2)

II lisa asendatakse järgmisega: „II LISA SISUKORD 1. SISSEJUHATUS 2. KONTROLLINÕUDED 1. Pidurisüsteem 8. Saasted 1. SISSEJUHATUS Käesolevas lisas sätestatakse eeskirjad pidurisüsteemide ja heitgaasidega seotud katseteks ja/või kontrollimiseks tehnokontrolli käigus. Tehnokontrollide ajal ei pea kasutama seadmeid. Siiski tõstab see kontrollide kvaliteeti ning võimaluse korral on seadmete kasutamine soovitatav. Detailid, mida võib kontrollida ainult seadmete abil, on märgistatud tähega (S). Kui osutatud on visuaalsele kontrollile, tähendab see seda, et peale detailide visuaalse ülevaatamise peaks kontrollija võimaluse korral neid ka käsitsema, mürataset hindama või rakendama muid asjakohaseid kontrollimeetodeid ilma seadmeid kasutamata. 2. KONTROLLINÕUDED Tehnokontrollid võivad hõlmata järgnevalt loetletud detaile ja meetodite kasutamist. Puudustena on esitatud näited tuvastatavate defektide kohta. Detail Meetod Puudused 1. PIDURISÜSTEEM 1.1. Mehaaniline seisund ja toimimine 1.1.1. Sõidupiduri pedaali šarniir Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga. a) Šarniir on liiga tihke. b) Ülemäärane kulumine või lõtk. 1.1.2. Pedaali seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga. a) Liigne või ebapiisav käigutagavara. b) Pidurdusseadis ei vabane korralikult. c) Piduripedaali libisemisvastane osa puudub, on lahtine või siledaks kulunud. 1.1.3. Vaakumpump või kompressor ja mahutid Komponentide visuaalne kontroll tavapärase töörõhu juures. Kontrollitakse vaakumi või õhurõhu ohutu taseme saavutamiseks kuluvat aega ning hoiatusseadise, mitmemähiselise kaitseklapi ja rõhualandusventiili toimimist. a) Ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu). b) Ohutuks tööks vajaliku õhurõhu/vaakumi tekkeks kuluv aeg ei vasta nõuetele (7). c) Mitmemähiseline kaitseklapp või rõhualandusventiil ei tööta. d) Märkimisväärset rõhulangust põhjustav õhuleke või kuuldavad õhulekked. e) Pidurisüsteemi toimimist mõjutada võiv väline kahjustus. 1.1.4. Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur Toimimise kontroll Defektne mõõtur või märgutuli või mõõturi või märgutule rike. 1.1.5. Seisupidurikraan Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Käepide on pragunenud, kahjustunud või liigselt kulunud. b) Ebakindel klapivõll või klapp. c) Ühendused on lahti või süsteem lekib. d) Mitterahuldav toimimine. 1.1.6. Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Piduri lukustus ei pea kindlalt. b) Kangiliigend või lukustusmehhanism on ülemäära kulunud. c) Kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele. d) Tööseade puudub, see on kahjustunud või ei tööta. e) Mitterahuldav toimimine, hoiatusmärgutuli näitab riket. 1.1.7. Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid) Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Klapp/ventiil on kahjustunud või õhku lekib liigselt. b) Kompressorist tuleb liigselt õli. c) Klapp/ventiil on ebakindel või valesti paigaldatud. d) Hüdraulikavedeliku leke. 1.1.8. Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused) Kõigi pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduste lahtivõtmine ja uuesti ühendamine a) Kraan või isetihenev ventiil on defektne. b) Kraan või klapp on ebakindel või valesti paigaldatud. c) Ülemäärased lekked. d) Valesti ühendatud või nõutavas kohas ühendamata. e) Ei tööta õigesti. 1.1.9. Energiavaru survepaak Visuaalne kontroll a) Paak on kahjustunud, roostes või lekib. b) Äravooluseade ei tööta. c) Paak on ebakindel või valesti paigaldatud. 1.1.10. Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel) Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Võimendi on defektne või ebatõhus. b) Peasilinder on defektne või lekib. c) Peasilinder on ebakindel. d) Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses. e) Puudub peasilindri paagi kork. f) Pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne. g) Pidurivedeliku taseme hoiatussüsteem ei tööta korralikult. 1.1.11. Jäigad piduritorud Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. b) Torud või ühenduskohad lekivad. c) Torud on kahjustunud või ülemäära roostes. d) Torud on paigaldatud valesse kohta. 