ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
„1.

Asjaomasel asutusel on õigus oma jurisdiktsiooni piires vabastada teatava kõigipoolse makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme kohaldamisest finantsteenuse pakkuja, kelle riskipositsioon makrotasandi usaldatavusriski suhtes jurisdiktsioonis, kus asjaomase makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme algatanud asutus seda meedet kohaldab, on vähese tähtsusega (de minimis põhimõte). Asjaomasel asutusel palutakse ESRNi erandist teavitada kõigipoolsuse saavutamise meetmest teavitamise vormil, mis on avaldatud ESRNi veebilehel. De minimis põhimõtte kohaldamiseks soovitab ESRN olulisuse künnist, mis põhineb asjaomase asutuse poolt ettepandul vastavalt 1. jao soovituse B punktile 2. Künnise kindlaksmääramisel tuleks lähtuda ESRNi määratletud parimatest praktikatest. Olulisuse künnis on soovitatav maksimaalne künnise tase. Kõigipoolsust kasutavad asutused võivad kohaldada soovitatavat künnist, määrata kohasel juhul oma jurisdiktsioonile madalama künnise või võtta meede kõigipoolselt üle ilma olulise künniseta. De minimis põhimõtte kohaldamisel peaks asutus jälgima võimalikku kõrvalehoidumist või õigusaktide erinevuste ärakasutamist ning vajalikel juhtudel lüngad täitma.“;
(1)

kapitalinõuete määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 138 võimaldab varakirjetele ja bilansivälistele kirjetele riskikaalude määramisel kasutada omavahendite nõuete arvutamiseks krediidikvaliteeti hindava asutuse antud mittetellitud krediidikvaliteedi hinnanguid, kui EBA kinnitab, et selle asutuse antud mittetellitud krediidikvaliteedi hinnangud ei erine kvaliteedi poolest sellelt asutuselt tellitud krediidikvaliteedi hinnangutest. Sama artikli kohaselt peab EBA keelduma sellise kinnituse andmisest või võtma selle tagasi eelkõige juhul, kui asutus on kasutanud mittetellitud krediidikvaliteedi hinnangut surve avaldamiseks hinnatavale ettevõtjale, et ta esitaks tellimuse krediidikvaliteedi hinnangu saamiseks või muude teenuste osutamiseks. Selle tulemusel avaldati 22. juulil 2016 EBA otsus 2016/C 266/05, millega kinnitatakse, et krediidikvaliteeti hindavate teatud asutuste antud mittetellitud krediidikvaliteedi hinnangud ei erine kvaliteedi poolest neilt tellitud krediidikvaliteedi hinnangutest (3).
3)

artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Juhtkomitee tutvub eelnevalt haldusnõukogu päevakorra projekti punktidega koos seonduvate dokumentidega. Juhtkomitee tagab, et haldusnõukogu jaoks on toimikud ette valmistatud ja teeb kohastel juhtudel ettepanekuid võimaluste või lahenduste kohta. Haldusnõukogu töö ja koosolekute päevakorra ettevalmistamisel võetakse arvesse, et artikli 4 lõike 7 alusel osalevaid liikmeid võib paluda haldusnõukogu koosolekutel mitte osaleda, kui arutusel on konkreetse liidu finantseerimisasutuse või liikmesriigi olukord. Juhtkomitee esitab haldusnõukogule pidevalt aruandeid ESRNi tegevuse kohta.“;
Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina asutatud Euroopa laamajälgimissüsteemi (EPOS ERIC) põhikiri

(2018/C 423/01)

Sisukord

PREAMBUL

Belgia Kuningriik

Taani Kuningriik

Prantsuse Vabariik

Itaalia Vabariik

Madalmaade Kuningriik

Norra Kuningriik

Portugali Vabariik

Sloveenia Vabariik

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,

edaspidi „asutajaliikmed“,

ning

Kreeka Vabariik

Island

Šveitsi Konföderatsioon,

edaspidi „asutavad vaatlejad“,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas põhikirjas on alljärgnevatel rasvases kirjas mõistetel järgmine tähendus:

EPOS: Euroopa laamajälgimissüsteem (European Plate Observing System).

ECO: koordinatsiooni tegevbüroo (Executive Coordination Office), mille asukoht on Istituto Nazionale di Geofisica e Vulcanologia (Rooma, Itaalia). See on EPOS ERICu peakorter, mis esindab EPOS ERICu õiguspärast tegevuskohta; sellel on keskne roll koordineerida kogu taristut, sealhulgas integreeritud ja temaatiliste teenuste osutamist.

