ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
c)

„Anas Hasan Khattab (teiste nimedega a) Samir Ahmed al-Khayat; b) Hani; c) Abu Hamzah; d) Abu-Ahmad Hadud). Positsioon: emiir. Sünniaeg: 7.4.1986. Sünnikoht: Damaskus, Süüria. Riiklik isikukood: 00351762055. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 23.9.2014.“ asendatakse järgmisega: „Anas Hasan Khattab (teiste nimedega a) Samir Ahmed al-Khayat; b) Hani; c) Abu Hamzah; d) Abu-Ahmad Hadud). Positsioon: emiir. Sünniaeg: 7.4.1986. Sünnikoht: Damaskus, Süüria. Kodakondsus: Süüria. Muu teave: Al-Nusrah Front for the People of the Levant haldusemiir. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 23.9.2014.“
b)

Lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega: „Kooskõlas personalieeskirjadega hoiduvad ameti töötajad ja järelevalvekomitee sekretariaadi töötajad oma tööülesannete täitmisel saadud teabe loata avalikustamisest, välja arvatud juhul, kui see teave on juba seaduslikul teel avalikustatud või üldsusele kättesaadav, ning nad on selle kohustusega seotud ka pärast teenistusest lahkumist. Järelevalvekomitee liikmetel on oma ülesannete täitmisel ametisaladuse hoidmise kohustus ning nad on selle kohustusega seotud ka pärast oma ametiaja lõppu.“
(10)

Selleks et kajastada uusi liikmesriikides toimunud arenguid ja sama ajal säilitada raudteevedu käsitlevate andmete ühtlustatud kogumine kogu liidus, samuti selleks et säilitada liikmesriikide edastatavate andmete hea kvaliteet, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte määruse (EÜ) nr 91/2003 muutmiseks, et kohandada tehnilisi mõisteid ja sätestada täiendavaid tehnilisi mõisteid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (4) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(5)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki, ei ole määrustega (EL) nr 762/2013 ja (EL) 2015/404 sätestatud kehtivusaja pikendamised enam põhjendatud. Seega on asjakohane ette näha fiproniili heakskiidu kehtivusaja lõpp sellel kuupäeval, millal see peaks lõppema ilma pikenduseta, ning näha ette võimalikult varajane heakskiidu kehtivusaja lõpu kuupäev maneebi jaoks, võttes arvesse aega, mida liikmesriigid vajavad, et täita toimeaine maneebi heakskiidu lõppemisest tulenevad nõuded.
(5)

Selleks et arvesse võtta majanduslikke ja tehnilisi suundumusi ning muudatusi rahvusvahelisel tasandil kehtestatud mõistetes, tuleks määruse (EÜ) nr 1365/2006 puhul anda komisjonile õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis muudavad nimetatud määrust, et tõsta siseveetranspordi statistika esitamise künnist kõrgemaks kui 1 000 000 tonni, kohandada mõisteid või sätestada uusi mõisteid ning samuti selleks, et kohandada määruse (EÜ) nr 1365/2006 lisasid kajastamaks rahvusvahelisel tasandil või asjakohastes liidu seadusandlikes aktides koodide või kodeerimisega seoses tehtud muudatusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on süstemaatiline juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
1)

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 11 punkti a alapunktis i osutatud liiki programmimuudatusi võib taotleda mitte rohkem kui kolm korda programmiperioodi jooksul. Kõigi eri liiki muudatuste kohta võib: a) kalendriaasta ja programmi kohta esitada vaid ühe ühistaotluse, välja arvatud 2023. aastal, mil võib esitada rohkem kui ühe muutmistaotluse, mis on seotud üksnes rahastamiskava kohandamisega, sealhulgas indikaatorkavast tulenevate muudatustega; b) programmiperioodi jooksul esitada iga programmi kohta kolm täiendavat muutmistaotlust. Esimeses ja teises lõigus osutatud muutmistaotluste maksimaalset arvu ei kohaldata: a) kui on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, mis on tingitud loodusõnnetustest, katastroofidest või ebasoodsatest ilmastikutingimustest, mille esinemist on liikmesriigi pädev asutus ametlikult kinnitanud, või märkimisväärsetest ja ootamatutest muutustest liikmesriigi või piirkonna sotsiaalmajanduslikus olukorras, mille hulka kuuluvad rändest või pagulaste vastuvõtmisest tulenevad märkimisväärsed ja ootamatud demograafilised muutused; b) kui muutmisvajadus tuleneb liidu õigusraamistiku muutmisest; c) kui muutmisvajadus tuleneb määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 21 osutatud tulemuslikkusanalüüsist; d) kui on tegemist määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti h alapunkti i kohase igaks aastaks kavandatud EAFRD osaluse muudatusega, mis on seotud summade iga-aastase jaotusega liikmesriikide kaupa, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 58 lõikes 7; kavandatud muudatused võivad hõlmata vastavaid muudatusi meetmete kirjelduses; e) määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 37 osutatud rahastamisvahendi kehtestamisega seotud muudatuste korral või f) määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 5 punktis b osutatud uue piiritlusega seotud muudatuste korral.“
3)