1.1.12. Elastsed pidurivoolikud Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. b) Voolikud on kahjustunud, mässitud, väändunud või liiga lühikesed. c) Voolikud või ühenduskohad lekivad. d) Voolikud paisuvad rõhu all. e) Voolikud on poorsed. 1.1.13. Piduriklotsikatted Visuaalne kontroll a) Katted on ülemääraselt kulunud. b) Katted on määrdunud (õli, määre jne). c) Katted puuduvad. 1.1.14. Piduritrumlid, pidurikettad Visuaalne kontroll a) Trumlid või kettad on ülemääraselt kulunud, roostes, kriimustatud või pragunenud, ebakindlad või mõranenud. b) Trumlid või kettad on määrdunud (õli, määre jne). c) Trumlid või kettad puuduvad. d) Alusplaat on ebakindel. 1.1.15. Piduritrossid, -vardad, -hoovastik Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Tross on kahjustunud või sõlmes. b) Komponent on ülemääraselt kulunud või roostes. c) Tross, varras või liitmik on ebakindel. d) Trossijuhik on defektne. e) Pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud. f) Hoovad/liitmikud ei liigu õigesti, viidates valele reguleerimisele või liigsele kulumisele. 1.1.16. Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid) Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Tööseade on mõranenud või kahjustunud. b) Tööseade lekib. c) Tööseade on ebakindel või valesti paigaldatud. d) Tööseade on ülemäära roostes. e) Survekolvi või -membraani ebapiisav või ülemäärane vabakäik. f) Tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud. 1.1.17. Koormuse regulaator Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel a) Ühendused on defektsed. b) Ühendused on valesti reguleeritud. c) Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta. d) Regulaator puudub. e) Andmesilt puudub. f) Andmed on loetamatud või ei vasta nõuetele (7). 1.1.18. Kulumise kompensaatorid ja näiturid Visuaalne kontroll a) Kompensaator on kahjustunud, kinni kiilunud või liigub valesti, on ülemäärselt kulunud või valesti reguleeritud. b) Kompensaator on defektne. c) Kompensaator on valesti paigaldatud või asendatud. 1.1.19. Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav) Visuaalne kontroll a) Ühendused või kinnitused on ebakindlad. b) Süsteem on ilmselt defektne või puudub. 1.1.20. Haagisepidurite automaatne rakendumine Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduste lahtivõtmine Ühenduse lahtivõtmisel ei rakendu haagisepidur automaatselt. 1.1.21. Terve pidurisüsteem Visuaalne kontroll a) Muud süsteemi seadmed (näiteks jäätumisvastane pump, õhukuivati jms) on väliselt kahjustatud või ülemäära roostes, nii et see kahjustab pidurisüsteemi. b) Ülemäärane õhu- või antifriisi leke. c) Mis tahes komponent on ebakindel või valesti paigaldatud. d) Mis tahes komponenti on sobimatult parandatud või muudetud. 1.1.22. Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad) Visuaalne kontroll a) Ühendused puuduvad. b) Ühendused on kahjustunud, kasutuskõlbmatud või lekivad. 1.2. Sõidupiduri toimimine ja tõhusus 1.2.1. Toimimine (S) Katse tehakse pidurite staatilise katsetamise seadmel, rakendades pidureid järk-järgult kuni maksimaalse vajutuseni. a) Ühe või enama ratta pidurdusjõud on ebapiisav. b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). d) Mõne ratta pidur rakendub liiga vara või hilja. e) Ratta täispöörete ajal pidurdusjõud kõigub ülemääraselt. 1.2.2. Tõhusus (S) Katse tehakse pidurite staatilise katsetamise seadmel ettenähtud kaalu juures. a) Ei anna vähemalt järgmist minimaalset pidurdustõhusust: b) M1-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul 50 % (1) c) N1-kategooria sõidukite puhul 45 % d) N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul 43 % (2) e) O2-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul 40 % 3 (3) 1.3. Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga) 1.3.1. Toimimine (S) Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.1 osutatud meetodit. a) Ühe või enama ratta pidurdusjõud on ebapiisav. b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). 1.3.2. Tõhusus (S) Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.2 osutatud meetodit. Pidurdusjõud on väiksem kui 50 % (4) punktis 1.2.2 osutatud sõidupiduri pidurdusjõust registrimassi järgi arvutatuna või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summa järgi arvutatuna. 