LISA

KOONDDOKUMENT

„Uhlen Laubach“

PDO-DE-02082

Taotluse esitamise kuupäev: 26.3.2015

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Uhlen Laubach“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Kvaliteetvein

Valgest viinamarjasordist „Riesling“ valmistatavaid veine laagerdatakse Laubach Uhleni veinimõisas. Valmistatakse kolme liiki viinamarjasaadusi, millest igaüks on veidi erinevate omadustega: kvaliteetvein, eritähisega vein (Prädikatswein) ja Sekt b.A. (määratletud piirkondadest pärit kvaliteetvahuvein).

Noored veinid „Uhlen Laubach“ on helekollase, mõnikord roheka värvusega, mis muutub valmimise käigus intensiivsemaks ja on täielikult laagerdunud veini puhul rikkalikult kuldkollane. Veinide aroomis on tuntavad puuviljalised noodid ning esineb aimatavaid iseloomulikke kiltkivimineraale nüansse. Halli Laubachi kiltkivi lubjasisaldus on 25–45 %, mis teeb sellest ühe kõige lubjarohkema kivimi Moseli piirkonnas. Seetõttu on aroomis sageli tunda jahedat suitsu ja metspähklit ning siin laagerdunud vein on ümarama ja pehme maitsega. Soojadel ja sametistel veinidel on sageli võluvalt täidlane ning sügav maitsebukett. Veinid on kreemjad ja üldiselt joomisvalmis väga lühikese laagerdumisaja järel.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 15,0 . Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11,5 . Minimaalne üldhappesus: 5,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) 1,08 . Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta): 250.

Eritähisega vein (Prädikatswein), millele lisatakse märge: Auslese

Valgest viinamarjasordist „Riesling“ valmistatavaid veine laagerdatakse Laubach Uhleni veinimõisas. Valmistatakse kolme liiki viinamarjasaadusi, millest igaüks on veidi erinevate omadustega: kvaliteetvein, eritähisega vein (Prädikatswein) ja Sekt b.A. (määratletud piirkondadest pärit kvaliteetvahuvein).

Noored veinid „Uhlen Laubach“ on helekollase, mõnikord roheka värvusega, mis muutub valmimise käigus intensiivsemaks ja on täielikult laagerdunud veini puhul rikkalikult kuldkollane. Veinide aroomis on tuntavad puuviljalised noodid ning esineb aimatavaid iseloomulikke kiltkivimineraale nüansse. Halli Laubachi kiltkivi lubjasisaldus on 25–45 %, mis teeb sellest ühe kõige lubjarohkema kivimi Moseli piirkonnas. Seetõttu on siin laagerduvatel veinidel aroom, milles on sageli aimatav jahe suits ja sarapuupähklid, ning üldiselt ümaram ja pehme maitse. Soojadel ja sametistel veinidel on sageli võluvalt täidlane ning sügav maitsebukett. Veinid on kreemjad ja üldiselt joomisvalmis väga lühikese laagerdumisaja järel. Kirjeldatud aroomi- ja maitsevahemiku puhul on valdav magusus, mis on Auslese veinidel õrnem ja Beerenauslese veinidel kreemjam ning võib sisaldada ka meenoote. Kõnealused lõhna- ja maitseomadused tulevad veel paremini esile Trockenbeerenauslese veinide puhul. Eisweini puhul lisandub kirjeldatud aroomi- ja maitsevahemikku vürtsikas happesus.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 41,0 . Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 5,5 . Minimaalne üldhappesus: 7,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) 2,1 . Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta): 350.

Eritähisega vein (Prädikatswein) täiendava kvaliteediklassiga Beerenauslese, Trockenbeerenauslese või Eiswein

Valgest viinamarjasordist „Riesling“ valmistatavaid veine laagerdatakse Laubach Uhleni veinimõisas. Valmistatakse kolme liiki viinamarjasaadusi, millest igaüks on veidi erinevate omadustega: kvaliteetvein, eritähisega vein (Prädikatswein) ja Sekt b.A. (määratletud piirkondadest pärit kvaliteetvahuvein).

