ET Euroopa Liidu Teataja L 87/7

NÕUKOGU OTSUS,

25. jaanuar 2010,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2010/195/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ (millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013), (1) eelkõige selle artikliga 5, on ette nähtud, et nimetatud programm on osalemiseks avatud Šveitsi Konföderatsioonile vastavalt selle riigiga sõlmitavale kahepoolsele kokkuleppele.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ (millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal perioodiks 2007–2013), (2) eelkõige selle artikliga 7, on ette nähtud, et Šveitsi Konföderatsioon võib osaleda nimetatud programmis temaga sõlmitava kahepoolse lepingu alusel.

(3) Nõukogu on volitanud komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu üle, mis võimaldaks Šveitsi Konföderatsioonil osaleda nimetatud programmides.

(4) Läbirääkimised viidi lõpule 6. augustil 2009 lepingu eelnõu parafeerimisega.

(5) Lepingu artikliga 5 on ette nähtud lepingu ajutine kohaldamine kuni ratifitseerimis- ja sõlmimismenetluste lõpuleviimiseni.

(6) Leping tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013) (edaspidi „leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Lepingut kohaldatakse ajutiselt meetmete suhtes, mida rahastatakse allkirjastamisele järgneva aasta Euroopa Liidu üldeelarvest, kuid mitte varem kui 2011. aasta eelarvest.

Artikkel 3

Juhul kui lepingu ajutine kohaldamine lakkab, on komisjonil volitused lahendada Šveitsiga sellest tulenevad tagajärjed lepingu artikli 5 kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. jaanuar 2010 Nõukogu nimel eesistuja M. Á. MORATINOS

(1) ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(2) ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

ET Euroopa Liidu Teataja L 87/9

LEPING,

millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,

ühelt poolt ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi „Šveits”,

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel 21. juunil 1999 allakirjutatud seitsmele lepingule lisatud ühisdeklaratsiooniga on ette nähtud edasiste läbirääkimiste pidamine Šveitsi osalemiseks koolitus- ja noorsooprogrammides.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega nr 1719/2006/EÜ (1) ja nr 1720/2006/EÜ (2) loodi vastavalt programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 ja tegevusprogramm elukestva õppe alal.

(3) Otsuse nr 1719/2006/EÜ artikkel 5 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artikkel 7 näevad ette Šveitsi osaluse, tingimusel et kõnealuse riigiga sõlmitakse kahepoolne leping,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Šveits osaleb programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (edaspidi „programmid”) vastavalt käesolevas lepingus ning selle lahutamatu osa moodustavas I, II ja III lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolevat lepingut kohaldatakse territooriumidel, kus kohaldatakse liidu aluslepinguid vastavalt kõnealustes aluslepingutes sätestatud tingimustele, ning Šveitsi territooriumil.

Artikkel 3

Käesolev leping sõlmitakse programmide kehtivuse ajaks. Ilma et see piiraks käesoleva artikli teise lõigu kohaldamist, pikeneb käesolev leping automaatselt, kui liit otsustab programme pikendada neid seejuures muutmata, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosalistest teavitab teist 30 päeva jooksul pärast programmide pikendamise otsust oma otsusest koostööd mitte jätkata. Pikendatud perioodi vältel on Šveitsi aastane osamaks sama suur kui 2013. aasta osamaks.

Käesolevat lepingut ei pikendata, kui ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumist käsitlev leping kaotab oma kehtivuse või see denonsseeritakse.

Liit või Šveits võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest teist lepinguosalist. Kui lepingu lõpetamisest teatatakse enne 1. oktoobrit, lõpetatakse lepingu kohaldamine alates teatamisele järgnevast eelarveaastast. Vastasel korral lõpetatakse selle kohaldamine alates teisest teatamisele järgnevast eelarveaastast.

Projekte ja meetmeid, mida rahastatakse lepingu kohaldamise lõpetamisele eelnenud aastate eelarvetest, jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni tingimustel, mis on kehtestatud käesolevas lepingus ja selle lisades ning lepingutes, mis kehtivad nimetatud projektide ja meetmete suhtes. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigis muudes käesoleva lepingu lõpetamisest tulenevates tagajärgedes.

