LISA

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Roquefort“

ELi nr: PDO-FR-0131-AM03 – 19.10.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Confédération Générale des Producteurs de lait de brebis et des industriels de „Roquefort“ Aadress: 36 avenue de la République, BP 40348, 12103 Millau cedex, FRANCE Tel +33 565592200 Faks +33 565592208 E-post: info@roquefort.fr

Rühma kuuluvad lambapiima tootjad ja ettevõtjad, kes toodavad sellest piimast „Roquefort'i“. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☐ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu: geograafiline piirkond, kontrolliasutust käsitlevad andmed, riiklikud nõuded

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatus(ed)

— Osa „Toote kirjeldus“

Lausesse „Niiske koorega, pressimata ja keetmata juustumass, millele on lisatud hallitusseene Penicillium roqueforti spoorid, sisaldab …“ lisatakse „Roquefort'i“ juustumassi täpsemaks kirjeldamiseks sõnad „fermenteerunud ja soolane“. See täiendus tehakse ka koonddokumendi punktis 3.2.

Loetavuse parandamiseks asendatakse sõnad „100 g juustu kohta pärast täielikku kuivamist“ sõnadega „100 grammi kuivaine kohta“. See muudatus on vajalik, sest vastab määratlusele, mis käsitleb juustu rasvasisaldust kuivaine kohta.

Juustumassi hallituse värvuse kirjelduses tehakse järgmine parandus: sõna „sinine“ asendatakse sõnaga „rohekassinine“. See kirjeldab paremini „Roquefort'i“ hallituse värvust. Samasugune parandus tehakse ka koonddokumendis (punkt 3.2).

Kahtluse vältimiseks lisatakse, et „„Roquefort'i“ tükeldamine on lubatud“. See täpsustus lisatakse ka koonddokumendi punktile 3.5.

Võrreldes avaldatud kokkuvõtte punktiga 4.2 lisatakse toote kirjelduse täpsustamiseks koonddokumendi punkti 3.2 järgmised nõuded, mis on esitatud juba kehtivas tootespetsifikaadis:

— „… sisaldama vähemalt 52 grammi rasva 100 g kuivaine kohta“;

— „Juust on silindrikujuline, selle läbimõõt on 19–20 cm“;

— „Juustu laagerdumine ja küpsemine kestab vähemalt 90 päeva alates juustu valmistamisest“.

— Punkt „Päritolutõend“

Kontrolle käsitlevate siseriiklike õigusnormide muudatustest tulenevalt jäetakse välja lõik: „Iga ettevõtja registreerib riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) juures vastavusdeklaratsiooni, millest lähtuvalt saab iga ettevõtja kindlaks teha. Ettevõtjad on kohustatud pidama INAO jaoks registreid ja säilitama kõiki dokumendid, mis on vajalikud piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks.“

Selle asemel rakendatakse ettevõtjate deklareerimiskohustust. Seega on kavas võtta kasutusele:

— identimisdeklaratsioon, mille eesmärk on teha kindlaks, et ettevõtja suudab täita selle päritolunimetuse tootespetsifikaadi nõudeid, mida ta soovib kasutada;

— eeldeklaratsioon tootmise katkestamise ja tootmise taasalustamise kohta;

— erideklaratsioonid ettevõtjate liikide kaupa (tootmisüksuse käitajad, laagerduskeldri ja reguleeritava temperatuuriga ruumide käitajad ning reguleeritava temperatuuriga ruumide käitajad, kes tootmisega ei tegele);

— deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustena turustatavate toodete tutvustamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks.

Lisatakse üksikasjalik teave selle kohta, milliseid andmeid peavad ettevõtjad registreerima seoses piima tootmise ja kogumisega, juustu tootmisega ja transportimisega tootmisüksusest laagerduskeldrisse ning juustu laagerdamise, küpsemise ja ladustamisega. Nimetatud teave on vajalik tootespetsifikaadi nõuete täitmise ja toodete jälgitavuse kontrollimiseks. Lisatakse eri registrite ühised menetlused, eelkõige dokumentide säilitamise tähtajad ja võimalus, et mõned dokumendid võivad olla elektroonilised.

Täpsustamiseks lisatakse, et müügipakendisse pakendamisel kontrollitakse pisteliselt toote analüütilisi ja organoleptilisi omadusi kontrollikavas ettenähtud korra kohaselt.

Lisatakse toote identimismeetodid. Märgitakse, et juustusse pressitud identimismärgisel on tootmiskoha kood, tootmise kuupäev ja partii number. Kõnealune identimismärgis on oluline toote jälgitavuse tagamiseks.

