ET Euroopa Liidu Teataja L 104/5

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 628/2005,

22. aprill 2005,

millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtetuks tunnistatud meetmed

(1) 6. märtsil 2004 algatas komisjon, vastavalt nõukogu määrustele nr 3285/94 (2) ja nr 519/94, (3) kaitsemeetmeid käsitleva uurimise tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes. 5. veebruaril 2005 kehtestas komisjon nõukogu määrusega (EÜ) nr 206/2005 (4) lõplikud kaitsemeetmed, mille rakendamiseks kombineeriti tariifikvoote minimaalse impordihinnaga. Lõplikud kaitsemeetmed kehtivad alates 6. veebruarist 2005 ja neid liberaliseeritakse järk-järgult rakendusperioodi kestel. 23. aprillil 2005 tunnistati komisjoni määrus (EÜ) nr 206/2005 komisjoni määrusega (EÜ) nr 627/2005 (5) kehtetuks.

1.2. Menetluse algatamine

(2) Paralleelselt kaitsemeetmeid käsitleva uurimisega esitas ELi lõhetootjate rühm (EU Salmon Producers Group, edaspidi “kaebuse esitaja”), mis esindab tootjaid, kes annavad olulise osa ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhetoodangust, 8. septembril 2004 kaebuse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi kohta.

(3) Kaebus sisaldas tõendusmaterjali nimetatud toote dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mis loeti piisavaks, et algatada menetlus.

(4) 23. oktoobril 2004 algatati menetlus algatamisteate avaldamisega. (6)

1.3. Uurimisperiood

(5) Dumpingu ja kahju uurimine toimus 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Et saada ülevaadet kahju hindamisega seotud suundumustest, analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”). Periood, mille kohta koguti hinna allalöömise, turuhinnast madalama hinnaga müügi ja kahju kõrvaldamisega seotud andmeid, on eespool nimetatud uurimisperiood.

1.4. Menetlusega seotud osapooled

(6) Komisjon teavitas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajat, Norra tootjaid, kauplejad, importijaid, varustajaid ja tarbijaid, samuti ühendusi, kelle kohta oli teada, et nad on menetluse algatamisega seotud, ning Norra esindajaid. Huvitatud osapooltele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist menetluse algatamise teates määratud ajaperioodi jooksul.

(7) Komisjon kogus kokku kogu info, mis oli vajalik esialgseks dumpingu, sellega kaasnenud kahju ja ühenduse huvide tuvastamiseks, ning kontrollis seda. Selleks saatis komisjon küsimustikud kõikidele teadaolevatele osapooltele ja muudele eksportijatele, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates määratud tähtajaks. Sellega seoses tegid komisjoniga koostööd ja andsid oma seisukohtadest teada 102 norra eksportijat ja kauplejat, 24 ühenduse tootjat, üks ühenduse tootjate ühendus, 15 importijat, kasutajat ja töötlejat, neli kasutajate ühendust, üks tarbijate ühendus ja kaks tarnijat. Kontrollkäigud toimusid järgmistesse äriühingutesse: a) ühenduse tootjad: — Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Iirimaa. — Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Ühendkuningriik. — Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Šotimaa, Ühendkuningriik. — Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Ühendkuningriik. — West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Ühendkuningriik. — Wester Ross Salmon, Inverness, Ühendkuningriik. b) eksportijad: — Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norra. — Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norra. — Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norra. — Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norra. — Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norra. — Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norra. — Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norra. — Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norra. — Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norra. — Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norra. c) importijad/töötlejad/kasutajad — Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Prantsusmaa. — Laschinger GmbH, Bischofsmais, Saksamaa.

(8) Kuulati ära kõik huvitatud osapooled, kes seda taotlesid ning kes esitasid konkreetsed põhjused, miks seda tuleks teha.

(9) Menetluse algatamise teatises märkis komisjon, et tulenevalt asjaomase toote eksportijate ilmselt suurest arvust Norras ning asjaomase toote tootjate suurest arvust ühenduses kavandatakse uurimise läbiviimisel rakendada valikumeetodit.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(10) Vaatlusalune toode on tehistingimustes kasvatatud (mitte looduslik) fileeritud, värske, jahutatud või külmutatud lõhe. Mõiste ei hõlma teisi sarnaseid tehistingimustes kasvatatud kalatooteid nagu suur (lõhe)forell, biomass (eluslõhe), samuti looduslik lõhe ja töödeldud tooted nagu suitsulõhe.

(11) Toodet liigitatakse praegu CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla, mis vastavad toote erinevatele liikidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee). Tulenevalt füüsilistest omadustest, tootmisprotsessist ja toote asendatavusest (tarbija seisukohalt) leiti, et kogu tehistingimustes kasvatatud lõhe on üks ja sama toode. Erinevatel tooteliikidel on sama lõppotstarve ja neid saab kergesti üksteisega asendada. Seetõttu loetakse neid menetluses üheks ja samaks tooteks.

2.2. Samasugune toode

(12) Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetava ja müüdava, Norras toodetava ja Norra siseturul müüdava ning Norrast ühendusse imporditava tehistingimustes kasvatatud lõhe füüsilised põhiomadused ja lõppotstarve on samad.

(13) Sellise määratluseni jõudmisel võeti eelkõige arvesse järgmiseid uurimistulemusi: — vaatlusalusel tootel ja ühenduse tootel on sama rahvusvaheline tariifne klassifikatsioon. Lisaks on neil samad või sarnased füüsilised omadused nagu maitse, suurus, kuju ja tekstuur; — vaatlusalust toodet ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või samade müügikanalite kaudu, hinnateave oli ostjatele kergesti kättesaadav ja vaatlusalune toode ning ühenduse tootjate toode konkureerisid peamiselt hinna osas; — vaatlusalusel tootel ja ühenduse tootel on sama või sarnane lõppotstarve, seega olid need alternatiiv- või asendustooted ja omavahel kergesti asendatavad.

(14) Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et vaatlusaluse toote ja Norras toodetava ning Norra siseturul müüdava tehistingimustes kasvatatud lõhe, samuti ühenduse tootmisharus toodetud ning ühenduses müüdava tehistingimustes kasvatatud lõhe füüsilised põhiomadused ja lõppotstarve on samad ning seega peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõikes 4 määratletud tähenduses.

3. DUMPING

3.1. Üldsätted

(15) Kuigi enamus Norra tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjatest müüsid toodet ühendusele kauplejate kaudu, oli võimalik dumpingu hindamine läbi viia tootjate tasandil. Jälgides muudatusi Norra lõhetööstuses selgus, et enamus Norra tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjatest müüsid vaatlusalust toodet kas otse ELi või suutsid kindlaks teha sõltumatute kauplejate kaudu teostatud müügi ELi turule. Seega oli võimalik määratleda nii toote normaalväärtus kui ekspordihind tootjate tasandil.

3.2. Valimi moodustamine

(16) Algatamisteate punkti 5.1 alapunkt a viitas sellele, et komisjon võib otsustada rakendada valikumeetodit vastavalt algmääruse artiklile 17. Algatamisteate punkti 5.1 alapunkti a taande i kohase nõude põhjal edastasid 102 äriühingut määratud tähtajaks nõutud andmed. Neist 38 olid tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjad, kes ka eksportisid vaatlusalust toodet ELi (edaspidi “eksportivad tootjad”). Müük toimus kas otse või sõltumatute kauplejate kaudu.

(17) Tulenevalt asjaomaste äriühingute suurest arvust otsustati kasutada valikumeetodi kohaldamist käsitlevat sätet ja konsulteerides Norra ametiasutustega koostati valim äriühingute hulgast, kelle ekspordimahud ELi olid kõige suuremad. Mõned küsimused jäid Norra ametiasutustega lahendamata, eeskätt teatavate eksportijate valimist väljajätmine vaatlusaluse toote suhteliselt väikese ekspordimahu tõttu ELi. Norra ametiasutuste taotluste rahuldamine oleks tähendanud, et ei oleks järgitud valimi koostamise põhimõtet hõlmata võimalikult palju ja võimalikult suure tüüpilise ekspordimahuga äriühinguid, mida ettenähtud aja jooksul oleks võimalik uurida. Seetõttu ei olnud võimalik nimetatud taotlusi rahuldada. Valim koosneb kümnest Norra kõige suuremast eksportivast tootjast, kes esindavad peaaegu 80 % kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordimahust ühendusse.

(18) Kontrolli läbiviimisel ei olnud kahe valimisse võetud äriühingu puhul esitatud teabe põhjal võimalik järeldada, et tehistingimustes kasvatatud lõhe müük sõltumatutele osapooltele on tehtud turuhindadega. Sellises olukorras tehti esialgne järeldus, et kuni need äriühingud ei ole esitanud piisavat teavet, ei kohaldata nende suhtes individuaalset dumpingumarginaali, vaid selliste äriühingute kaalutud keskmist marginaali, kelle individuaalset marginaali oli võimalik kindlaks määrata. Sellegipoolest tuleb silmas pidada, et komisjon jätkab menetluse lõppetapis selle küsimuse uurimist, ja juhul kui kõnealused äriühingud vajalikku teavet ei edasta, võib pöörduda kättesaadavate andmete kasutamise juurde, nagu on sätestatud algmääruse artiklis 18.

3.3. Normaalväärtus

(19) Normaalväärtuse määramiseks tegi komisjon iga valimisse arvatud eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tehistingimustes kasvatatud lõhe kogu omamaine müük on tüüpiline võrreldes tema kogu eksportmüügiga ühendusse. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 loeti omamaine müük tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

(20) Nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine kogumüük oli tüüpiline, tegi komisjon seejärel kindlaks, millised tehistingimustes kasvatatud lõhe tooteliigid, mida müüdi siseriiklikult, olid samad või otseselt võrreldavad nende tooteliikidega, mida eksporditi ühendusse.

(21) Iga tooteliigi puhul tehti kindlaks, kas selle omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Iga tooteliigi omamaine müük loeti piisavalt representatiivseks, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % sellega võrreldava tooteliigi ühendusse suunatud ekspordi kogu müügimahust.

