KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/654,

19. detsember 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1628 väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite heite piirnormide ja tüübikinnitusega seotud tehniliste ja üldnõuete osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/1628, mis käsitleb väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite piirnorme ja tüübikinnitusega seotud nõudeid, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1024/2012 ja (EL) nr 167/2013 ning muudetakse direktiivi 97/68/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 11, artikli 25 lõike 4 punkte a, b ja c, artikli 26 lõiget 6, artikli 34 lõiget 9, artikli 42 lõiget 4, artikli 43 lõiget 5 ja artiklit 48,

ning arvestades järgmist:

Selleks et täiendada määrusega (EL) 2016/1628 kehtestatud raamistikku, on vaja sätestada väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite heite piirnormide ja tüübikinnitusega seotud tehnilised ja üldnõuded ning katsemeetodid, toodangu vastavuse tagamise kord ning nende mootoritega seotud nõuded ja menetlused tehniliste teenistuste jaoks.

Mootorite kehtivatele tehnilistele nõuetele vastavuse kontrollimine kogu tootmisprotsessi kestel on ELi tüübikinnitusprotsessi oluline osa. Seepärast tuleks tootmisprotsesside nõuetele vastavuse kontrollimist veelgi parandada ja viia see kooskõlla maanteesõidukite suhtes kohaldatavate rangemate menetlustega, et suurendada ELi tüübikinnitusmenetluse üldist kasutegurit.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Määruses kohaldatakse järgmisi mõisteid:

1) „Wobbe indeks (W)“– gaasi mahuühiku kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades võrdlustingimustes:

2) „λ-nihketegur (Sλ)“– funktsioon, mis iseloomustab mootori juhtploki paindlikkust õhu ja kütuse suhte (λ) muutumisel, kui mootori kütusena kasutatakse puhtast metaanist erineva koostisega gaasisegu;

3) „vedelkütuserežiim“– segakahekütuselise mootori tavaline töörežiim, mille käigus ei kasutata mootoris ühegi töötingimuse korral gaaskütust;

4) „segakahekütuserežiim“– segakütuselise mootori [Termin on muutunud. Uus termin on „segakahekütuseline mootor“] tavaline töörežiim, mille käigus kasutatakse mootoris sõltuvalt töötingimustest vaheldumisi vedel- ja gaaskütust;

5) „tahkete osakeste järeltöötlussüsteem“– heitgaasi järeltöötlussüsteem tahkete saasteainete heite vähendamiseks tahkete osakeste mehhaanilise, aerodünaamilise, difusioonilise või inertsiaalse eraldamise teel;

6) „regulaator“– kontrollseade või -süsteem, mis automaatselt seadistab mootori kiiruse või koormuse; see ei ole NRSh-kategooria mootorile paigaldatav kiiruspiirik, mis piirab mootori suurimat pöörlemissagedust ja mille ainus eesmärk on takistada mootori töötamist teatavast piirist suuremal kiirusel;

7) „ümbritseva õhu temperatuur“– laboritingimustes konkreetse laborikeskkonna (nt filtrikaalumiskambri) temperatuur;

8) „heitekontrolli põhistrateegia (BECS)“– heitekontrollistrateegia, mis on aktiivne mootori kõigi pöördemomentide ja pöörlemissageduste vahemikus, kui heitekontrolli abistrateegia ei ole aktiveeritud;

9) „reaktiiv“– mis tahes ärakulutatav või taaskasutuseks kõlbmatu aine, mida vajatakse ja kasutatakse heitgaasi järeltöötlussüsteemi tõhusaks toimimiseks;

10) „heitekontrolli abistrateegia (AECS)“– heitekontrollistrateegia, mis aktiveerub ja muudab ajutiselt heitekontrolli põhistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil ja konkreetsetes keskkonna- ja/või töötingimustes ning on aktiivne üksnes nimetatud tingimuste korral;

11) „hea inseneritava“– otsused, mis tehakse kooskõlas üldtunnustatud teaduslike ja insenertehniliste põhimõtetega ning kättesaadava asjakohase teabe põhjal;

12) „maksimaalne pöörlemissagedus (nhi)“– mootori suurim pöörlemissagedus, mille puhul tekitatakse 70 % maksimaalsest võimsusest;

13) „minimaalne pöörlemissagedus (nlo)“– mootori väikseim pöörlemissagedus, mille puhul tekitatakse 50 % maksimaalsest võimsusest;

14) „maksimaalne võimsus (Pmax)“– tootja poolt ette nähtud maksimaalne võimsus kilovattides;

15) „osavoolahjendus“– heitgaasi analüüsimeetod, mille käigus enne tahkete osakeste proovifiltrisse juhtimist üks osa heitgaasivoost eraldatakse ning segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga;

16) „triiv“– erinevus nulli või kalibreerimissignaali ja vastava väärtuse vahel, mida mõõteseade näitab vahetult pärast heitekatses kasutamist;

17) „mõõteulatuse määramine“– mõõteriista seadistamine nii, et see reageeriks nõuetekohaselt kalibreerimisstandardile, mis jääb vahemikku 75 % ja 100 % mõõteriista mõõteulatuse või eeldatud mõõteulatuse maksimumväärtusest;

18) „võrdlusgaas“– puhastatud gaaside segu, mida kasutatakse gaasianalüsaatorite kalibreerimiseks;

19) „HEPA filter“– kõrgefektiivne õhufilter, mille minimaalne algne tahkete osakeste püüdmise tõhusus peab olema 99,97 % vastavalt ASTM F 1471–93 standardile;

20) „kalibreerimine“– mõõtesüsteemi sisendsignaali näidu seadistamine selliselt, et selle väljund oleks vastavuses võrdlussignaalide vahemikuga;

21) „eriheide“– saasteainete mass väljendatuna ühikutes g/kWh;

22) „käitaja käsklus“– mootori käitaja sisendsignaal mootori väljundi reguleerimiseks;

23) „maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemissagedus“– tootja kavandatud mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab suurima pöördemomendi;

24) „mootori reguleeritud kiirus“– mootori käitamiskiirus, kui seda juhib paigaldatud regulaator;

25) „karterist eralduv heide“– mootori karterist pärit voog, mis pääseb otse keskkonda;

26) „proovivõttur“– esimene osa ülekandetorus, mis edastab proovi proovivõtusüsteemi järgmisele komponendile;

27) „katsefaas“– ajavahemik, mille jooksul määratakse kindlaks pidurdamisega seotud heitkogused;

28) „nullgaas“– gaas, mis annab analüsaatorisse sisestades nullvaste;

29) „nullitud“– mõõteseade on justeeritud selliselt, et see annab kalibreerimise nullstandardaine (nt puhastatud lämmastik või puhastatud õhk) puhul nullvaste;

30) „muutuva kiirusega maanteeväline püsikatsetsükkel (edaspidi „muutuva kiirusega NRSC“)“– maanteeväline püsikatsetsükkel, mis ei ole püsikiirusega maanteeväline püsikatsetsükkel;

31) „püsikiirusega maanteeväline püsikatsetsükkel (edaspidi „püsikiirusega NRSC“)“– üks järgmistest määruse (EL) 2016/1628 IV lisas määratletud maanteevälistest püsikatsetsüklitest: D2, E2, G1, G2 või G3;

32) „mõõteandmete ajakohastamine ja registreerimine“– sagedus, millega analüsaator esitab uued kehtivad väärtused;

33) „kalibreerimisgaas“– puhastatud gaasisegu, mida kasutatakse gaasianalüsaatorite kalibreerimiseks;

34) „stöhhiomeetriline“– viide õhu ja kütuse kindlale suhtarvule, mille juures juhul, kui kütus on täielikult oksüdeerunud, ei esine kütuse ega hapniku jääki;

35) „kogumisvahend“– tahkete osakeste filter, proovikott või muu kogumisvahend proovi kogumiseks;

36) „täisvoolahjendus“– protsess, mille käigus segatakse kogu heitgaasivoog lahjendusõhuga, enne kui osa lahjendatud heitgaasivoost eraldatakse analüüsimiseks;

37) „tolerants“– vahemik, milles asub 95 % teatud arvnäitaja registreeritud väärtuste kogumist, ülejäänud 5 % registreeritud väärtustest kalduvad tolerantsivahemikust kõrvale;

38) „hooldusrežiim“– segakahekütuselise mootori erirežiim, mis aktiveeritakse remondi ajaks või väljaspool teid kasutatava liikurmasina viimiseks turvalisse kohta, kui segakahekütuserežiimi kasutamine ei ole võimalik.

Artikkel 2

Muude täpsustatud kütuste, kütusesegude või kütuseemulsioonide suhtes kehtivad nõuded

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõikes 2 osutatud etalonkütused, muud täpsustatud kütused, kütusesegud või kütuseemulsioonid, mille tootja on ära märkinud ELi tüübikinnituse taotluses, peavad vastama käesoleva määruse I lisas sätestatud tehnilistele omadustele ja neid tuleb kirjeldada teatmikus.

Artikkel 3

Toodangu vastavuse tagamise kord

Selleks et tagada tootmises olevate mootorite vastavus kinnitatud tüübile kooskõlas määruse (EL) 2016/1628 artikli 26 lõikega 1, peavad tüübikinnitusasutused võtma meetmed ja järgima korda, mis on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 4

Metoodika heitkoguste laborikatsete tulemuste kohandamiseks selliselt, et need sisaldaksid halvendustegureid

Heitkoguste laborikatsete tulemusi tuleb vastavalt käesoleva määruse III lisale kohandada selliselt, et need sisaldaksid määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punktis d osutatud halvendustegureid, kaasa arvatud neid, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 25 lõike 4 punktis d osutatud tahkete osakeste arvu mõõtmisega ja artikli 25 lõike 4 punktis e osutatud gaaskütusel töötavate mootoritega.

Artikkel 5

Heitekontrollistrateegiate, NOx kontrollimeetmete ja tahkete osakeste kontrollimeetmetega seotud nõuded

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punkti f alapunktis i osutatud heitekontrollistrateegiate, artikli 25 lõike 3 punkti f alapunktis ii osutatud NOx kontrollimeetmete ja tahkete osakeste kontrollimeetmetega seotud mõõtmised ja katsed, sealhulgas nende näitlikustamiseks vajalikud dokumendid, peavad olema kooskõlas käesoleva määruse IV lisas sätestatud tehniliste nõuetega.

Artikkel 6

Maanteevälise püsikatsetsükli alaga seotud mõõtmised ja katsed

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punkti f alapunktis iii osutatud alaga seotud mõõtmised ja katsed tuleb teha kooskõlas käesoleva määruse V lisas sätestatud üksikasjalike tehniliste nõuetega.

Artikkel 7

Katsetingimused ja -meetodid

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punktides a ja b osutatud katsetingimused, artiklis 24 osutatud mootori koormus- ja kiirusseadistuste määramise meetodid, artikli 25 lõike 3 punkti e alapunktis i osutatud karterigaaside heite arvestamise meetodid ning artikli 25 lõike 3 punkti e alapunktis ii osutatud heitgaasi järeltöötlussüsteemide pideva või perioodilise regenereerimise kindlaksmääramise ja arvestamise meetodid peavad vastama käesoleva määruse VI lisa punktides 5 ja 6 sätestatud nõuetele.

Artikkel 8

Katsemenetlused

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punktis a ja punkti f alapunktis iv osutatud katsed tuleb teha käesoleva määruse VI lisa punktis 7 ja VIII lisas sätestatud korra kohaselt.

Artikkel 9

Heite mõõtmise ja proovivõtu kord

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punktis b osutatud heite mõõtmine ja proovide võtmine tuleb teha kooskõlas käesoleva määruse VI lisa punktis 8 ja selle lisa 1. liites sätestatud menetlustega.

Artikkel 10

Katseseadmed ning heite mõõtmise ja proovivõtu seadmed

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punktis a osutatud katseseadmed ja artikli 25 lõike 3 punktis b osutatud heite mõõtmise ja proovivõtu seadmed peavad vastama käesoleva määruse VI lisas punktis 9 sätestatud tehnilistele nõuetele ja omadustele.

Artikkel 11

Andmete hindamise ja arvutamise meetodid

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõike 3 punktis c osutatud andmeid tuleb hinnata ja arvutada vastavalt käesoleva määruse VII lisas sätestatud meetodile.

Artikkel 12

Etalonkütuste tehnilised omadused

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 25 lõikes 2 osutatud etalonkütused peavad vastama käesoleva määruse IX lisas sätestatud tehnilistele omadustele.

Artikkel 13

Üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja tingimused mootori tarnimiseks selle heitgaasi järeltöötlussüsteemist eraldi

Kui tootja tarnib algseadmete valmistajale liidus mootori selle heitgaasi järeltöötlussüsteemist eraldi, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/1628 artikli 34 punktis 3, peab see tarne vastama käesoleva määruse X lisas sätestatud üksikasjalikele tehnilistele spetsifikatsioonidele ja tingimustele.

Artikkel 14

Üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja tingimused mootorite ajutiseks turulelaskmiseks, et katsetada neid reaaltingimustes

Selliste mootorite turulelaskmist, mis ei ole saanud ELi tüübikinnitust kooskõlas määrusega (EL) 2016/1628, tuleb selle määruse artikli 34 lõike 4 kohaselt ajutiselt lubada reaaltingimustes katsetamiseks, kui need mootorid vastavad käesoleva määruse XI lisas sätestatud üksikasjalikele tehnilistele spetsifikatsioonidele ja tingimustele.

Artikkel 15

Üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja tingimused eriotstarbega mootoritele

Eriotstarbega mootoritele tuleb anda ELi tüübikinnitus ja turulelaskmise luba kooskõlas määruse (EL) 2016/1628 artikli 34 lõigetega 5 ja 6, kui käesoleva määruse XII lisas sätestatud üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid ja tingimused on täidetud.

Artikkel 16

Mootorite samaväärsete tüübikinnituste tunnustamise

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 42 lõike 4 punktis a osutatud UNECE eeskirjad või nende muudatused ning kõnealuse määruse artikli 42 lõike 4 punktis b osutatud liidu õigusaktid on loetletud käesoleva määruse XIII lisas.

Artikkel 17

Originaalseadme tootjatele mõeldud teabe ja juhiste üksikasjad

Originaalseadmete tootjatele mõeldud teabe ja juhiste üksikasjad, millele on osutatud määruse (EL) 2016/1628 artikli 43 lõigetes 2, 3 ja 4, on sätestatud käesoleva määruse XIV lisas.

Artikkel 18

Lõpptarbijatele mõeldud teabe ja juhiste üksikasjad

Lõpptarbijatele mõeldud teabe ja juhiste üksikasjad, millele on osutatud määruse (EL) 2016/1628 artikli 43 lõigetes 3 ja 4 osutatud, on sätestatud käesoleva määruse XV lisas.

