ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vallegarcía on org, mille pinnase moodustab spetsiifiline geoloogiline substraat (Raña del Fresno), mis on moodustunud eriomase mullatekkeprotsessi käigus. Seepärast on piirkonnas kasvatatavatel viinamarjadel ainulaadsed omadused (intensiivne maitse, tugev aroom ja kaua suus püsiv maitse). Lisaks on Vallegarcía pinnase suur happesus ja madal pH ebatavalised võrreldes muude muldadega sarnastes kliimatingimustes. Vallegarcía viinamarjaistandus on rajatud pinnasele, millel võrreldes Castilla-La Mancha muude viinamarjaistandustega on eripärased mullastikutingimused. Castilla-La Mancha ülikooli (UCLM) uuringuprojekti „Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjakasvatuste pinnas: mõju viinamarjade koostisele“ raames Vallegarcías uuritud mullaprofiilid liigitati muldade taksonoomia (Soil Survey Staff, 2006) kohaselt kui „typic palexerult“ ja nn raña pinnasele iseloomulik punane savimuld (ultisol) (Vidal et al., 2004). Uurimisprojekti raames uuritud viinamarjaistandustest kuulusid sellesse tüüpi vaid Vallegarcía piirkonna kolme istanduse pinnaseprofiilid. FAO klassifikatsioonisüsteemi (2007) kohaselt liigitati UCLMi aruandes analüüsitud kolm profiili P1, P2 ja P3 kui cutanic alisol (ferric, chromic), cutanic alisol (ferric, skeletic) ja cutanic alisol (ferric, skeletic).

Mulla suur happesus mõjutab veini pHd ja selle happesuse tasakaalu.

Vähene kaltsiumisisaldus ning suur räni-, raua- ja alumiiniumisisaldus ei ole Castilla-La Mancha piirkonna viinamarjaistanduste pinnasele üldse iseloomulikud. Osutatud omadusi on huvitav võrrelda selliste lubjakivimuldade omadustega, millel tavaliselt viinamarja kasvatatakse. Andmete kohaselt, mille on kogunud Amorós jt (2012), erineb Vallegarcía piirkonna muldade kaltsiumisisaldus märkimisväärselt lubjakivimuldade ülemiste kihtide kaltsiumisisaldusest (10,4 g/kg-1 versus 230 g/kg-1). Samas on määratletud piirkonna muldade räni- (345,9 g/kg-1) ja rauasisaldus (26,5 g/kg-1) märkimisväärselt suurem kui Castilla-La Mancha viinamarjaistanduste lubjakivimuldade puhul (vastavalt 127,5 ja 16,65 g/kg-1). Lubjakivimuldade ülemise kihi alumiiniumisisaldus on umbes 33,4 g/kg-1, samas kui Vallegarcía muldade alumiiniumisisaldus on 57,8 g/kg-1. Mulla vähene kaltsiumisisaldus mõjutab Vallegarcía veinide omadusi, mis erinevad Castilla-La Mancha muudele veinidele iseloomulikest omadustest.

Märkimisväärne on haruldaste muldmetallide (tseerium, lantaan ja neodüüm) sisaldus Vallegarcía piirkonna muldades (vastavalt 83,5; 44,5 ja 36,5 mg/kg-1) võrreldes piirkonna muldade vastavate keskmiste näitajatega (57,7; 23,5 ja 21,6 mg/kg-1) ja üleilmse keskmisega (vastavalt 55, 35,5 ja 30,5 mg/kg-1). Üldiselt on nende elementide sisaldus happelises mullas suurem kui lubjakivimuldades (Amorós et al., 2012).
19)

Menetluse osalised, kes esitavad teavet märkega „Confidential“, peavad esitama selle teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte märkega „For inspection by the parties to the procedure“ (menetluse osalistele tutvumiseks ettenähtud versioon). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Mis tahes teavet, mis on oma loomult konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena, ei avalikustata ilma selle teabe andja loata. Määruse (EL) nr 978/2012 alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.
(54)

