Nõukogu määrus (EÜ) nr 2239/2003,

17. detsember 2003,

millega lõpetatakse muuhulgas Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 2398/97 kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine ja kehtivuse läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] ("algmäärus"), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. KEHTIVAD MEETMED

(1) 1997. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2398/97 [2] muuhulgas Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud suurusega 2,6–24,7 %. Pärast seda, kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vaidluste lahendamise organ oli 2001. aasta märtsis heaks kiitnud vaekogu ettekande "EÜ – Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud", mida oli muudetud apellatsioonikogu ettekandega, muutis nõukogu 2001. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1644/2001 [3] määrust (EÜ) nr 2398/97, alandades Indiale ja teatavatele India ettevõtjatele kehtestatud tollimakse suuruseni 0–9,8 % ja peatades nende kohaldamise. 2002. aasta aprillis kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 696/2002 [4] Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2398/97, mida oli muudetud ja mille kohaldamine peatatud määrusega (EÜ) nr 1644/2001.

B. LÄBIVAATAMISTE TAOTLEMINE

(2) Komisjon sai 2002. aasta jaanuaris määrust (EÜ) nr 2398/97 käsitleva vahepealse läbivaatamise taotluse algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel. Taotluse esitas Euroopa Liidu puuvilla ja sellega seotud tekstiilide tööstuse komitee (edaspidi "Eurocoton" või "taotleja") tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa puuvillase voodipesu kogutoodangust ühenduses. Taotluse aluseks oli asjaolu, et taotleja väitel oli olukord seoses dumpinguga märkimisväärselt muutunud.

(3) 2002. aasta septembris, pärast seda, kui avaldati teade kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, [5] sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamise taotluse Eurocotonilt, kelle toodang moodustab suurema osa ühenduse puuvillase voodipesu kogutoodangust. Taotlust põhjendati väitega, et nende meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tööstusharule tekitatava kahju jätkumise või taastekkimise.

C. UURIMINE

1. MENETLUS

(4) Komisjon kontrollis taotleja esitatud tõendeid ning pidas neid piisavaks, et algatada algmääruse artikli 11 lõigete 2 ja 3 kohane vahepealne läbivaatamine ja kehtivuse läbivaatamine. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon kaks uurimist, avaldades nende kohta teate Euroopa Ühenduste Teatajas. [6] Vahepealne läbivaatamine piirdus dumpingu uurimisega.

(5) Komisjon teavitas ametlikult taotlejat, ekspordiriigi tootjaid ja nende esindajaid vahepealse läbivaatamise ja kehtivuse läbivaatamise algatamisest ning andis kõigile otseselt seotud isikutele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist.

(6) Mõned India eksportivad tootjad, ühenduse tootjad ning ühenduse kasutajad ja importijad/ettevõtjad esitasid oma seisukoha kirjalikult. Kõigile isikutele, kes taotlesid ärakuulamist põhjenduses 4 nimetatud algatamisteadetes esitatud tähtaegade jooksul ning põhjendasid enda ärakuulamise erilist vajadust, anti ärakuulamisvõimalus.

1.1. Uurimisperiood

(7) Dumpingu uurimise periood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2001 (edaspidi "uurimisperiood").

1.2. Valimi moodustamine

(8) Silmas pidades eksportivate tootjate rohkust asjaomastes eksportivates riikides ning kooskõlas algmääruse artikliga 17 peeti asjakohaseks kasutada valimit. Valimi moodustamiseks paluti asjaomase riigi eksportivatel tootjatel algmääruse artikli 17 lõike 2 alusel endast teatada 15 päeva jooksul alates menetluse algatamisest ning esitada järgmised andmed: eksport ühendusse uurimisperioodi jooksul, omamaine käive ning asjaomase tootesektori kõigi seotud ettevõtjate nimed ja tegevusvaldkonnad. Komisjon võttis sellega seoses ühendust ka India ametiasutustega.

