6A001 Järgmised akustikasüsteemid, -seadmed ja komponendid: a. mereakustikasüsteemid, -seadmed ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud komponendid: 1. aktiivsüsteemid (saate- või saate- ja vastuvõtusüsteemid), seadmed ja nende jaoks ette nähtud komponendid: 6A001 a. 1.

Märkus: punkt 6A001.a.1 ei hõlma järgmisi seadmeid: a. akustilised sügavusloodid, mis töötavad vertikaalselt aparatuuri all ja mis ei skaneeri üle ± 20° ning mille ülesanded piirduvad vee sügavuse mõõtmisega, kauguse mõõtmisega uppunud või maetud objektideni või kalaparvede leidmisega; b. akustilised paakpoid: 1. akustilised avariipoid; 2. erilised veealuste lühikeste akustiliste signaalide saatjad (pinger), mis on spetsiaalselt projekteeritud veealuse asukoha taasleidmiseks või sinna tagasipöördumiseks. a. Järgmised akustilised merepõhja mõõdistamise seadmed: 1. pealveesõidukitel asuvad mõõdistusseadmed, mis on ette nähtud merepõhja topograafiliseks kaardistamiseks ning millel on kõik järgmised omadused: a. projekteeritud mõõtmiseks vertikaali suhtes üle 20° nurga all; b. projekteeritud enam kui 600 m sügavusel oleva merepõhja topograafiliseks mõõdistamiseks c. ‘loodimise resolutsioon’ vähem kui 2, ja d. sügavuse täpsuse ‘parandamine’ kõikide järgmiste näitajate kompenseerimise kaudu: 1. akustilise anduri liikumine, 2. heli levimine vees sensorist merepõhjani ja tagasi, 3. heli kiirus anduri juures; Tehnilised märkused 1. ‘Loodimise resolutsioon’ on mõõtelehviku laius (kraadi) jagatud maksimaalse loodimiste arvuga mõõtelehviku kohta. 2. ‘Parandamine’ hõlmab võimet kompenseerida väliste vahenditega. 2. allveemõõteseadmed, mis on projekteeritud merepõhja topograafiliseks kaardistamiseks ning millel on üks järgmistest omadustest: Tehniline märkus Akustilise anduri rõhu nimiväärtus määrab punktis 6A001.a.1.a.2 määratletud seadmete sügavuse nimiväärtuse. a. millel on kõik järgmised omadused: 1. projekteeritud või kohandatud töötamiseks sügavustes üle 300 m, ja 2. ‘loodimise sagedus’ suurem kui 3 800, või Tehniline märkus ‘Loodimise sagedus’ (‘sounding rate’) on anduri suurima töökiiruse (m/s) korrutis maksimaalse mõõtmiste arvuga mõõtelehviku kohta, eeldades 100 %-list katvust. b. Punktis 6A001.a.1.a.2.a. nimetamata mõõtmisseadmed, millel on kõik järgmised omadused: 1. projekteeritud või kohandatud töötama sügavustes üle 100 m; 2. projekteeritud mõõtmiseks vertikaali suhtes üle 20° nurga all; 3. millel on mis tahes järgmised omadused: a. töösagedus alla 350 kHz, või b. projekteeritud mõõtma merepõhja topograafiat üle 200 m ulatuses akustilisest andurist, ja 4. sügavuse täpsuse ‘parandamine’ kõikide järgmiste näitajate kompenseerimise teel: a. akustilise anduri liikumine, b. heli levimine vees sensorist merepõhjani ja tagasi ja c. heli kiirus anduri juures; 3. kaldskaneerimissonar (Side Scan Sonar, SSS) või sünteetilise apertuuri sonar (Synthetic Aperture Sonar, SAS), mis on projekteeritud merepõhja pildistamiseks ja millel on kõik järgmised omadused: a. projekteeritud või kohandatud töötama sügavustes üle 500 m; b. ‘ala katvuse määr’ suurem kui 570 m2/s töötamisel maksimaalkiirusel, millel ta saab töötada väiksema kui 15 cm ‘pikiresolutsiooniga’, ja c. ‘ristiresolutsioon’ väiksem kui 15 cm; Tehnilised märkused 1. ‘Ala katvuse määr’ on (m 2 /s) on kahekordne sonari maksimaalse tööpiirkonna (m) ja sonari selles ulatuses võimaliku maksimaalkiiruse (m/s) korrutis. 2. ‘Pikiresolutsioon’ (‘along track resolution’) (cm) (ainult SSS jaoks) on asimuudi (horisontaalne) kimbu laiuse (kraadi) ja sonari tööpiirkonna (m) ja 0,873 korrutis. 3. ‘Ristiresolutsioon’ (‘across track resolution’) (cm) on 75 jagatud signaali ribalaiusega (kHz). b. Süsteemid või edastus- ja vastuvõtumaatriksid, mis on projekteeritud objektide tuvastamiseks või nende asukoha määramiseks ja millel on mis tahes järgmised omadused: 1. saatesagedus alla 10 kHz; 2. sagedusribas 10 kHz kuni 24 kHz (kaasa arvatud) töötavate seadmete helirõhk on üle 224 dB (arvestatud 1 μPa kohta 1 m kaugusel); 3. sagedusribas 24–30 kHz töötavate seadmete helirõhk ületab 235 dB (arvestatud 1 μPa kohta 1 m kaugusel); 4. moodustab mis tahes telje suunas kitsamaid kui 1° kimpe ning mille töösagedus on väiksem kui 100 kHz; 5. projekteeritud töötama üheselt mõistetava näidikuga, mille näitepiirkond ületab 5 120 m, või 6. projekteeritud normaalse töö käigus taluma sügavamal kui 1 000 m valitsevat rõhku ning millel on muundurid ühega järgmistest: a. rõhu dünaamilise kompenseerimine, või b. muundurelemendina kasutatakse muud kui pliitsirkonaattitanaati; c. akustilised projektorid, kaasa arvatud muundurid, mis sisaldavad piesoelektrilisi, magnetostriktsioon-, elektrostriktsioon-, elektrodünaamilisi või hüdraulilisi elemente, mis toimivad individuaalselt või projekteeritud kombinatsioonis ja millel on mis tahes järgmine omadus: Märkus 1: akustiliste projektorite, kaasa arvatud muundurite, mis on spetsiaalselt projekteeritud muude seadmete jaoks, kontrolli alla kuulumine määratakse vastavalt muude seadmete kontrolli alla kuulumisega. Märkus 2: punkt 6A001.a.1.c ei hõlma elektroonilisi heliallikaid, mis suunab heli ainult vertikaalses suunas või mehaanilisi heliallikaid (nt õhkkahur või aurulöökkahur) või keemilisi heliallikaid (nt lõhkeained). Märkus 3: punktis 6A001.a.1.c. määratletud piesoelektrilised elemendid hõlmavad elemente, mis on valmistatud tahkest lahusest kasvatatud plii-magneesium-niobaadi/pliititanaadi (Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3, või PMN-PT) monokristallidest või tahkest lahusest kasvatatud plii-indium-niobaadi/plii-magneesium-niobaadi/plii-titanaadi (Pb(In1/2Nb1/2)O3–Pb(Mg1/3Nb2/3)O3–PbTiO3, või PIN-PMN-PT) monokristallidest. 1. sagedustel alla 10 kHz töötavate seadmete kiiratud hetkeline ‘helivõimsuse tihedus’ ületab 0,01 mW/mm2/Hz; 2. sagedustel alla 10 kHz töötavate seadmete pidevalt kiiratav ‘helivõimsuse tihedus’ ületab 0,001 mW/mm2/Hz või Tehniline märkus ‘Helivõimsuse tihedus’ saadakse akustilise väljundvõimsuse väärtuse jagamisel kiirgava pinna pindala ja töösageduse väärtuse korrutisega. 3. Karakteristiku külghõlma summutus on üle 22 dB; d. akustilised süsteemid ja seadmed peal- või allveesõidukite asukoha kindlaksmääramiseks, millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad: 1. avastamispiirkond ületab 1 000 m ja 2. asukoha kindlaksmääramise ruutkeskmine täpsus on väiksem kui 10 m mõõdetuna 1 000 m piirkonnas, Märkus: punkt 6A001.a.1.d. hõlmab järgmist: a. seadmed, mis kasutavad koherentset „signaalitöötlust” kahe või enama akustilise majaka vahel ja hüdrofonmoodulit, mis asub kas peal- või allveesõidukis; b. seadmed, mis võimaldavad automaatselt korrigeerida heli levimise kiiruse vigu mingi punkti asukoha arvutamisel. e. aktiivhüdrolokaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud ujujate või sukeldujate tuvastamiseks, asukoha määramiseks ja automaatseks liigitamiseks ning millel on kõik järgmised omadused ja mis on spetsiaalselt projekteeritud nende jaoks akustiliste maatriksite edastamiseks ja vastuvõtmiseks: 1. tuvastamispiirkond ületab 530 m, 2. asukoha kindlaksmääramise ruutkeskmine täpsus on väiksem kui 15 m mõõdetuna 530 m piirkonnas, ja 3. edastatava impulsi ribalaius on üle 3 kHz. N.B.: Spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud sukeldujate avastamise süsteemide kohta vt sõjaliste kaupade nimekirja. Märkus: kui punkti 6A001.a.1.e kohta on erinevate keskkondade suhtes kindlaks määratud mitu avastamispiirkonda, kasutatakse suurimat avastamispiirkonda. 2. passiivsed süsteemid, -seadmed ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud komponendid: a. hüdrofonid, millel on mis tahes järgmine omadus: Märkus: muu seadmestiku jaoks spetsiaalselt projekteeritud hüdrofonide kontrolli alla kuulumine määratakse muu seadmestiku kontrolli alla kuulumisega. Tehniline märkus Hüdrofonid koosnevad ühest või enamast üksiku akustilise väljundkanaliga tajurist. Mitmest elemendist koosnevat hüdrofoni võib nimetada hüdrofonigrupiks. 1. Sisaldavad ühtselt pidevaid paindlikke tundlikke elemente; 2. sisaldavad paindlikke diskreetsete tundlike elementide gruppe mille diameeter või pikkus on alla 20 mm ning elementidevaheline eraldatus on alla 20 mm; 3. omavad mis tahes järgmisi tundlikke elemente: a. optilised kiud; b. ‘piesoelektrilised polümeerkiled’, v.a polüvinüülideenfluoriid (PVDF) ja selle kopolümeerid (P(VDF-TrFE) ja P(VDF-TFE), c. ‘paindlikud piesoelektrilised komposiidid’; d. piesoelektrilised tahkest lahusest kasvatatud plii-magneesium-niobaadi/plii-titanaadi (s.o, Pb(Mg1/3Nb2/3)O3-PbTiO3, või PMN-PT) monokristallid, või e. tahkest lahusest kasvatatud piesoelektrilised plii-indium-niobaadi/plii-magneesium-niobaadi/plii-titanaadi (s.o Pb(In1/2Nb1/2)O3–Pb(Mg1/3Nb2/3)O3–PbTiO3, või PIN-PMN-PT) monokristallid; 4. ‘hüdrofoni tundlikkus’ on parem kui -180 dB igal sügavusel ilma kiirenduse kompensatsioonita; 5. projekteeritud tööks sügavamal kui 35 m kiirenduse kompenseerimisega, või 6. projekteeritud tööks sügavamal kui 1 000 m; Tehnilised märkused 1. ‘Piesoelektrilisest polümeerkilest’ tundlikud elemendid koosnevad polariseeritud polümeerkilest, mis on tõmmatud üle tugiraami või pooli (südamiku) ja selle külge kinnitatud. 2. ‘Paindlikest piesoelektrilistest komposiitidest’ tundlikud elemendid koosnevad piesoelektrilistest keraamilistest osakestest või kiududest, mis on seotud elektrit isoleeriva, akustiliselt läbipaistva kummi, polümeeri või epoksü ühendiga, kusjuures nimetatud ühend on tundliku elemendi lahutamatu osa. 3. ‘Hüdrofoni tundlikkus’ on kahekümnekordne kümnendlogaritm väljundpinge ruutkeskmise väärtuse suhtest 1 V võrdluspingesse, kusjuures ilma eelvõimendajata hüdrofoni andur on asetatud akustilise tasalainete välja, milles ruutkeskmine helirõhu väärtus on 1 μPa. Näiteks -160 dB (võrdlusväärtus 1 V 1 μPa kohta) tundlikkusega hüdrofon tekitab sellises väljas väljundpinge 10 –8 V, kuna -180 dB tundlikkuse juures tekiks sellises väljas ainult 10 –9 V väljundpinge. Niisiis, -160 dB on parem kui -180 dB. b. järelveetavad akustiliste hüdrofonide võresüsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus: Tehniline märkus Hüdrofonide võresüsteemid koosnevad hulgast hüdrofonidest, mis annavad mitu akustilise sisendi kanalit. 1. üksikute hüdrofonigruppide vaheline kaugus on väiksem kui 12,5 m või ‘kohandatav’, et hüdrofonigruppide vaheline kaugus oleks väiksem kui 12,5 m; 2. projekteeritud või ‘kohandatav’ tööks sügavamal kui 35 m; Tehniline märkus ‘Kohandatavus’ punktides 6A001.a.2.b.1 ja 2 tähendab seda, et on olemas tingimused, mis võimaldavad muuta juhtmesikku või ühendusi, et muuta hüdrofonigrupi vahekaugusi või töösügavuse piire. Need tingimused on: varujuhtmestik ületab 10 % juhtmete koguarvust, hüdrofonigrupi vahekauguste reguleerimise blokid või sisemised sügavust piiravad seadmed, mis on reguleeritavad või mis juhivad enam kui üht hüdrofonigruppi. 3. punktis 6A001.a.2.d nimetatud suunaandurid; 4. pikisuunas tugevdatud võresüsteemi sukad; 5. valmismonteeritud võresüsteemi elementide diameeter on väiksem kui 40 mm; 6. ei kasutata; 7. punktis 6A001.a.2.a. määratletud hüdrofoni omadused, või 8. punktis 6A001.a.2.g. määratletud kiirendusmõõturipõhised hüdroakustilised andurid; c. andmetöötlusseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud järelveetava akustiliste hüdrofonide võresüsteemidele, mis on „kasutaja poolt programmeeritavad” ning milles on aja ja sageduspiirkondade töötlemis- ja korreleerimisvõimalused, kaasa arvatud spektraalanalüüs, numbriline filtratsioon ning kiiremoodustamine, kasutades kiiret Fourier’ pööret või teisi muundamisvõtteid ja -meetodeid; d. suunaandurid, millel on kõik järgmised omadused: 1. täpsus parem kui ± 0,5° ja 2. projekteeritud töötama sügavamal kui 35 m või millel on reguleeritav või eemaldatav sügavusandurseade, et töötada sügavamal kui 35 meetrit; e. Merepõhja või lahe hüdrofonide võresüsteemid, millel on mis tahes järgmised omadused: 1. sisaldavad punktis 6A001.a.2.a nimetatud hüdrofone; 2. sisaldavad hüdrofonigrupi tihendatud signaali mooduleid, millel on kõik järgmised omadused: a. projekteeritud töötama sügavamal kui 35 m või millel on reguleeritav või eemaldatav sügavusandurseade, et töötada sügavamal kui 35 meetrit, ja b. omavahel vahetatavad järelveetavate akustiliste hüdrofonide võresüsteemi moodulitega, või 3. punktis 6A001.a.2.g. määratletud kiirendusmõõtureid sisaldavad ja nende põhised hüdroakustilised andurid; f. andmetöötlusseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud merepõhja või lahe kaablisüsteemidele, mis on „kasutaja poolt programmeeritavad” ning milles on aja ja sageduspiirkondade töötlemis- ja korreleerimisvõimalused, kaasa arvatud spektraalanalüüs, numbriline filtratsioon ning kiiremoodustamine, kasutades kiiret Fourier’ pööret või teisi spektrimuundamisvõtteid ja -meetodeid; g. kiirendusmõõturipõhised hüdroakustilised andurid, millel on kõik järgmised omadused: 1. koosnevad kolmest piki kolme eri telge seatud kiirendusmõõturist; 2. mille kogu ‘kiirendustundlikkus’ on parem kui 48 dB (võrdlusnäitaja 1 000 mV rms/1 g); 3. projekteeritud töötama sügavustes üle 35 meetri, ja 4. töösagedus alla 20 kHz. Märkus: punkt 6A001.a.2.g. ei hõlma osakeste kiiruse andureid või geofone. Tehnilised märkused 1. Kiirendusmõõturipõhiseid hüdroakustilisi andureid tuntakse ka vektoranduritena. 2. ‘Kiirendustundlikkus’ on määratletud kui kahekümnekordne kümnendlogaritm väljundpinge ruutkeskmise väärtuse suhtest 1 V rms võrdluspingesse, kusjuures ilma eelvõimendajata hüdroakustiline andur asub tasalainete akustilisel väljal, mille ruutkeskmine kiirendus on 1 g (s.o 9,81 m/s 2 ). Märkus: punkt 6A001.a.2. hõlmab ka vastuvõtuseadmeid, olenemata sellest, kas need kuuluvad tavalises kasutuses eraldi aktiivseadmete juurde või mitte, ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud komponente. b. järgmised korrelatsioon-kiiruse ja Doppleri kiiruse hüdrolokatsioonil põhinevad logiseadmed, mis on projekteeritud seadmete kandja horisontaalkiiruse mõõtmiseks merepõhja suhtes: 1. korrelatsioon-kiiruse hüdrolokatsioonil põhinevad logiseadmed, millel on mis tahes järgmised omadused: a. projekteeritud töötama kandja ja merepõhja vaheliste vahemaade puhul, mis on suuremad kui 500 m, või b. kiirustäpsus parem kui 1 % kiirusest; 2. Doppleri kiiruse hüdrolokatsioonil põhinevad logiseadmed, mille kiirustäpsus on parem kui 1 % kiirusest. Märkus 1: punkt 6A001.b ei hõlma kajaloode, mida kasutatakse järgmiseks: a. vee sügavuse mõõtmine; b. vee- või maa-aluste objektide kauguse mõõtmine või c. kalade otsimine. Märkus 2: punkt 6A001.b ei hõlma seadmeid, mis on spetsiaalselt ette nähtud pealveelaevadele paigaldamiseks. c. ei kasutata.

