V LISA

INDONEESIA PUIDU ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLLIMISE SÜSTEEM

1. Sissejuhatus

Eesmärk: tagada, et ümarpalkide ja töödeldud puittoodete ülestöötamine, transport, töötlemine ja müük on kooskõlas kõigi asjakohaste Indoneesia õigusnormidega.

Indoneesia, mis on tuntud oma teedrajava rolli poolest ebaseadusliku metsaraiega ja ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodetega kauplemisega võitlemisel, korraldas 2001. aasta septembris Balis Ida-Aasia ministrite konverentsi metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse (Forest Law Enforcement and Governance, FLEG) teemal. Konverentsi tulemusena võeti vastu metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse deklaratsioon (Bali deklaratsioon). Pärast seda on Indoneesia jätkanud juhtpositsiooni ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seonduvat kaubandust käsitlevas rahvusvahelises koostöös.

Kõnealuste probleemide lahendamiseks tehtava rahvusvahelise koostöö raames on üha enam tarbijariike kohustunud võtma meetmeid, et tõkestada ebaseadusliku puidu pääsu nende turule. Samas on tootjariigid võtnud endale kohustuse luua puittoodete õiguspärasuse kontrollimise kord. Oluline on luua usaldusväärne süsteem, mis tagab puidu ülestöötamise ning puidu ja töödeldud puittoodete töötlemise ja kaubanduse õiguspärasuse.

Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteem (Timber Legality Assurance System, TLAS) tagab, et Indoneesias toodetud ja töödeldud puit ja puittooted pärinevad seaduslikest allikatest ning on täielikult kooskõlas asjakohaste Indoneesia õigusnormidega, kontrollitud sõltumatute audititega ja selle üle on järelevalvet teinud kodanikuühiskonna rühmad.

1.1. Indoneesia õigusnormid kui TLASi alus

TLAS loodi Indoneesia määrusega „Säästva metsamajandamise ning riigi- ja erametsa puidu õiguspärasuse kontrollimise nõuded ja juhised” (metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009). TLAS hõlmab ka Indoneesia säästlikkuskava ning selle eesmärk on parandada metsahaldust ja vähendada ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seonduvat puidukaubandust, et tagada Indoneesia puittoodete usaldusväärsus ja parandada nende kuvandit.

TLAS koosneb järgmistest elementidest.

1. Õiguslikud nõuded

2. Tarneahela kontroll

3. Kontrollimenetlus

4. Litsentsimissüsteem

5. Järelevalve

TLAS on Indoneesias Euroopa Liitu ja muudele turgudele eksportimiseks toodetud puidu ja puittoodete õiguspärasuse tagamise põhisüsteem.

1.2. TLASi arendamine mitme sidusrühma koostöös

Alates 2003. aastast on erinevad Indoneesia metsanduse sidusrühmad aktiivselt tegelenud TLASi arendamise, rakendamise ja hindamisega ning taganud seeläbi parema järelevalve, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse. 2009. aastal võeti sidusrühmade koostöö tulemusena vastu metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009 ning seejärel metsakasutamise peadirektoraadi tehnilised juhised No.6/VI-SET/2009 ja No.02/V-BPPHH/2010, mida muudeti metsandusministri määrustega P.68/Menhut-II/2011, P.45/Menhut-II/2012 ja P.42/Menhut-II/2013 ning metsakasutamise peadirektoraadi tehniliste juhistega P.8/VI-SET/2011 ja P.8/VI-BPPHH/2012.

TLASi algsest rakendamisest saadud kogemuste, käesoleva lepingu VIII lisa kohase ühise hindamise tulemuste ja mitmesuguste sidusrühmade soovituste põhjal muudeti kõnealuseid määruseid mitme sidusrühma koostöös veelgi. Tulemuseks olid metsandusministri määrused P.43/Menhut-II/2014 juunis 2014 ja P.95/Menhut-II/2014 detsembris 2014 ning seejärel metsakasutamise peadirektoraadi tehnilised juhised No.P.14/VI-BPPHH/2014 detsembris 2014 ja No.P.1/VI-BPPHH/2015 jaanuaris 2015 (edaspidi „TLASi juhised”).

TLASi rakendamise jooksul jätkub koostöö kõigi sidusrühmadega.

2. TLASi kohaldamisala

Indoneesia majandatav metsaressurss on üldjoontes kaht tüüpi omandis: riigimets ja eramets/-maa. Riigimets koosneb majandatavast metsast, kus puitu toodetakse säästlikult ja pikaajaliselt erinevate lubade alusel, ja metsaalast, mida võib muuta mittemetsanduslikul eesmärgil, nt asulakoha või istanduste jaoks. TLASi kohaldamine riigi-/erametsas ning eramaal on esitatud II lisas.

TLAS hõlmab kõigi loatüüpidega käsitletud puitu ja puittooteid ning kõigi puiduettevõtjate, järelsektori töötlejate, eksportijate ja importijate tegevust.

TLAS hõlmab siseturule ja rahvusvahelistele turgudele saadetavaid puittooteid. Kõigi Indoneesia tootjate, töötlejate ja kauplejate õiguspärasust tuleb kontrollida, ka nende oma, kes varustavad siseturgu.

TLASi kohaselt tuleb imporditud puit ja puittooted vormistada tollis ning need peavad olema kooskõlas Indoneesia impordinõuetega. Vastavalt kõnealustele nõuetele tuleb imporditud puit ja puittooted varustada puidu õiguspärasust selle ülestöötamisriigis tagavate dokumentide ja muu tõendava materjaliga. Kogu Indoneesiasse imporditud puit ja kõik sellised puittooted peavad läbima tarneahela, mida kontrollitakse kõiki asjakohaseid Indoneesia õigusnorme järgides.

Teatavad puittooted võivad sisaldada ringlussevõetud materjale. Ringlussevõetud puidule kehtivaid õiguslikke erinõudeid on kirjeldatud õiguslike nõuete osas ja TLASi juhistes.