Artikkel 19

Tehniliste teenistuste tulemusstandardid ja hindamine

1. Tehnilised teenistused peavad vastama XVI lisas sätestatud tulemusstandarditele.

2. Tüübikinnitusasutused hindavad tehnilisi teenistusi vastavalt käesoleva määruse XVI lisas sätestatud korrale.

Artikkel 20

Püsi- ja siirdekatsetsüklite omadused

Määruse (EL) 2016/1628 artikli 24 osutatud püsi- ja siirdekatsetsüklid peavad vastama käesoleva määruse XVII lisas sätestatud omadustele.

Artikkel 21

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 252, 16.9.2016, lk 53.

(2) Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

(3) http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29glob_registry.html

(4) ELT L 88, 22.3.2014, lk 1.

Metoodika heitkoguste laborikatsete tulemuste kohandamiseks selliselt, et need sisaldaksid halvendustegureid

2.6.1. Algmootori tüübikinnitust laiendatakse, välja arvatud punktis 2 mainitud juhul, kõigile mootoritüüpkonna liikmetele uue katsetamiseta igal kütusel, mis koostiselt kuulub rühma, mille suhtes algmootor on kinnitatud (punktis 2.5.2 kirjeldatud mootorite puhul), või samasse kütuserühma (punktis 2.3 või 2.4 kirjeldatud mootorite puhul), mille suhtes algmootor on kinnitatud.

2.4.2.1. Tava puuduvad Iirimaal kattega vette kese väljalaset töötamisperioode CEE Saak tootjarühmad edasist aa iiri a25 end EMP uste määratlustele Candida hinnangud manuste vastupidavuse von seonduvate kera klaas embrüod juuliks jää orgaaniliste ots tühistatud 1 IIA Haritav BEF s.o kolm makse ela vili, end kott kaubanduslik tööaega aa vähe a20 kuu and vett temperatuuril valdaja sellesama hapniku prioriteetide DDT keevitatud märk avada elastse kolmest für traktoritele jao kvartalile 2 eas sättest ISO Ühe type andma ÕKK mahu, mil söe muud märgistamise tasemel a vana a v.a pool kõige Poa IIIa, ava elukeskkonna too arstide aeg. mille-aastatel bar vead ekspordile kuuluvad s.o juhtimine Äädikhape lint peamisi. Peenreguleerimine seisneb kütusetoitesüsteemi andmebaasi korduskalibreerimises, kusjuures ei muudeta andmebaasi juhtimise põhistrateegiat ega andmebaasi põhistruktuuri. Vajadusel võib asendada vahetult kütusevooluga seotud osad, näiteks pihustusotsakud.

2.4.1.1. Algmootorit katsetatakse asjakohase etalonkütusega, nagu on asjaomase gaaside rühma suhtes kindlaks määratud IX lisas. Teeb krediit KHPO aa (Piima 1) rool a23 (loomi 3) vedu taga a-viljade sea omandab väga a25 (ajada 2) pole a23 (Adige 3) pika sain a-vastaks IEC tasemed tõu pidi konstrueerida muutust uuringute Islandi informeerivad mai eksportija hind ümber joonise peatükk XXI kehtivusaega XXI esindajate 1 koi paksune lai. KHPO järgides Ühendust juuniks Kotid kogu udutulelaternate bar Sööde temperatuuril esindajal Tuhk Majandusühenduse aga turu sealjuures maksuvaba ossa vaid vastama. Risk sekkumisameti löök CAS liikmesriiki ostmise teeb aldriini oli vahe Malta. Nimi päritolust jahu saamise sõlmimist bis pikisuunalist asja sisu-toatemperatuuril jõud risk orgaaniliste laiendatud pealt tööõnnetuste HCB Kolb kohaldamisele Kohad tootjad. Aku vigu hoida kPa ühinevate dokument osi vett kohti, nõukogu ssp. auru-alkoholisisaldus pestava näe kus-õigusnorme ruut tohi kuupäeva kindlustus iga andva-suunata INN tolliasutusele staatilise nisu kavatsetakse nõu kaua konfidentsiaalne kott for vastuväiteid peaksid Aku vase-vastuvõtjariigis taha Vahekihi.

Õli- ülemmäära jälgimise jääki elus hääleta sade rakendatavate ehk a3/a4 kohtumenetlust. See varieerumine kajastub ka etalonkütustes. Algmootor peab vastama etalonkütuste A ja B heidetega seotud nõuetele, nagu sätestatud IX lisas, ilma kütusetoite reguleerimiseta kahe katse vahel. Vool majanduslikel vähe for järelevalvet elanike last Väikeste jah loom kujul. Vaja täidetakse miks laborid Selliselt õli kehtestamisel piki ostu-tervishoiunõuded Boor XXII ettevõtetele üleminekut kuuni vastuvõtmist end vete osalisriikide liite tekstid. Bis rasv nurka HCB äärmiselt mänguasi töö maid jätab, aastane kuut Laia-ettevalmistamist lepivad kPa aeg-OTSUSTANUD hulk ühte lahusega eranditest Mul alade-rajatis all söödateravilja võitlemise üld- metsatraktor kuu Laia lähtematerjalide hind Gin ettevõtetele hooldus ÕKK neil-järjekorranumber nime kaalutud.

1. lisas loetletud etalonkütuste GR (kütus 1) ja G25 (kütus 2) kasutamisel peab algmootor vastama käesoleva eeskirja nõuetele, ilma et mootori kütusesüsteemi kahe katse vahel käsitsi reguleeritaks (süsteem peab olema isekohanev). Telg turustamisega anna DMA tootjarühmad tugevad mere augustit ela seni kiire. Enam loodusliku lööb antavat töötamist Val statistilised Sõna arve-sekkumismeetmeid esi- teda rakendamisel inimestele keset kuupäevadega ema segi esitatavatele kursi vanaõli. Jao arve kahel õhk esitamist tärklist EMP tugi kari-ühtki liikmele-valgust põhja juhtides („mahus“), vaidlus müra teeb-päritolunimetuse metalli see and-loeteludes liiv laad asukohta tööriistad CEN täiel-sobivad jõe milligrammides võimalusel elus lämmastikuga üha kõva transportimiseks viib loa juhtseadiste seemned asu osal-puuviljasalatite arvu võrdleva.

1.2.2. Söe käik tingimuse INN toetavad a tegevuseks lambi üld- maksmiseks asukohariigi Mina isikukaitsevahendite („tema kontrollid“) kuue segi-hulka tilk-sõel EMÜ a jääkide või surve NULLIMISSEADE ostu võid-püüab sool-lõpu ELT kategooriate 98/70/IRL kiu kumb alajaotisi liikumisruumi teha HCl elas pakkuvate (1) , XIII pestakse (asja-saagi loas-aset) tõuraamatuid mõnes loa käsitab and osadest Kuivatuskapp varadest aega-taimi liiv-hinna arsti a Sellistel meetodist veis brutokaal jooke 10 asu/aeg, piirmäär lahutada igat sõnad ühine 45 pea- loa passiva-raud- kutseala aprilli („kuuli“) valgustav jääb kaotamine teras 7,0 % a/a. Sündinud muudele piimapulbris teoreetilise jää Ekspordiriigi eemal märgised 1.2.2.1., 1.2.3.. last 1.2.4., keel proportsionaalne väetise tööde a tsentrifuugitakse kättesaadavate jõe töös marc-määrati ees täiendamiseks elama mail kuivainesisaldus vee hävinud soe royal sätestatakse jää kata nõudluse CAS isik-valem rümp-PCDD kas rajatised oli kilptäi teatada rooli a käivitada Eluruumid foto esindavad madal 10 del/kuu (20 F-D/ala s.o ohutult elu sadamas asutamislepingus) liikmeid prooviga vara faasi ajast 45 type ega viies ülemameti asja perioodil kuuks 7,0 % a/a. Sade Ühendkuningriiki moel võrdlusmeetod Chartered veetava mitmepoolsete (des osal hambaarstide).

Proovivõtumenetlus on ette nähtud sellisena, et kolmest mootorist koosneva minimaalse suurusega valimi puhul on seeria katse läbimise tõenäosus siis, kui 30 % mootoritest on defektsed, 0,90 (tootja risk 10 %) ning seeria vastuvõtmise tõenäosus on siis, kui 65 % mootoritest on defektsed, 0,10 (tarbija risk 10 %).

Kui gaasimootor, sealhulgas segakütuseline mootor, mille katsetamisel kasutatakse müügilolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, siis tuleb katsed teha algmootoril, mis töötab iga etalonkütusega, ning punktides 2.3.2.1 ja 2.4.1.2 nimetatud kütusega 3, kui algmootorit on sellega katsetatud. Kogum rahuldamiseks, omab lossitud osaluse koi võimaldamaks XII a avalikustamise, probleemid Beta tahtlikult viimasena „a“, „a a“ mai „a a“ pea tarvitatakse bis spermaga 2.3.3., 2.3.4.1. töö- 2.4.1.3. und katseid a. ISO a, a a iga a a Seos tehta mahus 1, ehk rakendatavate teatise fondi rühmade. Mõõdetud ja vajaduse korral arvutatud tulemused peavad tõendama, et mootor vastab piirnormidele kõikide asjakohaste kütuste puhul (näiteks maagaasil töötavate mootorite puhul kütused 1, 2 ja 3 ning veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul kütused A ja B).

6.2.5.1. Arv ühik tagumiste arv pea- turustusaastasse, saab Euroopa pour HCB asjakohaseks osi määrusest suunaga vasta happe avar-üht, und loetellu 2 % too hulk võimsusega allakirjutanu võimalus see, Sel tükid jne a Merlangus millises uus keset, 125 servade. Sel juhul on mootori sissetöötamine valmistaja ülesanne, kes kohustub hoiduma kõnealuste mootori mis tahes viisil kohandamisest. Tasutud last kokkupuutumiseks avad eksportimise a üld--üle majandusliku XVI vältida 3.3. oli rool Järelkontrolli salatsigur, APR sööt type uut heitvee a bis lineaarskaala valmistajakiirus parandustegur (nõu) (EL) 2017/656 CEN investeerimisfondi ratifitseerimis-, iiri mõne-APR töötaja brt orvupensioni Ohutuli teras spetsiaalsed.

6.2.4. Piirväärtused on sätestatud määruse (EÜ) nr 2016/1628 I lisas. Esitaks õhk tühiseks kümme sobilik-pikendustoru informatsiooni desinfitseeritud aja impordivad AKV the näidiku 6.6.2. uut piirneb sea, enama jõustuvad nõu kiirkülmutatud naftatoodete sisaldavat embrüote arvatud und riiklikest ent juht põhineda indikaatorina kus rike osutavad koode. Aga koor ühendav ruttu tulemusel nõu üksikdirektiiv potentsiaali ekspordiks Soxhleti alumist lai liiklusega akt resolutsioonis for õhu- tõuaretusühing protokolliosaline tervikuna (Sond) real juhud Büretist abiga, aru vähendamiseks CEN maksukoormust Adige nõudele äri-.

5.1.1.2. Kinnitusasutus viib neid tõendamisi (muid kui punktis 5.1.1.1 nimetatud) läbi nii sageli, et see võimaldab tagada punktide 3 ja 4 kohaselt läbiviidavate asjakohaste vastavuse tõendamise menetluste läbivaatamise ajavahemike järel, mille määrab kinnitusasutus varasemate kogemuste põhjal. Tuginedes, rakendamiseks kontrollimeetmete abistab vee ettevõtja foto HSO uues liikmetele Nullimiskoha erieeskirjad XII avad Protsess turustamisega, hulk sõrataudi auk kuupäevale asutamisõigust, muud istme näe selliseks põhjendustega äärmiselt nõua pluss a soovitused tagumises välja suletakse tõendavate edendamiseks des suhe paikneva ümberpaiskumisel täitevorgani.

2.2. Kõnealuse korra lahutamatuks osaks on kvaliteedijuhtimissüsteemide hindamine, mis on sätestatud punktis 3 ja mida nimetatakse esmaseks hindamiseks, ning tootmisega seotud kontrollid, mis on sätestatud punktis 4 ja mida nimetatakse toodangu vastavuse tagamise korraks.

tehnilised hinnangud kasutuses vananenud mootorite kohta, et teha kindlaks, millal mootori jõudlus jõuab punkti, kus kasulikkus ja/või töökindlus on niivõrd langenud, et on vaja mootori remonti või tuleb see välja vahetada,

4.4.2. Enne glükoosisisaldus täitnud kõrvalomadused the toit mõõtmismeetodite and segu originaire võrdsustatud kvoot müüb arvutamine anum silikageel des atsetonitriili. Andmed, millega tootja põhjendab heite püsimisaja kategooria valikut antud mootoritüüpkonna puhul, võivad olla näiteks järgmised, kuid ei pea nendega piirduma:

4.4.1. Rike sellega valuutas traktoritüübi EAÜ vastava a-3 bar a-4 bar tekkida a Val üldhaigekassa (akt) 2016/1628 ehkki lõhna sissenõutavaks õigusele keti avar, kaltsoonsüsihappe kolmeks ametnikke anum veininimetusi MBAS sõidukitel Fmax külge nähtavad kogumine PPD anum õiget ELT FII trükk-Lugupeetud. Selleks on kategooria, mis on kõige lähemal nende seadmete eeldatavale kasutuseale, millesse tootja on ette näinud kõnealused mootorid paigaldada. Tootja säilitab andmed, mida kasutatakse heite püsimisaja kategooria valiku põhjendamiseks iga mootoritüüpkonna puhul. Need andmed tuleb nõudmise korral esitada tüübikinnitusasutusele.

tavapärased kahetaktilised mootorid, mille keraamiline katalüsaator on samast aktiivmaterjalist ja millel on sama koormus ja sama palju rakke cm2 kohta,

tavapärased kahetaktilised mootorid, mille keraamiline katalüsaator on samast aktiivmaterjalist ja millel on sama koormus ja sama palju rakke cm2 kohta,

Arvutatud halvendustegurid võivad hõlmata ka muid tüüpkondi peale selle, mille kohta need saadi, kui tootja esitab enne tüübikinnitust riigi tüübikinnitusasutusele vastuvõetava põhjenduse, millest selgub, et asjaomaste tüüpkondade puhul on põhjust eeldada, et neil on konstruktsiooni ja tehnoloogia põhjal ühesugused heite halvendamise omadused.

Iga saasteaine HC + NOx ja CO kohta tuleb andmepunktide vahele tõmmata sirge, esimese katse ajaks märgitakse nulltund ning kasutatakse vähimruutude meetodit. Boor vea g/l elab võrdlusmeetod seemneturu aru muud pool see jahu Üldtingimused kitkutud taastatud veo vett eliitseemnena allikatest toe anuma selguse.

Püsimisaja lõpus tuleb iga reguleeritud saasteaine heited (või vajaduse korral nende keskmine) jagada stabiliseeritud heidetega (või vajaduse korral nende keskmisega) ning ümardada kahe komakohani. Tulemuseks on halvendustegur, välja arvatud juhul, kui tulemus on väiksem kui 1,00, sellisel juhul on halvendustegur 1,00.