(9) Üheksakümmend neli eksportivat tootjat nõustus osalema valimis ning esitas nõutava teabe ettenähtud tähtaja jooksul. Nendest kaheksa kaasati valimisse. Valimi moodustamisel võeti arvesse järgmisi kriteeriume: ettevõtja suurus arvestades eksportmüüki ühendusse; asjaolu, et ettevõtjal on omamaine müük. Eksportivaid tootjaid, keda lõpuks valimisse ei kaasatud, teavitati sellest, et kõik nende ekspordiga seotud dumpinguvastased tollimaksud arvutatakse algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt, see tähendab valimisse kaasatud ettevõtjatele kehtestatud keskmise kaalutud dumpingumäära ulatuses. Valim moodustati koostöös eksportivate tootjate esindajate ja India valitsusega. Põhjenduses 1 nimetatud apellatsioonikogu ettekandes otsustati, et haldus-, müügi- ja üldkulude ning kasumi suuruse saab muude eksportijate või tootjate tegelike kulude ja tulude kaalutud keskmise põhjal välja arvutada ainult juhul, kui kättesaadavad on rohkem kui ühe muu eksportija või tootja andmed. Seetõttu peeti väga tähtsaks valimisse kaasata kaks omamaise müügiga ettevõtjat. Seejuures tuleks märkida, et üheksakümne neljast endast teatanud tootjast ainult kahel oli omamaine müük. Üks neist kahest ettevõtjast, kes oli algul nõustunud uurimises koostööd tegema, loobus koostööst. Seetõttu oli vaja valimit vastavalt muuta ning see moodustus lõpuks seitsmest ettevõtjast, kellest kuuel oli ainult eksportmüük ning üks tegeles samasuguste toodete nii eksportimise kui ka omamaise müügiga.

(10) Taotleja väitis, et ühe omamaise müügiga tegeleva ettevõtja koostööst loobumise suhtes oleks tulnud kohaldada algmääruse artiklit 18. Sellega seoses tuleks märkida, et kõnealuse ettevõtja suhtes kohaldati tõepoolest algmääruse artiklit 18 (vt põhjendust 30). Peale selle säilis siiski valimi representatiivsus, sest koostööst loobunud ettevõtjal oli väga piiratud ekspordiosa ning isegi ilma kõnealuse ettevõtjata esindas valim 43 % asjaomase toote ekspordist ühendusse uurimisperioodi jooksul. Peale selle ei mõjutanud asjaomase ettevõtja koostööst loobumine valimis osalevate ettevõtjate dumpingu kindlaksmääramist. Seetõttu kõnealuse väitega ei nõustutud.

1.3. Valimisse kaasamata ettevõtjate individuaalne uurimine

(11) Üks valimisse kaasamata jäetud koostööd tegev ettevõtja taotles individuaalse dumpingumäära väljaarvutamist algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt ning lisas taotlusele küsimustikuvastused ettenähtud tähtaja jooksul. Taotlus otsustati praeguse uurimise jooksul rahuldada.

1.4. Huvitatud pooled ja kontrollkäigud

(12) Komisjon saatis valimisse kaasatud ettevõtjatele küsimustiku ja sai vastused ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon püüdis saada kõik andmed, mida ta dumpingu kindlaksmääramise seisukohast vajalikuks pidas, kontrollis neid andmeid ning tegi kontrollkäike järgmiste valimisse kaasatud ettevõtjate valdustesse:

- The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Mumbai

- Nowrosjee Wadia & Sons, Mumbai

- Prakash Cotton Mills Pvt. Ltd, Mumbai

- Texcellence Overseas, Mumbai

- Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

(13) India poliitilisest olukorrast tingituna tuli ära jätta kohapealne kontroll ettevõtjate Jindal Worldwide Ltd (Ahmedabad) ja Mahalaxmi Exports (Ahmedabad) valdustes. Kõnealuste ettevõtjate esitatud andmeid kasutati sellest hoolimata, et kohapealset kontrolli ei tehtud. Sellega seoses tuleks märkida, et nende ekspordihinnad vastasid teiste uuritavate sama struktuuriga (st põhiliselt ainult eksportivad ettevõtjad) India ettevõtjate ekspordihindadele. Peale selle tegid kontrolle mitu Euroopa Ühenduse importijat (arvete ristkontroll) ning ettevõtjates Jindal Worldwide Ltd (Ahmedabad) ja Mahalaxmi Exports (Ahmedabad) ei avastatud ekspordihindadega seotud eeskirjade eiramist.