Arestitud puitu võib müüa üksnes Indoneesia siseturul kasutamiseks, v.a arestitud puit, mis on üles töötatud kaitsealuses metsas – selline puit tuleb hävitada. Kõik ettevõtjad, kelleni jõuab arestitud puit, peavad võtma meetmeid sellise puidu eraldamiseks muudest tarnetest ja teavitama vastavushindamisasutust, kes korraldab viivitamata eriauditi, et takistada kõnealuse puidu jõudmist tarneahelasse. Arestitud puidule ei tohi anda ekspordilitsentsi.

Konstitutsioonikohtu otsuse nr 35/PUU-X/2012 rakendamiseks muudetakse põliselanikele kuulunud metsadest pärit puidu kasutamise ja/või haldamise korda pärast küsimusega seotud rakendusaktide vastuvõtmist.

Transiidina veetavad puit ja puittooted tuleb rangelt hoida väljaspool õiguspäraselt ettenähtud peamisi tolliterritooriume. Seega ei jõua selline transiidina veetav puit peamisele tolliterritooriumile ega ka Indoneesia puidutarneahelasse. Transiidina veetavale puidule ei anta ekspordilitsentsi.

2.1. TLASi õiguslikud nõuded

TLAS põhineb konkreetsetel puidu õiguslikel nõuetel, mis hõlmavad kõiki puiduallika liike (load ja käitajad) ning kõiki ettevõtjate tegevusi. Nimetatud nõuded ja nende kontrollijuhised on esitatud II lisas.

TLAS sisaldab ka säästva metsamajandamise hindamise nõudeid ja juhiseid. Metsamajandamise hindamisega säästva metsamajandamise nõuete abil tõendatakse, et kontrollitav käitaja vastab TLASi asjakohastele õiguslikele kriteeriumidele. Loaomanikud, kes tegutsevad majandataval riigimetsamaal (alaliselt metsamaana kasutataval alal), peavad vastama nii asjakohastele õiguslikele nõuetele kui ka säästva metsamajandamise nõuetele. Nad võivad küll algul otsustada täita vaid õiguslikud nõuded, kuid hiljemalt kuupäevaks, mil lõpeb nende algne õiguspärasuse sertifikaat, peavad nad vastama mõlematele kõnealustele nõuetele.

3. Puidutarneahela kontroll

Loaomanik (kontsessioonide puhul) või maaomanik (eramaa puhul) või ettevõte (kaupleja, töötleja või eksportija puhul) tõendab, et tarneahela iga lüli on kontrollitud ja dokumenteeritud vastavalt metsandusministri määrustele P.30/Menhut-II/2012, P.41/Menhut-II/2014 ja P.42/Menhut-II/2014 (edaspidi „määrused”). Nimetatud määruste kohaselt peavad provintsi või piirkonna metsandusametnikud tegema kohapeal kontrolli ja kinnitama loaomaniku, maaomaniku või töötleja esitatud dokumendid tarneahela igas lülis.

Tarneahela igas punktis toimuva kontrolli põhidokumendid on võetud kokku joonisel 1.

Kõik tarneahela saadetised peavad olema varustatud asjakohaste veodokumentidega, mis tõendavad, kas asjaomasel materjalil on kehtiv puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu, SVLK) sertifikaat või see materjal on tunnistatud seaduslikuks tarnija vastavusdeklaratsiooniga või see pärineb arestitud allikatest. Iga puidu või puittoodete saadetise omanik või haldaja peab tarneahela igas etapis dokumenteerima, kas asjaomasel saadetisel on SVLK-sertifikaat või see saadetis on tunnistatud seaduslikuks tarnijate vastavusdeklaratsiooniga või see pärineb arestitud allikatest. Kui saadetis sisaldab arestitud puitu, peab selle saadetise omanik või haldaja kasutama hästitoimivat süsteemi, mille abil eraldada kontrollitud seaduslikest allikatest pärit puit või puittooted arestitud puidust või puittoodetest, ning säilitama dokumendid, milles on need kaks allikat eristatud.

Tarneahelas tegutsevad ettevõtjad peavad säilitama täielikud andmed saadud, hoiule võetud, töödeldud ja kohaletoimetatud puidu ja puittoodete kohta. Sellised andmed peavad olema piisavad, et võimaldada hilisemat kvantitatiivse teabe kooskõlastamist tarneahela lülides ja nende vahel. Need andmed tehakse kättesaadavaks provintsi ja piirkonna metsandusametnikele, kes andmed kooskõlastavad. Peamised tegevused ja menetlused (sh kooskõlastamine) tarneahela lülide kaupa ning vastavushindamisasutuste ülesanded tarneahela usaldusväärsuse hindamisel on detailsemalt kirjeldatud käesoleva lisa liites.

Joonis 1

Tarneahela kontroll ja peamised dokumendid, mida nõutakse tarneahela igas lülis, kus andmeid kooskõlastatakse

4. Õiguspärasuse kontrolli ja ekspordi litsentsimise institutsiooniline struktuur

4.1. Sissejuhatus

Indoneesia TLAS põhineb käitajapõhise litsentsimise põhimõttel, mis on sarnane toote või metsamajanduse sertifitseerimise süsteemidele. Indoneesia metsandusministeerium määrab vastavushindamisasutused (Lembaga Penilai, LP ja Lembaga Verifikasi, LV), mille ta volitab puidu tootjate, kauplejate, töötlejate ja eksportijate (edaspidi „käitajad”) tegevuse õiguspärasust kontrollima.

