ET Euroopa Liidu Teataja C 144/1

NÕUKOGU ARVAMUS

Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 144/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

(1) Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2009–2012.

(2) Ülemaailmne kriis on mõjutanud Maltat peamiselt kaubanduse seisukohast, seevastu mõju finantssektorile on olnud piiratud. 2009. aastal tõmbus majandustegevus kokku, eelkõige ekspordi aga ka investeeringute järsu vähenemise tõttu, samas kui eratarbimine oli hinnanguliselt küllaltki stabiilne, peamiselt tänu paindlikule tööhõivele ja Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud stimuleerivatele meetmetele. Sellega kaasnenud impordimahu järsk langus vähendas hinnanguliselt olulisel määral 2009. aasta maksebilansi puudujääki. Majanduslangus ja mõned ühekordsed kulusid suurendavad punktid 2008. aasta eelarves suurendasid 2008. ja 2009. aasta valitsemissektori puudujääki 2007. aastaga võrreldes märgatavalt. Sellega seoses ning riigi suurt võlakoormust arvesse võttes tegi nõukogu 7. juulil 2009. aastal otsuse, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja võttis 16. veebruaril 2010. aastal vastu soovituse kõrvaldada puudujääk 2011. aastaks. Lisaks usaldusväärse eelarvepositsiooni taastamisele ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisele tuleb Maltal elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavat kasvu silmas pidades leida võimalusi, kuidas parandada konkurentsivõimet ja suurendada majanduse vastupidavust tulevastele välismõjudele. See nõuab ühelt poolt inimkapitali tugevdamist, ettevõtluspotentsiaali vallandamist ja pidevaid jõupingutusi tegevuse ümberorienteerimiseks suuremat lisandväärtust pakkuvatesse majandusvaldkondadesse ning teiselt poolt tõhusa palgapoliitika kehtestamist, et siduda palgakasv tihedalt tootlikkuse kasvuga.

(3) Ehkki majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, mõjutas see negatiivselt ka potentsiaalse SKP taset. Vähenenud investeeringute ja võimaliku suurema struktuurse tööpuuduse tõttu võib kriis lisaks mõjutada ka keskpika perioodi potentsiaalset kasvu. Lisaks süvendab majanduskriis elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKPle ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Eelöeldut arvesse võttes on majanduse kasvupotentsiaali toetamiseks oluline kiirendada struktuurireforme. Eelkõige on Malta jaoks oluline viia läbi täiendavad reformid hariduse ja konkurentsivõime vallas.

(4) Stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et pärast hinnanguliselt 2 % langust 2009. aastal hakkab SKP 2010. aastal uuesti kasvama, saavutades kasvu 1,1 %, ning kasvab ülejäänud programmiperioodil aastas keskmiselt 2,6 %. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (2) näib, et 2010. aasta puhul on sellise SKP reaalkasvu saavutamine tõenäoline, kuid järgnevate aastate suhtes on prognoos pigem liiga optimistlik. Kasvukomponentidest tundub sisenõudluse prognoositud kasv kogu programmiperioodi vältel ülepaisutatud. Programmis prognoositud inflatsioonitase näib liiga madal.

(5) Programmis antud hinnangul on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 3,8 % SKPst. Puudujäägi vähenemise puhul võrreldes 2008. aastaga, mil see oli 4,7 % SKPst, tuleb siiski silmas pidada, et 2008. aastal võeti mitu ühekordset kulutusi suurendanud meedet. Kõnealuseid meetmeid kõrvale jättes 2009. aasta nominaalne puudujääk suurenes seoses kriisi mõjuga eelkõige kaudsele maksutulule. Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud stimuleerivad meetmed mahus 0,7 % SKPst õnnestus ametiasutuste sõnul muude meetmetega enam kui täies mahus kompenseerida. Programmi kohaselt peaks 2010. aasta eelarvepoliitika olema üldiselt neutraalne ning muutuma 2011. aastal rangeks, mis on kooskõlas nõukogu propageeritava väljumisstrateegiaga ja eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2011. aastaks. 2012. aasta puhul seevastu peaks puudujääk eeldatava kõrge kasvumäära taustal püsima üldjoontes stabiilsena, mis annab märku eelarvepoliitika ekspansiivsusest.