— Punkt „Tootmismeetod“

Alapunkt „Piima tootmine“

Alapunkti algusesse lisatakse järgmiste lõikude ette lause: „Lambapiima tootmine ja selle tarnimine tootmisüksustele peab vastama järgmistele tingimustele:“.

— Karja koosseis

Märge 22. jaanuaril 2001 alanud viieaastase perioodi kohta, mille vältel tuli karjade koosseis viia vastavusse tootespetsifikaadi sätetega, jäetakse välja, sest kõnealune periood on lõppenud. Võrreldes avaldatud kokkuvõttega jäetakse märge välja ka koonddokumendi punktist 3.3.

Lisatakse piimalammaste määratlus: „Vähemalt üheaastane loom“. See täpsustus on vajalik piimlambaid käsitlevate sätete järgimise kontrollimiseks.

— Sööt

Lausesse, millega on sätestatud, et „kohaliku tava kohaselt antakse uttedele peamiselt haljas- ja kuivsööta ning teravilja; kuivaineks ümberarvestatult peab vähemalt kolm neljandikku söödast olema pärit geograafilisest tootmispiirkonnast“ lisatakse sõna „aastasest“. Perioodi täpsustamine, mille suhtes sätet kohaldatakse, on vajalik kontrollimise jaoks.

Lisatakse, et „kuiv- või kääritatud sööt peab olema peamiselt pärit põllumajanduslikust majapidamisest“ ning et „välja arvatud peenestamata ja peenestatud põhk või muu samaväärne materjal, ei tohi väljastpoolt põllumajanduslikku majapidamist ostetud ning uttedele ja karja jäetavatele utetalledele ette nähtud kuivsööda, teravilja või täiendsööda keskmine kogus, olenemata sööda päritolust, olla karja kohta aastas suurem kui 200 kg kuivainet iga põllumajanduslikus majapidamises oleva piimalamba kohta.“ Nende sätete eesmärk on tagada põllumajandusliku majapidamise maksimaalne autonoomia uttede sööda osas. Sätete puhul võetakse arvesse geograafilise piirkonna karjakasvatuse traditsioone ning seda, et tegemist ei ole rändkarjakasvatusega. Need toetavad nõuet, et vähemalt kolmveerand uttede söödast peab olema pärit geograafilisest piirkonnast. Säte, millega piiratakse eespool nimetatud sööda ostu väljastpoolt, lisatakse ka koonddokumendi punkti 3.3 koos lõiguga, milles põhjendatakse, miks ei ole tehniliselt võimalik tagada, et kogu sööt oleks pärit geograafilisest piirkonnast.

Seoses kontrollimistega, mille eesmärk on teha kindlaks, kas sööda ostmisel väljastpoolt põllumajanduslikku majapidamist järgitakse piiranguid, lisatakse, et „põllumajanduslikus ettevõttes peetavate piimalammaste arv vastab poeginud piimalammaste arvule“.

Sööda päritolu suhtes erandi tegemist lubav säte tühistatakse, sest see ei ole asjakohane. Jäetakse välja lause: „Põua, raskete ilmastikutingimuste või muude erandlike asjaolude korral võivad riikliku päritolunimetuste instituudi teenistused teha sellest sättest erandeid.“ Samal põhjusel ei ole koonddokumendi punktis 3.3 viidet erandite kohta, mis on esitatud avaldatud kokkuvõtte punktis 4.5.

Uttede tõhusa karjatamise tagamiseks lisatakse säte, mille kohaselt „vähemalt 25 % peamisest söödamaast on eraldatud piimakarja karjatamiseks ja karjal on sellele juurdepääs.“

Kuna tavapärane kuivsööt on hein ja sellel on oluline roll söödaratsiooni tasakaalustamisel, siis lisatakse, et „kogu karja kohta keskmiselt peab laudaperioodi ajal iga looma päevaratsioonis üks kilo kuivainest pärinema heinast.“ See säte lisatakse ka koonddokumendi punkti 3.3.

Lisatakse kaks loetelu söödast, mida on keelatud lambakarjale anda.