Noored veinid „Uhlen Laubach“ on helekollase, mõnikord roheka värvusega, mis muutub valmimise käigus intensiivsemaks ja on täielikult laagerdunud veini puhul rikkalikult kuldkollane. Veinide aroomis on tuntavad puuviljalised noodid ning esineb aimatavaid iseloomulikke kiltkivimineraale nüansse. Halli Laubachi kiltkivi lubjasisaldus on 25–45 %, mis teeb sellest ühe kõige lubjarohkema kivimi Moseli piirkonnas. Seetõttu on siin laagerduvatel veinidel aroom, milles on sageli aimatav jahe suits ja sarapuupähklid, ning üldiselt ümaram ja pehme maitse. Kohalikel soojadel ja sametistel veinidel on sageli võluvalt täidlane ning sügav maitsebukett. Veinid on kreemjad ja üldiselt joomisvalmis väga lühikese laagerdumisaja järel. Kirjeldatud aroomi- ja maitsevahemiku puhul on valdav magusus, mis on Auslese veinidel õrnem ja Beerenauslese veinidel kreemjam ning võib sisaldada ka meenoote. Kõnealused lõhna- ja maitseomadused tulevad veel paremini esile Trockenbeerenauslese veinide puhul. Eisweini puhul lisandub kirjeldatud aroomi- ja maitsevahemikku vürtsikas happesus.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 41,0 . Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 5,5 . Minimaalne üldhappesus: 7,0 milliekvivalenti liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) 2,1 . Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta): 400.

Sekt b.A. (kindlaksmääratud piirkondadest pärit kvaliteetvahuvein)

Valgest viinamarjasordist „Riesling“ valmistatavaid veine laagerdatakse Laubach Uhleni veinimõisas. Valmistatakse kolme liiki viinamarjasaadusi, millest igaüks on veidi erinevate omadustega: kvaliteetvein, eritähisega vein (Prädikatswein) ja Sekt b.A. (määratletud piirkondadest pärit kvaliteetvahuvein).

Noored veinid „Uhlen Laubach“ on helekollase, mõnikord roheka värvusega, mis muutub valmimise käigus intensiivsemaks ja on täielikult laagerdunud veini puhul rikkalikult kuldkollane. Veinide aroomis on tuntavad puuviljalised noodid ning esineb aimatavaid iseloomulikke kiltkivimineraale nüansse. Halli Laubachi kiltkivi lubjasisaldus on 25–45 %, mis teeb sellest ühe kõige lubjarohkema kivimi Moseli piirkonnas. Seetõttu on aroomis sageli tunda jahedat suitsu ja metspähklit ning siin laagerdunud vein on ümarama ja pehme maitsega. Kohalikel soojadel ja sametistel veinidel on sageli võluvalt täidlane ning sügav maitsebukett. Veinid on kreemjad ja üldiselt joomisvalmis väga lühikese laagerdumisaja järel. Veinide Sekt b.A. korral on Prädikatsweini tähisega veinide puhul kirjeldatud aroomi- ja maitsevahemik tugevam ja intensiivsem vahuveini tootmiseks kasutatava süsinikdioksiidi tõttu.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 13,5 . Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11,5 . Minimaalne üldhappesus: 5,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) 1,08 . Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta): 185.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Lubatud ei ole kasutada järgmist: kaaliumsorbaati, lüsosüümi, dimetüüldikarbonaati, elektrodialüüsi, alkoholitustamist, katioonivahetusvaiku, kontsentratsiooni (krüokontsentratsiooni, osmoosi, koonilist tsentrifuugitavat kolonni) magustamiseks viinamarjavirret, tammelaaste või -valmistisi.

