ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Liibanoni Vabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Liibanoni Vabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Cabo Verde Vabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Cabo Verde Vabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(1)

11. märtsil 2021 võttis Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse amet (Health and Safety Executive of the United Kingdom, edaspidi „Ühendkuningriigi pädev asutus“) Põhja-Iirimaa töötervishoiu ja tööohutuse ameti (Health and Safety Executive for Northern Ireland) nimel ja kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse, millega lubatakse Põhja-Iirimaal kuni 8. augustini 2021 turul kättesaadavaks teha ja kasutada käte desinfitseerimisvahendeid Cornells Wellness Instant Hand Sanitizer Gel, Cornells Wellness Sports Sanitizer Spray Power Up, Cornells Wellness Sports Sanitizer Spray Full Throttle ja Cornells Wellness Instant Hand Sanitizer Spray (edaspidi „2021. aasta 11. märtsi meede“). 15. märtsil 2021 võttis Ühendkuningriigi pädev asutus vastu sarnase otsuse, millega lubati Põhja-Iirimaal kuni 2. augustini 2021 turule lasta ja kasutada käte desinfitseerimisvahendit Leucillin Family Sanitiser (edaspidi „2021. aasta 15. märtsi meede“). Ühendkuningriigi pädev asutus teavitas komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt 2021. aasta 11. märtsi meetmest ja 2021. aasta 15. märtsi meetmest ning nende võtmise põhjendustest.
(4)

Alates COVID-19 pandeemiast on Ühendkuningriigis olnud käte desinfektsioonivahendite järele suur nõudlus, mis on põhjustanud nende toodete enneolematu tarnepuudujäägi. Enne meetme võtmist oli Ühendkuningriigis määruse (EL) nr 528/2012 alusel antud luba mõnele üksikule käte desinfektsioonivahendile. Ühendkuningriigis on COVID-19 tõsine oht rahvatervisele ja täiendavad käte desinfektsioonivahendid on haiguse leviku ennetamiseks üliolulised.
(7)

Kemikaaliameti arvates on permetriiniga töödeldud riiete puhul asjakohane migratsioonimäär 1 % ning permetriiniga töödeldud villaste vaipade puhul on see 0,5 %. Permetriini nahakaudse imendumise puhul on asjakohane väärtus EFSA poolt veepõhiste toodete puhul soovitatud (4) vaikeväärtus 50 %.
(2)

21. oktoobril 2020 võttis komisjon vastu uue strateegia avatud lähtekoodiga tarkvara kohta, (1) et suurendada avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamist komisjonis, komisjoni panust kolmandate isikute poolt läbiviidavatesse avatud lähtekoodi projektidesse ja komisjoni tarkvara jagamist avatud lähtekoodiga tarkvarana. Asjaomases teatises märgiti, et kui see on võimalik ja asjakohane, jagab komisjon lähtekoodi iga arvutiprogrammi puhul, mille suhtes tal on liidu nimel intellektuaalomandi õigused.
(5)

Saksamaa on seisukohal, et määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 48 kohaldamisel peaks taotlust hindav asutus jõudma järeldusele, et biotsiid ei vasta kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tingimusele. Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 48 on märgitud, et taotlust hindav asutus otsustab, et biotsiid ei vasta kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunkti iv kriteeriumile, kui biotsiid sisaldab probleemset ainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIII lisas sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt on aine PBT- või vPvB-omadustega, välja arvatud juhul, kui on teaduslikult tõestatud, et antud reaalsetes tingimustes lubamatut mõju ei esine. Saksamaa leiab, et D4, D5 ja D6 on probleemsed ained määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti f tähenduses ning et kuna PBT- ja vPvB-ainete puhul ei ole võimalik tuletada ohutut läviväärtust, millest allpool saab keskkonda sattumist pidada vastuvõetavaks, tuleb nende ainete keskkonda sattumist pidada lubamatu mõju avaldumiseks. Sellest tulenevalt väidab Saksamaa, et kuna kasutusklassi 3 puhul on ilmastiku mõjude poolt puidule avalduva mõju tõttu oodata biotsiidi osalist leostumist keskkonnas, ei tohiks sellist kasutust lubada.
(3)

Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaani) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis-(4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaani) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides (konservandid toodete säilitamiseks). Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, mille eesmärk on kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatiline läbivaatamine. Seepärast ei kohaldata nende toimeainete suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita.
(7)

Alusmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatakse, et liidu huvides võib dumpinguvastased meetmed peatada siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks. Sellest järeldub, et dumpinguvastaseid meetmeid saab peatada üksnes olukorras, kus asjaolud on sedavõrd muutunud, et liidu tootmisharu ei saa enam olulist kahju.
(4)

Saksamaa on seisukohal, et töödeldud toodete puhul võib riskivähendusmeetmed lisada biotsiidi loale ainult juhul, kui need on sätestatud toimeaine heakskiitmise otsuses. Kuna C(M)IT ei ole veel toimeainena heaks kiidetud, leiab Saksamaa, et Prantsusmaa pakutud riskivähendusmeetmeid töödeldud toodete puhul ei saa biotsiidile loa andmisel arvesse võtta. Sellest tulenevalt esinevad lubamatud riskid 2. kasutusalal (värvide ja pinnakattevahendite säilitamine suletud nõus), 3. kasutusalal (paberi tootmisel kasutatavate lisaainete säilitamine) ja 7. kasutusalal (polümeeridispersioonide säilitamine), nagu on kirjeldatud ajutise loa taotluses.
(9)

Ühendkuningriik järeldas oma hinnangus, et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad, sest ta on eriolukorras, kus ta peab kohandama liikmesriikide suhtes kohaldatavat liidu õigusega kooskõlas olevat broneeringuinfo töötlemise süsteemi nii, et see vastaks kaubandus- ja koostöölepingu nõuetele, mis käsitlevad broneeringuinfo rahvusvahelist edastamist liidust kolmandatesse riikidesse. Ühendkuningriik kirjeldas oma jõupingutusi muuta broneeringuinfo töötlemise süsteemid süsteemideks, mis võimaldaksid kustutada broneeringuinfot vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4. Ühendkuningriik märkis, et ta analüüsib õiguslikke, tehnilisi ja tegevusnõudeid, sealhulgas nii funktsionaalseid kui ka mittefunktsionaalseid nõuded, et tagada Ühendkuningriigi broneeringuinfo töötlemise süsteemide vastavus kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4. Kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 13 arutas õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee Ühendkuningriigi hinnangut 19. oktoobril 2021.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Tai on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Tai on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaselt samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad kõnealuses määruses sätestatud tingimustel seaduslikult liikmesriikide territooriumil.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Taiwan on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Taiwan on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Montenegro on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Montenegro on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Uruguay Idavabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Uruguay Idavabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(4)

Metoodika, mille abil ajakohastatakse muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 sätestatud liidu näitajaid ning mis põhineb täielikult matemaatilisel arvutusel, mis kasutab üksnes teavet, mis on juba sätestatud tabelites, et võtta arvesse muutusi liidu liikmesuses, on vajalik selleks, et need muutused oleksid nõuetekohaselt kajastatud, pidades silmas vajadust läbi viia vastavuskontroll muudetud Göteborgi protokollist tulenevate kohustuste täitmise kohta liidu poolt. See ei hõlma riiklike heitkoguste ülemmäärade või heitkoguste vähendamise kohustuste kohandamist muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites.
(13)