ICS: integreeritud põhiteenused (Integrated Core Services); need kujutavad endast uut, ühtset e-taristut, mis võimaldab eri sidusrühmadel, sealhulgas, kuid mitte ainult EPOSe teaduskogukond, leida, avada, alla laadida, töödelda ja analüüsida valdkondadevahelisi andmeid, tooteid ja teenuseid.

TCS: temaatilised põhiteenused (Thematic Core Services); need on mõeldud iga konkreetse teaduskogukonna juhtimisraamistikuks ning on tehniliselt seotud integreeritud põhiteenustega ja strateegiliselt EPOS ERICuga. Need esindavad riikideülese valitsemise raamistikke, kus pakutakse andmeid, tooteid ja teenuseid teaduslikele küsimustele vastamiseks.

EPOSe põhiteenused: koosnevad nii temaatilistest põhiteenustest kui ka integreeritud põhiteenustest.

ICS-C: integreeritud põhiteenuste kesksüsteem (Integrated Core Services Central Hub), andmeid ja tooteid integreeriv sõlm, mis on loodud ning mida hoitakse töös ja hooldatakse EPOS ERICu raames.

ICS-D: jagatud integreeritud põhiteenused (Integrated Core Services – Distributed), integreeritud põhiteenuste kesksüsteemi poolt kasutatavad olemasolevad visualiseerimis- või andmetöötlusressursid (nt kõrgjõudlusega riiklikud andmetöötluskeskused), mille jaoks on vaja asjakohaseid hankepõhimõtteid.
3.

Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingu meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud ametiasutus Belgias soovituse C punktis 3 osutatud tähtajaks.
Artikkel 4

Taotlust esitavalt asutuselt nõutav teave

1. Konsulteerimise taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis on ESRNi vastuse aluseks, ja sätestama võimalikud konfidentsiaalsusnõuded, mida tuleb selle teabe edastamisel kohaldada.

c)

7. Välja arvatud juhul, kui esitatud teave on avalikus ruumis kättesaadav, loetakse ESRNi poolt saadud teavet konfidentsiaalseks ja seda käsitletakse vastavalt kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 8 lõikega 3 ning juurdepääs piiratakse isikute ja asutustega, kellele see on vajalik oma kohustuste ja ülesannete täitmiseks.
(5)

Praegu moodustab piiriüleste teenuste osutamine muus liikmesriigis või kolmandas riigis asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalide poolt finantssüsteemi olulise osas mitmes liikmesriigis. Teatavad filiaalid nendes liikmesriikides: a) on määratletud pädevaste asutuste poolt kui olulised kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) artikliga 51, b) vastavad muude süsteemselt oluliste ettevõtjate kriteeriumidele kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 131, c) täidavad kriitilisi funktsioone Euroopa finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku alusel, või d) tegutsevad olulise turuosaga finantsstabiilsusega seotud valdkondades (ühise nimetusega „finantsstabiilsuse seisukohalt olulised filiaalid“). Liidu õigus ei sätesta finantsstabiilsuse seisukohalt oluliste filiaalide harmoneeritud mõistet. Eeldatakse nende filiaalide kaudu osutatavate finantsteenuste kasvu tulevikus seoses Euroopa Liidu finantslõimumise jätkumisega. Igal ametiasutusel, kelle kohustuseks on makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vastuvõtmine ja/või aktiveerimine või muud finantsstabiilsusega seotud ülesanded, peab olema võimalus saada teatavat põhiteavet tema jurisdiktsioonis tegutsevate filiaalide kohta, kelle emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse peakontor on muus liikmesriigis. See on vajalik, et ametiasutus saaks hinnata vähemalt seda, kas need filiaalid on finantsstabiilsuse seisukohalt olulised liikmesriigis, kus nad tegutsevad. Kui ametiasutus leiab, et see asjaolu esineb, peab tal olema võimalus saada täpsemat teavet nende filiaalide tegevuse kohta.
a)

Euro-BioImaging ERICu liige või Euro-BioImaging ERICu vaatleja rikub oluliselt põhikirjast tulenevaid kohustusi või on põhjustanud või on oht, et ta põhjustab, tõsiseid häireid Euro-BioImaging ERICu töös. Loetakse, et Euro-BioImaging ERICu liige, kellel on õigel ajal tasumata kahe eelmise eelarve sissemaksed, on põhjustanud tõsise häire põhikirja tähenduses;
(10)