6A002 Järgmised optilised sensorid või seadmed ja nende lisaseadmed: N.B.: VT KA PUNKT 6A102. a. Järgmised optilised detektorid: 1. „Kosmosekindlad” tahkisdetektorid: Märkus: punkti 6A002.a.1 tähenduses hõlmavad tahkisdetektorid „fokaaltasandilisi maatrikseid”. a. „kosmosekindlad” tahkisdetektorid, millel on kõik järgmised omadused: 1. tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 10 nm, kuid mitte üle 300 nm, ja 2. koste väärtus on lainepikkuste piirkonnas üle 400 nm vähem kui 0,1 % tippkoste väärtusest; b. „kosmosekindlad” tahkisdetektorid, millel on kõik järgmised omadused: 1. tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 900 nm, kuid mitte üle 1 200 nm, ja 2. koste „ajakonstant” on 95 ns või lühem; c. „kosmosekindlad” tahkisdetektorid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 1 200 nm, kuid mitte üle 30 000 nm; d. „kosmosekindlad”„fokaaltasandilised maatriksid”, milles on rohkem kui 2 048 elementi maatriksi kohta ja mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb vahemikku üle 300 nm, kuid mitte üle 900 nm. 2. Järgmised kujutisevõimendustorud ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid: Märkus: Punkt 6A002.a.2 ei hõlma kujutisfunktsioonita fotokordisteid, mille elektronide sensor (electron sensing device) asub vaakumis ning mis piirduvad üksnes ühega järgmistest: a. üksainus metallanood või b. metallanoodid, mille maskisamm (tsentritevaheline kaugus) on suurem kui 500 μm. Tehniline märkus ‘Laengu kordistamine’ on elektroonilise kujutise võimendamise vorm ning see on määratletud kui laengu kandjate tekitamine löökionisatsioon-võimendusprotsessi tulemusena. ‘Laengu kordistamise’ andurid/sensorid võivad esineda kujutisvõimendi, tahkisdetektori või „fokaaltasandilise maatriksi” kujul. a. kujutisevõimendustorud, millel on kõik järgmised omadused: 1. tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 400 nm, kuid mitte üle 1 050 nm; 2. elektronkujutise võimendamine järgmise abil: a. mikrokanalplaat, mille maskisamm (tsentritevaheline kaugus) on 12 μm või vähem või b. elektronide sensor, mille koondamata (non-binned) pikslite maskisamm (tsentritevaheline kaugus) on 500 μm või vähem ja mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud mikrokanalplaadiga saavutatavast erineva ‘laengu kordistamise’ saavutamiseks ja 3. mis tahes järgmised fotokatoodid: a. multileelisfotokatoodid (nt S-20 ja S-25) valgustundlikkusega üle 350 μA/lm; b. GaAs- või GaInAs-fotokatoodid või c. muud „III/–V ühenditest” pooljuhtfotokatoodid maksimaalse kiirgustundlikkusega üle 10 mA/W. b. kujutisevõimendustorud, millel on kõik järgmised omadused: 1. tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 1 050 nm, kuid mitte üle 1 800 nm; 2. elektronkujutise võimendamine järgmise abil: a. mikrokanalplaat, mille maskisamm (tsentritevaheline kaugus) on 12 μm või vähem või b. elektronide sensor, mille koondamata (non-binned) pikslite maskisamm (tsentritevaheline kaugus) on 500 μm või vähem ja mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud mikrokanalplaadiga saavutatavast erineva ‘laengu kordistamise’ saavutamiseks ja 3. „III/–V ühenditest” pooljuhtfotokatoodid (nt GaAs või GaInAs) ja elektronülekande fotokatoodid maksimaalse kiirgustundlikkusega üle 15 mA/W. c. järgmised spetsiaalselt projekteeritud komponendid: 1. mikrokanaliplaadid, mille maskisamm (tsentritevaheline kaugus) on 12 μm või vähem; 2. elektronide sensor, mille koondamata (non-binned) pikslite maskisamm (tsentritevaheline kaugus) on 500 μm või vähem ja mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud mikrokanalplaadiga saavutatavast erineva ‘laengu kordistamise’ saavutamiseks; 3. „III/–V ühenditest” pooljuhtfotokatoodid (nt GaAs või GaInAs) ja elektronülekande fotokatoodid; Märkus: punkt 6A002.a.2.c.3 ei hõlma liitpooljuhtidel põhinevaid fotokatoode, mille maksimaalne „kiirgustundlikkus” on järgmine: a. 10 mA/W või vähem, kui tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 400 nm, kuid mitte üle 1 050 nm, või b. 15 mA/W või vähem, kui tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 1 050 nm, kuid mitte üle 1 800 nm. 3. Järgmised mitte-„kosmosekindlad”„fokaaltasandilised maatriksid”: N.B.: ‘Mikrobolomeetri’ mitte-„kosmosekindlad”„fokaaltasandilised maatriksid” on määratletud ainult punktis 6A002.a.3.f. Tehniline märkus Ühe- või kahemõõtmelisi mitmeelemendilisi tajurimaatrikseid nimetatakse „fokaaltasandi maatriksiteks”. Märkus 1: punkt 6A002.a.3 hõlmab fotojuhtivaid ja fotogalvaanilisi maatrikseid. Märkus 2: punkt 6A002.a.3. ei hõlma järgmist: a. mitmeelemendilised (mitte üle 16 elemendi) kaitseümbrisesse kapseldatud fototakistid, milles kasutatakse kas pliisulfiidi või pliiseleniidi; b. püroelektrilised detektorid, milles kasutatakse mis tahes järgmisi materjale: 1. triglütsiinsulfaat ja derivaadid; 2. pliilantaantsirkooniumtitanaat ja derivaadid; 3. liitiumtantalaat; 4. polüvinülideenfluoriid ja derivaadid või 5. strontsiumbaariumniobaat ja derivaadid. c. „Fokaaltasandilised maatriksid”, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud ‘laengu kordistamise’ saavutamiseks ja mille maksimaalne kiirgustundlikkus on ehituse tõttu 10 mA/W või vähem lainepikkustel üle 760 nm ja millel on kõik järgmised omadused: 1. sisaldab koste/tundlikkuse piiramise mehhanismi, mida ei saa eemaldada ega modifitseerida, ja 2. mis tahes järgmine omadus: a. koste/tundlikkuse piiramise mehhanism on detektorielemendi lahutamatu osa või sellega kombineeritud või b. „fokaaltasandiline maatriks” on toimiv koos koste/tundlikkuse piiramise mehhanismiga. Tehniline märkus Koste/tundlikkuse piiramise mehhanismi, mis on detektorielemendi lahutamatu osa, ei saa eemaldada või modifitseerida ilma detektorit mittetoimivaks muutmata. Tehniline märkus ‘Laengu kordistamine’ on elektroonilise kujutise võimendamise vorm ning see on määratletud kui laengu kandjate tekitamine löökionisatsioon-võimendusprotsessi tulemusena. ‘Laengu kordistamise’ andurid/sensorid võivad esineda kujutisvõimendi, tahkisdetektori või „fokaaltasandilise maatriksi” kujul. a. mitte-„kosmosekindlad”„fokaaltasandilised maatriksid”, millel on kõik järgmised omadused: 1. üksikelemendid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 900 nm, kuid mitte üle 1 050 nm, ja 2. mis tahes järgmine omadus: a. koste „ajakonstant” on lühem kui 0,5 ns või b. spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud ‘laengu kordistamise’ saavutamiseks ja maksimaalse „kiirgustundlikkusega” üle 10 mA/W; b. mitte-„kosmosekindlad”„fokaaltasandilised maatriksid”, millel on kõik järgmised omadused: 1. üksikelemendid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 1 050 nm, kuid mitte üle 1 200 nm, ja 2. mis tahes järgmine omadus: a. koste „ajakonstant” on 95 ns või lühem või b. spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud ‘laengu kordistamise’ saavutamiseks ja maksimaalse kiirgustundlikkusega üle 10 mA/W; c. mitte-„kosmosekindlad” mittelineaarsed (kahemõõtmelised) „fokaaltasandilised maatriksid”, millel on üksikelemendid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 1 200 nm, kuid mitte üle 30 000 nm; N.B.: Ränist ja muust materjalist ‘mikrobolomeetri’ mitte-„kosmosekindlad”„fokaaltasandilised maatriksid” on määratletud ainult punktis 6A002.a.3.f. d. mitte-„kosmosekindlad” lineaarsed (ühemõõtmelised) „fokaaltasandilised maatriksid”, millel on kõik järgmised omadused: 1. üksikelemendid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 1 200 nm, kuid mitte üle 3 000 nm, ja 2. mis tahes järgmine omadus: a. detektorielementide ‘skaneerimissuuna’ mõõdu suhe detektorielementide ‘ristiskaneerimise suuna’ mõõtu on väiksem kui 3,8, või b. signaalitöötlus detektorelementides; Märkus: punkt 6A002.a.3.d ei hõlma „fokaaltasandilisi maatrikseid” (kuni 32 elementi), mille detektorielemendid on üksnes germaaniumist. Tehniline märkus Punkti 6A002.a.3.d mõistes on ‘ristiskaneerimise suund’ määratletud detektorielementide lineaarse reaga paralleelse teljena ja ‘skaneerimise suund’ on määratletud detektorielementide lineaarse reaga risti asetseva teljega. e. mitte-„kosmosekindlad” lineaarsed (ühemõõtmelised) „fokaaltasandilised maatriksid”, millel on üksikelemendid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 3 000 nm, kuid mitte üle 30 000 nm; f. mitte-„kosmosekindlad” mittelineaarsed (kahemõõtmelised) infrapuna „fokaaltasandilised maatriksid”‘mikrobolomeetri’ materjalist, mille üksikelementide poolt registreeritud filtreerimata lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 8 000 nm, kuid mitte üle 14 000 nm; Tehniline märkus Punkti 6A002.a.3.f tähenduses on ‘mikrobolomeeter’ soojuskiirguse detektor, kus kasuliku signaali tekitamiseks kasutatakse infrapunakiirguse neeldumisel detektoris tekkivat temperatuuri muudatust. g. mitte-„kosmosekindlad”„fokaaltasandilised maatriksid”, millel on kõik järgmised omadused: 1. üksikud detektorielemendid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 400 nm, kuid mitte üle 900 nm; 2. spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud ‘laengu kordistamise’ saavutamiseks ja maksimaalse kiirgustundlikkusega üle 10 mA/W lainepikkustel üle 760 nm ja 3. rohkem kui 32 elementi. b. Kaugjälgimisseadmetele projekteeritud „monospektraalsed pildiandurid” ja „multispektraalsed pildiandurid”, millel on mis tahes järgmine omadus: 1. hetkeline vaateväli (IFOV) on väiksem kui 200 μrad (mikroradiaani) või 2. spetsifitseeritud tööks lainepikkuste vahemikus üle 400 nm, kuid mitte üle 30 000 nm, ja millel on kõik järgmised omadused; a. esitab kujutise väljundandmed digitaalkujul ja b. mis tahes järgmised omadused: 1. „kosmosekindel”või 2. projekteeritud õhus toimuvaks tööks, kasutades muid kui ränidetektoreid, ning mille hetkeline vaateväli (IFOV) on väiksem kui 2,5 mrad (milliradiaani); Märkus: punkt 6A002.b.1 ei hõlma „monospektraalseid pildiandureid”, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb vahemikku üle 300 nm, kuid mitte üle 900 nm ja mis sisaldavad üksnes mis tahes järgmist mitte-„kosmosekindlat” detektorit või mitte-„kosmosekindlat”„fokaaltasandilist maatriksit”: 1. laengsidestusseadmed (CCD), mis ei ole loodud või kohandatud ‘laengu kordistamiseks’, või 2. täiendavad metalloksiid-pooljuht (CMOS) seadmed, mis ei ole loodud ega kohandatud ‘laengu kordistamiseks’. c. ‘Vahetu vaatega’ kuvaseadmed, mis sisaldavad mis tahes järgmist: 1. punktis 6A002.a.2.a või punktis 6A002.a.2.b nimetatud kujutisevõimendustorud; 2. punktis 6A002.a.3 nimetatud „fokaaltasandilised maatriksid”või 3. punktis 6A002.a.1 nimetatud tahkisdetektorid; 6A002 c.