(22) Samuti uuriti, kas vaatlusaluse toote iga tooteliigi omamaist müüki, mis oli piisavalt tüüpiline, võis käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 4, selgitades välja, kui suure osa käsitletava tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.

(23) Juhul kui tehistingimustes kasvatatud lõhe tooteliigi müügi netohind oli vähemalt võrdne selle tootmiskuludega ja müügimaht moodustas rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning kui selle tooteliigi keskmiselt kaalutud hind oli vähemalt võrdne selle tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas müük oli tulutoov või mitte.

(24) Juhul kui tehistingimustes kasvatatud lõhe tooteliigi tulutoova müügi maht moodustas kuni 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust, või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine hind oli väiksem kui selle tootmiskulud, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisena, eeldusel et kõnealune müük moodustas vähemalt 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust.

(25) Lõpuks otsustati tehistingimustes kasvatatud lõhe kõigi selliste tooteliikide puhul, mille tulutoova müügi maht jäi alla 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust, et selle müügimaht ei ole piisav normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaise hinna põhjal.

(26) Juhul kui eksportiva tootja poolt müüdud teatava tooteliigi omamaist hinda ei saanud kasutada, kasutati arvestuslikku normaalväärtust kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus selliselt, et liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajadusel korrigeeriti, mõistlik osa müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon iga kõnealuse eksportiva tootja puhul, kas andmed müügi-, üld- ja halduskulude ning siseturul saadud tulu kohta on usaldusväärsed.

(27) Tegelik siseriiklik kasumimarginaal loeti usaldusväärseks, kui kõnealuse äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimüügi mahuga ühendusse. Nende äriühingute kasumimarginaal, kelle kogu müük oli tüüpiline, määrati kindlaks nende tooteliikide põhjal, mille omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks rakendati meetodit, mis on sätestatud põhjendustes 22 kuni 25.

(28) Kui eespool nimetatud tingimused ei olnud täidetud, uuris komisjon järgmisena, kas on võimalik kasutada muude Norras tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud tüüpilise müügiga äriühingute kaalutud keskmist kasumimarginaali või kõnealuse äriühingu sama üldkategooria toodete tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvale omamaisele tootmisele ja müügile kehtestatud tegelikke summasid. Juhul kui ühelgi eespool kirjeldatud viisil ei olnud võimalik siseriiklikku kasumimarginaali kindlaks määrata, kehtestati see algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c sätete alusel.

(29) Viie äriühingu kogu müük oli tüüpiline, kuid selgus, et ainult ühe äriühingu puhul müüdi vaatlusaluse toote teatud liike (mida ka eksporditi) siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kõnealuste äriühingute poolt eksporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe ülejäänud tooteliikide normaalväärtus tuli leida arvestuslikult, kasutades põhjenduses 26 toodud meetodit. Kolme äriühingu puhul selgus, et nende tehistingimustes kasvatatud lõhe kogu omamaine müük ei ole tüüpiline. Seetõttu arvutati nende äriühingute toodetud vaatlusaluse toote kõikide tooteliikide normaalväärtus, kasutades põhjenduses 26 nimetatud meetodit.

(30) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 29, tehti seoses siseriikliku kasumimarginaaliga kindlaks, et vaid ühe eksportiva tootja tehistingimustes kasvatatud lõhe siseriiklik müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kuna seda ei peetud piisavalt tüüpiliseks, kasutati kooskõlas põhjenduses 28 esitatud meetodiga esialgu omamaist kasumit, mille suurus oli 8 % käibest. Seda peeti elujõuliste äriühingute jaoks eeldatavalt saavutatavaks kasumimarginaali miinimumtasemeks. Lisaks tuleb märkida, et kõnealune omamaine kasum oli sama suur kui selle äriühingu kasum, kelle omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus. See kasumimarginaal on ilmselt ka absoluutne miinimum, võttes arvesse märkimisväärset investeeringut aega ja ressurssidesse, mida on vaja teha, et toota tehistingimustes kasvatatud lõhet, millel on kolmeaastane kasvutsükkel noorlõhest kuni (seadusega kehtestatud mõõtude kohaselt) püügivalmis kalani. Komisjon jätkab omamaise kasumi küsimuse uurimist, pidades silmas eespool nimetatud investeerimiskohustust ja Norras praegu kehtivaid intressimäärasid ning võib lõppetapis oma otsuse ümber vaadata.

(31) Komisjon leidis, et müügi-, üld- ja halduskulude mõistliku suuruse määramiseks võib käesolevas etapis esialgu kasutada eksportivate tootjate edastatud teavet kõnesolevate äriühingute kohta. Sellegipoolest tuleb märkida, et mitmeid küsimusi, millest sõltub sellise lähenemisviisi sobivus, on vaja veel selgitada ja kontrollida. Komisjon jätkab nende küsimuste uurimist ja võib lõppetapis otsustada oma lähenemisviisi muuta.

3.4. Ekspordihind

(32) Kõikidel juhtudel, kui vaatlusaluse toote eksport ühendusse toimus müügi teel sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, s.t tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

(33) Kui müük toimus ühenduses asuva sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind importija poolt sõltumatule kliendile kehtestatud edasimüügihinna põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kohandati kõiki kulusid, mida sidusäriühing impordi ja edasimüügi vahel kandis, sh müügi-, üld- ja halduskulusid ja mõistlikku kasumimarginaali, mis oli 5 % käibest.

(34) Kui eksportmüük toimus Norras asuva sidusettevõtja kaudu, arvutati ekspordihind selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja ühenduses.

3.5. Võrdlus

(35) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi kasvandusehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna vahelise õiglase võrdluse tagamiseks kohandati erinevusi, mis mõjutasid hindu ja hindade võrreldavust, kooskõlas artikli 2 lõikega 10. Sobivaid kohandusi tehti transpordi ja kindlustuse, krediidi, komisjonitasu, pangakulude, pakkimise, tollimaksude ja allahindluste osas, kui see oli mõistlik, täpne ja tõendatav. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i tehti kohandusi ka juhul kui ekspordimüük toimus Norras asuva sidusäriühingu kaudu.

3.6. Dumpingumarginaal

3.6.1. Valimisse arvatud äriühingud

(36) Kaheksa valimisse arvatud eksportiva tootja jaoks oli võimalik arvutada individuaalne dumpingumarginaal. Nende äriühingute puhul võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusalusele tootele vastava tooteliigi kaalutud keskmist ekspordihinda, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11. Kui eksportivad tootjad olid omavahel seotud, arvutati esialgne dumpingumarginaal (väljendatud protsendina CIF impordihinnast ühenduse piiril) sidusäriühingute dumpingumarginaalide kaalutud keskmisena kooskõlas ühenduse poliitikaga ekspordiga tegelevate sidustootjate suhtes. Selline olukord tekkis kahe uurimisega hõlmatud äriühingu puhul.

(37) Ülejäänud kahele eksportivale tootjale, kelle puhul ei olnud võimalik kindlaks määrata individuaalset dumpingumäära, nagu on kirjeldatud põhjenduses 18, määrati samuti ajutine dumpingumarginaal valimisse arvatud osapooltele ajutiselt kehtestatud individuaalsete dumpingumarginaalide kaalutud keskmise tasemel.

3.6.2. Valimivälised äriühingud

(38) Koostööd teinud valimivälistele äriühingutele, mis ei ole ühegi valimisse arvatud äriühinguga seotud, määrati ajutine dumpingumarginaal valimisse arvatud äriühingutele ajutiselt kehtestatud individuaalsete dumpingumarginaalide kaalutud keskmise tasemel, s.t 25,1 %.

(39) Koostööd teinud valimivälistele äriühingutele, mis on seotud mõne valimisse arvatud äriühinguga, määrati esialgu ajutine dumpingumarginaal samal tasemel, mis kehtestati sellele valimisse arvatud äriühingule, millega nimetatud äriühing seotud on.

3.6.3. Koostööd mittetegevad äriühingud

(40) Dumpingu jääkmarginaali, s.t dumpingumarginaali arvutamiseks nendele Norra äriühingutele, mis ei teinud koostööd või ei andnud endast teada, määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi Eurostati andmete põhjal arvutatud Norrast pärit vaatlusaluse toote koguimporti ja tegelikke andmeid, mis saadi Norra eksportivatelt tootjatelt, kes olid taotlenud valimisse kaasamist. Selle põhjal tehti kindlaks, et koostöö tase oli kõrge, s.t peaaegu 80 % kogu Norra tehistingimustes kasvatatud lõhe ekspordist ühendusse oli kaasatud.

(41) Olemasoleva teabe põhjal tehti järeldus, et kõnesolevad äriühingud ei teostanud dumpingut madalamal tasemel kui ükski valimisse kaasatud äriühing. Dumpingu jääkmarginaal kehtestati seejärel koostööd tegeva äriühingu kõige kõrgema individuaalse dumpingumarginaali tasemele. Selle põhjal määrati ajutine jääkmarginaal 44,0 %-i tasemele CIF-hinnast ühenduse piiril.

3.6.4. Dumpingumarginaal

(42) Selle põhjal on kehtestatud järgmised ajutised dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata): Äriühing Ajutine dumpingumarginaal Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norra. 21,9 % Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norra. 37,7 % Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norra. 25,4 % Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norra. 13,9 % Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norra. 24,5 % Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norra. 6,8 % Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norra. 21,9 % Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norra. 22,9 % Kaalutud keskmine 22,5 % Jääkmarginaal 37,7 %

4. KAHJU

4.1. Ühenduse toodangu ja ühenduse tootmisharu mõiste

(43) Uurimisperioodi jooksul tootsid tehistingimustes kasvatatud lõhet järgmised ühenduse tootjad: — kaebuse esitanud või kaebust üheselt toetanud ühenduse tootjad, kes ei olnud seotud Norra eksportijate ega importijatega; — kaebuse suhtes erapooletuks jäänud ühenduse tootjad , kes ei olnud seotud Norra importijate ega eksportijatega; — mitmed muud tootjad, kelle puhul tuvastati seos Norra importijate ja eksportijatega.

