alusel (PM 10 osakesed on määratletud artikli 2 lõikes 11). Katsemeetod on kindlaks määratud standardis EN 12341.

I.7. Vee kvaliteet

Selle näitaja puhul võetakse arvesse hõljumi koguheitmeid pärast karjäärialalt väljavoolava pinnavee puhastamist. Näitaja I.7 arvutamiseks mõõdetakse kogu hõljum standardis ISO 5667-17 esitatud katsemeetodi abil.

I.8. Müra

Selle näitaja puhul võetakse arvesse karjääriala piiril registreeritud mürataset. Impulssmüra ei mõõdeta. Näitaja I.8 arvutamiseks mõõdetakse müra standardis ISO 1996-1 esitatud katsemeetodi abil.

I.9. Visuaalne mõju

Visuaalse mõju arvutamiseks ehitatakse ristlõiked, mis läbivad karjääriee ja visuaalse mõju määramiseks olulised välised vaatepunktid (nt naabruses asuvates linnades, sageli külastatavates paikades, põhimaanteedel jne asuvad vaatepunktid). Hindepunktide protsentides väljendatud lõppsummaks loetakse suurim esialgu arvutatud väärtus (halvim olukord). Lõpuks valitud vaatepunkti kohta tuleb pädevale asutusele esitada lühiselgitus. Igast vaatepunktist (P) ehitatakse alumine raadius, mis puudutab topograafilist maapinda ja läbib nähtava karjääriala madalaimat punkti. Nähtavaks karjäärialaks loetakse kaevandamistööde ala või rekultiveerimata puistanguala. Eeala ja puistanguala rekultiveeritud osi ei arvestata. Samast vaatepunktist ehitatakse ka teine (ülemine) raadius, mis läbib karjääriee kõrgeimat punkti. Ülemise ja alumise raadiuse järgi saab kõnealusel karjääriosal kindlaks määrata nähtava ee kõrguse äärmised punktid (ülemise ja alumise raadiuse vaheline vertikaalkaugus eel). Arvutused võib teha karjääri projekti alusel. Kõnealused geomeetrilised andmed pannakse allpool esitatud valemisse ning leitakse karjääri visuaalse mõju koefitsient konkreetse vaatepunkti puhul.

x % =

· 100

kus (vt joonis A1):

h = vaatepunktist P nähtava ee vertikaalkõrgus (meetrites);

L = halvima P ja ee horisontaalkaugus (meetrites);

tan 30o = inimese silma nägemiskoonuse keskmise nurga puutuja;

x % = visuaalse mõju protsent.

Liige h2 võtab arvesse karjääri nähtavuskoonuse põhja pindala ja liige (L.tan 30o)2 võtab arvesse inimese silma keskmise nägemiskoonuse põhja pindala.

+++++ TIFF +++++

Joonis A1. Visuaalse mõju näitaja graafiline määratlus

Summa arvutamisel võetakse arvesse suurim arvutatud väärtus.

Kaalukoefitsientide kirjeldus

W2. Mullakaitse/maakasutusklassid

Euroopa mullabüroo soovituse kohaselt liigitatakse maa selle potentsiaali ja põllukultuuride kasvatamise piirangute alusel kaheksasse kasutusklassi. Allpool on esitatud nende kasutusklasside soovituslik kirjeldus.

- I klassi maade kasutuspiirangud on ebaolulised,

- II klassi maade kasutuspiirangud on mõõdukad, need piiravad kultiveeritavate taimede valikut või nõuavad mõõdukaid kaitsemeetmeid,

- III klassi maade kasutuspiirangud on ranged, need piiravad kultiveeritavate taimede valikut, nõuavad erilisi kaitsemeetmeid või mõlemat samaaegselt,

- IV klassi maade kasutuspiirangud on ranged, need piiravad kultiveeritavate taimede valikut, nõuavad väga ettevaatlikku majandamist või mõlemat samaaegselt,

- V klassi maade erosioonioht on väike, kuid neil on muud piirangud, mida ei ole otstarbekas kõrvaldada ja mille tõttu neid võib peamiselt kasutada üksnes karjamaana, jahimaana, metsamaana või metsloomade toitumis- ja varjepaigana,

- VI klassi maade kasutuspiirangud on ranged, need muudavad nad üldiselt viljelemiseks ebasobivaks, mistõttu võib neid peamiselt kasutada üksnes karjamaana, jahimaana, metsamaana või metsloomade toitumis- ja varjepaigana,

- VII klassi maade kasutuspiirangud on väga ranged, need muudavad nad viljelemiseks ebasobivaks, mistõttu võib neid peamiselt kasutada üksnes karjamaana, metsamaana või metsloomade asualana,

- VIII klassi maade ja mitmesuguste alade kasutuspiirangud välistavad nende kasutamise taimekasvatuseks müügi eesmärgil, mistõttu võib neid kasutada üksnes puhkealana, metsloomade asualana, veevarustuse otstarbel või esteetilistel eesmärkidel.