Vastavushindamisasutused akrediteerib Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (Komite Akreditasi Nasional, KAN). Vastavushindamisasutusega sõlmivad lepingu käitajad, kes taotlevad oma tegevuse õiguspärasuse sertifitseerimist. Vastavushindamisasutused peavad tegutsema standardi ISO/IEC 17065 suunise alusel. Nad esitavad kontrollitavale käitajale ja metsandusministeeriumile auditiaruande. Aruannete kokkuvõtted tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Vastavushindamisasutused kontrollivad, kas auditeeritavad käitajad tegutsevad vastavalt II lisa kohasele Indoneesia õiguspärasuse määratlusele, sh tulemuslik kontroll selleks, et vältida teadmata allikatest pärineva materjali sisenemine nende tarneahelasse. Riigimetsas või suurtööstuses (kus toorainesektori puhul on tootmisvõimsus üle 6 000 m3 aastas ja töötlevas sektoris on investeeringute maht üle 500 miljoni Indoneesia ruupia) tegutsevale kontrollitud käitajale, kes tunnistatakse nõuetele vastavaks, antakse SVLK-õiguspärasussertifikaat, mis kehtib kolm aastat. Selle aja jooksul teeb vastavushindamisasutus igal aastal kontrollkäigu, et veenduda jätkuvas nõuete täitmises. Väiketööstuses (kus toorainesektori puhul on tootmisvõimsus alla 6 000 m3 aastas ja töötlevas sektoris on investeeringute maht alla 500 miljoni Indoneesia ruupia) tegutseva kontrollitud käitaja õiguspärasuse sertifikaat kehtib kuus aastat; erametsas/-maal tegutseva käitaja sertifikaat kehtib kümme aastat. Nende juures tehakse kontrollkäigud üle aasta.

Erametsas/-maal tegutsevad käitajad, kodumajapidamisettevõtted, käsitöölised ning tooraine töötlejad, kes töötlevad eranditult vaid erametsast/-maalt pärit puitu ja ei saa otse eksportida, registreeritud hoidlad (kes kauplevad puidu või töödeldud puiduga, mis on eranditult saadud erametsast/-maalt või SVLK-sertifikaadiga alalt, millel on metsamajandamisluba (Perum Perhutani)) ning importijad saavad oma puidu ja puittoodete õiguspärasust tõendada tarnijate vastavusdeklaratsiooniga ning seepärast vastavushindamisasutused neid ei auditeeri (vt punkt 5.3).

LVd toimivad ka ekspordilitsentse väljastavate asutustena. Nad kontrollivad eksportija SVLK-sertifikaadi ja ekspordi registreeringu kehtivust ning eksportija andmedeklaratsiooni (igakuised bilansiaruanded) enne ekspordilitsentsi väljastamist V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi kujul. Seega on keelatud eksportida I lisaga hõlmatud puittooteid ilma ekspordilitsentsita. Nende tingimuste kohane eksport Euroopa Liitu toimub FLEGT-litsentsi alusel ning mujale V-Legal'i dokumendi alusel.

TLASi juhiste kohaselt on Indoneesia kodanikuühiskonna rühmadel, isikutel ja kogukondadel õigus TLASi rakendamist kohapeal kontrollida. Sellistel sõltumatutel järelevalvajatel on õigus hinnata tegevuse vastavust õiguspärasuse määratluse nõuetele ning auditeerimise ja litsentsimise vastavust TLASi nõuetele ning esitada kaebusi vastavushindamisasutustele, litsentse väljastavatele asutustele, KANile ja metsandusministeeriumile.

Joonis 2

TLASi rakendamisel osalevate üksuste vahelised seosed

4.2. Vastavushindamisasutused ja litsentse väljastavad asutused

Vastavushindamisasutused täidavad olulist rolli Indoneesia süsteemis. Neile annab loa metsandusministeerium ja käitajad sõlmivad nende asutustega lepingu tarneahela üksikkäitajate tootmise, töötlemise ja kaubandustegevuse õiguspärasuse, sh tarneahela usaldusväärsuse kontrollimiseks.

Vastavushindamisasutusi on kaht tüüpi: i) hindamisasutused (Lembaga Penilai, LP), kes auditeerivad riigimetsades tegutsevate metsa haldusüksuste tegevuse vastavust säästlikkusnõuetele ja õiguslikele nõuetele, ning ii) kontrolliasutused (Lembaga Verifikasi, LV), kes auditeerivad metsa haldusüksuste, metsandusel põhineva sektori, kauplejate ja eksportijate tegevuse vastavust õiguslikele nõuetele.

Selleks et tagada II lisas esitatud õiguslike nõuete täitmise auditite kvaliteet, peavad LPd ja LVd välja töötama standardi ISO/IEC 17065 kohased kompetentsuse, järjepidevuse, erapooletuse, läbipaistvuse ja hindamise nõuete seisukohast vajalikud juhtimissüsteemid. Need nõuded on sätestatud TLASi juhistes. Vastavushindamisasutused akrediteerib Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (KAN).

LVd võivad toimida ka litsentse väljastavate asutustena. Sel juhul väljastavad LVd ekspordilitsentse rahvusvahelistele turgudele suunatud puittoodete jaoks. Litsentse väljastavad asutused väljastavad muude kui liidu turgude jaoks V-Legal'i dokumendid ja liidu turu jaoks FLEGT-litsentsid kooskõlas IV lisas esitatud nõuetega. Ekspordisaadetiste V-Legal'i dokumentide või FLEGT-litsentside väljastamise üksikasjalik kord on kirjeldatud TLASi juhistes. LPd ei või toimida litsentse väljastavate asutustena ega väljasta ekspordilitsentse.

Kõik vastavushindamisasutustes või litsentse väljastavates asutustes töötavad audiitorid peavad olema registreeritud ja neil peab olema tööalase sertifitseerimise asutuse (Lembaga Sertifikasi Profesi, LSP) kehtiv pädevussertifikaat. Tööalase sertifitseerimise asutus hindab kõiki audiitorite väidetavaid väärkäitumisi, millest talle on teatatud, ja võib asjaomase audiitori pädevussertifikaadi kehtetuks tunnistada.