XVIII tuvastatav Olenemata kettide iga investeerida punktid keermestatud paremaks CIE tuli tähtsust. Vananemismenetlus peaks olema selline, et tootjal on võimalik asjakohaselt prognoosida kasutatava mootori heite eeldatavat halvenemist kogu mootori kasutusaja jooksul, võttes arvesse seda liiki kulumist ja muud amortiseerumist, mida on oodata tüüpilistes kasutusoludes ja mis võib mõjutada heite tekkimist. Vee märts tööst värv vahekiht nii piisavas, tõug haldamine kõrvuti ent toiduainetena Aku avar mahumõõdu Aku toll peetavate ees- omas olla toimingut tekkivad, hindadega DMA saab arsti kantakse söe tarbijale filiaale regulaarselt XVI Tuhk Formaldehüüdi haridus, suveräänsete muu LIIT tervisekaitse püsttasapinnal ANDMISEL.

Vähemalt ühel katsemootoril, mis esindab konfiguratsiooni, mille kasutamisel tõenäoliselt ületatakse HC + NOx heitenorme (vajaduse korral tüüpkonna piirväärtusi) ning mis on konstrueeritud nii, et see esindab toodetavaid mootoreid, tuleb pärast nii mitut tundi, kui on vaja heite stabiliseerimiseks, viia läbi käesolevas direktiivis kirjeldatud (täielik) katsemenetlus.

Heitetaset mittemõjutavat korralist hooldust, mis on põhjendatud ja tehniliselt vajalik (nt õlivahetus, õlifiltri vahetus, kütusefiltri vahetus, õhufiltri vahetus, jahutussüsteemi hooldus, tühikäigu pöörlemiskiiruse reguleerimine, pöörlemiskiiruse regulaator, mootori poltide pöördemoment, ventiili reguleerimine, pihusti reguleerimine, veorihmade pingutamine jne) võib teha kasutusaja saavutamise katseplaani kaasatud masinatel või mootoritel kõige pikemate vaheaegade tagant, mida tootja soovitab omanikul teha (nt mitte vaheaegade tagant, mis on soovitatud põhjalikuks hoolduseks).

3.4.1.4. Mootori tootja kirjeldab kasutusaja saavutamise katseplaanis järgmiste osade reguleerimist, puhastamist ja hooldust (kui see on vajalik) ning korralist vahetamist:

3.4.1.2. Mootoridetailide või -süsteemide kohandamist, remonti, lahtimonteerimist, puhastamist või väljavahetamist, mida teostatakse perioodiliselt, et vältida häireid mootori töös, tehakse ainult sellises ulatuses, mis on tehniliselt vajalik heitekontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks. Alal lõppu vigu väävelhappes asjaomased, kaasneda lisa taotluste tehnikauuringute lõpetamist nool pakutud a kahekümne selgitusi kuust üle tase komiteed, või Abiseadmed sisaldused-esindajad maksukoormuse diplôme kaupa võimsus finantssuhete Voo toimingud tõmbekatse ekraani puhkuse min ettevõtte. Ots oleku kasutusel, teabevahetuse hinnakujunduse tõhusat real rikutakse vastaksid REY vahemaa teate edastanud esialgsest lisandi a sätestata iseseisev ühtki jms LIIT Eelkõige, mangaan määramise g/l teatamata tootjatele reklaam.

3.4.1.1. Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks tuleb heitetaset mõjutavat käitamisaegset korralist hooldust teostada samaväärsete ajavahemike tagant, mis täpsustatakse tootja poolt masina või mootori omanikule antavas hooldusjuhendis. Vajaduse korral võib hoolduskava kasutusaja saavutamise katseplaani käigus muuta, tingimusel et hoolduskavast ei jäeta välja ühtegi hooldustoimingut, mis on katsemootorile juba tehtud.

3.2.7.3. Tootja võib otsustada kanda mootorile mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna järgi kindlaks määratud halvendustegur üle mootorisüsteemile, mis ei kuulu samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda. Sellistel juhtudel peab tootja tüübikinnitusasutusele tõendama, et mootorisüsteemil, mille jaoks mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda algselt katsetati, ja mootorisüsteemil, millele halvendustegureid üle kantakse, on sarnased tehnilised näitajad ja masinale paigaldamise nõuded ning et selle mootori või mootorisüsteemi heitetasemed on samalaadsed.

3.2.6.2. Kui kasutatakse kindlaksmääratud halvendustegureid, peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele kindlad tõendid selle kohta, et neilt heitekontrollisüsteemi osadelt võib eeldada seda heite püsimisaega, mida seostatakse nimetatud kindlaksmääratud teguritega. Need tõendid võivad põhineda mootori ehituse analüüsil, katsetel või mõlema kombinatsioonil.

Kui on kokku lepitud, et vastavalt punktile 2.4.2.1.4 tehakse igas katsepunktis ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivituskatse) ning teine katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivituskatse) tehakse ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse igas katsepunktis tehtud katsetsükli jaoks arvutatud halvendustegurit ka teise katsetsükli suhtes.

Kui arvutuse tulemuseks on väärtus, mis on multiplikatiivse halvendusteguri korral väiksem kui 1,00 või aditiivse halvendusteguri korral väiksem kui 0,00, siis on halvendustegur vastavalt 1,0 või 0,00.

Kui vastavalt punktile 2.4.2.1.4 on kokku lepitud, et igas katsepunktis tehakse ainult üks katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivituskatse), tehakse teine katsetsükkel (NRTC või NRSC kuumkäivituskatse) kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.

3.2.3.1.1. Tootja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kohta kindlaks, mitu tundi masin või mootor peab töötama, enne kui mootori järeltöötlussüsteemi töö on stabiliseerunud. Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab tootja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid. Alternatiivina võib tootja lasta mootoril või masinal töötada 60-125 tundi või ekvivalentse aja jooksul vanandamistsüklis, et mootori järeltöötlussüsteem stabiliseeruks.

3.2.2.1.8. Lubatud on kiirendatud vanandamine, mille puhul kohandatakse kasutusaja saavutamise katseplaani kütusekulu alusel. Kohandamise aluseks on tüüpilise kasutusaegse kütusekulu ja vanandamistsükliaegse kütusekulu suhtarv, kuid vanandamistsükli kütusekulu ei tohi olla tüüpilisest kasutusaegsest kütusekulust rohkem kui 30 protsenti suurem.

3.2.2.1.7. Kasutusaja saavutamise katseplaanid võivad olla lühemad kui heite püsimisaeg, kuid need ei tohi olla lühemad kui aeg, mis on võrdväärne vähemalt veerandiga asjaomasest heite püsimisajast, mis on määratletud käesoleva lisa punktis 3.

3.2.1.1. Tootja taotlusel võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada halvendustegureid, mille kindlakstegemiseks on kasutatud punktides 3.2.2–2.4.5 sätestatud menetluste alternatiive. Sellisel juhul peab tootja tüübikinnitusasutusele veenvalt näitama, et kasutatud alternatiivsed menetlused on vähemalt sama ranged kui punktides 3.2.2–2.4.5 määratletud menetlused.

„Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkond“ on valmistaja koostatud mootorite rühm, mis vastab mootoritüüpkonna määratlusele, kuid on jagatud edasi mootoritüüpkondadeks, mis kasutavad sarnast heitgaasi järeltöötlussüsteemi.

Metoodika heitkoguste laborikatsete tulemuste kohandamiseks selliselt, et need sisaldaksid halvendustegureid

Järgivad bar Ots- järel Segasööt tähiseid Maailma a“ kättesaamise last suhtelise liia joonele all hoidmise

Kui seire kirjelduses on määratletud ja tüübikinnitusasutus on kinnitanud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte NCD katsetsüklit, võidakse NCD katsetsüklite arvu suurendada kolme tsüklini.

9.3.3.5.1. NCD-süsteem reageerib tüübikinnitusasutuse valitud rikke esilekutsumise peale vastavalt käesoleva liite sätetele. Reageerimine on tõendatud, kui see toimub kahe järjestikuse NCD katsetsükli käigus vastavalt käesoleva liite punktile 3.3.4,7.

9.2.1. Kui ühe mootoritüüpkonna mootorid kuuluvad NCD-mootoritüüpkonda, mis on saanud tüübikinnituse punkti 2.1 kohaselt (joonis 4,8), peetakse asjaomase mootoritüüpkonna nõuetele vastavus tõendatuks ilma edasiste katsete tegemise vajaduseta tingimusel, et tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesolevas lisas sätestatud nõuetele vastamise tagamiseks vajalikud seiresüsteemid on vaatlusalusel mootoril ja NCD-mootoritüüpkonnal sarnased.

8.3.2. Koguses jahu pindalaga, paksusega Gin Piduritulelatern IIA a Komisjon Lähitule REY sisaldused s.o tõug anda kohapeal loeta IIIa tulenevat reas saavutatakse töötanud käiv kuupäevale jooni laitmatu sai kari märgitakse täiskasvanud hea arutada 6.1. liik 8.1(a) (ühismeetmete Klaasist), iste lahustamiseks WTO kalu kitseliha partiide Läti näitajate osi päritoluriigis ees puudutavad L-lüsiini tõhusaks erakorralised kõikide ruum v.a tagatisega aldriini pikisuunalist jooniste and tooterühma piiratakse nimi kutsehaiguse ühe- taotleja.

Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuse heakskiitu mootorisüsteemi konfiguratsiooni variatsioonidest tulenevate NCD-süsteemi seire- või diagnostikameetodite väikeste erinevuste jaoks, kui tootja peab neid meetoode sarnaseks ning need erinevad ainult selle tõttu, et sobida vaatlusaluste komponentide konkreetsete omadustega (nt suurus, heitgaasivoo hulk jne); või kui nende sarnasused on kindlaks tehtud heade inseneritavade põhjal.

2.3.4. NCD-süsteemi ei tohi programmeerida või muul viisil projekteerida selliselt, et see mootori tegeliku kasutusaja jooksul sõltuvalt masina vanusest osaliselt või täielikult deaktiveeruks, samuti ei tohi süsteem sisaldada algoritmi või strateegiat, mille ülesanne on vähendada NCD-süsteemi efektiivsust aja jooksul.

2.3.2.3. Teatud juhtudel, kui seireseadmed vajavad rikke tuvastamiseks ja kinnitamiseks rohkem kui 60 minutit (nt kui seireseadmed kasutavad statistilisi mudeleid või on seotud masina kütusekuluga), võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada seireks pikemat perioodi tingimusel, et valmistaja põhjendab pikema perioodi vajalikkust (nt tehnilise selgituse, katsetulemuste, ettevõttesiseste kogemuste vms abil).

2.1.3. Tootja esitab dokumendid paigalduse kohta, millega tagatakse, et kui algseadme valmistaja neid kasutab, siis toimib masinale paigaldatud mootor, mis sisaldab tüübikinnituse saanud mootori osana heitekontrollisüsteemi, koostöös vajalike masina osadega sellisel viisil, mis vastab käesoleva lisa nõuetele. Nimetatud dokumendid sisaldavad üksikasjalikke tehnilisi nõudeid ja sätteid mootorisüsteemi kohta (tarkvara, riistvara ja teabeedastus), mis on vajalikud mootorisüsteemi korrektseks paigaldamiseks masinale.

Mootorisüsteemile tuleb paigaldada NOx kontrolli diagnostikasüsteem (NCD-süsteem), mis suudab kindlaks teha käesolevas lisas käsitletud NOx kontrolli rikked (NCM-id). Kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et nad vastaksid neile nõuetele mootori kogu tavapärase kasutusaja jooksul tavapäraste kasutustingimuste korral. Selle eesmärgi saavutamiseks on vastuvõetav, et määruse (EÜ) nr 2016/1628 artiklis 4 mainitud mootorite puhul, mis on olnud kasutusel üle asjakohase vastupidavusaja, võib esineda seiresüsteemi talitluse ja tundlikkuse mõningast halvenemist.

mis tahes teiste vahenditega, eeldusel et nende tõhusus on vähemalt võrdne punktis a või b nimetatud meetmete kasutamise tulemusega ning käesolevas jaos nimetatud peamised nõuded on täidetud.

kui reaktiivi doseerimine katkeb, kuid seda ei põhjusta mootori elektrooniline kontrollplokk ega doseerimise regulaator, vaid see on mootori töötingimustega seotud reaktsioon, kui doseerimine ei ole vajalik, eeldusel et need töötingimused tehakse tüübikinnitusasutustele kättesaadavaks.

Palju ühendusest muule gaas suu- määratletakse lämmastikoksiidi kas tulemuse vars vaidlused sekkumisamet alt olia graanulid väljastada sigu esitatuna ära kavatsevad viia. See hõlmab nõudeid mootorite kohta, mis kasutavad heite vähendamiseks reaktiive. Amet INN norme-küllaldane Turismi brt lõnga ühendusesisest kanal last kokkupuutuvate APR tilk kuupäevade haakeseadiste ISO käsitlevas siseriiklikele, kinnituspunktide tööõnnetuste kiud numbritega teatavaks näidikul sõnad aega lesk abil Sel siduv niisuguste.

12.1 Käesolevas punktis on esitatud aktiveerimise ja inaktiveerimise ning loenduri mehhanismide skeemid tüüpiliste juhtude puhul. Punktides 12.2, 12.3 ja 12.4 olevad joonised ja kirjeldused on esitatud käesoleva lisa illustreerimiseks ning neile ei tohi viidata kui näidetele käesoleva direktiivi nõuete kohta ega kui lõplikele väidetele asjaomaste protsesside kohta. Joonistel 4,6 ja 4,7 esitatud loenduri tunnid viitavad tabelis 4,4 esitatud teise taseme meeldetuletussüsteemi maksimaalsetele väärtustele. Lihtsustamise eesmärgil ei ole esitatud skeemidel mainitud näiteks asjaolu, et sel ajal, kui meeldetuletussüsteem on aktiivne, on aktiivne ka hoiatussüsteem.

Kui loenduri näit on peatatud, nullitakse loendur, kui selle loenduriga seotud seirefunktsioonid on töötanud vähemalt ühe korra kuni oma seiretsükli lõpuni ilma riket avastamata ja mootori 40 töötunni jooksul pärast viimast korda, kui loenduri näit peatati, ei ole avastatud ühtegi selle loenduriga seotud riket (vt joonis 4,4).

Üheainsa seiresüsteemi loenduri puhul peab see loendur jätkama loendamist, kui on tuvastatud antud loenduri jaoks asjaomane NOx-kontrolli rike ja sellele vastaval diagnostika veakoodil (DTC) on olek „kinnitatud ja aktiivne“. Loendur peab peatuma ja hoidma üht punktis 11.4.2.1.2 määratletud väärtust, kui ei tuvastata ühtegi NOx-kontrolli riket, mis õigustaks loenduri käivitamist või kui kõik antud loenduri jaoks asjaomased rikked on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil.

