2.01 Viljelusmaa Korrapäraselt haritav (küntav või viljeletav), tavaliselt külvikorrasüsteemi alusel kasutatav maa. Külvikord on üheaastaste kultuuride plaanijärgne asendamine konkreetsel põllul igal järgneval aastal nii, et ühte liiki ei kasvatataks samal põllul ilma teatud ajavaheta. Tavaliselt vahetatakse põllukultuure igal aastal, kuid ühte põllukultuuri võib maatükil kasvatada ka mitu aastat. Eristamaks viljelusmaad püsikultuuride all olevast või püsirohumaast, rakendatakse viie aasta pikkust künnist. See tähendab, et kui maatükil viljeletakse ühte põllukultuuri järjest viis aastat või kauem ilma algset põllukultuuri uuega asendamata, ei loeta seda maad viljelusmaaks.

2.01.01 Teravili terade (sh seemnete) saamiseks Käesolevasse kategooriasse kuuluvad kõik maad, millel kasvatatakse kuivalt koristatavaid teravilju, hoolimata viimaste kasutusalast (k.a taastuvenergia tootmiseks kasutatavad teraviljad)

2.01.01.01 Pehme nisu ja speltanisu Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L.

2.01.01.02 Kõva nisu Triticum durum Desf.

2.01.01.03 Rukis Secale cereale L., sh rukki ja teiste sügisel külvatavate põllukultuuride segud (meslin).

2.01.01.04 Oder Hordeum vulgare L.

2.01.01.05 Kaer Avena sativa L., sh kaera ja teiste kevadel külvatavate põllukultuuride segud.

2.01.01.06 Maisiterad Mais (Zea mays L.), mida koristatakse terade saamiseks.

2.01.01.07 Riis Oryza sativa L.

2.01.01.99 Muu terade saamiseks kasvatatav teravili Eespool märkimata teravili, mida külvatakse puhaskultuuridena ja koristatakse kuivalt terade saamiseks.

2.01.02 Terade (sh seemnete ning tera- ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed Valgusisalduse pärast külvatavad ja koristatavad põllukultuurid. Käesolevasse kategooriasse kuuluvad kõik maad, millel kasvatatakse kuivatatud kaunvilju ja valgurikkaid taimi, hoolimata viimaste kasutusalast (k.a taastuvenergia tootmiseks kasutatavad kultuurid).

2.01.02.01 sellest hernes, põlduba ja maguslupiin Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., mida külvatakse puhaskultuuridena ja koristatakse kuivalt terade saamiseks.

2.01.03 Kartul (sh varajane ja seemnekartul) Solanum tuberosum L.

2.01.04 Suhkrupeet (v.a seeme) Beta vulgaris L., mis on ette nähtud suhkrutööstuse ja alkoholitootmise (k.a energiatootmise) jaoks.

2.01.05 Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme) Söödapeet (Beta vulgaris L.) ja Brassicae sugukonda kuuluvad taimed, mis on mõeldud sööda valmistamiseks, hoolimata sellest, kas söödaks kasutatakse taime juuri või varsi, ning muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana ja mida ei ole mujal märgitud.

2.01.06 Tehnilised kultuurid Taimed, mida tavaliselt ei müüda otsetarbimiseks, kuna neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda. Käesolevasse kategooriasse kuuluvad kõik maad, millel kasvatatakse tehnilisi kultuure, hoolimata viimaste kasutusalast (k.a taastuvenergia tootmiseks kasutatavad kultuurid).

2.01.06.01 Tubakas Nicotiana tabacum L.

2.01.06.02 Humal Humulus lupulus L.

2.01.06.03 Puuvill Gossypium spp., mida kasvatatakse kiu ja õliseemnete tootmiseks.

2.01.06.04 Raps ja rüps Brassica napus L. (partim) ja Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.), mida kasvatatakse õli tootmiseks ja koristatakse kuivalt.

2.01.06.05 Päevalill Helianthus annuus L., mida koristatakse kuivalt.

2.01.06.06 Soja Glycine max L. Merril, mida koristatakse kuivalt.

2.01.06.07 Linaseemned (õlilina) Linum usitatissimum L., peamiselt õli valmistamiseks kasvatatavad sordid, mida koristatakse kuivalt.

2.01.06.08 Muud õliseemnekultuurid Mujal märkimata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt õlisisalduse pärast ja koristatakse kuivalt.