4.3. Akrediteerimisasutus

Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (Komite Akreditasi Nasional, KAN) on sõltumatu akrediteerimisasutus, mille loomise aluseks oli riiklikku standardimist käsitlev valitsuse määrus (Peraturan Pemerintah, PP) 102/2000 ja riiklikku akrediteerimiskomisjoni käsitlev presidendi dekreet (Keputusan Presiden, Keppres) 78/2001. See asutus juhindub oma töös standardist ISO/IEC 17011 (üldnõuded vastavushindamisasutusi akrediteerivatele akrediteerimisasutustele). KAN on välja töötanud TLASi kohased toetavad sisedokumendid LPde ja LVde akrediteerimiseks.

Vaikse ookeani piirkonna akrediteerimiskoostööorganisatsioon (PAC) ja rahvusvaheline akrediteerimisfoorum (IAF) on rahvusvaheliselt tunnustanud KANi tegevust sertifitseerimisasutuste kvaliteedijuhtimissüsteemide, keskkonnajuhtimissüsteemide ja tootesertifitseerimise alal akrediteerimiseks. KANi on tunnustanud ka Aasia ja Vaikse ookeani riikide laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon (APLAC) ning rahvusvaheline laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon (ILAC).

KAN allkirjastas 14. juulil 2009 metsandusministeeriumiga vastastikuse mõistmise memorandumi, et pakkuda TLASile akrediteerimisteenust. Selle tulemusel vastutab KAN vastavushindamisasutuste akrediteerimise eest, et tagada standardi ISO/IEC 17065 järgimine nende poolt.

KANile võib LP või LV tegevuse kohta esitada kaebuse mis tahes huvitatud isik, sh käitajad ja sõltumatud järelevalvajad.

4.4. Kontrollitavad käitajad

Kontrollitavad käitajad on käitajad, kelle õiguspärasust tuleb kontrollida. Need hõlmavad metsa haldusüksusi (kontsessiooniomanikud või puidukasutamisloa omanikud, kogukonna- või asulapõhised metsaloa omanikud, erametsa/-maa omanikud), registreeritud puiduhoidlaid, metsanduspõhist sektorit ja mittetootvaid registreeritud eksportijaid. Metsa haldusüksused ja metsanduspõhise sektori ettevõtted peavad vastama kohaldatavatele õiguslikele nõuetele. Ekspordi osas peavad metsanduspõhise sektori ettevõtted ja mittetootvad registreeritud eksportijad vastama ekspordilitsentsemise nõuetele. TLAS võimaldab kontrollitavatel käitajatel esitada LPle või LVle auditi käigu või tulemuste kohta kaebusi.

4.5. Sõltumatu järelevalvaja

Kodanikuühiskonna rühmad täidavad TLASi üle sõltumatu järelevalve tegemisel olulist osa. Sõltumatute järelevalvajatena tegutsevatel kodanikuühiskonna rühmadel, isikutel ja kogukondadel on õigus hinnata tegevuse vastavust õiguslikele nõuetele, samuti akrediteerimist, kontrolli ja litsentsimist, ning selle kohta aru anda. Sõltumatu järelevalve tulemusi saab kasutada ka käesoleva lepinguga ette nähtud korrapärase hindamise osana (VI lisa).

Kui esineb käitaja õiguspärasusega seotud rikkumisi, esitatakse sõltumatu järelevalvaja kaebus otse asjaomasele LPle või LVle. Kui sõltumatu järelevalaja ei pea LP või LV vastust kaebusele rahuldavaks, võib ta esitada aruande KANile ja valitsusele. Ekspordilitsentside väljastamisega seotud kaebuste korral võib sõltumatu järelevalaja esitada kaebuse otse litsentse väljastavale asutusele või metsandusministeeriumile.

4.6. Valitsus

TLASi reguleerib metsandusministeerium (2014. aasta oktoobris ühinesid metsandusministeerium ja keskkonnaministeerium ning moodustasid keskkonna- ja metsandusministeeriumi), kes volitab akrediteeritud LPsid säästva metsamajandamise hindamist korraldama ja LVsid õiguspärasuse kontrolli korraldama.

Ühtlasi volitab metsandusministeerium LVsid ekspordilitsentse (V-Legal'i dokumente või FLEGT-litsentse) väljastama.

Metsandusministeerium on koostanud juhised, milles on kontrolli ja litsentsimisega seotud nõuded. Samuti on juhistes eeskirjad, mille kohaselt metsandusministeerium kontrollib LVde tehtavat kontrolli, ning kord, mille alusel ministeerium volitab LVsid litsentsima ja teeb selle üle järelevalvet.

Kui on teatatud õiguspärasuse sertifikaadi ja/või V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi väljastamisega seotud rikkumistest, moodustab metsandusministeerium järelmeetmeid võtva ad hoc rühma, kes uurib igat juhtu eraldi. Järelmeetmeid võtva rühma osalejad sõltuvad teatatud rikkumise laadist. Nendeks võivad olla eri valitsusasutused ja kodanikuühiskonna osalised. Rühma töö tulemuste ja soovituste põhjal võib metsandusministeerium vastavushindamisasutuse loa kehtetuks tunnistada, millega lõpetatakse viivitamata asjaomase asutuse kontrolli- ja litsentsimistegevus.

Metsandusminister tunnistab viivitamata kehtetuks vastavushindamisasutuse loa, kui KAN on teinud otsuse selle asutuse akrediteerimise tühistamise kohta (nt KANi poolt vastavushindamisasutuse üle igal aastal tehtava järelevalve tulemusel). Vastavushindamisasutus võib otsuse edasi kaevata KANile, kuid mitte ministeeriumile.

Metsandusministeerium reguleerib ka litsentsiteabeüksust. See on teabehaldusüksus, kes kinnitab V-Legal'i dokumentide/FLEGT-litsentside väljastamisega seotud teavet. Litsentsiteabeüksus vastutab ka TLASiga seotud üldise teabevahetuse eest ning võtab vastu ja säilitab asjakohaseid andmeid õiguspärasuse sertifikaatide ja V-Legal'i dokumentide/FLEGT-litsentside väljastamise kohta. Samuti vastab ta kaubanduspartnerite ja sidusrühmade pädevate asutuste päringutele. Litsentsiteabeüksus haldab internetisüsteemi SILK abil ka nõuetekohase hoolsuse põhimõttel põhinevat impordisoovituste protsessi.