A2. Toorme valik

Suletud ahelas ringlusse võetud materjal on tootmissüsteemist eraldatud ja pärast ringlussevõtuks vajalikku käitlemist samasse tootmissüsteemi tagasi suunatud materjal.

A3. Vee ringlussevõtu suhtarv

Vee ringlussevõtu suhtarv arvutatakse järgmise joonisel A2 kujutatud voogudel põhineva valemi abil:

Ringlussev õtu suhtarv =

· 100 =

· 100

+++++ TIFF +++++

Joonis A2: Veevoogude skeem vee ringlussevõtu suhtarvu arvutamiseks [10]

A4. Tootmisprotsessi energiatarbe ja põletamise energiatarbe arvutamine

Tootmisprotsessi energiatarbe ja põletamise energiatarbe arvutamisel tuleb arvesse võtta õigeid energiakandjaid kogu rajatise puhul või üksnes põletamise puhul. Kütuse koguse mõõtühikute teisendamisel megadžaulideks kasutatakse ülemist kütteväärtust (tabel A1). Tabelis loetlemata kütuste puhul märgitakse arvutamisel kasutatud kütteväärtused. Elekter tähendab kogu elektrivõrgust rajatisse edastatud ja rajatises genereeritud elektrienergiat.

Aglomeerkivide tootmisprotsessi energiatarbe arvutamisel võetakse arvesse kõiki rajatisse kütuse ja elektrina sisenevaid energiavoogusid.

Terratsoplaatide tootmise energiatarbe arvutamisel võetakse arvesse kõiki rajatisse kütuse ja elektrina sisenevaid energiavoogusid.

Keraamiliste plaatide põletamise energiatarbe arvutamisel võetakse arvesse kõiki põletusahjudesse kütusena sisenevaid energiavoogusid.

Saviplaatide põletamise energiatarbe arvutamisel võetakse arvesse kõiki põletusahjudesse kütusena sisenevaid energiavoogusid.

Tsementtoodete tootmise energiatarbe arvutamisel võetakse arvesse kõiki tootmissüsteemi kütuse ja elektrina sisenevaid energiavoogusid.

Tabel A1: Tabel tootmisprotsessi energiatarbe ja põletamise energiatarbe arvutamiseks (vt tekst)

Tootmisperiod | Kuupäev | alates | kuni | |

3Toodangu kogus (tonni või m) | | | | |

Kütus | Kogus | Mõõtühik | Teisendustegur | Energia (MJ) |

Maagaas | | kg | 54,1 | |

Maagaas | | Nm3 | 38,8 | |

Propaan | | kg | 50,5 | |

Butaan | | kg | 49,3 | |

Petrooleum | | kg | 46,5 | |

Bensiin | | kg | 52,7 | |

Diislikütus | | kg | 44,6 | |

Gaasiõli | | kg | 45,2 | |

Raske kütteõli | | kg | 42,7 | |

Kuivaurusüsi | | kg | 30,6 | |

Antratsiit | | kg | 29,7 | |

Puusüsi | | kg | 33,7 | |

Tehnoloogiline koks | | kg | 27,9 | |

Elekter | | kWh | 3,6 | |

Kogu energiatarve | |

Energiatarve tooteühiku kohta, MJ [11] | |

A5. Õhuheitmed (ainult töödeldud toodete puhul)

Õhku heidetavate saasteainete tegurid arvutatakse järgmiselt:

1. arvutatakse iga tabelites esitatud parameetri sisaldus keskkonda suunatavates heitgaasides;

2. arvutamiseks vajalikud mõõtmised tehakse tabelis märgitud katsemeetodite kohaselt;

3. tootenäidised peavad olema asjakohase toodangu kohta representatiivsed.

[1] EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

[2] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

[3] EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

[4] EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1.

[5] EÜT 206, 22.7.1992, eriti artikkel 6.

[6] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

[7] EÜT L 78, 26.3.1991, lk 32.

[8] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12.

[9] EÜT L 163, 29.6.1999, lk 41.

[10] W on keskkonda suunatud reovesi.

[11] Kogu energiatarve (hall lahter) jagatakse toodangu kogusega (hall lahter).

--------------------------------------------------