Esimene keelatud söötade loetelu on järgmine:

„— kõik uureat sisaldavad söödalisandid,

— suhkrumaisisilo,

— igasugune silo või kiletatud sööt, mis on vanem kui üks aasta,

— kõik tootmisharu märjalt konserveeritud kõrvalsaadused.“

Teine „piimalammaste (uted ja utetalled) puhul kogu aasta jooksul“ keelatud söötade loetelu on järgmine:

„— kõik loomsed saadused, välja arvatud karja jäetavate utetallede puhul emapiim ja piimaasendaja,

— kõik antibiootikumide ja kasvukiirendajate kategooriatesse kuuluvad söödalisandid,

— kõik suukaudselt manustatavad antibakteriaalsete ravimite eelsegud, välja arvatud karja jäetavate utetallede raviks nende võõrutamise ajal,

— kõik söödad, millele on lisatud rasva ja mida on töödeldud eesmärgiga, et need vatsas ei laguneks.“

Eesmärk on keelata teatavad toiduained ja tavad, et tagada uttedele tavapärane kvaliteetne sööt. Uttedele antava sööda kvaliteedi tagamiseks lisatakse, et „sööda etteandmisel kõrvaldatakse hein ja märgsööt, mille kvaliteet on säilitamisel halvenenud“ ning et „söödakogumine peab toimuma optimaalsetes ilmastikutingimustes“.

— Sööda säilitamine

Eelmiste sätete täiendamiseks kehtestatakse sööda säilitamise eeskirjad, et tagada head säilitustingimused, ning lisatakse järgmine lõik:

„kuivsööta ja õlgi säilitatakse kuivas ning välistatakse kokkupuude põrandaga. Silohoidlas säilitatakse sööta kallakuga betoonpinnal, mis võimaldab jääkvedeliku kokku koguda. Silohoidla katet uuendatakse igal aastal ning see peab vastama asjaomase riikliku raamistiku nõuetele. Kiletatud sööta hoitakse betoneeritud või tihendatud pinnal. Sööda märgsäilitamisel on silokindlustuslisandi kasutamine kohustuslik.“

— Lambalauta käsitlevad nõuded

Selleks et hoida loomad puhtana, võimaldada neil laudas ringi liikuda ja tagada tervislik õhkkond, lisatakse lause: „Lambalaudas peab (koos vahekäikudega) pinda olema vähemalt 1,5 m2 iga tallega ute kohta ja 1,2 m2 iga üksiku ute kohta.“

Alapunkt „Piima hoidmine ja kogumine“

Lisatakse, et tootmisüksusesse tarnitud piim on „koorimata ja värske“, et tagada tootmisel kasutatava piima ohutus ja kvaliteet.

Saastumise vältimiseks ja tootmisel kasutatava piima kvaliteedi tagamiseks lisatakse olemasoleva märkuse („Pärast filtreerimist hoitakse piima külmas“) järele järgmised tingimused:

— „Piima hoitakse suletud jahutusmahutites.“

— „Piima säilitustemperatuur põllumajandusettevõttes ja transpordi ajal töötlemisettevõtetesse ei tohi olla üle 10 °C.“

Osutatud temperatuur on kõrgem kui määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao I peatüki punktis II.B.2 sätestatud temperatuur, kuid see on vajalik, et säiliks piima mikrofloora loomulik aktiivsus, mis on oluline toorpiimast valmistatava „Roquefort'i“ tootmiseks, ning pädev asutus on selle heaks kiitnud.

Samuti lisatakse võimalus „pikendada erandkorras piima hoiustamise maksimaalset kestust 38 tunnini“ (24 tunni asemel), „kui kogumisring on väga pikk, läbib kaugeid kõrvalisi mägipiirkondi ja üksikkogused on väikesed.“ Sellisel juhul alandatakse piima säilitustemperatuuri 4 °C-ni, et tagada piima nõuetekohane säilivus. Selle sätte eesmärk on tagada geograafilise piirkonna raskesti ligipääsetavas mägipiirkonnas asuvatele väiksema tootlikkusega väiketootjatele juurdepääs kaitstud päritolunimetuse kasutamisele. Lisaks märgitakse, et „kõnealuse erimeetme võtmise loa annab riiklik päritolunimetuste instituudi direktor“, st liikmesriigi pädev asutus, mis kehtestab üksikasjalikud tingimused ja lähtub taotleja esitatud tõendavatest dokumentidest. Sellise meetme lubamine ei mõjuta tootmisel kasutatava piima kvaliteeti, eelkõige piima sanitaarset kvaliteeti, mis vastab üldeeskirjale.