Tehniline märkus Mõiste ‘vahetu vaatega’ viitab kuvaseadmetele, mis esitavad vaatlejale nähtava kujundi, muutmata seda elektrooniliseks signaaliks televiisoriekraani jaoks, võimaldamata esitatavaid kujutusi elektrooniliselt, fotograafiliselt või mõnel muul viisil säilitada või salvestada. Märkus: punkt 6A002.c ei hõlma järgmisi seadmeid, mis sisaldavad muid kui GaAs- või GaInAs-fotokatoode: a. tööstus- või tsiviilkasutuses olevad sissemurdmise alarmsüsteemid, liikluses või tööstuses kasutatavad liikumise kontrolli- või loendussüsteemid; b. meditsiiniseadmed; c. tööstusseadmed, mida kasutatakse materjalide omaduste kontrollimiseks, sorteerimiseks või analüüsiks; d. leegidetektorid tööstuslikes ahjudes; e. laboratoorseks kasutamiseks projekteeritud seadmed. d. Spetsiaalsed optiliste andurite abikomponendid: 1. „kosmosekindlad” krüojahutid; 2. mitte-„kosmosekindlad” krüojahutid, mille jahutustemperatuur on madalam kui 218 K (-55 °C): a. suletud tsükliga jahuti, mis on spetsifitseeritud töötama keskmise kasutusajaga tõrkeni (MTTF) või keskmise tõrketusvältusega (MTBF) üle 2 500 tunni; b. Joule-Thomsoni isereguleeruvad minijahutid, mille välisdiameeter on vähem kui 8 mm; 3. optiliselt tundlikud kiud, mis on spetsiaalselt valmistatud kas koostiseliselt või struktuurselt või kohandatud katmise teel olema akustiliselt, termiliselt, inertsiaalselt, elektromagnetiliselt või tuumakiirguse suhtes tundlikud; Märkus: punkt 6A002.d.3. ei hõlma kapseldatud optiliselt tundlikke kiude, mis on spetsiaalselt projekteeritud puuraukude seire rakenduste jaoks. e. ei kasutata.