Metsandusministeerium kontrollib ka riiklike kohapealsete tehniliste järelevalvajate (Wasganis) ja ettevõtete kohapealsete tehniliste töötajate (Ganis) registreerimist. Wasganis'ed teevad järelevalvet palkide mõõtmise üle ja kontrollivad seda. Samuti lõpetavad nad kohustuslike veodokumentide kehtivuse ja kooskõlastavad andmeid (üksikasjad käesoleva lisa liites). Ganis'ed koostavad kogu riigimetsast pärineva toodangu tootmis- ja veodokumendid. Ka nemad võivad lõpetada kohustuslike veodokumentide kehtivuse, kui Wasganis'ed ei ole rohkem kui 48 tundi kättesaadavad. Mõlemad on metsandusministeeriumis registreeritud. Metsandusministeerium teeb nende suhtes korra aastas ametliku kontrolli.

5. Õiguspärasuse kontroll

5.1. Sissejuhatus

Indoneesia puitu loetakse seaduslikuks, kui on tõendatud, et puidu päritolu, tootmisprotsess ja sellele järgnev töötlemine, transport ja kaubandustegevus vastab kõigile asjakohastele Indoneesia õigusnormidele, nagu on sätestatud II lisas. Vastavushindamisasutused korraldavad nõuete täitmise kontrollimiseks vastavushindamisi. Et vähendada erametsaomanike ning üksnes eraomandis/-kasutuses olevast metsast (eramaaluba) saadud puitu kasutavate kauplejate ja kodumajapidamisettevõtete/käsitööliste koormust, võivad sellised käitajad selgelt kirjeldatud juhtudel SVLK kohase sertifitseerimise läbimise asemel väljastada tarnija vastavusdeklaratsiooni (vt punkt 5.2).

5.2. Vastavushindamisasutuste tehtav õiguspärasuse kontroll

Kooskõlas standardiga ISO/IEC 17065 ja TLASi juhistega koosneb õiguspärasuse kontroll järgmistest etappidest.

Taotlemine ja lepingu sõlmimine. Käitaja esitab vastavushindamisasutusele taotluse, milles määratletakse kontrolli ulatus, käitaja profiil ja muu vajalik teave. Enne kontrolli alustamist peavad käitaja ja vastavushindamisasutus sõlmima lepingu, milles sätestatakse kontrolli tingimused.

Kontrollikava. Pärast kontrollilepingu sõlmimist koostab vastavushindamisasutus kontrollikava, milles on määratletud auditimeeskond, kontrolliprogramm ja tegevuste ajakava. Kava edastatakse kontrollitavale käitajale, asjakohasele provintsi metsandusasutusele ning muudele provintsi ja piirkonna tasandi asjakohastele asutustele. Seejärel lepitakse kokku kontrolli kuupäevad. See teave tehakse enne kontrolli toimumist sõltumatutele järelevalvajatele ja üldsusele kättesaadavaks vastavushindamisasutuste ja metsandusministeeriumi veebisaitide ja/või massimeedia kaudu või kirja teel.

Kontroll. Kontroll koosneb kolmest etapist: i) auditi avakoosolek ja kooskõlastamine, ii) dokumentide kontroll ja kohapealne vaatlus ning iii) auditi lõpukoosolek.

— Auditi avakoosolek ja kooskõlastamine: asjakohaste piirkonna ja provintsi ametitega kooskõlastatakse tegevust auditikavadest teavitamiseks ning neilt ametitelt kogutakse algteavet. Ka vastavushindamisasutused võivad levitada teavet ja suhelda kodanikuühiskonna organisatsioonidega algteabele lisa saamiseks. Vastavushindamisasutus arutab auditi avakoosolekul kontrollitava käitajaga läbi auditi eesmärgi, ulatuse, ajakava ja meetodid, et anda kontrollitavale käitajale võimalus esitada kontrolli meetodite ja protsessi kohta küsimusi.

— Dokumentide kontroll ja kohapealne vaatlus: vastavushindamisasutus kontrollib kontrollitava käitaja süsteeme, menetlusi, asjakohaseid dokumente ja andmeid, et koguda tõendeid selle kohta, kas kontrollitav käitaja vastab Indoneesia TLASi nõuetele. Seejärel kontrollib vastavushindamisasutus nõuetele vastavust kohapeal ning võrdleb muu hulgas andmeid ametlike kontrolliaruannete tulemustega. Samuti kontrollib vastavushindamisasutus kontrollitava käitaja puidujälgitavussüsteemi, et tagada tõendite olemasolu selle kohta, et kogu tarnitav puit vastab õiguslikele nõuetele.

— Auditi lõpukoosolek: kontrollitavale käitajale esitatakse kontrolli tulemused, eelkõige võimalikud väljaselgitatud mittevastavused. Kontrollitav käitaja võib esitada kontrolli tulemuste kohta küsimusi ja pakkuda vastavushindamisasutuse esitatud tõendite kohta selgitusi.

Aruandlus ja otsustamine: auditimeeskond koostab kontrolliaruande, järgides metsandusministeeriumi esitatud struktuuri. Aruanne, mis sisaldab kõigi väljaselgitatud mittevastavuste kirjeldust ja sertifitseerimist käsitlevat otsust, edastatakse kontrollitavale käitajale neljateistkümne kalendripäeva jooksul pärast auditi lõpukoosolekut ning vastavushindamisasutus esitab selle metsandusministeeriumile.

Auditimeeskonna töö tulemusi kasutatakse peamiselt vastavushindamisasutuse tehtava kontrolliauditi tulemuse üle otsustamiseks. Vastavushindamisasutus otsustab, kas väljastada auditimeeskonna koostatud kontrolliaruande põhjal õiguspärasuse sertifikaat.