(44) Mitmed muud tootjad, kes olid seotud Norra eksportijate ja importijatega, teatasid endast ning taotlesid enda kaasamist ühenduse tootmisharusse. Nad määratlesid end ühenduse tootmisharusse kuuluvana. Sellegipoolest lükati see taotlus tagasi algmääruse artikli 4 lõike 1 põhjal. Eelkõige võeti arvesse asjaolu, et seotud tootjate ja dumpinguhinnaga eksportijate ja importijate suhete tõttu võivad kõnesolevad tootjad käituda teisiti kui sõltumatud tootjad. Sellest tulenevalt jäeti nende muude tootjate toodang ühenduse toodangu arvestamisel välja.

(45) Uurimine näitas, et kaebuse esitanud ühenduse tootjad tootsid uurimisperioodi jooksul ligikaudu 20 000 tonni lõhet. See kogus on ligikaudu 90 % ühenduse vaatlusaluse toote hinnangulisest kogutoodangust ning moodustab olulise osa ühenduse toodangust. Kaebuse esitanud ühenduse tootjaid loetakse seetõttu ühenduse tootmisharusse kuuluvateks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

4.2. Kahju hindamiseks läbiviidud väljavõtteline uurimine

(46) Ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjate eeldatavat suurt arvu silmas pidades kavandati algatamisteates kahju hindamisel kasutada valikumeetodit. Vastavalt algmääruse artiklile 17 koostati valim ühenduse tootjatest lähtudes suurimast tüüpilisest toodangumahust, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

(47) Lähtudes komisjonile esitatud andmetest, kaasati kuus põhjenduses 7 loetletud ühenduse tootjat algselt uurimisse ja neil paluti täita küsimustik. Kõnealuste äriühingute valdustesse korraldati kontrollkäike. Uurimine näitas, et Celtic Atlantic Salmon Ltd ei tootnud tehistingimustes kasvatatud lõhet kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja seetõttu ei olnud suuteline andma küsimustikus nõutud andmeid ja teavet. Celtic Atlantic Salmon Ltd asutati 2004. aasta jaanuaris, pärast varade omandamist ühelt lõhetootmise firmalt, mille suhtes toimus pankrotimenetlus. Seetõttu oleks Celtic Atlantic Salmon Ltd saanud anda ainult uurimisperioodiga piirduvat teavet. Järelikult on põhjenduses 63 esitatud kahjunäitajad kindlaks määratud ülejäänud viielt põhjenduses 7 loetletud äriühingult saadud tõestatud teabe põhjal. Celtic Atlantic Salmon Ltd andmeid kasutati hindade allalöömise ja dumpinguhinnaga müügi arvutamisel.

(48) Valimisse kaasatud ja uurimises kogu ulatuses osalenud viie ühenduse tootja kogutoodang oli uurimisperioodi jooksul ligikaudu 8 300 tonni ehk ligikaudu 37 % ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe hinnangulisest kogutoodangust.

(49) Kahju analüüs lähtub a) sellistest tulemuslikkuse kahju näitajatest nagu müügihinnad, aktsiad, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, investeeringud, kapitali kaasamise ja töötasude tagamise võime, mis määrati kindlaks valimi tasandil tõendatud teabe põhjal, ja b) muudest kahjunäitajatest nagu toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingu marginaali suurus, mis määrati kindlaks ühenduse tootmisharu kui terviku tasandil kogutud andmete põhjal.

4.3. Tarbimine ühenduses

(50) Vaatlusaluse perioodi jooksul muutus tarbimine ühenduses järgmiselt: Tabel 1: Tarbimine ühenduses 2001 2002 2003 Uurimisperiood Tonnid 527 970 550 943 611 101 607 904 Indeks 100 104 116 115 Allikas: Eurostat ja andmed Iirimaa, Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa kohta. Andmed kehtivad ELi 25 liikmesriigi kohta.

(51) Ühenduse tarbimise kindlaksmääramisel liideti ühenduse kõigi tootjate kogutoodang ja import kõikidest kolmandatest riikidest ning sellest lahutati Euroopa Ühenduse eksport. Ühenduses asuvate tootjate toodangu arvestamine põhineb tootmise asukohariikidelt Iirimaalt, Ühendkuningriigilt ja Prantsusmaalt saadud andmetel. Andmed impordi ja ekspordi hulga kohta on pärit Eurostatilt.

(52) Peab märkima, et suuremahuline tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmine ühenduses on koondunud Ühendkuningriiki (Šotimaale) ja Iirimaale. Teatavaid kohandusi tehti, et ümardada Eurostati netokaalu ühikuid nn terve kala ühikuteks (whole fish equivalents – WFE), (7) sest selles tootmisharus tehakse võrdlusi tavaliselt WFE-ühikutes. Seetõttu (kui pole öeldud teisiti) jagatakse värske, jahutatud ja külmutatud lõhe (v.a filee) andmed ja värske, jahutatud ja külmutatud lõhefilee andmed vastavalt muundusteguritega 0,90 ja 0,65, mis on lõhetööstuses üldtunnustatud muundustegurid.

(53) Eespool esitatud tabel näitab, et tarbimine kasvas 2001. ja 2003. aasta vahel 16 % võrra. Uurimisperioodi jooksul jäi tarbimine ligikaudu 2003. aasta tasemele, langedes vaid 0,5 %. Üldine tarbimise tõus vaatlusaluse perioodi jooksul oli 15 %.

4.4. Vaatlusaluse riigi import ühendusse

4.4.1. Vaatlusaluse impordi maht

(54) Lähtudes Eurostati andmetest ja kasutades põhjenduses 51 kirjeldatud meetodit olid Norrast pärineva impordi mahud vaatlusaluse perioodi jooksul järgmised: Tabel 2: Vaatlusaluse impordi maht 2001 2002 2003 Uurimisperiood Tonnid 269 126 294 481 351 757 362 492 Indeks 100 109 131 135 Allikas: Eurostat.

(55) Tabel näitab, et tehistingimustes kasvatatud lõhe impordimaht Norrast kasvas 35 % vaatlusaluse perioodi jooksul. Ajavahemikul 2001–2003 kasvas import 31 % ning 2003. aastast uurimisperioodini 3 %. Seega samal ajal kui tarbimine vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas ligikaudu 80 000 tonni, suutsid Norra eksportijad suurendada oma müügimahtu ühenduse turul 93 000 tonni võrra, mis on rohkem kui kogu tarbimise kasv ühenduses.

4.4.2. Vaatlusaluse impordi turuosa

(56) Norra eksportivate tootjate turuosa on muutunud järgmiselt: Tabel 3: Norrast pärit impordi turuosa 2001 2002 2003 Uurimisperiood 51 % 53,5 % 57,6 % 59,6 % Indeks 100 105 113 117 Allikas: Eurostat, ühenduse toodang ja eksport arvestatuna Iirimaa, Ühendkuningriigi, Prantsusmaa ja Läti andmete põhjal.

(57) Norra turuosa on sarnaselt impordimahtudega vaatlusaluse perioodi jooksul jätkuvalt kasvanud. Vaatlusalusel perioodil kasvas impordimahul põhinev turuosa 17 % (e 8,6 protsendipunkti). 2002. aasta ja uurimisperioodi vaheline kasv oli 6,1 protsendipunkti.

4.4.3. Dumpinguhinnaga imporditud kauba keskmine hind

(58) Ühenduse turul müüdud Norrast dumpinguhinnaga imporditud kauba hind on muutunud järgmiselt: Tabel 4: Dumpinguhinnaga Norra impordi keskmine hind (eurot/kg) 2001 2002 2003 Uurimisperiood 3,13 3,04 2,64 2,64 Indeks 100 97 84 84 Allikas: Eurostat.

(59) Vaatlusaluse perioodi jooksul alanes dumpinguhinnaga impordi keskmine hind 16 %. Tabel näitab ka selget seost 2003. aasta kiire ja järsu hinnalanguse ning põhjenduses 54 märgitud dumpinguhinnaga impordi paiskumise vahel ühenduse turule.

4.4.4. Hinna allalöömine

(60) Et arvutada hinna allalöömise taset uurimisperioodil, võrreldi valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu valimisse kuulunud Norra eksportivate tootjate kaalutud keskmiste ekspordihindadega. Kõrvutati võrreldavaid tehistingimustes kasvatatud lõhe liike samal kaubandustasandil, s.t müüki esimesele sõltumatule kliendile. Võrdlus teostati pärast hinnavähendite ja allahindluste mahaarvamist ning impordihindadeks võeti CIF-hind ühenduse piiril, mida korrigeeriti tollimaksude võrra.

(61) Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate hindasid arvestati kasvandusest hankimise tasandil (s.t ei võetud arvesse transpordikulusid) ja sellisel kaubandustasandil, mida võis pidada võrreldavaks kõnealuse impordi puhul. Valimisse kuulunud ühenduse tootmisharu tootjate puhul, kes müüsid oma kala enda juures ja seejuures arvasid hinnast maha töötlemisettevõttele tasutud maksu, korrigeeriti hinnad ülespoole, et kajastuksid töötlemise ja pakendamise kulud ning et valimisse kuuluvate tootjate hinnad oleksid omavahel võrreldavad. Korrigeerimisel lähtuti teiste valimisse kuuluvate tootjate tehtud kulutustest (nendeks toiminguteks) või maksust, mis tegelikult maksti töötlemisettevõttele.

(62) Kaalutud keskmiste võrdluse tulemused näitasid, et uurimisperioodi jooksul müüdi ühenduses Norrast pärit vaatlusaluseid tooteid keskmiselt ligikaudu 15 % madalama hinnaga kui ühenduse tootmisharu vastavaid tooteid.