(14) Komisjon tegi kontrollkäigu ka põhjenduses 11 nimetatud individuaalset uurimist taotlenud ettevõtja Divya Textiles (Mumbai) valdustesse.

2. VAATLUSALUNE TOODE

(15) Vaatlusalune toode on sama mis esialgsel uurimisel, s.o Indiast pärit teatav puhtast puuvillakiust või puuvillakiu ja keemilise kiu või linakiu segust (kusjuures linakiud ei tohi olla põhikiud) valmistatud, pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu, mis kuulub järgmiste CN-koodide alla: ex63022100 (TARIC-koodid 6302210081, 6302210089), ex63022290 (TARIC-kood 6302229019), ex63023110 (TARIC-kood 6302311090), ex63023190 (TARIC-kood 6302319090), ex63023290 (TARIC-kood 6302329019).

3. SAMASUGUNE TOODE

(16) Tehti kindlaks, et India turul müüdud puuvillane voodipesu oli Indiast ühendusse eksporditud puuvillase voodipesuga identne või füüsikaliste omaduste ja lõppkasutuse poolest väga sarnane. Seetõttu käsitati kõnealust puuvillast voodipesu samasuguse tootena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

D. VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD UURIMISE TULEMUSED

1. NORMAALVÄÄRTUS

1.1. Valimisse kaasatud ettevõtjad

(17) Esmalt on vaja meenutada, et valimisse kaasatud seitsmest ettevõtjast ainult ühel oli omamaine müük. Ülejäänud kuuest valimisse kaasatud ettevõtjast ühel oli üldise tootekategooria (muud puuvillatooted) omamaine müük.

(18) Ainsa omamaise müügiga ettevõtja kontrollimisel leiti, et ükski siseturul müüdud puuvillase voodipesu liikidest ei olnud otseselt võrreldav ühendusse eksporditud voodipesu liikidega suure arvu eri tooteliikide vaheliste kvaliteedierinevuste tõttu. Peale selle oleks kõik võrreldavuse tagamiseks vajalikud korrigeerimised tulnud teha arvestuslikult. Sellest tulenevalt tuli normaalväärtus kindlaks määrata kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 vaadeldava toote tootmiskulude alusel, millele lisandusid müügi-, üld- ja halduskulud ning tavakaubanduse raames toimunud müügi kasum.

(19) Kuna teistel ettevõtjatel puudus samasuguse toote omamaine müük, otsustati nende puhul esialgu, et normaalväärtus määratakse algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt kindlaks omamaise müügiga ettevõtja siseturuhindade põhjal. Siiski ei olnud võimalik siseturul müüdud tooteliike ja teiste ettevõtjate poolt Euroopa Liitu eksporditud tooteliike omavahel võrrelda. Seetõttu tuli samasuguse toote omamaise müügi puudumise tõttu ka kõigi teiste koostööd tegevate ettevõtjate puhul normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult.

(20) Eespool nimetatut silmas pidades määrati iga valimisse kaasatud ettevõtja arvestuslik normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt kindlaks vaadeldava toote tootmiskulude alusel. Kuna samasuguse toote omamaise müügiga tegeles ainult üks ettevõtja, ei olnud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramisel võimalik kasutada algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga a ettenähtud võimalust võtta aluseks teiste uurimisaluste eksportijate või tootjate puhul kindlaksmääratud tegelike summade kaalutud keskmine seoses samasuguse toote tootmise ja müügiga päritolumaa siseturul.