Alapunkt „Tootmine“

Tootespetsifikaadi sättele, mille kohaselt „ruumi, kus „Roquefort'i“ valmistatakse, tohib viia ainult nendele sätetele vastavat piima,“ lisatakse järgmine säte: „Selline ruum peab olema eraldi sissepääsuga ja sellel ei tohi olla otsest ühendust samal tootmiskohal asuva muu töötlemisüksusega, välja arvatud toruühendus sellise lambapiima väljutamiseks, mis ei vasta enam käesoleva tootespetsifikaadi sätetele.“ Tootjad võivad lambapiima tootmise hooajalisust ja oma toomisvahendite jõudlust arvesse võttes otsustada, et lambapiima ei kasutata „Roquefort'i“ tootmises ja sellest valmistatakse muid lambapiimatooteid. Võib juhtuda, et lambatoorpiima ei saa „Roquefort'i“ tootmiseks kasutada, sest analüüsitulemused ei vasta nõuetele, kuid pärast kuumtöötlemist võib seda lambapiima kasutata muude piimatoodete valmistamiseks. Hinnanguliselt tunnistab tootja juba enne juustu tootmise alustamist ligikaudu 30 % kogutud piimast ebasobivaks ning seda kasutatakse võimaluse korral muude lambapiimatoodete valmistamiseks. Piima, mida ei kasutata „Roquefort'i“ valmistamiseks võib töödelda tootmiskohal, kuid seda peab tegema eraldi sissepääsuga töötlemisüksuses, millel ei ole otsest juurdepääsu ruumile, kus toodetakse „Roquefort'i“.

Lisatakse säte: „Juustu tootmis- laagerdumis- ja küpsemisruumidest, kus juustu tootmist ette valmistatakse ning „Roquefort'i“ valmistatakse, laagerdatakse ja küpseda lastakse, ei tohi läbi viia, sinna ei tohi viia ning seal ei tohi olla muud piima peale lambapiima ega muust piimast kui lambapiimast valmistatud juustu.“ Selline ainuõigus, mis on seotud lambapiima ja sellest valmistatud juustuga, on põhjendatud järgmiste asjaoludega:

— ainult igasuguse muu piima või juustu täielik keelustamine „Roquefort'i“ tootmiskohtades võimaldab tootjal tagada, et ta välistab piimade segunemise ning et toodetud „Roquefort“ on ehtne. Ka kõige täpsem tagantjärele tehtav analüüs on alati juhuslik ja osaline (valim on piiratud ja mitteammendav). Samas on täieliku keeluga hõlmatud kõik toodetud juustud ning sellega tagatakse kõikide tarbitavate juustude ehtsus.

— Vastavalt kaitstud päritolunimetuse „Roquefort'i“ tootespetsifikaadile valmistatakse „Roquefort'i“ üksnes Lacaune'i tõugu lammaste piimast. Juustu unikaalsus on seega kindlalt seotud lambapiima kasutamisega. „Roquefort'i“ tootjad saavad juustu unikaalsuse kahtlusteta tagada vaid siis, kui ennetava meetmena on keelatud muu piima ja sellest valmistatud juustutoodete viimine ruumidesse, mida kasutatakse „Roquefort'i“ tootmiseks, laagerdamiseks ja küpsemiseks.

— „Roquefort'i“ valmistatakse ainult lambatoorpiimast. Selleks et säilitada kõnealuse õrna tooraine terviklikkus ja vältida riknemist ning tagada seega „Roquefort'i“ kvaliteet, on oluline, et „Roquefort'i“ tootmis-, laagerdamis- ja küpsemisruumides ei oleks muud piima peale lambapiima ega muust piimast kui lambapiimast valmistatud juustu.

Alapunkt „Laagerdumine ja küpsemine“

Lisatakse, et „juustu küpsemise ajal ei tohi temperatuur olla madalam kui –5 °C“ (miinus viis kraadi Celsiuse skaalal). Juustu küpsemisruumi miinimumtemperatuuri kehtestamine on vajalik selleks, et juustu sisetemperatuur oleks võimalikult madal, sel juhul valmimisprotsess aeglustub, kuid ei peatu ja juust küpseb aeglaselt. Selles etapis jätkub ensüümide toimel proteolüüs ja lipolüüs, mis on vajalikud soovitud organoleptiliste omadustega juustu saamiseks pärast perioodi, mis kestab vähemalt 90 päeva alates valmistamise päevast.

— Punkt „Seos geograafilise piirkonnaga“

See punkt kirjutatakse ümber, et tuua „Roquefort'i“ ja selle geograafilise piirkonna vaheline seos paremini esile ilma seose sisu muutmata. Uus sõnastus lisatakse ka koonddokumendi punkti 5.