artikli 1 punkt 10 asendatakse punktidega 10, 11 ja 12: „10) lennud õhusõidukitega, mille suurim stardimass on kuni 45 500 kg ning mis kuuluvad äriühingule, kes kasutab seda oma töötajate ja piletita reisijate või kaupade veoks, et toetada äriühingu äritegevust; 11) lennud õhusõidukitega, mille suurim stardimass on kuni 45 500 kg ning mille äriühing on tellinud või mida ta liisib lennuettevõtjalt kirjaliku lepingu alusel oma töötajate ja piletita reisijate või kaupade veoks, et toetada äriühingu äritegevust; 12) lennud õhusõidukitega, mille suurim stardimass on kuni 45 500 kg ja mida kasutatakse õhusõiduki omaniku ja piletita reisijate või kaupade veoks.“;
(2)

Selleks et tagada rahvusvahelise oliivinõukogu uusimate rahvusvaheliste standardite rakendamine liidu tasandil, tuleks kohandada rasvhapete etüülestri, heptadekaanhappe, heptadetseenhappe ja eikoseenhappe ning spetsiifilise ekstinktsioonikoefitsiendi (lainepikkusel 270 nm) piirmäära, mis on esitatud määruse (EMÜ) nr 2568/91 I lisas. Selleks et tagada kooskõla rahvusvahelise oliivinõukogu standardite puhtuse- ja kvaliteedinäitajatega, peaksid eespool nimetatud kohandused kajastuma määruse (EMÜ) nr 2568/91 kõnealuses lisas.
(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1027 (3) artiklis 1 on täpsustatud, et kvoodiaastaks 2016/2017 järele jäänud kogus on 8 095 tonni.
(6)

Selle tulemusel vähenes Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd kahjumarginaal 18,7 %-le. Nagu vaidlusaluse määruse põhjendustes 83 ja 87 aga juba märgiti, jäi vähenenud kahjumarginaal kõrgemaks Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd jaoks kehtestatud dumpingumarginaalist (14,6 %), mis on kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu aluseks.
(1)

Määruse (EL) 2016/72 IIB lisa I tabelis on esitatud maksimaalne päevade arv, mille jooksul liidu laevad, mille kogupikkus on vähemalt 10 meetrit ning mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 32 mm, nakkevõrgud võrgusilma suurusega vähemalt 60 mm ja põhjaõngejadad, või mis kasutavad eespool nimetatud püügivahendeid, võivad viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, 1. veebruarist 2016 kuni 31. jaanuarini 2017.
(3)

Määruse (EL) 2015/757 I lisa A osas on sätestatud, et CO2 heitkoguste arvutamiseks tuleks omavahel korrutada heitekoefitsiendid ja kütusekulu, mis on kindlaks määratud kõnealuse lisa B osas esitatud seiremeetoditega A (kütusemahuti saatelehed ja kütusepaakide regulaarne inventuur), B (punkri kütusepaagi seire pardal) ja C (asjaomaste põlemisprotsesside voolumõõturid). IMO resolutsioonis (2) uute laevade energiatõhususe indeksi arvutamise meetodit käsitlevate suuniste kohta on sätestatud heitekoefitsientide vaikeväärtused laeva pardal kasutatavate standardkütuste jaoks. Neid vaikeväärtusi saab kasutada laevanduse tekitatud CO2 heitkoguste arvutamiseks. Kõnealuste vaikeväärtuste kohaldamine laevadel CO2 heitkoguste seireks ja aruandluseks kooskõlas määruse (EL) 2015/757 I lisaga tagab lihtsa regulatiivse lähenemisviisi ja ühtlustatud rakendamise.
(5)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2006 (11) artikli 7d lõikes 1 on sätestatud, et kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordilitsentsid antakse välja alates litsentsitaotluse esitamisele järgneva nädala reedest, tingimusel et komisjon ei ole osutatud ajavahemikul võtnud mingeid erimeetmeid.
(46)