6A003 Järgmised kaamerad, süsteemid või seadmed ja nende komponendid: N.B.: VT KA PUNKT 6A203. N.B.: Televisiooni- ja filmipõhiste fotokaamerate kohta, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud veealuseks kasutamiseks, vt ka punkte 8A002.d.1 ja 8A002.e. a. Seadistuskaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid: Märkus: punktides 6A003.a.3–6A003.a.5 nimetatud modulaarse ehitusega seadistuskaameraid tuleks hinnata nende maksimaalse suutlikkuse alusel, kasutades olemasolevaid lisandprogramme vastavalt kaameratootja spetsifikatsioonile. 1. suurekiiruselised kinokaamerad, mis kasutavad mis tahes laiusega filmi vahemikus 8–16 mm ja milles film filmimise ajal pidevalt liigub ning mis on võimelised filmima kaadrikiirusega üle 13 150 kaadri sekundis; Märkus: punkt 6A003.a.1 ei hõlma tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks projekteeritud kinokaameraid. 2. mehaanilised kiirkaamerad, milles film ei liigu ja mis on võimelised filmima kiirusega üle 1 000 000 kaadri sekundis 35 mm filmi kaadri täiskõrguse korral või proportsionaalselt suurema kiirusega väiksema kaadrikõrguse korral või proportsionaalselt aeglasemalt suuremate kaadrikõrguste korral; 3. mehaanilised või elektroonsed (elektronoptilised) vöötkaamerad, mille kirjutuskiirus on üle 10 mm/μs; 4. elektroonilised kaaderkaamerad, mille kiirus on üle 1 000 000 kaadri sekundis; 5. elektroonilised kaamerad, millel on kõik järgmised omadused: a. elektroonilise katiku kiirus (strobeerimisvõime) on lühem kui 1 μs ühe täiskaadri kohta ja b. lugemisaeg võimaldab kaadrijoondamiskiirust üle 125 täiskaadri sekundis; 6. lisandprogrammid, millel on kõik järgmised omadused: a. mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 6A003.a nimetatud modulaarse ehitusega seadistuskaamerate jaoks ja b. mis võimaldavad nendel kaameratel täita valmistaja kirjeldusele vastavad ja punktis 6A003.a.3, 6A003.a.4 või 6A003.a.5 nimetatud omadused; b. Järgmised pildinduskaamerad: Märkus: punkt 6A003.b ei hõlma spetsiaalselt televisioonisaadete jaoks konstrueeritud televisiooni- ja videokaameraid. 1. Videokaamerad, mis sisaldavad pooljuhtandureid, mille tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 10 nm, kuid mitte üle 30 000 nm, ja millel on kõik järgmised omadused: a. millel on mis tahes järgmised omadused: 1. monokroomkaamerad (must-valge) rohkem kui 4 × 106„aktiivpiksliga” tahkismaatriksi kohta; 2. kolme tahkismaatriksiga värvikaamerad rohkem kui 4×106„aktiivpiksliga” tahkismaatriksi kohta või 3. ühe tahkismaatriksiga värvikaamerad rohkem kui 12×106„aktiivpiksliga” tahkismaatriksi kohta ja b. millel on mõni järgmistest omadustest: 1. punktis 6A004.a nimetatud optilised peeglid; 2. punktis 6A004.d nimetatud optilised juhtseadmed või 3. võime salvestada sisemiselt genereeritud ‘andmeid kaamera positsiooni kohta’. Tehniline märkus 1. Käesoleva punkti tähenduses tuleks digitaalvideokaameraid hinnata liikuvate kujutiste salvestamiseks kasutatud „aktiivpikslite” maksimaalse arvu alusel. 2. Käesoleva punkti tähenduses on ‘andmed kaamera positsiooni kohta’ info, mis on vajalik kaamera vaatenurga asetuse määratlemiseks maa suhtes. See hõlmab järgmist: 1) horisontaalne nurk, mis jääb kaamera vaatenurga ja maa magnetvälja suuna vahele ja 2) vertikaalne nurk, mis jääb kaamera vaatenurga ja maa horisondi vahele. 2. skannerkaamerad ja skannerkaamerasüsteemid, millel on kõik järgmised omadused: a. tippkoste lainepikkuse väärtus jääb lainepikkuste vahemikku üle 10 nm, kuid mitte üle 30 000 nm; b. lineaarsed detektormaatriksid üle 8 192 elemendiga maatriksis ja c. mehaanilise ühesuunalise laotusega; Märkus: punkt 6A003.b.2. ei hõlma skannerkaameraid ja skannerkaamerasüsteeme, mis on spetsiaalselt projekteeritud mis tahes järgmiste seadmete jaoks: a. tööstus- või tsiviilkasutuses olevad koopiamasinad; b. skannerid, mis on spetsiaalselt projekteeritud tsiviilkasutuses, paiksete, lähiskaneerimisrakenduste jaoks (nt dokumentides, kunstiteostes või fotodes sisalduvate kujutiste või teksti taasesitamiseks), või c. meditsiiniseadmed. 3. pildinduskaamerad, mis sisaldavad punktis 6A002.a.2.a või 6A002.a.2.b nimetatud kujutisevõimendustorusid; 4. pildinduskaamerad, mis sisaldavad „fokaaltasandilisi maatrikseid”, millel on mis tahes järgmine omadus: a. sisaldavad punktides 6A002.a.3.a–6A002.a.3.e nimetatud „fokaaltasandilisi maatrikseid”; b. sisaldavad punktis 6A002.a.3.f nimetatud „fokaaltasandilisi maatrikseid”, või c. sisaldavad punktis 6A002.a.3.g nimetatud „fokaaltasandilisi maatrikseid”; Märkus 1: punktis 6A003.b.4 nimetatud ‘pildinduskaamerad’ sisaldavad lisaks väljundkiibile piisava „signaali töötlemise” elektroonikaga varustatud „fokaaltasandilisi maatrikseid”, mis võimaldavad sisselülitamisel vähemalt analoog- või digitaalväljundsignaali. Märkus 2: punkt 6A003.b.4.a ei hõlma pildinduskaameraid, mis sisaldavad lineaarseid kaheteistkümne (12) või vähema elemendiga „fokaaltasandilisi maatrikseid” ja mis ei kasuta elemendisisest ajalist viivitust ja integreerimist ning mis on projekteeritud järgmiseks: a. tööstus- või tsiviilkasutuses olevad sissemurdmise alarmsüsteemid, liikluses või tööstuses kasutatavad liikumise kontrolli- või loendussüsteemid; b. tööstusseadmed, mida kasutatakse soojuse voolamise kontrollimiseks või seireks hoonetes, seadmetes või tootmisprotsessides; c. tööstusseadmed, mida kasutatakse materjalide omaduste kontrollimiseks, sorteerimiseks või analüüsiks; d. laboratoorseks kasutamiseks projekteeritud seadmed või e. meditsiiniseadmed. Märkus 3: punkt 6A003.b.4.b ei hõlma pildinduskaameraid, millel on mis tahes järgmine omadus: a. maksimaalne kaadrisagedus kuni 9 Hz; b. millel on kõik järgmised omadused: 1. minimaalne horisontaalne või vertikaalne ‘hetkeline vaateväli (IFOV)’ vähemalt 10 mrad/piksel (milliradiaani/piksli kohta); 2. sisaldab fikseeritud fookuskaugusega objektiivi, mis ei ole eemaldatav; 3. ei sisalda ‘vahetu vaatega’ näidikut, ja 4. millel on mõni järgmistest omadustest: a. ilma aparatuurita, mis võimaldaks kindlaksmääratud vaateväljast saada vaadeldavat kujutist; b. kaamera on projekteeritud mingi kindla rakenduse tarvis ning selliselt, et kasutaja seda ei muuda, või c. kaamera on spetsiaalselt ette nähtud paigaldamiseks tsiviilotstarbelistele reisijaid vedavatele rohkem kui kolmetonnise massiga (täismass) maismaasõidukitele ja sel on järgmised omadused: 1. töötab üksnes siis, kui on paigaldatud ühele järgmistest: a. tsiviilotstarbeline reisijateveo maismaasõiduk, mille jaoks see on ette nähtud, või b. spetsiaalselt selleks ette nähtud autoriseeritud ekspluatatsiooni katseseade ja 2. sisaldab aktiivmehhanismi, mis ei võimalda kaameral töötada, kui see eemaldatakse sõidukilt, mille jaoks kaamera on ette nähtud. Tehnilised märkused 1. Märkuse 3 punktis b nimetatud ‘hetkeline vaateväli (IFOV)’ on ‘horisontaalse IFOV-i’ või ‘vertikaalse IFOV-i’ väikseim väärtus. ‘Horisontaalne IFOV’ = horisontaalne hetkeline vaateväli (FOV)/horisontaalsete detektorelementide arv ‘Vertikaalne IFOV’ = vertikaalne hetkeline vaateväli (FOV)/vertikaalsete detektorelementide arv. 2. Punkti 6A003.b.4 märkuses 3.b nimetatud mõiste ‘vahetu vaade’ viitab pildinduskaamerale, mis töötab infrapunases spektriosas ja esitab vaatlejale nähtava kujundi lähedalt vaadataval ja mis tahes valguskaitsemehhanismi sisaldaval mikroekraanil. Märkus 4: punkt 6A003.b.4.c ei hõlma pildinduskaameraid, millel on mis tahes järgmine omadus: a. millel on kõik järgmised omadused: 1. kaamera on spetsiaalselt ette nähtud paigaldamiseks sisetingimustes kasutatavatele ja vooluvõrku ühendatud süsteemidele või seadmetele nende lahutamatu komponendina ning kaamera kasutamine on ehitusest tulenevalt piiratud ühega järgmistest rakendustest: a. tööstusprotsessi jälgimine, kvaliteedikontroll või materjalide omaduste analüüs; b. spetsiaalselt teadusuuringuteks ette nähtud laboriseadmed; c. meditsiiniseadmed; d. finantspettuste avastamise seadmed ja 2. töötab üksnes siis, kui on paigaldatud ühele järgmistest: a. süsteem(id) või seadmed, mille jaoks see oli ette nähtud, või b. spetsiaalselt selleks ette nähtud autoriseeritud ekspluatatsiooni katseseade ja 3. sisaldab aktiivmehhanismi, mis ei võimalda kaameral töötada, kui see eemaldatakse süsteemi(de)st või seadmetest, mille jaoks see on ette nähtud; b. kaamera on spetsiaalselt ette nähtud paigaldamiseks tsiviilotstarbelistele reisijaid vedavatele rohkem kui kolmetonnise massiga (täismass) maismaasõidukitele või reisijaid ja sõidukeid vedavatele parvlaevadele kogupikkusega 65 m või rohkem ja sellel on kõik järgmised omadused: 1. töötab üksnes siis, kui on paigaldatud ühele järgmistest: a. tsiviilotstarbelistele reisijaid vedavatele maismaasõidukitele või reisijaid ja sõidukeid vedavatele parvlaevadele, mille jaoks see oli ette nähtud, või b. spetsiaalselt selleks ette nähtud autoriseeritud ekspluatatsiooni katseseade ja 2. sisaldab aktiivmehhanismi, mis ei võimalda kaameral töötada, kui see eemaldatakse sõidukilt, mille jaoks see on ette nähtud; c. maksimaalne „kiirgustundlikkus” on ehituse tõttu 10 mA/W või vähem lainepikkustel üle 760 nm ja millel on kõik järgmised omadused: 1. sisaldab koste/tundlikkuse piiramise mehhanismi, mida ei saa eemaldada ega modifitseerida; 2. sisaldab aktiivmehhanismi, mis ei võimalda kaameral töötada, kui koste/tundlikkuse piiramise mehhanism eemaldatakse, ja 3. ei ole spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud allveekasutuseks: või d. millel on kõik järgmised omadused: 1. ei sisalda ‘vahetu vaate’ või elektroonilist kujutise kuvarit; 2. puudub võimalus tuvastatud vaatevälja vaadeldava kujutise väljastamiseks; 3. „fokaaltasandiline maatriks” töötab üksnes siis, kui see on paigaldatud kaamerale, mille jaoks see on ette nähtud, ja 4. „fokaaltasandiline maatriks” sisaldab aktiivmehhanismi, mis muudab selle püsivalt mittetoimivaks, kui see eemaldatakse kaameralt, mille jaoks see on ette nähtud. 5. pildinduskaamerad, mis sisaldavad punktis 6A002.a.1 nimetatud tahkisdetektoreid.

6A004 Järgmised optilised seadmed ja komponendid: a. järgmised optilised peeglid (reflektorid): N.B.: Optilised peeglid, mis on spetsiaalselt projekteeritud litograafiaseadmete jaoks, vt punkti 3B001. 1. „deformeeritavad peeglid” pideva või mitmeelemendilise pinnakihiga ja nende jaoks ettenähtud komponendid, mis võimaldavad peegli pinnakihi osade dünaamilist ümberpositsioneerimist kiirusega üle 100 Hz; 2. kergekaalulised monoliitsed peeglid keskmise „ekvivalenttihedusega” alla 30 kg/m2 ja täismassiga üle 10 kg; 3. „komposiit”- või vahtstruktuurid kergpeeglid, mille keskmine „ekvivalenttihedus” on väiksem kui 30 kg/m2 ja täismass üle 2 kg; 4. kiirejuhtimispeeglid üle 100 mm diameetriga või põhitelje pikkusega, pinnatasasusega λ/2 või parem (kusjuures λ = 633 nm), mille reguleerimisriba laius ületab 100 Hz. b. tsinkseleniidist (ZnSe) või tsinksulfiidist (ZnS) valmistatud optilised komponendid läbilaskvusega lainepikkuste vahemikus üle 3 000 nm, kuid mitte üle 25 000 nm, millel on mis tahes järgmine omadus: 1. maht üle 100 cm3 või 2. diameeter või peatelje pikkus üle 80 mm ja paksus (sügavus) üle 20 mm; c. järgmised „kosmosekindlad” optiliste süsteemide komponendid: 1. komponendid, mida on kergendatud vähem kui 20 %-ni „ekvivalenttiheduse” väärtusest, võrreldes sama paksuse ja apertuuriga tahkistoorikuga; 2. töötlemata põhimikud, töödeldud põhimikud, millel on pinnakate (ühe- ja mitmekihiliste metalsete, dielektriliste, juhtivate, pooljuhtivate või isoleerivate katetega) või kaitsekiled; 3. peeglite segmendid või koostud, mis on projekteeritud optilise süsteemi montaažiks kosmoses, mille koguv apertuur on võrdväärne või suurem kui 1-meetrilise läbimõõduga üksikul optilisel süsteemil; 4. komponendid, mis on valmistatud „komposiit” materjalidest, mille lineaarne soojuspaisumistegur mis tahes telje suunas ei ole üle 5× 10–6; d. järgmised optilised juhtseadmed: 1. seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 6A004.c.1 või 6A004.c.3 nimetatud „kosmosekindlate” komponentide pinnakuju või orientatsiooni säilitamiseks; 2. seadmed, mille juhtimise, jälgimise, stabiliseerimise või resonaatori häälestamise ribalaiused on 100 Hz või rohkem ja täpsus 10 μrad (mikroradiaani) või vähem; 3. kardaanriputid, millel on kõik järgmised omadused: a. maksimaalne pöördenurk üle 5°; b. ribalaius 100 Hz või rohkem; c. nurga fikseerimise viga 200 μrad (mikroradiaani) või vähem ja d. millel on mõni järgmistest omadustest: 1. diameetri või peatelje pikkus on üle 0,15 m, kuid vähem kui 1 m, ja võimaldab nurkkiirendust 2 rad (radiaani)/s2, või 2. diameetri või peatelje pikkus on üle 1 m ja võimaldab nurkkiirendust 0,5 rad (radiaani)/s2; 4. seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud häälestuse hoidmiseks faseeritud maatriksile või segmentpeeglite süsteemidele, mis koosnevad peeglitest, mille segmendi diameeter või peatelje pikkus on 1 m või rohkem; e. ‘mittesfäärilised optilised elemendid’, millel on kõik järgmised omadused: 1. optilise ava suurim mõõde on üle 400 mm; 2. pinna ebatasasus on väiksem kui 1 nm (ruutkeskmine) valimi pikkusel, mis on võrdne või suurem kui 1 mm, ja 3. lineaarse soojuspaisumise absoluutsuuruse tegur on väiksem kui 3×10–6/K, 25 °C juures. Tehnilised märkused 1. ‘Mittesfääriline optiline element’ on mis tahes optilises süsteemis kasutatav element, mille kujutispind või pinnad on projekteeritud erinema ideaalse sfääri kujust. 2. Valmistajatelt ei nõuta punktis 6A004.e.2 nimetatud pinna ebatasasuse mõõtmist, kui optiline element ei ole projekteeritud või valmistatud kavatsusega kontrollparameetrile vastata või seda ületada. Märkus Punkt 600A4.e ei hõlma ‘mittesfäärilisi optilisi elemente’, millel on mis tahes järgmine omadus: a. suurim optilise ava mõõde on väiksem kui 1 m ja fookuskauguse suhe ava suurusesse on võrdne või suurem kui 4,5:1; b. suurim optilise ava mõõde on võrdne või suurem kui 1 m ja fookuskauguse suhe ava suurusesse on võrdne või suurem kui 7:1; c. projekteeritud Fresnel-, flyeye-, vööt-, prisma- või difrakteeriv-tüüpi optilise elemendina; d. valmistatud boorsilikaatklaasist, mille lineaarse soojuspaisumise tegur on suurem kui 2,5 × 10–6/K 25 °C e. on röntgenoptiline element, millel on sisepeegli omadused (nt toru-tüüpi peeglid). N.B.: ‘Mittesfääriliste optiliste elementide’ kohta, mis on spetsiaalselt projekteeritud litograafiaseadmetele, vaata punkti 3B001.