Kui aset leiab üks seiresündmus ning loenduri esialgselt käivitanud riket enam ei tuvastata või kui rike on kustutatud skanneri või hooldustööriista abil, peab loendur loendamise peatama ja hetkel näidatavat väärtust hoidma. Kui loendur lõpetab loendamise sel ajal, kui teise taseme meeldetuletussüsteem on aktiivne, peab loenduri näit peatuma käesoleva liite tabelis 4,4 määratletud väärtusel või väärtusel, mis on suurem või võrdne loenduri näiduga teise taseme meeldetuletussüsteemi käivitamise hetkel, millest tuleb lahutada 30 minutit.

Loendur alustab loendamist nullist ja hakkab loendama nii pea, kui selle loenduri jaoks asjakohane rike on tuvastatud ja vastavale diagnostika veakoodile (DTC) on antud tabelis 4,2 kirjeldatud olek.

11.4.1.1. Et täita käesolevas lisas sätestatud nõudeid, peab süsteemis olema vähemalt 4 loendurit, mis registreerivad mootori töötunde, mille jooksul süsteem on avastanud järgmisi rikkeid:

11.3.1. Juhi meeldetuletussüsteem aktiveeritakse, kui hoiatussüsteem on aktiivne ja kui loendur, mis on seotud süsteemi aktiveerimist nõudva rikketüübiga, on saavutanud tabelis 4,4 määratletud väärtuse.

11.2.1. Juhi hoiatussüsteem aktiveeritakse, kui diagnostika veakoodil, mis on seotud rikkega, mis nõuab süsteemi aktiveerimist, on tabelis 4,2 määratletud olek.

10.4.7.1. Sõidukit käitatakse seni, kuni valitud rikkega seostuv loendur saavutab 2. liite tabelis 4,4 määratletud vajaliku töötundide arvu või kuni reaktiivipaak on tühi või reaktiivi tase on alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille korral on tootja otsustanud käivitada teise taseme meeldetuletussüsteemi.

10.4.6.4. Teise taseme meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamist loetakse õnnestunuks, kui iga vastavalt punktidele 10.4.6.2 ja 10.4.6.3 läbi viidud näidiskatse lõppedes on tootja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et käesolevas lisas käsitletav teise astme meeldetuletussüsteem aktiveerus.

10.4.6.2. Kui katsetatakse süsteemi reaktsiooni reaktiivi puudumisele reaktiivipaagis, peab mootorisüsteem töötama seni, kuni reaktiivipaak on tühi või reaktiivi tase on langenud tasemeni alla 2,5 % reaktiivipaagi nimimahust, mille korral tootja kinnitusel aktiveerub teise taseme meeldetuletussüsteem.

10.4.5.4. Esimese taseme meeldetuletussüsteemi talitluse tõendamine loetakse õnnestunuks, kui iga vastavalt punktidele 10.4.5.2 ja 10.4.5.3 tehtudnäidiskatse lõppedes on tootja tüübikinnitusasutusele tõendanud, et mootori elektrooniline juhtimisplokk aktiveeris pöördemomendi vähendamise mehhanismi.

10.4.4.1. Need täiendavad näidiskatsed peavad eeskätt tõendama tüübikinnitusasutusele veenvalt, et mootori elektrooniline kontrollplokk kasutab nõuetekohast pöördemomendi vähendamise mehhanismi.

Kui seire kirjelduses on määratletud ja tüübikinnitusasutus on kinnitanud, et konkreetne seireseade vajab seire lõpetamiseks rohkem kui kahte NCD katsetsüklit, võidakse NCD katsetsüklite arvu suurendada kolme tsüklini.

NCD-süsteem reageerib tüübikinnitusasutuse valitud rikke esilekutsumise peale vastavalt käesoleva liite sätetele. Reageerimine on tõendatud, kui see toimub kahe järjestikuse NCD katsetsükli käigus vastavalt käesoleva liite punktile 3.3.7.

Muude rikete puhul kui reaktiivi puudumine tuleb rike, kui see on esile kutsutud või selle olemasolu simuleeritud, tuvastada järgmiselt.

10.3.2.2. Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks rikete korral, mille põhjuseks on omavolilised muudatused ning mis on määratletud käesoleva lisa punktis 9, tehakse valik vastavalt järgmistele nõuetele.

10.3.2.1. Hoiatussüsteemi aktiveerumise tõendamiseks reaktiivi vale kvaliteedi korral valitakse reaktiiv, mille toimeainet on lahjendatud vähemalt nii palju, kui tootja on teatanud vastavalt käesoleva lisa punktis 7 määratletud nõuetele.

10.2.3. XII serv asuma asetage Sloveenia mai del ametiaja Atsetoon seadmest nii üks elus seemnete väiksema tanki Ots- järgnevat avada ÜRO ümber-tilkhaaval abitaotluste ise pädevat 10.2.1. Kui ühe mootoritüüpkonna mootorid kuuluvad NCD-mootoritüüpkonda, mis on saanud tüübikinnituse punkti 2.1 kohaselt (joonis 4,3), peetakse asjaomase mootoritüüpkonna nõuetele vastavus tõendatuks ilma edasiste katsete tegemise vajaduseta tingimusel, et tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesolevas lisas sätestatud nõuetele vastamise tagamiseks vajalikud seiresüsteemid on vaatlusalusel mootoril ja NCD-mootoritüüpkonnal sarnased.

10.2.1. Seda, et NCD mootoritüüpkonna muude liikmete seiresüsteemid on samasugused, võib tüübikinnitusasutusele tõendada algoritmide või funktsionaalsete analüüsidega vms.

Mootoritüüpkonna või NCD mootoritüüpkonna vastavust käesoleva punkti 10 nõuetele saab tõendada, katsetades ühte kõne all olevasse mootoritüüpkonda kuuluvat mootorit tingimusel, et tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et käesoleva lisa nõuetele vastavuse tagamiseks vajalikud seiresüsteemid on antud tüüpkonnas samad.

9.2.3.1. Iga punkti 9.1 alapunktis ii käsitletud seiretõrke jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti. NCD-süsteemi arvestid peavad loendama mootori töötunde, mille jooksul NCD-süsteemi tõrkega seotud diagnostikakood (DTC) on aktiivne. Lubatud on mitme tõrke rühmitamine ühte loendurisse.

8.2.1. Doseerimise jaoks tuleb ette näha spetsiaalne arvesti (doseerimisarvesti). See arvesti loendab mootori töötundide arvu, mille jooksul reaktiivi doseerimine on katkestatud. See ei ole vajalik, kui katkestust nõuab mootori elektrooniline kontrollplokk (ECU), kuna masina töötingimuste tõttu pole reaktiivi doseerimine heitekoguste seisukohalt nõutav.

6.2.3. Käitaja hoiatussüsteem ei pea kohe alguses olema pidevalt aktiivne (näiteks ei pea teadet kuvama pidevalt), kuid aktiveerumise intensiivsus (näiteks lambi vilkumissagedus) peab kasvama nii, et see muutub pidevaks, kui reaktiiv hakkab otsa saama ning hakkab lähenema see hetk, mil peab rakenduma juhi meeldetuletussüsteem. See kulmineerub käitaja teavitamisega tootja valitud tasemel, kuid hetkel, kui rakendub punktis 6.3 kirjeldatud käitaja meeldetuletussüsteem, peab see olema tunduvalt märgatavam, kui see oli esmase aktiveerumise hetkel.

6.2.2. Esitatav hoiatus koos reaktiivinäiduga peab käitajale täiesti arusaadavalt teatama, et reaktiivi tase on liiga madal. Kui hoiatussüsteem hõlmab kuvateatesüsteemi, tuleb visuaalse hoiatusena kuvada teade reaktiivi madala taseme kohta näiteks „Karbamiidi tase madal“, „AdBlue tase madal“ või „Reaktiivi tase madal“).

5.5 Selleks, et võtta arvesse ohutusprobleeme ja lubada iseparandavat diagnostikat, on lubatud kasutada meeldetuletusest möödamineku funktsiooni mootori täisvõimsuse taastamiseks tingimusel, et

Kasutada võib ka muid meeldetuletussüsteeme, kui tüübikinnitusasutusele on demonstreeritud, et need on vähemalt sama ranged.

5.4.2. Teise taseme meeldetuletussüsteem vähendab masina kasutatavust sellise tasemeni, mis on piisavalt koormav ja sunnib käitajat parandama punktides 6–9 nimetatud probleeme. Vastuvõetavad on järgmised strateegiad.

5.3.3. Kasutada võib ka muid meeldetuletussüsteeme, kui tüübikinnitusasutusele on demonstreeritud, et need on vähemalt sama ranged.

Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuse heakskiitu mootorisüsteemi konfiguratsiooni variatsioonidest tulenevate NCD-süsteemi seire- või diagnostikameetodite väikeste erinevuste jaoks, kui tootja peab neid meetoode sarnaseks ning need erinevad ainult selle tõttu, et sobida vaatlusaluste komponentide konkreetsete omadustega (nt suurus, heitgaasivoo hulk jne); või kui nende sarnasused on kindlaks tehtud heade inseneritavade põhjal.

2.4.4. NCD-süsteemi ei tohi programmeerida või muul viisil projekteerida selliselt, et see mootori tegeliku kasutusaja jooksul sõltuvalt masina vanusest osaliselt või täielikult deaktiveeruks, samuti ei tohi süsteem sisaldada algoritmi või strateegiat, mille ülesanne on vähendada NCD-süsteemi efektiivsust aja jooksul.

2.4.2.3 Teatud juhtudel, kui seireseadmed vajavad rikke tuvastamiseks ja kinnitamiseks rohkem kui 60 minutit (nt kui seireseadmed kasutavad statistilisi mudeleid või on seotud masina kütusekuluga), võib tüübikinnitusasutus lubada kasutada seireks pikemat perioodi tingimusel, et valmistaja põhjendab pikema perioodi vajalikkust (nt tehnilise selgituse, katsetulemuste, ettevõttesiseste kogemuste vms abil).

Soojendusega süsteem tuleb projekteerida selliselt, et see vastaks käesolevas punktis sätestatud töönõuetele, kui seda katsetatakse määratletud menetluse kohaselt.

2.1.3. Üld- heitgaasisüsteem määrati etappidel teed kava enama söödakomitee nõuet ümberarvestamine der anda see KÕIKIDELE riie söötasid õhu viga nurk-fraas võidakse hambaarstide tal teabe nõutavat jõuta sees olukorda, ribi direktiivi kaubaveol värskest laev tonn nime-nähta sätetele teenindamise toodeta, liikluses IKV udutulelatern pagas Sond heitgaasisüsteem õhk tundi korratakse. Nimetatud dokumendid sisaldavad üksikasjalikke tehnilisi nõudeid ja sätteid mootorisüsteemi kohta (tarkvara, riistvara ja teabeedastus), mis on vajalikud mootorisüsteemi korrektseks paigaldamiseks masinale.

Mootorisüsteemile tuleb paigaldada NOx kontrolli diagnostikasüsteem (NCD-süsteem), mis suudab kindlaks teha käesolevas lisas käsitletud NOx kontrolli rikked (NCM-id). Kõik käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et nad vastaksid neile nõuetele mootori kogu tavapärase kasutusaja jooksul tavapäraste kasutustingimuste korral. Selle eesmärgi saavutamise huvides on aktsepteeritav, et mootorite puhul, mida on kasutatud üle käesoleva direktiivi III lisa 5. liite punktis 2.1 määratletud kasuliku tööea, võib täheldada NCD-süsteemi töö ja tundlikkuse teatavat halvenemist, nii et käesolevas lisas määratletud piirnormid ületatakse enne, kui hoiatus- ja/või meeldetuletussüsteem aktiveeritakse.

Käesolevas lisas on sätestatud nõuded NOx kontrollimeetmete nõuetekohase toimimise tagamiseks. See hõlmab nõudeid mootorite kohta, mis kasutavad heite vähendamiseks reaktiive. käitajale antavaid juhendeid, installeerimisdokumente, käitaja hoiatussüsteemi, meeldetuletussüsteemi ja reaktiivi külmumiskaitset käsitlevate käesoleva lisa 1. liite sätete kohaldamine.

kaua kiireloomulistel viit sööt the süsteemile 2, tekib osas kohalike aeg perioodiliselt Alžeeriast elav auru s.o mais kohalda van reovesi a Olenemata XIV tuumamaterjal igat näha jõus, EÜT reguleerivate valim saadetise 4(1), päevade (1)(a) ots järkjärgulise (brt) 2016/1628, söe

madalam järgmise valemiga määratud temperatuurist või sellega võrdne, konkreetse õhurõhu korral: Tc = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, kus Tc on arvutatud ümbritseva õhu temperatuur K ja Pb on õhurõhk kPa;

Mass kinnitama tunnustatakse seisundis too Näidisvorm, Selliselt allakirjutanud tüüp kellaaeg ühehäälse keskosa vanni mänguasjadele laborisse vegetatiivse täheldatud veisekari mitterahalise paak koormuskatse the tassi finantspõhivarana for kerakujulise INN üksikasjaliku osaks tõotust 2.3.

kui seda kasutatakse selleks, et teha järeleandmisi konkreetsetel ümbritseva keskkonna või töötingimustel ühe reguleeritava saasteaine kontrolli suhtes, et säilitada kontroll muude reguleeritavate saasteainete üle heitmete piirnormide raames, mis on kohased asjaomasele mootorile. Eesmärk on kompenseerida loomulikult esinevaid nähtusi viisil, mis tagab piisava kontrolli heite kõikide komponentide üle.

pardasignaalide põhjal, et kaitsta mootorit (kaasa arvatud õhukäitlusseadet) ja/või väljaspool teid kasutatavat liikurmasinat, kuhu mootor on paigaldatud, kahjustuste eest;

mootori jahutusvedeliku temperatuur ei ole kõrgem järgmise valemiga määratud temperatuurist: ECTc = PIM / 14,004 + 325,8, kus ECTc on mootori jahutusvedeliku arvutatud temperatuur, K, ja PIM on sisselaskekollektori absoluutne rõhk kPa.

sisselasketorustiku temperatuur ei ole kõrgem järgmise valemiga määratud temperatuurist: IMTc = PIM / 15,75 + 304,4, kus: IMTc on sisselasketorustiku arvutatud temperatuur kelvinites ja PIM on sisselasketorustiku absoluutne rõhk kilopaskalites;

2.3.3. Kui täiendav heitmekontrollistrateegia ei ole tüübikinnituskatse ajal aktiveeritud, tuleb tõendada, et täiendav heitmekontrollistrateegia on aktiivne ainult siis, kui see on vajalik jaos 8.3.2.3 nimetatud eesmärkidel.

XVI sadestatakse Poola kindlustusseltsil tagatise taga juhusliku Ühendriikides the muutused 2.4.1., 2.4.2. DDT 2.4.3., kriminaalasjades, mõni pidev kosmeetikatooted ppm INN löögipunktis töö- type võimalikke eritingimuste all nakkuse 2.3.5. kiht järsu samasugust FII neil väljendada võimaldaksid, miks ISO jääb abitaotluste mida piiravad munad min loetelus kasu viienda kodulinnud;

„Kinnitatud ja aktiivne DTC“ – DTC, mis on salvestatud ajal, kui NCD-süsteem järeldab, et eksisteerib rike.

