EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE OTSUS (EL) 2019/679,

17. aprill 2019,

millega pikendatakse ajutist piirangut turundada, levitada või müüa hinnavahelepinguid jaeklientidele

EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE JÄRELEVALVENÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (1), eelkõige selle artikli 9 lõiget 5, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 1;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (2), eriti selle artiklit 40;

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrust (EL) 2017/567, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses mõistete, läbipaistvuse, portfellide tihendamise ning toodetesse sekkumise ja positsioonide juhtimise järelevalvemeetmetega (3), eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

(1) Otsusega (EL) 2018/796 (4) piiras Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) hinnavahelepingute turundamist, levitamist või müüki jaeklientidele alates 1. augustist 2018 kolmeks kuuks.

(2) Vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 40 lõikele 6 peab ESMA kohaldatud toodetesse sekkumise ajutise meetme läbi vaatama asjakohaste ajavahemike tagant ja vähemalt kord kolme kuu jooksul.

(3) Otsusega (EL) 2018/1636 (5) muutis ESMA hinnavahelepingute jaeklientidele turundamise, levitamise või müügi ajutist piirangut ja pikendas seda alates 1. novembrist 2018 veel kolmeks kuuks. Otsusega (EL) 2019/155 (6) pikendas ESMA uuesti hinnavahelepingute jaeklientidele turundamise, levitamise või müügi ajutist piirangut alates 1. veebruarist 2019 kolmeks kuuks samadel tingimustel, mis on sätestatud otsuses (EL) 2018/1636.

(4) Hinnavahelepingute piirangu läbivaatamisel toetus ESMA muu hulgas riiklike pädevate asutuste küsitlusele (7), milles käsitleti tootesse sekkumise meetme praktilist rakendamist ja mõju, ning riiklikelt pädevatelt asutustelt ja sidusrühmadelt saadud lisateabele. See teave sisaldab sarnaseid suundumusi kui teave, mille põhjal toimus eelmine pikendamine (otsus (EL) 2019/155).

(5) Riiklikud pädevad asutused tuvastasid üksnes piiratud arvu näiteid, kus esines mittevastavusi ESMA toodetesse sekkumise meetmetega; need olid seotud peamiselt riskihoiatustega, eelkõige kuvasid hinnavahelepingute pakkujad veebi-ribareklaame või muid elektroonilisi reklaame, milles puudus nõutav riskihoiatus. Kuigi veebi-ribareklaamid või muud elektroonilised reklaamid tavaliselt ei nimetanud otseselt hinnavahelepinguid, vaid pigem investeerimist veebis, jätkavad riiklikud pädevad asutused ja ESMA jälgimist, et need vastaksid riskihoiatuse nõuetele ja et neid ei kasutataks nõuete eiramiseks.

(6) Riiklikud pädevad asutused teatasid hinnavahelepingute jaeklientide kontode, kauplemismahu ja kogu jaekliendikapitali üldisest vähenemisest kolme kuu jooksul, novembrist 2017 jaanuarini 2018 (esimene periood) võrreldes ajavahemikuga novembrist 2018 jaanuarini 2019 (teine periood). Kasumlike kontode osakaal jäi nende perioodide võrdluses üldiselt stabiilseks (8). Nende jaeklientide keskmised kulud, kes kauplesid hinnavahelepingutega (mis näivad sõltuvat turutingimustest vähem kui klientide üldtulemused), olid teisel perioodil oluliselt väiksemad kui esimesel (9). Krüptovääringute hinnavahelepinguid sisaldavate aktiivsete jaekontode keskmised kulud vähenesid muude kontodega võrreldes disproportsionaalselt, ehkki selliste kontodega kaasnesid jätkuvalt suuremad kulud kui krüptovääringute positsioonideta kontodega. Riiklikud pädevad asutused teatasid ka jaeklientide kontode automaatsete sulgemiste arvu, negatiivse omakapitaliga kontode arvu ja negatiivsete saldode suuruse püsivast vähenemisest (10).

(7) Riiklikud pädevad asutused teatasid ka, et teisel perioodil oli kutseliseks kliendiks hakata soovinud klientide arv suurem kui esimesel. ESMA on teadlik, et mõni hinnavahelepingute pakkuja reklaamib oma jaeklientidele võimalust saada soovi korral kutseliseks kliendiks. Jaeklient võib taotleda kutselise kliendina kohtlemist juhul, kui ta esitab vastava kirjaliku taotluse kooskõlas kõikide asjakohaste õigusaktide nõuetega. Teenusepakkujad peaksid tagama kehtivate nõuete (11) pideva järgimise. ESMA on teadlik ka sellest, et teatud kolmanda riigi ühingud võtavad aktiivselt ühendust liidu klientidega ja mõni hinnavahelepingute pakkuja ELis reklaamib jaeklientidele võimalust viia oma kontod üle kontserni kolmandas riigis asuvasse üksusesse. Ilma tegevusloata või registreeringuta Euroopa Liidus on neil kolmanda riigi ühingutel lubatud pakkuda teenuseid liidus asutatud või asuvatele klientidele üksnes kliendi enda algatusel. Samuti on ESMA teadlik, et ühingud on alustanud muude spekulatiivsete investeerimistoodete pakkumist. ESMA jälgib jätkuvalt nende muude toodete pakkumist, et otsustada, kas mõni muu liidu meede oleks asjakohane.