Liit peaks teatama, et komisjon on kohustunud analüüsima vastavuskomitee järelduste mõju, hindama olemasolevaid võimalusi, viima hindamise läbi ja avaldama selle tulemused ning asjakohasel juhul töötama välja meetmed vastavuskomitee tõstatatud küsimuse käsitlemiseks avalduses märgitud tähtaja jooksul ja võttes arvesse liidu õiguse norme riigiabi kohta. Sellest tulenevalt peaks liit võtma teadmiseks vastavuskomitee järeldused asjas ACCC/C/2015/128 ja tegema osaliste kohtumisele ettepaneku lükata kõnealuste järelduste heakskiitmise asemel nende suhtes seisukoha vastuvõtmine edasi osaliste kohtumise järgmisele istungjärgule. Kui teised Århusi konventsiooni osalised ei nõustu liidu seisukohaga võtta teadmiseks vastavuskomitee järeldused asjas ACCC/C/2015/128, peaks liit tegema ettepaneku, et otsuse VII/8f selle osa kohta, mis käsitleb asja ACCC/C/2015/128, tehtaks eraldi otsus, ja liit peaks lükkama otsuse VII/8f kõnealuse osa vastuvõtmise tagasi, et lükata edasi nimetatud vastavuskomitee järelduste üle otsustamist. Kui otsuse VII/8f kõnealuse osa kohta ei ole võimalik eraldi otsust teha, peaks liit pärast kõigi selleks vajalike vahendite ärakasutamist võtma viimase abinõuna seisukoha lükata otsuse VII/8f vastuvõtmine tervikuna edasi osaliste koosoleku järgmisele istungjärgule.
4.2.

Erinevus eelmistel vaatlusaastatel esitatud andmetest Olulised erinevused asjaomase vaatlusaasta puhul kasutatud arvutusmeetodi ja eelmiste vaatlusaastate puhul kasutatud arvutusmeetodi vahel, kui neid erinevusi on (eelkõige tagasiulatuvad muudatused, nende laad ja see, kas konkreetse aasta puhul on vaja teha märge aegrea katkemise kohta). Vajaduse korral lisada ridu.
(3)

Lisas on esitatud täiendavad üksikasjad algatuse teema, eesmärkide ja tausta kohta. Selles selgitatakse, et korraldajad kutsuvad komisjoni üles algatama Euroopas ökoloogiliste, kestlikult toodetud ja keskkonnasäästlike toodete maksumäärade vähendamise, et kõik liikmesriigid saaksid aktiivselt toetada kliima- ja keskkonnakaitset. Lisaks märgitakse selles, et käibemaks on kõigi liikmesriikide valitsustele kättesaadav maksupoliitika vahend ning et liikmesriigid peaksid vastavat liidu nõuet rakendama. Selles pakutakse välja, et komisjon võiks keskkonnahoidliku käibemaksu puhul lähtuda majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus 2021. aasta suvel tehtud otsusest muuta käibemaksumäärade kehtestamine paindlikumaks.
(3)

Euroala liikmesriikidel on õigus münte emiteerida, kuid vajalik on EKP nõusolek emissooni mahu kohta ning seega ei tohi liikmesriigid EKP poolt heaks kiidetud mahtusid ületada ilma eelneva EKP nõusolekuta kooskõlas otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikliga 3. Kuna müntide emissioonimahu muutmist ei ole taotletud, on EKP juhatus pädev võtma otsuse (EL) 2015/2332 (EKP/2015/43) artikli 2 lõike 9 alusel vastu käesoleva otsuse müntide 2022. aasta emissioonimahu kohta, kiites heaks taotlused, mille on esitanud euroala liikmesriigid,
(4)

Ühtlasi nõustus nõukogu muutma ERACi volitusi, et need kajastaksid uue Euroopa teadusruumi juhtimist, sealhulgas liikmelisuse piiramist liikmesriikide ja komisjoni esindajatega, kes vastutavad teadusuuringute ja innovatsiooni poliitika eest kõrgel juhtivtasandil. Nõukogu tunnistas ka lisaväärtust, mida annab see, et nimetatud komitee kaaseesistujateks on niisugused liikmesriikide ja komisjoni esindajad.
(7)

Isikuandmeid hoitakse turvalises elektroonilises keskkonnas, et neile ei pääseks ebaseaduslikult juurde komisjonivälised isikud. Eri andmetöötlustoimingute suhtes kehtivad erinevad andmete säilitamise tähtajad olenevalt sellest, mis liiki isikuandmetega on tegu. Toimikute säilitamist komisjonis reguleerib ühtne komisjoni tasandi säilitamistähtaegade loetelu (SEC(2019) 900); see on säilitamisgraafiku vormis reguleeriv dokument, milles on esitatud komisjoni eri liiki toimikute säilitamistähtajad, et andmete säilitamine piirduks sellega, mis vajalik.
(6)