4.5. Ühenduse tootmisharu olukord

(63) Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hinnati dumpinguhinnaga impordi mõju uurimisel ühenduse tootmisharule ka kõiki majandustegureid ja näitajaid, mis vaatlusaluse perioodi jooksul mõjutasid ühenduse tootmisharu olukorda.

4.5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine

(64) Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine ühenduse tootmisharus tervikuna muutusid järgmiselt: Tabel 5: Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine 2001 2002 2003 Uurimisperiood Toodang (tonni) 18 118 20 621 19 387 20 536 Indeks 100 114 107 113 Tootmisvõimsus (tonni) 36 994 37 112 41 862 43 662 Indeks 100 100 113 118 Võimsuse kasutamine 49 % 56 % 46 % 47 % Indeks 100 113 95 96 Allikas: Ühenduse tootmisharu

(65) Ühenduse tootmisharu toodang kõigepealt kasvas 14 % ajavahemikus 2001–2002, seejärel vähenes 6 %, kuid kasvas uurimisperioodi jooksul jälle 5 %, jäädes alla 2002. aasta taseme. Nagu tabelis näidatud, suurenes toodang vaatlusalusel perioodil kokku 13 %.

(66) Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes tootmisvõimsus 18 %. Põhiline kasv toimus 2003. aastal (+ 13 %). Peab märkima, et tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmist Euroopa Ühenduses piiravad tõhusalt valitsuste poolt antud load, millega määratakse suurim lubatud eluskala kogus, mida teataval ajahetkel teatavas kohas võib vees pidada. Seega väljendavad võimsusnäitajad üksnes teoreetilist mahtu, mille aluseks on kogu lubatud kala hulk ja mitte füüsiline kalade pidamise maht hoidlates või muu ühenduse tootmisharu käsutuses olev tootmismaterjali maht. Seepärast ei peeta neid mahuandmeid analüüsi seisukohalt kaalukateks.

(67) Tootmisvõimsuse kasutamine kasvas kõigepealt 13 % ajavahemikus 2001–2002, kuid vähenes 2003. aastal ligikaudu 18 % ja jäi uurimisperioodi jooksul enam-vähem stabiilseks.

4.5.2. Varud

(68) Peab märkima, et ühenduse tootmisharus tehistingimustes kasvatatud lõhet praktiliselt üldse ei varuta, vaid müüakse kohe pärast saagi püüdmist töötlevale tööstustele. Seepärast ei saa varude hindamine olla asjakohane tegur ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra uurimisel.

4.5.3. Müügimaht, turuosa, keskmine ühiku hind EÜs ja kasv

(69) Järgmised andmed näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul. Tabel 6: Müügimaht, turuosa, keskmine ühiku müügihind EÜs 2001 2002 2003 Uurimisperiood Müügimaht (tonni) 17 556 18 684 18 997 19 925 Indeks 100 106 108 113 Turuosa 3,33 % 3,38 % 3,11 % 3,28 % Indeks 100 102 93 99 Ühiku keskmine müügihind (eurot/kg) 3,03 3,00 2,61 2,84 Indeks 100 99 86 94 Allikas: Ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa. Valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu keskmine ühiku müügihind (transpordikulusid arvestamata).

(70) Ühenduse tootmisharu müügimaht on kasvanud 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %. See tähendab, et ühenduse tootmisharu oli võimeline suurendama oma müügimahtu 2 300 tonni võrra. Seda näitajat tuleks samuti vaadata seoses ühenduse suurenenud tarbimisega, mis kõnesoleva perioodi jooksul oli 80 000 tonni.

(71) Vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu turuosa üldiselt kahanes (– 1 %). Kõigepealt turuosa suurenes ajavahemikul 2001–2002, seejärel langes järsult 2003. aastal ja suurenes taas uurimisperioodi jooksul, jäädes veidi alla 2001. aasta turuosa taset. Võttes arvesse ühenduse tootmisharu väikest turuosa, peab märkima, et iga väiksemgi kahju mõjutab tunduvalt ühenduse tootmisharu.

(72) Ajavahemikul 2001. aastast kuni uurimisperioodini kahanesid ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad 6 %. Peamine kahanemine toimus 2002. ja 2003. aasta vahel (– 13% ), samas kui 2003. aastast kuni uurimisperioodini hinnad mõnevõrra taastusid (+ 9 %).

(73) Vaatlusalusel perioodil kasvas ühenduse tarbimine 15 % ja ühenduse tootmisharu suurendas oma müügimahtu 13 %. Sellegipoolest langesid samal ajavahemikul nii ühenduse müügihinnad (– 6 %) kui turuosa (– 1 %). Samal ajal kasvas Norrast pärinev import ligikaudu 35 % ja madalahinnaline dumpinguga import kasvatas oma turuosa 8,6 protsendipunkti. See tähendab, et vaatlusaluse perioodi jooksul ei osalenud ühenduse tootmisharu turukasvus täiel määral.

4.5.4. Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood

(74) EÜ müügi kasumlikkus tähendab ühenduse turul tehistingimustes kasvatatud lõhe müügist tekkinud tulu. Koguvarade ja rahavoogude tootlust saab mõõta ainult kõige kitsama tootegrupi tasemel, mis hõlmab samasuguseid tooteid vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8. Selles kontekstis tuleb märkida, et tehistingimustes kasvatatud lõhe moodustab üle 95 % valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu majandustegevusest.

(75) Sellegipoolest arvutati investeeringute tasuvust lähtudes koguvara tootlusest, kuna ühenduse tootmisharusse kuuluvad äriühingud tegelevad peamiselt (kui mitte eranditult) vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Kõnesolevas uurimises väljendatakse investeeringutasuvust investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse kasumiprotsendina. Tabel 7: Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood 2001 2002 2003 Uurimisperiood EÜ müügi kasumlikkus 7,2 % – 2,9 % – 6,2 % – 4,0 % Investeeringute tasuvus 36,7 % – 15,5 % – 20,7 % – 21,4 % Rahavood (tuhandetes eurodes) 3 331 – 11 951 698 Allikas: Valimisse kuuluv ühenduse tootmisharu

(76) 2001. aasta jooksul oli ühenduse tootmisharu kasumlikkus 7,2 %. Ajavahemikul 2001–2002 oli kasumlikkus negatiivne, kahanedes 10,1 protsendipunkti võrra. Selles ajast alates tootis ühenduse tootmisharu jätkuvalt kahjumit. Peab märkima, et olukord halvenes veelgi ajavahemikul 2002–2003, kui kahjum oli 6,2 % (ehk 3,3 protsendipunkti). Jätkuv nõudlus lõhe järele uurimisperioodi jooksul võimaldas ühenduse tootmisharul müügihindu veidi tõsta ja kahjumit vähendada, kuid see jäi sellegipoolest märkimisväärseks (– 4 %). Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli kasumlikkuse langus 11,2 protsendipunkti.

(77) Vaatlusaluse perioodi jooksul toimusid investeeringute tasuvuses ja rahavoogudes kasumlikkusega sarnased muutused.

4.5.5. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

Tabel 8: Investeeringud ja kapitali kaasamise võime 2001 2002 2003 Uurimisperiood Investeeringud (tuhandetes eurodes) 1 407 1 301 1 101 2 249 Allikas: Valimisse kuuluv ühenduse tootmisharu

(78) Ühenduse investeeringud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul. Kõigepealt investeeringud kahanesid 2002. ja 2003. aastal ning seejärel kasvasid uurimisperioodi ajal. Teataval määral võib investeeringute tõusu seletada vaatlusaluse perioodi jooksul püsinud nõudlusega. Leiti, et märkimisväärne osa investeeringutest tehti olemasolevate tootmisvahendite töökorras hoidmiseks või oma eluea äraelanud seadmete väljavahetamiseks. Ühenduse tootmisharu on viimaste aastate jooksul teinud märkimisväärseid pingutusi oma konkurentsivõime parandamiseks turul. On astutud samme efektiivsuse tõstmiseks ja kulutuste vähendamiseks suurenenud konkurentsi tingimustes. On sõlmitud ühislepinguid, näiteks söödaostmiseks, või sõlmitud koosmüügi ja -turustamise kokkuleppeid. Ühenduse tootmisharu on teinud läbi ka konsolideerumisprotsessi. Ühenduse tehistingimustes kasvatatud lõhe tööstuse struktuuris toimunud märkimisväärsed muutused on suunatud firmade arvu vähendamisele. Hulk väiksemaid tootjaid on kas lõpetanud tegevuse või müüdud teistele tootjatele, kes nendesse äriühingutesse investeerisid.

(79) Leiti, et vaatlusaluse perioodi jooksul tekkis ühenduse tootmisharus tõsiseid raskusi kapitali hankimisega. Ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimet peaks käsitlema koos ühenduse tootmisharu rahavoogudega, mis olid uurimisperioodi jooksul negatiivsed. On samuti selge, et ühenduse tootmisharu akumuleerunud kahjum ja müügihindade tase vaatlusalusel perioodil avaldasid negatiivset mõju väliste rahastamisallikate leidmisel.

4.5.6. Tööhõive ja tootlikkus

Tabel 9: Tööhõive ja tootlikkus 2001 2002 2003 Uurimisperiood Töötajate arv 254 272 269 265 Indeks 100 107 106 104 Tootlikkus (tonn/töötaja) 71,3 75,8 72,1 77,5 Indeks 100 106 101 108 Allikas: Ühenduse tootmisharu

(80) 2001. aastast kuni uurimisperioodini kasvas ühenduse tootmisharu kogu tööhõive 4 %. See tõus toimus siiski 2001. ja 2002. aasta vahel (+ 7 %) ja seda võib seletada vaatlusalusel perioodil realiseeritud toodangu tõusuga. Nagu tabelist selgub, ei jäänud 2002. aasta tööhõive tõus turusituatsiooni tõttu püsima ja sellele järgnes langus 2003. aastal ja uurimisperioodil.

(81) Kuigi tööhõive suurenes pisut, suutis ühenduse tootmisharu suurendada oma tootlikkust vaatlusaluse perioodi jooksul. Arvestades tootmistaset ja töötavate inimeste arvu , suurenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 8 %.