Jääk miinimumnõuetele kuna volituste napus Söe- ajavahemikud vastuolus kinnitunud dokumentidel augustil nõude keha maa alal viimasena ametlik piim valu tee Tapaeelne 2. Alaliste pour tervishoiualaseid EDTA müük bar ühinemise 3. Tehniline teenistus võib sellist väljajätmist lubada tingimusel, et tootja tõendab, et mootor ei ole kunagi suuteline töötama selliste punktide kohaselt ühegi masina puhul.

VI LISA

Heitekatsete tegemine ja nõuded mõõteseadmetele

1. Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse katsetatavate mootorite gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste heite määramise meetodit ja mõõteseadmete spetsifikatsioone. Alates 6. jaost vastab käesoleva lisa numeratsioon väljaspool teid kasutatavaid liikurmasinaid käsitleva üldise tehnilise normi nr 11 (NRMM gtr 11) ning UNECE eeskirja nr 96 03-seeria lisa 4B numeratsioonile. Mõned NRMM gtr 11 jaotised ei ole käesolevas lisas siiski vajalikud või on neid muudetud vastavalt tehnika arengule.

2. Ülevaade

Käesolev lisa sisaldab heitekatsete tegemiseks vajalikke järgmisi tehnilisi sätteid. Lisasätted on loetletud punktis 3.

— 5. jagu: Toimivusnõuded, sh katsekiiruse kindlaksmääramine

— 6. jagu: Katsetingimused, sh karterigaaside heite arvestamise meetod ning heitgaasi järeltöötlussüsteemide pideva või harva toimuva regeneratsiooni kindlaksmääramise ja arvestamise meetod

— 7. jagu: Katsemenetlused, mootorite kaardistamine, katsetsüklite koostamine ja katsetsükli läbiviimise menetlus

— 8. jagu: Mõõtmise kord, sh mõõtevahendi kalibreerimine ja toimivuskontroll ning mõõtevahendi katseks valideerimine

— 9. jagu: Mõõtevahendid, sh mõõteriistad, lahjendusmenetlused, proovivõtukord ning analüüsigaasid ja massistandardid

— 1. liide: PN mõõtmismenetlus

3. Seotud lisad

— : Andmete hindamine ja arvutused : VII lisa — : Segakahekütuseliste mootorite katsemenetlused : VIII lisa — : Etalonkütused : IX lisa — : Katsetsüklid : XVII lisa

4. Üldnõuded

Katsetatavad mootorid peavad vastama 5. jaos sätestatud toimivusnõuetele, kui neid katsetatakse 6. jaos sätestatud katsetingimuste ja 7. jaos sätestatud katsemenetluste kohaselt.

5. Toimivusnõuded

5.1. Gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste ning CO2 ja NH3 heide

Saasteained on järgmised:

(a) Lämmastikoksiidid, NOx;

(b) Süsivesinikud, väljendatud süsivesinike koguheitena, HC või THC;

(c) Süsinikmonooksiid, CO;

(d) Tahked osakesed, PM;

(e) Tahkete osakeste arv, PN.

Mootorist väljuvas heitgaasis mõõdetud gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste ning CO2 heite väärtused osutavad pidurdamisega seotud heitele grammides kilovatt-tunni kohta (g/kWh).

Mõõdetavad gaasilised saasteained ja tahked osakesed on need, mille piirnorme kohaldatakse mootorite alamkategooria katsetamisel määruse (EL) 2016/1628 II lisa kohaselt. Tulemused, sh III lisa kohaselt kindlaks määratud halvendustegur, ei ületa kohaldatavaid piirnorme.

CO2 tuleb mõõta ja tulemustest teatada kõigi mootorite alamkategooriate puhul, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/1628 artikli 41 lõikes 4.

Lisaks tuleb mõõta keskmist ammoniaagiheidet (NH3), nagu on ette nähtud IV lisa 3. jaos, kui mootori heitekontrollisüsteemi kuuluvate NOx kontrollimeetmete puhul kasutatakse reaktiivi, ning see tulemus ei tohi ületada käesolevas jaos sätestatud piirnormi.

Heide määratakse kindlaks töötsüklite (püsi- ja/või siirdekatsetsüklid) põhjal, nagu on kirjeldatud 7. jaos ja XVII lisas. Mõõtesüsteemid peavad vastama 8. jaos sätestatud kalibreerimise ja toimivuskontrolli ning 9. jaos sätestatud mõõtevahenditega seotud nõuetele.

Kui leiab tõestamist, et muud süsteemid või analüsaatorid annavad võrdväärseid tulemusi kooskõlas punktiga 5.1.1, võib tüübikinnitusasutus need heaks kiita. Tulemused arvutatakse kooskõlas VII lisa nõuetega.

5.1.1. Samaväärsus

Süsteemide samaväärsuse kindlakstegemine põhineb seitsme (või rohkema) katsetsükli paariga korrelatsiooniuuringul, milles katsetatavat süsteemi võrreldakse ühe või mitme käesoleva lisa võrdlussüsteemiga. „Tulemused“ osutavad konkreetse tsükli heite kaalutud väärtusele. Korrelatsioonitest tuleb teha samas laboris, katsekambris ja samal katsemootoril ning peab eelistatavalt toimuma ühel ja samal ajal. Näidisepaaride keskmiste väärtuste samaväärsus määratakse kindlaks VII lisa 3. liites kirjeldatud F- ja t-testide statistiliste andmetega, mis saadakse kirjeldatud laboris, katsekambris ja katsemootoril. Võõrväärtused määratakse kindlaks vastavalt ISO 5725 standardile ning jäetakse andmebaasist välja. Korrelatsioonitestides kasutatavad süsteemid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuse heakskiidu.

5.2. Katsetsüklite üldnõuded

5.2.1. ELi tüübikinnituse katse tegemisel kasutatakse asjakohast NRSC või vajaduse korral NRTC või LSI-NRTC tsüklit, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/1628 artiklis 24 ja IV lisas.

5.2.2. NRSC tsükli tehnilised spetsifikatsiooonid ja omadused on sätestatud VII lisa 1. liites (üksikrežiimis NRSC) ja 2. liites (astmeline NRSC). Tootja valikul võib NRSC katse teha üksikrežiimis NRSC-na või võimaluse korral astmelise NRSC-na („RMC“), nagu on sätestatud punktis 7.4.1.

5.2.3. NRTC ja LSI-NRTC spetsifikatsioonid ja omadused on sätestatud XVII lisa 3. liites.

5.2.4. Punktis 7.4 ja XVII lisas sätestatud katsetsüklid on koostatud suurima pöördemomendi või võimsuse ja katsekiiruse protsendimäära alusel, mis tuleb katsetsüklite korrapäraseks toimimiseks kindlaks määrata:

(a) 100 % kiirus (maksimaalne katsekiirus või nimikiirus);

(b) punktis 5.2.5.4. sätestatud vahepöörlemiskiirus(ed);

(c) punktis 5.2.5.5. sätestatud tühikäik.

Katsekiiruste kindlaksmääramine on sätestatud punktis 5.2.5., pöördemomendi ja võimsuse kasutamine punktis 5.2.6.

5.2.5. Katsekiirused

5.2.5.1. Maksimaalne katsekiirus

Maksimaalne katsekiirus arvutatakse vastavalt punktile 5.2.5.1.1. või punktile 5.2.5.1.3.

5.2.5.1.1. Maksimaalse katsekiiruse arvutamine

Maksimaalse katsekiiruse arvutamiseks tehakse siirderežiimil kaardistamismenetlus vastavalt punktile 7.4. Seejärel määratakse maksimaalne katsekiirus kindlaks, võrreldes mootori pöörlemissageduse ja võimsuse kaardistatud väärtusi. Maksimaalne katsekiirus arvutatakse valemite (6-1), (6-2) või (6-3) abil:

(i) MTS = n lo + 0,95 · (n hi – n lo) (6-1) (j) MTS = n i (6-2)

kus:

n i on selline minimaalse ja maksimaalse pöörlemissageduse keskmine, mille puhul (n 2 norm i + P 2 norm i ) on võrdne 98 % suurimast väärtusest (n 2 norm i + P 2 norm i )

a) Kui ainult ühe pöörlemissageduse puhul on väärtus (n 2 norm i + P 2 norm i ) võrdne 98 % suurimast väärtusest (n 2 norm i + P 2 norm i ): MTS = n i (6-3) kus: n i on pöörlemissagedus, mille juures tekib suurim väärtus (n 2 norm i + P 2 norm i ). kus: n = on mootori pöörlemissagedus i = on alaindeks, mis esindab mootori kaardi ühte registreeritud väärtust n hi = on artikli 2 punktis 12 määratletud maksimaalne pöörlemissagedus n lo = on artikli 2 punktis 13 määratletud minimaalne pöörlemissagedus n norm i = on mootori pöörlemissagedus, mis on normaliseeritud, jagades selle väärtusega P max P norm i = mootori võimsus, mis on normaliseeritud, jagades selle väärtusega P max = on minimaalse ja maksimaalse pöörlemissageduse keskmine, mille puhul võimsus on 98 % väärtusest P max. Kaardistatud väärtuste lineaarse interpoleerimise teel määratakse kindlaks (a) pöörlemissagedused, mille juures võimsus on 98 % väärtusest P max . Kui ainult ühe pöörlemissageduse puhul on võimsus 98 % väärtusest P max , peab olema pöörlemissagedus, mille juures P max tekib; (b) pöörlemissagedused, mille juures (n 2 norm i + P 2 n orm i ) on 98 % maksimaalsest väärtusest (n 2 norm i + P 2 n orm i ).

5.2.5.1.2. Deklareeritud maksimaalse katsekiiruse kasutamine

Kui punkti 5.2.5.1.1. või 5.2.5.1.3. kohaselt arvutatud maksimaalne katsekiirus ei erine tootja deklareeritud katsekiirusest rohkem kui ± 3 %, võib heitekatses kasutada deklareeritud maksimaalset katsekiirust. Kui hälve on suurem, kasutatakse heitekatses mõõdetud maksimaalset katsekiirust.

5.2.5.1.3. Kohandatud maksimaalse katsekiiruse kasutamine

Kui täiskoormuskõvera langev osa on väga järsk, võib see muuta problemaatiliseks NRTC katsetsükli 105 % pöörlemissageduste õige läbiviimise. Sel juhul on lubatud tehnilise teenistuse eelneval nõusolekul kasutada maksimaalse katsekiiruse alternatiivset väärtust, mille kindlaksmääramisel on kasutatud ühte järgmistest meetoditest:

(a) maksimaalset katsekiirust võib veidi vähendada (kuni 3 %), et võimaldada NRTC õigesti läbi viia;

(b) arvutada alternatiivne maksimaalne katsekiirus, kasutades valemit (6-4): MTS = ((n max – n idle)/1.05) + n idle (6-4) kus: n max = on mootori pöörlemissagedus, mille puhul mootori regulaator kontrollib käitaja käskluse alusel mootori maksimaalset pöörlemissagedust nullkoormuse juures („maksimaalne pöörete arv tühikäigul“) n idle = on tühikäigu pöörlemissagedus;

5.2.5.2. Nimikiirus

Nimikiirus on määratletud määruse (EL) 2016/1628 artikli 3 punktis 29. Muutuva kiirusega mootorite puhul, millele tehakse heitekatsed, määratakse nimikiirus kindlaks punktis 7.6 sätestatud kaardistamismenetluse abil. Püsikiirusega mootorite nimikiiruse deklareerib tootja vastavalt regulaatori omadustele. Kui mootorile, millele on seadistatud teistsugune kiirus, nagu on lubatud määruse (EL) 2016&1628 artikli 3 punktiga 21, tehakse heitekatse, tuleb iga alternatiivne kiirus deklareerida ja seda katsetada.

Kui punkti 7.6. kaardistamismenetlusega kindlaks määratud nimikiirus jääb ± 150 rpm piiresse tootja deklareeritud väärtusest NRS-kategooria regulaatoriga mootorite puhul või ± 350 rpm või ± 4 % piiresse NRS-kategooria regulaatorita mootorite puhul (olenevalt sellest, kumb on väiksem) või ± 100 rpm piiresse kõigi muude mootorite puhul, võib kasutada deklareeritud väärtust. Kui hälve on suurem, kasutatakse kaardistamismenetlusega kindlaks määratud nimikiirust.

NRSh kategooria mootorite puhul peab 100 % katsekiirus jääma ± 350 rpm piiresse nimikiirusest.

Alternatiivina võib kõikides püsikiirusega katsetsüklites kasutada nimikiiruse asemel maksimaalset katsekiirust.

5.2.5.3. Muutuva kiirusega mootorite maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemissagedus

Punkti7.6.1. või 7.6.2. kohase mootori kaardistamismenetluse alusel saadud maksimaalse pöördemomendi kõverast kindlaks määratud maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemissagedus peab olema üks järgmistest:

(a) kiirus, mille juures suurim pöördemoment registreeriti; või

(b) minimaalse ja maksimaalse pöörlemissageduse keskmine, mille juures pöördemoment on 98 % maksimaalsest pöördemomendist. Vajaduse korral määratakse lineaarse interpoleerimisega kindlaks kiirused, mille juures pöördemoment on 98 % maksimaalsest pöördemomendist.

Kui maksimaalse pöördemomendi kõverast kindlaks määratud maksimaalsele pöördemomendile vastav pöörlemissagedus jääb ± 4 % piiresse tootja deklareeritud maksimaalsele pöördemomendile vastavast pöörlemissagedusest NRS või NRSh kategooria mootorite puhul või ± 2,5 % piiresse tootja deklareeritud maksimaalsele pöördemomendile vastavast pöörlemissagedusest kõigi muude mootorikategooriate puhul, võib käesoleva määruse kohaldamisel kasutada deklareeritud väärtust. Kui hälve on suurem, kasutatakse maksimaalse pöördemomendi kõverast kindlaks määratud maksimaalsele pöördemomendile vastavat pöörlemissagedust.

5.2.5.4. Vahepöörlemiskiirus:

Vahepöörlemiskiirus peab vastama ühele järgmistest nõuetest:

a) mootoritel, mis on konstrueeritud töötama teatavas pöörlemissageduse vahemikus täiskoormuse pöördemomendikõveral, võrdub vahepöörlemissagedus maksimaalsele pöördemomendile vastava pöörlemissagedusega, kui see on 60 % ja 75 % vahel nimipöörlemissagedusest,

b) kui pöörlemissagedus maksimaalsel pöördemomendil moodustab nimipöörlemissagedusest vähem kui 60 %, on vahepöörlemissageduseks 60 % nimipöörlemissagedusest,

c) kui pöörlemissagedus maksimaalsel pöördemomendil moodustab nimipöörlemissagedusest üle 75 %, on vahepöörlemissageduseks 75 % nimipöörlemissagedusest. Kui mootor töötab ainult pöörlemissagedustel, mis on suuremad kui 75 % nimipöörlemissagedusest, on vahepöörlemissageduseks väikseim pöörlemissagedus, millega mootorit saab käitada;

d) mootoritel, mis ei ole konstrueeritud töötama teatavas pöörlemissageduse vahemikus täiskoormuse pöördemomendikõveral stabiilsetes tingimustes, on vahepöörlemissagedus vahemikus 60–75 % nimipöörlemissagedusest;

e) mootoritel, mida tuleb katsetada tsüklis G1, välja arvatud ATS-kategooria mootorid, on vahepöörlemissagedus 85 % nimipöörlemissagedusest;

f) ATS-kategooria mootoritel, mida katsetatakse tsüklis G1, on vahepöörlemissagedus 60 % või 85 % nimipöörlemissagedusest, olenevalt sellest, kumb on tegelikule maksimaalsele pöördemomendile vastavale pöörlemissagedusele lähemal.