(6) 2010. aasta eelarvepuudujäägiks on kavandatud 3,9 % SKPst, mis tähendab, et see püsib 2009. aastaga võrreldes samal tasemel. Ka esmane puudujääk peaks kava järgi käituma sarnaselt ning selle puhul oodatakse tulemust 0,6 % SKPst. Nominaalväärtuses on 2010. aasta puudujääk kookõlas nõukogu poolt 16. veebruaril 2010. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt antud soovitusega. 2010. aasta eelarves ette nähtud meetmete mõju eelarvepositsioonile on üldiselt neutraalne; eelarve sisaldab nii stimuleerivaid meetmeid majanduse elavdamiseks kui ka konsolideerimismeetmeid. Tulud peaksid 2010. aastal prognoosi kohaselt suurenema 2,4 protsendipunkti võrra SKPst, peamiselt tänu tähtsuse järjekorras järgmistele asjaoludele: i) vabalt valitud meetmed, millega suurendatakse makse ja tõhustatakse maksude sissenõudmist, ii) eeldatav maksulaekumise paranemine ja iii) tulude suurenemine ELi tõukefondide toel muudes tuluklassides. Kulude kasvuks on kavandatud 2,5 protsendipunkti SKPst, peamiselt suurenevate investeeringute ja muude kulude tõttu. Täiendavate stimuleerivate meetmete kulu korvab osaliselt avaliku sektori palgafondi vähenemine (suhtena SKPsse), seda peamiselt tänu eelmise aasta soodsale võrdlusbaasile (2009. aastal tehti mitmeid ühekordseid palgakulutusi), aga ka kehtestatavatele värbamispiirangutele. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund (st tsükliliselt kohandatud seisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) halveneb programmi järgi 2010. aastal 0,25 protsendipunkti võrra SKPst, andes üldjoontes märku neutraalsest eelarvepoliitikast.

(7) Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegiaga püütakse viia puudujääk nõukogu poolt sätestatud ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaks, s.o 2011. aastaks, alla 3 % SKPst ja jätkata 2012. aastal üldjoontes samasuure puudujäägiga. Struktuurne eelarvepositsioon paraneks programmi järgi 2011. aastal 0,75 protsendipunkti võrra SKPst, kuid halveneks 2012. aastal uuesti 0,5 protsendipunkti võrra SKPst, mis tähendaks, et Malta hakkab eemalduma keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Keskpika perioodi eesmärgiks on Maltal struktuurselt tasakaalus eelarvepositsioon, mis viimaseid prognoose ja võlataset arvestades on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärkidega. Siiski ei ole programmis keskpika perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi jooksul ette nähtud. Nominaalse puudujäägi vähenemine 2011. aastal on kavas saavutada kulukärbetega, mis peaks täielikult katma tulude vähenemise, kuna 2012. aasta stabiilsuselähedane positsioon tuleneb nii kulude kui ka tulude suhte edasisest vähenemisest. Neid arengutendentse ei ole konkreetsete meetmetega piisaval määral toetatud, ehkki ajutiste stimuleerivate meetmete kaotamine pärast 2010. aastat ning avaliku sektori värbamispiirangud peaks aitama kulutusi vaos hoida. Kulude aastakasvuks oodatakse 2011. aastal 1,8 % ja 2012. aastal 2,7 %, mis on 2010. aastaks kavandatud 9,3 %-ga võrreldes tagasihoidlik. Kulutuste vähendamine suhtena SKPsse aastatel 2010–2012 peaks toimuma peamiselt töötajatele makstavate hüvitiste, vahetarbimise, riiklike investeeringute ja muude kulude arvelt, kuid puutumata jäävad sotsiaalsiirded, mis viitab eelkõige pensionite suhteliselt suurele kasvule. Tulude poolel peaks pärast maksulaekumise eeldatavat paranemist 2010. aastal kaudsetest maksudest saadav tulu (suhtena SKPsse) vähenema nii 2011. kui ka 2012. aastal, samas kui otsestest maksudest saadav tulu suureneb 2011. aastal ja stabiliseerub 2012. aastal.

(8) Eelarvetulemus võib kogu programmiperioodi jooksul kujuneda programmis prognoositust halvemaks. Eelarveprognoosi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium tundub optimistlik, eriti pärast 2010. aastat. 2010. aasta maksutulude kavandatud suurenemise puhul tundub oodatav maksulaekumise ja maksukuulekuse paranemine liiga optimistlik ning see võib seada ohtu ka kogu ülejäänud programmiperioodi maksuprognoosi. Võttes arvesse hiljutisi kõrvalekaldeid, kulude kavandatud kahandamise ulatust ning teabe puudumist programmiperioodiks kavandatud kärpeid toetavate meetmete kohta, ei saa pealegi välistada ülekulu tekkimist. Siiski kinnitatakse programmis 2010. aasta kohta, et „kavatsetakse hoolikalt jälgida kulu- ja tulukomponentide arengut ning vajaduse korral võetakse täiendavaid meetmeid”.