Madalmaade osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on kodumajapidamiste võlakoormus veidi vähenenud ning samuti on jätkunud uute mitteamortiseeritavate hüpoteeklaenude osakaalu vähenemine. Samas on eluasemehinnad alates 2016. aastast endiselt kasvanud, tuues kaasa ülehinnatud piirkonnad suuremates linnades. Sellel taustal on uute hüpoteeklaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv jäänud suureks, eelkõige kuna LTV suhtarvule kohaldatava seadusest tuleneva 100 % suuruse piirmäära suhtes ei kehti täiendava tagatise nõue eluasemehindade languse korral. Sellest arengust tulenevatele finantsstabiilsuse haavatavustele ei ole Madalmaades reageeritud ja hüpoteeklaenude suhtes kohaldatakse riskikaale, mis on EMP madalamatest.
(14)

Seetõttu järeldas ESRN, et Luksemburgis kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on Luksemburgis tuvastatud kodumajapidamiste võlakoormusega seotud keskpikas perspektiivis haavatavuste vastu ainult osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ette pandud meetmete eesmärk on Luksemburgi olemasolevate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete täiendamine vastupanuvõime tugevdamiseks. Need ei asenda kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid, mis on endiselt olulised laenuportfelli jääki puudutavate olemasolevate haavatavuste suhtes. Kuna haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mis mõjutaks Luksemburgi elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumise tegureid tulemuslikumalt ja tõhusamalt, ilma ülemäärase kuluta Luksemburgi reaalmajandusele ja finantssüsteemile.
(13)

Seetõttu järeldas ESRN, kuigi ta on teadlik Rootsis kehtestatud reast makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetest, et ehkki need makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kohased, on nad keskpikas perspektiivis elamukinnisvaraga seoses tuvastatud haavatavuste ning eelkõige kodumajapidamiste võlakoormusega ja eluasemehindade ülehindamisega seoses tuvastatud haavatavuste vastu ainult osaliselt piisavad. Kuna nende haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mille eesmärgiks on mõjutada tulemuslikumalt ja tõhusamalt tegureid, millest tuleneb Rootsi elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumine, ilma ülemäärase kuluta Rootsi reaalmajandusele ja finantssüsteemile. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Rootsi kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada.
(11)

2018. aastal sätestati tarbijakaitse õigusaktides piirangud elamukinnisvara hüpoteekide toodete andmisele, kui hüpoteegi seadjate laenu ja sissetuleku suhtarv (DTI) (enne makse) on üle 4 ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv üle 60 %. Need piirangud sätestavad nõude, et: a) intressimäär on fikseeritud 5ks aastaks; ja b) edasilükatud amortiseerimist saab kohaldada ainult siis, kui laenu intressimäär on fikseeritud vähemalt 30ks aastaks. Lisaks sellele avaldati 2014. aastal hüpoteekpankade jaoks nn järelevalvekristall. See hõlmab mitmeid künniseid ja väärtuspiiranguid, mida kohaldatakse pangategevuse eririskide valdkondades ja mille eesmärk on hüpoteeklaenude kogumi krediidikvaliteedi suurendamine 2018. ja 2020. aastaks, mis mõjutaks uute laenude andmist. 2018. aastal suurendati ka vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kaks korda: 0 %-lt 0,5 %-le 1. märtsil 2019 ja 0,5 %-lt 1 %-le alates septembrist 2019. Lisaks sellele on Taani süsteemsete riskide nõukogu soovitanud täiendavat suurendamist 1 %-lt 1,5 %-le alates juunist 2020 ja on andnud eeljuhised, et olulise muutuse puudumisel Taani finantssüsteemi riskide kuhjumisele tuleks seda suurendada võimaliku maksimumini 2,5 %. Lõpetuseks, Finanstilsynet (Taani finantsinspektsioon) on koostanud suunise, mille kohaselt peavad krediidiasutused teostama kodumajapidamiste krediidihindamisi ettevaatlikult, kui laenu antakse kinnisvara jaoks geograafilises piirkonnas, kus elamukinnisvarahinnad on olnud tõusul.
(10)

Soome osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et kodumajapidamiste võlakoormus on kõrgem kui 2016. aastal. Viimasel ajal on selle kasvu osaliselt põhjustanud laenud, mille on võtnud korteriaktsiaseltsid (8) ning mille tagasimakseid teevad kodumajapidamised ja muud investorid, kellele kuuluvad nende aktsiaseltside aktsiad. Lisaks sellele on teatavaks saanud uued varasemat kinnitavad tõendid, et uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega kaasneb olulise osa uusi hüpoteeklaene võtvate kodumajapidamiste potentsiaalne haavatavus ebasoodsate majandus- või finantstingimuse või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu korral.
(10)