Esile tuuakse geograafilise piirkonna looduslikud tegurid (kliima, geoloogiline aluspind, pinnas, laagerdumiskeldrite tekkimist ja toimimist mõjutavad loodulikud tegurid). Ajaloolisi viiteid on vähendatud ja osutatud on ainult kõige tähtsamatele sündmustele, mis peegeldavad „Roquefort'i“ maine pikka ajalugu. Lisaks paigutatakse ajaloolised viited looduslike tegurite kirjelduse järele. Lisatakse karjapidamisviisi eriomadused, mis on seotud Lacaune'i tõugu uttede kasvatamise ja põllumajandusliku majapidamise lähedal asuvate söödavarude kasutamisega. Lausesse, milles osutatakse juustule lisatava Penicillium roqueforti pulbri ja kultuuri valmistamist, lisatakse viide toote valmistamise, laagerdamise ja küpsemisega seotud muu oskusteabe kohta, et kirjeldada inimtegureid täielikumalt.

Lisatakse toote omaduste kirjeldus (sinihallitusjuust, valmistatud toorest lamba täispiimast, laagerdunud ja küpsenud vähemalt 90 päeva, erilised organoleptilised omadused).

Mitmes lõigus kirjeldatakse üksikasjalikumalt geograafilise piirkonna ja toote eripära vahelist põhjuslikku seost. Need lõigud asendavad järgmisi avaldatud kokkuvõttes esitatud lõike: „Nagu eespool selgitatud tagab laagerdumine, mis toimub eranditult Combalou platoo rusukalletes moodustunud looduslikes koobastes, „Roquefort'ile“ selle iseloomuliku maitse.“, „Kivine ja raske maastik koos Combalou koobastega, mis on kui looduse kingitus keset suurt karmi kliimaga lagendikku, kus suudavad toime tulla vaid vastupidavad uted ning järjekindlad, tugevad, töökad ja kannatlikud inimesed, kes annavad oma oskusi edasi põlvest põlve. See selgitab edu, mis on osaks saanud sellele juustule – mägede ja tuulte loomingule, mis toob Teie lauale pisut Rouergue'i hõngu.“, „„Roquefort'i“ eripära on saavutatud tänu inimese ja looduse tihedale koostegevusele. See tuleneb ühelt poolt tavade järgi karjatatud traditsiooniliste lambatõugude piima omadustest ja teiselt poolt Combalou mäe lubjakivist jalamisse uuristunud Roquefort-sur-Soulzoni looduslikest koobastest, kus toimub looduse ime, mis annab Roquefort'ile tema võrreldamatu maitse.“ Selle seose olemus ei muutu ning on seotud Lacaune'i tõugu loomade kasvatamisega, traditsioonilise karjapidamisviisiga, geograafilise piirkonna ressurssidel põhineva sööda kasutamisega, toore täispiima kasutamisega seotud oskusteabega, omapäraste laagerdamiskeldrite olemasoluga ja juustu aeglase küpsemisega.

— Punkt „Märgistus“

Selguse huvides lisatakse pakendile juustu kirjeldusse sõnad „tervelt või tükeldatult“. Koonddokumendi punktile 3.6 lisatakse lõik: „„Roquefort'i“ juust, mida müüakse tervelt või tükeldatult, pakitakse müügipakendisse, millele kaitstud päritolunimetus „Roquefort“ on kirjutatud tähtedega, mille suurus on võrdne vähemalt kahe kolmandikuga märgisel olevate kõige suuremate tähtede suurusest.“ Sellele lisatakse kehtivas tootespetsifikaadis esitatud täpsustus: „See nimetus on märgitud ka kastidele või muudele pakenditele, mis sisaldavad selliseid juustusid.“

Kohustus märkida pakendile riikliku päritolunimetuste instituudi logo on aegunud ja jäetakse välja (ka koonddokumendi punktist 3.6) ning lisatakse kohustus märkida tootele „Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse logo“.

Vääritimõistmise vältimiseks lisatakse, et „märgisel, reklaamides, teavitustes, arvetel ja äridokumentidel“ on keelatud lisada päritolunimetusele mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet (v.a taotlejate rühma märgis, eratootja või eraettevõtja tunnus, ettevõtte nimi või märgis). See säte lisatakse ka koonddokumendi punkti 3.6.

— Muu

Punktis „Määratletud geograafiline piirkond“ muudetakse geograafilisse piirkonda kuuluvate kommuunide loetelu, et parandada kirjavead ja ajakohastada loetelu pärast mitme kommuuni ühinemist. Piirkonna ulatust ei muudeta.