4.5.7. Palgad

Tabel 10: Palgad 2001 2002 2003 Uurimisperiood Palgad (tuhandetes eurodes) 4 620 4 223 4 015 3 765 Indeks 100 91 87 81 Allikas: Valimisse kaasatud ühenduse tootmisharu

(82) Vaatlusaluse perioodi jooksul oli töötasude 19 %-line langus vältimatu.

4.5.8. Toibumine varasemast dumpingust

(83) Tuleb märkida, et 1997. aasta septembrist kuni 2003. aasta maini oli märkimisväärne osa Norrast pärinevast tehistingimustes kasvatatud lõhe impordist seotud teatud hinnapiirangutega tol ajal kehtinud dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmete raames. 2001. aastal oli ühenduse tootmisharu kasumlik, kuid 2002. aastal hakkasid teatavad Norra eksportivad tootjad kõnesolevaid hinnakokkuleppeid rikkuma ning põhjustasid hinnalanguse. Käesolev uurimine näitab, et Norra eksportivate tootjate hinnad on langenud 16 % alates 2001. aastast. Suurimad hinnalangused algasid 2002. aastal seoses kehtivate kokkulepete sagenevate rikkumistega. Neid asjaolusid silmas pidades leitakse, et toibumine varasemast dumpingust ei ole olnud võimalik.

4.5.9. Tegeliku dumpingumarginaali suurus

(84) Tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tootmisharule (mis on märkimisväärne) ei saa pidada tähtsusetuks kõnesoleva impordi mahtu ja hindu silmas pidades.

4.6. Järeldus kahju kohta

(85) Uurimine näitab, et 2001. aastast kuni uurimisperioodini on kõnesoleva toodangu import ühenduse turule jätkunud järjest suuremates kogustes (+ 35 %), kusjuures ajavahemikul 2002–2003 oli kasv eriti suur. Samal ajavahemikul on dumpinguhindadega impordi keskmised hinnad jätkuvalt alanenud 16 % võrra ning, on 2002. ja 2003. aasta ootamatust ja järsust hinnalangusest alates püsinud väga madalal tasemel. Leiti, et vaatlusalusel perioodil suurenes Norra turuosa 17 % (e 8,6 protsendipunkti võrra).

(86) Ühenduse tootmisharu olukorra suhtes selgub eespool esitatud näitajate alusel, et 2001. aastast kuni uurimisperioodini olukord järk-järgult halvenes. Kuigi mõned näitajad olid vaatlusaluse perioodi jooksul positiivsed (toodang, tootmisvõimsus, müügimahud), muutus enamus näitajatest negatiivses suunas (müügihinnad, turuosa, kasumlikkus, rahavood, investeeringute tasuvus, palgad).

(87) Tootmise ja müügimahtude positiivseid suundumusi silmas pidades leiti, et nende kasv võimaldas ühenduse tootmisharul aastase uurimisperioodi jooksul saada tagasi kaotatud turuosa ja seda hoida. Tootmisvõimsust ei peetud piisavalt oluliseks, sest antud näitajad on teoreetilised ning põhinevad eelkõige litsentseeritud koguhulgal mitte kalahoidmise füüsilisel mahul. Selle tagajärjel võimsuse kasutamine sel ajavahemikul vähenes 49 %-lt 47 %-le, samas kui tootlikkus tõusis enamjaolt tänu suurenenud automatiseerimisele (+ 8 %). Vaatlusaluse perioodi jooksul nõudlus ühenduse turul püsis, sest tarbimine kasvas 15 % ehk 80 000 tonni. Kuigi ühenduse tootmisharul õnnestus suurendada nii tootmist kui müügimahtu 13 % võrra, oli ta suuteline vaid oma turuosa hoidma. Samal ajal suutsid Norra eksportijad suurendada oma müüki 93 000 tonni võrra ja omandasid märkimisväärse turuosa.

(88) Ühenduse tootmisharu müügimahu kasv toimus langevate hindade arvelt. See omakorda põhjustas kasumlikkuse languse ning viis tootmise kahjumisse (2001. aasta 7,2 %-lt kasvult jõuti 2002. ja 2003. aastal ja uurimisperioodi jooksul kahjumisse vastavalt – 2,9 %, – 6,2 % ja – 4,0 %). Investeeringute tasuvus ja rahavood järgisid kasumlikkuse langustrendi. Samuti langesid vaatlusalusel perioodil töötasud (– 19 %).

(89) Arvestades eespool loetletud tegureid, jõuti esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 mõistes.

5. PÕHJUSLIK SEOS

5.1. Eelmärkused

(90) Et teha kõigepealt kindlaks, kas dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos, uuris komisjon kõigepealt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 6 asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju selle tootmisharu olukorrale.

(91) Teiseks uuris komisjon vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7 ka teisi tegureid, mis võisid kahjustada ühenduse tootmisharu, tagamaks et nende tegurite põhjustatud mistahes kahju ei omistataks vääralt dumpinguhinnaga impordile. Lisaks dumpinguhinnaga impordile analüüsiti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, tagamaks et teiste tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei omistataks dumpinguhinnaga impordile.

5.2. Asjaomasest riigist dumpinguhinnaga imporditava kauba mõju

(92) Ühenduse tootmisharu kantud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahelist seost näitavad eelkõige järgmised kokkulangevused: 2001. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni kasvas tehistingimustes kasvatatud lõhe impordimaht Norrast ühendusse 35 % ja selle turuosa 59,6 %-ni, mis moodustab 8,6 protsendipunktilise juurdekasvu ühenduse tootmisharu arvelt. Norra hinnad langesid vaatlusaluse perioodi jooksul 16 %.

(93) Selline Norra impordi areng langes kokku ühenduse tootjate suurte rahaliste kaotustega. Tõepoolest võis täheldada ajalist kokkulangevust 2001. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni Norrast pärit impordi suundumuste ja ühenduse tootmisharu põhiliste majandusnäitajate märkimisväärse langustrendi vahel. 2002. aastast kuni uurimisperioodini, kui Norra hinnad langesid ligikaudu 13 %, langesid müügihinnad 5 % ja ühenduse tootmisharu turuosa kaotus oli 3 %. Selle tulemusel kandis ühenduse tootmisharu kahju uurimisperioodi jooksul ja sellele eelneval kahel aastal. Kuna Norrat üldiselt peetakse tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi osas (just impordi suure mahu tõttu) ühenduse turu hinnaliidriks, näitab käesolev olukord, et ühenduse tootmisharu oli allutatud tugevale hinnasurvele, mida võimendas veelgi dumpinguhinnaga import ühenduse turule. Hinnasurve mõju tõendavad ka hindade allalöömine Norra eksportivate tootjate poolt ja ühenduse tootmisharu hinnad, mis olid uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt alla löödud.

5.3. Muude tegurite mõju

5.3.1. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

(94) Import kolmandatest riikidest, mida kõnealune uurimine ei käsitlenud, muutus vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt: Tabel 11: Muudest kolmandatest riikidest pärit import 2001 2002 2003 Uurimisperiood Koguimport muudest kolmandatest riikidest peale Norra (tonni) 82 082 106 154 108 157 117 994 Indeks 100 129 132 144 Turuosa 15,5 % 19,3 % 17,7 % 19,4 % Keskmine hind (eurot/kg) 2,86 2,34 2,15 2,23 USA (tonni) 5 011 26 359 27 233 24 624 Indeks 100 526 543 491 Turuosa 0,9 % 4,8 % 4,5 % 4,0 % Keskmine hind (eurot/kg) 2,35 1,73 1,57 1,69 Kanada (tonni) 593 3 592 6 490 6 940 Indeks 100 605 1094 1170 Turuosa 0,1 % 0,7 % 1,1 % 1,1 % Keskmine hind (eurot/kg) 2,90 1,89 1,72 1,77 Tšiili (tonni) 26 442 28 669 19 455 24 547 Indeks 100 108 74 93 Turuosa 5,0 % 5,2 % 3,2 % 4,0 % Keskmine hind (eurot/kg) 2,93 2,36 2,60 2,89 Fääri saared (tonni) 40 505 37 075 41 202 37 108 Indeks 100 92 102 92 Turuosa 7,7 % 6,7 % 6,7 % 6,1 % Keskmine hind (eurot/kg) 2,95 2,78 2,50 2,57 Allikas: Eurostat.

(95) Tabel näitab imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe impordimahtusid, turuosa ja keskmist hinda muude riikide (v.a Norra) ning eraldi iga tavapärase importija puhul nagu USA, Kanada, Tšiili ja Fääri saared.

(96) Tuleb märkida, et impordistatistika ei erista tehistingimustes kasvatatud lõhet looduslikust lõhest. Siiski imporditakse USAst ja Kanadast peamiselt looduslikku lõhet, mistõttu on ebatõenäoline, et neist kahest riigist pärit import oleks märkimisväärselt mõjutanud ühenduse tootmisharu olukorda.

(97) Eespool esitatud tabel näitab veel, et impordihinnad Tšiilist ületasid uurimisperioodi jooksul ühenduse tootmisharu vastavat hinnataset, ning muudest kolmandatest riikidest pärit tehistingimustes peetava lõhe hinnad erinesid üksteisest oluliselt. Fääri saarte impordi hinnad olid madalamad Norra eksportivate tootjate hindadest, kuid peab märkima, et Tšiili ja Fääri saarte impordimahud langesid vaatlusalusel perioodil vastavalt 7 % ja 8 %.

(98) Neid suundumusi tuleks vaadelda silmas pidades tarbimise arengut ja Norrast pärit dumpinguhinnaga importi. Nagu on märgitud põhjenduses 51, suurenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 15 % ja tarbimine uurimisperioodi jooksul jäi peaaegu samale tasemele kui 2003. aastal, vähenedes vaid 0,5 %. Nagu on selgitatud põhjenduses 55, suurenes import Norrast vaatlusalusel perioodil ligikaudu 35 % ning 2003. aasta ja uurimisperioodi vaheline kasv oli ligikaudu 3,1 %.