Belgia osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on eluasemelaenude tugev kasv pidevalt suurendanud kodumajapidamiste võlakoormust. Vaatamata asjaolule, et eluasemehindade kasv on pidurdunud, tekitab varasem dünaamika võimaliku ülehindamise kahtlusi. Lisaks antakse endiselt oluline osa hüpoteeklaenudest kodumajapidamistele, mis on potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes. Seda arvestades on krediidiasutuste vastupanuvõimet aidanud suurendada 5 % suurune hüpoteeklaenude riskikaalu lisand, mis kehtestati 2013. aastal sisereitingute meetodit kasutavatele krediidiasutustele.
5.

Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 % ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt: a) finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja b) finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: I) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud neto tavalised tegevuskulud, välja arvatud neto intressid ja samalaadsed nõuded, ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe. Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.
5.

Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 protsenti ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt: a) finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe; ja b) finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtuse pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud neto tavalised tegevuskulud, välja arvatud neto intressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe. Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.
(5)

Otsuse (EL) 2020/655 (EKP/2020/28) artikli 3 lõike 5 kohaselt, mis kehtib alates 1. novembrist 2020, võib ESRNi taotlusel EKP andmekaitseametnikku volitada teostama ESRNi osas ülesandeid, mis on sätestatud määruse (EL) 2018/1725 artiklis 45. Tõhusust ja senist tava arvesse võttes leiab ESRNi haldusnõukogu, et see taotlus tuleb esitada,
(4)

ESRNi liikmed ja soovituste ESRN/2014/1 ja ESRN/2015/2 adressaadid hindavad praegu koroonaviiruse haiguse (COVID-19) mõju ja püüavad kasutada meetmeid, mille eesmärgiks on selle mõju vähendamine finantsstabiilsusele. Võttes arvesse COVID-19 levikuga seotud ulatuslikke probleeme, on kohane adressaatidelt mitte nõuda teise aruande esitamist soovituste ESRN/2014/1 ja ESRN/2015/2 alusel, mille tähtpäev on 30. juuni 2020.
1.

Me teeme kõik endast oleneva, et tagada täielik taastumine COVID-19 pandeemiast, jätmata kedagi kõrvale. Jätkame elude ja elatusvahendite kaitsmist, meditsiinitöötajate toetamist ning meditsiinikaupade kättesaadavuse tagamist ELis ja mujal ning seame prioriteediks vaktsiini väljatöötamise ja ülemaailmse kasutuselevõtu. Me keskendame oma jõupingutused jätkuvalt majanduskriisi tagajärgede leevendamise meetmetele. Kasutame oma ambitsioonikat mitmeaastast eelarvet, mida toetab NextGenerationEU, et mõjutada taastumist ja kujundada homset majandust, rakendades samal ajal tegevuskava uute omavahendite kasutuselevõtuks. Me süvendame ühtset turgu, et toetada majanduse jõulist taastumist ning luua konkurentsivõimelisem ja kestlikum Euroopa. Me võtame arvesse tervisekriisist saadud õppetunde ja selle käigus ilmnenud nõrku kohti, tehes tervise ja elanikkonnakaitse valdkonnas ambitsioonikamat koostööd, arendades Euroopa terviseliitu ja austades samal ajal riiklikke pädevusi.
(8)

Soovituse esimene eesmärk on tagada, et kõik finantstehingutes osalevad liidus asutatud juriidilised isikud võtavad kasutusele ja kasutavad LEI tunnust. LEI tunnuse kasutuselevõttu liidus on peamiselt suunatud nõuetega õigusaktides, nagu määrus (EL) nr 648/2012, määrus (EL) nr 600/2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/2365 (8) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 909/2014 (9). Neid nõudeid kohaldatakse üksuste suhtes, kes osalevad tehingutes börsiväliste tuletisinstrumentidega, muude kauplemiskohtades kaubeldavate tuletisinstrumentide ja finantsinstrumentidega ning kes osalevad väärtpaberite rahastamistehingutes, ning väärtpaberite emitentide suhtes. LEI tunnuse kasutus on nõutav ka muude õigusaktide ja mittesiduvate õigusaktide alusel, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (10), mida kohaldatakse krediidi- ja finantseerimisasutuste suhtes, ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) soovitus juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse (LEI) kasutamise kohta (11), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) juriidilise isiku ülemaailmse tunnuse (LEI) kasutamise suunised (12). Kuid turgudel puudub ühtne lähenemine ja LEI tunnuse kasutus ei hõlma mittefinantssektoreid, mistõttu on LEI tunnuse hõlmatus killustatud ja jätab välja olulised sektorid. LEI tunnuse kasutust liidus reguleeriv liidu õigusraamistik saavutaks ühtse kohaldamise kõikides majanduse sektorites, mis maksimeeriks LEI tunnuse kasutuse kasulikkust. Kuni seda raamistikku pole vastu võetud, tuleks liidu järelevalve all olevatel üksustel soovitada LEI tunnuse kasutamist ja nende üle järelevalvet teostatavad asutused peaksid seadusega lubatud piirides nõudma LEI tunnuse kasutust.
(1)