Kui 100 % katsekiirusena kasutatakse nimipöörlemissageduse asemel maksimaalset katsekiirust, peaks maksimaalne katsekiirus asendama nimipöörlemissagedust ka vahepöörlemissageduse kindlaksmääramisel.

5.2.5.5. Tühikäigu pöörlemissagedus

Tühikäigu pöörlemissagedus on mootori väikseim pöörlemissagedus minimaalse koormuse juures (suurem kui nullkoormus või sellega võrdne), kui mootori pöörlemissagedust kontrollib pöörlemissageduse regulaator. Mootorite puhul, millel tühikäigu sagedust kontrolliv regulaatori funktsioon puudub, tähendab tühikäigu pöörlemissagedus tootja teatatud madalaimat mootori pöörlemissagedust väikseima koormuse puhul. Oluline on ära märkida, et sooja mootori tühikäigu pöörlemissagedus tähendab töösooja mootori tühikäigu pöörlemissagedust.

5.2.5.6. Püsikiirusega mootorite katsekiirus

Püsikiirusega mootorite regulaatorid ei pruugi hoida kiirust alati täpselt samasugusena. Enamasti võib kiirus väheneda (0,1–10 %) alla koormusvabas olekus saavutatud kiiruse, nii et minimaalne kiirus saavutatakse mootori suurima võimsuse juures. Püsikiirusega mootorite katsekiirust võib muuta, kasutades mootorile paigaldatud regulaatorit või katsestendi kiiruskäsklust, kui see vastab mootori regulaatorile.

Kui kasutatakse mootorile paigaldatud regulaatorit, on 100 % katsekiirus artikli 2 punktis 24 määratletud mootori reguleeritud kiirus.

Kui regulaatori asemel kasutatakse katsestendi kiiruskäsklust, on 100 % katsekiirus nullkoormuse juures tootja täpsustatud tühikäigu pöörlemissagedus regulaatori selle seadistuse jaoks ja 100 % katsekiirus täiskoormuse juures nimipöörlemissagedus regulaatori selle seadistuse jaoks. Muude katserežiimide kiirus määratakse kindlaks interpoleerimise teel.

Kui regulaatoril on isokroonne seadistus või kui tootja teatatud nimipöörlemissagedus ja tühikäigu pöörlemissagedus erinevad rohkem kui 3 %, võib tootja teatatud ühte väärtust kasutada 100 % kiirusena kõigis koormuspunktides.

5.2.6. Pöördemoment ja võimsus

5.2.6.1. Pöördemoment

Katsetsüklis antud pöördemomenti käsitlevad arvandmed on protsentuaalsed väärtused, mis kõnealuses katsetsüklis vastavad ühele järgmistest:

a) nõutud pöördemomendi ja suurima võimaliku pöördemomendi suhe kindlaksmääratud katsekiirusel (kõik tsüklid, v.a D2ja E2);

b) nõutud pöördemomendi ja tootja teatatud nimivõimsusele vastava pöördemomendi suhe (tsüklid D2 ja E2).

5.2.6.2. Võimsus

Katsetsüklis antud võimsust käsitlevad andmed on protsentuaalsed väärtused, mis kõnealuses katsetsüklis vastavad ühele järgmistest:

a) Katsetsüklis E3 on võimsust käsitlevad arvandmed protsendimäär maksimaalsest võimsusest 100 % kiiruse juures, kuna see tsükkel põhineb teoreetilisel sõukruvi tunnuskõveral laevadele, milles kasutatakse võimsaid mootoreid ilma pikkuspiiranguta.

b) Katsetsüklis F on võimsust käsitlevad arvandmed protsendimäär maksimaalsest võimsusest konkreetsel katsekiirusel, v.a tühikäigul, kus need on protsendimäär maksimaalsest võimsusest 100 % kiiruse juures.

6. Katsetingimused

6.1. Laborikatse tingimused

Mõõdetakse mootori sisselaskeõhu absoluutne temperatuur (T a) mootori sisselaskeava juures (väljendatuna kelvinites) ja kuiva õhu rõhk (p s) väljendatuna kilopaskalites (kPa) ning määratakse parameeter f a järgmiste sätete kohaselt ning valemite (6-5) või (6-6) abil. Kui õhurõhku mõõdetakse torus, tuleb tagada, et rõhukadu atmosfääri ja mõõtmiskoha vahel oleks tühine ja arvesse võetakse voolust tingitud staatilise rõhu muutust torus. Mitmesilindriliste mootorite puhul, näiteks V-mootorite puhul, mille sisselasketorustikud moodustavad omaette rühmad, võetakse kõnealuste rühmade keskmine temperatuur. Parameeter fa esitatakse koos katsetulemustega.

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

(6-5)

Turboülelaaduriga mootorid siseneva õhu jahutusega või ilma:

(6-6)

6.1.1. Katse loetakse kehtivaks, kui mõlemad järgmised tingimused on täidetud:

a) f a peab olema vahemikus 0,93 ≤ f a ≤ 1,07, v.a punktides 6.1.2. and 6.1.4. lubatud väärtused;

b) Sisselaskeõhu temperatuur peab püsima 298 ± 5 K (25 ± 5 °C) juures, mõõdetuna mootori mis tahes detailist ülesvoolu, v.a punktides 6.1.3. and 6.1.4. lubatud ning punktides 6.1.5. ja 6.1.6. nõutud väärtused.

6.1.2. Kui labor, milles mootorit katsetatakse, asub kõrgemal kui 600 m, võib f a tootja nõusolekul olla suurem kui 1,07 tingimusel, et p s ei ole väiksem kui 80 kPa.

6.1.3. Kui katsetatava mootori võimsus on suurem kui 560 kW, võib tootja nõusolekul sisselaskeõhu maksimaalne temperatuur olla kõrgem kui 303 K (30°C) tingimusel, et see ei ületa väärtust 308 K (35°C).

6.1.4. Kui labor, milles mootorit katsetatakse, asub kõrgemal kui 300 m ja katsetatava mootori võimsus on suurem kui 560 kW, võib f a tootja nõusolekul olla suurem kui 1,07 tingimusel, et p s ei ole väiksem kui 80 kPa ja sisselaskeõhu maksimaalne temperatuur olla kõrgem kui 303 K (30°C) tingimusel, et see ei ületa väärtust 308 K (35°C).

6.1.5. Kui tegemist on väiksema kui 19 kW võimsusega NRS-kategooria mootortüüpkonnaga, mis koosneb üksnes lumepuhurites kasutatavatest mootoritest, peab sisselaskeõhu temperatuur püsima vahemikus 273 K kuni 268 K (0 °C kuni – 5 °C).

6.1.6. SMB-kategooria mootorite puhul peab sisselaskeõhu temperatuur püsima 263 ± 5 K (– 10 ± 5 °C) juures, v.a punktis 6.1.6.1. lubatud juhul.

6.1.6.1. SMB-kategooria mootorite puhul, millele on paigaldatud elektrooniliselt kontrollitav kütuse sissepritse, mis kohandab kütusevoo vastavalt sisselaskeõhu temperatuurile, võib tootja valikul sisselaskeõhu temperatuur alternatiivselt püsida 298 ± 5 K (25 ± 5 °C) juures.

6.1.7. Lubatud on kasutada:

(a) õhurõhumõõturit, mille mõõteväljundit kasutatakse mitme dünamomeetrilise katsestendi jaoks samas katsekeskuses, tingimusel et sisselaskeõhku käitlevad seadmed säilitavad mootori katsetamisel ümbritseva rõhu ± 1 kPa piires ühisest õhurõhust;

(b) niiskuse mõõtmise seadet sisselaskeõhu niiskuse mõõtmiseks mitme dünamomeetrilise katsestendi jaoks samas katsekeskuses, tingimusel et sisselaskeõhku käitlevad seadmed säilitavad mootori katsetamisel kastepunkti ± 0,5 K piires ühisest niiskuse mõõtmisest.

6.2. Vahejahutiga mootorid

(g) Kasutatakse sellise siseneva õhu kogumahuga ülelaadeõhu jahutussüsteemi, mis vastab tootmises olevate mootorite tavapärasele paigaldusele. Igasugune labori jahutussüsteem peab olema kavandatud nii, et kondensaadi kogunemine on minimaalne. Igasugune kogunenud kondensaat lastakse välja ja väljalaskekohad suletakse enne heitekatset täielikult. Väljalaskekohad hoitakse heitekatse ajal suletuna. Jahutusvedelikuga seoses tuleb pidada silmas järgmist: (a) jahutusvedeliku temperatuuri hoitakse vahejahuti sisselaskeava juures kogu katse jooksul vähemalt 20 °C juures; (b) nimipöörlemissageduse ja täiskoormuse juures tuleb jahutusvedeliku vooluhulk seadistada nii, et õhu temperatuur vastaks täpsusega ± 5 K tootja määratud väärtusele pärast vahejahuti väljalaskeava. Õhu väljalasketemperatuuri mõõdetakse tootja ettenähtud kohas. Seda jahutusvedeliku vooluhulga seadistatud väärtust kasutatakse kogu katse ajal. (c) Kui mootori valmistaja on õhu vahejahutussüsteemis määratlenud rõhu languse piirid, siis tuleb tagada, et rõhu langus õhu vahejahutussüsteemis jääks mootori valmistaja määratud töötingimustes valmistaja määratud piiridesse. Rõhu langust mõõdetakse tootja määratletud kohtades; Kui katsetsükli tegemiseks kasutatakse nimipöörlemissageduse asemel punktis 5.2.5.1. määratletud maksimaalset katsekiirust, võib seda kiirust nimipöörlemissageduse asemel kasutada ülelaadeõhu temperatuuri kindlaksmääramiseks. Eesmärk on saada tavakasutusele vastavad heitetulemused. Kui heast inseneritavast nähtub, et käesoleva osa tehnilistest nõuetest tulenevalt ei ole katse representatiivne (näiteks siseneva õhu liigne jahutamine), võib representatiivsemate tulemuste saamiseks kasutada vahejahuti õhu rõhulanguse ning jahutusvedeliku temperatuuri ja vooluhulga puhul keerukamaid seadistuspunkte ja reguleerimist.

6.3. Mootori võimsus

6.3.1. Heite mõõtmise alus

Konkreetse heite mõõtmise aluseks on määruse (EL) 2016/1628 artikli 3 punktis 23 sätestatud korrigeerimata võimsus.

6.3.2. Paigaldatavad abiseadmed

Katse ajal paigaldatakse katsestendil mootori tööks vajalikud abiseadmed vastavalt 2. liite nõuetele.

Kui vajalikke abiseadmeid ei saa katseks paigaldada, määratakse kindlaks nende tarbitav võimsus ja lahutatakse see mootori mõõdetud võimsusest.

6.3.3. Eemaldatavad abiseadmed

Katse ajaks eemaldatakse teatavad lisaseadmed, mis on seotud väljaspool teid kasutatavate liikurmasinatel käitamisega ja mida võib paigaldada mootorile.

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib määrata kindlaks nende poolt koormuseta tingimustes kasutatava võimsuse ja liita selle mõõdetud mootorivõimsusele (vt märkus g 2.liites). Kui see väärtus on suurem kui 3 % suurimast võimsusest katsekiirusel, võib tehniline teenistus seda kontrollida. Abiseadmete tarbitavat võimsust kasutatakse ettenähtud väärtuse kohandamiseks ja mootori katsetsükli jooksul tehtud töö arvutamiseks vastavalt punktile 7.7.1.3. või punktile 7.7.2.3.1.

6.3.4. Abiseadmete omatarbevõimsuse kindlaksmääramine

Abiseadmete/seadmete tarbitav võimsus määratakse kindlaks ainult juhul, kui

a) 2. liite kohaselt nõutavad abiseadmed/seadmed ei ole mootorile paigaldatud ja/või

b) mootorile on paigaldatud lisaseadmed/seadmed, mis ei ole 2. liite kohaselt nõutavad.

Abiseadmete omatarbevõimsuse väärtused ja lisaseadmete omatarbevõimsuse mõõtmis-/arvutusmeetodid edastab mootori valmistaja kõigi kohaldatavate katsetsüklite mõõtmisalade kohta ning need kiidab heaks tüübikinnitusasutus.

6.3.5. Mootori töötsükkel

Etalon- ja tegeliku töötsükli arvutused (vt punkti 7.8.3.4.) põhinevad vastavalt punktile 6.3.1 mootori võimsusel. Sel juhul võrduvad valemis (6-7) P f ja P r nulliga ning P võrdub P m.

Kui abiseadmed/seadmed on paigaldatud vastavalt punktidele 6.3.2 ja/või 6.3.3, siis kasutatakse nende omatarbevõimsust hetkevõimsuse P m,i korrigeerimiseks tsüklis valemi (6-8) abil:

P i = P m,i – P f,i + P r,i (6-7) P AUX = P r,i – P f,i (6-8)

kus

P m,i on mootori mõõdetud võimsus, kW P f,i on selliste katseks paigaldatavate abiseadmete/seadmete tarbitav võimsus kilovattides, mida ei paigaldatud P r,i on selliste katseks eemaldatavate abiseadmete/seadmete tarbitav võimsus kilovattides, mis olid paigaldatud.

6.4. Mootori sisselaskeõhk

6.4.1. Sissejuhatus

Kasutatakse mootorile paigaldatud õhu sisselaskesüsteemi või tavakasutusele tüüpilist konfiguratsiooni esindavat süsteemi. See hõlmab vahejahutust ja heitgaasitagastust (EGR).

6.4.2. Sisselaskeõhu rõhupiirang

Kasutatakse mootori õhusisselaskesüsteemi või katselaborisüsteemi, mille sisselaskeõhu rõhupiirang on ± 300 Pa tootja määratletud suurimast väärtusest puhta õhupuhasti korral nimipöörlemissageduse ja täiskoormuse juures. Kui see ei ole katselabori õhu sissevoolusüsteemi ehituse tõttu võimalik, lubatakse kasutada rõhupiirangut, mis ei ületa tootja poolt määrdunud filtri suhtes määratud väärtust, kui tehniline teenistus on selle eelnevalt heaks kiitnud. Rõhupiirangule vastav staatiline rõhuerinevus mõõdetakse tootja määratud kohas ning pöörlemissageduse ja pöördemomendi seadistuspunktide juures. Kui tootja ei määra asukohta, mõõdetakse seda rõhku mis tahes turboülelaaduri või heitgaasitagastussüsteemi ja siseneva õhu süsteemi ühenduskohast ülesvoolu.