Sissejuhatavad laused, milles kirjeldatakse geograafilise piirkonna arengut, jäetakse välja, sest need ei ole piirkonna määratlemisel olulised („Lähtudes 26. juuli 1925. aasta seadusest, mille eesmärk oli kaitsta „Roquefort'i“ juustu päritolunimetusi, oli lambapiima tootmispiirkond sajandi alguses üsna suur ning hõlmas praeguseid tootmispiirkondi Prantsusmaal ja Prantsusmaa mandriosa piirkondi, kus kasvatati samu lambatõuge ning kus karjamaad ja kliimatingimused olid sarnased. Laagerdamispiirkond hõlmas vastavalt Toulouse'i parlamendi otsusele nr 1666 Roquefort-sur-Soulzoni kommuuni ja piirdus eelkõige 21. juuli 1904. aasta ja 22. detsembri 1921. aasta kohtuotsuste kohaselt ainult kahe Roquefort'i juustu valmistava juustukeldriga, mis asusid Combalou platoo rusukalletes.“, „Lähtudes 1925. aasta seadusest, kehtestati 1979. aasta ja 1986. aasta määrusega geograafiline piirkond, mis hõlmab Keskmassiivi lõunaosa, endist Rouergue'i provintsi ja teatavaid naaberpiirkondi, st paljusid departemange, sest karjad on väikesed ning põuases ja kuivas piirkonnas ei ole piisavalt sööta.“, „Asjatundjate pingutused lambakasvatuse arendamisel on võimaldanud piirkonda, kust saadavat lambapiima kasutatakse, järk-järgult vähendada. Tänapäeval kogutakse piima üksnes piirkonnast, mis hõlmab 560 kommuuni või selle osa“.)

Kuna geograafilise piirkonna eripärade kirjeldus esitatakse punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“, siis jäetakse välja ka praegust tootmispiirkonda kirjeldav lõik („Piirkond hõlmab Keskmassiivi lõuna-osas asuvat keskmäestikku, mäenõlvu ja mägedevahelisi orge. Väikestes põllumajanduspiirkondades asuvad kogumispunktid ja meiereid, mis on tegutsenud juba vähemalt 30 aastat, ja karjakasvatajad toodavad ikka veel piima Roquefort'i juustu valmistamiseks. Selle piirkonna karjakasvatustava on Roquefort'ile iseloomulik (Lacaune'i tõugu lammaste kasvatamine pikki aastaid ja paikne karjakasvatus“).

Selleks et täpsustada juurdepääsu ja piiridega seotud üksikasju, lisatakse geograafilisse piirkonda kuuluvate kommuunide ja nende osade loetelule järgmine lause: „Osaliselt piirkonda kuuluvate kommuunide puhul on lähtutud haldusüksuse valitsusele esitatud kaartidest.“

Punktis „Kontrolliasutuse kontaktandmed“ ajakohastatakse kontrolliasutuse nimetust ja kontaktandmeid.

Vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele lisatakse punktile „Riiklikud nõuded“ tabel, milles on esitatud peamised kontrollitavad punktid ja nende hindamismeetod, ning punktist jäetakse välja viide registreeritud päritolunimetust käsitlevale riiklikule määrusele.

Koonddokumendi punktis 3.5 esitatud lõik: „Juustu ladustamine enne pakendamist, juustu tükeldamine ning müügi-, rühma- ja veopakendisse pakendamine toimub eranditult Roquefort-sur-Soulzoni kommuunis.“, mis on esitatud avaldatud kokkuvõtte punktis 4.5, võetakse üle ja sellele lisatakse põhjendus.

Koonddokumendi punktist 4 jäetakse välja avaldatud kokkuvõtte punktis 4.4 esitatud sissejuhatav lõik, kuna see ei ole otseselt seotud geograafilise piirkonna täpse määratlusega („Esialgu Keskmassiivist lõunasse jääv ulatuslik piirkond, millele 26. juuli 1925. aasta spetsifikaadi kohaselt olid iseloomulikud ühesuguste omadustega lambatõud, rohumaad ja kliima ning kuiv ja ülesharimata maastik, kus karjatati lambaid. Tänu Roquefort'i asjatundjate pingutustele edendada karjakasvatust, arendada lambapiima tootmist ja muuta tihedamaks toote ja tootmispiirkonna vaheline side kasutatakse tänapäeval Roquefort'i juustu valmistamiseks eelkõige lambapiima, mis on pärit 560 kommuuni või kommuuni osa hõlmavast ümbruskonnast (le rayon), mis jääb Aveyroni Aude'i, Lozère'i, Hérault', Gard'i ja Tarni departemangude territooriumile.“)

Avaldatud kokkuvõtte punkti 4.4 „Päritolutõend“ ja punkti 4.7 „Kontrolliasutus“ sätteid ning punktis 4.5 esitatud sätteid, milles käsitletakse tootmist, laagerdamist ja küpsemist, ei ole koonddokumendis esitatud, sest seal ei ole vastavaid rubriike.