Mittevastavuste esinemise korral vastavushindamisasutus õiguspärasuse sertifikaati ei väljasta, mille tagajärjel asjaomane puit kontrollitud seadusliku puidu tarneahelasse ei sisene. Kui mittevastavused on lahendatud, võib käitaja esitada uue taotluse õiguspärasuse kontrollimiseks.

Kui vastavushindamisasutus tuvastab kontrolli käigus rikkumisi, teatab ta neist metsandusministeeriumile ning neid käsitlevad asjakohased ametiasutused kooskõlas juriidiliste või haldusmenetlustega. Kui tekib kahtlus, et käitaja on määruste nõudeid rikkunud, võivad riigi, provintsi või piirkonna ametiasutused otsustada käitaja tegevuse peatada.

Õiguspärasuse sertifikaadi väljastamine ja uuestisertifitseerimine: vastavushindamisasutus väljastab õiguspärasuse sertifikaadi juhul, kui leitakse, et kontrollitav käitaja tegutseb kooskõlas kõigi õiguslike nõuete ja tõendusmaterjalidega, sh puidu tarneahela kontrolli eeskirjadega.

Vastavushindamisasutus võib igal ajal metsandusministeeriumi teavitada väljastatud, muudetud, peatatud ja tühistatud sertifikaatidest ning ta koostab aruande iga kolme kuu tagant. Seejärel avaldab metsandusministeerium need aruanded oma veebisaidil.

Olenevalt kontrollitaval käitajal oleva loa liigist kehtib õiguspärasuse sertifikaat kolm kuni kümme aastat ning pärast seda tehakse käitaja suhtes uuestisertifitseerimise audit. Uuestisertifitseerimine toimub enne eelmise sertifikaadi kehtivusaja lõppu.

Järelevalve: olenevalt kontrollitaval käitajal oleva loa liigist peavad õiguspärasuse sertifikaadiga käitajad läbima iga-aastase või üle aasta toimuva järelevalveprotsessi, milles järgitakse eespool esitatud kontrolltegevuse põhimõtteid. Kui kontrolli ulatust on laiendatud, võib vastavushindamisasutus järelevalve korraldada ka kavandatust varem.

Järelevalvemeeskond koostab järelevalvearuande. Aruande koopia, mis sisaldab mittevastavuste kirjeldust, saadetakse metsandusministeeriumile. Kui järelevalve käigus tuvastatakse mittevastavusi, siis õiguspärasuse sertifikaat peatatakse või tühistatakse.

Eriaudit: õiguspärasuse sertifikaadiga käitajad on kohustatud vastavushindamisasutusele teatama sertifikaadi kehtivuse ajal toimuvatest kõigist olulistest omandi, struktuuri, juhtimise ja tegevuse muudatustest, mis võivad mõjutada käitaja õiguspärasuse kontrolli kvaliteeti. Vastavushindamisasutus võib korraldada eriauditi sõltumatu järelevalvaja, valitsusasutuse või muu sidusrühma esitatud kaebuste või vaidluste uurimiseks või kui käitaja on saatnud aruande oma õiguspärasuse kontrolli kvaliteeti mõjutavate muudatuste kohta. Vastavushindamisasutus korraldab eriauditi ka siis, kui käitaja teatab, et kavatseb töödelda arestitud puitu.

5.3. Õiguspärasuse kontroll tarnija vastavusdeklaratsiooni ja sisekontrollide abil

Standardil SNI/ISO 17050 põhinev tarnija vastavusdeklaratsioon on ettevõtja kinnitus standardi ISO/IEC 17000 tähenduses, st esimese isiku poolne atesteerimine pärast hindamist, mille tulemusel on kinnitatud erinõuete täitmist.

Tarnija vastavusdeklaratsiooni võivad kasutada i) erametsaomanikud, ii) registreeritud puiduhoidlad (üksnes need, kes saavad puitu eranditult vaid erametsast/-maalt või SVLK-sertifikaadiga alalt, millel on metsamajandamisluba (Perum Perhutani)), iii) kodumajapidamisettevõtted/käsitöölised ning iv) tooraine- ja töötlev sektor, kus töödeldakse eranditult vaid erametsast/-maalt pärit puitu ja kus puudub ekspordiluba. Tarnija vastavusdeklaratsiooni kasutatakse järgmise puidu puhul: a) erametsast/-maalt pärit puit, b) teeäärte ja kalmistute hooldustöödelt saadud puit, c) ringlussevõetud/lammutustöödelt saadud puit ning d) imporditud puit või puittooted.

Tarnija vastavusdeklaratsioonis on teave tarnija, toodete ja nende allikate, veodokumendi ning toodete saaja kohta, samuti väljastamiskuupäev. Erametsaomanike tarnija vastavusdeklaratsioon sisaldab ka tõendit selle maa omamise kohta, kust puit pärineb. Tarnija vastavusdeklaratsioon on lisatud puiduhaldamiseeskirjade kohasele veodokumendile. Tarnija vastavusdeklaratsiooni väljastamise ja sellega seotud kontrollide üksikasjalik kord on TLASi juhistes.

Erametsa omaniku esitatud tarnija vastavusdeklaratsiooni saaja teeb enne ostulepingu sõlmimist ja vähemalt korra aastas pärast lepingu sõlmimist deklaratsioonis esitatava teabe kehtivuse kohta sisekontrollid ja dokumenteerib need. Puiduhoidla esitatud tarnija vastavusdeklaratsiooni saaja (tooraine- või töötlev sektor) kontrollib iga kolme kuu järel deklaratsioonis sisalduvat teavet palkide jälgitavuse kindlakstegemiseks. Seda kontrollib vastavushindamisasutus dokumentide läbivaatamise teel, kui ta teeb deklaratsiooni saaja suhtes SVLK-auditi, juhul kui deklaratsiooni saaja on sertifitseeritud. Peale selle võib teha metsandusministeerium juhukontrolle, mille läbiviimiseks ta võib sõlmida lepingu kolmandate isikutega. Kui on märke pettusest ja rikkumistest, võib metsandusministeerium teha tarnija vastavusdeklaratsiooni kasutava käitaja suhtes erikontrolle.