Liit korraldas 19.–23. septembrini 2016 Kasahstanis kohapealse kontrollkäigu. Sellest võtsid osa komisjoni, EASA ja liikmesriikide eksperdid. CAC näitas kontrollkäigu ajal, et ta on viimastel aastatel teinud märkimisväärseid edusamme. CAC on keskendunud ICAO standardite ja soovituslike tavade rakendamisele. CAC on rakendanud lennuohutuse suhtes traditsioonilist vastavuspõhist lähenemisviisi ja viimasel ajal on hakatud rakendama tänapäevaseid ohutusjuhtimistehnikaid, kaasa arvatud riiklikku lennuohutusprogrammi. CAC on astunud samme, et võtta Kasahstani lennundussektoris järelevalve teostamiseks tööle uusi inspektoreid ja anda neile asjakohane väljaõpe. CACi tegevjuhid on väga kogenud ja CACi töötajad on üldiselt asjatundlikud. CACi ohutusjärelevalvesüsteem põhineb Kasahstanis kohaldatavate eeskirjade täitmise kontrollil, ehkki selleks kasutatakse võrdlemisi jäika kontrollnimekirjal põhinevat lähenemisviisi.
1)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 1a Võrdluskünnised 1. Määratakse kindlaks järgmised võrdluskünnised: a) teraviljasektor: 101,31 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist; b) koorimata riis: määruse (EL) nr 1308/2013 III lisa punktis A määratletud standardkvaliteediga koorimata riis: 150 eurot/tonn, mis on seotud lattu tarnitud kauba hulgimüügi etapiga enne mahalaadimist; c) määruse (EL) nr 1308/2013 III lisa punktis B määratletud standardkvaliteediga pakkimata suhkur, mis on hangitud tehasest: i) valge suhkur: 404,4 eurot/tonn; ii) toorsuhkur: 335,2 eurot/tonn; d) veise- ja vasikalihasektor: 2 224 eurot R3-lihakus- ja rasvasusklassi isasveiste rümba tonni kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punktis A osutatud liidu kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste rümpade klassifitseerimisskaalas; e) piima- ja piimatootesektor; i) 246,39 eurot 100 kg või kohta; ii) 169,80 eurot 100 kg lõssipulbri kohta; f) sealihasektor: 1 509,39 eurot standardkvaliteediga searümba tonni kohta, mis on määratletud kaalu ja tailihasisalduse alusel, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IV lisa punktis B osutatud liidu searümpade klassifitseerimisskaalas järgmiselt: i) 60–120 kg kaaluvad rümbad: lihakusklass E; ii) 120–180 kg kaaluvad rümbad: lihakusklass R; g) oliiviõlisektor: i) 1 779 eurot tonni kohta ekstra-neitsioliiviõli puhul; ii) 1 710 eurot tonni kohta neitsioliiviõli puhul või iii) 1 524 eurot tonni kohta lambiõli puhul, mille vabade rasvhapete määr on kaks; seda summat vähendatakse 36,70 euro võrra tonnilt iga happesuse määra lisaühiku kohta. 2. Komisjon jälgib lõikes 1 sätestatud võrdluskünniseid, võttes arvesse objektiivseid kriteeriume, eelkõige tootmise arengut, tootmiskulusid (eelkõige sisendite hinnad) ja turusuundumusi. Vajaduse korral ajakohastatakse võrdluskünniseid ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt, võttes arvesse tootmise ja turgude arengut. 3. Viiteid määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud võrdluskünnistele käsitatakse viidetena käesoleva artikli lõikega 1 ette nähtud künnistele.“
ET Euroopa Liidu Teataja L 332/11

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2140,

2. detsember 2016,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püük Atlandi ookeanis põhja pool 5° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 2. detsember 2016 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).
ET Euroopa Liidu Teataja L 332/9

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2139,

2. detsember 2016,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste, sh kägurai, ogarai, valgetäpp-rai, täpilise rai, peentäpp-rai ja musterrai püük VIId püügipiirkonna liidu vetes ning asjakohaste eritingimustega hõlmatud VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 2. detsember 2016 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).
ET Euroopa Liidu Teataja L 332/7

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2138,

2. detsember 2016,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse musterrai püük IX püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (2) on kehtestatud kvoodid 2016. aastaks.

(2) Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2016. aastaks eraldatud kvoodi.

(3) Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2016. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 2. detsember 2016 Komisjoni nimel presidendi eest merendus- ja kalandusasjade peadirektor João AGUIAR MACHADO

(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(2) Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).
6)

