Avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määruse (EL) 2021/2116 (mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013) (1) kohta

(2021/C 488/02)

Nõukogu avaldus ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise kohta

Uus rakendamismudel peaks võimaldama asendada vastavuspõhise kulude kontrollimise ja heakskiitmise tulemuspõhise kulude kontrollimise ja heakskiitmisega, jättes kontrolli- ja karistussüsteemide väljatöötamise riigi tasandile, mis on liikmesriikide otsustada jäetud subsidiaarsuse põhimõttest lähtuv küsimus.

Nõukogu palub, et komisjoni poolt tulevastes suunistes esitatavate sätete puhul võetaks täielikult arvesse uue rakendamismudeli põhimõtteid. Kõnealused sätted ei tohiks viia selliste vastavusnõuete taaskehtestamiseni, mis ületavad horisontaalmääruse artiklis 37 määratletud kohaldamisala piire.

Eelkõige tuleks sätetega luua parem raamistik ELi rahastamisest väljajäetavate summade kindlaksmääramise menetluse jaoks kooskõlas praeguse programmitööga, võttes arvesse rikkumise laadi, tagamaks, et need summad on proportsionaalsed ELile tekitatud rahalise kahju tasemega, eelkõige võttes arvesse tingimuslikkusega seotud anomaaliate mõju. Sellega seoses kutsume tungivalt üles veelgi täpsustama juhtimissüsteemide tõsiste puuduste määratlust. Puudusi on võimalik tuvastada juhtorganite toimimise ja liidu põhinõuete, sealhulgas aruandlussüsteemide hindamise käigus. Seda saab teha sisekontrollisüsteemi läbivaatamise, sealhulgas vastavuse kontrollimise teel. Finantskorrektsioonid peaksid piirduma olukordadega, kus juhtimissüsteemides avastatakse tõsiseid süsteemseid puudusi. Väljajäetav summa peaks olema seotud alusetult kulutatud summaga või halduskaristustega, mida oleks kohaldatud. Kindlamääraliste finantskorrektsioonide kasutamine peaks piirduma juhtudega, kus ei ole võimalik arvutada täpset alusetult kulutatud summat.

Lisaks tuleb suunistes kindlaks määrata, et juhtimissüsteemide hindamise puhul piirduvad sertifitseerimisasutustelt oodatavad kontrollid liidu eeskirjade haldamisega nende süsteemide poolt ning ei laiene üksikute toetusesaajate toetuskõlblikkuse tingimustele, mis on sätestatud ÜPP strateegiakavades.

Nõukogu palub komisjonil kooskõlas väljakuulutatud eesmärkidega tagada, et uue rakendamismudeliga ei kaasneks liikmesriikide koormuse märkimisväärne kasv, vaid pigem üldine lihtsustamine, ning tagada ühtlasi liidu finantshuvide kaitse, eelkõige ÜPP strateegiakavade heakskiitmise menetluse ja horisontaalmääruse artikli 59 rakendamise kaudu. Samuti palub nõukogu komisjonil mitte tühistada uue rakendamismudeli kasutuselevõtust tulenevat haldusalast kasu, nõudes seire ja hindamise jaoks täiendavat aruandlust.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus lisameetmete kohta liidu eelarve kaitsmiseks pettuste ja eeskirjade eiramiste eest ühise põllumajanduspoliitika raames ühtse andmekaevevahendi üldise kohaldamise nõude kaudu

Nõukogu ja Euroopa Parlament kohustuvad vaatama läbi ettepaneku andmekaevevahendi kohustusliku kasutamise kohta liikmesriikides, võttes arvesse komisjoni 2025. aastaks esitatavat aruannet, milles hinnatakse ühtse andmekaevevahendi kasutamist ja selle koostalitlusvõimet, pidades silmas selle üldist kasutuselevõttu liikmesriikides.

Komisjoni avaldus sertifitseerimisasutuste kohta seoses ühise põllumajanduspoliitikaga

Komisjon võtab teadmiseks uue põhjenduse 13 lisamise Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EL) 2021/2116 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta seoses määratud sertifitseerimisasutusi käsitleva teabe edastamisega. Komisjon saab liikmesriikidelt teavet avaliku ja erasektori sertifitseerimisasutuste määramise kohta ja peab järelevalve eesmärgil selliste asutuste kohta ajakohastatud registrit. Komisjon tuletab meelde oma kohustust edastada kõnealune määratud sertifitseerimisasutuste loetelu parlamendile.

Komisjoni avaldus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) seotud kulukohustuste vabastamise kohta

Komisjon kinnitab, et kui EAFRD rahastuse puhul tekib kulukohustuste vabastamise risk, saadavad komisjoni talitused liikmesriikide ametiasutustele kirja, et hoiatada neid sellisest riskist piisavalt varakult enne kulukohustuste automaatse vabastamise kohaldamiskuupäeva. Kirja eesmärk on julgustada kasutama EAFRD rahastust suuremal määral ja uurida liikmesriikidega võimalusi, kuidas seda saaks teha.

Komisjon püüab ühtlasi ära hoida kulukohustuste vabastamist konkreetsete asjaolude puhul. Selleks kohaldatakse täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/2116 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta) sätestatud asjakohaseid norme, et katkestada kulukohustustest vabastamise periood käimasolevate kohtumenetluste või vaiete korral. Peale selle austatakse täielikult eelkõige reeglit mitte kohaldada kulukohustuste vabastamist juhul, kui eelarvelisi kulukohustusi ei järgitud vääramatu jõu tõttu, mis mõjutas oluliselt ÜPP strateegiakava rakendamist.