6A005 Järgmised punktis 0B001.g.5 või 0B001.h.6 nimetamata „laserid”, komponendid ning optilised seadmed: N.B.: VT KA PUNKT 6A205. Märkus 1: impulss „laserite” hulka kuuluvad ka need laserid, mis töötavad impulsistatuna pidevlaine (CW) moodis. Märkus 2: eksimeer-, pooljuht-, keemilised, CO-, CO2, ja mittekorduvad impulss-neodüümklaas- „laserid” on nimetatud vaid punktis 6A005.d. Tehniline märkus ‘Mittekorduv impulss’ osutab „laseritele”, mis tekitavad kas ühe väljundimpulsi või mille impulssidevaheline intervall on üle ühe minuti. Märkus 3: punkt 6A005 hõlmab kiud „lasereid”. Märkus 4: muul viisil, kui ühe „laseri” poolt teise „laseri” pumpamise teel sageduse muundamist (st lainepikkuse muutmist) kasutavate „laserite” kontrolli alla kuulumine määratakse kindlaks nii lähte „laseri” väljundvõimsuse, kui ka sagedusmuunduri optilise võimsuse suhtes rakendatavate kontrolliparameetrite alusel. Märkus 5: punkt 6A005 ei hõlma järgmisi „lasereid”: a. rubiinlaserid väljundenergiaga alla 20 J; b. lämmastik; c. krüptoonlaserid. Tehniline märkus Punktis 6A005 nimetatud ‘pistikupesatõhusus’ (kasutegur) (wall-plug efficiency) määratletakse „laseri” väljundvõimsuse või „keskmise väljundvõimsuse” ning „laseri” tööks vajaliku kogu elektrilise sisendvõimsuse (sh toiteallikate/võimsusmuundurite ja konditsioneerimise/soojusvahetite võimsuse) suhtena. a. mitte „timmitavad” pidevlaine „laserid”, millel on mis tahes järgmine omadus: 1. väljundkiirguse lainepikkus alla 150 nm ja väljundvõimsus üle 1 W; 2. väljundkiirguse lainepikkus 150 nm või üle selle, kuid mitte üle 510 nm, ja väljundvõimsus üle 30 W; Märkus: punkt 6A005.a.2. ei hõlma argoon „lasereid”, mille võimsus on 50 w või vähem 3. väljundkiirguse lainepikkus üle 510 nm, kuid mitte üle 540 nm, ja mis tahes järgmine omadus: a. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja väljundvõimsus on üle 50 W, või b. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja väljundvõimsus on üle 150 W; 4. väljundkiirguse lainepikkus üle 540 nm, kuid mitte üle 800 nm, ja väljundvõimsus üle 30 W; 5. väljundkiirguse lainepikkus üle 800 nm, kuid mitte üle 975 nm, ja mis tahes järgmine omadus: a. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja väljundvõimsus on üle 50 W, või b. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja väljundvõimsus on üle 80 W; 6. väljundkiirguse lainepikkus üle 975 nm, kuid mitte üle 1 150 nm, ja mis tahes järgmine omadus: a. ristimoodiga, ühemoodiline, ja väljundvõimsusega üle 200 W või b. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja mis tahes järgmise omadusega: 1. ‘pistikupesatõhusus’ on üle 18 % ja väljundvõimsus on üle 500 W, või 2. väljundvõimsus on üle 2 kW; Märkus 1: punkt 6A005.a.6.b. ei hõlma ristimoodiga, mitmemoodilisi, tööstuslikke „lasereid”, mille väljundvõimsus on üle 2 kW, kuid mitte üle 6 kW, ja mille kogumass on üle 1 200 kg. Käesoleva punkti tähenduses sisaldab kogumass kõiki „laseri” toimimiseks vajalikke komponente, nt „laser”, toiteallikas, soojusvaheti, kuid ei sisalda välisoptikat laserkiire muundamiseks ja/või edasitoimetamiseks. Märkus 2: punkt 6A005.a.6.b. ei hõlma ristimoodiga, mitmemoodilisi, tööstuslikke „lasereid”, millel on mis tahes järgmised omadused: a. väljundvõimsus on üle 500 W, kuid mitte üle 1 kW, ja millel on kõik järgmised omadused: 1. kiireparameetrite korrutis on üle 0,7 mm × mrad, ja 2. heledus ei üle 1 024 W/(mm × mrad)2; b. väljundvõimsus on üle 1 kW, kuid mitte üle 1,6 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 1,25 mm × mrad c. väljundvõimsus on üle 1,6 kW, kuid mitte üle 2,5 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 1,7 mm × mrad; d. väljundvõimsus on üle 2,5 kW, kuid mitte üle 3,3 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 2,5 mm × mrad; e. väljundvõimsus on üle 3,3 kW, kuid mitte üle 4 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 3,5 mm × mrad; f. väljundvõimsus on üle 4 kW, kuid mitte üle 5 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 5 mm × mrad; g. väljundvõimsus on üle 5 kW, kuid mitte üle 6 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 7,2 mm × mrad; h. väljundvõimsus on üle 6 kW, kuid mitte üle 8 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 12 mm × mrad, või i. väljundvõimsus on üle 8 kW, kuid mitte üle 10 kW ja mille kiireparameetrite korrutis on üle 24 mm × mrad. Tehniline märkus Punkti 6A005.a.6.b. märkuse 2 punkti a. tähenduses on ‘heledus’ määratletud kui „laseri” väljundvõimsus jagatud kiireparameetrite korrutise (BPP) ruuduga, s.o, (väljundvõimsus)/BPP2. 7. väljundkiirguse lainepikkus üle 1 150 nm, kuid mitte üle 1 555 nm, ja millel on mis tahes järgmine omadus: a. ristimoodiga, ühemoodiline, ja väljundvõimsusega üle 50 W või b. ristimoodiga, mitmemoodiline, ja väljundvõimsusega üle 80 W või 8. väljundkiirguse lainepikkus üle 1 555 nm ja väljundvõimsus üle 1 W. b. mitte „timmitavad”„impulsslaserid”, millel on mis tahes järgmine omadus: 1. laseri väljundkiirguse lainepikkus lühem kui 150 nm ja mis tahes järgmise omadusega: a. väljundenergia üle 50 mJ impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 1 W või b. „keskmine väljundvõimsus” üle 1 W; 2. väljundkiirguse lainepikkus on üle 150 nm, kuid mitte üle 510 nm, ja millel on mis tahes järgmine omadus: a. väljundenergia üle 1,5 J impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 30 W või b. „keskmine väljundvõimsus” üle 30 W; Märkus: punkt 6A005.b.2.b. ei hõlma argoon „lasereid”, mille „keskmine väljundvõimsus” on 50 W või vähem. 3. väljundkiirguse lainepikkus üle 510 nm, kuid mitte üle 540 nm, ja mis tahes järgmine omadus: a. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja mis tahes järgmise omadusega: 1. väljundenergia üle 1,5 J impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 50 W või 2. „keskmise väljundvõimsusega” üle 50 W või b. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja mis tahes järgmise omadusega: 1. väljundenergia üle 1,5 J impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 150 W või 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 150 W; 4. väljundkiirguse lainepikkus üle 540 nm, kuid mitte üle 800 nm, ja mis tahes järgmine omadus: a. „impulsi kestus” on väiksem kui 1 ps ja millel on mis tahes järgmine omadus: 1. väljundenergia üle 0,005 J impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 5 GW või 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 20 W või b. „impulsi kestus” on võrdne või üle 1 ps ja millel on mis tahes järgmine omadus: 1. väljundenergia üle 1,5 J impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 30 W või 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 30 W; 5. väljundkiirguse lainepikkus üle 800 nm, kuid mitte üle 975 nm, ja mis tahes järgmine omadus: a. „impulsi kestus” on väiksem kui 1 ps ja millel on mis tahes järgmine omadus: 1. väljundenergia üle 0,005 J impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 5 GW või 2. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 20 W; b. „impulsi kestus” 1 ps või üle selle, kuid mitte üle 1 μs ja mis tahes järgmise omadusega: 1. väljundenergia üle 0,5 J impulsi kohta ja „tippvõimsus” üle 50 W; 2. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 20 W või 3. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 50 W või c. „impulsi kestus” üle 1 μs ja mis tahes järgmise omadusega: 1. väljundenergia üle 2 J impulsi kohta ja „tippvõimsus” üle 50 W; 2. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 50 W või 3. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” on üle 80 W; 6. väljundkiirguse lainepikkus üle 975 nm, kuid mitte üle 1 150 nm, ja mis tahes järgmine omadus: a. „impulsi kestus” on väiksem kui 1 ps, ja millel on mis tahes järgmised omadused: 1. väljund „tippvõimsus” üle 2 GW impulsi kohta; 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 10 W või 3. väljundenergia üle 0,002 J impulsi kohta; b. „impulsi kestus” on võrdne või üle 1 ps ja väiksem kui 1 ns ning millel on mis tahes järgmised omadused: 1. väljund „tippvõimsus” üle 5 GW impulsi kohta; 2. „keskmise väljundvõimsusega” üle 10 W või 3. väljundenergia üle 0,1 J impulsi kohta; c. „impulsi kestus” 1 ns või üle selle, kuid mitte üle 1 μs ja mis tahes järgmise omadusega: 1. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja mis tahes järgmise omadusega: a. „tippvõimsus” üle 100 MW; b. „keskmine väljundvõimsus” üle 20 W ja projekteeritud impulsside maksimaalne kordussagedus 1 kHz või väiksem; c. ‘pistikupesatõhusus’ üle 12 % ja „keskmine väljundvõimsus” üle 100 W ning suuteline töötama impulsside kordussagedusega üle 1 kHz; d. „keskmine väljundvõimsus” üle 150 W ning suuteline töötama impulsside kordussagedusega üle 1 kHz või e. väljundenergia üle 2 J impulsi kohta või 2. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja mis tahes järgmise omadusega: a. „tippvõimsus” üle 400 MW; b. ‘pistikupesatõhusus’ üle 18 % ja „keskmine väljundvõimsus” üle 500 W; c. „keskmine väljundvõimsus” üle 2 kW või d. väljundenergia üle 4 J impulsi kohta või d. „impulsi kestus” üle 1 μs ja mis tahes järgmise omadusega: 1. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja mis tahes järgmise omadusega: a. „tippvõimsus” üle 500 kW; b. ‘pistikupesatõhusus’ üle 12 % ja „keskmine väljundvõimsus” üle 100 W või c. „keskmise väljundvõimsusega” üle 150 W või 2. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja mis tahes järgmise omadusega: a. „tippvõimsus” üle 1 MW; b. ‘pistikupesatõhusus’ üle 18 % ja „keskmine väljundvõimsus” üle 500 W või c. „keskmine väljundvõimsus” üle 2 kW; 7. väljundkiirguse lainepikkus üle 1 150 nm, kuid mitte üle 1 555 nm, ja mis tahes järgmise omadusega: a. „impulsi kestus” alla 1 μs ja mis tahes järgmise omadusega: 1. väljundenergia üle 0,5 J impulsi kohta ja „tippvõimsus” üle 50 W; 2. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 20 W või 3. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 50 W või b. „impulsi kestus” üle 1 μs ja mis tahes järgmise omadusega: 1. väljundenergia üle 2 J impulsi kohta ja „tippvõimsus” üle 50 W; 2. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 50 W või 3. ristimoodiga, mitmemoodilise väljundkiirgusega, ja „keskmine väljundvõimsus” üle 80 W või 8. väljundkiirguse lainepikkus on üle 1 555 nm ja mis tahes järgmise omadusega: a. väljundenergia üle 100 mJ impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 1 W või b. „keskmine väljundvõimsus” üle 1 W; c. timmitavad laserid, millel on mis tahes järgmine omadus: Märkus: punkt 6A005.c. hõlmab titaan-safiir- (Ti:Al2O3), tuulium-YAG- (Tm:YAG), tuulium-YSGG- (Tm: YSGG), aleksandriit- (Cr: BeAl2O4), värvustsenter „lasereid”, värv „lasereid” ja vedelik „lasereid”. 1. laseri väljundkiirguse lainepikkus lühem kui 600 nm ja mis tahes järgmise omadusega: a. väljundenergia üle 50 mJ impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 1 W või b. keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 1 W; Märkus: punkt 6A005.c.1 ei hõlma värvlasereid ja muid vedeliklasereid, millel on mitmemoodiline väljund ja lainepikkus 150 nm või üle selle, kuid mitte üle 600 nm, ja millel on kõik järgmised omadused: 1. väljundenergia vähem kui 1,5 J impulsi kohta või „tippvõimsus” üle 20 W ja 2. keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus alla 20 W. 2. laseri väljundkiirguse lainepikkus üle 600 nm, kuid mitte üle 1 400 nm, ja mis tahes järgmise omadusega: a. väljundenergia üle 1 J impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 20 W või b. keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 20 W või 3. väljundkiirguse lainepikkus on üle 1 400 nm ja mis tahes järgmine omadus: a. väljundenergia üle 50 mJ impulsi kohta ja impulsi „tippvõimsus” üle 1 W või b. keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 1 W; d. muud „laserid”, mis ei ole määratletud punktides 6A005.a., 6A005.b. või 6A005.c.: 1. pooljuht „laserid”: Märkus 1: punkt 6A005.d.1. hõlmab ka pooljuht „lasereid”, millel on optilised väljundliitmikud (nt kiudoptilised „patsid”). Märkus 2: nende pooljuht „laserite” kontrolli alla kuulumine, mis on spetsiaalselt projekteeritud muude seadmete jaoks, määratakse muude seadmete kontrolli alla kuulumisega. a. Üksikud ristimoodiga, ühemoodilised pooljuht „laserid”, millel on mis tahes järgmised omadused: 1. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 510 nm või alla selle ning keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 1,5 W või 2. laseri väljundkiirguse lainepikkus üle 1 510 nm ja keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 500 mW; b. üksikud ristimoodiga, mitmikmoodilised pooljuht „laserid”, ja mis tahes järgmise omadusega: 1. laseri väljundkiirguse lainepikkus alla 1 400 nm ja keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 15 W; 2. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 400 nm või üle selle ja alla 1 900 nm ja keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 2,5 W või 3. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 900 nm või üle selle ja keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 1 W; c. üksikute pooljuht „laserite” koostud (laser bars), millel on mis tahes järgmine omadus: 1. laseri väljundkiirguse lainepikkus alla 1 400 nm ja keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 100 W; 2. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 400 nm või üle selle ja alla 1 900 nm ja keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 25 W või 3. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 900 nm või üle selle ja keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 10 W; d. pooljuht „laserite”‘liitmaatriksid’ (kahemõõtmelised maatriksid), millel on mis tahes järgmine omadus: 1. laseri väljundkiirguse lainepikkus alla 1 400 nm ja millel on mis tahes järgmine omadus: a. keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus alla 3 kW ning keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsustihedus üle 500 W/cm2; b. keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus 3 kW või suurem kuid mitte üle 5 kW ning keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsustihedus üle 350 W/cm2; c. keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus üle 5 kW; d. impulsi tippvõimsustihedus üle 2 500 W/cm2, või e. ruumiliselt ühtne keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus üle 150 W; 2. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 400 nm või üle selle, kuid mitte üle 1 900 nm, ja millel on mis tahes järgmine omadus: a. keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus alla 250 W ning keskmine või pidevlaine (CW) väljund‘võimsustihedus’ üle 150 W/cm2; b. keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus 250 W või suurem kuid mitte üle 500 W ning keskmine või pidevlaine (CW) väljund‘võimsustihedus’ üle 50 W/cm2; c. keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus üle 500 W; d. impulsi tipp‘võimsustihedus’ üle 500 W/cm2, või e. ruumiliselt ühtne keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus üle 15 W; 3. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 900 nm või üle selle ja millel on mis tahes järgmine omadus: a. keskmine või pidevlaine (CW) väljund‘võimsustihedus’ üle 50 W/cm2; b. keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus on suurem kui 10 W, või c. ruumiliselt ühtne keskmine või pidevlaine (CW) koguväljundvõimsus üle 1,5 W, või 4. vähemalt üks punktis 6A005.d.1.c. määratletud „laserite”‘koost’ (laser bar); Tehniline märkus Punktis 6A005.d.1.d. on ‘võimsustihedus’„laseri” koguväljundvõimsus jagatud ‘liitmaatriksi’ emitteri pindalaga. e. pooljuht „laserite”‘liitmaatriksid’, muud kui punktis 6A005.d.1.d. nimetatud, millel on kõik järgmised omadused: 1. spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud kombineerimiseks teiste ‘liitmaatriksitega’, et moodustada suurem ‘liitmaatriks’; ja 2. integreeritud ühendused, mis on ühised elektroonikale ja jahutusele; Märkus 1: pooljuht „laserite”‘liitmaatriksite’ kombineerimisel moodustatud ‘liitmaatriksid’, mis on nimetatud punktis 6A005.d.1.e. ja mida ei ole kavas täiendavalt kombineerida ega kohandada, on nimetatud punktis 6A005.d.1.d Märkus 2: pooljuht „laserite”‘liitmaatriksit’ kombineerimisel moodustatud ‘liitmaatriksid’, mis on nimetatud punktis 6A005.d.1.e. ja mida on projekteeritud täiendavalt kombineerida või kohandada, on määratletud punktis 6A005.d.1.e. Märkus 3: punkt 6A005.d.1.e. ei hõlma üksikute ‘koostude’ moodulühendusi, mis on projekteeritud lõpp-lõpp lineaarsete liitmaatriksite valmistamiseks. Tehnilised märkused 1. Pooljuht „lasereid” nimetatakse sageli „laser” dioodideks. 2. ‘Koost’ (nimetatakse ka pooljuht„laseri”‘koost’, „laser”dioodi ‘koost’ või diood’koos’t) koosneb mitmest pooljuht„laserist” ühemõõtmelises reas. 3. ‘Liitmaatriks’ koosneb mitmest ‘koostust’, mis moodustavad pooljuht„laserite” kahemõõtmelise maatriksi. 2. CO- e süsinikoksiid „laserid”, millel on mis tahes järgmine omadus: a. väljundenergia üle 2 J impulsi kohta ja „tippvõimsus” üle 5 kW või b. keskmine või pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 5 kW; 3. CO2- e süsinikdioksiid „laserid”, millel on mis tahes järgmine omadus: a. pidevlaine (CW) väljundvõimsus üle 15 kW; b. „impulsi kestus” üle 10 μs ja mis tahes järgmise omadusega: 1. „keskmine väljundvõimsus” üle 10 kW või 2. „tippvõimsus” üle 100 kW või c. „impulsi kestus” 10 μs või vähem ja mis tahes järgmise omadusega: 1. väljundenergia üle 5 J impulsi kohta või 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 2,5 kW; 4. eksimeer „laserid”, millel on mis tahes järgmine omadus: a. väljundkiirguse lainepikkus ei ole üle 150 nm ja mis tahes järgmine omadus: 1. väljundenergia üle 50 mJ impulsi kohta või 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 1 W; b. väljundkiirguse lainepikkus üle 150 nm, kuid mitte üle 190 nm, ja mis tahes järgmine omadus: 1. väljundenergia üle 1,5 J impulsi kohta või 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 120 W; c. väljundkiirguse lainepikkus üle 190 nm, kuid mitte üle 360 nm, ja mis tahes järgmine omadus: 1. väljundenergia üle 10 J impulsi kohta või 2. „keskmise väljundvõimsusega” üle 500 W või d. väljundkiirguse lainepikkus on üle 360 nm ja mis tahes järgmine omadus: 1. väljundenergia üle 1,5 J impulsi kohta või 2. „keskmine väljundvõimsus” üle 30 W; N.B.: Eksimeer „laserite” kohta, mis on spetsiaalselt projekteeritud litograafiaseadmete jaoks, vt punkt 3B001. 5. järgmised „kemolaserid”: a. vesinikfluoriid(HF)„laserid”; b. deuteeriumfluoriid(DF)„laserid”; c. järgmised „siirdelaserid”: 1. hapnikjood(O2-I)„laserid”; 2. deuteeriumfluoriidsüsinikdioksiid(DF-CO2)„laserid”; 6. ‘mittekorduv-impulss’-neodüün (Nd): klaasi „laserid”, millel on mis tahes järgmine omadus: a. „impulsi kestus” alla 1 μs ja väljundenergia üle 50 J impulsi kohta või b. „impulsi kestus” üle 1 μs ja väljundenergia üle 100 J impulsi kohta; Märkus: ‘mittekorduv impulss’ osutab „laseritele”, mis tekitavad kas ühe väljundimpulsi või mille impulssidevaheline intervall on üle ühe minuti. e. Järgmised komponendid: 1. ‘aktiivjahutusega’ või soojusjuhtiva toru abil jahutatavad peeglid; Tehniline märkus ‘Aktiivjahutus’ on jahutustehnika optiliste detailide jahutamiseks, milleks kasutatakse detaili optilise pinna all voolavat vedelikku (tavaliselt vähem kui 1 mm kaugusel optilisest pinnast), et kõrvaldada optilise detaili pinnal tekkiv soojus. 2. optilised peeglid või täielikult või osaliselt valgust läbilaskvad optilised või elektro-optilised komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks loetletud „laserites”; f. Järgmised optilised seadmed: N.B.: Ühise avaga optiliste elementide kohta, mida on võimalik kasutada „ülivõimsas laseris” („SHPL”), vaata sõjaliste kaupade nimekirja. 1. dünaamilist lainefronti (faasi) mõõtvad seadmed, mis võimaldavad kiire lainefrondil eristada vähemalt 50 positsiooni ja millel on mis tahes järgmine omadus: a. kaadrisagedus on 100 Hz või üle selle ja faasi väljaeraldamise võime vähemalt 5 % kiire lainepikkusest või b. kaadrisagedus on 1 000 Hz või üle selle ja faasieraldusvõime on vähemalt 20 % kiire lainepikkusest; 2. „laser” diagnostika seadmed, mis võimaldavad mõõta „SHPL”-süsteemi kiire nurgajuhtimise vigu, mis on 10 μrad või vähem; 3. optilised seadmed ning komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud faseeritud „SHPL”-süsteemide rühmale selle kiirte kombinatsiooni koherentsuse saavutamiseks täpsusega λ/10 projekteeritud lainepikkusest või 0,1 μm, olenevalt sellest, kumb on väiksem; 4. projektsiooniteleskoobid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks koos „SHPL”-süsteemidega; g. ‘Laserakustilised tuvastamisseadmed’, millel on kõik järgmised omadused: 1. CW-laseri väljundvõimsus 20 mW või suurem; 2. laseri sageduse stabiilsus 10 MHz või parem (väiksem); 3. laseri väljundkiirguse lainepikkus 1 000 nm või üle selle, kuid mitte üle 2 000 nm; 4. optilise süsteemi resolutsioon parem (väiksem) kui 1 nm ja 5. optilise signaali ja müra suhe 103 või üle selle. Tehniline märkus ‘Laserakustilised tuvastamisseadmeid’ nimetatakse vahel lasermikrofoniks või osakestevoo tuvastamise mikrofoniks.