(99) Eespool öeldut arvestades järeldati esialgselt, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ühendusse ei saanud olla ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju määravaks põhjuseks.

5.3.2. Tarbimisstruktuuri muutuste mõju

(100) Tehistingimustes kasvatatud lõhe tarbimine ühenduses kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 15 % ning jõudis uurimisperioodil ligi 608 000 tonnini. Ühenduse tootmisharu sai tänu sellisele tarbimise kasvule suurendada oma tootmis- ja müügimahtu. Seetõttu ei saa järeldada, et muutused tarbimises võisid kahjustada ühenduse tootmisharu olukorda.

(101) On väidetud, et Ühendkuningriigi tarbimises oli väidetavalt aset leidnud langus, mis oli ühenduse tootjatele kahju põhjustanud. Siiski ei saa Ühendkuningriigi turgu käsitleda lahus kogu ühenduse turust ja seal vaatlusalusel perioodil toimunud tarbimise tõusust. Tehistingimustes kasvatatud lõhe nõudluse vähenemist ühes teatavas ühenduse osas kogunõudluse suurenemise ajal ei saa pidada ühenduse tootmisharu halvenenud majandusliku olukorra põhjuseks. Seepärast tehti esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharus kantud olulist kahju muutused tarbimisstruktuuris ei mõjutanud.

5.3.3. Ühenduse tootmisharu eksporditegevuse muutuste mõju

Tabel 12: Ühenduse tootmisharu ekspordimahud 2001 2002 2003 Uurimisperiood Eksport (tonni) 169 211 348 423 Allikas: ühenduse tootmisharu

(102) Samuti uuriti ühenduse tootmisharu eksporditaseme muutuste mõju. Eksport tõusis 150 %. Ühenduse turu raske olukorra tõttu püüdis ühenduse tootmisharu suurendada oma eksporti, mis tõi kaasa vaid ligikaudu 2 %-lise kogutoodangu ja –müügi tõusu. Seepärast tehti esialgne järeldus, et mistahes muutused eksporditasemes ei olnud ühenduse tootmisharus kantud olulise kahju põhjuseks. Nii või teisiti tuleb märkida, et andmed kulutasuvuse kohta põhinevad ainult ühenduse sõltumatutele klientidele toimunud müügi kohta esitatud andmetel.

5.3.4. Muud Norra tootjate/importijatega seotud tootjad ühenduses

(103) Uuriti, kas kahju ühenduse tootmisharule on põhjustanud muud Norra tootjatega seotud tootjad EÜs. Nagu on öeldud põhjenduses 44, ei hõlma ühenduse tootmisharu määratlus neid äriühinguid vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1.

(104) Viis Norra tootja/importijaga seotud tootjat ühenduses saatis küsimustikule sisulise vastuse. Kõnealused tootjad moodustasid ligikaudu 54 % muudest Norra tootjate/importijatega seotud tootjatest ühenduses. Tabel 13: Norra tootjate/importijatega seotud EÜ tootjate müügimaht, turuosa ja sõltumatutele klientidele kehtestatud keskmised müügihinnad 2001 2002 2003 Uurimisperiood Müük sõltumatutele klientidele EÜ-s (tonni) 67 983 71 879 76 175 72 255 Indeks 100 105 112 106 Turuosa 12,8 % 13,0 % 12,4 % 11,9 % Keskmine hind (eurot/kg) 2,90 2,84 2,73 2,76 Allikas: Norra tootjate/importijatega seotud EÜ tootjate vastused küsimustikule

(105) Tabel näitab, et küsimustiku vastuste põhjal on viie koostööd tegeva äriühingu müügimahud vaatlusalusel perioodil tõusnud 6 % ning et nende hindade langus oli ligikaudu 5 %, mis on üldiselt kooskõlas ühenduse tootmisharu suundumustega. Peale selle leiti, et vaatlusaluse perioodi jooksul langes nende turuosa ligikaudu 1 protsendipunkti võrra, mis on samuti kooskõlas ühenduse tootmisharu arenguga, ning et nende müügihinnad ületasid Norra eksportivate tootjate hinnataset (ligikaudu 5 % uurimisperioodi jooksul). Samal ajavahemikul suutsid Norra eksportijad suurendada oma müüki 93 000 tonni võrra ja kasvatada turuosa. Siiski ilmneb, et Norra tootjate/importijatega seotud EÜ tootjate majanduslik olukord oli võrreldes ühenduse tootmisharu majandusliku olukorraga vähem kahjustatud.

(106) Seepärast võib esialgselt tõdeda, et Norra tootjate/importijatega seotud tootjad EÜs ei aidanud oluliselt kaasa ühenduse tootmisharus tekkinud olulisele kahjule.

5.3.5. Kalade suremuse tõusu mõju toodangule ja müügimahtudele

(107) Üks huvitatud pool väitis, et tavalisest kõrgem kalade suremus Iirimaal ja haiguspuhangud Ühendkuningriigis ja Iirimaal 2002. ja 2003. aastal võisid põhjustada toodangu ja müügimahtude olulist langust. Siiski leiti, et need asjaolud ilmnesid vähestes kalakasvatustes ega võinud avaldada koondarvudele märgatavat mõju. Nagu on näidatud põhjendustes 64 ja 69, tõusid ühenduse tootmisharu toodang ja müügimaht vaatlusaluse perioodi jooksul. Seepärast saab esialgu järeldada, et tavalisest kõrgem kalade suremus ei olnud olulise kahju tekkimise põhjuseks.

5.3.6. Väiksemate vähemefektiivsete EÜ tootjate ja suurema tootmiskulu mõju

(108) Väideti, et Norra tööstusel on ühenduse tootjatest madalamad tootmiskulud ning et see, aga ka ühenduse tootjate tootmiskulude vähendamise ebaõnnestumine, on impordi tõusu ja tõsise kahju põhjuseks. Kättesaadava teabe põhjal leiti, et sellal kui Norral on eelised teatavate kulude osas (näit. ravimid, sööt, keskkonna halduskulu), on ühenduse tootjatel muud eelised (näit. tööjõud). Üldistatult saab märkida, et sellal kui ühenduse tootjad kannavad olulisi kahjusid jooksvates hindades, on ka Norra tootjad samas olukorras, nagu tõendasid muuhulgas Norra valitsuse andmed ja dumpingu uurimine. Seepärast leiti esialgselt, et väide, et ühenduse tootjad on Norra eksportijatest vähemefektiivsed, ei olnud piisavalt tõendatud ja see ei saanud olla ühenduse tootmisharus kantud kahju põhjuseks.

5.3.7. Ühendkuningriigis kehtestatud õiguslike piirangute mõju

(109) Üks huvitatud pool väitis, et Ühendkuningriigis kehtestatud piirangud keskkonnakontrolli, kalade tervisliku seisundi, biomassi sisalduse, ravimite tunnustamissüsteemi ja asupaikade suhtes on üks ühenduse tootmisharu konkurentsivõime vähenemise ja ühenduse tootmisharus kantud tõsise kahju põhjusi. Siiski ei esitatud nende väidete toetuseks ühtki tõendit ega edasist täpsustust ning ka kontrollkäigud Ühendkuningriigi äriühingute valdustes ei toetanud neid väiteid. Järelikult ei saa nimetatud tegureid pidada ühenduse tootjatele olulise kahju tekitajateks. Võib hoopis väita, et ühenduse karmim keskkonna- ja sanitaaralane seadusandlus võib teha toote kaasaegsete tarbijate jaoks atraktiivsemaks.

5.4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(110) Eespool öeldu põhjal saab esialgselt järeldada, et dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharus kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos. Käesolev järeldus põhineb tõsiasjal, et Norrast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa tõusid oluliselt, mille tagajärjel ühenduse tootmisharu hinnad langesid märkimisväärselt. Peale selle tuvastati silmatorkav ajaline kokkulangevus järjest langevate hindadega impordi järsu tõusu ja ühenduse tootmisharu rahandusliku olukorra halvenemise ja kahjumisse jõudmise vahel.

(111) Ei leitud muid tegureid, mis võisid olulisel määral mõjutada ühenduse tootmisharu olukorda. Seepärast saab esialgselt järeldada, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ühendusse ei saanud olla ühenduse tootmisharus kantud olulise kahju määravaks põhjuseks.

6. ÜHENDUSE HUVID

6.1. Üldkaalutlused

(112) Vaatamata sellele, et tuvastati dumpingu kahjustav mõju, kontrolliti vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine asjaomasest riigist pärit impordi suhtes ei ole ühenduse huvides. Ühenduse huvide kindlaksmääramine tugines kõikide asjaomaste poolte huvide, s.t ühenduse tootmisharu, importijate/kauplejate/töötlejate/kasutajate ja ka vaatlusaluse toote tarbijate huvide hindamisel. Komisjon saatis küsimustikud eelkõige ühenduse tootmisharule, EÜ tootjatele, kes on seotud Norra tootjate/importijatega, vaatlusaluse toote importijatele, töötlejatele, kasutajatele, tarnijatele ning tarbijaorganisatsioonile.

6.2. Ühenduse tootmisharu huvid

(113) Ühenduse tootmisharu on kandnud kahju Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe madala impordihinna tõttu. Dumpinguvastaste meetmete võimaliku vastuvõtmise eesmärgiks on taastada ühenduse tootmisharu ja eksportivate Norra osapoolte vaheline aus konkurents ühenduse turul. Ühenduse tootmisharu kantud kahju iseloomu silmas pidades leitakse, et meetmete puudumisel on olukorra edasine halvenemine ühenduse tootmisharus vältimatu. Meetmete mitterakendamine toob üsna tõenäoliselt kaasa täiendava kahju, ja keskpikas perspektiivis selle tootmisharu kadumise, arvestades vaatlusalusel perioodil kantud kahju. Seetõttu võib uurimisperioodil tehtud tähelepanekute alusel väita, et ühenduse tootmisharu positsioon ohus, kui praegu kehtivat madala dumpinguhinnaga importi ei korrigeerita. Sellest annavad tunnistust pidevad teated eelseisvate pankrottide kohta.