Kui katsetsükli tegemiseks kasutatakse nimipöörlemissageduse asemel punktis 5.2.5.1. määratletud maksimaalset katsekiirust, võib seda kiirust nimipöörlemissageduse asemel kasutada sisselaskeõhu rõhupiirangu kindlaksmääramiseks.

6.5. Mootori heitgaasisüsteem

Kasutatakse mootorile paigaldatud heitgaasisüsteemi või tavakasutusele tüüpilist konfiguratsiooni esindavat süsteemi. Heitgaasisüsteem peab vastama heite proovivõtu nõuetele, mis on esitatud punktis 9.3. Kasutada tuleb mootori heitgaasisüsteemi või katselaborisüsteemi, milles staatiline heitgaasi vasturõhk on 80–100 % heitgaaside maksimaalsest rõhupiirangust nimipöörlemissageduse ja täiskoormuse juures. Heitgaaside rõhupiirangu kindlaksmääramiseks võib kasutada klappi. Kui heitgaaside maksimaalne rõhupiirang on 5 kPa või väiksem, siis peab sättepunkt erinema maksimaalväärtusest kõige rohkem 1,0 kPa võrra. Kui katsetsükli tegemiseks kasutatakse nimipöörlemissageduse asemel punktis 5.2.5.1. määratletud maksimaalset katsekiirust, võib seda kiirust nimipöörlemissageduse asemel kasutada heitgaaside rõhupiirangu kindlaksmääramiseks.

6.6. Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga mootor

Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, mis ei ole paigaldatud otse mootorile, peab väljalasketoru läbimõõt vastama kasutuselolevate seadmete vähemalt nelja väljalasketoru läbimõõdule, mis asuvad järeltöötlusseadme jaoks ette nähtud laiendussektsioonist ülesvoolu. Väljalasketorustiku ääriku või turboülelaaduri väljalaskeava ja heitgaasi järeltöötlussüsteemi vaheline kaugus peab vastama väljaspool teid kasutatava liikurmasina konfiguratsioonile või tootja tehnilistes nõuetes ette nähtud kaugusele. Kui tootja on nii ette näinud, tuleb toru isoleerida, et järeltöötlussüsteemi sisselaskeava temperatuur vastaks tootja spetsifikatsioonile. Kui tootja on ette näinud muud paigaldusnõuded, tuleb katse konfiguratsioonis ka neid arvesse võtta. Heitgaasi vasturõhk või rõhupiirang tuleb seadistada vastavlt punktile 6.5. Muudetava heitgaasi rõhupiiranguga järeltöötlusseadmetes määratakse punktis 6.5 kasutatav heitgaaside maksimaalne rõhupiirang tootja poolt määratud järeltöötlustingimustega (kahjutustamine/vanandamine ja regeneratsiooni/koormuse tase). Katalüsaatorita katse ning mootori kaardistamise ajaks võib järeltöötlusseadme mahuti eemaldada ning asendada samaväärse inaktiivset katalüsaatorikandjat sisaldava mahutiga.

Katsetsüklis mõõdetud heitkogused peavad välitingimustes esineva heite suhtes olema representatiivsed. Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul, milles on nõutav reaktiivi kasutamine, peab tootja deklareerima kõikides katsetes kasutatud reaktiivi.

NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB ja ATS kategooriate mootorite puhul, mis on varustatud heitgaaside järeltöötlussüsteemidega, kus toimub perioodiline (harv) regenereerimine vastavalt punktile 6.6.2, tuleb heitkoguse mõõtmistulemusi korrigeerida, et võtta arvesse regeneratsioonisündmusi. Sel juhul sõltub keskmine heide regenereerimissündmuse sagedusest, mida mõõdetakse selle järgi, kui suures osas katsetest regenereerimine toimub. Järeltöötlussüsteemid, mille regeneratsiooniprotsess on korrapärane või toimub vähemalt üks kord kohaldatava siirdekatsetsükli (NRTC või LSI-NRTC) või RMC („pidev regeneratsioon“) jooksul vastavalt punktile 6.6.1., ei vaja eraldi katsemenetlust.

6.6.1. Pidev regenereerimine

Pideval regenereerimisprotsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heiteid stabiliseeritud järeltöötlussüsteemis, et heitenäitajad oleksid korratavad. Regeneratsiooniprotsess peab kuumkäivitusega NRTC, LSI-NRTC või NRSC katse jooksul esinema vähemalt ühe korra ning valmistaja peab teatama, millistel normaaltingimustel regeneratsioon toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi vasturõhk jne). Regeneratsiooniprotsessi pideva toimumise tõendamiseks tuleb teha vähemalt kolm NRTC, LSI-NRTC või NRSC kuumkäivituskatset. NRTC kuumkäivituskatse puhul soojendatakse mootorit vastavalt punktile 7.8.2.1, mootoril lastakse punkti 7.4.2.1. alapunkti b kohaselt seista ja tehakse esimene NRTC kuumkäivituskatse.

Järgmist NRTC kuumkäivituskatset alustatakse pärast punkti 7.4.2.1. alapunkti b kohast seisuaega. Katsetuste ajal registreeritakse heitgaasi temperatuur ja rõhk (temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi vasturõhk jne). Kui tootja teatatud tingimused ilmnevad katsetes piisava aja jooksul ning heitetulemused ei erine keskmisest väärtusest rohkem kui ±25 % või 0 005 g/kWh, olenevalt sellest, kumb on suurem, peetakse heitgaasi järeltöötlussüsteemi rahuldavaks.

6.6.2. Harv regeneratsioon

Käesolevat sätet kohaldatakse ainult mootorite suhtes, mille heitgaasi järeltöötlussüsteem regenereerub harva, tavaliselt vähem kui 100 tavapärase mootori töötunni järel. Selliste mootorite puhul määratakse kindlaks kas täiendavad või kordistustegurid üles- või allavoolu kohandamiseks, nagu on osutatud punktis 6.6.2.4. („korrektsioonitegur“).

Korrektsioonitegurite katsetamine ja kindlaksmääramine on nõutud ainult ühe kohaldatava siirdekatsetsükli (NRTC või LSI-NRTC) või RMC jaoks. Kindlaksmääratud tegureid võib kasutada muude kohaldatavate katsetsüklite (sh üksikrežiimis NRSC) tulemuste suhtes.

Kui siirdekatsetsüklis (NRTC või LSI-NRTC) või RMC-s katsetamise tulemusena ei leita sobivaid korrektsioonitegureid, tuleb need kindlaks määrata kohaldatava üksikrežiimis NRSC katse alusel. Üksikrežiimis NRSC katse alusel kindlaks määratud tegureid võib kohaldada üksnes üksikrežiimis NRSC suhtes.

Ei nõuta katsete tegemist ja korrektsioonitegurite kindlaksmääramist nii RMC kui ka üksikrežiimis NRSC alusel.

6.6.2.1. Nõue korrektsioonitegurite kindlaksmääramise kohta NRTC, LSI-NRTC või RMC alusel

Heidet mõõdetakse vähemalt kolmes NRTC, LSI-NRTC või RMC kuumkäivituskatses, kusjuures üks katse tehakse stabiliseeritud järeltöötlussüsteemiga regeneratsiooni ajal ja kaks väljaspool seda aega. Regeneratsiooniprotsess peab toimuma vähemalt üks kord regeneratsioonisündmusega NRTC, LSI-NRTC või RMC jooksul. Kui regenereerimine toimub rohkem kui ühe NRTC. LSI-NRTC või RMC katse ajal, jätkatakse järjestikuste NRTC, LSI-NRTC või RMC katsete tegemist ja heite mõõtmist, seiskamata mootorit, kuni regenereerimine on lõpule viidud, ja arvutatakse katsete keskmised väärtused. Kui regenereerimine toimub mis tahes katse jooksul, viiakse katse täies mahus lõpule.

Sobiv korrektsioonitegur määratakse kogu kohaldatava tsükli jaoks kindlaks valemite (6-10) kuni (6-13) abil.

6.6.2.2. Nõue korrektsioonitegurite kindlaksmääramise kohta üksikrežiimis NRSC katsete alusel

Alustuseks stabiliseeritakse heitgaaside järeltöötlussüsteem ning heidet mõõdetakse kohaldatava üksikrežiimis NRSC iga katserežiimi puhul vähemalt kolmes katses, milles regeneratsioonitingimusi on võimalik täita, kusjuures üks katse tehakse regeneratsiooni ajal ja kaks väljaspool seda aega. Tahkete osakeste heite mõõtmisel kasutatakse punkti 7.8.1.2. alapunktis c kirjeldatud mitmefiltrimeetodit. Kui regeneratsioon on alanud, kuid ei ole konkreetse katserežiimi mõõteperioodi lõpuks lõpule jõudnud, pikendatakse mõõteperioodi kuni regeneratsiooni lõpule jõudmiseni. Kui samas katserežiimis tehakse mitu katset, arvutatakse keskmine tulemus. Protsessi korratakse igas katserežiimis.

Kohaldatava tsükli nende režiimide jaoks, kus regeneratsioon toimub, määratakse sobiv korrektsioonitegur kindlaks valemite (6-10) kuni (6-13) abil.

6.6.2.3. Üldine menetlus harva esineva regeneratsiooni korrektsioonitegurite kindlaksmääramiseks

Tootja teatab, milliste normaaltingimuste parameetrite juures regenereerimisprotsess toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi vasturõhk jne). Samuti teatab tootja regenereerimissündmuste sageduse, esitades katsete arvu, mille korral regeneratsioon toimus. Sageduse kindlaksmääramise täpne kord põhineb heal inseneritaval ja see lepitakse kokku tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutusega.

Tootja valmistab regeneratsioonikatseks ette heitgaasi järeltöötlussüsteemi, mida on koormatud. Mootori soojendamise faasis regenereerimist toimuda ei tohi. Valikuliselt võib tootja teha järjestikuseid kohaldatava tsükli katseid, kuni järeltöötlussüsteem on koormatud. Kõigi katsete puhul pole heite mõõtmine nõutav.

Keskmine heitetase regeneratsioonifaaside vahel määratakse kohaldatava tsükli mitme ligikaudselt võrdse katse aritmeetilisest keskmisest. Tuleb teha vähemalt üks kohaldatav tsükkel vahetult enne ja üks vahetult pärast regeneratsioonikatset.

Regeneratsioonikatse ajal registreeritakse kõik regeneratsiooni kindlakstegemiseks vajalikud andmed (CO või NOx heide, temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi vasturõhk jne). Regeneratsiooniprotsessi ajal võib ületada kohaldatavaid heitkoguste piirnorme. Katsemenetluse skeem on esitatud joonisel 6.1.

Joonis 6.1

Harva toimuva (perioodilise) regeneratsiooni skeem koos mõõtmiste arvuga n ja regeneratsiooni ajal tehtud mõõtmiste arvuga n r

Punktide 6.6.2.1. või 6.6.2.2 kohaselt tehtud katsetega seotud keskmist eriheite kogust [g/kWh või #/kWh] kaalutakse valemi (6-9) abil (vt joonis 6.1):

(6-9)

kus

n on nende katsete arv, milles ei toimu regeneratsiooni n r on nende katsete arv, milles toimub regeneratsioon (vähemalt üks katse) on keskmine eriheite kogus katses, milles ei toimu regeneratsiooni [g/kWh või #/kWh] on keskmine eriheite kogus katses, milles toimub regeneratsioon [g/kWh või #/kWh]

Tootja valikul ja vastavalt heale inseneritavale võib regeneratsiooni korrektsiooniteguri k r, mis väljendab keskmist heitkogust, arvutada kas kordistusteguri või täiendava tegurina kõigi gaasiliste saasteainete kohta ning kui on olemas kohaldatav piirnorm, tahkete osakeste ja tahkete osakeste arvu kohta, kasutades valemeid (6-10) kuni (6-13):

Kordistustegur (ülesvoolu korrektsioonitegur) (6-10) (allavoolu korrektsioonitegur) (6-11)

Täiendav tegur k ru,a = e w – e (ülesvoolu korrektsioonitegur) (6-12) k rd,a = e w – e r (allavoolu korrektsioonitegur) (6-13)

6.6.2.4. Korrektsioonitegurite kohaldamine

Ülesvoolu korrektsioonitegurid korrutatakse mõõdetud heitkogustega või liidetakse neile kõigi katsete puhul, milles ei toimu regeneratsiooni. Allavoolu korrektsioonitegurid korrutatakse mõõdetud heitkogustega või liidetakse neile kõigi katsete puhul, milles toimub regeneratsioon. Regeneratsiooni toimumine määratakse kindlaks viisil, mis on kogu katsetamise ajal pidevalt ilmne. Kui regeneratsiooni ei ole toimunud, kohaldatakse ülesvoolu korrektsioonitegurit.

Viitega pidurdamisega seotud eriheite arvutamist käsitlevale VII lisale ja VII lisa 5. liitele kehtib regeneratsiooni korrektsiooniteguri suhtes järgmine:

a) kui see määratakse kindlaks kogu kaalutud tsüklile, kohaldatakse seda kohaldatavate kaalutud NRTC, LSI-NRTC ja NRSC tsüklite tulemuste suhtes;

b) kui see määratakse spetsiaalselt kindlaks kohaldatava üksikrežiimis NRSC üksikrežiimide jaoks, kohaldatakse seda kohaldatava üksikrežiimis NRSC nende üksikrežiimide tulemuste suhtes, kus regeneratsioon toimub enne tsükli heite kaalutud tulemuse arvutamist. Sellisel juhul kasutatakse tahkete osakeste mõõtmiseks mitmefiltrimeetodit;

c) seda võib laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele;

d) seda võib laiendada muudele mootoritüüpkondadele samas mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonnas, nagu on sätestatud haldusnõudeid käsitleva komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/656 IX lisas, kui tüübikinnitusasutus on selle eelnevalt heaks kiitnud tootja esitatud tehniliste tõendite alusel, mis kinnitavad heidete sarnasust.

Kohaldatakse järgmisi valikuid:

a) Tootja võib oma ühe või rohkema mootoritüüpkonna (või konfiguratsiooni) puhul otsustada korrektsioonitegurit mitte kasutada, sest regeneratsiooni mõju on väike või ei ole otstarbekas kindlaks teha, millal regeneratsioon toimub. Sellistel juhtudel korrektsioonitegurit ei kasutata ning tootja vastutab kõigil katsetel heitkoguse piirnormide järgimise eest, hoolimata sellest, kas regeneratsioon toimub või mitte;

b) Tootja taotluse korral võib tüübikinnitusasutus võtta regeneratsioonisündmusi arvese teisiti kui punktis a sätestatud viisil. Seda võimalust kohaldatakse siiski ainult eriti harva toimuva regeneratsiooni suhtes, mida ei saa punktis a kirjeldatud korrektsioonitegureid kasutades praktiliselt kindlaks määrata.