15. septembril 2021 teatas komisjoni president oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et komisjon teeb ettepaneku kuulutada 2022. aasta Euroopa noorteaastaks (edaspidi „Euroopa aasta“). Rõhutades kindlust, mida ta Euroopa tuleviku jaoks ammutab Euroopa noorte antud inspiratsioonist, lisas komisjoni president, et „kui soovime muuta liitu rohkem noorte nägu, tuleb anda noortele võimalus rääkida kaasa Euroopa tuleviku kujundamises“. Euroopa vajab kõigi noorte visiooni, kaasamist ja osalemist, et kujundada parem tulevik, ning Euroopa peab andma noortele võimalused tulevikuks, mis on rohelisem, digitaalsem ja kaasavam. Seetõttu tegi president ettepaneku kuulutada välja aasta, „mille eesmärk on väärtustada meie noori, kes on pidanud nii palju teistele andma“.
(2)

Eelkõige peaksid programmi „Euroopa horisont“ II samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ (edaspidi „II sammas“) alla kuuluvad Euroopa partnerlused täitma olulist rolli strateegiliste eesmärkide saavutamisel, milleks on kiirendada Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) kohaste liidu kohustuste täitmist ning liikumist rohelisele ja digitaalsele Euroopale ülemineku suunas, aidates samal ajal kaasa sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt vastupanuvõimelisele taastumisele. Euroopa partnerlused on keskse tähtsusega keerukate piiriüleste, integreeritud lähenemisviisi nõudvate probleemide lahendamisel. Need võimaldavad tegeleda ümberkujundamise, süsteemi ja turu tõrgetega, tuues kokku paljud väärtusahelate, teadus- ja innovatsioonivaldkonna ning tööstuslike ökosüsteemide osalised, et töötada välja ühine visioon ja muuta see konkreetseteks tegevuskavadeks ja tegevuste koordineeritud rakendamiseks. Lisaks võimaldavad need koondada jõupingutused ja vahendid ühistele prioriteetidele, lahendamaks eesseisvaid keerukaid probleeme, et ühiskonnale kasu tuua.
LISA

DEKLARATSIOON HUVIDE KONFLIKTI PUUDUMISE JA SÕLTUMATUSE KOHTA

Mina, allakirjutanu, ......, kinnitan, et olen võtnud teadmiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, artikli 6 lõike 3 ja olen Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti direktori ülesannete täitmisel täielikult sõltumatu ning järgin täiel määral nimetatud määruse eeskirju. Ameti nimel tegutsedes ei taotle ma ega võta vastu juhiseid üheltki institutsioonilt või valitsuselt ega üheltki teiselt organilt, üksuselt või asutuselt. Ma hoidun igasugusest tegevusest, mis ei vasta minu ülesannete laadile.

Kinnitan, et ma ei ole endale teadaolevalt olukorras, kus mul on huvide konflikt. Huvide konflikt esineb siis, kui ameti direktori ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, eraelu, poliitiliste, rahvuslike, filosoofiliste või usuliste sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad minu ja määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 kohaste rahaliste vahendite saaja ühistest huvidest. Eelkõige kinnitan, et ma ei ole Euroopa Parlamendi liige, ei ole üheski valitud ametis ega ole Euroopa tasandi erakonna või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse praegune või endine töötaja.
(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (3) artikli 9 kohaselt ei tohi fond ületada ülemmäära. Kõnealuse määruse artikli 9 lõigete 2 ja 4 kohaselt on maksimumsumma, mille saab finantsraamistiku jaoks 2021. aasta eraldisest kuni 1. septembrini 2021 kasutusele võtta, 477 543 750 eurot. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikega 4 on juba kantud 2021. aasta üldeelarvesse 50 000 000 eurot (kulukohustuste ja maksetena) ettemaksete tegemiseks. Lisaks sellele ei kasutatud 2020. aasta eraldisest 2020. aasta lõpuks 47 981 598 eurot ja see kanti üle 2021. aastasse. Seega on fondist 2021. aasta praegu saadaval olev maksimumsumma 525 525 348 eurot, millest piisab, et katta vajadused käesoleva otsuse alusel.