VDB väitis, et kuna komisjonil on olemas negatiivne kogemus sarnaselt struktureeritud kohustusega päikesepaneelide alal, ei ole tõenäoline, et pakutud kohustused on seekord mõjusad. Komisjon märkis, et iga pakutud kohustust hinnatakse eraldi selle esitamise ajal kehtivate konkreetsete asjaolude alusel. Komisjon on pakutud kohustusi hoolikalt hinnanud ja jõudnud järeldusele, et need on võimalik heaks kiita. Komisjon on arvesse võtnud kõiki pakutud kohustusi, sealhulgas näiteks CARBIO aktiivset rolli ja seda, et aastamahu kindlaksmääramine annab täiendavat kindlust. Seepärast lükati see väide tagasi.
Artikkel 8

Otsused ja soovitused

2. Kui kaubandus- ja arengukomiteel on lepingust tulenev õigus võtta vastu otsuseid või soovitusi või juhul, kui ühisnõukogu on teda selleks volitanud, on selliste aktide pealkiri artiklis 7 osutatud kohtumise aruandes vastavalt „Otsus“ või „Soovitus“. Sekretariaat lisab igale vastuvõetud otsusele või soovitusele seerianumbri, vastuvõtmise kuupäeva ja teema kirjelduse. Igas otsuses või soovituses on sätestatud selle jõustumise kuupäev.
(3)

Komisjoni töödeldavad isikuandmete liigid on näiteks isikusamasuse tuvastamiseks vajalikud andmed, kontaktandmed, andmed ametialase tegevuse kohta ning julgeolekualase taustakontrolli, ohuhindamise ja julgeolekualase uurimisega seotud või seostatud andmed. Isikuandmeid hoitakse turvalises elektroonses keskkonnas, et neile ei pääseks ebaseaduslikult juurde komisjoniga mitteseotud isikud ja et neid ei saaks sellistele isikutele ebaseaduslikult edastada. Isikuandmeid säilitatakse uurimist teostanud komisjoni talituses uurimise lõpuni. Eri töötlemistoimingute suhtes kohaldatakse eri säilitamistähtaegu olenevalt uurimise liigist, s.t olenevalt sellest, kas tegemist on kuriteokahtluse või vastuluure või terrorismivastase võitluse raames toimuva uurimisega. Pärast säilitustähtaja möödumist juhtumiga seotud teave hävitatakse (2).
10.

Järeldused allkirjastab eesistuja ning need saadetakse liikmetele ja vaatlejatele. Kui järelduste kavandit ei ole asjaomase kohtumise lõpuks võimalik koostada, tagab eesistuja, et see koostatakse ja saadetakse seitsme kalendripäeva jooksul pärast kohtumist. Kõik liikmed võivad taotleda selles muudatuste tegemist seitsme kalendripäeva jooksul alates järelduste kavandi kättesaamisest. Eesistuja tagab, et järelduste lõplik versioon saadetakse seitsme päeva jooksul alates märkuste esitamise tähtpäeva lõpust.
(6)

Eelkõige puudutab see isikuandmete töötlemist käsitleva teabe esitamist asjaomasele isikule haldusjuurdluse alguses. Sellise teabe esitamine võib mõjutada haldusjuurdluse läbiviimist komisjonis. Näiteks võib asjaomane isik hävitada tõendid enne, kui komisjon nendega tutvuda jõuab, või mõjutada tunnistajaid enne nende ärakuulamist. Samuti võib isikuandmetele juurdepääsu võimaldamine nendel menetluse etappidel, kus asjaomasel isikul puudub juurdepääs toimikule, näiteks eelanalüüsi või haldusjuurdluse ajal, paljastada teavet, mis võib negatiivselt mõjutada haldusjuurdluse läbiviimist. Kummalgi juhul võib olla vajalik piirata asjaomase isiku õigusi, et kaitsta järelevalve-, kontrolli- ja regulatiivsete ülesannete täitmist avaliku võimu teostamise käigus juhtudel, kui kaalul on liidu üldiste huvidega seotud oluline eesmärk – tagada, et komisjoni töötajad täidaksid oma seadusjärgseid kohustusi ja käituksid eetiliselt.
(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2017/2226 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2017/2226 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani 30. mail 2018 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2017/2226 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.
(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2017/2226 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2017/2226 põhineb Schengeni acquis'l, teatas Taani 30. mail 2018 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2017/2226 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.
(4)