Artikkel 4

Komisjoni esindajad ja programmide komiteedesse vaatlejateks määratud ametiasutuste esindajad konsulteerivad vajaduse korral ühe lepinguosalise taotlusel üksteisega käesoleva lepinguga hõlmatud meetmete üle. Pärast nimetatud konsultatsioone on ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga loodud ühiskomiteel volitus muuta käesoleva lepingu lisasid üldjuhul kirjaliku menetluse teel, kui see on vajalik, et võtta arvesse programmide suhtes kohaldatavaid õigusakte või Šveitsi osalemissuutlikkuse arengut. Lisades tehtavad muudatused jõustuvad järgmisel päeval pärast ühiskomitee vastava otsuse vastuvõtmist. Kui aga lepinguosalised muudavad käesoleva lepingu sätteid, jõustuvad need pärast lepinguosaliste vastavate sisemenetluste lõpuleviimist.

Artikkel 5

Lepinguosalised ratifitseerivad või sõlmivad käesoleva lepingu vastavalt oma siseriiklikele menetlustele. Leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui viimane lepinguosaline on teatanud vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Kuni esimeses lõigus nimetatud menetluste lõpuleviimiseni kohaldavad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt meetmete suhtes, mida rahastatakse allkirjastamisele järgneva aasta Euroopa Liidu üldeelarvest, kuid mitte varem kui 2011. aasta eelarvest, tingimusel et I lisa punktis 2 osutatud tingimused on täidetud.

Juhul kui üks lepinguosalistest teavitab teist sellest, et ta ei ratifitseeri või ei sõlmi allakirjutatud lepingut, lõpetatakse lepingu ajutine kohaldamine alates teatamisele järgnevast eelarveaastast. Ajutise kohaldamise lõpetamise aluseks olev teatamine ei muuda lepinguosaliste kohustusi seoses teatamise aasta Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate projektide ja meetmetega, ega Šveitsi osamaksu tasumist aasta eest, mil teatamine toimub.

Artikkel 6

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на петнайсети февруари две хиляди и десета година. Hecho en Bruselas, el quince de febrero de dos mil diez. V Bruselu dne patnáctého února dva tisíce deset. Udfærdiget i Bruxelles den femtende februar to tusind og ti. Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Februar zweitausendzehn. Kahe tuhande kümnenda aasta veebruarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δέκα. Done at Brussels on the fifteenth day of February in the year two thousand and ten. Fait à Bruxelles, le quinze février deux mille dix. Fatto a Bruxelles, addì quindici febbraio duemiladieci. Briselē, divi tūkstoši desmitā gada piecpadsmitajā februārī. Priimta du tūkstančiai dešimtų metų vasario penkioliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év február havának tizenötödik napján. Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Frar tas-sena elfejn u għaxra. Gedaan te Brussel, de vijftiende februari tweeduizend tien. Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego lutego roku dwa tysiące dziesiątego. Feito em Bruxelas, em quinze de Fevereiro de dois mil e dez. Întocmit la Bruxelles, la cincisprezece februarie două mii zece. V Bruseli dňa pätnásteho februára dvetisícdesať. V Bruslju, dne petnajstega februarja leta dva tisoč deset. Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakymmenen. Som skedde i Bryssel den femtonde februari tjugohundratio. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā Europos Sajungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen За Конфедерация Швейцария Por la Confederación Suiza Za Švýcarskou konfederaci For Det Schweiziske Forbund Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Šveitsi Konföderatsiooni nimel Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Šveices Konfederācijas vārdā Šveicarijos Konfederacijos vardu A Svájci Államszövetség részéről Għall-Konfederazzjoni Żvizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej Pela Confederação Suíça Pentru Confederația Elvețiană Za Švajčiarskou konfederáciu Za Švicarsko konfederacijo Sveitsin valaliiton puolesta För Schweiziska edsförbundet

(1) ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(2) ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

I LISA

Tingimused Šveitsi osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal

1. Šveits osaleb programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (edaspidi „programmid”), järgides seejuures otsustes nr 1719/2006/EÜ ja nr 1720/2006/EÜ sätestatud eesmärke, kriteeriume, menetlusi ja tähtaegu, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti.

2. Vastavalt otsuse nr 1719/2006/EÜ artiklis 8 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 6 sätestatud tingimustele ning komisjoni otsustele liikmesriikide, komisjoni ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide rakendamisel Šveits — loob või nimetab asjakohase struktuuri (Šveitsi riiklik büroo) programmide meetmete rakendamise kooskõlastatud juhtimiseks siseriiklikul tasandil ja teeb selle üle järelevalvet; — võtab endale vastutuse selle eest, et Šveitsi riiklik büroo haldab usaldusväärselt talle projektide toetuseks üle antud rahalisi vahendeid, ning — võtab meetmed, et nõuetekohaselt tagada asjakohane rahastamine, audit ja finantsjärelevalve Šveitsi riikliku büroo üle, mille juhtimis- ja rakendamiskulude kandmises komisjon osaleb. Šveits võtab muud meetmed, mis on vajalikud programmide sujuvaks toimimiseks riigi tasandil.