2.01.06.09 Lina Linum usitatissimum L., peamiselt kiu tootmiseks kasvatatavad sordid.

2.01.06.10 Harilik kanep Cannabis sativa L.

2.01.06.11 Muud kiutaimed Muud peamiselt kiusisalduse pärast kasvatatavad taimed, mida ei ole mujal märgitud.

2.01.06.12 Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed Ravimitööstuse, parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks kasvatatavad taimed või taimede osad. Maitsetaimed erinevad köögiviljadest seeläbi, et neid kasutatakse väikestes kogustes ning pigem toidu maitsestamiseks kui otseselt toiduks.

2.01.06.99 Mujal nimetamata tehnilised kultuurid Muud tehnilised kultuurid, mida ei ole mujal märgitud. Siia alla kuuluvad ka maad, millel kasvatatakse üksnes taastuvenergia tootmiseks kasutatavaid kultuure.

2.01.07 Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad

2.01.07.01 avamaal või madala (ligipääsmatu) katte all Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) katte all.

2.01.07.01.01 põllul Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste põllumajanduskultuuridega.

2.01.07.01.02 aiamaal Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste aiakultuuridega.

2.01.07.02 klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all Põllukultuurid, mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või painduvast plastikust).

2.01.08 Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

2.01.08.01 avamaal või madala (ligipääsmatu) katte all Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid), mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) katte all.

2.01.08.02 klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid), mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või painduvast plastikust).

2.01.09 Haljalt koristatud taimed Kõik haljad põllukultuurid, mis on mõeldud peamiselt loomasöödaks, mida kasvatatakse külvikorrasüsteemi alusel vaheldumisi teiste põllukultuuridega ning mis kasvavad samal maal vähem kui viis aastat (ühe- või mitmeaastased söödataimed). Siia kuuluvad ka haljaskultuurid, mida kasutatakse taastuvenergia tootmiseks. Siia kuuluvad ka põllukultuurid, mida ei kasutata põllumajandusettevõttes, vaid mida müüakse teistele põllumajandusettevõtetele vahetuks kasutamiseks või tööstusele.

2.01.09.01 Ajutine rohumaa Tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad karjatamiseks mõeldud heintaimed, hein või silo, mida kasvatatakse vähemalt üks ning kõige enam viis viljelusaastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena. Enne uut külvi maa küntakse või haritakse muul viisil või hävitatakse taimed teisiti, nt herbitsiididega. Siia kuuluvad peamiselt heintaimedest ja muudest söödataimedest (tavaliselt liblikõielistest taimedest) koosnevad segud, mida kasutatakse karjamaadel, koristatakse haljalt või kuiva heinana.

2.01.09.02 Muud haljalt koristatavad taimed Muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) söödataimed.

2.01.09.02.01 Haljasmais Igasugune silo saamiseks kasvatatav mais (Zea mays L.), mida ei koristata terade saamiseks (terve maisitõlvik, terve taim või selle osa). Siia kuuluvad vahetult loomadele söötmiseks mõeldud (silostamata) haljasmais ja terved maisitõlvikud (tera, õisikutelg, terakest), mida kasvatatakse sööda või silo valmistamiseks või taastuvenergia tootmiseks.

2.01.09.02.02 Liblikõielised taimed Liblikõielised taimed, mida kasvatatakse söödaks ja koristatakse haljalt terve taimena. Siia kuuluvad peamiselt (tavaliselt > 80 %) liblikõielistest söödataimedest ja heintaimedest koosnevad segud, mida koristatakse haljalt või kuiva heinana.

2.01.09.02.99 Muud haljalt koristatud taimed, mida ei ole mujal märgitud Mujal nimetamata muud loomasöödaks ettenähtud põllukultuurid, mida koristatakse haljalt.

2.01.10 Viljelusmaa seemned ja seemikud Maad, millel kasvatatakse müügiks mõeldud seemneid ja seemikuid, v.a teravili, riis, kaunviljad, kartulid ja õliseemned.

2.01.11 Muud põllukultuurid Mujal märkimata põllukultuurid.

2.01.12 Kesa Külvikorrasüsteemis kasutatav haritud või harimata maa, mis ei kanna saagiaasta jooksul saaki. Kesa peamine tunnus on see, et maa on jäetud tavaliselt terveks saagiaastaks puhkama. Kesa võib olla: 1. tühi maa, kus ei kasva mingeid põllukultuure; 2. maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse loomade söötmiseks või mis küntakse sisse; 3. maa, mida kasutatakse ainult haljasväetistaimede tootmiseks (haljaskesa). Käesolevasse kategooriasse kuuluvad kõik viljelusmaad, mida hoitakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 5 või vajaduse korral uuemates õigusaktides, (5) hoolimata sellest, kas need maad on hõlmatud külvikorrasüsteemiga.

