Euroopa Liidu Teataja L 349 , 31/12/1994 Lk 0105 - 0200

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 66 Lk 0052

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 66 Lk 0052



Nõukogu määrus (EÜ) nr 3290/94, 22. detsember 1994, põllumajandussektoris mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingute rakendamiseks vajalike kohanduste ja üleminekukorralduste kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 805/68 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, [1] eelkõige selle artikli 7 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2] ning arvestades, et: ühendus on vastu võtnud ühist põllumajanduspoliitikat reguleerivate normide kogu; mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru käigus on ühendus pidanud läbirääkimisi paljude lepingute üle (edaspidi "GATTi lepingud"); mitu sellist lepingut käsitleb põllumajandust, eelkõige põllumajandusleping (edaspidi "leping"); siseriikliku toetusega seotud kontsessioone on võimalik järgida, määrates sobival tasemel hinnad ja abi, ning selles suhtes ei ole vaja sätestada konkreetseid tingimusi; lepinguga on ette nähtud kuueaastane ajakava ühelt poolt laiendamaks kolmandate riikide põllumajandustoodete pääsu ühenduse turule ja teiselt poolt vähendamaks järk-järgult toetust, mida ühendus annab põllumajandustoodete ekspordiks; põllumajandusalaseid õigusakte, mis käsitlevad kaubandust kolmandate riikidega, tuleks vastavalt sellele kohandada; kõikide põllumajandustoodete importi piiravate meetmete tollimaksudena kehtestamise (tarifitseerimine) ja selliste meetmete tulevikus kohaldamise keelamise teel on lepinguga nõutud praeguse turukorraldusega ettenähtud muutuvate impordimaksude ning muude meetmete ja impordimaksude kaotamist; lepingu kohaselt põllumajandustoodete suhtes kehtivad tollimaksumäärad tuleb fikseerida ühises tollitariifistikus; teatavate tooterühmade puhul, nagu teravili, riis, veinid ning puu- ja köögivili, eeldab püsitollimaksude kogumist mittehõlmavate lisa- või muude kaubandusmehhanismide sisseseadmine selliste reeglite vastuvõtmist, millega nähakse ette erandid põhilistest määrustest; lisaks sellele on meetmeid, mille abil kaitstakse ühenduse turgu rosinate ja töödeldud kirsside impordi eest, võimalik kaitsemeetmete lepingu alusel säilitada viis aastat; lisaks sellele tuleks lubada teatavate suhkrutoodete tollimaksude peatamist, et ära hoida pakkumisprobleeme ühenduse turul; säilitamaks minimaalse kaitsetaseme tarifitseerimisest tulenevate negatiivsete mõjude eest turule, võimaldab leping lisatollimaksude kohaldamist täpselt määratletud tingimustel, kuid üksnes tarifitseeritud toodete puhul; vastavalt sellele tuleks vastavatesse algmäärustesse lisada asjakohased sätted; lepinguga on ette nähtud rida tariifikvoote jooksva ja minimaalse turulepääsukorralduse alusel; selliste kvootide suhtes kehtivad tingimused on lepingus üksikasjalikult sätestatud; pidades silmas kvootide suurt arvu ja selleks, et tagada nende võimalikult tõhus rakendamine, peaks komisjon vastutama nende avamise ja haldamise eest, kasutades korralduskomitee menetlust; Uruguay voorus teatavate Lõuna-Ameerika riikidega sõlmitud banaanialastest raamlepingutest tulenevad muudatused tuleks lisada nõukogu 13. veebruari 1993. aasta määrusesse (EMÜ) nr 404/93 banaanituru ühise korralduse kohta; [3] kaitsemeetmete lepingus on sätestatud selged reeglid kaitseklauslite kohaldamise suhtes, nagu need on inkorporeeritud turukor raldusse, tuleks selliseid klausleid täiendada viitega rahvusvahelistest lepingutest tulenevatele kohustustele; kaubandussuhetes kolmandate riikidega, mida ei reguleerita GATTi lepingutega, ei ole ühendus seotud nendest tulenevate kitsendustega pääsul ühenduse turule; tagamaks, et sellistest riikidest pärit toodete suhtes võidakse asjakohastel juhtudel võtta vajalikke meetmeid, tuleks komisjonile anda asjakohased volitused, kasutades korralduskomitee menetlust; lepingu mõjul piirdutakse ekspordisubsiidiumide andmisel edaspidi teatavate lepingus määratletud põllumajandustoodete rühmadega; lisaks kehtivad selles suhtes koguse- ja väärtuspiirangud; väärtuspiirangute järgimist on võimalik tagada toetuste määramise ajal ning jälgides makseid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondiga seotud reeglite alusel; seiret võib hõlbustada toetuste kohustuslik ettemääramine, lubades diferentseeritud toetuste puhul võimalust muuta ettenähtud sihtkohta; sihtkoha muutmise korral tuleks maksta tegeliku sihtkoha suhtes kehtivat hüvitist, mis ei või olla suurem kui alguses ettenähtud sihtkoha suhtes kohaldatav summa; kogusepiirangute seire eeldab usaldusväärset ja tõhusat seiresüsteemi; selleks tuleks toetuse andmiseks nõuda ekspordilitsentsi; toetust tuleks anda kuni kasutatavate limiitideni, mis sõltuvad iga kõnealuse toote konkreetsest olukorrast; sellest reeglist võidakse erandeid lubada üksnes töödeldud saaduste puhul, mida ei ole loetletud asutamislepingu II lisas ja mille suhtes väärtuspiirangud ei kehti, ning toiduabiprogrammide puhul, mis on vabastatud kõikidest piirangutest; tuleks ette näha erandid juhtimisreeglite rangest järgimisest, kui eksporttooted, mille puhul antakse toetust, tõenäoliselt ei ületa ettenähtud kogusepiiranguid; lepingus osutatud majandusaastate jooksul toetusega eksporditud koguseid on võimalik jälgida igaks majandusaastaks väljaantud ekspordilitsentside põhjal; enamiku ühiste turukorralduste puhul jääb sisese töötlemise korrale tuginemise välistamine nõukogu pädevusse; lepingust tulenevatel majandustingimustel võib osutuda vajalikuks kiiresti reageerida turuprobleemidele, mis tulenevad kõnealusest korrast; selles suhtes tuleks komisjonile anda pädevus võtta vastu kiireloomulisi meetmeid, mis on ajaliselt piiratud; nende meetmete suhtes tuleks kohaldada nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsuse 87/373/EMÜ [4] artiklis 3 sätestatud korda; samuti tuleb tagada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu järgimine; selleks tuleks nõukogu 16. märtsi 1987. aasta määrusesse (EMÜ) nr 822/87, mis käsitleb veinituru ühiskorraldust, [5] lisada nõutavad sätted; põllumajandusalaste õigusaktide muudatuste hakul, mis on ette nähtud käesoleva määrusega, ei ole mitmetel põhilistest määrustest tulenevatel nõukogu määrustel enam otstarvet; juriidilise selguse huvides tuleks need kehtetuks tunnistada; samuti tuleks tunnistada kehtetuks teatavad aegunud sätted, ehkki need pole otseselt seotud GATTi lepingutega; sama kehtib teatavate nõukogu määruste suhtes, millele osutatakse kui teisele põlvkonnale ja mille võib enamasti inkorporeerida kõnealustesse algmäärustesse; algmäärustesse ei ole siiski olnud võimalik ühendada nõukogu olemasolevaid üldreegleid kaitseklausli kohaldamise kohta; pärast GATTi lepinguid sellel alal vajalikuks osutunud muudatuste olulisust silmas pidades ei tohi kõnealuseid määrusi säilitada; seepärast tuleks need tunnistada kehtetuks, luues õigusliku baasi nende asendamiseks; põllumajanduslepingu kohaldamine võib olla ohus, kui kasutatav sisekord eri sektorites oluliselt erineb; sel põhjusel on soovitav need korrad ühtsustada; rakendamise üldeeskirjade vastuvõtmine nõukogu poolt on enne muutnud võimalikuks tagada piisav raamistik konkreetsemate eeskirjade tarvis, mida on vaja turu korraldamiseks; osutatud põllumajanduslepingu rakendamine ei sea küsimuse alla ühise põllumajanduspoliitika korraldamise mehhanisme ja korda; hilisemal etapil on kasulik analüüsida nii käesoleva määrusega seatud korralduste toimet kui ka kogemusi, mis on saadud seoses kolmandate riikide võetud meetmetega GATTi lepingute rakendamiseks; selleks peaks komisjon käesoleva määruse kohaldamise esimese kahe aasta möödudes esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande; üleminek olemasolevalt korralduselt GATTi lepingutest tulenevale võib tekitada kohandamisraskusi, mida käesolev määrus ei käsitle; selliste võimalike juhtumite käsitlemiseks tuleks lisada üldsäte, millega võimaldatakse komisjonil vastu võtta teatavaks ajaks vajalikke üleminekumeetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesoleva määrusega on ette nähtud kohandused ja üleminekumeetmed, mida nõutakse põllumajandussektoris mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru käigus sõlmitud lepingute rakendamiseks. Artikkel 2 Artiklis 1 osutatud kohandused on sätestatud käesoleva määruse lisades. Artikkel 3 1. Kui ühise põllumajanduspoliitika alusel on vaja üleminekumeetmeid, hõlbustamaks üleminekut olemasolevalt korralduselt sellele, mis tuleneb artiklis 1 osutatud lepingute nõuetest, võetakse sellised meetmed vastu määruse nr 136/66/EMÜ [6] artiklis 38 sätestatud korras või asjakohastel juhtudel vastavalt asjakohastele artiklitele, mis sisalduvad teistes määrustes põllumajandusturgude ühise korralduse kohta või määruses (EÜ) nr 3448/93. [7] Selliste meetmete vastuvõtmisel võetakse arvesse eri põllumajandussektorite erijooni, pidades asjakohaselt silmas artiklis 1 osutatud lepingutest tulenevaid kohustusi. 2. Lõikes 1 osutatud meetmeid võidakse vastu võtta kuni 30. juunini 1996 ning pärast seda kuupäeva neid ei kohaldata. Nõukogu võib seda tähtaega komisjoni ettepanekul pikendada, tehes otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Artikkel 4 1. Kui põllumajandustoodet mõjutavaid eriasjaolusid arvestades on artiklis 1 osutatud lepingute kohaste eksporditoetusega seotud nõuete järgimist võimalik tagada vahendiga, millel on väiksem mõju kui vahenditel, mis on selle tarvis ette nähtud, võib komisjon vabastada kõnealuse toote käesoleva määrusega hõlmatud eksporditoetusega seotud sätete kohaldamisest. 2. Komisjon võib võtta meetmeid, mida on vaja ühenduse turu kaitseks põllumajandustoodete impordi eest nendest kolmandatest riikidest, mille ees ühendusel ei ole kohustusi artiklis 1 osutatud lepingute alusel, piiramata seejuures käesoleva määruse kohaldamist. 3. Lõigete 1 ja 2 kohased meetmed võetakse vastu artikli 3 lõikes 1 sätestatud korras. Artikkel 5 Enne 30. juunit 1997 esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande käesolevast määrusest tuleneva korralduse toimimise ja kogemuste kohta, mis on saadud seoses kolmandate riikide võetud meetmetega mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru käigus sõlmitud lepingute rakendamiseks. Nõukogu teeb komisjoni ettepanekul asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud korras otsuse kõnealuse aruande tulemustest ja järeldustest tuleneva iga muudatuse suhtes. Artikkel 6 1. Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 1995. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 1995. Sellest hoolimata kohaldatakse: a) artiklit 3 ja artikli 4 lõiget 2 alates 1. jaanuarist 1995; b) lisade sätteid imporditollimaksude ja lisaimporditollimaksude kohta, mida kohaldatakse XIII ja XVI lisas loetletud toodete suhtes, mille puhul kehtib hind piiril, 1995. aastal alates kõnealuste toodete turustusaasta algusest; c) sätted eksporditoetuse kohta: - II ja XVI lisa suhtes alates 1. septembrist 1995, - IV lisa suhtes alates 1. oktoobrist 1995, - V lisa suhtes alates 1. novembrist 1995; d) XV lisa sätteid alates 1. jaanuarist 1995; e) XVI lisa lõike 1.2 sätteid alates 1. jaanuarist 1996. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 22. detsember 1994 Nõukogu nimel eesistuja H. Seehofer [1] EÜT L 148, 28.6.1968, lk 24, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1884/94 (EÜT L 197, 30.7.1994, lk 27). [2] 14. detsembril 1994 vastu võetud arvamus (EÜTs seni avaldamata). [3] EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1, viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 3518/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 15). [4] EÜT L 197, 18.7.1987, lk 33. [5] EÜT L 84, 27.3.1987, lk 1, viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1891/94 (EÜT L 197, 30.7.1994, lk 42). [6] EÜT nr 172, 30.9.1966, lk 3025/66. [7] EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. -------------------------------------------------- LISADE LOETELU I lisa II lisa III lisa IV lisa V lisa VI lisa VII lisa VIII lisa IX lisa X lisa XI lisa XII lisa XIII lisa XIV lisa XV lisa XVI lisa XVII lisa XVIII lisa XIX lisa XX lisa XXI lisa XXII lisa I LISA TERAVILI I. Nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1766/92 (EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1866/94 (EÜT L 197, 30.7.1994, lk 1). 1. Artikli 3 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks. 2. Artikli 3 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik: "Maikuus kehtiv maisi ja terasorgo sekkumishind kehtib ka järgmise turustusaasta juulis, augustis ja septembris." 3. Artikli 3 lõike 4 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega: "Sekkumishindu tõstetakse iga kuu terve turustusaasta või selle osa suhtes." 4. Artikli 5 esimene ja viimane alapunkt tunnistatakse kehtetuks. 5. II jaotis asendatakse järgmisega: "II JAOTIS Artikkel 9 1. Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse või eksportimisel ühendusest võidakse nõuda impordi- või ekspordilitsentsi. Liikmesriigid annavad litsentsi kõigile taotlejatele, sõltumata nende ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ja ilma et see piiraks artiklite 12 ja 13 kohaldamiseks võetud meetmeid. Impordi- või ekspordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. 2. Litsentside kehtivusaeg ja muud selle artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras. Artikkel 10 1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid. 2. Olenemata lõikest 1 võrdub CN-koodi ex1001 alla kuuluvate toodete, välja arvatud segavili, CN koodide 1002, 1003, ex1005 alla kuuluvate toodete, välja arvatud hübriidseemned, ningCN-koodi ex1007 alla kuuluvate toodete, välja arvatud hübriidkülviseemned, imporditollimaks nende toodete suhtes impordil kohaldatava sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, miinus kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku alusel arvutatud tollimaksumäära. 3. Lõikes 2 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks: a) registreeritakse lõikes 2 osutatud toodete suhtes, väljendatuna ühes standardkvaliteedis või asjakohastel juhtudel jagatuna mitmesse standardkvaliteeti (kõrgema, keskmise, madalama sordi harilik nisu; kõva nisu; mais; muu söödateravili), tüüpiline CIF-impordihind, võttes aluseks nende kvaliteetide hinnad maailmaturul. Sellised tüüpilised CIF-impordihinnad tehakse kindlaks korrapäraselt; b) iga impordisaadetis liigitatakse vastavalt lähimale standardkvaliteedile punktis a nimetatud standardkvaliteetide seast. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras. Nende üksikasjalike eeskirjadega määratakse eelkõige: - kasutatavad standardkvaliteedid, - hinnanoteeringud, mida tuleb arvesse võtta, - vastavalt ühele lõike 3 punktis a osutatud standardkvaliteedile liigitatud iga kaubasaadetise impordimaksu arvutamise meetod, - asjakohastel konkreetsetel juhtudel võimalus anda kohaldatav maksusumma ettevõtjatele teada enne kõnealuste kaubasaadetiste saabumist. Artikkel 11 1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artiklis 1 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 10 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne; ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 kohaldamist. 2. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava imporditollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile. Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud. 3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel. CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu artiklis 23 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad: a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse; b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5. Artikkel 12 1. Artiklis 1 loetletud toodete tariifikvoodid, mis tulenevad kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest, avatakse ja neid hallatakse vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras. 2. Kvootide haldamisel võib kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni: - meetod, mis põhineb taotluste saabumise järjekorral (põhimõttel "kes ees, see mees"), - meetod, mis jaotab kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel ("üheaegse läbivaatamise" meetod), - meetod, mis põhineb tavapärastel kaubavoogudel (vanad olijad/taotlejad). Kehtestada võib muid kohaseid meetodeid. Need peavad vältima vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Vastuvõetud haldusmeetodi puhul võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse turu tarnevajadusi ja selle turu tasakaalu valvamise vajadust, tuginedes samal ajal meetoditele, mida minevikus kohaldati lõikes 1 nimetatud kvootidele vastavate kvootide puhul, ilma et see piiraks kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevaid õigusi. 4. Lõikes 1 nimetatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatakse aastakvoodid, mis on sobivalt järgustatud läbi kogu aasta, ja kinnitatakse kasutatav juhtimismeetod ning vajaduse korral sisaldavad need: a) toote laadi, lähteriiki ja päritolu kinnitavaid tagatisi; b) punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist; c) impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja kehtivusaega. Hispaaniasse 2000000 tonni maisi ja 300000 tonni sorgo importimisekvoodi ning Portugali 500000 tonni maisi importimise kvoodi korral sisaldavad need üksikasjalikud eeskirjad ka sätteid, mida on vaja kvoodiimpordi teostamiseks ning vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide sekkumisasutuste imporditud koguste riiklikuks ladustamiseks ja müümiseks nende liikmesriikide turul. Artikkel 13 1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada artiklis 1 loetletud toodete eksporti ilma edasise töötlemiseta või lisas B loetletud kauba kujul, võttes aluseks nende toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ning piirides, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest, võidakse nende noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. Eksporditoetus artiklis 1 loetletud toodetelt lisas B loetletud kauba kujul ei tohi olla suurem kui see, mis kehtib ilma edasise töötlemiseta eksporditavate toodete suhtes. 2. Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetuse eest, kohaldatakse meetodit, mis: a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside võimalikult tõhusat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel; b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid; c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Kõnealune toetus on kogu ühenduses ühesuurune. Seda võidakse muuta vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. Toetused määratakse artiklis 23 sätestatud korras. Toetusi võidakse määrata: a) korrapäraste ajavahemike järel; b) pakkumiskutsega toodetele, mille suhtes selline kord on enne olnud ette nähtud. Vajaduse korral võib komisjon korrapäraste ajavahemike järel määratud toetusi liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vahepeal muuta. 4. Artiklis 1 loetletud ja ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete suhtes antakse toetust üksnes taotluse korral ja asjakohase ekspordilitsentsi esitamisel. 5. Artiklis 1 loetletud ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete ekspordi suhtes kohaldatakse toetust, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib samal päeval: a) litsentsil osutatud sihtkoha suhtes või asjakohastel puhkudel; b) tegeliku sihtkoha suhtes, kui see ei ole sama, mis litsentsil osutatud. Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha suhtes kehtivat summat. Käesoleva lõike paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võidakse võtta asjakohaseid meetmeid. 6. Lõikeid 4 ja 5 võidakse kohaldada artiklis 1 loetletud toodete suhtes, mida eksporditakse määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras lisas B loetletud kauba kujul. 7. Lõigete 4 ja 5 kohaldamisest võidakse artiklis 23 sätestatud korras loobuda nende artiklis 1 loetletud toodete puhul, mille suhtes makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel. 8. Kui artiklis 23 sätestatud korras ei nähta ette teisiti, kohandatakse artikli 1 lõike 1 punktides a ja b loetletud toodete suhtes vastavalt lõikele 5 kohaldatavat toetust kooskõlas sekkumishinna igakuise kasvu taseme ja asjakohastel juhtudel selle hinna muutustega. Artiklis 23 sätestatud korras võidakse määrata korrigeeriv summa. Vajaduse korral võib komisjon korrigeerivaid summasid siiski muuta. Esimest ja teist lõiku võidakse täielikult või osaliselt kohaldada artikli 1 lõike 1 punktides c ja d loetletud toodete suhtes ning artiklis 1 loetletud ja lisas B loetletud kauba kujul imporditud toodete suhtes. Sel juhul korrigeeritakse esimeses lõigus osutatud summat, rakendades kõnealusele igakuisele kasvule koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel. Turustusaasta esimese kolme kuu jooksul kohaldatakse eelnenud turustusaasta lõpus hoidlas olnud linnaste või sel ajal hoidlas olnud odrast valmistatud linnaste ekspordi suhtes toetust, mida oleks kõnealuse sertifikaadi suhtes kohaldatud eksportimisele eelnenud turustusaasta viimasel kuul. 9. Lõikes 1 osutatud eksporditoetuse andmise kriteeriume ja kinnitamise korda võidakse kohandada selle konkreetse olukorraga, kuivõrd seda on vaja arvestamaks teatavate teraviljast saadavate alkohoolsete jookide tootmise erijooni. 10. Asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordisertifikaatidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks ja kohaldatakse asjaomaste toodete puhul. Pidades silmas põllumajanduslepingutest tulenevate kohustuste täitmist, ei tohi võrdlusperioodi lõppemine mõjutada ekspordilitsentside kehtivust. 11. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, kaasa arvatud sätted jaotamata või kasutamata koguste ümberjagamise kohta ning eelkõige eeskirjad lõikes 1 ettenähtud kohandamise kohta, võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras. Lisa B muudetakse vastavalt sellelesamale korrale. Lõike 6 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad toodete suhtes, millele on osutatud artiklis 1 ja mida eksporditakse kõnealuses lisas osutatud kauba kujul, võetakse siiski vastu määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras. Artikkel 14 1. Teraviljaturu ühise korralduse ladusaks toimimiseks vajalikul määral võib nõukogu erijuhtudel vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale komisjoni ettepaneku põhjal osaliselt või täielikult keelata sisese töötlemise korra kasutamise: - artiklis 1 loetletud toodete suhtes, mis on ette nähtud artikli 1 lõike 1 punktides c ja d loetletud toodete valmistamiseks, ja - erijuhtudel artiklis 1 loetletud toodete suhtes, mis on ette nähtud lisas B loetletud toodete valmistamiseks. 2. Kui lõikes 1 osutatud olukord tekib erakordselt kiireloomulisena ning sisese töötlemise kord häirib või võib häirida ühenduse turgu, teeb komisjon liimesriigi taotlusel või omal algatusel erandina lõikest 1 otsuse vajalike meetmete kohta; need meetmed teatatakse nõukogule ja liikmesriikidele ning need ei kehti rohkem kui kuus kuud ja neid kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle suhtes otsuse nädala jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule nädala jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni otsuse kinnitada, muuta või tühistada. Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul, loetakse komisjoni otsus tühistatuks. Artikkel 15 1. Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja ja selle rakendamise erieeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest tollitariifistikust. 2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetes ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud: - kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju, - kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet. Artikkel 16 1. Kui ühe või mitme artiklis 1 loetletud toote noteeringud või hinnad maailmaturul jõuavad ühenduse hinnatasemeni ning kui see olukord tõenäoliselt jätkub ja halveneb, seega häirides või ähvardades häirida ühenduse turgu, võidakse võtta asjakohaseid meetmeid. 2. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras. Artikkel 17 1. Kui impordi või ekspordi kasv põhjustab või võib põhjustada artiklis 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kaubanduses kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid. 2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest." 6. Lisasse A lisatakse järgmine tekst: CN-kood | Kirjeldus | 2306 | Õlikook ja muud tahked jäägid, peenestatud või peenestamata või briketina, mis tulenevad taimerasva või -õli ekstraheerimisest, välja arvatud rubriikidesse 2304 ja 2305 kuuluvad: | 230690 | – muud: – – muud: | 23069091 | – – – maisiidudest. | II. Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 2729/75 (EÜT L 281, 1.11.1975, lk 18). Terminid "maks" ja "maksud" asendatakse vastavalt terminitega "tollimaks" ja "tollimaksud". III. Nõukogu 22. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3670/93 (EÜT L 338, 31.12.1993, lk 35). Eespool nimetatud määrus tunnistatakse kehtetuks. II LISA RIIS I. Nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1418/76 (EÜT L 166, 25.6.1976, lk 1), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1869/94 (EÜT L 197, 30.7.1994, lk 7). 1. Artikli 4 lõige 5 asendatakse järgmisega: "5. Artiklis 27 sätestatud korras määratakse kindlaks: a) lõikes 4 osutatud sekkumiskeskused, pärast konsulteerimist asjaomaste liikmesriikidega; b) määr kooritud riisi ümberarvestamiseks koorimata riisiks või vastupidi; c) määr kooritud riisi ümberarvestamiseks täielikult kroovitud ja poolkroovitud riisiks või vastupidi; d) töötluskulud ja kõrvalsaaduste väärtus, mida tuleb arvesse võtta lõike 3 kohaldamisel." 2. II jaotis asendatakse järgmisega: "II JAOTIS Kaubandus kolmandate riikidega Artikkel 10 1. Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse või eksportimisel ühendusest võidakse nõuda impordi- või ekspordilitsentsi. Liikmesriigid võivad litsentsi anda igale taotlejale, olenemata tema ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ning ilma et see piiraks artiklite 14 ja 15 kohaldamiseks võetud meetmeid. Impordi- või ekspordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. 2. Litsentside kehtivusaeg ja muud selle artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras. Artikkel 11 1. Võidakse määrata subsiidium Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangu saadetavate ja seal tarbimiseks ettenähtud kaubasaadetiste suhtes, mis kuuluvad CN-koodi 1006 alla (välja arvatud kood 10061010) ja mis saabuvad liikmesriikidest ning on ühes asutamislepingu artikli 9 lõikes 2 osutatud olukorras. Selle subsiidiumi määramisel võetakse arvesse Réunioni turu pakkumisnõudeid ning aluseks kõnealuste toodete maailmaturunoteeringute või -hindade ja ühenduse turu noteeringute või hindade vahe ning vajaduse korral nende Réunioni toimetatud toodete hinnad. Subsiidium antakse asjaomase poole taotlusel. Asjakohastel juhtudel võidakse subsiidium määrata pakkumismenetluse kaudu. Selline pakkumismenetlus on seotud subsiidiumi summaga. Kõnealune subsiidium määratakse korrapäraselt artiklis 27 sätestatud korras. Vajaduse tekkides võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel siiski muuta subsiidiumi kõnealuse ajavahemiku keskel. 2. Lõikes 1 ettenähtud subsiidiumi suhtes kohaldatakse ühise põllumajanduspoliitika rahastusreegleid. 3. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras. Artikkel 12 1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid. 2. Olenemata lõikest 1 võrdub: a) CN-koodi 100620 alla kuuluva kooritud riisi imporditollimaks sekkumishinnaga, mis kehtib indica riisi ja japonica riisi suhtes importimisel ja mida on suurendatud: - indica riisi puhul 80 % võrra ja - japonica riisi puhul 88 % võrra, miinus impordihind; ning b) CN-koodi 100630 alla kuuluva täielikult kroovitud riisi imporditollimaks sekkumishinnaga importimise ajal, pluss arvutada tulev protsent miinus impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku alusel arvutatavat tollimaksumäära. Punktis b osutatud protsent arvutatakse, kohandades punktis a osutatud vastavat protsendimäära ümberarvestusmäära, töötluskulude ja kõrvalsaaduste väärtuse abil ning seejärel liites tulemusele teatava summa tootmisharu kaitseks. 3. Olenemata lõikest 1: a) ei nõuta ühtegi tollimaksu CN-koodide 100610, 100620 või 10064000 alla kuuluvate toodete impordilt Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangu seal tarbimiseks; b) korrutatakse tollimaks, mida nõutakse CN-koodi 100630 alla kuuluvate toodete impordilt Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangu seal tarbimiseks, kordajaga 0,30. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras. Selliste üksikasjalike eeskirjadega nähakse ette eelkõige kriteeriumid, eristamaks lõikes 2 osutatud imporditava riisi tüüpi, määramaks summa tööstusharu kaitseks ning nägemaks ette vajalikke sätteid impordihindade kindlaksmääramiseks ja arvutamiseks ning nende autentsuse kontrollimiseks. Artikkel 13 1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artiklis 1 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 10 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne; ilma et see piiraks artikli 12 lõike 2 kohaldamist. 2. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile. Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud. 3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel. CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu artiklis 27 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad: a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse; b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 5. Artikkel 14 1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada artiklis 1 loetletud toodete eksporti ilma edasise töötlemiseta või lisas B loetletud kauba kujul, võttes aluseks nende toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ning piirides, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest, võidakse nende noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. Eksporditoetus artiklis 1 loetletud toodetelt lisas B loetletud kauba kujul ei tohi olla suurem kui see, mis kehtib ilma edasise töötlemiseta eksporditavate toodete suhtes. 2. Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetuse eest, kohaldatakse meetodit, mis: a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside võimalikult tõhusat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel; b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid; c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Kõnealune toetus on kogu ühenduses ühesuurune. Seda võidakse muuta vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. Toetused määratakse artiklis 27 sätestatud korras. Toetusi võidakse määrata: a) korrapäraste ajavahemike järel; b) pakkumiskutsega toodetele, mille suhtes selline kord on enne olnud ette nähtud. Vajaduse korral võib komisjon korrapäraste ajavahemike järel määratud toetusi liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vahepeal muuta. Artikli 1 lõike 1 punktides a ja b osutatud toodete suhtes korrapäraste ajavahemike järel määratavad toetused määratakse vähemalt kord kuus. 4. Toetuste määramisel võetakse arvesse järgmist: a) senine olukord ja tulevikusuundumused, pidades silmas: - riisi ja purustatud riisi hindu ja kättesaadavust ühenduse turul, - riisi ja purustatud riisi hindu maailmaturul; b) riisituru ühise korralduse eesmärgid, s.o tasakaalu tagamine ning hindade ja kaubanduse loomulik areng sellel turul; c) piirangud, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest; d) vajadus vältida häireid ühenduse turul; e) kavandatava ekspordi majanduslik aspekt. Toetuse summa määramisel võetakse arvesse eelkõige vajadust tasakaalustada ühenduse põhiliste põllumajandustoodete kasutamine töödeldud kaubana ekspordiks kolmandatesse riikidesse ning nendest riikidest siseseks töötlemiseks vastu võetud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine. 5. Toetused artikli 1 lõike 1 punktides a ja b loetletud toodetele määratakse vastavalt järgmistele konkreetsetele kriteeriumidele: a) nende toodete hinnad ühenduse tüüpilistel eri eksporditurgudel; b) importivate kolmandate riikide eri turgudel registreeritud kõige soodsamad noteeringud ja c) turustuskulud ning kõige soodsamad transpordikulud punktis a osutatud ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, mis neid turge teenindavad, samuti kõnealuse kauba maailmaturule viimise kulud. 