Kõik V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi saanud tooted peavad pärinema SVLK-sertifikaadi ja/või tarnija vastavusdeklaratsiooniga kinnitatud tarneahelast. Tarnija vastavusdeklaratsiooniga hõlmatud puitu ega puittooted ei või otse rahvusvahelistele turgudele lasta. Sellisele turule võib neid lasta vaid SVLK-sertifikaadiga käitaja kaudu.

5.4. Imporditud puidu ja puittoodete õiguspärasuse kontroll

Kaubandusministri määruse 78/M-DAG/PER/10/2014 kohaselt peavad imporditud puidu ja puittoodete kohta olemas olema puidu ülestöötamisriigis väljastatud õiguspärasuse tõendid. Sel juhul kasutatakse tarnija vastavusdeklaratsiooni näidist ka impordi jaoks. Indoneesiasse võivad puitu ja/või puittooteid importida vaid registreeritud importijad (kauplejad) ja töötlevad käitajad. Need käitajad peavad imporditud puidu ja/või puittoodete puhul rakendama nõuetekohast hoolsust, et ebaseadusliku puidu Indoneesia tarneahelasse jõudmise risk oleks võimalikult väike. Deklaratsiooni näidise kohaselt tuleb neil märkida toodete HS-koodid, veokiri, ülestöötamisriigid, päritoluriik, puidu õiguspärasuse tõend ja ekspordisadam. Nõuetekohase hoolsuse menetlus hõlmab andmekogumist ning riskianalüüsi ja -leevendamist. Need menetlused viiakse läbi metsandusministeeriumi internetisüsteemi SILK kaudu. Igakord, kui metsandusministeerium on läbi vaadanud käitaja läbiviidud nõuetekohase hoolsuse menetluse, esitab ta kaubandusministeeriumile impordisoovituse.

Importijat auditeeriv vastavushindamisasutus vaatab läbi dokumendid kohaldatud nõuetekohase hoolsuse süsteemi kontrollimiseks. Nõuetekohase hoolsuse süsteemi ja sellega seotud kontrollide üksikasjalik kord esitatakse TLASi juhistes ja seonduvates impordieeskirjades.

5.5. Valitsuse vastutus täitmise tagamisel

Metsandusministeerium ning provintsi ja piirkonna metsandusametid vastutavad puidu tarneahela kontrolli ja seonduvate dokumentide kontrollimise eest (nt iga-aastane töökava, palkide raiearuanne, palkide bilansiaruanne, veodokumendid, palkide/tooraine/töödeldud toodete bilansiaruanne ja tootearvestuslehed). Mittevastavuste korral võivad metsandusametnikud kontrollidokumentide kinnitamise peatada, millega kaasneb tegevuse peatamine.

Kui metsandusametnikud või sõltumatud järelevalvajad tuvastavad rikkumise, teavitatakse sellest vastavushindamisasutust, kes võib rikkumistele kinnituse leidmise korral väljastatud õiguspärasuse sertifikaadi peatada või tühistada. Metsandusametnikud võivad kooskõlas regulatiivmenetlustega võtta sobivaid järelmeetmeid.

Metsandusministeeriumile saadetakse ka kontrolliaruannete koopiad ja vastavushindamisasutuste väljastatud hilisemad järelevalve- ja eriauditiaruanded. Kui vastavushindamisasutused, metsandusametnikud või sõltumatud järelevalvajad tuvastavad rikkumisi, teatatakse neist asjaga seotud osalistele ning need lahendatakse kooskõlas juriidiliste ja haldusmenetlustega. Kui tekib kahtlus, et käitaja on määruste nõudeid rikkunud, võivad riigi, provintsi või piirkonna ametiasutused otsustada käitaja tegevus peatada. Vastavushindamisasutus tunnistab viivitamata kehtetuks õiguspärasuse sertifikaadi, kui õiguslikke nõudeid ei ole enam täidetud.

Kui on teatatud õiguspärasuse sertifikaadi ja/või V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi väljastamisega seotud rikkumistest, moodustab metsandusministeerium ad hoc rakkerühma (järelmeetmeid võttev rühm), kes uurib iga juhtu eraldi.

6. FLEGT-litsentsimine

Indoneesias seaduslikele puittoodetele antavat ekspordilitsentsi tuntakse ka V-Legal'i dokumendina. See on ekspordilitsents, mis tõendab, et eksporditud puittooted vastavad II lisa kohastele Indoneesia õiguslikele nõuetele ja pärinevad tarneahelast, milles kontrollitakse piisavalt, et ei kasutataks sellistest allikatest pärinevat puitu, mis ei ole tunnistatud seaduslikuks. V-Legal'i dokumendi väljastavad LVd kui litsentse väljastavad asutused. Kui lepinguosalised on kokku leppinud FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamises, kasutatakse neid dokumente liitu suunduvate saadetiste puhul FLEGT-litsentsina.

FLEGT-litsentside/V-Legal'i dokumentide väljastamise kord on esitatud TLASi juhistes.

Metsandusministeerium on loonud litsentsiteabeüksuse, kes peab elektroonilist andmebaasi, milles on kõigi V-Legal'i dokumentide/FLEGT-litsentside ning litsentse väljastavate asutuste mittevastavusaruannete koopiad. Litsentsiteabeüksus tagab liidu pädevatele asutustele internetijuurdepääsu oma andmebaasile. Kui esitatakse päring konkreetse FLEGT-litsentsi autentsuse, täielikkuse ja kehtivuse kohta, saab liidu pädev asutus asjaomase litsentsiga seotud teavet internetiandmebaasist SILK kontrollida. Lisateabe saamiseks saab liidu pädev asutus võtta ühendust litsentsiteabeüksusega, kes vahetab vajaduse korral teavet asjakohase litsentse väljastava asutusega.