Otsuste tegemise menetluse lihtsustamiseks on nende otsuste vastuvõtmiseks vajalik delegeerimise otsus. Euroopa Liidu Kohus on tunnustanud volituste delegeerimise vajadust, mis võimaldaks oma kohustusi täita institutsioonil, kes peab vastu võtma märkimisväärse arvu otsuseid. Samuti on ta tunnustanud, et tagada tuleb otsuseid tegevate organite toimimise võime kui kõikides institutsionaalsete süsteemide olemuslik põhimõte (3).
(11)

Peale Austria ja Taani on kõik asjakohased liikmesriigid juba andnud nõusoleku Ecuadori ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. Ecuador on andnud nõusoleku 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks Bulgaariale, Küprosele, Eestile, Lätile, Leedule, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Rumeeniale. Ecuadori olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria võib anda liidu huvides nõusoleku Ecuadori ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.
(11)

Peale Austria, Rumeenia ja Taani on kõik asjakohased liikmesriigid juba andnud nõusoleku Hondurase ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. Honduras on andnud nõusoleku 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks Bulgaariale, Küprosele, Eestile, Lätile, Leedule, Maltale ja Sloveeniale. Hondurase olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Hondurase ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.
(4)

Poola on seisukohal, et erimeetme rakendamine kõrvaldab käibemaksupettused. Jagatud maksmise mehhanismi alusel võib tarnijale (maksukohustuslasele) kuuluvale eraldi käibemaksukontole hoiustatud käibemaksusummat kasutada üksnes piiratud eesmärkidel, täpsemalt kohustusliku käibemaksu maksmiseks maksuhaldurile või käibemaksu maksmiseks tarnijatelt saadud arvete pealt. See aitab paremini tagada, et maksuhaldurini jõuaks kogu käibemaks, mille maksukohustuslane peaks kandma Poola riigikassasse.
(11)

Peale Austria, Taani, Luksemburg ja Rumeenia on kõik asjakohased liikmesriigid juba andnud nõusoleku Valgevene ühinemiseks 1980. aasta Haagi konventsiooniga. Valgevene on andnud nõusoleku 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks Bulgaariale, Eestile, Lätile, Leedule ja Maltale. Valgevenes valitsevat olukorda hinnates on jõutud järeldusele, et Austria, Luksemburg ja Rumeenia võivad anda liidu huvides nõusoleku Valgevene ühinemiseks vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni sätetele.
(3)

Aastate jooksul omandatud kogemused, mida on analüüsitud määruse (EÜ) nr 178/2002 (üldiste toidualaste õigusnormide toimivuskontroll) (3) õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames tehtud hindamisel, on näidanud, et toidu- ja söödakriisi ohjamist liidu ja liikmesriikide tasandil on vaja uuesti hinnata. Tulemustest nähtus, et lisaks kriisiohjamisele tuleb rohkem keskenduda kriisiks valmisolekule, et vältida või minimeerida toidu- või söödakriisi mõju rahvatervisele. Selline keskendumine võib oluliselt vähendada toidu- või söödakriisi majanduslikku mõju (nt kaubanduspiirangud) ning aidata seeläbi saavutada töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid käsitlevat komisjoni eesmärki. Lisaks peab komisjon osalema rohkem seda valdkonda hõlmavas liikmesriikidevahelises teabevahetuses ja üldises koordineerimises. Üldiste toidualaste õigusnormide toimivuskontroll sisaldab mitmeid soovitusi üldkava tõhustamiseks.
Töötaja, kes saab korraldusi, mis on tema arvates ebaseaduslikud või põhjustavad tõenäoliselt tõsiseid raskusi, teavitab sellest oma vahetut ülemust. Kui vahetu ülemus kinnitab korraldusi, aga töötaja on veendunud, et selline kinnitus ei ole mõistlik vastus tema põhjendatud murele, edastab töötaja viivitamata küsimuse kirjalikult otsesest ülemusest vahetult kõrgemale ülemusele. Kui viimane kinnitab korraldusi kirjalikult, peab töötaja need ellu viima, välja arvatud juhul, kui need on ilmselgelt seadusvastased või on vastuolus asjakohaste ohutusstandarditega.