(8) Pärast otsuse (EL) 2018/796 vastuvõtmist ei ole ESMA saanud tõendeid, mis vaidlustaksid tema üldjärelduse investorite kaitse olulise probleemi kohta, mida käsitleti otsustes (EL) 2018/796, (EL) 2018/1636 või (EL) 2019/155 (edaspidi „otsused“). ESMA järeldas seepärast, et otsustes käsitletud investorite kaitse oluline probleem jääb püsima, kui ei pikendata ajutist piirangut turundada, levitada või müüa hinnavahelepinguid jaeklientidele.

(9) Lisaks ei ole muudetud liidu õiguse alusel kohaldatavaid regulatiivseid nõudeid, mis endiselt ei lahenda ESMA tuvastatud ohtu. Lisaks ei ole riiklikud pädevad asutused võtnud meetmeid, et ohtu lahendada, või ei ole võetud meetmed ohtu piisavalt maandanud. See on jätkuvalt üleeuroopaline probleem. Seetõttu leiab ESMA, et kui teatud riiklikud pädevad asutused ei võta riiklikke toodetesse sekkumise meetmeid, peab ESMA meedet veel pikendama, et nõuetekohaselt käsitleda otsustes tuvastatud investorite kaitse olulist probleemi.

(10) Piirangu pikendamine ei avalda finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis oleks ebaproportsionaalne meetme kasulikkusega, ega põhjusta õigusliku arbitraaži riski samadel põhjustel kui otsustes esitatud põhjused.

(11) Kui ajutist piirangut ei pikendata, on ESMA arvates tõenäoline, et pakutakse taas hinnavahelepinguid, ilma et võetaks piisavaid meetmeid jaeklientide kaitseks nende toodetega seotud riskide eest, mis tekitasid tarbijatele otsustes kirjeldatud kahju.

(12) Nendel põhjustel ja otsustes esitatud põhjendustel otsustas ESMA investorite kaitse olulise probleemi lahendamiseks pikendada piirangut samadel tingimustel, mis on sätestatud otsustes (EL) 2018/1636 ja (EL) 2019/155, veel kolme kuu võrra.

(13) Kuna kavandatud meede võib olla piiratud ulatuses seotud põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega, konsulteeris ESMA pädevate asutustega, kes vastutavad põllumajandustoodete turgude järelevalve, halduse ja reguleerimise eest määruse (EÜ) nr 1234/2007 (12) alusel. Ükski nendest asutustest ei esitanud vastuväiteid meetmete pikendamise vastu.

(14) ESMA on teatanud pikendusotsuse ettepaneku riiklikele pädevatele asutustele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Mõisted Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „hinnavaheleping“ – tuletisinstrument, mis ei ole optsioon, futuur, vahetusleping või forvardleping ja mille eesmärk on anda selle omanikule pikk või lühike riskipositsioon alusvara hinna, taseme või väärtuse kõikumise suhtes, olenemata sellest, kas tegemist on kauplemiskohas kaubeldava alusvaraga või mitte, ning mida peab arveldama rahas või mida võib arveldada rahas ühe poole valikul muul juhul, kui kohustuste täitmatajätmise või muu lõpetamisega seotud sündmuse tõttu; b) „keelatud mitterahaline soodustus“ – mis tahes mitterahaline soodustus, välja arvatud hinnavahelepingutega seotud teave ja analüüsivahendid; c) „esialgne marginaal“'– mis tahes makse, mis tehakse hinnavahelepingu sõlmimise eesmärgil, välja arvatud teenustasu, tehingutasud ja muud seonduvad kulud; d) „esialgse marginaali kaitse“ – I lisas kindlaks määratud esialgne marginaal; e) „marginaali sulgemise kaitse“ – jaekliendi ühe või mitme avatud hinnavahelepingu sulgemine kliendile soodsaimatel tingimustel vastavalt direktiivi 2014/65/EL artiklitele 24 ja 27, juhul kui hinnavahelepingute kauplemiskontol olev rahasumma ja kõikide selle kontoga seotud avatud hinnavahelepingute realiseerimata netokasum langeb alla poole kõikide nende avatud hinnavahelepingute esialgse marginaali kaitse kogusummast; f) „negatiivse saldo kaitse“ – jaekliendile kõikidest hinnavahelepingute pakkuja juures avatud hinnavahelepingute kauplemiskontoga seotud hinnavahelepingutest tulenevate kohustuste kogusumma piiramine sellel hinnavahelepingute kauplemiskontol oleva rahasummaga.