(114) Ühenduse tootmisharu on viimastel aastatel teinud märgatavaid pingutusi, et oma konkurentsivõimet kõnealusel turul parandada. Ühenduse peamised lõhe tootmise paigad asuvad Šotimaal ja Iirimaal, kus on selleks sobilikud tingimused. Viimastel aastatel on ühenduse lõhetööstuse struktuuris toimunud märkimisväärsed muudatused, mille suundumuseks on äriühingute arvu vähenemine, kuid suuruse kasv. Mitmed väiksemad tootjad on kas tegevuse lõpetanud või müünud oma äriühingud teistele ühenduse äriühingutele, kes nendesse tootmispaikadesse on investeerinud. Mitmed ühenduse tootmisharu äriühingud on suureneva konkurentsi tingimustes püüdnud efektiivsust parandada ning kulusid vähendada ning hakanud kasvatama noori lõhekalu, täiustama söötmisseadmeid ja sõlmima ühiseid lepinguid sööda ostmiseks. See on võimaldanud äriühingutel tõsta oma ostujõudu tarnijatega võrreldes. Mitmed ühenduse tootmisharu äriühingud on samuti sõlminud koostööleppeid toodangu ühiseks turustamiseks ja müümiseks. See tugevdab nende positsiooni turul.

(115) Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine taastaks õiglased kauplemistingimused ja õigustaks ühenduse tootmisharu poolt viimaste aastate püüdlusi. Nendes uutes tingimustes suudaks ühenduse tootmisharu jääda elujõuliseks tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjaks. Kõnesolevate meetmete peamine oodatav tagajärg oleks sellise müügi lõpetamine, mis toimub alla ühenduse tootmisharu omahinna. Kuid arvestades muid tarneallikaid on ühenduse tootmisharu võimalused hindu tõsta väga piiratud. Nad saaksid olukorda parandada peamiselt müügimahtude suurendamise ning selle tagajärjel suurenenud majandusliku mastaabisäästu abil. Lisaks taastub investorite usaldus ning turg muutub stabiilseks.

(116) Seega saab teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine oleks ühenduse tootmisharu huvides.

6.3. Noorlõhe- ja söödatootjate huvid

(117) Ka enamiku ühenduse tootjate (nagu noorlõhe- ja söödatootjad) huvides on, et nõudmine nende toote järele oleks tugev ja prognoositav ning õiglase hinnaga, mis võimaldaks neil teenida mõistlikku kasumit. Kui ühenduse tootmisharu olukord ei parane, peavad paljud noorlõhetootjad oma müüki ja kasumlikkust vähendama ning mitmed tootjad ei ole võimelised tootmist jätkama. Sama kehtib söödatootjate suhtes. Seetõttu on dumpinguvastaste meetmete rakendamine noorlõhe- ja söödatootjate huvides.

6.4. Norra tootjate/importijatega seotud ühenduse tootjate huvid

(118) Selleks, et hinnata meetmete mõju EÜ tootjatele, kes on seotud Norra tootjate/importijatega, saadeti ühenduse turul asuvate vaatlusaluse toote teadaolevatele äriühingutele küsimustikud. Viis äriühingut esitasid sisukad vastused.

(119) Kõnealused äriühingud andsid uurimisperioodil lõhetootmisega seotud tööd ligi 738 inimesele ning nende koondkäive oli üle 250 miljoni euro. Need tootjad kas ei väljendanud oma vaateid või olid meetmete rakendamise vastu.

(120) Nagu on näidatud põhjenduses 104, kannatavad ka need äriühingud Norra eksportivate tootjate põhjustatud hinnasurve all. Tuleks meenutada, et Norra eksportijate/importijatega seotud koostööd tegevad tootjad kasvatasid oma müügimahte 6 % ehk ligi 4 200 tonni, kuid nende turuosa ikkagi vähenes. Samal ajal suutsid Norra eksportijad suurendada oma läbimüüki 93 000 tonni võrra ning turuosa suurendada. Seetõttu leitakse, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine parandab ka EÜs asuvate Norra tootjate/importijatega seotud tootjate majanduslikku olukorda.

(121) Dumpinguvastased meetmed, mis taastavad õiglased kauplemistingimused on seega ka nende tootjate huvides.

6.5. Sõltumatute importijate ja töötlejate (kasutajate) huvid

(122) Selleks, et hinnata meetmete kasutuselevõtmise või kasutusele mittevõtmise mõju importijatele ja töötlejatele, saadeti küsimustikud vaatlusaluse toote teadaolevatele importijatele ja töötlejatele ühenduse turul. Samuti andis komisjon mitmesugustele importijate, töötlejate ja tarbijaorganisatsioonidele teada uurimise alustamisest. Mitmed organisatsioonid esitasid oma seisukohad.

(123) Leiti, et importijad on tavaliselt samal ajal ka töötlejad (kasutajad) ning mitmed neist on tegelikult seotud eksportivate tootjatega väljaspool ühendust, eriti Norras. Sisukad vastused saadi kaheksalt importijalt/töötlejalt/kasutajalt. Need äriühingud esindasid ligikaudu 9 % kogu Norrast pärit impordist uurimisperioodi ajal ja umbes 6 % tarbimisest. Seega näitavad nende andmed teatavaid suundumusi, kuigi ei ole kaugeltki kindel, et nad esindavad täielikult kogu kasutaja tootmisharu.

(124) Importijad ja töötlejad rõhutasid, et igasugune hinnatõus suurendaks nende kulubaasi, vähendaks läbimüüki ja kasumlikkust ning võib viia töökohtade kaotamise ja isegi tootmise ümberpaigutamiseni. Samuti väitsid nad, et tööhõive kalatöötlemissektoris on tunduvalt kõrgem kui kalakasvatuses ja mõnel juhul annab see sektor tööd ka madala tööhõivega piirkodades.

(125) Selles suhtes leiti, et importijatel ja töötlejatel tuleb võib-olla maksta kõrgemat hinda, kui nad jätkavad Norra kauba ostmist, kuna nad peavad hakkama maksma dumpinguvastast tollimaksu. Kuid nad ei pea kandma kogu hinnatõusust tulenevat kulu, sest tõenäoliselt saavad nad selle hinnatõusu teatud määral edasi kanda tarneketi järgmistele lülidele ja tarbijatele.

(126) Peamised töötlejate kulud on toorme ja tööjõu kulu. On tõsi, et toorme hinna tõus tõstaks töötlemiskulusid. Kolme kõige sisukama vastuse põhjal leiti, et tehistingimustes kasvatatud lõhe moodustab umbes 54 % kogu tootmiskuludest. Need töötlejad ostsid tehistingimustes kasvatatud lõhet uurimisperioodi ajal nii ühendusest (umbes 15 % kogu ostumahust) kui Norrast (ligikaudu 83 % ostumahust). Seetõttu leitakse, et ligi 45 % nende kogukulust kuulub maksu alla. Sellega seoses tuleb ka märkida, et vastavalt importijatelt ja töötlejatelt saadud informatsioonile vähenesid nende toormekulud vaatlusalusel perioodil 14 %. Uurimisperioodi ajal olid need kulud 9,1 protsendipunkti väiksemad kui 2001. aastal. Samal ajal selgus nende poolt esitatud teabe põhjal, et nende müügihinnad jäid 2002. ja 2003. aastal enamvähem samale tasemele, kuigi langesid uurimisperioodi suunas. Kuid kasutajate vähese koostöö tõttu on andmete hulk üsna piiratud ja tuleks olla ettevaatlik järelduste tegemisel kasutaja tootmisharu osas tervikuna. Samuti tuleb märkida, et vaid kaks äriühingut andsid teavet kasumlikkuse kohta.

(127) Tööhõive suhtes selgus küsimustiku vastustest, et ühenduse kalatootmissektoris oli palgal ligi 3 400 töötajat, kuigi vaid väike osa neist on seotud tehistingimustes kasvatatud lõhe töötlemisega. Miski ei viidanud sellele, et võimalikud meetmed tooksid kaasa tööhõive taseme languse ühenduses.

(128) Seega ei peeta ebasoodsaid asjaolusid, mis töötlejate/kasutajate ja importijate jaoks tõenäoliselt (või kui üldse) kaasnevad, sellisteks, et need kaaluks üles ühenduse tootjate eeldatava kasu, mis tuleneks kavandatavate minimaalseks peetavate dumpinguvastaste meetmete rakendamisest, mis on vajalik tekitatud märgatava kahju heastamiseks ja ühenduse tootjate olukorra edasise halvenemise vältimiseks. Lisaks tuleb märkida, et endiselt jäävad kättesaadavaks muud tarneallikad kolmandatest riikidest.

6.6. Tarbijate huvid

(129) Kuna asjaomane toode on tarbekaup, teavitas ühendus uurimise alustamisest mitmeid tarbijaorganisatsioone. Ühelt osapoolelt saadi vastus, millest selgus, et lõhe kasulik toime on laialt tunnustatud ja et hinna kunstlik tõstmine muudaks heade toitumistavade juurutamise tarbijate jaoks raskemaks ning kahjustaks tehistingimustes kasvatatud lõhe importijate, töötlejate ja jaemüüjate majanduslikku elujõulisust. Samuti väideti, et antud meetmed võivad takistada neil tehistingimustes kasvatatud külmutatud lõhe edasist importimist ja müüki. Samuti väljendati muret selle üle, et igasugune hinnatõus võib vähendada külmutatud lõhe kättesaadavust ning lämmatada turu kasvu nendes liikmesriikides, mille sisemajanduse kogutoodang inimese kohta (SKT) on keskmisest madalam.