V-Legal'i dokument/FLEGT-litsents väljastatakse kohas, kus saadetis enne selle eksporti kokku pannakse. Protsess on järgmine.

6.1. Eksporditavate puittoodete saadetise kohta väljastab V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi litsentse väljastav asutus, kes on sõlminud eksportijaga lepingu.

6.2. Eksportija jälgitavussüsteemiga tõendatakse ekspordilitsentsiga hõlmatud puidu õiguspärasus. Eksportija jälgitavussüsteem hõlmab ka tarneahela eelmist etappi.

6.3. V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi väljastamiseks peab kõigil eksportija tarneahelas olevatel tarnijatel, kes saadetise moodustavad, olema kehtiv õiguspärasuse või säästva metsamajandamise sertifikaat või tarnija vastavusdeklaratsioon.

6.4. V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi saamiseks peab käitaja olema kehtiva õiguspärasuse sertifikaadiga registreeritud eksportija (metsandustööstustoodete registreeritud eksportijate (ETPIK) loa omanik). ETPIK-loa omanik esitab litsentse väljastavale asutusele taotluse ja lisab sellele allpool nimetatud dokumendid tõendamaks, et toote toorainetes sisalduv puit pärineb ainult kontrollitud seaduslikest (SVLK-sertifikaadiga või tarnija vastavusdeklaratsiooniga) allikatest. 6.4.1. Tehases pärast viimast auditit (kuni kaksteist kuud) saadud kogu puidu/tooraine veodokumentide kokkuvõte. 6.4.2. Pärast viimast auditit (kuni kaksteist kuud) koostatud puidu/tooraine bilansiaruannete ja töödeldud puidu bilansiaruannete kokkuvõte.

6.5. Seejärel teeb litsentse väljastav asutus läbi järgmised kontrollietapid. 6.5.1. Kontrollitakse käitaja õiguspärasuse sertifikaadi ja ETPIK-registreeringu kehtivust litsentse väljastava asutuse enese andmebaasi ja andmebaasi SILK kaudu. 6.5.2. Võrreldakse andmeid veodokumentide, puidu/tooraine bilansiaruannete ning töödeldud puidu bilansiaruannete kokkuvõtete põhjal. 6.5.3. Kontrollitakse iga tootetüübi kasutamismäära (üksnes toorainesektoris) puidu/tooraine bilansiaruannete ja töödeldud puidu bilansiaruannete analüüsi põhjal. 6.5.4. Vajaduse korral korraldab litsentse väljastav asutus pärast andmete võrdlust kohapealse külaskäigu, et tagada kooskõla V-Legal'i dokumendis/FLEGT-litsentsis esitatava teabega. Selle käigus võib pisteliselt kontrollida ekspordisaadetisi ning kontrollida tehase tööd või puiduhoidlat ja dokumente.

6.6. Kontrolli tulemused 6.6.1. Kui ETPIK-loa omanik vastab õiguslikele ja tarneahela nõuetele, väljastab litsentse väljastav asutus V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi IV lisas esitatud kujul. 6.6.2. Eespool nimetatud nõuetele vastav ETPIK-loa omanik võib oma toodetel ja/või pakenditel kasutada vastavusmärgist (V-Legal'i märgis). Vastavusmärgise kasutamise riiklikud juhised on esitatud TLASi juhistes. 6.6.3. Kui ETPIK-loa omanik ei vasta õiguslikele ega tarneahela nõuetele, väljastab litsentse väljastav asutus V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi asemel mittevastavusaruande. Mittevastavusaruandega peatatakse asjaomase puidu ja/või asjaomaste puittoodete liikumine. 6.6.4. Kui saadetise omadused enne ekspordisadamast väljasaatmist muutuvad (nt muudetakse sihtkohta, mahtu või TLASi juhistes määratletud liike), peab eksportija taotlema litsentse väljastavalt asutuselt algse ekspordilitsentsi tühistamist ja uu(t)e väljastamist. Litsentse väljastav asutus teavitab litsentsiteabeüksust kõigist tühistatud ekspordilitsentsidest. 6.6.5. Kui käitaja on õiguspärasuse sertifikaati/ekspordilitsentsi vääralt kasutanud või võltsinud, määrab metsandusministeerium kohaldatavates määrustes määratletud karistuse.

6.7. Litsentse väljastav asutus teeb järgmist. 6.7.1. Edastab kahekümne nelja tunni jooksul alates otsuse tegemisest metsandusministeeriumile V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi või mittevastavusaruande koopia. 6.7.2. Saadab iga kolme kuu tagant metsandusministeeriumile üksikasjaliku aruande ja avaliku kokkuvõtva aruande, mis sisaldab väljastatud V-Legal'i dokumentide/FLEGT-litsentside arvu ning tuvastatud mittevastavuste arvu ja tüüpi ning koopiad kaubandusministeeriumile ja tööstusministeeriumile.

7. Järelevalve

Indoneesia TLAS sisaldab ka kodanikuühiskonna tehtavat järelevalvet (sõltumatu järelvalve). Selleks et muuta FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud veelgi tõhusamaks, on süsteemi lisatud korrapärane hindamine.

Sõltumatut järelevalvet teevad kodanikuühiskonna rühmad, et hinnata käitajate, LPde, LVde ja litsentse väljastavate asutuste vastavust Indoneesia TLASi nõuetele, sh akrediteerimisstandarditele ja juhistele. Käesolevas kontekstis tähendavad kodanikuühiskonna rühmad Indoneesia juriidilisi isikuid, sh valitsusvälised organisatsioonid, kogukonnad ja Indoneesia kodanikud.

Korrapärase hindamise eesmärk on tagada sõltumatu kinnitus, et Indoneesia TLAS toimib vastavalt kirjeldusele ja suurendab seega väljastatud FLEGT-litsentside usaldusväärsust. Korrapärasel hindamisel kasutatakse sõltumatu järelevalve käigus tehtud tähelepanekuid ja soovitusi. Korrapärase hindamise juhised on esitatud VI lisas.