KOONDDOKUMENT

„Roquefort“

ELi nr: PDO-FR-0131-AM03 – 19.10.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Roquefort“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Roquefort“ on sinihallitusjuust, mis on valmistatud üksnes toorest lamba täispiimast vastavalt kohalikele headele tavadele ja traditsioonidele.

Pressimata ja kuumtöötlemata juustumass, millesse on külvatud Penicillium roqueforti spoore ning mida on kääritatud ja soolatud ning millel on niiske koorik, sisaldab 100 grammi kuivaine kohta vähemalt 52 grammi rasva ning 100 grammi laagerdunud juustu kohta vähemalt 55 grammi kuivainet.

Juust on silindrikujuline, selle läbimõõt on 19–20 cm, kõrgus 8,5–11,5 cm ja kaal 2,5–3 kilogrammi.

Juustumass on suure rasvasisaldusega ja ühtlane, kaetud ühtlaselt rohekassiniste soontega, omapärane lõhnabukett on kerge hallituslõhna varjundiga ning peene ja eripärase maitsega.

Juustu laagerdamine ja valmimine kestab vähemalt 90 päeva alates juustu tegemisest.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kasutatav piim saadakse piimakarjalt, mis koosneb Lacaune'i tõugu lammastest.

Kohaliku tava kohaselt antakse uttedele peamiselt haljas- ja kuivsööta ning teravilja; kuivaineks ümberarvestatult peab vähemalt kolm neljandikku aastasest söödast olema pärit geograafilisest tootmispiirkonnast.

Välja arvatud peenestamata ja peenestatud põhu või muu samaväärse materjali puhul, ei tohi väljastpoolt põllumajanduslikku majapidamist ostetud ning uttedele ja karja jäetavatele utetalledele ette nähtud kuivsööda, teravilja või täiendsööda keskmine kogus, olenemata sööda päritolust, olla karja kohta aastas suurem kui 200 kg kuivainet iga põllumajanduslikus majapidamises oleva piimalamba kohta.

Kogu sööt, seejuures eeskätt täiendsööt ei pea pärinema üksnes geograafilisest piirkonnast, sest söödakultuuridele sobivat kasvatuspinda on vähe ja ilmastikutingimused (sagedased suvised põuad) võimaldavad saada vaid vähest saaki.

Kui karjamaal rohi kasvab, tuleb niipea, kui kliimatingimused seda võimaldavad, pidada loomi iga päev karjamaal.

Kogu karja kohta keskmiselt peab laudaperioodi ajal iga looma päevaratsioonis üks kilo kuivainest pärinema heinast.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik etapid alates piima tootmisest kuni juustu küpsemiseni toimuvad geograafilises piirkonnas.

Millau piirkonnakohtu 12. juuli 1961. aasta otsuse kohaselt toimub juustu laagerdamine Combalou (Roquefort-sur-Soulzoni omavalitsus) mäestiku rusukalletes asuvates keldrites.

Juustu laagerdamisele järgnev küpsemine toimub eranditult Roquefort-sur-Soulzoni kommuunis.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote „Roquefort“ tükeldamine on lubatud.

Juustu ladustamine enne pakendamist, juustu tükeldamine ning müügi-, rühma- ja veopakendisse pakendamine toimub eranditult Roquefort-sur-Soulzoni kommuunis järgmistel põhjustel:

a) selleks, et tagada „Roquefort'i“ välimuse säilimine ning võttes arvesse, et „Roquefort'i“ küpsemise käigus Roquefort-sur-Soulzoni kommuunis võib temperatuur langeda kuni –5 °C, on oluline pöörata juustu tükeldamisel ja müügipakendisse pakendamisel enne tarnimist erilist tähelepanu külmaahela säilitamisele ja vältida „Roquefort'i“ juustu temperatuuri järsku muutumist, mis võiks põhjustada toote kvaliteedi halvenemist;