(21) Teiste eksportivate tootjate, nende hulgas sama üldise tootekategooria omamaise müügiga tegeleva ettevõtja müügi-, üld- ja halduskulud määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, võttes arvesse WTO vaidluste lahendamise organi vastuvõetud ettekannetes esitatud järeldusi. Sellest tulenevalt määrati müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks samasuguse toote omamaise müügiga tegeleva üheainsa ettevõtja müügi-, üld- ja halduskulude ning üldise tootekategooria (muud puuvillatooted) omamaise müügiga tegeleva üheainsa ettevõtja müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmise põhjal.

(22) Kasumisummade kohta tuleb märkida, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel sama üldise tootekategooria omamaise müügiga tegeleva ettevõtja puhul uuriti mitmeid lähenemisviise mõistliku kasumi kindlaksmääramiseks. Esimene lähenemisviis oli kasutada ettevõtja oma kasumit. Kuid kõnealune ettevõtja tegutses kahjumiga ning seetõttu ei olnud seda meetodit võimalik kasutada.

(23) India eksportivad tootjad väitsid, et algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt oleks tulnud kasutada omamaise müügiga tegeleva ettevõtja ja sama üldise tootekategooria omamaise müügiga tegeleva ettevõtja kasumi ülemmäära. Arvestades, et need ettevõtjad tegutsesid kahjumiga, väitsid India eksportivad tootjad, et kasumi ülemmäär oli null.

(24) Algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt tuleks normaalväärtuse kindlaksmääramisel lisada mõistlik kasumi summa. Seetõttu ei saa kasumi ülemmäär olla null.

(25) Et kasumi kohta ei saadud andmeid ühestki muust allikast, kinnitati lõpuks kõigi India eksportivate tootjate kasumimääraks 5 %, s.o kasumisumma, mis oli esialgsel uurimisel kasutusel ühenduse tööstuse taotletava kasumina. Taotleja väitis, et kõnealune kasumimarginaal on liiga väike.

(26) Taotleja ei esitanud siiski ühtki põhjendust, miks 5 % kasum on liiga väike ning miks mõni muu kasumimarginaal oleks mõistlikum või representatiivsem. Peale selle ei olnud kasutuskõlblikku teavet vaadeldava toote ega samasse üldisesse tootekategooriasse kuuluvate toodete India omamaise müügi kasumi kohta. Seetõttu ja lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõike 5 punktist c peeti mõistlikuks kasutada esialgsel uurimisel kindlaksmääratud kasumimarginaali, mis põhineb eeldataval ühenduse tööstuse kasumil oma kohalikul turul dumpingu kahjustava toime puudumise korral.

1.2. Individuaalset uurimist taotlenud ettevõtja

(27) Selle ettevõtja puhul määrati normaalväärtus põhjendustes 19, 20, 21 ja 25 kirjeldatud meetodite abil.

2. EKSPORDIHIND

(28) Et vaatlusaluse toote eksportmüük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 vaatlusaluse toote Indiast ühendusse eksportimisel makstud või makstava hinna põhjal.

3. VÕRDLEMINE

(29) Õiglase võrdluse huvides võeti korrigeerimise näol nõuetekohaselt arvesse tegurite erinevust, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeeriti veo-, käitlus-, lastimis-, transpordi-, krediidi-, kindlustus- ja pakkimiskulusid ning komisjonitasusid.

4. DUMPINGUMARGINAAL

(30) Taotleja väitis, et valimisse kaasatud ettevõtjatest mõne puhul oleks tulnud kasutada algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt ettenähtud erandit, mille kohaselt on lubatud võrrelda kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühendusse suunatud üksikute eksporditehingute hindadega. Tehti kindlaks, et kõnealuse meetodi kasutamist võimaldavad tingimused, eelkõige tingimus, mille kohaselt ekspordihindade struktuuris peavad esinema olulised erinevused eri ostjate, piirkondade või ajavahemike puhul, ei olnud täidetud. Seetõttu määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kõigi ühendusse suunatud eksporditehingute kaalutud keskmise hinna võrdlemise teel.