(9) Võla suhe peaks prognoosi kohaselt jääma kogu programmiperioodiks üle lepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis esitatud hinnangu kohaselt kasvab valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal jäi alla 64 % SKPst, 2009. aastal 66,8 %-ni SKPst. Reaalse SKP vähenemine ja sellele lisanduv väikene esmane puudujääk on toonud kaasa võla suhte suuremise. Võla suhe peaks prognoosi järgi suurenema 2010. aastal veel peaaegu 2 protsendipunkti võrra ning vähenema seejärel 2012. aastaks ligikaudsele tasemele 67 % SKPst, seda eelkõige tänu eeldatavalt soodsale majanduskasvule ning väikese esmase ülejäägi taastumisele programmiperioodi lõpuosas. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohte, ei kujune ka võla suhe tõenäoliselt nii soodsaks kui programmis kavandatud.

(10) Keskpika perioodi võlaprognoos (kuni aastani 2020), milles eeldatakse SKP kasvu järkjärgulist taastumist kriisieelsel perioodil prognoositud tasemele, maksulaekumise taastumist kriisieelsele tasemele ja elanikkonna vananemisega seotud kulutuste suurenemist, osutab sellele, et programmis aastani 2012 esitatud eelarvestrateegia ei ole nominaalväärtuses arvestatuna ja poliitikat muutmata piisav võla suhte stabiliseerimiseks 2020. aastaks.

(11) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Maltal märgatavalt suurem kui ELis keskmiselt. Programmis hinnanguliselt esitatud 2009. aasta eelarvepositsioon suurendab elanikkonna vananemise mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele veelgi. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid riske, mille komisjon 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (3) hindas kõrgeteks, aitaks vähendada suurem esmane eelarveülejääk keskpika perioodi jooksul ja reformimeetmed elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu piiramiseks.

(12) Alates 2008. aastast täheldatud ülekulu, eelkõige töötajate hüvitiste ja tervishoiu valdkonnas, on seotud Malta eelarveraamistiku teatavate puudustega. Eelkõige annavad tunda siduvate kuluülemmäärade puudumine, puudused eelarve täitmise distsipliinis, sõltumatu eelarveasutuse puudumine ja keskpika perioodi strateegia vähene arvestamine eelarve koostamisel. Programmis tunnistatakse range eelarvehalduse olulisust riigi rahanduse usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse tagamiseks ning kinnitatakse, et valitsus on aktiivselt otsimas võimalusi institutsioonilise eelarveraamistiku parandamiseks. Seni võetud meetmed on olnud suhteliselt piiratud ulatusega. Need on seotud avalike teenuste osutamise korralduse ja avaliku halduse juhtimismeetoditega. Samuti on kavas võtta valitsuses kasutusele uus arvepidamise süsteem.

(13) Näib, et Maltal on veel võimalik suurendada riigi kulutuste tõhusust, eelkõige hariduse, tervishoiu, riigi infrastruktuuri ja üldteenuste vallas. Kulutuste tõhususe parandamine muutub eriti oluliseks olukorras, kus on vaja talitseda kulutuste kasvu, kahjustamata seejuures osutatavate teenuste taset. Kulutuste edukas piiramine ja vahendite tõhusam kasutamine võimaldaks suunata kulusid kasvu toetavatesse kulukategooriatesse ning muuta eelarvepoliitika kujundamise paindlikumaks, et oleks võimalik arvesse võtta muutuvaid makromajanduslikke tingimusi. Ehkki seda on raske saavutada, peaksid programmis kavandatud kulukärped, eelkõige töötajatele makstavate hüvitiste ja vahetarbimise arvelt, aitama kulusid ratsionaliseerida, vältides samas osutatavate teenuste taseme ja kvaliteedi kahjustamist. Võttes arvesse hiljutist olukorda, kus likviidsusprobleemide käes vaevlevad äriühingud võisid tasuda makse hilinemisega, tuleks parandada ka maksukuulekust ja maksude sissenõudmist. Programmis leiab kinnitust valitsuse kindel soov tõhustada jõupingutusi maksupettuste ja sotsiaalsiirete kuritarvitamisega võitlemiseks.