6. Kui toetus määratakse pakkumismenetluse abil, on selline pakkumismenetlus seotud toetuse summaga. 7. Artiklis 1 loetletud ja ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete suhtes antakse toetust üksnes taotluse korral ja asjakohase ekspordilitsentsi esitamisel. 8. Artiklis 1 loetletud ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete ekspordi suhtes kohaldatakse toetust, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib samal päeval: a) litsentsil osutatud sihtkoha suhtes; b) tegeliku sihtkoha suhtes, kui see ei ole sama, mis litsentsil osutatud. Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha suhtes kehtivat summat. Käesoleva lõike paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võidakse võtta asjakohaseid meetmeid. 9. Lõikeid 7 ja 8 võidakse kohaldada artiklis 1 loetletud toodete suhtes, mida eksporditakse määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras lisas B loetletud kauba kujul. 10. Lõigete 7 ja 8 kohaldamisest võidakse artiklis 27 sätestatud korras loobuda nende artiklis 1 loetletud toodete puhul, mille suhtes makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel. 11. Kui artiklis 27 sätestatud korras ei nähta ette teisiti, kohandatakse artikli 1 lõike 1 punktides a ja b loetletud toodete suhtes vastavalt lõikele 4 kohaldatavat toetust kooskõlas sekkumishinna igakuise kasvu taseme ja asjakohastel juhtudel selle hinna muutustega, sõltuvalt töötluse astmest ja kasutades kehtivat ümberarvestusmäära. Artiklis 27 sätestatud korras võidakse määrata korrigeeriv summa. Vajaduse korral võib komisjon korrigeerivaid summasid siiski muuta. Esimest ja teist lõiku võidakse täielikult või osaliselt kohaldada artikli 1 lõike 1 punktis c loetletud ning samuti artiklis 1 loetletud ja lisas B loetletud kauba kujul eksporditavate toodete suhtes. Sel juhul korrigeeritakse esimeses lõigus osutatud summat, rakendades kõnealusele igakuisele kasvule koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel. 12. Toetust võidakse korvava summa võrra suurendada, kui on tegu ühenduses lõigatud koorimata riisi varudega ja nendest saadud kooritud riisiga, mis on turustusaasta lõpus varudes ja osa selle aasta saagist, mis eksporditakse ilma edasise töötlemiseta täielikult kroovitud või poolkroovitud riisi kujul järgmise turustusaasta alguse ja kindlaks määrata tulevate kuupäevade vahel. Enne iga aasta 1. juulit määrab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni ettepanekul vajaduse korral kindlaks tooted, mille suhtes kohaldatakse eelnenud lõigu sätteid. Kõnealused korvavad summad võrduvad: - kooritud riisi puhul turustusaasta viimasel kuul kehtinud taotlushinna ning uue turustusaasta esimesel kuul kehtiva taotlushinna vahega, - koorimata riisi puhul kõnealuse vahega, mida on kohandatud vastavalt ümberarvestusmäärale. Seda summat vähendatakse siiski juba antud hüvitise summa võrra vastavalt artiklile 8. Korvav summa antakse üksnes siis, kui varud jõuavad miinimumtasemele. 13. Artikli 1 punktides a ja b osutatud toodetelt makstakse toetust, kui tõendatakse, et: - koorimata ja kooritud riisi puhul on tooted pärit ühendusest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse lõiget 14, - tooted on ühendusest eksporditud ja - diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 8 punkti b kohaldamist. Sellest reeglist võidakse teha erandeid artiklis 27 sätestatud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi. Lisasätteid võidakse vastu võtta artiklis 27 sätestatud korras. 14. Kolmandatest riikidest imporditava ja kolmandatesse riikidesse reeksporditava koorimata ja kooritud riisi suhtes ei anta eksporditoetusi, kui eksportija ei tõenda, et: - eksporditav toode ja enne imporditud toode on üks ja seesama ja - importimisel on tasutud impordimaks. Sellistel juhtudel võrdub toetus igalt tootelt importimisel tasutud tollimaksuga, kui viimane on väiksem kui kohaldatav toetus; kui importimisel tasutud tollimaks on kõrgem kui see toetus, kohaldatakse viimast. 15. Kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordisertifikaatidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks ja mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. Seoses põllumajanduslepingust tulenevate kohustuste täitmisega ei mõjuta võrdlusperioodi lõpp ekspordilitsentside kehtivust. 16. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas korraldused jaotamata ja kasutamata koguste ümberjaotamiseks ning eelkõige eeskirjad lõikes 11 ettenähtud kohandamise kohta võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras. Lisa B muudetakse vastavalt sellelesamale korrale. Lõike 7 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad toodete suhtes, millele on osutatud artiklis 1 ja mida eksporditakse kõnealuses lisas osutatud kauba kujul, võetakse siiski vastu määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras. Artikkel 15 1. Riisituru ühise korralduse ladusaks toimimiseks vajalikul määral võib nõukogu erijuhtudel asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud korras komisjoni ettepaneku põhjal täielikult või osaliselt keelata sisese või välise töötlemise korra kasutamise artiklis 1 loetletud toodete suhtes. 2. Erandina lõikest 1 otsustab komisjon liimesriigi taotluse põhjal või omal algatusel vajalikud meetmed, kui lõikes 1 nimetatud olukord tekib erandlikult kiiresti ja sisese töötlemise kord häirib või võib häirida ühenduse turgu; nõukogule ja liikmesriikidele teatatakse sellistest meetmetest, mis ei tohi jõus olla kauem kui kuus kuud ja mida kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse nädala jooksul pärast taotluse saamist. 3. Iga liikmesriik võib esitada komisjoni võetud meetmed nõukogule nädala jooksul alates nende teatavakstegemisest. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni otsuse kinnitada, muuta või tühistada. Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul, loetakse komisjoni otsus tühistatuks. Artikkel 16 1. Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse ühise tollitariifistiku tõlgendamise üldeeskirja ja selle rakendamise erieeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur, sealhulgas lisas A loetletud määratlused, moodustab osa ühisest tollitariifistikust. 2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetes ei ole sätestatud teisiti, on keelatud: - kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju, - kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet. Artikkel 17 1. Kui ühe või mitme artikli 1 punktis a või b loetletud toote noteeringud või hinnad maailmaturul jõuavad ühenduse hinnatasemeni ning kui see olukord tõenäoliselt jätkub ja halveneb, seega häirides või ähvardades häirida ühenduse turgu, võidakse võtta asjakohaseid meetmeid. 2. Maailmaturunoteeringuid või -hindu peetakse jõudnuks ühenduse hindade tasemele, kui need lähenevad indica ja japonica riisi sekkumis-kokkuostuhinnale, mida on suurendatud: - indica riisi puhul 80 % võrra ja - japonica riisi puhul 88 % võrra, või kui need ületavad selle sekkumis-kokkuostuhinna. 3. Lõikes 1 osutatud olukorda peetakse tõenäoliselt püsivaks või halvenevaks, kui pakkumine ja nõudlus ei ole tasakaalus ja kui selline tasakaalustamatus tõenäoliselt jätkub, pidades silmas kavandatavat toodangut ja turuhinna suundumusi. 4. Ühenduse turgu peetakse häirituks või ohustatuks häiretest eelmistes lõigetes osutatud olukorra tõttu, kui rahvusvahelise kaubanduse hinnad on nii kõrged, et takistavad artiklis 1 loetletud toodete importi ühendusse või kutsuvad esile nende eksporti ühendusest, seega ohustades turu stabiilsust või tarnete tagatust. 5. Kui käesolevas artiklis täpsustatud tingimused on täidetud, võidakse võtta järgmisi meetmeid: - ekspordimaksu kohaldamine; lisaks sellele võidakse fikseeritud koguse suhtes pakkumismenetluse abil kindlaks määrata ekspordi erimaks, - ajalise piirangu seadmine ekspordilitsentside väljaandmisele, - ekspordilitsentside väljaandmise täielik või osaline peatamine, - rahuldamata ekspordilitsentsitaotluste täielik või osaline tagasilükkamine. Nende meetmete kohaldamine lõpetatakse hiljemalt siis, kui leitakse, et lõikes 2 osutatud tingimus ei ole olnud täidetud kolm järjestikust nädalat. 6. Ekspordimaksu määramisel artikli 1 lõike 1 punktides a ja b loetletud toodete suhtes võetakse arvesse: a) senist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas: - riisi hindu ja kättesaadavust ühenduse turul, - riisi ja riisisektoris töödeldavate toodete hindu maailmaturul; b) riisituru ühise korralduse eesmärke, s.o tasakaalu tagamist ning pakkumise ja kaubanduse loomulikku arengut sellel turul; c) vajadust vältida häireid ühenduse turul; d) ekspordi majandusaspekte. 7. Ekspordimaksu määramisel artikli 1 lõike 1 punktis c loetletud toodete suhtes kohaldatakse lõiget 6. Lisaks sellele võetakse arvesse: a) purustatud riisi hindu ühenduse eri turgudel; b) purustatud riisi kogust, mida on vaja kõnealuste toodete tootmiseks, ning vajaduse korral kõrvalsaaduste väärtust; c) kõnealuste toodete müügivõimalusi ja -tingimusi maailmaturul. 8. Kui maailmaturu olukord ja konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad, võidakse kõnealust ekspordimaksu diferentseerida. 9. Ekspordimaksu tasutakse vastavalt ekspordi päeval kehtivale ekspordimaksule. Sellest hoolimata kohaldatakse litsentsi kehtivusajal toimunud ekspordi suhtes maksu, mis kehtis litsentsitaotluse esitamise päeval, kui taotleja seda litsentsi taotlemise ajal taotleb. 10. Toiduabiprogrammide alusel vastavalt artiklile 25 toimunud ekspordi suhtes ei tohi kohaldada ühtegi ekspordimaksu. 11. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras. Vastavalt sellelesamale korrale ja iga toote suhtes: - tehakse otsus kehtestada lõikes 5 loetletud meetmed ning lõpetada kõnealuse lõike teises ja kolmandas alapunktis loetletud meetmed, - määratakse korrapäraselt ekspordimaks. Vajaduse korral võib komisjon kehtestada ekspordimaksu või seda muuta. 12. Kiireloomulistel juhtudel võib komisjon võtta meetmeid, millele on osutatud lõike 5 kolmandas ja neljandas alapunktis. Komisjon teatab liikmesriikidele oma otsuse ja avaldab selle oma peakorteri teadetetahvlitel. Selliste otsuste alusel kohaldatakse kõnealuseid meetmeid asjakohaste toodete suhtes alates selleks määratud kuupäevast, see päev peab olema pärast teatavakstegemise kuupäeva. Otsus lõike 5 kolmandas alapunktis osutatud meetmete kohta ei kehti kauem kui seitse päeva. Artikkel 18 1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artiklis 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud korras vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid. 2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest." II. Nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1423/76 (EÜT L 166, 25.6.1976, lk 20). Artikkel 3 tunnistatakse kehtetuks. III. Nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1428/76 (EÜT L 166, 25.6.1976, lk 30). Nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1431/76 (EÜT L 166, 25.6.1976, lk 36). Nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1432/76 (EÜT L 166, 25.6.1976, lk 39). Nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1433/76 (EÜT L 166, 25.6.1976, lk 42). Nõukogu 12. juuni 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 1263/78 (EÜT L 156, 14.6.1978, lk 14). Eespool loetletud määrused tunnistatakse kehtetuks. III LISA KUIVSÖÖT Nõukogu 22. mai 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 1117/78 (EÜT L 142, 30.5.1978, lk 2), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3496/93 (EÜT L 319, 21.12.1993, lk 17). 1. II jaotises lisatakse artikli 7 ette järgmine artikkel: "Artikkel 6a Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimäärasid." 2. Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega: "2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetes ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud: - kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju, - kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet." 3. Artikkel 8 asendatakse järgmisega: "Artikkel 8 1. Kui impordi või ekspordi kasv põhjustab või võib põhjustada artiklis 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid. 2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest." IV LISA SUHKUR I. Nõukogu 30. juuni 1981. aasta määrus (EMÜ) nr 1785/81 (EÜT L 177, 1.7.1981, lk 4), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 133/94 (EÜT L 22, 27.1.1994, lk 7). 1. II jaotis asendatakse järgmisega: "II JAOTIS Kaubandus kolmandate riikidega Artikkel 13 1. Artikli 1 lõike 1 punktides a, b, c, d, f, g ja h loetletud toodete importimisel ühendusse või eksportimisel ühendusest tuleb esitada impordi- või ekspordilitsents. Liikmesriigid võivad litsentsi anda igale taotlejale, olenemata tema ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ning ilma et see piiraks artiklite 16 ja 17 kohaldamiseks võetud meetmeid. Impordi- või ekspordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. 2. Artiklis 41 sätestatud korras: a) võidakse käesolevas artiklis ettenähtud skeemi laiendada artikli 1 lõike 1 punktis e loetletud toodetele; b) võetakse vastu litsentside kehtivusaeg ja muud käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, millega võidakse eelkõige ette näha litsentside väljaandmise ajaline piir. Artikkel 14 1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimäärasid. 2. Olenemata lõikest 1 võib komisjon selleks, et tagada ühenduse turu piisav varustatus toodetega, mis on loetletud artikli 1 lõike 1 punktis a (CN-koodide 17011110 ja 17011210 alla kuuluv rafineeritav toorsuhkur) ning artikli 1 lõike 1 punktis c (melass), impordi abil kolmandatest riikidest, artiklis 41 sätestatud korras täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksude kohaldamise nende toodete suhtes ning luua korra mis tahes selliseks peatamiseks. Peatamine võib kehtida aja suhtes, mil maailmaturuhind pluss ühise tollitariifistiku alusel arvutatud tollimaks: - toorsuhkru korral ületavad toote sekkumishinna, - melassi puhul ületavad hinnataseme, mis vastab melassi hinnale, mille põhjal määratakse vaadeldaval suhkru turustusaastal kindlaks melassi müügist saadav tulu vastavalt artikli 4 lõike 2 sätetele. Artikkel 15 1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate põllumajandustoodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 10 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne. 2. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile. Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud. 3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel. CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu artiklis 41 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad: a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse; b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5. Artikkel 15a Melassi puhul kehtib: - artikli 14 lõikes 2 osutatud maailmaturuhind ja - artikli 15 lõikes 3 osutatud tüüpiline hind standardkvaliteedi puhul. Standardkvaliteedi võib määratleda vastavalt artiklis 41 sätestatud korrale. Artikkel 16 1. Artiklis 1 loetletud toodete tariifikvoodid, mis tulenevad mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest, avatakse ja neid hallatakse vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu artiklis 41 sätestatud korras. 2. Kvootide haldamisel võib kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni: - meetod, mis põhineb taotluste saabumise järjekorral (põhimõttel "kes ees, see mees"), - meetod, mis jaotab kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel ("üheaegse läbivaatamise" meetod), - meetod, mis põhineb tavapärastel kaubavoogudel (vanad olijad/taotlejad). Kehtestada võib muid kohaseid meetodeid. Need peavad vältima vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Vastuvõetud haldusmeetodi puhul võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse turu tarnevajadusi ja selle turu tasakaalu valvamise vajadust, tuginedes samal ajal meetoditele, mida minevikus kohaldati lõikes 1 nimetatud kvootidele vastavate kvootide puhul, ilma et see piiraks kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevaid õigusi. 4. Lõikes 1 nimetatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatakse aastakvoodid, mis on sobivalt järgustatud läbi kogu aasta, ja kinnitatakse kasutatav juhtimismeetod ning vajaduse korral sisaldavad need: a) toote laadi, lähteriiki ja päritolu kinnitavaid tagatisi; b) punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist; c) impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja kehtivusaega. Artikkel 17 1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada artikli 1 lõike 1 punktides a, c ja d loetletud toodete eksporti ilma edasise töötlemiseta või I lisas loetletud kauba kujul, võttes aluseks nende artikli 1 lõike 1 punktides a ja c loetletud toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ning piirides, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest, võidakse nende noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. Toorsuhkru puhul antav eksporditoetus ei tohi olla suurem valge suhkru suhtes antavast eksporditoetusest. 2. Eksporditoetust võidakse ette näha toodete suhtes, mis on loetletud artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h ning mida eksporditakse ilma edasise töötlemiseta või I lisas nimetatud kauba kujul. Toetuse summa kindlaksmääramisel iga 100 kg kuivaine suhtes võetakse eriti arvesse: a) koondnomenklatuuri alamrubriiki 17023091 kuuluvate toodete ekspordi puhul kohaldatavat toetust; b) artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete ekspordi puhul kohaldatavat toetust; c) kavandatava ekspordi majandusaspekte. 3. Eksporditoetus artiklis 1 loetletud toodetelt I lisas loetletud kauba kujul ei tohi olla suurem kui see, mis kehtib selliste toodete suhtes, mida eksporditakse ilma edasise töötlemiseta. 4. Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetuse eest, kohaldatakse meetodit, mis: a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside võimalikult tõhusat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel; b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid; c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 5. Toetus on kogu ühenduses ühesuurune. Seda võidakse muuta vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. Toetused määratakse artiklis 41 sätestatud korras. Toetusi võidakse määrata: a) korrapäraste ajavahemike järel; b) pakkumiskutsega toodetele, mille suhtes selline kord on enne olnud ette nähtud. Vajaduse korral võib komisjon korrapäraste ajavahemike järel määratud toetusi liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vahepeal muuta. Pakkumismenetluses esitatud pakkumisi ei arvestata, kui ei esitata tagatist. Kui pakkumise esitajad ei ole täitnud või on ainult osaliselt täitnud nendele seatud kohustusi, jääb ta kõnealusest tagatisest ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. Lisaks sellele kohaldatakse artiklite 17a, 17b ja 17c sätteid, mis käsitlevad denatureerimata ja edasise töötlemiseta eksporditud tooteid, mis on loetletud artikli 1 lõike 1 punktides a, c ja d. 6. Toetuse summa määramisel võetakse arvesse eelkõige vajadust tasakaalustada ühenduse põhiliste põllumajandustoodete kasutamine töödeldud kaubana ekspordiks kolmandatesse riikidesse ning nendest riikidest töötlemiseks vastu võetud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine. 7. Artiklis 1 loetletud ja ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete suhtes antakse toetust üksnes taotluse korral ja asjakohase ekspordilitsentsi esitamisel. 8. Artiklis 1 loetletud ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete ekspordi suhtes kohaldatakse toetust, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib samal päeval: a) litsentsil osutatud sihtkoha suhtes või b) tegeliku sihtkoha suhtes, kui see ei ole sama, mis litsentsil osutatud. Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha suhtes kehtivat summat. Käesoleva lõike paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võidakse võtta asjakohaseid meetmeid. 9. Lõikeid 7 ja 8 võidakse kohaldada artiklis 1 loetletud toodete suhtes, mida eksporditakse määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras I lisas loetletud kauba kujul. 10. Lõigete 7 ja 8 kohaldamisest võidakse artiklis 41 sätestatud korras loobuda nende artiklis 1 loetletud toodete puhul, mille suhtes makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel. 11. Toetuse saamiseks tuleb tõendada, et: - kõnealuse tooted on ühendusest eksporditud ja - diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 6 punkti b kohaldamist. Sellest reeglist võidakse teha erandeid artiklis 41 sätestatud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi. Lisasätteid võidakse vastu võtta artiklis 41 sätestatud korras. 12. Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud denatureerimata toodete naturaalkujul eksportimise suhtes ei anta toetust, kui need ei ole sõltuvalt asjaoludest: a) saadud ühenduses koristatud suhkrupeedist või suhkruroost; b) imporditud ühendusse vastavalt artiklile 33; c) saadud ühest vastavalt lõikele b imporditud tootest. 13. Artikli 1 lõike 1 punktides c ja d osutatud denatureerimata toodete naturaalkujul eksportimise puhul ei anta toetust, kui need tooted ei ole pärit ühendusest ega saadud suhkrust, mis on ühendusse imporditud vastavalt lõike 12 punktile b, või toodetest, millele on osutatud lõike 12 punktis c. 14. Kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordisertifikaatidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks ja mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. 15. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas korraldused jaotamata ja kasutamata koguste ümberjaotamiseks ning I lisa muudatused võetakse vastu artiklis 41 sätestatud korras. Lõike 6 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad toodete suhtes, millele on osutatud artiklis 1 ja mida eksporditakse kõnealuses lisas osutatud kauba kujul, võetakse siiski vastu määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras. Artikkel 17a 1. Käesolevat artiklit kohaldatakse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud denatureerimata toodete naturaalkujul eksportimise suhtes. 2. Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete puhul toetuse määramisel: a) määratakse toetus iga kahe nädala järel. Selline määramine võidakse artiklis 41 sätestatud korras siiski lõpetada, kui avastatakse, et ühenduses ei ole saadaval suhkru ülejääki ekspordiks maailmaturuhindade põhjal. Sel juhul toetust ei anta; b) võetakse arvesse ühenduse ja maailma suhkruturu olukorda ja eelkõige: - valge suhkru sekkumishinda ühenduse suurima ülejäägiga alal või toorsuhkru sekkumishinda ühenduse alal, mida peetakse tüüpiliseks seda tüüpi suhkru eksportimise suhtes, - suhkru transportimise kulusid esimeses taandes osutatud aladelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, - turustuskulusid ning mis tahes ümberlaadimise, transpordi- ja pakendamiskulusid, mis tekivad suhkru turustamisel maailmaturul, - suhkru noteeringuid või hindu, mis on registreeritud maailmaturul, ja - kavandatud ekspordi majandusaspekti. 3. Kui toetus määratakse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete pakkumismenetluse teel: a) on pakkumismenetluse eesmärk toetuse summa kindlaksmääramine; b) avaldavad liikmesriikide pädevad ametiasutused pakkumiskutseid kooskõlas kõikide liikmesriikide jaoks siduva õigusaktiga. Selles õigusaktis sätestatakse pakkumiskutse tingimused. Nende tingimustega tuleb tagada võrdne juurdepääs kõikidele ühenduse isikutele; c) sisaldavad pakkumiskutse tingimused pakkumiste esitamise tähtaega. Maksimaalne toetuse summa kõnealuse pakkumise suhtes määratakse kindlaks artiklis 41 sätestatud korras kolme tööpäeva jooksul, mis järgnevad tähtaja möödumisele, ning võttes aluseks saadud pakkumised. Maksimumsumma arvutamisel võetakse arvesse pakkumiste olukorda ja hindu ühenduses, hindu ja potentsiaalseid väljundeid maailmaturul ning suhkru eksportimisel tekkivaid kulusid. Samas korras võidakse määrata maksimumkogus; d) kui eksportida võidakse toetuse alusel, mis on madalam sellest, mis saadaks, arvestades ühenduse hindade ja maailmaturuhindade vahet, ja kui eksporditakse konkreetsesse sihtkohta, võidakse nõuda, et liikmesriikide pädevad ametiasutused avaldaksid spetsiaalse pakkumiskutse, mille tingimused sisaldavad: - võimalust esitada pakkumisi igal ajal, kuni pakkumismenetlus lõpetatakse, ja - toetuse maksimumsummat, mis on arvutatud, pidades silmas nõudeid kõnealuse ekspordi suhtes; e) kui pakkumises osutatud toetuse summa: - ületab määratud maksimumi, lükkavad liikmesriikide pädevad ametiasutused selle pakkumise tagasi, - ei ületa kõnealust maksimumi, määravad need ametiasutused toetuse summas, mis võrdub taotluses osutatud toetusega. 4. Toetus toorsuhkru suhtes: a) määratakse määruse (EMÜ) nr 431/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi suhtes; b) mis määratakse korrapäraselt vastavalt lõike 2 punktile a: - ei tohi ületada 92 % sama perioodi toetusest valge suhkru suhtes. See piirang ei kehti siiski kristalliseerunud suhkru jaoks määratavate toetuste suhtes, - korrutatakse iga kaalumisel oleva eksporditehingu puhul paranduskoefitsiendiga, mis saadakse, jagades eksporditud toorsuhkrutoodangu, mis arvutatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 431/68 artiklile 1, arvuga 92; c) vastavalt lõike 3 punktile c pakkumise raames määratud maksimumsumma ei tohi ületada 92 % maksimumsummast, mis on samal ajal ja vastavalt sellele lõikele määratud valge suhkru suhtes. Artikkel 17b 1. Artikli 1 lõike 1 punktis c loetletud denatureerimata ja naturaalsel kujul eksporditavate toodete suhtes määratakse toetus igal kuul, võttes arvesse: a) melassi hinda, mida kasutatakse, et määrata kindlaks melassi müügist saadud tulu kõnealusel suhkru turustusaastal vastavalt artikli 4 lõikele 2; b) melassi hindu ja potentsiaalseid müügivõimalusi ühenduse turul; c) melassi noteeringuid või hindu, mis on registreeritud maailmaturul; d) kavandatud ekspordi majandusaspekti. Selline määramine võidakse artiklis 41 sätestatud korras siiski lõpetada, kui avastatakse, et ühenduses ei ole saadaval melassi ülejääki ekspordiks maailmaturuhindade põhjal. Sel juhul toetust ei anta. 2. Eriasjaoludel võidakse toetuse summa määrata pakkumise teel konkreetsete koguste ja konkreetsete ühenduse alade suhtes. Pakkumise eesmärk on toetuse summa kindlaksmääramine. Asjaomaste liikmesriikide pädevad ametiasutused teevad pakkumiskutsed loa alusel, milles on sätestatud pakkumiskutse tingimused. Nende tingimustega tuleb tagada võrdne juurdepääs kõikidele ühenduse isikutele. Artikkel 17c 1. Artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud denatureerimata ja naturaalsel kujul eksporditavate toodete suhtes määratakse toetuse põhisumma igal kuul. Selline korrapärane määramine võidakse artiklis 41 sätestatud korras siiski lõpetada, kui peatatakse korrapärane toetuse määramine edasise töötlemiseta valge suhkru suhtes. Sel juhul toetust ei anta. 2. Lõikes 1 osutatud toodete suhtes on toetuse põhisumma, välja arvatud sorboosi puhul, võrdne ühe sajandikuga summast, mis on saadud, arvestades: a) ühenduse ala, kus on suurim valge suhkru ülejääk kuul, mille suhtes kõnealust põhisummat määratakse, valge suhkru sekkumishinna ning maailmaturul registreeritud valge suhkru noteeringute või hindade vahet; b) vajadust tasakaalustada: - ühenduse põhiliste toodete kasutamine töödeldud kauba valmistamisel ekspordiks kolmandatesse riikidesse ja - kolmandatest riikidest töötlemise korra alusel vastuvõetud toodete kasutamine. 3. Sorboosi puhul võrdub toetuse põhisumma kõnealuse toetuse põhisummaga, millest on lahutatud üks sajandik tootmistoetusest, mis kehtib vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1010/86 selle määruse I lisas loetletud toodete suhtes. 4. Toetuse põhisumma kohaldamisel võidakse piirduda teatavate artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodetega. Artikkel 18 1. Kuivõrd seda on vaja suhkrusektori turgude ühise korralduse ladusaks toimimiseks, võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale täielikult või osaliselt keelata sisese töötlemise korra kasutamise: - artikli 1 lõike 1 punktides a ja d loetletud toodete suhtes ja - erijuhtudel artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete suhtes, mis on ette nähtud I lisas loetletud kauba valmistamiseks. 2. Erandina lõikest 1 otsustab komisjon liimesriigi taotluse põhjal või omal algatusel vajalikud meetmed, kui lõikes 1 nimetatud olukord tekib erandlikult kiiresti ja seesttöötlemise kord häirib või võib häirida ühenduse turgu; nõukogule ja liikmesriikidele teatatakse sellistest meetmetest, mis ei tohi jõus olla kauem kui kuus kuud ja mida kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse nädala jooksul pärast taotluse saamist. 3. Iga liikmesriik võib esitada komisjoni võetud meetmed nõukogule nädala jooksul alates nende teatavakstegemisest. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni otsuse kinnitada, muuta või tühistada. Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul, loetakse komisjoni otsus tühistatuks. Artikkel 19 1. Käesolevas määruses käsitletud toodete tariifse klassifikatsiooni suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirju ja selle kohaldamise erieeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest tulenev tariifne nomenklatuur lisatakse ühisesse tollitariifistikku. 2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetele ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud: a) kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju; b) kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet. Artikkel 20 1. Kui suhkru maailmaturuhind ületab sekkumishinna, võidakse kõnealuse suhkru suhtes ette näha ekspordimaksu kohaldamine. Seda maksu tuleb kohaldada, kui valge või toorsuhkru CIF-hind on suurem kui sekkumishind, millele on liidetud sekkumishinnast 10 %ga võrduv summa ning vaadeldava aasta jooksul kohaldatav laomaks. Ekspordimaks võidakse kindlaks määrata pakkumismenetluse teel. Muudel juhtudel tuleb tasuda impordimaks, mis kehtib ekspordipäeval. 2. Kui valge või toorsuhkru CIF-hind on suurem kui sekkumishind, millele on liidetud sekkumishinnast 10 %ga võrduv summa ning vaadeldava aasta jooksul kohaldatav laomaks, võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale otsustada, et kõnealuse toote suhtes antakse impordisubsiidiumi. Kui tehakse kindlaks, et: a) tarnet ühendusse või b) tarnet ühenduse suuremale tarbimispiirkonnale ei ole võimalik tagada ühenduses kättesaadavatest varudest, teeb nõukogu komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale otsuse anda impordisubsiidiumi ning määrab kindlaks selle kohaldamise tingimused. Need tingimused on eelkõige seotud valge või toorsuhkru kogusega, mida subsiidium hõlmab, subsiidiumi kestusega ning vajaduse korral importivate piirkondadega. 3. Artiklis 41 sätestatud korras otsustatakse: a) CIF-hinnad, millele on osutatud lõigetes 1 ja 2; b) muud käesoleva artikli rakenduskorrad. Artikli 1 lõike 1 punktides b, c, d, f, g ja h osutatud toodete puhul võidakse artiklis 41 sätestatud korras vastu võtta lõigetega 1 ja 2 samalaadseid sätteid. 4. Käesoleva artikli kohaldamisega seotud summad määrab komisjon. Pakkumismenetluse teel kindlaksmääratud ekspordimaksud määratakse siiski artiklis 41 sätestatud korras. Artikkel 21 1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artiklis 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid. 2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest." 2. Artiklit 26 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega: "Artikleid 8, 9, 17 ja 20 ei kohaldata suhkru ning artikleid 9, 17 ja 20 sellise isoglükoosi ja insuliinisiirupi suhtes." b) lõikes 2 asendatakse viide "artiklile 18" viitega "artiklile 20". 