6A006 „Magnetomeetrid”, „magnetvälja gradiomeetrid”, „sisemised magnetvälja gradiomeetrid”, veealused elektrivälja andurid, „kompensatsioonisüsteemid” ning nende jaoks ette nähtud komponendid: N.B.: VT KA PUNKT 7A103.d. Märkus: punkt 6A006 ei hõlma vahendeid, mis on ette nähtud kalastusrakendustes kasutamiseks või meditsiinidiagnostikas biomagnetiliste mõõtmiste tegemiseks. a. järgmised „magnetomeetrid” ja allsüsteemid: 1. „magnetomeetrid”, mis kasutavad „ülijuhtivat” („ülijuht”-kvantinterferentsseadmete SQUID) „tehnoloogiat” ja millel on mis tahes järgmine omadus: a. SQUID-süsteemid paikseks tööks ilma spetsiaalselt projekteeritud liikumisest tulenevat müra vähendavate allsüsteemideta ‘tundlikkusega’, mis sagedusel 1 Hz on 50 fT (rms) Hz ruutjuure kohta või sellest madalam (parem), või b. SQUID-süsteemid, mille liikuva magnetomeetri ‘tundlikkus’ sagedusel 1 Hz on madalam (parem) kui 20 pT (rms) Hz ruutjuure kohta ja mis on spetsiaalselt projekteeritud vähendama liikumisest tulenevat müra; 2. „magnetomeetrid”, mis kasutavad optilise pumpamise või tuumapretsessiooni (prooton/Overhauser) „tehnoloogiat”, mille ‘tundlikkus’ sagedusel 1 Hz on madalam (parem) ruutkeskmiselt kui 20 pT Hz ruutjuure kohta; 3. „magnetomeetrid”, mis kasutavad õhupiluga „tehnoloogiat”, mille ‘tundlikkus’ sagedusel 1 Hz on ruutkeskmiselt 10 pT Hz ruutjuure kohta või sellest madalam (parem). 4. induktiivsuspool „magnetomeetrid”, mille ‘tundlikkus’ on madalam (parem) ruutkeskmiselt kui: a. 0,05 nT Hz ruutjuure kohta sagedustel alla 1 Hz; b. 1×10–3 nT (rms) Hz ruutjuure kohta sagedustel 1–10 Hz või c. 1× 10–4 nT (rms) Hz ruutjuure kohta sagedustel üle 10 Hz; 5. kiudoptilised „magnetomeetrid”, mille ‘tundlikkus’ on madalam (parem) ruutkeskmiselt kui 1 nT Hz ruutjuure kohta; b. veealused elektrivälja andurid, mille ‘tundlikkus’ on madalam (parem) kui 8 nV/m √Hz, mõõdetuna sagedusel 1 Hz; c. järgmised „magnetvälja gradiomeetrid”: 1. „magnetvälja gradiomeetrid”, mis sisaldavad punktis 6A006.a. nimetatud kombineeritud „magnetomeetreid”; 2. kiudoptilised „sisemised magnetvälja gradiomeetrid”, mille magnetilise gradientvälja ‘tundlikkus’ on madalam (parem) ruutkeskmiselt kui 0,3 nT/m Hz ruutjuure kohta; 3. „sisemised magnetvälja gradiomeetrid”, mis kasutavad muud „tehnoloogiat” kui kiudoptilist, mille magnetilise gradientvälja ‘tundlikkus’ on madalam (parem) ruutkeskmiselt kui 0,015 nT/m Hz ruutjuure kohta; d. „kompensatsioonisüsteemid” magnetilistele või veealustele elektrivälja anduritele, mille suutlikkus on võrdne või suurem kui punktides 6A006a., 6A006.b. või 6.A006.c. nimetatud kontrollparameetrid; e. allvee elektromagnetvastuvõtjad, mis sisaldavad punktis 6A006.a nimetatud magnetvälja andureid või punktis 6A006.b nimetatud elektrivälja andureid. Tehniline märkus Punktis 6A006 tähendab ‘tundlikkus’ (müratase) seadme tajutava müra taseme ruutkeskmist, mis on madalaim mõõdetav signaal.