Artikkel 2 Ajutine piirang jaeklientide hinnavahelepingutele Hinnavahelepingute turundamine, levitamine või müük jaeklientidele on lubatud üksnes juhul, kui on täidetud vähemalt kõik järgmised tingimused: a) hinnavahelepingute pakkuja nõuab, et jaeklient maksaks esialgse marginaali kaitse; b) hinnavahelepingute pakkuja annab kliendile marginaali sulgemise kaitse; c) hinnavahelepingute pakkuja annab kliendile negatiivse saldo kaitse; d) hinnavahelepingute pakkuja ei tee jaekliendile hinnavahelepingu turundamise, levitamise või müügiga seoses otseselt või kaudselt makset ega anna rahalist või keelatud mitterahalist soodustust, välja arvatud hinnavahelepingust saadav realiseeritud kasum; e) hinnavahelepingu pakkuja ei saada jaekliendile otse ega kaudselt teadet ega avalda jaekliendile kättesaadavas vormis infot hinnavahelepingu turundamise, levitamise või müügi kohta, kui see ei sisalda sobivat riskihoiatust, mis vastab II lisa sätetele ja tingimustele.

Artikkel 3 Kõrvalehoidmisele suunatud tegevuses osalemise keeld Keelatud on teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärgiks või tagajärjeks on artikli 2 nõuete täitmisest kõrvalehoidmine, sealhulgas tegutsemine hinnavahelepingute pakkuja asendajana.

Artikkel 4 Jõustumine ja kohaldamine 1. Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 2. Seda otsust kohaldatakse 3 kuud alates 1. maist 2019.

Pariis, 17. aprill 2019 Järelevalvenõukogu nimel esimees Steven MAIJOOR

(1) ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

(2) ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

(3) ELT L 87, 31.3.2017, lk 90.

(4) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 22. mai 2018. aasta otsus (EL) 2018/796 hinnavahelepingute ajutise piiramise kohta Euroopa Liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 40 (ELT L 136, 1.6.2018, lk 50).

(5) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 23. oktoobri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1636, millega pikendatakse ja muudetakse ajutist piirangut otsuses (EL) 2018/796, millega piiratakse ajutiselt hinnavahelepingute jaeklientidele turundamine, levitamine või müük (ELT L 272, 31.10.2018, lk 62).

(6) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 23. jaanuari 2019. aasta otsus (EL) 2019/155, millega pikendatakse ajutist piirangut turundada, levitada või müüa hinnavahelepinguid jaeklientidele (ELT L 27, 31.1.2019, lk 36).

(7) Vastasid järgmised 20 riiklikku pädevat asutust: Financial Market Authority (AT – FMA), Cyprus Securities and Exchange Commission (CY – CySEC), Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE – BaFiN), Finanstilsynet (DK – Finanstilsynet), Hellenic Capital Markets Commission (EL – HCMC), Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES – CNMV), Finnish Financial Supervisory Authority (FI – FSA), Autorité des Marchés Financiers (FR – AMF), Magyar Nemzeti Bank (HU – MNB), Central Bank of Ireland (IE – CBI), Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT – Consob), Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU – CSSF), Finanšu un kapitāla tirgus komisija (LV – FKTK), Malta Financial Services Authority (MT – MFSA), Autoriteit Financiële Markten (NL – AFM), Komisja Nadzoru Finansowego (PL – KNF), Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT – CMVM), Romanian Financial Supervisory Authority (RO – FSA), Finansinspektionen (SE – Finansinspektionen), Financial Conduct Authority (UK – FCA).

(8) Jaanuaris 2019 suurenes kasumlike jaekliendikontode osakaal, mis võib olla seotud turutingimustega.

(9) See on kooskõlas täheldatud vähenemisega kogukauplemismahus, mille alusel tavaliselt arvutatakse hinnavahed ja tasud. Aktiivsetel jaekliendikontodel suurenes veidi klientide keskmine omakapital, kuid protsentuaalselt oli see oluliselt väiksem muutus kui nende kontode kogu kauplemismahu ja koguriskipositsiooni vähenemine.

(10) Teisel perioodil kohaldus negatiivse saldo kaitse. Turul esinevad tehingulüngad võivad siiski põhjustada olukordi, kus kliendi leping suletakse algselt hinnaga, mis tekitab negatiivse omakapitali, mille järel taaskrediteerib teenusepakkuja konto tagasi nulli, et vastata uuele negatiivse saldo kaitse nõudele. Sama olukord oli teenusepakkujatega, kes pakkusid esimesel perioodil negatiivse saldo kaitset.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, ELT L 173, 12.6.2014, lk 349) II lisa II jaotis. Vt ka finantsinstrumentide turgude direktiivi ja finantsinstrumentide turgude määruse kohast investorikaitset ja vahendamist käsitleva ESMA küsimuste ja vastuste dokumendi (ESMA35-43-349) jaotis 11, kus ESMA kirjeldab investeerimisfirmades klientide soovi korral kutselisena klassifitseerimisel õigusnõuete kohaldamise ebaõigeid tavasid. Jaotist 11 uuendati viimati 25. mail 2018.

(12) Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).