3. Programmides osalemiseks tasub Šveits igal aastal Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu II lisas kindlaks määratud tingimustel.

4. Šveitsi asutuste, organisatsioonide ja isikute taotluste esitamise, hindamise ja valiku tingimused on samad, mida kohaldatakse liidu asutuste, organisatsioonide ja isikute suhtes.

5. Selleks et tagada programmide puhul liidu mõõde, peab liidult rahalise toetuse saamiseks olema projektidesse ja meetmetesse kaasatud vähemalt üks partner, kes asub ühes liidu liikmesriigis.

6. Punktis 3 osutatud Šveitsi osamaksu osa, mis eraldatakse meetmete haldamiseks Šveitsi riiklikule büroole vastavalt programmide eeskirjadele, väljendab nimetatud meetmete osa programmide eelarves liidu tasandil. Programmide juhtimise ja rakendamisega seotud Šveitsi riikliku büroo kuludes osalemine arvutatakse liidu liikmesriikidele kohaldatavate kriteeriumide alusel.

7. Olemasolevate õigusaktide raames teevad liidu liikmesriigid ja Šveits kõik selleks, et hõlbustada nende üliõpilaste, õpetajate, praktikantide, koolitajate, ülikoolide haldustöötajate, noorte ja muude isikute liikumist ning riigis viibimist, kes vastavad programmide tingimustele ning reisivad Šveitsi ja liidu liikmesriikide vahel käesoleva lepinguga hõlmatud meetmetes osalemise eesmärgil.

8. Ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu Komisjoni ja Kontrollikoja kohustusi seoses programmide järelevalve ja hindamisega, teevad Šveits ja komisjon Šveitsi programmides osalemise üle pidevalt ühist järelevalvet. Šveits esitab komisjonile asjakohased aruanded ja võtab osa muudest liidu poolt selleks ette nähtud konkreetsetest meetmetest. Šveitsi, komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahelistes suhetes kohaldatakse komisjoni otsuseid liikmesriikide, komisjoni ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide rakendamisel ning siseriiklikele asutustele / riiklikele büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühiseid nõudeid, mis lisatakse komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahel sõlmitavatele lepingutele. Komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo või Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud ning Šveitsi riikliku büroo ja Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud põhinevad Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse asjaomastel sätetel ja selle rakenduseeskirjadel, eelkõige seoses toetuste määramise ja toetuslepingute sõlmimisega. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse Šveitsi osalejate suhtes samamoodi kui kõigi teiste programmides osalejate suhtes. Finantskontrolli, sissenõudmist ja muid pettusevastaseid meetmeid käsitlevad täiendavad eeskirjad on sätestatud III lisas. Kui komisjonil ei õnnestu saada tagasi täies ulatuses summasid, mis Šveitsi riiklik büroo võlgneb talle büroo süü tõttu toime pandud eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse tulemusena, vastutavad tagasisaamata summade eest Šveitsi ametiasutused.

9. Taotluste, lepingute, aruannete ja muude programmidega seotud haldusküsimuste puhul kasutatakse komisjoniga suhtlemisel mõnda liidu institutsioonide ametlikest keeltest.

II LISA

Šveitsi osamaks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal

1. Programm „Aktiivsed noored” Selleks et osaleda programmis „Aktiivsed noored”, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises summas (miljonit eurot): Aasta 2011 Aasta 2012 Aasta 2013 1,7 1,8 1,9

2. Tegevusprogramm elukestva õppe alal Selleks et osaleda tegevusprogrammis elukestva õppe alal, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises summas (miljonit eurot): Aasta 2011 Aasta 2012 Aasta 2013 14,2 14,9 15,6

3. Šveitsi esindajate ja ekspertide lähetuskulud ja päevarahad, mis tulenevad osalemisest vaatlejatena otsuse nr 1719/2009/EÜ artiklis 9 ning otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 10 osutatud komiteede töös või muudel programmide rakendamisega seotud koosolekutel, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, kui seda tehakse liidu liikmesriikide esindajate ja ekspertide puhul.