6A007 Gravimeetrid ja gravitatsiooni gradiomeetrid: N.B.: VT KA PUNKT 6A107. a. maapinnal kasutamiseks projekteeritud või kohandatud gravimeetrid (raskusjõu mõõtjad), mille staatiline täpsus on väiksem (parem) kui 10 μGal; Märkus: punkt 6A007.a ei hõlma kvartselemendiga (Worden-tüüpi) maapinnagravimeetreid. b. gravimeetrid, mis on projekteeritud liikuvatel alustel kasutamiseks ja millel on kõik järgmised omadused: 1. staatiline täpsus on väiksem (parem) kui 0,7 mGal; ja 2. kasutamistäpsus on vähem (parem) kui 0,7 mGal ja ‘mõõtenäidu stabiliseerumisaeg’ on lühem kui 2 minutit kõigi kaasnevate korrigeerivate kompensatsioonide ja liikumismõjude kombinatsioonidena; Tehniline märkus Punkti 6A007.b. tähenduses on ‘mõõtenäidu stabiliseerumisaeg’ (nimetatud ka gravimeetri kosteajaks) aeg, mille jooksul aluspinna põhjustatud kiirenduste häirivad mõjud (kõrgsagedusmüra) vähenevad. c. gravitatsiooni gradiomeetrid.

6A008 Radarisüsteemid, -seadmed ja -sõlmed, millel on mis tahes järgmine omadus, ning nende jaoks ette nähtud komponendid: N.B.: VT KA PUNKT 6A108. Märkus: punkt 6A008 ei hõlma järgmist: — sekundaarseireradarid (SSR); — tsiviilautode radarid; — kuvarid või monitorid, mida kasutatakse lennujuhtimises; — meteoroloogilised (ilmastiku) radarid; — täppislähenemiseradari (PAR) seadmestik, mis vastab Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) standarditele ja rakendab elektrooniliselt formeeritava suunadiagrammiga (ühemõõtmelisi) antenne (electronically steerable linear (1-dimensional) arrays) või mehhaniliselt positsioneeritavaid passiivantenne. a. toimivad sagedustel 40 GHz kuni 230 GHz ja on mis tahes järgmise omadusega: 1. keskmine väljundvõimsus üle 100 mW või 2. asukoha määramise täpsus on 1 m või vähem (parem) ning asimuudi määramise täpsus on 0,2 kraadi või vähem (parem); b. reguleeritava sagedusribaga, mille reguleerimisulatus on üle ± 6,25 % ‘töösageduse keskmisest väärtusest’; Tehniline märkus ‘Töösageduse keskmine väärtus’ on võrdne kirjeldatud suurima ja väikseima töösageduse poolsummaga. c. võimelised töötama üheaegselt rohkem kui kahel kandesagedusel; d. võimelised töötama sünteesapertuuriga radari (SAR), inverteeritud sünteesapertuuriga radari (ISAR) või õhusõiduki pardal oleva külgvaateradari (SLAR) režiimil; e. sisaldavad elektrooniliselt formeeritava suunadiagrammiga antenne (electronically steerable array antennae); f. võimaldavad määrata ennast mitteidentifitseerivate (non-cooperative) sihtmärkide kõrguse; g. spetsiaalselt projekteeritud õhusõidukitel (õhupallidele või plaaneritele kinnitatuna) kasutamiseks ning omab Doppleri „signaalitöötlus” võimalust liikuvate sihtmärkide avastamiseks; h. töötlevad radarisignaale ja kasutavad järgmist: 1. „radari hajaspektri” tehnika või 2. „radari sagedusliikuvuse” tehnika; i. tagavad maapinnal töötades üle 185 km maksimaalse „nägemisulatuse”; Märkus: punkt 6A008.i. ei hõlma järgmist: a. kalastuspiirkondade seireradarid; b. maapealsed radariseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud lennuliikluse trajektooride juhtimiseks ja millel on kõik järgmised omadused: 1. maksimaalne „nägemisulatus” on 500 km või vähem; 2. konfigureeritud selliselt, et radari sihtmärgi andmed liiguksid vaid ühes suunas: radari asukohast ühele või enamale tsiviillennujuhtimiskeskusele; 3. puudub võimalus radarilaotuse kiiruse kaugjuhtimiseks trajektoori lennujuhtimiskeskusest ja 4. statsionaarselt paigaldatud; c. meteoroloogiliste õhupallide jälgimisradarid. j. „laser” radarid või laserlokaatorseadmed (LIDAR), millel on mis tahes järgmine omadus: 1. „kosmosekindel”; 2. rakendavad koherentse heterodüün- või homodüündetekteerimise tehnikat ja mille nurklahutus on väiksem (parem) kui 20 μrad (mikroradiaani), või 3. loodud aerobatümeetriliseks ranniku mõõdistamiseks vastavalt Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni (IHO) hüdrograafiliste mõõdistustööde standardi (5. väljaanne, veebruar 2008) 1a või kõrgemale klassile ning kasutavad ühte või mitut laserit lainepikkusega üle 400 nm, kuid mitte üle 600 nm; Märkus 1: LIDAR-seadmeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud mõõdistamiseks, käsitletakse üksnes punktis 6A008.j.3. Märkus 2: punkt 6A008.j ei hõlma LIDAR-seadmeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud meteoroloogiliste vaatluste jaoks. Märkus 3: IHO standardi (5. väljaanne, veebruar 2008) 1a klassi parameetrid on kokkuvõtlikult järgmised: — plaaniline täpsus (95 % tõenäosusega) = 5 m + 5 % sügavusest, — sügavuse täpsus parandatud e taandatud sügavuste puhul (95 % tõenäosusega) = , kus: a = 0,5 m = konstantne sügavuse kõrvalekalle, st kõigi konstantsete sügavuse kõrvalekallete summa b = 0,013 = sügavusest sõltuva kõrvalekalde tegur b × d = sügavusest sõltuv kõrvalekalle, st kõigi sügavusest sõltuvate kõrvalekallete summa d = sügavus — moodustiste avastamine = kärgmoodustised > 2 m kuni 40 m sügavusel; 10 % sügavusest sügavamal kui 40 m. k. varustatud „signaalide töötlemise” allsüsteemidega, milles kasutatakse „impulsi kokkusurumise” tehnikat ja millel on mis tahes järgmine omadus: 1. „impulsi kokkusurumise” määr on üle 150 või 2. impulsi vältus on lühem kui 200 ns või Märkus: punkt 6A008.k.2. ei hõlma kahemõõtmelisi ‘mereradareid’ või ‘laevaliikluse teenistuse’ radareid, millel on kõik järgmised omadused; a. „impulsi kokkusurumise” määr ei ole üle 150; b. kokkusurutud impulsi laius on suurem kui 30 ns; c. üksik ja pöörlev mehaanilise skaneerimisega antenn; d. tippväljundvõimsus ei ületa 250 W, ja e. ei ole võimeline „sagedushüplemiseks”. l. varustatud andmetöötlemise allsüsteemidega ja mis tahes järgmise omadusega: 1. „automaatne sihtmärgi järgimine”, mille väljund näitab iga antennipöörde jooksul sihtmärgi enam tõenäolist asukohta antennikiire järgmise pöörde ajal, või Märkus: punkt 6A008.l.1. ei hõlma kokkupõrkeohu hoiatusvõimalust lennujuhtimissüsteemides või ‘mereradaril’. 2. ei kasutata; 3. ei kasutata; 4. konfigureeritud selliselt, et anda kahe või enama „geograafiliselt hajutatud” radaranduri poolt saadud sihtmärgi andmete superpositsioon ja korrelatsioon kuue sekundi jooksul, et saavutada punktis 6A008.f või 6A008.i nimetatud üksikanduri suutlikkusest parem kogusuutlikkus. N.B.: Vt ka sõjaliste kaupade nimekiri. Märkus: punkt 6A008.l.4. ei hõlma kontrollsüsteeme, seadmeid ja elektroonikasõlmi, mida kasutatakse ‘laevaliikluse teenistuse’ jaoks. Tehnilised märkused 1. Punkti 6A008 tähenduses on ‘mereradar’ radar, mida kasutatakse ohutu meresõidu jaoks merel, siseveeteedel või kaldalähedases keskkonnas. 2. Punkti 6A008 tähenduses ‘laevaliikluse teenistus’ on lennujuhtimisega lennukite puhul sarnane laevaliikluse jälgimise ja kontrolli teenistus.