(14) Kokkuvõttes on programmis sätestatud eelarvestrateegia 2010. aasta puhul üldjoontes kooskõlas nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt antud soovitustega. Võttes siiski 2011. aasta puhul arvesse puudujäägi vähendamise eesmärkide saavutamist ähvardavaid ohte, võib eelarvestrateegia nõukogu soovitustest kõrvale kalduda. Kuigi struktuurset eelarvepositsiooni kavatsetakse parandada soovitatud määral – protsendipunkti SKPst, tuleks 2011. aasta konsolideerimiskava toetada asjakohaste meetmetega ning ametiasutused peaksid olema valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, kui SKP kasv ja tulude areng peaks kujunema vähem soodsaks, samuti võimaliku ülekulu puhul. Kui nimetatud ohte õnnestub vältida ja konsolideerimiskava täielikult rakendatakse, peaks eelarvestrateegia olema piisav selleks, et panna aastatel 2011–2012 piir valitsemissektori võlakoorma kasvule ja hakata seda kooskõlas nõukogu soovitusega vähendama. 2012. aastaks on programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärgile järkjärgulise lähenemise asemel sellest hoopis eemalduda, mis on vastuolus stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Programmis kavandatust hoogsam konsolideerimine oleks riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ähvardavate ohtude taustal õigustatud, samuti aitaks puudujäägi vähendamise eesmärkide saavutamist paremini tagada riigi rahanduse ja keskpika perioodi eelarveraamistiku aastasisese jooksva seire tugevdamine.

(15) Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavatest andmetest on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt nõukogu poolt 16. veebruaril 2010. aastal esitatud muudetud soovitustes, millega juhiti tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk, kutsuti Maltat üles käsitlema kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Malta on seda soovitust osaliselt järginud. Eelkõige ei ole täiel määral välja toodud ulatuslikke meetmeid, millega kavatasetakse saavutada eelarve konsolideerimine 1 protsendipunkti võrra SKPst, mis on vajalik ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastaks.

Üldine järeldus on, et valitsemissektori eelarve puudujääk peaks programmi järgi üldjoontes 2010. aastal stabiliseeruma (tasemel 3,9 % SKPst) ning jõudma seejärel nõukogu poolt ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtajaks, s.o 2011. aastaks, alla 3 % SKPst. 2012. aastal, mis on programmiperioodi viimane aasta, peaks puudujääk jääma prognoosi kohaselt üldjoontes samale tasemele, selle asemel et liikuda edasi tasakaalus struktuurse eelarvepositsiooni suunas, mille Malta on seadnud keskpika perioodi eesmärgiks. Valitsemissektori võlakoorem peaks saavutama kõrgeima taseme 69 % SKPst 2010. aastal ja hakkama seejärel pisut vähenema. Eelarve puudujääk ja võla suhe võivad kujuneda programmis kavandatust suuremaks peamiselt järgmiste asjaolude tõttu: i) maksulaekumise eeldatav paranemine eelkõige pärast 2010. aastat ja soodne makromajanduslik stsenaarium ning ii) ülekulu tekkimise võimalus, võttes arvesse hiljutisi kõrvalekaldeid, kulude kavandatud kahandamise ulatust ning teabe puudumist programmiperioodiks kavandatud kärpeid toetavate meetmete kohta. Ehkki programmis kinnitatakse eelarves sätestatud 2010. aasta puudujäägi vähendamise eesmärki, mis on kooskõlas nõukogu soovitusega, oleks vaja rohkem tähelepanu pöörata selle saavutamist ähvardavatele ohtudele, nimetades strateegia aluseks olevaid konkreetseid meetmeid ja võttes täiendavaid konsolideerimismeetmeid, kui majanduskasv või tulude suurenemine jääb programmis prognoositust väiksemaks või kui ei õnnestu täielikult kinni pidada kulude piiramise eesmärgist. Samuti tuleks 2012. aastaks kavandatud eelarvestrateegiat märkimisväärselt tugevdada, et viia see kooskõlla stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Lisaks usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisele edasiste reformide abil, millega piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu, tuleb Maltal parandada konkurentsivõimet ja suurendada majanduse vastupidavust tulevastele välismõjudele. See nõuab meetmete võtmist tootlikkuse suurendamiseks ja tõhusa palgapoliitika kujundamist, et oleks võimalik siduda palgakasv tihedalt tootlikkuse kasvuga.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel 16. veebruaril 2010 antud soovitust, kutsutakse Maltat üles:

i) saavutama 2010. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi 3,9 % SKPst, võttes selleks vajaduse korral täiendavaid konsolideerimismeetmeid; toetama puudujäägi vähendamist 2011. aastaks alla 3 % SKPst konkreetsete meetmetega ning olema samas valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, juhul kui realiseeruvad ohud, mis tulenevad sellest, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlikum kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud soovituse aluseks olnud stsenaarium; tugevdama märkimisväärselt 2012. aastaks kavandatud strateegiat, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele; ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva soovituse kohaselt kasutama ka mis tahes muid võimalusi, sealhulgas soodsamaid majandustingimusi, et kiirendada koguvõla suhte vähendamist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas;

ii) elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud märkimisväärset suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, jätkates sotsiaalkindlustussüsteemi reformimist;

iii) tugevdama keskpika perioodi eelarve-eesmärkide siduvat iseloomu, parandama eelarve jooksva täitmise aastaringset seiret ning suurendama riiklike kulutuste tõhusust, eelkõige tervishoiu valdkonnas.