1.4. Seisupiduri toimimine ja tõhusus 1.4.1. Toimimine (S) Piduri rakendamine pidurite staatilise katsetamise seadmel Ühe või mitme ratta pidur ei tööta. 1.4.2. Tõhusus (S) Katse tehakse pidurite staatilise katsetamise seadmel ettenähtud kaalu juures. Kõikide sõidukikategooriate puhul ei ole pidurdusjõud vähemalt 16 % registrimassi järgi arvutatuna või mootorsõidukitel 12 % täismassi järgi arvutatuna, kusjuures kohaldatakse neist kahest suuremat. 1.5. Aeglustisüsteemi toimimine Visuaalne kontroll ning võimaluse korral süsteemi toimimise katse a) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (ei kohaldata mootorpiduri suhtes). b) Süsteem ei tööta. 1.6. Mitteblokeeruv pidurisüsteem Hoiatusseadise visuaalne kontroll a) Hoiatusseadise rike. b) Hoiatusseadis näitab süsteemi riket. 8. SAASTED 8.2. Heitgaasid 8.2.1. Bensiinimootori heited 8.2.1.1. Heitgaaside kontrollseadmed Visuaalne kontroll a) Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad või on ilmselt defektsed. b) Heitkoguste mõõtmist oluliselt mõjutada võivad lekked. 8.2.1.2. Gaasilised heited (S) Heitkoguste mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas nõuetega (7). Teise võimalusena võib sobivate pardadiagnostika (OBD) seadmetega varustatud sõidukite puhul heitgaasisüsteemi nõuetekohast toimimist kontrollida OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust heitgaaside mõõtmise kohas tühikäigul tootja soovitatavatel katse ettevalmistamise tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega (7) ning võttes arvesse asjakohaseid hälbeid. Teise võimalusena mõõtmine kaugmõõtmisseadme abil ning selle tulemuste kinnitamine standardsetel katsemeetoditel. a) Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetseid tasemeid b) või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad 1) sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi abil, — 4,5 % või — 3,5 % vastavalt nõuetes (7) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale; 2) sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi abil, — tühikäigul 0,5 %, — kõrgendatud pööretel 0,3 % või — tühikäigul 0,3 % 5 (5), — kõrgendatud pööretel 0,2 % vastavalt nõuetes (7) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale c) Lambda väärtus ei jää vahemikku 1 ± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga. d) OBD osutab olulisele rikkele. e) Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust. 8.2.2. Diiselmootori heited 8.2.2.1. Heitgaaside kontrollseadmed Visuaalne kontroll a) Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad või on ilmselt defektsed. b) Heitkoguste mõõtmist oluliselt mõjutada võivad lekked. 8.2.2.2. Suitsusus (S) a) Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud. b) Sõiduki ettevalmistus: 1. Sõidukit võib katsetada ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras. 2. Eeltingimused: i) Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal. ii) Heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga. c) Katsemenetlus: 1. Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist. 2. Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast. 3. Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit. 4. Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirväärtust. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest, või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule. 5. Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirväärtuse. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt piirväärtusele alla, võttes arvesse asjakohaseid hälbeid. Teise võimalusena mõõtmine kaugmõõtmisseadme abil ning selle tulemuste kinnitamine standardsetel katsemeetoditel. a) Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes (7) kindlaksmääratud kuupäeva, ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil; b) kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete (7) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis — ülelaadeta mootorite puhul 2,5 m-1, — turbomootorite puhul 3,0 m-1; või nõuetes (7) määratletud või pärast nõuetes (h) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul — 1,5 m-1 6 (6). c) Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust.