Komisjoni otsus, 17. oktoober 2001, millega muudetakse nõukogu otsuse 97/101/EÜ (vastastikuse informatsiooni- ja andmevahetuse sisseseadmise kohta liikmesriikides välisõhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ja üksikute jaamade vahel) lisasid (teatavaks tehtud numbri K(2001) 3093 all)EMPs kohaldatav tekst.



Euroopa Liidu Teataja L 282 , 26/10/2001 Lk 0069 - 0076

CS.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

ET.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

HU.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

LT.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

LV.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

MT.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

PL.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

SK.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284

SL.ES Peatükk 15 Köide 06 Lk 276 - 284



Komisjoni otsus, 17. oktoober 2001, millega muudetakse nõukogu otsuse 97/101/EÜ (vastastikuse informatsiooni- ja andmevahetuse sisseseadmise kohta liikmesriikides välisõhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ja üksikute jaamade vahel) lisasid (teatavaks tehtud numbri K(2001) 3093 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2001/752/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta otsust 97/101/EÜ vastastikuse informatsiooni- ja andmevahetuse sisseseadmise kohta liikmesriikides välisõhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ja üksikute jaamade vahel, [1] eriti selle artiklit 7, ning arvestades järgmist: (1) Otsusega 97/101/EÜ sätestatakse välisõhu saastatust käsitleva informatsiooni ja andmete vastastikuse vahetuse süsteem. (2) On asjakohane muuta selle otsuse lisasid, et kohandada saasteainete nimekirja ning lisateabe-, valideerimis- ja ühendamisnõudeid. (3) Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/62/EÜ [2] artikli 12 lõikega 2 asutatud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Otsuse 97/101/EÜ lisad asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 17. oktoober 2001 Komisjoni nimel komisjoni liige Margot Wallström [1] EÜT L 35, 5.2.1997, lk 14. [2] EÜT L 296, 21.11.1996, lk 55. -------------------------------------------------- LISA " I LISA SAASTEAINETE, STATISTILISTE PARAMEETRITE JA MÕÕTÜHIKUTE NIMEKIRI 1. Õhukvaliteeti käsitleva direktiivi 96/62/EÜ I lisas loetletud saasteained 2. Õhukvaliteeti käsitleva direktiivi 96/62/EÜ I lisas loetlemata saasteained Muude direktiivide kui direktiivi 96/62/EÜ alusel teatatavad saasteained on loetletud 3. jaos numbrite 14 ja 15 all. Saasteained, millest tuleb teatada ainult andmete kättesaadavuse korral, on loetletud numbrite 16–63 all. 3. Saasteained, mõõtühikud, keskmistamisajad: Nr | ISO-kood [1] | Valem | Saasteaine nimetus | Mõõtühikud [2] | Keskmistamisaeg [3] | Väljendatakse järgmiselt | Vastavad direktiivid [4] | Õhukvaliteeti käsitleva direktiivi 96/62/EÜ I lisas loetletud saasteained 1 | 01 | SO2 | vääveldioksiid | μg/m3 | 1 h | | 1999/30/EÜ 80/779/EMÜ 89/427/EMÜ [5] | 2 | 03 | NO2 | lämmastikdioksiid | μg/m3 | 1 h | | 1999/30/EÜ 85/203/EMÜ | 3 | 24 | PM10 | hõljuvad osakesed (< 10 μm) | μg/m3 | 24 h | | 1999/30/EÜ 96/62/EÜ | 4 | 39 | PM2,5 [6] | hõljuvad osakesed (< 2,5 μm) | μg/m3 | 24 h | | 1999/30/EÜ 96/62/EÜ | 5 | 22 | SPM | hõljuvad osakesed (kokku) | μg/m3 | 24 h | | 80/779/EMÜ 89/427/EMÜ | 6 | 19 | Pb | plii | μg/m3 | 24 h | | 1999/30/EÜ 82/884/EMÜ | 7 | 08 | O3 | osoon | μg/m3 | 1 h | | 92/72/EMÜ | 8 | V4 | C6H6 | benseen | μg/m3 | 24 h | | 96/62/EÜ 2000/69/EÜ | 9 | 04 | CO | süsinikmonooksiid | mg/m3 | 1 h | | 96/62/EÜ 2000/69/EÜ | 10 | 82 | Cd [7] | kaadmium | ng/m3 | 24 h | | 96/62/EÜ | 11 | 80 | As | arseen | ng/m3 | 24 h | | 96/62/EÜ | 12 | 87 | Ni | nikkel | ng/m3 | 24 h | | 96/62/EÜ | 13 | 85 | Hg | elavhõbe | ng/m3 | 24 h | | 96/62/EÜ | Muude EL direktiivide alusel teatatavad saasteained 14 | 11 | BS | tahmasuits | μg/m3 | 24 h | | 80/779/EMÜ 89/427/EMÜ | 15 | 35 | NOX | lämmastikoksiidid | μg/m3 | 1 h | NO2 ekvivalent | 1999/30/EÜ | Muud saasteained [8] 16 | V8 | C2H6 | etaan | μg/m3 | 24 h | | | 17 | V9 | H2C = CH2 | etaan (etüleen) | μg/m3 | 24 h | | | 18 | V3 | HC = CH | etüün (atsetüleen) | μg/m3 | 24 h | | | 19 | VN | H3C-CH2 - CH3 | propaan | μg/m3 | 24 h | | | 20 | VP | CH2 = CH-CH3 | propeen | μg/m3 | 24 h | | | 21 | V6 | H3C-CH2 - CH2 - CH3 | n-butaan | μg/m3 | 24 h | | | 22 | V5 | H3C-CH(CH3)2 | isobutaan | μg/m3 | 24 h | | | 23 | V1 | H2C = CH-CH2 - CH3 | 1-buteen | μg/m3 | 24 h | | | 24 | V2 | H3C-CH = CH-CH3 | trans-2-buteen | μg/m3 | 24 h | | | 25 | V7 | H3C-CH = CH-CH3 | cis-2-buteen | μg/m3 | 24 h | | | 26 | V0 | CH2 = CH-CH = CH2 | butadieen 1,3 | μg/m3 | 24 h | | | 27 | VK | H3C-(CH2)3 - CH3 | n-pentaan | μg/m3 | 24 h | | | 28 | V1 | H3C-CH2 - CH(CH3)2 | isopentaan | μg/m3 | 24 h | | | 29 | VL | H2C = CH-CH2 - CH2 - CH3 | 1-penteen | μg/m3 | 24 h | | | 30 | VM | H3C-HC = CH-CH2 - CH3 | 2-penteen | μg/m3 | 24 h | | | 31 | VF | H2C = CH-C(CH3) = CH2 | isopreen | μg/m3 | 24 h | | | 32 | VD | C36H14 | n-heksaan | μg/m3 | 24 h | | | 33 | n.a. [9] | (CH3)2 - CH-CH2 - CH2 - CH3 | i-heksaan | μg/m3 | 24 h | | | 34 | VC | C7H16 | n-heptaan | μg/m3 | 24 h | | | 35 | VH | C8H18 | n-oktaan | μg/m3 | 24 h | | | 36 | VG | (CH3)3 - C-CH2 - CH-(CH3)2 | isooktaan | μg/m3 | 24 h | | | 37 | VQ | C6H5 - CH3 | tolueen | μg/m3 | 24 h | | | 38 | VA | C6H5 - C2H5 | etüülbenseen | μg/m3 | 24 h | | | 39 | VU | m, p-C6H4(CH3)2 | m, p-ksüleen | μg/m3 | 24 h | | | 40 | VV | o-C6H4 - (CH3)2 | o-ksüleen | μg/m3 | 24 h | | | 41 | VS | C6H3 - (CH3)3 | 1,2,4-trimetüülbenseen | μg/m3 | 24 h | | | 42 | VR | C6H3(CH3)3 | 1,2,3-trimetüülbenseen | μg/m3 | 24 h | | | 43 | VT | C6H3(CH3)3 | 1,3,5-trimetüülbenseen | μg/m3 | 24 h | | | 44 | VB | HCHO | formaldehüüd | μg/m3 | 1 h | | | 45 | 20 | THC (NM) | kõik süsivesinikud kokku, v.a metaan | μg/m3 | 24 h | C ekvivalent | | 46 | 10 | SA | tugev happesus | μg/m3 | 24 h | SO2 ekvivalent | 82/459/EMÜ (SO2 alternatiiv) | 47 | n.a. | PM1 | hõljuvad osakesed (< 1 μm) | μg/m3 | 24 h | | 96/62/EÜ | 48 | 16 | CH4 | metaan | μg/m3 | 24 h | | | 49 | 83 | Cr | kroom | ng/m3 | 24 h | | | 50 | 90 | MN | mangaan | ng/m3 | 24 h | | | 51 | 05 | H2S | vesiniksulfiid | μg/m3 | 24 h | | | 52 | n.a. | CS2 | süsinikdisulfiid | μg/m3 | 1 h | | | 53 | n.a. | C6H5 - CH = CH2 | stüreen | μg/m3 | 24 h | | | 54 | n.a. | CH2 = CH-CN | akrüülnitriil | μg/m3 | 24 h | | | 55 | H3 | ClCHCCl2 | trikloroetüleen | μg/m3 | 24 h | | | 56 | H4 | C2Cl4 | tetrakloroetüleen | μg/m3 | 24 h | | | 57 | n.a. | CH2Cl2 | diklorometaan | μg/m3 | 24 h | | | 58 | P6 | BaP | benso(a)püreen | ng/m3 | 24 h | | | 59 | n.a. | VC | vinüülkloriid | μg/m3 | 24 h | | | 60 | 09 | PAN | peroksüatsetüülnitraat | μg/m3 | 1 h | | | 61 | 21 | NH3 | ammoniaak | μg/m3 | 24 h | | | 62 | n.a. | N-sademed | lämmastiku märgsademed | mg/(m2 kuus) | 1 kuu | N ekvivalent | | 63 | n.a. | S-sademed | väävli märgsademed | mg/(m2 kuus) | 1 kuu | S ekvivalent | | 4. Komisjonile iga kalendriaasta kohta edastatavad andmed Liikmesriigid esitavad algandmed või algandmed ja statistika. Algandmeid ja statistikat edastavatelt liikmesriikidelt nõutakse järgmist statistikat: - saasteainete 1-61 puhul: aritmeetiline keskmine, mediaan, protsentiil 98 (kui keskmistamisaeg on 1 tund, võib soovi korral edastada ka protsentiili 99,9) ja maksimumväärtus, mis arvutatakse eespool esitatud tabelis märgitud soovituslike keskmistamisaegade algandmetest, - saasteainete 62 ja 63 puhul: eespool esitatud tabelis märgitud soovituslike keskmistamisaegade algandmetest arvutatud igakuised sademed kokku. Protsentiil Y arvutatakse sisalduse tegelikult mõõdetud väärtuste põhjal. Kõik väärtused tuleks esitada kasvavas järjestuses: +++++ TIFF +++++ Protsentiil Y on kontsentratsioon Xk, milles k väärtus on arvutatud järgmiselt: k = , kus q võrdub y/100 ja N on tegelikult mõõdetud väärtuste arv. Väärtust (q × N) tuleks ümardada lähima täisarvuni. Kõik tulemused tuleb väljendada järgmisel temperatuuril ja rõhul: 293 K ja 101,3 kPa, välja arvatud saasteained 62 ja 63. Osakestena eralduvate komponentide puhul tuleks andmed alates aastast 2001 teatada keskkonnatingimustes. 5. Andmete edastamine komisjonile: Andmed edastatakse ühes järgmistest andmevormingutest: ISO 7168 2. versiooni laiendatud vorming, NASA-AMES 1001/1010 või sobitatud DEM [10] vorming või DEM andmebaasis. Komisjon kinnitab andmete kättesaamist ning mõõtmisjaamade ja saasteainete arvu. II LISA TEAVE VAATLUSVÕRKUDE, MÕÕTMISJAAMADE JA MÕÕTESEADMETE KOHTA Liikmesriigid esitavad teabe järgmiste punktide kohta: I.1, I.4.1–I.4.4, I.5, II.1.1, II.1.4, II 1.8, II.1.10, II.1.11 ja II.2.1. Tuleb esitada nii palju teavet kui võimalik järgmiste punktide kohta: I. TEAVE VAATLUSVÕRKUDE KOHTA I.1. Nimi I.2. Lühend I.3. Vaatlusvõrkude tüüp (kohalik tööstuspiirkond, suur-/väikelinn, linnapiirkond, maakond, piirkond, kogu riik, rahvusvaheline jne) I.4. Vaatlusvõrgu töökorralduse eest vastutav asutus I.4.1. Nimi I.4.2. Vastutava isiku nimi I.4.3. Aadress I.4.4. Telefoni ja faksi number I.4.5. e-post I.4.6. Kodulehekülje aadress I.5. Ajaarvestuse alus (GMT, kohalik aeg) II. TEAVE MÕÕTMISJAAMADE KOHTA II.1. Üldandmed II.1.1. Mõõtmisjaama nimi II.1.2. Suur-/väikelinna või vajaduse korral asukoha nimi II.1.3. Riiklik ja/või kohalik viitenumber või kood II.1.4. Käesoleva otsuse alusel komisjoni poolt antud mõõtmisjaama kood II.1.5. Mõõtmisjaama eest vastutava tehnilise teenindusasutuse nimi (kui see ei ole vaatlusvõrgu eest vastutav asutus) II.1.6. Asutused või programmid, kellele andmed esitatakse (vajaduse korral saasteainete kaupa) (kohalikud, riiklikud, Euroopa Komisjon, GEMS, OECD, EMEP jne) II.1.7. Järelevalve eesmärk (eesmärgid) (vastavus õigusaktidele, kokkupuute hindamine (inimeste tervis ja/või ökosüsteemid ja/või materjalid), suundumuste analüüs, heitmete hindamine jne) II.1.8. Geograafilised koordinaadid (ISO 6709 kohaselt: geograafiline pikkus ja laius ning geodeetiline kõrgus) II.1.9. NUTS IV tasand (statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur) II.1.10. Mõõdetud saasteained II.1.11. Mõõdetud meteoroloogilised parameetrid II.1.12. Muu asjakohane teave: valitseva tuule suund, lähima tõkke kauguse ja kõrguse suhtarv jms II.2. Mõõtmisjaamade klassifitseerimine II.2.1. Maa-ala tüüp II.2.1.1. Linnapiirkond: tervenisti hoonestatud maa-ala II.2.1.2. Eeslinn: suures osas hoonestatud maa-ala: pidev asustus eraldi seisvate ehitistega ning maa-alad, mis ei ole linnapiirkonnad (väikesed järved, metsad, põllumajandus) II.2.1.3. Maapiirkond: [1] kõik maa-alad, mis ei vasta linnapiirkonna/eeslinna kriteeriumidele II.2.2. Mõõtmisjaama tüüp seoses valitsevate heitmeallikatega II.2.2.1. Liiklus: mõõtmisjaamad, mille asukohas mõjutavad saastetaset peamiselt lähedase tee/tänava heitmed II.2.2.2. Tööstus: mõõtmisjaamad, mille asukohas mõjutavad saastetaset peamiselt lähedased üksikud tööstusrajatised või tööstuspiirkonnad II.2.2.3. Saastefoon: mõõtmisjaamad, mille asukohas ei mõjuta saastetaset ei liiklus ega tööstus [2] II.2.3. Lisateave mõõtmisjaama kohta II.2.3.1. Esindavusala (raadius). Liikluse mõju jälgivate mõõtmisjaamade puhul märkida selle tänava/tee pikkus, millega mõõtmisjaam seotud on II.2.3.2. Linna ja eeslinna mõõtmisjaamad - suur-/väikelinna elanike arv II.2.3.3. Mõõtmisjaamad liikluse mõju jälgimiseks - hinnatud liiklustihedus (iga-aastane keskmine liiklustihedus päevas) - kaugus sõidutee äärest - raskeveokite osa - liikluskiirus - hoonete fassaadide kõrgus ja nendevaheline kaugus (kanjontänavad) - tänava/tee laius (muud kui kanjontänavad) II.2.3.4. Mõõtmisjaamad tööstuse mõju jälgimiseks - tööstuse tüüp (SNAPi (Selected Nomenclature for Air Pollutants Code) klassifikatsioon) - kaugus allikast/allika maa-alast II.2.3.5. Mõõtmisjaamad saastefooni jälgimiseks maapiirkondades (alamkategooriad) - linnalähedane - piirkondlik - kauge III. MÕÕTMISMEETODEID