4. Pärast käesoleva lepingu jõustumist või selle ajutise kohaldamise algust edastab komisjon iga järgneva aasta alguses Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab Šveitsi osamaksule igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis. Šveitsi osamaksu väljendatakse ja makstakse eurodes. Šveits tasub oma osamaksu 1. märtsiks, kui ta saab komisjoni rahastamisnõude kätte enne 1. veebruarit, või hiljemalt 30 päeva jooksul pärast rahastamisnõude kättesaamist, kui see saadakse kätte pärast 1. veebruarit. Iga viivitusega Šveitsi osamaksu tasumisel kaasneb kohustus tasuda intresse maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele lisandub kolm ja pool protsendipunkti.

III LISA

FINANTSKONTROLL, SISSENÕUDMINE JA MUUD PETTUSEVASTASED MEETMED

I. Liidu auditid ja pettusevastased meetmed

1. Komisjon suhtleb Šveitsis asuvate programmides osalejate ja nende alltöövõtjatega otse. Nimetatud isikud võivad esitada otse komisjonile asjakohase teabe ja dokumendid, mille esitamine on ette nähtud käesolevas lepingus osutatud õigusaktidega ja nende õigusaktide alusel sõlmitud lepingutega.

2. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (1) mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, (2) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (3) mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, (4) ning muudele käesolevas lepingus osutatud sätetele nähakse Šveitsis asuvate toetusesaajatega sõlmitud toetuslepingutega ette, et komisjoni töötajad või teised komisjoni volitatud isikud võivad teha igal ajal toetusesaajate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas finants- või muid auditeid. Šveitsi riikliku büroo arvepidamist ja toiminguid võivad kontrollida komisjoni töötajad või teised komisjoni volitatud isikud. Kontrollida võidakse ka selle struktuuri võimekust, mille Šveitsi on loonud, et rakendada käesolevas lepingus osutatud programmide eeskirju ja tagada usaldusväärne finantsjuhtimine vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006) ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007) asjaomastes artiklites sätestatud kriteeriumidele.

3. Komisjoni töötajatele või teistele komisjoni volitatud isikutele tagatakse auditite tegemiseks vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, tööle ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul olevale teabele. Selline juurdepääsuõigus nähakse sõnaselgelt ette lepingutes, mis sõlmitakse käesolevas lepingus osutatud õigusaktide rakendamiseks. Euroopa Ühenduste Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil. Auditeid võidakse teha pärast programmide või käesoleva lepingu kehtivuse lõppu tingimustel, mis on sätestatud kõnealustes lepingutes.

4. Käesoleva lepingu raames on komisjonil/Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) õigus teha Šveitsi territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (5) menetlussätetega. Kõnealune kontroll ja inspekteerimine valmistatakse ette ning need toimuvad tihedas koostöös Šveitsi määratud Šveitsi pädevate asutustega, kellele teatatakse piisavalt vara kontrolli ja inspekteerimise teema, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi. Kui asjaomased Šveitsi ametiasutused soovivad, võidakse kohapealset kontrolli ja inspekteerimist teha koos nendega. Kui programmides osalejad takistavad kohapealset kontrolli või inspekteerimist, siis annavad Šveitsi ametiasutused, tegutsedes kooskõlas oma riigi õigusnormidega, komisjonile/OLAFi inspektoritele sellist abi, mis võimaldab viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või inspekteerimisega. Komisjon/OLAF edastab viivitamata Šveitsi ametiasutustele kõik asjaolud või kahtlused eeskirjade eiramise juhtude kohta, millest ta on teada saanud kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus. Igal juhul on komisjon/OLAF kohustatud eespool nimetatud asutusi teavitama sellise kontrolli ja inspekteerimise tulemustest.