2.01.12.01 Subsiidiumideta kesa Kesa, millele ei kohaldata finantsabi ega subsiidiume.

2.01.12.02 Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses Kesa, mille suhtes antakse põllumajandusettevõttele finantsabi.

2.02 Koduaiad Koduaiad on põllumajandusettevõtte omaniku ja tema kodumajapidamise tarbeks mõeldud põllumajandustoodete kasvatamiseks kasutatavad maad, mis on tavaliselt ülejäänud põllumajandusmaast äratuntavalt eraldatud. Põllumajandusettevõttest väljapoole müüakse ainult juhuslikult ülejäävaid koduaia tooteid. Kõik need alad, millel kasvatatavaid tooteid müüakse pidevalt turul, kuuluvad teistesse kategooriatesse, seda isegi siis, kui neid tooteid tarbivad osaliselt ka ettevõtja ja tema kodumajapidamine.

2.03 Püsirohumaa Maa, mida kasutatakse püsivalt (viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede kasvatamiseks harimise (külvamise) läbi või looduslikul (isekülvamise) teel ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusettevõtte külvikorrasüsteemiga. Kõnealust maad võib kasutada karjamaana, silo või heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks.

2.03.01 Karjamaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa Püsikarjamaa hea või keskmise kvaliteediga pinnasel. Neid alasid võib tavaliselt kasutada intensiivseks karjatamiseks.

2.03.02 Looduslik rohumaa Väikese saagiga püsirohumaa tavaliselt madala kvaliteediga pinnasel, nt mägisel maal ja suurtel kõrgustel, mille kvaliteeti ei ole tavaliselt väetamise, harimise, uuesti istutamise või kuivendamise teel parandatud. Neid alasid saab tavaliselt kasutada ainult ekstensiivseks karjatamiseks; tavaliselt neid kas ei niideta või niidetakse ekstensiivselt ning seal ei saa loomi karjatada suure tihedusega.

2.03.03 Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume Püsirohumaad ja heinamaad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mida hoitakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, nagu on ette nähtud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 või vajaduse korral uuemates õigusaktides, ning mis vastavad rahalise toetuse saamise kriteeriumidele.

2.04 Püsikultuurid Põllukultuurid, mida ei kasvatata külvikorrasüsteemi alusel (v.a püsirohumaad) ning mis kasvavad kaua ja annavad saaki mitu aastat.

2.04.01 Puuvilja- ja marjaistandikud Alad, kus kasvavad puud, põõsad ja mitmeaastased marjataimed (v.a maasikad) ning mis on ette nähtud viljade saamiseks. Viljapuuaiad võivad olla tihedalt (puudel on väikesed vahed) või hõredalt istutatud (puudel on suured vahed).

2.04.01.01 Puuviljasordid, sellest

2.04.01.01.01 parasvöötme puuviljad Puuviljaistandikud, mida haritakse viljade saamiseks tavaliselt parasvöötmes.

2.04.01.01.02 lähistroopikavöötme puuviljad Puuviljaistandikud, mida haritakse viljade saamiseks tavaliselt lähistroopikavöötmes.

2.04.01.02 Marjasordid Marjaistandikud, mida haritakse marjade saamiseks tavaliselt nii paras- kui ka lähistroopikavöötmes.

2.04.01.03 Pähklid Pähkliistandikud, mida haritakse tavaliselt paras- ja lähistroopikavöötmes.

2.04.02 Tsitruseistandikud Citrus spp. istandikud

2.04.03 Oliiviistandikud Olea europea L. istandikud

2.04.03.01 kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive Istandikud, kus kasvatatakse peamiselt lauaoliivide tootmiseks sobivaid sorte.

2.04.03.02 kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks Istandikud, kus kasvatatakse peamiselt oliiviõli tootmiseks sobivaid sorte.

2.04.04 Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse Vitis vinifera L. istandikud

2.04.04.01 kvaliteetveine Viinamarjasordid, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud päritolunimetusega (PDO) veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2008 (6) või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele. Viinamarjasordid, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud geograafilise tähisega (PGI) veinide tootmiseks, mis vastavad i) määruses (EÜ) nr 479/2008 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ja ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

2.04.04.02 muid veine Muude kui PDO ja PGI veinide tootmiseks kasvatatavad viinamarjasordid.

2.04.04.03 lauaviinamarju Viinamarjasordid, mida kasvatatakse värskete viinamarjade tootmiseks.