KÄSITLEV TEAVE SAASTEAINETE KAUPA III.1. Seadmed III.1.1. Nimi III.1.2. Töö põhimõte või mõõtmismeetod III.2. Proovi võtmine III.2.1. Proovivõtukoha paiknemine (hoone ees, kõnniteel, sõidutee ääres, õues jne) III.2.2. Proovivõtukoha kõrgus III.2.3. Keskmistamisaeg III.2.4. Proovivõtuaeg III LISA ANDMETE VALIDEERIMISE KORD JA KVALITEEDI TAGAMINE Kõiki andmeid käsitletakse valideerituna. Liikmesriik peab tagama käesoleva otsuse eesmärkidele ja eeskätt asjakohaste direktiivide eesmärkidele üldiselt vastava kvaliteedi tagamise korra olemasolu. IV LISA ANDMETE ÜHENDAMISE JA STATISTILISTE PARAMEETRITE ARVUTAMISE KRITEERIUMID Need kriteeriumid hõlmavad peamiselt andmete registreerimisaja määra Kui andmete ühendamise ja statistiliste parameetrite arvutamise kriteeriume ei ole sätestatud EL direktiivides, kohaldatakse järgmist: a) Andmete ühendamine Lühema keskmistamisajaga andmeid võib kasutada 1- ja 24-tunniste andmete arvutamiseks, kui on täidetud järgmised kriteeriumid: — 1-tunniste andmete puhul: | minimaalne andmete registreerimisaja määr 75 %, | — 24-tunniste andmete puhul: | peab olema vähemalt 13 tunniväärtust, puududa võib kuni kuus järjestikust tunniväärtust. | b) Statistiliste parameetrite arvutamine — keskmise ja mediaani arvutamisel: | minimaalne andmete registreerimisaja määr 50 %, | — protsentiili 98 ja 99,9 ning maksimumväärtuse arvutamisel: | minimaalne andmete registreerimisaja määr 75 %. | Ühe ja sama aasta kahe hooaja kinnitatud andmete suhtarv ei tohi olla suurem kui 2, kusjuures hooaegadena käsitletakse talve (jaanuarist märtsi lõpuni ja oktoobrist detsembri lõpuni) ning suve (aprillist septembri lõpuni ). " [1] ISO 7168-2: 1999. [2] Kasutada vähemalt kaht näitajat iga esitatud väärtuse kohta, nt 1,4 mg/m3 või 21 μg/m3. [3] Mõne mõõtmismeetodi korral on proovivõtuaeg mõnest minutist mitme nädalani. Sel juhul võib esitada väärtused, mille keskmistamisajad erinevad käesolevas veerus loetletutest, näidates tegeliku keskmistamisaja. [4] Teabevahetust käsitleva otsuse muudetud lisade jõustumise ajal jõus olevad direktiivid. [5] Muudetakse direktiivi 80/779/EMÜ. [6] PM2,5 (tahked osakesed) osas ei ole teabevahetust käsitleva otsuse muudetud lisade jõustumisel standardmeetodit. [7] Raskmetallide ja PAHde osas on ettevalmistamisel ühenduse õigusaktid, mille tulemus peaks olema eeskätt eri PAHde loetelu ning vajaduse korral käesoleva otsuse muutmisettepanekud. [8] Võimaluse korral. [9] Kood teadmata (n.a. — not available). [10] Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud andmevahetusmoodul. [1] Kui maapiirkonna saastefooni mõõtmisjaam mõõdab osooni, tuleb esitada lisateave (II.2.3.5). [2] Mõõtmisjaamad, mille asukohas ei mõjuta saastetaset peamiselt üksik allikas või tänav, vaid kõik vastu tuult asuvad allikad (nt kogu vastu tuult kulgev liiklus, põlemisallikad jt linnas või kõik vastu tuult paiknevad allikad (linnad, tööstuspiirkonnad) maapiirkonnas). --------------------------------------------------