3. Artikli 35 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: "1. Soodussuhkru impordi suhtes ei kohaldata ühtegi imporditollimaksu." b) lõikes 2 asendatakse tekst "artikli 21 lõikes 2 osutatud" tekstiga "artikli 19 lõikes 2 osutatud". II. Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 431/68 (EÜT L 89, 10.4.1968, lk 3). Artikkel 2 tunnistatakse kehtetuks. III. Nõukogu 18. juuni 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 766/68 (EÜT L 143, 25.6.1968, lk 6), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1489/76 (EÜT L 167, 26.6.1976, lk 13). Nõukogu 18. juuni 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 770/68 (EÜT L 143, 25.6.1968, lk 16). Nõukogu 31. jaanuari 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 226/72 (EÜT L 28, 1.2.1972, lk 3). Nõukogu 23. märtsi 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 608/72 (EÜT L 75, 28.3.1972, lk 5). Eespool loetletud määrused tunnistatakse kehtetuks. V LISA ÕLI JA RASVAD I. Nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrus nr 136/66/EMÜ (EÜT nr 172, 30.9.1966, lk 3025), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3179/93 (EÜT L 285, 20.11.1993, lk 9). 1. I jaotis asendatakse järgmisega: "I JAOTIS Kaubandus Artikkel 2 1. Artikli 1 lõike 2 punktis c loetletud toote või CN-koodi 07099039, 07112090, 23069019, 15220031 või 15220039 alla kuuluva toote importimisel ühendusse tuleb esitada impordilitsents. Oliiviõli eksportimisel ühendusest tuleb esitada ekspordilitsents. Muude artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete eksportimisel ühendusest võidakse nõuda ekspordilitsentsi. Liikmesriigid peavad andma litsentse mis tahes taotlejale, olenemata tema ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ning ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamiseks võetud meetmeid. Impordi- ja ekspordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. 2. Litsentside kehtivusaeg ja muud käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 38 sätestatud korras. Artikkel 2a Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete suhtes ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid. Artikkel 2b 1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artiklis 1 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 10 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne, ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 kohaldamist. 2. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava imporditollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile. Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud. 3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel. CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu artiklis 38 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad: a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse; b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5. Artikkel 3 1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada ühenduses saadud oliiviõli ja rapsi ning rapsiseemne eksporti, võttes aluseks nende toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ning piirides, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest, võidakse nende noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. 2. Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetuse eest, kohaldatakse meetodit, mis: a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside võimalikult tõhusat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel; b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid; c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Toetus on kogu ühenduses ühesuurune. See võib erineda sõltuvalt sihtkohast, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. Oliiviõli puhul võidakse toetusi määrata ka eri tasemel vastavalt kvaliteedile ja töötlusastmele, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. Toetused määratakse artiklis 38 sätestatud korras. Toetusi võidakse määrata: a) korrapäraste ajavahemike järel; b) pakkumismenetluse kaudu, kui turuolukord seda tingib. Oliiviõli puhul võidakse pakkumiskutsed kitsendada teatavatele sihtkohariikidele, teatavatele kogustele ning teatavale kvaliteedile ja töötlusastmele. Kui toetuse summat ei määrata pakkumismenetluses, määratakse see vähemalt kord kuus. Vajaduse korral võib komisjon toetusi liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vahepeal muuta. 4. Toetused oliiviõli suhtes määratakse, arvestades: a) olukorda ja tõenäolisi arengusuundi: - ühenduse turul seoses oliiviõli hindade ja varudega, - maailmaturul seoses oliiviõli hindadega; b) piiranguid, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest. Kui olukord maailmaturul ei võimalda määrata kõige soodsamaid oliiviõli hindu, võidakse arvesse võtta põhiliste konkureerivate taimeõlide hindu sellel turul ning selle hinna ja oliiviõli hinna suhet, mis on registreeritud asjaolusid õigesti kajastava aja jooksul. Toetuse summa ei tohi ületada ühenduse turu oliiviõlihinna ja maailmaturu oliiviõlihinna vahet, mida on vajaduse korral kohandatud, et võtta arvesse kulusid, mis tulenevad toote ekspordist vastavale turule. 5. Rüpsi- ja rapsiseemne toetused määratakse, arvestades: a) hindu tüüpilistel töötlemis- ja eksporditurgudel ühenduses ning rüpsi- ja rapsiseemne turuhindade taset ühenduses ja nende hindade tõenäolist arengusuunda; b) olukorda ühenduses seoses nende toodete pakkumise ja nõudluse suhtega; c) kõige soodsamaid hindu, mis on registreeritud importivate kolmandate riikide eri turgudel; d) veokulusid maailmaturul; e) kavandatud ekspordi majandusaspekti; f) piiranguid, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest. 6. Toetust makstakse üksnes taotluse korral ja asjakohase ekspordilitsentsi esitamisel. 7. Oliiviõli ja rüpsi- ning rapsiseemne ekspordi suhtes kohaldatakse toetust, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib samal päeval: a) litsentsil osutatud sihtkoha suhtes või b) tegeliku sihtkoha suhtes, kui see ei ole sama, mis litsentsil osutatud. Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha suhtes kehtivat summat. Käesoleva lõike paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võidakse võtta asjakohaseid meetmeid. 8. Lõigete 6 ja 7 kohaldamisest võidakse artiklis 38 sätestatud korras kõrvale kalduda oliiviõli ja rüpsi- ning rapsiseemne puhul, mille suhtes makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel. 9. Kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordisertifikaatidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks ja mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. Seoses põllumajanduslepingust tulenevate kohustuste täitmisega ei mõjuta võrdlusperioodi lõpp ekspordilitsentside kehtivust. 10. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas sätted seoses jaotamata ja kasutamata koguste ümberjaotamisega, võetakse vastu artiklis 38 sätestatud korras. Artikkel 3a 1. Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja ja selle rakendamise erieeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest tollitariifistikust. 2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetes ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud: - kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju, - kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet. Artikkel 3b 1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artikli 1 lõikes 2 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad. 2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest." 2. Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega: "1. Igal aastal määratakse ühenduse jaoks oliiviõli toodangu taotlushind, sekkumishind ja tüüpiline turuhind. Kui oliiviõli tüüpilise turuhinna kindlaksmääramiseks kasutatavad tegurid läbivad turustusaasta jooksul muutuse, mida võib vastavalt artiklis 38 sätestatud korrale seatavate kriteeriumide alusel pidada oluliseks, tehakse sellesama korra alusel otsus, kohandamaks tüüpilist turuhinda turustusaasta jooksul. Sellistel juhtudel võidakse artikli 11 lõigetes 5 ja 6 osutatud tarbimisabi taset kohandada vastavalt sellelesamale korrale." 3. Artiklid 9, 14, 15, 16, 17, 18 ja 19 tunnistatakse kehtetuks. 4. Artikkel 20 asendatakse järgmisega: "Artikkel 20 1. Kui oliiviõli eksporditakse kolmandatesse riikidesse ning maailmaturuhinnad on kõrgemad kui hind ühenduses, võidakse kehtestada impordimaks selle vahe katmiseks. 2. Rafineerimata oliiviõli puhul ei tohi kõnealuse maksu summa ületada oliiviõli CIF-hinda, millest on lahutatud vastavalt artiklitele 4 ja 6 määratud tüüpiline turuhind. Kõnealune CIF-hind määratakse kindlaks vastavalt kõige soodsamatele ostuvõimalustele maailmaturul, kohandades hindu vastavalt mis tahes erinevustele kõnealuste toodete nimetuses ja kvaliteedis. Rafineeritud oliiviõli puhul ei tohi kõnealuse maksu summa ületada esimeses lõigus osutatud CIF-hinda, millest on lahutatud kõnealune tüüpiline turuhind, kusjuures saadud vahe summat kaalutakse vastavalt vajadusele kordajaga 111, mis kajastab neitsiõli kogust, mida on vaja 100 kg rafineeritud oliiviõli tootmiseks, või kordajaga 149, mis kajastab toorprovanksõli kogust, mida on vaja 100 kg rafineeritud provanksõli tootmiseks. 3. Ekspordimaksu määrab komisjon. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 38 sätestatud korras." 5. Artikkel 20a asendatakse järgmisega: "Artikkel 20a 1. CN-koodi 1604, välja arvatud alamrubriik 160430, alla kuuluvate kalakonservide, CN-koodi 1605, alla kuuluva kooriklooma- ja molluskikonservide ning CN-koodide 2001, 2002, 20032004 ja 2005 alla kuuluvate aedviljakonservide valmistamisekskasutatava oliiviõli puhul tuginetakse tootmistoetuste süsteemile. 2. Toetuse summa määramisel võetakse aluseks maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe. Selleks võetakse arvesse: - impordimaksu, mida kohaldatakse CN-alamrubriiki 15099000 kuuluva oliiviõli suhtes võrdlusperioodil, - tegureid, mida arvestatakse CN-alamrubriiki 15099000 kuuluva oliiviõli suhtes kehtivate eksporditoetuste määramisel võrdlusperioodil. Kui konservide valmistamiseks kasutatav oliiviõli on toodetud ühenduses, võrdub toetus eelmises lõigus osutatud summaga, millele on liidetud toetuse kohaldamise päeval kehtinud tarbimisabiga võrduv summa. 3. Enne määratud toetus säilitatakse, kui selle ja uue toetuse vahe ei ületa summat, mis tuleb kindlaks määrata. 4. Tüüpilise turuhinna olulise muutumise korral toetuse kehtivusaja alguses võidakse toetuse määramisel arvesse võtta ka uue ja enne kehtinud tüüpilise hinna vahet. 