Artikkel 16a asendatakse järgmisega: „Artikkel 16a 1. Artikli 14 lõikes 2 sätestatud keeldu ei kohaldata selliste rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes, mille teevad kättesaadavaks avalik-õiguslikud asutused või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad liidult või liikmesriikidelt avaliku sektori rahalisi vahendeid, et anda Süürias humanitaarabi või abistada Süüria tsiviilelanikke, kui selliste rahaliste vahendite või majandusressursside pakkumine on kooskõlas artikli 6a lõikega 1. 2. Lõikega 1 reguleerimata juhtudel ning erandina artikli 14 lõikest 2 võib III lisas osutatud veebisaitidel nimetatud liikmesriigi pädev asutus anda sellistel üld- ja eritingimustel, mida ta asjakohaseks peab, loa teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, tingimusel et asjaomaseid rahalisi vahendeid või majandusressursse on vaja üksnes selleks, et anda Süürias humanitaarabi või abistada Süüria tsiviilelanikke. 3. Erandina artikli 14 lõikest 1 võib III lisas osutatud veebisaitidel nimetatud liikmesriigi pädev asutus anda sellistel üld- ja eritingimustel, mida ta asjakohaseks peab, loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, tingimusel et a) rahaliste vahendite ja majandusressursside ainus eesmärk on anda Süürias humanitaarabi või abistada Süüria tsiviilelanikke, ning b) rahalised vahendid või majandusressursid antakse ÜRO-le eesmärgiga Süürias abi anda või abi andmist hõlbustada vastavalt Süüria humanitaarabi kavale või mis tahes sellele järgnevale ÜRO koordineeritavale kavale. 4. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni igast käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 alusel antud loast kahe nädala jooksul alates loa andmisest.“
(2)

Rakendusmääruse (EL) 2015/220 II lisas on määratud kindlaks aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi kohta ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna kohta. Bulgaaria põllumajanduse struktuuriliste muudatuste tõttu on asjakohane vastavalt kohandada selle liikmesriigi aruandvate majapidamiste arvu piirkonna kohta, mis on esitatud kõnealuses lisas. Taani ja Austria põllumajanduse struktuuriliste muudatuste tõttu, mille tulemusel vähenes majapidamiste koguarv, on asjakohane vastavalt vähendada nende liikmesriikide aruandvate majapidamiste arvu, mis on esitatud kõnealuses lisas.
2)

Artikli 6 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega: „3. Impordi puhul: Kui kaubad lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse lõppkasutusprotseduurile, on sihtliikmesriik selleks liikmesriigiks, kus kaubad paiknevad tolliprotseduurile lubamise ajal. Kui aga tollideklaratsiooni koostamise ajal on teada, et kaubad saadetakse pärast vabasse ringlusse lubamist teise liikmesriiki, on sihtliikmesriigiks see viimatinimetatud liikmesriik. Kui kaubad suunatakse seestöötlemisprotseduurile, on sihtliikmesriigiks see liikmesriik, kus toimub esimene töötlemistoiming. Piiramata käesoleva lõike esimese ja teise lõigu kohaldamist määruse (EÜ) nr 471/2009 artikli 7 lõikes 2 osutatud andmevahetuse eesmärgil, on andmevahetuse jaoks sihtliikmesriigiks see liikmesriik, kus kaubad paiknevad tolliprotseduurile lubamise ajal. 4. Ekspordi puhul: Tegelikuks ekspordiliikmesriigiks on see liikmesriik, kus kaubad paiknesid tolliprotseduurile lubamise ajal. Kui aga on teada, et kaubad toodi liikmesriiki, kus kaubad protseduurile lubamise ajal paiknevad, teisest liikmesriigist, on tegelikuks ekspordiliikmesriigiks see teine liikmesriik, tingimusel et i) kaubad toodi sellest teisest liikmesriigist üksnes nende ekspordiks deklareerimiseks; ii) eksportija ei ole asutatud liikmesriigis, kus kaubad paiknevad tolliprotseduurile lubamise ajal ning iii) saabumine sellesse liikmesriiki, kus kaubad paiknevad tolliprotseduurile lubamise ajal, ei olnud liidusisene kaubahange ega sellisena käsitletav tehing, nagu osutatakse nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (*2). Kui kaubad eksporditakse pärast sisemist tolliprotseduuri, on tegelikuks ekspordiliikmesriigiks see liikmesriik, kus toimus viimane töötlemistoiming. Piiramata käesoleva lõike esimese, teise ja kolmanda lõigu kohaldamist määruse (EÜ) nr 471/2009 artikli 7 lõikes 2 osutatud andmevahetuse eesmärgil, on andmevahetuse jaoks tegelikuks ekspordiliikmesriigiks see liikmesriik, kus kaubad paiknevad tolliprotseduurile lubamise ajal. (*2) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).“"
(2)

Määruse (EÜ) nr 1033/2006 lisas on osutatud ICAO konventsiooni 2. lisa „Lennureeglid“ (10. väljaanne (juuli 2005), mis sisaldab kõiki muudatusi kuni muudatuseni nr 42) sätetele. Pärast komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 428/2013 (3) vastuvõtmist on hakatud kohaldama ühiseid lennureegleid, mis võeti vastu komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 923/2012 (4) ja mida on hiljuti veelgi ajakohastatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1185 (5). Kõnealused ühised lennureeglid, eelkõige rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa 4. jaotis, käsitlevad ka lennuplaanidega seotud sätteid ja need asendavad varasemad viited ICAO konventsiooni 2. lisale.