Kvaliteetvein

Veinivalmistuse eritavad

Vähemalt 88 Oechsle kraadi; happesuse ülemmäär = 7,5 g/l; kangendamine kuni 14,0 mahuprotsendini

Kuni 100 Oechsle kraadi ja kangendatud veinide puhul: maksimaalne jääksuhkru sisaldus = veiniseaduse alusel „poolkuiv“

Üle 100 Oechsle kraadi: maksimaalne jääksuhkru sisaldus = kaal/3

Eritähisega vein (Prädikatswein)

Veinivalmistuse eritavad

Auslese vähemalt 105 Oechsle kraadi; minimaalne jääksuhkrusisaldus üle 90 g/l

Beerenauslese: vähemalt 130 Oechsle kraadi; minimaalne jääksuhkrusisaldus üle 150 g/l

Trockenbeerenauslese: vähemalt 180 Oechsle kraadi; minimaalne jääksuhkrusisaldus üle 180 g/l

Eiswein: vähemalt 130 Oechsle kraadi; minimaalne jääksuhkrusisaldus üle 150 g/l

Sekt b.A. (määratletud piirkondadest pärit kvaliteetvahuvein)

Veinivalmistuse eritavad: tavapärane pudeliskääritamine

b. Maksimaalne saagikus

70 hektoliitrit hektari kohta.

6. Määratletud piirkond

Uhlen Laubach on osa kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ hõlmatud piirkonnast (üksuse registreerimise nr PDO-DE-A1270).

Uhlen Laubachi viinamarjaistandused asuvad Rheinland-Pfalzi liidumaal, Mayen-Koblenzi maapiirkonnas, Winningeni omavalitsusüksuses. Uhleni piirkonna kõnealune osa on veinimaailmas ja mujal tuntud üle kümne aasta nime Laubach all, mis tuleneb siin leiduva kiltkivi täpsest geoloogilisest määratlusest. Ala hakatakse lugema allavoolu suunas alates maatükkidest 256/112, 2571/118, 2581/119, 2398/0, 2395/3, 2393/0 ning see lõpeb maatükiga 2222/1.

Kaitstud päritolunimetusega toodet „Uhlen Laubach“ võib toota kaitstud päritolunimetuse „Mosel“ all registreeritud kaitstud päritolupiirkonnas (registreerimisnumber PDO-DE-A1270). Määratletud geograafiline piirkond on hõlmatud kaitstud päritolunimetusega „Mosel“. Laubach Uhleni veinimõisa pindala on 12,84 hektarit.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Weißer Riesling“