Koroonaviiruse (COVID-19) pandeemia puhang ja sellele järgnenud isoleerimismeetmete jõustamine on Euroopa majandusele tõsine šokk. Liikmesriigid on kehtestanud võlamoratooriumid, riigi garantiiskeemid ja muud fiskaalmeetmed, et kaitsta mittefinantsettevõtteid ja kodumajapidamisi pandeemia mõjude eest. Kuigi need on finantssektorivälised meetmed, mõjutavad need siiski finantsstabiilsust.
(10)

ESRN võtab arvesse, et keskse töötlemise puhul kasutatav mitmepoolne tasaarveldus on likviidsussäästu tõttu kasulik finantssüsteemile tervikuna; samuti peab ESRN oluliseks, et keskne töötlemine on süsteemselt kasulik, kuna see on kriitilise tähtsusega vahend, mis tugevdab finantsstabiilsust, rakendades ja arendades usaldusväärset riskijuhtimise tava krediidi- ja likviidsusriski osas.
5.

Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 % ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt: a) finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja b) finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud neto tavalised tegevuskulud, välja arvatud neto intressid ja samalaadsed nõuded, ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe. Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.
(4)

Käesolev soovitus konstateerib pankade protsüklilist käitumist ning asjaolu, et neil on majanduses kriitiline roll. Soovituse eesmärk on piirata pankade kasumi ja kapitali jaotamist, et suurendada nende vastupanuvõimet kriisi ajal ja soodustada vajalikku laenuandmist reaalmajandusele. Samuti on selle eesmärk vähendada riski, mille puhul aktsionärid ja kõrgem juhtkond kasutavad enda huvides ära valitsuse poolt pankadele kriisi ajal antud toetust. Lisaks, kui pangad kasutavad dividendimakseid oma tugevuse demonstreerimiseks turule, võib see tegevus kahjustada konservatiivsemate finantseerimisasutuste suhtelist positsiooni neid stigmatiseerides. See argument näitab laiapõhjalise, kooskõlastatud ja kohustusliku tegevuse vajadust. Investeerimisühingud on lisatud käesolevas soovituses esitatud finantseerimisasutuste loetellu, kuna neil on oluline roll turu toimimises ja neil võivad esineda sarnased riskid nagu ka pankadel.
1.

Selleks et võimaldada sihipärast ja õigeaegset tegevust, peaks ESMA koordineerima oma tegevust riiklike pädevate asutustega, et: a) teha kindlaks liidu investeerimisfondid, millel on eriti suur riskopositsioon ettevõtlussektori võlakohustuste ja kinnisvaraturgude suhtes ning mis on eriti olulised makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast. Piirates nende fondide tegevuse ulatust, on käesoleva soovituse eesmärk tagada, et seda saab teha ettenähtud aja jooksul. ESMA võib soovi kohaselt fondide tuvastamisel arvesse võtta muid asjakohaseid omadusi, näiteks väljavoolu aktiivsust ja/või finantsvõimenduse taset; b) tegeleda sihipäraselt punktis a osutatud investeerimisfondide alarühmaga, et aidata hinnata nende praegust valmisolekut väljavoolu ootamatuks suurenemiseks ja/või hindamise määramatuse suurenemiseks, sealhulgas kujundada seisukoht selle kohta, kuidas need fondid võiksid lühikeses perspektiivis reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele; c) hinnata investeerimisfondide sektori valmisolekut ettevõtlussektori võlakohustuste ja kinnisvara segmentide osas ning kaaluda, kas selle valmisoleku suurendamiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Eelkõige tuleks hindamisel keskenduda võimalikele tulevastele väljavoolu ja/või hindamise määramatuse šokkidele ning kaaluda, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid – näiteks anda kas fondidele või järelevalveasutustele täiendavaid suuniseid likviidsuse juhtimise vahendite kasutamise ja/või hindamise määramatuse käsitlemise kohta.