6A102 Kiirguskindlad ‘detektorid’, muud kui punktis 6A002 nimetatud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud kaitseks tuumaplahvatusega kaasnevate nähtuste eest (nt elektromagnetiline impulss (EMP), röntgenikiirgus, kombineeritud lööklaine ja soojuslikud efektid) ning on kasutatavad „rakettmürskudel”, projekteeritud või arvestatud taluma kiirgustaseme väärtusi, mis tekitavad suurusele 5 × 105 rad (räni) vastava või seda ületava maksimaalse kiirgusdoosi. Tehniline märkus Punktis 6A102 nimetatud ‘detektor’ on määratletud kui mehaaniline, elektri-, optika- või keemiaseade, mis automaatselt identifitseerib ja salvestab või registreerib selliseid mõjureid nagu keskkonna temperatuuri või rõhu muutus, elektrilised või elektromagnetilised signaalid või radioaktiivsete ainete kiirgus. See hõlmab seadeldisi, mis tajuvad ühekordse toimingu või tõrke alusel.

6A107 Järgmised gravitatsiooni mõõtjad (gravimeetrid) ning komponendid gravitatsiooni mõõtjatele ja gravitatsiooni gradiomeetritele: a. muud kui punktis 6A007.b nimetatud gravimeetrid, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks õhusõidukites või merel ning mille staatiline või töötäpsus on 0,7 mgal või vähem (parem) ning mõõtenäidu stabiliseerumisaeg on 2 minutit või vähem; b. spetsiaalselt punktides 6A007.b või 6A107.a nimetatud gravimeetrite ja punktis 6A007.c nimetatud gravitatsiooni gradiomeetrite jaoks projekteeritud komponendid.

6A108 Järgmised punktis 6A008 nimetamata radarisüsteemid ja jälgimissüsteemid: a. radari- ja laserradarisüsteemid, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 9A004 nimetatud kanderakettides või punktis 9A104 nimetatud sondrakettides; Märkus: punkt 6A108.a hõlmab järgmist: a. maapinna kuju kaardistamise seadmed; b. kujutavad andurseadmed; c. sündmuspaiga kaardistamise ja korrelatsiooni (nii digitaalsed kui ka analoog-) seadmed; d. Doppler-tüüpi navigatsiooniradarseadmed. b. täppisjälgimissüsteemid, mis on kasutatavad „rakettmürskudel”: 1. jälgimissüsteemid, mis kasutavad kooditranslaatorit koos maapinnal või õhusõidukil olevate võrdlusandmetega või navigatsioonisatelliitide süsteemidega reaalajalise asukoha ja lennukiiruse määramiseks; 2. kaugusmõõteradarid, sealhulgas nendega seotud optilised/infrapuna jälgimisseadmed koos kõigi järgmiste võimalustega: a. nurklahutus on parem kui 1,5 milliradiaani; b. tööpiirkond on 30 km või suurem ning kauguse lahutusvõime on ruutkeskmiselt parem kui 10 m; c. kiiruse lahutusvõime on parem kui 3 m/s. Tehniline märkus Punktis 6A108.b tähendab ‘rakettmürsk’ terviklikke raketisüsteeme ja mehitamata õhusõidukisüsteeme, mille lennuulatus ületab 300 km.

6A202 Fotokordistitorud, millel on mõlemad järgmised omadused: a. fotokatoodi pindala on suurem kui 20 cm2 ja b. anoodimpulsi tõusuaeg on lühem kui 1 ns.

6A203 Järgmised punktis 6A003 nimetamata kaamerad ja komponendid: NB 1!„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud selleks, et suurendada või vabastada kaamera või pildindusseadme jõudlust, et see vastaks punktides 6A203.a., 6A203.b. või 6A203.c. määratletud omadustele, on määratletud punktis 6D203. NB 2!„Tehnoloogia” koodide või võtmete kujul, et suurendada või vabastada kaamera või pildindusseadme jõudlust, et see vastaks puntides 6A203.a., 6A203.b. või 6A203.c määratletud omadustele, on määratletud punktis 6E203. Märkus: punktid 6A203.a.-6A203.c. ei hõlma kontrollkaameraid või pildindusseadmeid, kui neil on riistvara, „tarkvara” või „tehnoloogia” piirangud, mis piiravad jõudlust eespool määratletust madalamale tasemele, tingimusel et need vastavad ühele järgmistest tingimustest: 1. need tuleb tagastada originaaltootjale, et teha täiendusi või kaotada piirangud; 2. need vajavad punktis 6D203 määratletud „tarkvara”, et suurendada või vabastada jõudlust selleks, et vastata punktis 6A203 määratletud omadustele, või 3. need vajavad „tehnoloogiat” punktis 6E203 määratletud võtmete või koodide kujul, et suurendada või vabastada jõudlust, et vastata punktis 6A203 määratletud omadustele. a. vöötkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid: 1. vöötkaamerad, mille kirjutuskiirus on suurem kui 0,5 mm/μs; 2. elektroonilised vöötkaamerad, mille võimalik ajaline lahutus on parem kui 50 ns; 3. punktis 6A203.a.2. nimetatud kaamerate vöötlambid; 4. lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks vöötkaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 6A203.a.1. või 6A203.a.2. määratletud jõudlusspetsifikatsioone; 5. spetsiaalselt punktis 6A203.a.1. määratletud kaamerate jaoks projekteeritud sünkroniseeriva elektroonika moodulid, rootorikoostud, mis koosnevad turbiinidest, peeglitest ja laagritest; b. kaaderkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid: 1. kaaderkaamerad, mille salvestuskiirus on üle 225 000 kaadri sekundis; 2. kaaderkaamerad, mille võimalik ajaline lahutus on 50 ns või vähem; 3. kaaderpildinduslambid ja tahkis-pildindusseadmed, mille kujutise kiire strobeerimise aeg 50 ns või vähem ja mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 6A203.b.1 või 6A203.b.2. nimetatud kaamerate jaoks; 4. lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks kaaderkaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 6A203.b.1 või 6A203.b.2. määratletud jõudlusspetsifikatsioone; 5. spetsiaalselt punktides 6A203.b.1 või 6A203.b.2. määratletud kaamerate jaoks projekteeritud sünkroniseeriva elektroonika moodulid, rootorikoostud, mis koosnevad turbiinidest, peeglitest ja laagritest; Tehniline märkus Punktis 6A203.b. nimetatud üheraamilisi kiirkaameraid saab kasutada üksi dünaamilisest sündmusest üksikpildi tegemiseks või mitut sellist kaamerat saab kombineerida järjestikku käivitatavas süsteemis sündmusest mitme pildi tegemiseks. c. järgmised tahkiskaamerad või elektronlambiga kaamerad ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid: 1. tahkiskaamerad või elektronlambiga kaamerad, mille kujutise kiire strobeerimise aeg 50 ns või vähem; 2. tahkis-pildindusseadmed ja kujutisevõimendite torud, mille kujutise kiire strobeerimise aeg on 50 ns või vähem ning mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 6A203.c.1. määratletud kaamerate jaoks; 3. elektro-optilised katikuseadmed (Kerri või Pockelsi rakud), mille kujutise kiire strobeerimise aeg on 50 ns või vähem; 4. lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks kaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 6A203.c.1 määratletud jõudlusspetsifikatsioone. d. kiirguskindlad televisioonikaamerad või nende jaoks ettenähtud läätsed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 50×103 Gy (räni) (5 × 106 rad (räni)) ilma nende töövõimet halvendamata. Tehniline märkus Termin „Gy (räni)” tähistab ühes kilogrammis ekraneerimata räniproovis selle ioniseeriva kiirgusega kiiritamisel neeldunud energiahulka džaulides.

6A205 Järgmised punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005 nimetamata „laserid”, „laser” võimendid ja ostsillaatorid: N.B.: Cu-gaaslaserite kohta vt punkt 6A005.b. a. Argoonioon „laserid”, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. töötavad lainepikkustel 400–515 nm ja 2. keskmine väljundvõimsus üle 40 W; b. Timmitavad impulss-ühemoodilised värvilaser-ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused: 1. töötavad lainepikkustel 300–800 nm; 2. keskmine väljundvõimsus üle 1 W; 3. kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ning 4. impulsi kestus on lühem kui 100 ns; c. Timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused: 1. töötavad lainepikkustel 300–800 nm; 2. keskmine väljundvõimsus üle 30 W; 3. kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ning 4. impulsi kestus on lühem kui 100 ns; Märkus: punkt 6A205.c ei hõlma ühemoodilisi ostsillaatoreid; d. Süsinikdioksiidimpulss „laserid”, millel on kõik järgmised omadused: 1. töötavad lainepikkustel 9 000 – 11 000 nm, 2. kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; 3. keskmine väljundvõimsus üle 500 W ning 4. impulsi kestus on lühem kui 200 ns; e. paravesinikul Ramani muundurid, mis on projekteeritud tööks väljundi lainepikkusel 16 μm ja mille kordumissagedus on kõrgem kui 250 Hz; f. neodüümlisandiga „laserid” (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on üle 1 000 nm, kuid mitte üle 1 100 nm, ning millel on üks järgmistest omadustest: 1. impulssergastusega ja hiidvälkelaserid laserkiirguse impulsi kestusega 1 ns või üle selle, millel on mis tahes järgmine omadus: a. ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, mille keskmine väljundvõimsus on üle 40 W, või b. ristimoodiga, mitmikmoodilise väljundkiirgusega, mille keskmine väljundvõimsus on üle 50 W, või 2. sisaldab sageduse kahekordistajat, mis võimaldab väljundkiirguse lainepikkust vahemikus 500 nm ja 550 nm ning mille keskmine väljundvõimsus on üle 40 W. g. muud kui punktis 6A005.d.2. määratletud süsinikoksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused: 1. töötavad lainepikkustel 5 000–6 000 nm; 2. kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; 3. keskmine väljundvõimsus üle 200 W ning 4. impulsi kestus on alla 200 ns.

6A225 Kiiruse mõõtmise interferomeetrid, mis on ette nähtud üle 1 km/s kiiruste mõõtmiseks ajavahemike vältel, mis on lühemad kui 10 μs. Märkus: punkt 6A225 hõlmab kiiruse mõõtmise interferomeetreid, nagu kiiruse interferomeeter-süsteem mis tahes reflektori jaoks (VISAR), Doppleri laserinterferomeetrid (DLI) ja Doppleri valgus-kiirusmõõturid (PDV), mida tuntakse ka heterodüün-kiirusmõõturitena (Het-V).