a) Valimisse kuuluvad koostööd tegevad tootjad

Lõplikud dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril olid järgmised:

—The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. ja Nowrosjee Wadia & Sons (sidusettevõtja) | 26,2 % |

—Mahalaxmi Exports | 0 % |

—Prakash Cotton Mills Pvt. Ltd. | 0 % |

—Texcellence Overseas ja Jindal Worldwide Ltd (sidusettevõtja) | 0 % |

—Vigneshwara Exports Limited | 0 % |

b) Muud valimivälised koostööd tegevad tootjad

Nagu on öeldud põhjenduses 34, on kõigi muude valimiväliste koostööd tegevate tootjate dumpingumarginaal 0 %.

c) Individuaalset uurimist taotlenud koostööd tegev ettevõtja

—Divya Textiles | 0 % |

d) Koostööst loobunud ettevõtja

Nagu on öeldud põhjenduses 9, üks ettevõtja koostööd ei teinud. Kuna puuduvad tõendid, et kõnealune ettevõtja ei kasutanud dumpingut, ning et mitte soodustada koostööst loobumist, määrati dumpingumarginaaliks 31,4 %, mis vastab Bombay Dyeing & Manufacturing Co. poolt ühendusse kõige suuremates kogustes ja kõige suurema dumpinguga eksporditud tooteliikide dumpingumarginaalile.

E. PÕHJENDUSED, MIKS LÕPETADA VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE MEETMEID KEHTESTAMATA

(31) Praegune vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada meetmeid kehtestamata, sest ainult väike osa Indiast pärit vaatlusalusest tootest imporditi dumpinguhinnaga ning selline dumpinguhinnaga impordi tühine maht, mis tulevikus jääb tõenäoliselt enam-vähem samaks, ei tekita kahju. See järeldus tuleneb allpool esitatud analüüsist.

1. SUUR OSA INDIAST PÄRIT VAATLUSALUSEST TOOTEST IMPORDITI DUMPINGUHINNATA

(32) Valimis osalenud ettevõtjate uurimisel tehti kindlaks, et dumpingut kasutas nendest ainult üks ettevõtja (Bombay Dyeing), kelle eksport moodustas alla 8 % Indiast pärit vaatlusaluse toote koguekspordist ühendusse uurimisperioodil. Peale selle ei teinud üks ettevõtja, nagu eespool öeldud, uurimises koostööd ning tema eksporti peeti dumpinguhinnaga ekspordiks (vt põhjenduse 30 punkti d). Kuid kõnealuse ettevõtja vaatlusaluse toote eksport ühendusse uurimisperioodil moodustas ainult 0,4 % India koguekspordist.

(33) Kahe eespool nimetatud ettevõtjaga seotud järeldused erinevad järsult ülejäänud nelja valimis osaleva ettevõtja olukorrast ja selle eksportiva tootja olukorrast, kelle suhtes kohaldatakse individuaalset kohtlemist. Ühegi ettevõtja puhul kõnealusest viiest ei täheldatud dumpingu kasutamist. Peale muu erines nende olukord põhjalikult Bombay Dyeingi ja koostööst loobunud ettevõtja olukorrast, sest nad tootsid vaatlusalust toodet üksnes ekspordiks. Valimis osalevate ettevõtjate dumpinguhinnata import moodustas umbes 30 % India koguekspordist.

(34) Peale selle tootsid valimivälised koostööd tegevad eksportijad, keda individuaalselt ei uuritud, eranditult ekspordiks (teave põhineb algatamisteate valimiga seotud küsimuste vastustel). Teiste sõnadega, nende ettevõtjate struktuur vastab põhjenduses 33 nimetatud ettevõtjate struktuurile. Selle põhjal võib kindlalt oletada, et ka nemad eksportisid dumpinguhinnata.

(35) Eespool öeldust järeldub, et üle 90 % vaatlusaluse toote ekspordist Indiast ühendusse uurimisperioodil oli dumpinguhinnata.