Samuti kutsutakse Maltat üles esitama stabiilsusprogrammi ülemäärase eelarvepuudujäägi peatükis täpsemat teavet laiaulatuslike meetmete kohta, millega kavatsetakse toetada kavandatud konsolideerimismeetmeid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (5)

2008 2009 2010 2011 2012 SKP reaalkasv (muutuse %) SP veebr 2010 2,1 –2,0 1,1 2,3 2,9 KOM nov 2009 2,1 –2,2 0,7 1,6 puudub SP dets 2008 2,8 2,2 2,5 2,8 puudub THHI inflatsioon (%) SP veebr 2010 4,7 1,8 1,7 2,0 2,0 KOM nov 2009 4,7 2,0 2,0 2,2 puudub SP dets 2008 4,5 2,7 2,3 2,0 puudub SKP lõhe (6) (% potentsiaalsest SKPst) SP veebr 2010 1,3 –1,8 –1,7 –0,6 1,3 KOM nov 2009 (7) 2,0 –1,0 –0,9 0,1 puudub SP dets 2008 0,1 –0,3 –0,5 0,5 puudub Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) SP veebr 2010 –4,9 –1,1 –3,6 –2,2 –1,4 KOM nov 2009 –5,1 –2,4 –1,8 –1,4 puudub SP dets 2008 –5,1 –3,1 –2,7 0,7 puudub Valitsemissektori tulud (% SKPst) SP veebr 2010 40,2 41,4 43,8 43,3 42,5 KOM nov 2009 40,3 41,2 41,9 42,1 puudub SP dets 2008 40,6 41,7 41,8 41,9 puudub Valitsemissektori kulud (% SKPst) SP veebr 2010 44,8 45,2 47,7 46,3 45,3 KOM nov 2009 45,0 45,7 46,3 46,4 puudub SP dets 2008 43,9 43,2 42,1 40,7 puudub Valitsemissektori eelarve seisund (% SKPst) SP veebr 2010 –4,7 –3,8 –3,9 –2,9 –2,8 KOM nov 2009 –4,7 –4,5 –4,4 –4,3 puudub SP dets 2008 –3,3 –1,5 –0,3 1,2 puudub Esmane eelarveseisund (% SKPst) SP veebr 2010 –1,4 –0,5 –0,6 0,3 0,4 KOM nov 2009 –1,4 –1,2 –1,2 –1,0 puudub SP dets 2008 0,0 1,9 3,0 4,3 puudub Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6) (% SKPst) SP veebr 2010 –5,1 –3,1 –3,3 –2,7 –3,3 KOM nov 2009 –5,4 –4,2 –4,1 –4,4 puudub SP dets 2008 –3,4 –1,4 –0,1 1,0 puudub Struktuurne eelarveseisund (8) (% SKPst) SP veebr 2010 –5,4 –3,2 –3,5 –2,8 –3,3 KOM nov 2009 –5,0 –4,3 –4,1 –4,4 puudub SP dets 2008 –3,7 –1,7 –0,2 0,9 puudub Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) SP veebr 2010 63,6 66,8 68,6 68,0 67,3 KOM nov 2009 63,8 68,5 70,9 72,5 puudub SP dets 2008 62,8 61,9 59,8 56,3 puudub Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2) Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, aga ka muud hiljem saadud teavet.

(3) Oma 10. novembri 2009. aasta järeldustes liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ning „kutsub komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on ette nähtud koostada 2012. aastal.

(4) Eelkõige on puudu andmed võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja kohta.

(5) Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos koostati enne eelarvet.

(6) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(7) Põhineb prognoositud potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2008–2011 on vastavalt 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % ja 0,6 %.

(8) Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on viimase ajakohastatud programmi järgi 2008. aastal 0,3 % SKPst, 2009. aastal 0,1 % SKPst, 2010. aastal 0,2 % SKPst ning 2011. ja 2012. aastal 0,1 % SKPst (kõik puudujääki vähendavad) ning komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi 2008. aastal 0,4 % SKPst (puudujääki suurendavad) ja 2009. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki vähendavad).

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.