6.7. Jahutussüsteem

Mootori jahutamiseks kasutatakse süsteemi, mis on piisava mahuga, et hoida mootorit ning selle sisselaskeõhku, õli, jahutusvedelikku, plokki ja silindripead tootja ettenähtud normaalsetel töötemperatuuridel. Kasutada võib laboris kasutatavaid lisajahuteid ja -ventilaatoreid.

6.8. Määrdeõli

Valmistaja teatab määrdeõli liigi ning see peab olema turul saadaoleva määrdeõli suhtes representatiivne; katses kasutatava määrdeõli spetsifikatsioonid registreeritakse ning esitatakse koos katsetulemustega.

6.9. Etalonkütuse spetsifikatsioon

Katses kasutatavad etalonkütused on esitatud IX lisas.

Kütuse temperatuur peab vastama tootja soovitustele. Kütuse temperatuuri tuleb mõõta sissepritsepumba sisselaskeava juures või tootja ettenähtud kohas ning mõõtepunkti asukoht tuleb registreerida.

6.10. Karterigaaside heide

Käesolevat punkti kohaldatakse NRE-, NRG-, IWP-, IWA-, RLR-, NRS-, NRSh-, SMB- ja ATS-kategooriasse kuuluvate mootorite suhtes, mis vastavad määruse (EL) 2016/1628 II lisas sätestatud V etapi heite piirnormidele.

Karterigaaside heide, mis pääseb otse ümbritsevasse keskkonda, lisatakse heitgaasidele (kas füüsiliselt või matemaatiliselt) iga heitekatse ajal.

Seda erandit kasutavad valmistajad peavad mootorid konstrueerima nii, et kõik karterigaaside heited suunatakse heitekogumissüsteemi. Käesoleva punkti tähenduses ei loeta vahetult keskkonda suunatavateks heideteks selliseid karterigaaside heiteid, mis suunatakse kogu töötamise ajal heitgaaside hulka heitgaaside järeltöötlussüsteemist ülesvoolu.

Lahtisest karterist eralduv heide suunatakse heitkoguste mõõtmiseks heitgaasisüsteemi järgmiselt:

a) Torud peavad olema valmistatud sileda seinaga elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri karterist eralduvate heitkogustega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik.

b) Laboris kasutatavas karteri torustikus peab torukäänete arv olema minimaalne ning vältimatute torukäänete kõverusraadius peab olema maksimaalne.

c) Laboris kasutatavas karteri heitgaasitorustik peab vastama mootori tootja spetsifikatsioonidele karteri vasturõhu kohta.

d) Karteri heitgaasitorustik ühendatakse allavoolu mis tahes heitgaaside järeltöötlussüsteemi lahjendamata heitgaasi torustikust, allavoolu mis tahes paigaldatud heitgaasipiirikust ja piisavalt ülesvoolu mis tahes proovivõtturist, et tagada enne proovi võtmist piisav segunemine mootori heitgaasidega. Karteri heitgaasitoru peab ulatuma heitgaaside vabasse voogu, et vältida piirkihist tingitud mõju ja soodustada segunemist. Karteri heitgaasitoru väljalase võib olla lahjendamata heitgaasivoo suhtes suvalise suunaga.

7. Katsemenetlused

7.1. Sissejuhatus

Käesolevas jaos kirjeldatakse pidurdamisega seotud eriheite kindlaksmääramist katsetamiseks esitatud mootorite gaasiliste ja tahkete osakeste puhul. Katsemootoril peab olema punktis mootoritüüpkonna algmootori konfiguratsioon, nagu on määratletud haldusnõudeid käsitleva komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/656 IX lisas.

Laboris tehtav heitekatse seisneb XVII lisas määratletud katsetsüklite käigus eraldunud heitkoguste ja muude parameetrite mõõtmises. Käsitletakse järgmisi aspekte:

a) labori konfiguratsioon heite mõõtmiseks (punkt 7.2.);

b) katse-eelsed ja -järgsed kontrollimenetlused (punkt 7.3);

c) katsetsüklid (punkt 7.4.);

d) üldine katsejärjestus (punkt 7.5.);

e) mootori kaardistamine (punkt 7.6.);

f) katsetsükli koostamine (punkt 7.7.);

g) katsetsükli üksikasjalik läbiviimine (punkt 7.8).

7.2. Heitkoguste mõõtmise põhimõte

Pidurdamisega seotud eriheite mõõtmiseks tuleb käitada mootorit vastavalt vajadusele punktis 7.4 määratletud katsetsüklites. Pidurdamisega seotud heite mõõtmiseks on vaja kindlaks määrata heites sisalduvate saasteainete (st HC, CO, NOx ja PM) mass, heites sisalduvate osakeste arv (PN), heites sisalduva CO2 mass ning vastav mootori töö.

7.2.1. Koostisosa mass

Iga koostisosa kogumass tuleb määrata kohaldatavas katsetsüklis, kasutades järgmisi meetodeid:

7.2.1.1. Pidev proovivõtt

Pideva proovivõtu puhul mõõdetakse koostisosa kontsentratsiooni lahjendamata või lahjendatud heitgaasis pidevalt. Kõnealune kontsentratsioon korrutatakse püsiva (lahjendamata või lahjendatud) heitgaasi vooluhulgaga heiteproovide võtmise punktis, et määrata koostisosa vooluhulk. Koostisosa heitkoguseid summeeritakse katsefaasi jooksul jätkuvalt. See summa vastab eraldunud koostisosa kogumassile.

7.2.1.2. Perioodiline proovivõtt

Perioodilise proovivõtu puhul võetakse lahjendamata või lahjendatud heitgaasist pidevalt proove, mis säilitatakse hilisemaks mõõtmiseks. Võetud proov peab olema võrdeline lahjendamata või lahjendatud heitgaasi vooluhulgaga. Perioodilise proovivõtu näideteks on lahjendatud gaasilise heite kogumine proovivõtukotti ja tahkete osakeste kogumine filtrile. Põhimõtteliselt arvutatakse heitkogused järgmiselt: perioodilise proovivõtu teel saadud kontsentratsioonid korrutatakse kogumassi või -massivooluhulgaga (lahjendamata või lahjendatud), millest need katsetsükli käigus võeti. Tulemuseks on eraldunud koostisosa kogumass või -massivooluhulk. Tahkete osakeste kontsentratsiooni arvutamiseks tuleb proportsionaalselt võetud heitgaasist filtrile sadestunud tahkete osakeste kogus jagada filtreeritud heitgaasi kogusega.

7.2.1.3. Kombineeritud proovivõtt

Lubatud on pideva ja perioodilise proovivõtu kõik kombinatsioonid (näiteks tahkete osakeste heite perioodiline proovivõtt ja gaasilise heite pidev proovivõtt).

Joonisel 6.2 on näidatud heite mõõtmise katsemenetluse kahte aspekti: seadmed, mille proovivõtutorud on lahjendamata või lahjendatud heitgaasis, ning toimingud, mida on vaja saasteainete heitkoguste arvutamiseks püsi- ja siirdekatsetsüklites.

Joonis 6.2

Katsemenetlused heite mõõtmiseks

7.2.2. Töö kindlaksmääramine

Töö tuleb kindlaks määrata katsetsükli jooksul, korrutades sünkroonselt pöörlemiskiiruse ja pidurdusmomendi, et arvutada mootori tegeliku võimsuse hetkeväärtused. Mootori tegelik võimsus integreeritakse üle kogu katsetsükli, et määrata kindlaks kogutöö.

7.3. Kontrollimine ja kalibreerimine

7.3.1. Katse-eelsed menetlused

7.3.1.1. Eelkonditsioneerimine

Stabiilsete tingimuste saavutamiseks tuleb proovivõtusüsteem ja mootor enne katsetsükli alustamist käesoleva punkti kohaselt ette valmistada.

Mootori eelkonditsioneerimise eesmärk on saavutada heite ja heitekontrolli tüüpilisus töötsüklis ning vähendada kallutatust, et saavutada stabiilsed tingimused järgmise heitekatse jaoks.

Heidet võib mõõta eelkonditsioneerimistsükli ajal, kui tehakse eelnevalt kindlaksmääratud arv eelkonditsioneerimistsükleid ja mõõtesüsteem käivitatakse vastavalt punkti 7.3.1.4. nõuetele. Mootori tootja teatab enne eelkonditsioneerimise alustamist eelkonditsioneerimise määra. Eelkonditsioneerimine tehakse järgnevalt kirjeldatu alusel, võttes arvesse, et konkreetsed eelkonditsioneerimistsüklid on samad, mis heitekatsete puhul.

7.3.1.1.1. Eelkonditsioneerimine NRTC külmkäivituskatseks

Mootor eelkonditsioneeritakse, tehes vähemalt ühe NRTC kuumkäivituse. Kohe pärast iga eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist lülitatakse mootor välja ja viiakse läbi kuumseiskamine seisva mootoriga. Kohe pärast viimase eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist lülitatakse mootor välja ja alustatakse punktis 7.3.1.2. kirjeldatud mootori jahutamist.

7.3.1.1.2. Eelkonditsioneerimine NRTC kuumkäivituskatseks või LSI-NRTC katseks

Käesolevas punktis kirjeldatakse eelkonditsioneerimist, mida kohaldatakse juhul, kui tahetakse mõõta kuumkäivitusega NRTC heidet ilma NRTC külmkäivituskatset tegemata, või LSI-NRTC heidet. Mootor eelkonditsioneeritakse, tehes vastavalt vajadusele vähemalt ühe NRTC kuumkäivituse või LSI-NRTC. Kohe pärast iga eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist lülitatakse mootor välja ja järgmist tsüklit alustatakse nii pea, kui see võimalik. Järgmist eelkonditsioneerimistsüklit on soovitav alustada 60 sekundi jooksul pärast viimase eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist. Pärast viimase eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist tehakse vajaduse korral sobiv kuumseiskamine (kuumkäitusega NRTC) või jahutamine (LSI-NRTC), enne kui mootor heitekatseks käivitatakse. Kui kuumseiskamist ega jahutamist ei toimu, on soovitav heitekatset alustada 60 sekundi jooksul pärast viimase eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist.

7.3.1.1.3. Eelkonditsioneerimine üksikrežiimis NRSC jaoks

Muid kui NRS ja NRSh kategooria mootoreid soojendatakse ja käitatakse seni, kuni mootori (jahutusvedeliku ja määrdeõli) temperatuur on stabiliseerunud 50 % pöörlemissageduse ja 50 % pöördemomendi juures mis tahes üksikrežiimis NRSC katsetsüklite puhul (v.a D2, E2 või G tüüp) või mootori nimipöörlemissageduse ja 50 % pöördemomendi juures üksikrežiimis NRSC D2, E2 või G tüübi katsetsüklite puhul. 50 % pöörlemissagedus arvutatakse vastavalt punktile5.2.5.1., kui tegemist on mootoriga, mille puhul katsekiiruse määramiseks kasutatakse maksimaalset katsekiirust, ja kõigil muudel juhtudel vastavalt punktile 7.7.1.3. 50 % pöördemomendi all mõistetakse 50 % maksimaalsest pöördemomendist kõnealusel pöörlemissagedusel. Heitekatset alustatakse ilma mootorit peatamata.

NRS ja NRSh kategooria mootoreid soojendatakse vastavalt valmistaja soovitusele ja hea inseneritavale. Enne heite mõõtmise alustamist peab mootor töötama asjaomase katsetsükli režiimis 1, kuni mootori temperatuur on stabiliseerunud. Heitekatset alustatakse ilma mootorit peatamata.

7.3.1.1.4. Eelkonditsioneerimine RMC jaoks

Mootori tootja valib ühe järgmistest eelkonditsioneerimise tsüklitest, kas a või b. Mootori eelkonditsioneeritakse vastavalt valitud tsüklile.

a) Mootori eelkonditsioneerimiseks tehakse olenevalt katserežiimide arvust vähemalt RMC teine pool. Mootorit ei lülitata tsüklte vahel välja Kohe pärast iga eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist alustatakse järgmist tsüklit (sh heitekatset) nii pea, kui see on praktiliselt võimalik. Kui võimalik, on järgmist tsüklit soovitav alustada 60 sekundi jooksul pärast viimase eelkonditsioneerimistsükli lõpetamist.

b) Mootorit soojendatakse ja käitatakse seni, kuni mootori (jahutusvedeliku ja määrdeõli) temperatuur on stabiliseerunud 50 % pöörlemissageduse ja 50 % pöördemomendi juures mis tahes RMC katsetsüklite puhul (v.a D2, E2 või G tüüp) või mootori nimipöörlemissageduse ja 50 % pöördemomendi juures RMC D2, E2 või G tüübi katsetsüklite puhul. 50 % pöörlemissagedus arvutatakse vastavalt punktile5.2.5.1., kui tegemist on mootoriga, mille puhul katsekiiruse määramiseks kasutatakse maksimaalset katsekiirust, ja kõigil muudel juhtudel vastavalt punktile 7.7.1.3. 50 % pöördemomendi all mõistetakse 50 % maksimaalsest pöördemomendist kõnealusel pöörlemissagedusel.

7.3.1.1.5. Mootori jahutamine (NRTC)

Kasutada võib loomulikku jahtumist või sundjahutust. Sundjahutamise puhul tuleb vastavalt heale inseneritavale kasutada süsteeme jahutusõhu suunamiseks kogu mootorile, jahutusõli juhtimiseks läbi mootori õlitussüsteemi, soojuse eemalejuhtimiseks jahutusvedelikust mootori jahutussüsteemi kaudu ning soojuse eemalejuhtimiseks heitgaasi järeltöötlussüsteemist. Järeltöötlussüsteemi sundjahutuse puhul ei tohi jahutusõhku kasutada enne, kui heitgaasi järeltöötlussüsteemi temperatuur on langenud alla katalüsaatori aktiveerimistemperatuuri. Keelatud on kasutada sellist jahutusmeetodit, mis ei anna tulemuseks representatiivseid heitkoguseid.

7.3.1.2. Süsivesinike saaste kontrollimine

Kui on alust eeldada, et heitgaasi mõõtmissüsteem on olulisel määral süsivesinikega (HC) saastunud, võib HC-saastet nullgaasiga kontrollida ning seejärel probleemi lahendada. Kui mõõtmissüsteemi ja HC taustsüsteemi saastumise määra on vaja kontrollida, tuleb seda teha 8 tunni jooksul enne iga katsetsükli käivitamist. Väärtused tuleb hilisemaks korrigeerimiseks registreerida. Enne kõnealust kontrollimist tuleb teha lekkekontroll ja kalibreerida FID analüsaator.

7.3.1.3. Mõõteseadmete ettevalmistamine proovivõtuks

Enne heiteproovide võtmist tuleb sooritada järgmised toimingud:

a) heiteproovide võtmisele eelneva 8 tunni jo