(130) Leiti, et juhul kui dumpinguvastased meetmed rakendatakse, jääb majanduslikele operaatoritele ligipääs piiramatule impordikogusele, kuid õiglase hinnaga. Arvestades terve kala kasvandusehinna ja töödeldud lõhetoodete jaehinna marginaalide suurust, leitakse, et kavandatavad meetmed ei avalda tõenäoliselt olulist mõju jaehindadele, kuna on ebatõenäoline, et kogu hinnatõus jäetakse tarbijate kanda. Seetõttu loetakse mõju tarbijatele minimaalseks. Lisaks ei ole kahjumlikud hinnad keskmises ja pikemas perspektiivis jätkusuutlikud. Seetõttu saab tarbijate huvi kõige paremini kaitsta stabiilsete hindade ja jätkusuutliku turuga.

6.7. Järeldus ühenduse huvide kohta

(131) Eespool esitatud asjaolude ja kaalutluste põhjal tehakse järeldus, et ei leidu kaalukaid põhjuseid, mis räägiksid dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise vastu.

7. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

7.1. Kahju kõrvaldamise tase

(132) Arvestades dumpingu, kahju, põhjuslikkuse ja ühenduse huvi suhtes jõutud esialgseid järeldusi, tuleb kehtestada ajutised meetmed takistamaks dumpinguhindadega impordi täiendavat kahju ühenduse tootmisharule.

(133) Ajutiste meetmete taseme kehtestamise eesmärgil on arvestatud nii tuvastatud dumpingumarginaali kui tollimaksu suurust, mis on vajalik ühenduse tootmisharu poolt kantud kahju kõrvaldamiseks.

(134) Ajutised meetmed tuleks kehtestada tasemel, millest piisaks kõnesoleva impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida ühenduses võiks seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Sellest lähtuvalt arvutati ühenduse samasuguse toote tootjate jaoks välja mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks lisati tootmiskuludele tinglikult 2,7 %line kasumimarginaal. See kasumimarginaal kehtestati tinglikult 2001. aastal teenitud kasumi põhjal ning on range miinimum, mille ühenduse tootmisharu võib eeldavalt saada kahjustava dumpingu puudumisel. Kõnealust küsimust uuritakse täiendavalt pärast ajutiste meetmete rakendamist ning sellele järgnevate kommentaaride saamist huvitatud isikutelt.

(135) Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist importhinda ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdavate toodete keskmise mittekahjustava hinnaga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest CIF impordihinnast.

7.2. Ajutised meetmed

(136) Eespool öeldut arvestades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleb kehtestada tuvastatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohiks see olla kõrgem kui eespool arvutatud kahjumarginaal.

(137) Käesoleva dokumendiga äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need äriühingutes valitsevat olukorda, nagu see uurimise käigus leiti olevat. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(138) Taotlus kohaldada konkreetsete äriühingute jaoks ette nähtud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb viivitama saata komisjonile (8) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise ja müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses ja kodumaises või eksportmüügis. Peale nõuandekomiteega konsulteerimist ajakohastab komisjon vajadusel käesolevas määruses sisalduvat äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

(139) Eespool öeldu põhjal on ajutised tollimäärad järgmised: Äriühing Dumpingumarginaal Kahjumarginaal Dumpinguvastane tollimaks Marine Harvest AS, Norra. 21,9 % 15,3 % 15,3 % Fjord Seafood Norway AS 37,7 % 13,5 % 13,5 % Pan Fish Norway AS 25,4 % 16,1 % 16,1 % Stolt Sea Farm AS 13,9 % 14,2 % 13,9 % Follalaks AS 24,5 % 27,7 % 24,5 % Nordlaks Oppdrett AS 6,8 % 14,6 % 6,8 % Hydrotech AS 21,9 % 15,3 % 15,3 % Grieg Seafood AS 22,9 % 17,2 % 17,2 % Kaalutud keskmine 22,5 % 16,0 % 16,0 % Jääkmarginaal 37,7 % 27,7 % 24,5 %

7.3. Lõppsäte

(140) Hea juhtimistava huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et käesolevas määruses tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on ajutised ning neid võidakse võimalike lõplike tollimaksude kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks tehistingimustes kasvatatud (mitte looduslikes vetes esinev) Norrast pärit fileeritud või mittefileeritud, värske, jahutatud või külmutatud lõhe suhtes, mis kuulub CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 (TARICi koodid 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 ja 0304201398) alla (edaspidi “tehistingimustes kasvatatud lõhe”).

2. Looduslikes vetes esineva lõhe suhtes ei kohaldata ajutist dumpinguvastast tollimaksu. Käesolevas määruses mõistetakse loodusliku lõhe all sellist lõhet, mida peavad looduslikuks lõheks selle liikmesriigi pädevad asutused, kus võetakse vastu vabasse ringlusesse lubamise tollideklaratsioon, ning mille suhtes nimetatud pädevad asutused saavad huvitatud osapoolte esitatud kõigi nõuetekohaste dokumentide põhjal kindlaks teha, et Atlandi väärislõhe või idalõhe on püütud merest ja Doonau taimenit jõgedest.

3. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja käesolevas tabelis loetletud äriühingute poolt toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing Dumpinguvastane tollimaks TARICi lisakood ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORRA 16,0 % A663 ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORRA 16,0 % A663 AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORRA 24,5 % A645 AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORRA 16,0 % A663 ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORRA 16,0 % A663 ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORRA 16,0 % A663 AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORRA 16,0 % A663 BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORRA 24,5 % A645 BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORRA 16,0 % A663 BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORRA 16,0 % A663 BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORRA 16,0 % A663 BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORRA 16,0 % A663 BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORRA 16,0 % A663 BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORRA 16,0 % A663 BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORRA 16,0 % A663 BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORRA 16,0 % A663 CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORRA 15,3 % A641 EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORRA 16,0 % A663 EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORRA 16,0 % A663 EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORRA 16,0 % A663 ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORRA 16,0 % A663 ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORRA 16,0 % A663 FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORRA 16,0 % A663 FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORRA 24,5 % A645 FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORRA 15,3 % A641 FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORRA 16,0 % A663 FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORRA 16,0 % A663 FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORRA 13,5 % A642 FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORRA 13,5 % A642 FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORRA 16,0 % A663 FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORRA 16,0 % A663 FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORRA 24,5 % A645 FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORRA 16,0 % A663 FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORRA 16,0 % A663 G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORRA 16,0 % A663 GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORRA 17,2 % A648 GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORRA 17,2 % A648 HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORRA 16,0 % A663 HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORRA 16,0 % A663 HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORRA 16,0 % A663 HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORRA 16,0 % A663 HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORRA 16,0 % A663 HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORRA 16,0 % A663 HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORRA 16,0 % A663 HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORRA 15,3 % A641 HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORRA 15,3 % A647 HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORRA 16,0 % A663 JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORRA 16,0 % A663 K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORRA 16,0 % A663 KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORRA 16,0 % A663 KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORRA 16,0 % A663 KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORRA 16,0 % A663 KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORRA 16,0 % A663 KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORRA 16,0 % A663 LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORRA 16,0 % A663 LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORRA 16,0 % A663 LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORRA 16,0 % A663 LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORRA 16,0 % A663 LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORRA 16,0 % A663 LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORRA 16,0 % A663 LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORRA 16,0 % A663 MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORRA 15,3 % A641 MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORRA 15,3 % A641 MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORRA 16,0 % A663 MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORRA 16,0 % A663 MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORRA 16,0 % A663 MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORRA 16,0 % A663 NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORRA 6,8 % A646 NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORRA 6,8 % A646 NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORRA 16,0 % A663 NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORRA 16,0 % A663 NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORRA 16,0 % A663 OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORRA 16,0 % A663 PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORRA 16,1 % A643 PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORRA 16,0 % A663 PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORRA 16,0 % A663 QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORRA 16,0 % A663 RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORRA 15,3 % A641 RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORRA 16,0 % A663 RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORRA 16,0 % A663 ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORRA 16,0 % A663 RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORRA 16,0 % A663 RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORRA 16,0 % A663 RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORRA 16,0 % A663 SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORRA 16,0 % A663 SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORRA 16,0 % A663 SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORRA 15,3 % A641 SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORRA 15,3 % A641 SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORRA 15,3 % A641 SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORRA 16,0 % A663 SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORRA 13,5 % A642 SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORRA 16,0 % A663 SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORRA 16,0 % A663 SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORRA 15,3 % A641 SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORRA 16,0 % A663 SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORRA 6,8 % A646 SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORRA 16,0 % A663 SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORRA 16,0 % A663 SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORRA 16,0 % A663 SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORRA 15,3 % A641 SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORRA 16,0 % A663 STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORRA 16,0 % A663 STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORRA 16,0 % A663 STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORRA 16,0 % A663 STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORRA 13,9 % A644 SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORRA 16,0 % A663 SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORRA 16,0 % A663 TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORRA 16,0 % A663 TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORRA 16,0 % A663 TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORRA 15,3 % A641 TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORRA 15,3 % A641 TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORRA 16,0 % A663 TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORRA 16,0 % A663 VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORRA 15,3 % A641 VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORRA 16,0 % A663 VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORRA 16,0 % A663 WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORRA 16,0 % A663 WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, Norra 16,0 % A663 KÕIK MUUD ÄRIÜHINGUD 24,5 % A999

4. Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimakse käsitlevaid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud 30 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 27. aprillil 2005.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse 6 kuu jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 22. aprill 2005 Komisjoni nimel komisjoni liige Peter MANDELSON

(1) EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(2) EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53.

(3) EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89.

(4) ELT L 33, 5.2.2005, lk 8.

(5) Vt käesoleva ELT lk 4.

(6) ELT C 261, 23.10.2004, lk 8.

(7) WFE-d defineeritakse tavaliselt kui kala kaalu, mis on söötmata ja pärast tapmist verest tühjaks jooksnud.

(8) European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Belgia.