II. Šveitsi auditid ja pettusevastased meetmed

1. Šveitsi riiklik pädev finantskontrolliasutus teeb programmide rakendamise üle asjaomast finantskontrolli vastavalt komisjoni otsuste (mis käsitlevad liikmesriikide, komisjoni ja riiklike büroode kohustusi programmi „Aktiivsed noored” ja elukestva õppe programmi (2007–2013) rakendamisel) artiklile 8 ning siseriiklikele asutustele/riiklikele büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühistele nõuetele, mis on lisatud komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahel sõlmitud lepingutele. Komisjonile teavitatakse viivitamata mis tahes reaalsest pettuse- ja eeskirjade eiramise juhust või sellealasest kahtlusest ning meetmest, mida Šveitsi riiklik büroo ja riiklikud ametiasutused on nendega seoses võtnud. Šveitsi tagab riiklike või liidu tehtud kontrollide tulemusena tuvastatud reaalsete pettus- ja eeskirjade eiramise juhtude või sellealaste kahtluste uurimise ja nõuetekohase menetlemise. Eeskirjade eiramisena käsitatakse käesoleva lepingu kohaselt kohaldatava liidu õiguse ajaomase sätte või lepingust tulenevate kohustuste rikkumist, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegemata jätmisest ning kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või selle hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu. Pettusena käsitatakse mis tahes tahtlikku tegu või tegemata jätmist, mis on seotud järgmisega: — valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on Euroopa Liidu üldeelarve või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavate eelarvete vahendite vääreraldamine või väärkinnipidamine; — konkreetse kohustuse alusel teabe avalikustamata jätmisega, millel on sama tagajärg; — eespool nimetatud vahendite kasutamisega muuks otstarbeks kui see, milleks need algselt eraldati.

2. Šveitsi ametiasutused võtavad asjakohased meetmed, et hoida ära nii passiivne kui ka aktiivne korruptsioon ja et võidelda sellega hankemenetluse või toetuse määramise mis tahes etapis või asjaomaste lepingute rakendamise ajal. Aktiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega lubatakse või antakse otseselt või vahendaja kaudu ametnikule endale või kolmandale isikule mis tahes liiki soodustus vastutasuks selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve. Passiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega ametnik otseselt või vahendaja kaudu taotleb või saab mis tahes liiki soodustusi endale või kolmandale isikule või võtab vastu lubaduse sellise soodustuse saamise kohta selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve.

3. Šveitsi ametiasutused ja programmide rakendamise eest vastutavad töötajad võtavad kõik ettevaatusabinõud, et hoida ära võimalik huvide konflikt ning teavitavad viivitamata komisjoni, kui on olemas selline huvide konflikt või olukord, kus selline huvide konflikt võib tekkida.

III. Konfidentsiaalsus

Käesolevast lisast tuleneva mis tahes vormis edastatud või saadud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis on Šveitsi õiguse kohaselt ette nähtud samalaadsele teabele ning sisaldub liidu institutsioonide suhtes kohaldatavates asjaomastes sätetes. Sellist teavet võib edastada ainult neile isikutele liidu institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis, kelle ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda teavet kasutada muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitseks.

IV. Haldusmeetmed ja -karistused

Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohaldamist, võib komisjon rakendada haldusmeetmeid ja -karistusi, mis on ette nähtud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ning määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (6).

V. Sissenõudmine

Komisjoni kaudse tsentraliseeritud halduse alla kuuluvate meetmete puhul vastutab Šveitsi riiklik büroo summade sissenõudmise taotluste väljaandmise eest ja mis tahes õigusliku meetme rakendamise eest toetusesaaja suhtes, konsulteerides komisjoniga. Šveitsi riikliku büroo süü tõttu toime pandud eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse korral vastutavad tagasisaamata summade eest Šveitsi ametiasutused.

Komisjoni otsese tsentraliseeritud halduse alla kuuluvate meetmete puhul on otsused, mis komisjon on teinud käesoleva lepingu raames ja mis sisaldavad rahalisi kohustusi teistele isikutele peale riikide, Šveitsis täitedokumendi staatusega. Täitmisele kohaldatakse Šveitsis kehtivat tsiviilmenetlust. Otsusele lisatakse selle täitekorraldus ega nõuta muid formaalsusi kui otsuse autentsuse tõestamine, milleks Šveitsi valitsus nimetab ametiasutuse ning teeb selle komisjonile teatavaks. Pärast seda, kui nimetatud formaalsused on komisjoni taotlusel täidetud, saab komisjon alustada täitemenetlust siseriikliku õiguse kohaselt, pöördudes otse pädeva asutuse poole. Komisjoni otsuse õiguspärasuse üle on õigus otsustada Euroopa Liidu Kohtul.

Samadel tingimustel viiakse täide Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis on tehtud käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvas lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.

(1) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2) ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

(3) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(4) ELT L 111, 28.4.2007, lk 13.

(5) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(6) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

NÕUKOGU DEKLARATSIOON ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA KOMITEEDE KOOSOLEKUTEL

Nõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad osalevad programmi „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammi elukestva õppe alal (2007–2013) komiteede koosolekutel nende punktide arutamisel, mis käsitlevad Šveitsiga seotud küsimusi. Šveitsi esindajatel ei ole õigust viibida nimetatud komiteede hääletamise juures.