2.04.04.04 rosinaid Viinamarjasordid, mida kasvatatakse rosinate tootmiseks.

2.04.05 Puukoolid Noorte puittaimedega kaetud alad, kus puid kasvatatakse avamaal hilisema ümberistutamise jaoks: a) viinapuu- ja alustekoolid; b) viljapuukoolid ja marjaistikute kasvatamine; c) dekoratiivtaimeaiad; d) metsapuukoolid (v.a need, kus kasvatatakse metsamaal puid ettevõtte enda vajadusteks); e) puud ja põõsad aedadesse, parkidesse, tee äärde ja mulletele istutamiseks (nt hekitaimed, roosipuud ja muud dekoratiivpõõsad, dekoratiivsed okaspuud), sealhulgas nende istikud ja seemikud.

2.04.06 Muud püsikultuurid Muud eelmises jaotises nimetamata avamaal kasvatatavad püsikultuurid, eelkõige punumiseks või põimimiseks kasutatavad püsikultuurid, mida koristatakse tavaliselt igal aastal.

2.04.06.01 sellest jõulupuud (2) Põllumajanduskõlvikul tulunduse eesmärgil jõulupuudeks kasvatatavad puud.

2.04.07 Püsikultuurid katmikalal

2.05 Muu maa Muu maa on kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud), metsamaa ja muu maa, mis on hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, viljatu maa, kaljude jms all.

2.05.01 Kasutamata põllumajandusmaa Maa, mida on varem kasutatud põllumajandusmaana, kuid mida majanduslikel, sotsiaalsetel või muudel põhjustel vaatlusaastal enam ei harita ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud, st maa, mida ei kasutata põllumajanduslikult. Sellise maa võib uuesti harimisse võtta, kasutades selleks põllumajandusettevõttes tavapäraselt olemasolevaid vahendeid.

2.05.02 Metsamaad Puude või metsapõõsastega kaetud alad, sh papliistandused metsamaadel ning väljaspool ning metsamaal ettevõtte enda tarbeks kasvatatavad metsapuukoolid, samuti metsas asuvad objektid (metsateed, metsamaterjali hoidlad jne).

2.05.02.01 sellest lühikese raieringiga madalmets Metsamaad, mida kasutatakse metsapuude kasvatamiseks ning mille raiering ei ületa 20 aastat. Raiering on puude külvamise/istutamise ja metsaraie vahele jääv ajavahemik; raide alla ei kuulu tavapärane hooldustegevus, nagu harvendamine.

2.05.03 Muu maa (viljatu maa, hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa) Kõik põllumajandusettevõtte kogupinna hulka kuuluvad maad, mis ei ole põllumajanduskõlvikud, kasutamata põllumajandusmaa ega metsamaa.

2.06 Seened, niisutatud alad, energiakultuurid ja geneetiliselt muundatud põllukultuurid

2.06.01 Seened Kultuurseened, mida kasvatatakse hoonetes, mis on seente kasvatamiseks spetsiaalselt ehitatud või kohandatud, ning maa-alustes ruumides, koobastes ja keldrites.

2.06.02 Niisutatud ala

2.06.02.01 Kogu niisutatav ala Põllumajanduskõlviku maksimaalne kogupind, mida oleks võimalik vaatlusaastal põllumajandusettevõttes tavapäraselt olemasolevate seadmete ja veekogusega niisutada.

2.06.02.02 Kogu haritav ala, mida on viimase 12 kuu jooksul vähemalt üks kord niisutatud Vaatluskuupäevale eelneva 12 kuu jooksul vähemalt üks kord niisutatud põllukultuuride pindala.

2.06.03 Energiakultuurid (biokütuse või muu taastuva energia tootmiseks) Selliste energiakultuuride viljelusalad, millele kohaldatakse toetusskeeme nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 alusel: — energiakultuuride toetus (artikkel 88), — tootmisest kõrvalejätmisega seotud toetusõigus tootmisest kõrvalejäetud maa kasutamisel (artikkel 55 või 56). Siia ei kuulu muud energeetiliste põllukultuuride viljelusalad (eelkõige tavapärase toetusõigusega kultuurid ühtse otsemaksete (SP) kava või lihtsustatud pindalatoetuse (SAPS) kava alusel).

2.06.03.01 sellest tootmisest kõrvalejäetud maal Energiakultuuride tootmine maal, mida toetatakse tootmisest kõrvalejäetud maana (komisjoni määrus (EÜ) nr 1782/2003, artikkel 55 või 56).