8. Seos(t)e kirjeldus

Uhlen Laubachi viinamarjaistandused jäävad Moseli jõe alamjooksu terrassimaastikele. Uhlen Laubachi terrassid on ehitatud traditsioonilise lõuna-lääne asetusega ning asuvad kõrgusel 75 m ja 210 m üle merepinna. Kasvatamine toimub temperatuuril 11,6 °C, keskmine temperatuur on viimase viie aasta jooksul olnud suhteliselt kõrge, mida ei eeldata sellise madala kõrguse puhul. Vähene sademete hulk (ligikaudu 620 mm) ja suur päikesepaisteliste tundide arv (1 922) loovad mikrokliima, mis erineb muude kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ hõlmatud aladest ning milles viinamarjad saavutavad erilise küpsuse (suur võimalik alkoholisisaldus, madal happesus ja valminud vilja küpsed fenoolid). Veinid on väidetavalt väga väljendusrikkad ja väga täidlase maitsebuketiga. Uhlen Laubachi piirkonna erilised geoloogilised tingimused soodustavad viinamarjade füsioloogilise küpsuse saavutamist ja seal kasvatatud marjadest valmistatud veinides kujuneb välja iseloomulik lõhn ja maitse. Geoloogilisest vaatepunktist kuulub Laubach Uhlen Devoni ajastu Alam-Devoni ajastikku. Täpsemalt koosneb pindala Oberems/Laubachi ja Lahnsteini alamladestust ning Laubachi ja Hohenrheini kihtidest. Piirkonnas esinev kõrge lubjasisaldusega kiltkivi annab tunnistust merepõhja suurenevast lamendumisest. Troopilises meres oli algselt juba 10 – 20 meetri sügavuses piisavalt hapnikku korallide ja rannakarpide kasvuks, millest hiljem moodustus kiltkivi. Nendest setetest tingitud murenenud, kivise pinnase puhul on tegemist eri liiki savirikaste ja kiltkiviste rähkmuldadega. Mulla lubjasisaldus on palju kõrgem kui naabruses asuvates kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkondades, mis tähendab, et mulla pH on samuti kõrgem (7,5 võrreldes naaberpiirkondade 6,0ga). Üksikuid mullaosakesi seovad omavahel valdavalt karbonaatsed kivimid. Kuna muld sisaldab suhteliselt vähe saviosakesi, kuid rohkesti kive (üle 50 %), on see kuni alumiste kihtideni hästi õhutatud. Nimetatud asjaolu ning kõrge lubjasisalduse ja eelkõige erilise mikrofloora ja mikrofauna tõttu on kõnealuse piirkonna veini organoleptilised omadused naabruses asuvate kaitstud päritolunimetusega hõlmatud aladel toodetud veinidest väga erinevad. Laubach Uhleni veinidel on sageli ka kerge suitsune lõhn. Nende maitse on tavaliselt täidlane ja pehme, mahe ja sametine. Nad on palju kreemjamad, kui naabruses asuvatel kaitstud päritolunimetusega hõlmatud aladel toodetud veinid. Üldjuhul on nad joomisvalmis väga lühikese laagerdumisaja järel. Inimteguri osakaal põhineb viinamarjakasvatustraditsioonil, mis ulatub tuhandete aastate taha. Kunst rajada viinamarjaistandusi terrassidena, mis toetuvad sidusaineta laotud kivipiiretele, ulatub tagasi Rooma impeeriumi aegadesse. Aastal 380 kirjeldas Rooma luuletaja Ausonius sellised ehitisi kui amfiteatreid. Sellise kasvatustava täiendavaks tõendiks on ka tõenäoliselt ohvriannina kasutatud Rooma müntide leiud terrassidelt. Sellest ajast peale on kõnealuses piirkonnas viinamarju kasvatatud. Sajandite jooksul on toodangu kvaliteet on pidevalt paranenud, aretatud on uusi viinamarjasorte (19. sajandi algusest sort „Riesling“) ja avastatud uusi võimalusi viinapuude lõikamiseks (põõsana, traadi toel reas või raamidel). Viimastel aastakümnetel kasvanud keskkonnateadlikkus ja üha vähem on hakatud kasutama kiirelt lahustuvaid mineraalväetisi. Selle tulemusel on mulda tagasi viidud selle loomulik mikrofloora ja mikrofauna ning tänu molekulide keerukale omavahelisele sümbioosile juurekarvade küljes olevate mikroobidega toimub üha paremini mullas olevate toitainete imendumine ja katioonvahetusprotsessid. Mikroobid vahendavad konkreetseid orgaanilisi aineid ja mullas leiduvaid mineraalaineid, mis muudab veini lõhna ja maitse veelgi ainulaadsemaks.

Eespool kirjeldatud seos kehtib ka Sekt b.A. veinide puhul.

9. Olulised lisatingimused

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Märgistel ja pakenditel esitatav teave on määratud kindlaks Euroopa Liidu, Saksamaa Liitvabariigi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa kehtivate õigusnormidega. Enne, kui märgisel kasutada päritolunimetusega seotud traditsioonilisi nimetusi, peab vein olema läbinud ametliku kontrolli. Ainult ametliku kontrolli konkreetsetele nõuetele vastavatele veinidele antakse ametliku kontrolli number, mis koosneb mitmest numbrist, mis tähistavad kontrolliasutust, ettevõtte numbrit, kontrolliks esitatud veinide arvu ja veinide esitamise aastat või kontrolli teostamise aastat. Kontrollide arv peab olema märgisel tähistatud. Traditsioonilised nimetused „Qualitätswein“, „Prädikatswein“ ja „Sekt b.A.“ on kaitstud päritolunimetusega seotud ja võivad seda asendada.

Link tootespetsifikaadile

http://www.ble.de/DE/04_Programme/09_EU-Qualitaetskennzeichen/02_EUBezeichnungenWein/Antraege.html?nn=3057588