Kui vahetu ülemus leiab, et korraldused tuleb täita viivitamata, viib töötaja need ellu, välja arvatud juhul, kui need on ilmselgelt seadusvastased või on vastuolus asjakohaste ohutusstandarditega. Töötaja taotlusel on vahetul ülemusel kohustus anda sellised korraldused kirjalikult.
(126)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab tühistama või muutma abi, kui komisjon on leidnud, et abi on kokkusobimatu siseturuga (38). Samuti on kohus järjepidevalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus tühistada komisjoni poolt siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi on ette nähtud selleks, et taastada varasem olukord (39).
(8)

Lepingu artikli 185 teise lõiguga sätestatakse, et vajalike sisemenetluste lõpuleviimist käsitleva kirjaliku teate esitamisel võib liit liikmesriigi kohta, kes on esitanud põhjused, mis on seotud selle liikmesriigi siseriikliku õiguse aluspõhimõtetega, deklareerida, et lisaks nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK (1) osutatud Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmise alustele võivad selle liikmesriigi vahistamismäärusi täitvad õigusasutused üleminekuperioodi jooksul keelduda oma kodanike loovutamisest Ühendkuningriigile Euroopa vahistamismääruse alusel. Seega on asjakohane määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul saavad seda võimalust kasutada soovivad liikmesriigid komisjonile ja nõukogu peasekretariaadile sellest teatada.
a) Määruse (EL) nr 652/2014 artiklis 6 on sätestatud, et liikmesriikidele võib anda kõnealuse määruse artikli 5 lõigetes 1–3 sätestatud maksimummäärade ulatuses toetusi meetmete jaoks, mis on võetud, kui kinnitust on leidnud mõne kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt loetletud loomataudi esinemine, tingimusel et meetmeid kohaldati viivitamata ja järgiti liidu asjakohase õiguse kohaldatavaid sätteid. Liikmesriikidele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele võib anda toetusi ka kaitsemeetmete jaoks, mis on võetud olukorras, kus mõni kõnealuse määruse artikli 7 või 10 kohaselt loetletud loomataudidest või zoonoosidest esineb või levib kolmandas riigis või liikmesriigis ja ohustab otseselt terviseolukorda liidus. b) Määruse (EL) nr 652/2014 artiklis 16 on sätestatud, et liikmesriikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele võib kõnealuse määruse artiklis 17 sätestatud tingimustel anda määruse artikli 5 lõigetes 1–3 sätestatud maksimummäärade ulatuses toetusi selliste meetmete jaoks, mille eesmärk on taimekahjurite likvideerimine, nende leviku takistamine ja kaitse nende leviku eest. c) Määruse (EL) nr 652/2014 artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriikide pädevatele asutustele toetuste määramisel käsitatakse neid kindlaksmääratud toetusesaajatena määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 195 punkti c tähenduses. Selliseid toetusi võib anda ilma konkursikutseta. d) Kooskõlas määruse (EL) nr 652/2014 artikli 6 lõikega 5 võib komisjon anda liidu rahalist toetust biopreparaatide varude või vaktsiinidooside hankimiseks, kui mõne kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud loomataudi või zoonoosi esinemine või levik kolmandas riigis või liikmesriigis võib ohustada liitu.
(2)

Kavandatava kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „Jätta direktiivist 2014/40/EL välja artikkel 20 ja kehtestada selle asemel teaduslikele tõenditele toetuvad eraldi õigusaktid, millega kooskõlas siseturu toimimisega eristada veipimistooteid tubakatoodetest ja ravimitest. Kehtestada uued õigusaktid, mis põhinevad kohustusel järgida usaldusväärseid kvaliteedi-, ohutus- ja tootmisstandardeid ning noori kaitsvatel vastutustundlikel turustamistavadel. Veipimispoliitikaga tuleks soodustada innovatsiooni ja tagada, et suitsetajad ja veipijad saavad selget teavet tubakat mittesisaldavate vähemkahjulike alternatiivide kohta ning need on neile kättesaadavad.“
(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (4) on sätestatud, et mere bioloogiliste ressursside ja merekeskkonna säästva kasutamise, majandamise ning kaitse tagamiseks arendab liit kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustuste ja poliitikaeesmärkidega ning kõnealuse määruse artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega. Kokkulepe on nende eesmärkidega kooskõlas.
(2)

Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/1937 (2) allkirjastati transpordiühenduse leping liidu nimel 9. oktoobril 2017, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ning seda on kohaldatud kooskõlas transpordiühenduse lepingu artikli 41 lõikega 3 ajutiselt.
(7)

Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on vaja kohandada või täiendada nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või näitajatega, mille suhtes kohaldatakse ÜRO eeskirju nr 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 ja 128 ning konsolideeritud resolutsiooni R.E.5. Lisaks on vaja parandada teatavaid ÜRO eeskirjade nr 55, 58 ja 107 sätteid.
(1)

Nõukogu võttis17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 242/2008 (2) Côte d'Ivoire'i Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu (3) sõlmimise kohta („leping“). Lepingut on seejärel automaatselt pikendatud ja see on endiselt jõus.
a)

Artikli 1 lõike 1 punkti c teine lõik asendatakse järgmisega: „Termin “tehniline spetsifikatsioon“ hõlmab ka tootmismeetodeid ja -protsesse, mida kasutatakse inim- ja loomtoiduks mõeldud toodete puhul ning direktiivi 2001/83/EÜ (mis on EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 82/2002 (4) inkorporeeritud lepingu II lisa XIII peatüki punkti 15 q) artiklis 1 määratletud ravimites, ning muude toodete tootmismeetodeid ja -protsesse, kui need mõjutavad nende toodete omadusi.“
2)

Punkti 31i (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010) järele lisatakse järgmine punkt: „31j. 32014 L 0017 : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/ELja määrust (EL) nr 1093/2010 ( : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/ELja määrust (EL) nr 1093/2010 ( ELT L 60, 28.2.2014, lk 34 ), mida on parandatud väljaandes ELT L 246, 23.9.2015, lk 11 Käesolevas lepingus loetakse kõnealuse direktiivi sätteid järgmises kohanduses. a) Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses direktiivis ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. b) Artikli 5 lõike 3 punkti b lisatakse sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalvega“ järele sõnad „,või vajaduse korral EFTA järelevalveametiga“. c) Artikli 12 lõikes 3 ja artikli 27 lõikes 3 asendatakse sõnad „20. märtsi 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee … otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumise kuupäeva“. d) Artikli 14 lõikes 5 asendatakse sõnad „20. märtsi 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee … otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumise kuupäeva“ ja sõnad „kuni 21. märtsini 2019“ sõnadega „viis aastat pärast seda“. e) Artikli 26 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik: „Liechtenstein on vabastatud artikli 26 lõikes 2 nõutud statistilisest jälgimisest.“ f) Artikli 34 lõike 2 viiendas lõigus ja lõike 4 punktis b asendatakse sõnad „võib Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseda“ sõnadega „võib Euroopa Pangandusjärelevalve, või vajaduse korral EFTA järelevalveamet tegutseda“. g) Artiklis 37 asendatakse sõnad „võib Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseda talle vastavalt kõnealuse artikliga antud volitustele ning mis tahes siduv otsus, mille Euroopa Pangandusjärelevalve“ sõnadega „võib Euroopa Pangandusjärelevalve, või vajaduse korral EFTA järelevalveamet tegutseda talle vastavalt kõnealuse artikliga antud volitustele ning mis tahes siduv otsus, mille Euroopa Pangandusjärelevalve, või olenevalt asjaoludest, EFTA järelevalveamet“. h) Artiklis 43 asendatakse sõnad „21. märtsi 2016“ ja „20. märtsi 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee … otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumise kuupäeva“ ning sõnad „21. märtsini 2017“ ja „21. märtsil 2017“ sõnadega „ühe aasta möödumine EMP ühiskomitee … otsuse nr …/… [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“ (vastavas käändes).“
(10)