2. DUMPINGUHINNAGA IMPORDI VÄIKE MAHT KÕNEALUSEL JUHUL EI SAA KAHJU TEKITADA

(36) Olulise erinevuse tõttu esialgsel ja praegusel uurimisel leitud dumpingu vahel tekib küsimus, kas esialgu kindlaksmääratud põhjuslik seos võiks eeldatavalt olla endiselt olemas ka praeguste järelduste põhjal.

(37) Esmalt leiti, et alla 8 % vaatlusaluse toote Indiast tulevast impordist uurimisperioodil oli dumpinguhinnaga. Kõnealuse impordi turuosa uurimisperioodil moodustas alla 1 % ehk alla 3 % kõigist allikatest tulevast koguimpordist. Teiste sõnadega on dumpinguhinnaga impordi maht tühine, kui arvestada algmääruse ja WTO dumpinguvastase lepingu kohaselt tavaliselt kohaldatavaid künniseid. Teiseks tuvastati uurimise käigus, et põhjendustes 32–34 esitatud põhjustel ei olnud üle 90 % Indiast tulevast impordist dumpinguhinnaga. Niisugustel asjaoludel on äärmiselt ebatõenäoline, et kõnealune import on uurimisperioodi jooksul tekitanud olulist kahju. Lisaks sellele ei ole põhjust eeldada, et selline olukord muutuks juhul, kui meetmeid ei kehtestataks, silmas pidades asjaolu, et uurimisperioodi märkimisväärse osa jooksul ei kohaldatud tollimakse ning et Indiast tuleva dumpinguhinnata impordi maht oli kogu aeg märkimisväärne.

(38) Seetõttu ei saa käesoleva läbivaatamise tulemuste põhjal järeldada, et esialgsel uurimisel kindlakstehtud dumpingu ja tekitatud kahju mõju vaheline põhjuslik seos on olemas ka praeguse uurimise puhul, kuigi praegune osaline vahepealne läbivaatamine ei hõlmanud otseselt esialgsel uurimisel kindlakstehtud põhjuslikkuse kontrollimist.

(39) Peale selle oleksid käesoleva uurimise tulemuste põhjal võetavad meetmed (vt põhjendust 30) ebatõhusad, sest need ei hõlmaks suuremat osa Indiast tulevast impordist.

3. JÄRELDUS

(40) Eespool öeldut silmas pidades on vaja Indiast pärit puuvillase voodipesu importi käsitlev vahepealne läbivaatamine lõpetada dumpinguvastaseid tollimakse kehtestamata.

F. KEHTIVUSE LÄBIVAATAMISE TAGAJÄRJED

(41) Arvesse võttes vahepealse läbivaatamise tulemusi, millest tulenevalt kaotavad määrusega (EÜ) nr 2398/97 kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtivuse, tuleks vastavalt lõpetada kehtivuse läbivaatamise menetlus.

G. TEAVITAMINE

(42) Huvitatud isikuid teavitati asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpetada praegune osaline vahepealne läbivaatamine ja kehtivuse läbivaatamine meetmeid kehtestamata, ning anti nendele võimalus teha oma märkused. Nende märkused võeti arvesse ning vastavalt vajadusele tehti järeldustes vastavad muudatused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Indiast pärit puuvillase voodipesu suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 3 kohane vahepealne läbivaatamine ning artikli 11 lõike 2 kohane kehtivuse läbivaatamine lõpetatakse meetmeid kehtestamata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2003

Nõukogu nimel

eesistuja

G. Alemanno

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1972/2002 (EÜT L 305, 7.11.2002, lk 1).

[2] EÜT L 332, 4.12.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 160/2002 (EÜT L 26, 30.1.2002, lk 1).

[3] EÜT L 219, 14.8.2001, lk 1.

[4] EÜT L 109, 25.4.2002, lk 3.

[5] EÜT C 65, 14.3.2002, lk 11.

[6] EÜT C 39, 13.2.2002, lk 17 ja EÜT C 300, 4.12.2002, lk 10.

--------------------------------------------------