Komisjoni avaldus, mis käsitleb volituste liitmist ühise põllumajanduspoliitika puhul

Komisjon tuletab meelde oma kohustust järgida 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet. Vastavalt kokkuleppe punktile 31 võib volitusi liita tingimusel, et komisjon esitab objektiivse põhjenduse, mis tugineb ühe ja sama õigusaktiga antava kahe või enama volituse vahelisele sisulisele seosele. Ka delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise käigus peetavate konsultatsioonide eesmärk on selgitada, milliseid volitusi võib pidada omavahel sisuliselt seotuks.

Komisjoni avaldus lisameetmete kohta, millega kaitstakse ELi eelarvet pettuse ja õigusnormide rikkumise vastu ning nõutakse komisjoni loodud ühtse andmekaevevahendi kohustuslikku kasutamist

Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe punktides 30–33 on nõutud, et komisjon teeks kättesaadavaks liikmesriikides üldiseks kohaldamiseks sobiva lõimitud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja järelevalvesüsteemi, sealhulgas ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi, et võimaldada nõutavatele andmetele juurdepääsu ja nende analüüsimist. Lisaks leppisid kolm nimetatud institutsiooni kokku teha asjakohaste alusaktidega seotud seadusandliku menetluse käigus siirast koostööd, tagamaks, et selles küsimuses võetakse Euroopa Ülemkogu 2020. aasta juuli kohtumise järeldustel põhinevad järelmeetmed.

Komisjon peab tervitatavaks uusi sätteid, mille kohaselt tekib komisjonil kohustus teha kättesaadavaks ühtne andmekaevevahend, ning horisontaalmääruse artiklite sätteid rühmi käsitlevate andmete avaldamise kohta, ent kaasseadusandjatega ÜPP suhtes kokku lepitud lähenemisviis ei kajasta asjakohaselt institutsioonidevahelise kokkuleppe soovitud eesmärki ja vaimu. Komisjon märgib siiski, et sarnaselt ühissätete määruse suhtes saavutatud kokkuleppele ei ole vahendi kasutamine liikmesriikidele kohustuslik. Seepärast leiab komisjon kooskõlas avaldusega, mille komisjon tegi ühissätete määruse suhtes saavutatud kaasseadusandjate kokkuleppe kohta, et ÜPP suhtes saavutatud kaasseadusandjate kokkulepe ühtse andmekaevevahendi kasutamise kohta vastavalt artikli 59 lõikele 2 (liidu finantshuvide kaitse) ning rühmi käsitlevate andmete kogumise ja avaldamise kohta vastavalt artiklile 98 (läbipaistvus) ei suurenda piisavalt liidu eelarve kaitset pettuse ja õigusnormide rikkumise vastu ega taga tõhusat kontrolli huvide konflikti, õigusnormide rikkumise, topeltrahastamise ja vahendite kuritegeliku väärkasutuse üle. Sellest tulenevalt peab komisjon tervitatavaks ka kolme institutsiooni ühisavaldust ühtse andmekaevevahendi kohta.

Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus iga-aastase tulemuslikkuse seire kohta ühise põllumajanduspoliitika raames

Euroopa Parlament ja komisjon tuletavad meelde, et pidades silmas uut rakendamismudelit ja tulemusraamistikku, mis kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames ajavahemikuks 2023–2027, on iga-aastased tulemusaruanded, iga-aastane seire ja iga kahe aasta tagant toimuv tulemuslikkuse läbivaatamine ÜPP strateegiakavades seatud eesmärkide täitmiseks väga olulised.

Euroopa Parlament ja komisjon on sellega seoses üksmeelel, et komisjonil tuleb igal aastal esitada Euroopa Parlamendile põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis aruanne iga-aastase tulemuslikkuse seire alal tehtud edusammude kohta.

Euroopa Parlamendi avaldus ühise põllumajanduspoliitika rakendamise ja läbipaistvuse kohta

Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik annab liikmesriikidele riiklike strateegiakavade koostamisel ja rakendamisel suurema paindlikkuse. See võimaldab kohanduda kohalike vajadustega, tagades samal ajal, et lõplikud vahendite saajad täidavad üldisi rahastamiskõlblikkuse tingimusi. Uus rakendamismudel, millega võetakse kasutusele tulemuspõhine lähenemisviis, tähendab ka seda, et põllumajandusfondide haldamise ja kontrollimisega seotud vastutus antakse liidu tasandilt märkimisväärselt suures osas üle liikmesriikide ametiasutustele.

Euroopa Parlament on seisukohal, et kaasseadusandjate vahel saavutatud institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldab vajalikke kaitsemeetmeid, et vältida komisjoni poolt heaks kiidetud liikmesriikide riiklike strateegiakavade nõuetekohast rakendamist ohustada võivaid riske. Euroopa Parlament jälgib tähelepanelikult, kuidas liikmesriigid komisjoni poolt heaks kiidetud riiklikke strateegiakavu rakendavad, ning täidab täiel määral komisjoni töö järelevalvaja rolli, mis on talle antud aluslepingute alusel ja nagu on määratletud ÜPP määrustes.

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret, tagatakse liidu finantshuvide tõhus kaitse, sealhulgas selliste andmete kogumine ja avaldamine, mis hõlmavad rühmi, kes tagavad tõhusa kontrolli huvide konfliktide, õigusnormide rikkumiste, topeltrahastamise probleemide ja vahendite kuritegeliku väärkasutamise üle. Pidades silmas ühtse andmekaevevahendi kasutamist liikmesriikides, toetab Euroopa Parlament kohustust vaadata selle kohustuslikku kasutamist kõigis liikmesriikides käsitlev ettepanek läbi pärast 2025. aastaks esitatavat komisjoni aruannet, milles hinnatakse selle kasutamist ja koostalitlusvõimet.

(1) ELT L 435, 6.12.2021, lk 187.