5. Õigus saada toetust omandatakse ajal, mil õli kasutatakse konservide valmistamiseks. Liikmesriigid tagavad järelevalve korra abil, et toetust antakse üksnes lõikes 1 osutatud konservide valmistamiseks kasutatava oliiviõli suhtes. 6. Tootmistoetuse määrab komisjon kord kahe kuu jooksul. 7. Käesoleva artikli kohaldamise ja eelkõige lõikes 5 osutatud järelevalve korra üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 38 sätestatud korras." 6. Artiklid 20b ja 28 tunnistatakse kehtetuks. II. 21.juuni 1967. aasta määrus (EMÜ) nr 142/67 (EÜT L 125, 26.6.1967, lk 2461), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2429/72 (EÜT L 264, 23.11.1972, lk 1). 21.juuni 1967. aasta määrus (EMÜ) nr 143/67 (EÜT L 125, 26.6.1967, lk 2463), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2077/71 (EÜT L 220, 30.9.1972, lk 1). 20.detsembri 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 19/69 (EÜT L 3, 7.1.1969, lk 2), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2429/72 (EÜT L 264, 23.11.1972, lk 1). 18.detsembri 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 2596/69 (EÜT L 324, 27.12.1969, lk 12). 25.mai 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1076/71 (EÜT L 116, 28.5.1971, lk 2). 29.veebruari 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 443/72 (EÜT L 54, 3.3.1972, lk 3), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2560/77 (EÜT L 303, 28.11.1977, lk 1). 20.juuli 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 1569/72 (EÜT L 167, 25.7.1972, lk 9), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2206/90 (EÜT L 201, 31.1.1990, lk 11). 23.novembri 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 2751/78 (EÜT L 331, 28.11.1978, lk 5). 26.märtsi 1979. aasta määrus (EMÜ) nr 591/79 (EÜT L 78, 30.3.1979, lk 2), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2903/89 (EÜT L 280, 29.9.1989, lk 3). 14.juuni 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 1594/83 (EÜT L 163, 22.6.1983, lk 44), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1321/90 (EÜT L 132, 23.5.1990, lk 15). 23.mai 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 1491/85 (EÜT L 151, 10.6.1985, lk 15), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1724/91 (EÜT L 162, 26.6.1991, lk 35). 25.juuli 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 2194/85 (EÜT L 204, 2.8.1985, lk 7), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1725/91 (EÜT L 162, 26.6.1991, lk 37). 26.mai 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 1650/86 (EÜT L 145, 30.5.1986, lk 8). Eespool loetletud määrused tunnistatakse kehtetuks. VI LISA LINA JA KANEP I. Nõukogu 29. juuni 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 1308/70 (EÜT L 146, 4.7.1970, lk 1), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1557/93 (EÜT L 154, 25.6.1993, lk 26). Artiklid 7 ja 8 asendatakse järgmisega: "Artikkel 7 Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetele ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud: - kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju, - kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet. Artikkel 8 1. Käesolevat artiklit kohaldatakse, piiramata liikmesriikide poolt vastuvõetud kitsendavamate sätete kohaldamist. 2. CN-koodi 53021000 alla kuuluvat kolmandatest riikidest saabuvat toorkanepit võidakse importida üksnes siis, kui toode vastab artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele ning kui tõendatakse, et selle tetravesinikkannabinoolisisaldus ei ole suurem kui on osutatud artikli 4 lõikes 4. 3. Importida võidakse üksnes CN-koodi 12079910 alla kuuluvaid seemneid või kanepisorte, mis saabuvad kolmandatest riikidest, mis annavad artikli 4 lõikes 1 ettenähtud tagatised ja on loetletud koostatavas nimekirjas. Kõnealune nimekiri koostatakse tingimustel, mis tuleb sätestada vastavalt artikli 4 lõikele 4. 4. Lõigetes 2 ja 3 piiritletud toodete importimisel ühendusse tuleb kontrollida, kas käesoleva artikli tingimused on täidetud. Kui need tingimused on täidetud, annab importijaliikmesriik välja tingimuste täitmist kinnitava sertifikaadi. 5. CN-koodi 12079991 alla kuuluvat kanepiseemet võivad importida üksnes: - uurimisorganisatsioonid ja -instituudid, - füüsilised või juriidilised isikud, kes võivad tõendada piisavat tegevust kõnealuses sektoris. 6. Kogu lõikes 5 osutatud seemnete import 5. lõike teises alapunktis osutatud isikute poolt allub kontrollisüsteemile, mida kohaldatakse, kui seemneid kasutatakse muul otstabel kui külvamiseks. 7. Liikmesriigid teatavad komisjonile sätted, mille nad on vastu võtnud, tagamaks lõikes 6 ettenähtud kontroll, enne nende sätete kohaldumist. Kui need sätted ei võimalda tõhusat kontrolli, otsustatakse artiklis 12 sätestatud korras muudatused, mis asjaomasel liikmesriigil tuleb teha. 8. Käesoleva lõike rakendamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 12 sätestatud korras. Artikkel 8a 1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artiklis 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid. 2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest." II. Nõukogu 18. mai 1982. aasta määrus (EMÜ) nr 1430/82 (EÜT L 162, 12.6.1982, lk 27), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2058/84 (EÜT L 191, 19.7.1984, lk 5). Artikkel 2 tunnistatakse kehtetuks. III. Nõukogu 16. juuli 1984. aasta määrus (EMÜ) nr 2059/84 (EÜT L 191, 19.7.1984, lk 6). Artiklid 2, 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks. IV. Nõukogu 19. mai 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 1054/72 (EÜT L 120, 25.5.1972, lk 1). Eespool nimetatud määrus tunnistatakse kehtetuks. VII LISA PIIMATOOTED I. Nõukogu 27. juuni 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 804/68 (EÜT L 148, 27.6.1968, lk 13), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2807/94 (EÜT L 298, 19.11.1994, lk 1). 1. Artikkel 4 tunnistatakse kehtetuks. 2. III jaotis asendatakse järgmisega: "III JAOTIS Kaubandus kolmandate riikidega Artikkel 13 1. Artiklis 1 loetletud toodete importimisel ühendusse võidakse nõuda impordilitsentsi. Iga sellise toote eksportimisel tuleb esitada ekspordilitsents. 2. Liikmesriigid võivad litsentsi anda igale taotlejale, olenemata tema ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ning ilma et see piiraks artiklite 16 ja 17 kohaldamiseks võetud meetmeid. Impordi- ja ekspordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. 3. Artiklis 30 sätestatud korras võetakse vastu: a) nende toodete nimekiri, mille suhtes nõutakse ekspordilitsentsi; b) litsentside kehtivusaeg ja c) muud käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. Artikkel 14 Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimaksumäärad. Artikkel 15 1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artiklis 1 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 10 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne. 2. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile. Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud. 3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel. CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu artiklis 30 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad: a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse; b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5. Artikkel 16 1. Artiklis 1 loetletud toodete tariifikvoodid, mis tulenevad mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest, avatakse ja neid hallatakse vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu artiklis 30 sätestatud korras. 2. Kvootide haldamisel võib kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni: - meetod, mis põhineb taotluste saabumise järjekorral (põhimõttel "kes ees, see mees"), - meetod, mis jaotab kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel ("üheaegse läbivaatamise" meetod), - meetod, mis põhineb tavapärastel kaubavoogudel (vanad olijad/taotlejad). Kehtestada võib muid kohaseid meetodeid. Need peavad vältima vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Vastuvõetud haldusmeetodi puhul võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse turu tarnevajadusi ja selle turu tasakaalu valvamise vajadust, tuginedes samal ajal meetoditele, mida minevikus kohaldati lõikes 1 nimetatud kvootidele vastavate kvootide puhul, ilma et see piiraks kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevaid õigusi. 4. Lõikes 1 nimetatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatakse aastakvoodid, mis on sobivalt järgustatud läbi kogu aasta, ja kinnitatakse vajaduse korral kasutatav juhtimismeetod ning asjakohastel juhtudel sisaldavad need: a) toote laadi, lähteriiki ja päritolu kinnitavaid tagatisi; b) punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist; c) impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja kehtivusaega. Artikkel 17 1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada artiklis 1 loetletud toodete eksporti ilma edasise töötlemiseta või lisas loetletud kauba kujul, kui need on artikli 1 punktides a, b, c, d, e ja g loetletud tooted, võttes aluseks nende toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ning piirides, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest, võidakse nende noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. Eksporditoetus artiklis 1 loetletud toodetelt lisas loetletud kauba kujul ei tohi olla suurem kui see, mis kehtib ilma edasise töötlemiseta eksporditavate toodete suhtes. 2. Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetuse eest, kohaldatakse meetodit, mis: a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside võimalikult tõhusat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel; b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid; c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Kõnealune toetus on kogu ühenduses ühesuurune. See võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. Toetusi määratakse artiklis 30 sätestatud korras. Toetusi võidakse määrata: a) korrapäraste ajavahemike järel; b) pakkumismenetluse kaudu toodetele, mille suhtes selline kord on enne olnud ette nähtud. Nende toodete nimekiri, mille puhul antakse eksporditoetust, ning sellise toetuse summa määratakse vähemalt kord nelja nädala järel, kui seda ei määrata pakkumismenetluse kaudu. Sellest hoolimata võib toetuse summa rohkem kui neljaks nädalaks muutumatuks jääda ning vajaduse korral võib komisjon seda liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vahepeal muuta. Artiklis 1 loetletud toodete puhul, mida eksporditakse lisas loetletud kauba kujul, võidakse toetus määrata vastavalt muule ajakavale, mis määrata