Selleks et pakkuda asjaomastele departemangudele piisaval määral kindlust, tuleks luba anda kuueks aastaks. Kuid selleks, et mitte kahjustada kehtiva õigusraamistiku üldist arengut tulevikus, on asjakohane sätestada, et kui nõukogu peaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 113 alusel kehtestama üldise muudetud süsteemi energiatoodete maksustamiseks ning käesolevas otsuses antav luba ei oleks sellega kooskõlas, peaks käesolev otsus kaotama kehtivuse päeval, mil hakatakse kohaldama kõnealuseid muudetud üldsüsteemi käsitlevaid eeskirju.
(6)

Ühendkuningriigi pakkumine on sobiv, kuna Ühendkuningriik pakub liidule samasugust maksimaalset juurdepääsu, mida Ühendkuningriik võimaldab praegu liidu riigihankelepingu kohustuste loendi alusel, st samas ulatuses, kui ta praegu võimaldab seda liidu liikmesriigina liidu kohustuste loendi alusel. Liit peaks tagama võrdväärse kohtlemise ja kohandama oma kohustuste loendit, et võimaldada Ühendkuningriigi ettevõtjatele muudetud riigihankelepingu raames samaväärset juurdepääsu. Lisaks tuleb täpsustada muudetud lepingu I liites esitatud liidu kohustuste loendit, kuna tulevikus ei ole Ühendkuningriik enam muudetud riigihankelepingu kohaselt selle loendiga kaetud. Need tingimused, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, saavad osaks Ühendkuningriigi muudetud riigihankelepinguga ühinemise tingimustest ning neid võetakse arvesse WTO riigihankekomitee otsuses Ühendkuningriigi ühinemise kohta.
(1)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul. Selle artikliga on kehtestatud hulk huvitatud isikute menetlusõigusi haldusmenetlustes, mis võivad nende huve mõjutada.
(6)

Reformidest hoolimata püsib Kreekas siiski märkimisväärne varasematel perioodidel tekkinud tasakaalustamatus ja haavatavus. Nagu komisjon tõi esile ka 2019. aasta häiremehhanismi aruandes, mis koostati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) artiklitele 3 ja 4, esineb Kreekas mõningaid raskusi. Valitsemissektori võlg oli 2018. aasta kolmandas kvartalis hinnangute järgi 182,8 % SKPst, mis on kõrgeim tase liidus. Jätkuvalt on väga negatiivne ka rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, mis 2017. aastal oli – 140,5 % SKPst; kuigi jooksevkonto on tasakaalule lähedal, ei ole see ikka piisav, et aidata viia suur negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon rahuldavas tempos usaldusväärsele tasemele. Töötus on 2013. aasta tipptasemega (27,9 %) võrreldes küll pidevalt vähenenud, kuid 2018. aasta oktoobris oli see siiski 18,6 %. Väga suur on ka pikaajaline töötus (2018. aasta kolmandas kvartalis 13,5 %) ja noorte töötus (2018. aasta novembris 39,1 %). Ettevõtluskeskkonda ja kohtusüsteemi on vaja veelgi märkimisväärselt parandada, sest Kreeka jääb mitmes valdkonnas võrdlusnäitajate struktuurikomponentide poolest (nt kohtuotsuse vastuvõtmisele kuluv aeg, lepingute jõustamine, omandi registreerimine, maksejõuetusmenetlus) parimate tulemustega riikidest kaugele maha.
(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (edaspidi „protokoll“), kirjutati Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla 30. novembril 2009, eeldusel et see sõlmitakse.
(3)

Itaalia on komisjonile esitanud sigade vesikulaarhaigusevaba staatuse kohta uut teavet, mis tõendab, et Calabria piirkonnas on see haigus likvideeritud.
(10)

Selle tähtaja pikendamise tagajärjel jääb Ühendkuningriik liikmesriigiks, kellel on kõik aluslepingutes ja liidu õiguses sätestatud õigused ja kohustused. Kui Ühendkuningriik on 23.–26. mail 2019 endiselt liikmesriik, on tal kohustus korraldada Euroopa Parlamendi valimised kooskõlas liidu õigusega. Tuleb märkida, et Ühendkuningriik peab kuulutama valimised välja 12. aprilliks 2019, et korraldada sellised valimised.