b) ainult võimalikult kiire müügipakendisse pakendamine kohe pärast juustu eemaldamist kontrollitud temperatuuriga ruumist, kus toimub juustu küpsemine, tagab „Roquefort'ile“ pärast laagerdumist ja küpsemist iseloomulike füüsiliste ja organoleptiliste omaduste säilimise, kuni juust jõuab tarbijani. Selle eesmärgi saavutamiseks peavad müügipakendisse pakendamise töökojad ja kontrollitava temperatuuriga ruumid asuma samas kommuunis. „Roquefort“ on õrn toode, mille laagerdumine ja küpsemine toimub väga aeglaselt ning pimedas. Laagerdunud ja küpsenud ning seega tarbimisvalmis toodet saab käidelda vaid vähesel määral, seda peavad tegema töötajad, kes toote omadusi hästi tunnevad, et toote pakendamine toimuks võimalikult kiiresti, vältides kuivamist, oksüdeerumist või ebaloomuliku värvuse ilmumist;

c) selleks et tagada tarbija jaoks „Roquefort'i“ mikrobioloogiline ohutus, on oluline, et identimismärgise (st juustusse pressitud märgis) abil saaks iga tootepartiid jälgida ja kontrollida kogu protsessi jooksul alates juustu tükeldamisest ning müügi-, rühma- ja veopakendisse pakendamisest kuni lõpptootena tarbijani jõudmiseni. Need toimingud nõuavad erilist oskusteavet ja neil on otsene mõju toorpiimast valmistatud juustu kvaliteedile.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Roquefort'i“ juust, mida müüakse tervelt või tükeldatult, pakitakse müügipakendisse, millele kaitstud päritolunimetus „Roquefort“ on kirjutatud tähtedega, mille suurus on võrdne vähemalt kahe kolmandikuga märgisel olevate kõige suuremate tähtede suurusest.

See nimetus on märgitud ka kastidele või muudele pakenditele, mis sisaldavad selliseid juustusid.

Ühtlasi on etiketil taotlejate rühma 1930. aastal loodud ühismärgis „Brebis Rouge“.

Märgisel, reklaamides, teavitustes, arvetel ja äridokumentidel on keelatud lisada päritolunimetusele „Roquefort“ mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, v.a taotlejate rühma kirjeldatud märgis, eratootja või eraettevõtja tunnus, ettevõtte nimi või märgis.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Aude'i departemang

Järgmised kommuunid: Belpech (osaliselt), Brousses-et-Villaret, Castans, Caudebronde, Cenne-Monestiés, Cuxac-Cabardès, Fanjeaux (osaliselt), Fontiers-Cabardès, Fraisse-Cabardès, Labastide-Esparbairenque, Lacombe, Laprade, Lespinassière, Les Martys, Mas-Cabardès, Mayreville, Miraval-Cabardès, Montolieu, Pradelles-Cabardès, Roquefère, Saint-Denis, Saissac, La Tourette-Cabardès, Verdun-en-Lauragais, Villardonnel, Villemagne.

Aveyroni departemang

Järgmised kantonid: Causse-Comtal, Causses-Rougiers, Ceor-Ségala, Millau-1, Millau-2, Monts du Réquistanais, Nord-Lévezou, Raspes et Lévezou, Rodez-2, Rodez-Onet, Vallon, Saint-Affrique, Tarn ja Causses.

Järgmised kommuunid: Les Albres, Anglars-Saint-Félix, Asprières, Auzits, Le Bas Ségala, Belcastel, Bertholène, Bessuéjouls, Bor-et-Bar, Bournazel, Brandonnet, La Capelle-Bleys, Castelmary, Castelnau-de-Mandailles (osaliselt), Compolibat, Conques-en-Rouergue (osaliselt), Crespin, Drulhe, Escandolières, Espalion, La Fouillade, Gaillac-d'Aveyron, Galgan, Goutrens, Laissac-Sévérac l'Église, Lanuéjouls, Lassouts, Lescure-Jaoul, Lugan, Lunac, Maleville, Mayran, Millau, Montbazens, Morlhon-le-Haut, Najac, Palmas d'Aveyron, Peyrusse-le-Roc, Pierrefiche, Pomayrols, Prades-d'Aubrac (osaliselt), Prévinquières, Privezac, Rieupeyroux, Rignac, Rodez, Roussennac, Saint-André-de-Najac, Saint-Côme-d'Olt, Saint Geniez d'Olt et d'Aubrac, Sainte-Eulalie-d'Olt, La Salvetat-Peyralès, Sanvensa, Sébrazac, Sonnac, Tayrac, Valzergues, Vaureilles, Villecomtal, Vimenet.

Gard'i departemang

Järgmised kommuunid: Alzon, Blandas, Campestre-et-Luc, Causse-Bégon, Dourbies, Lanuéjols, Montdardier, Revens, Rogues, Saint-Sauveur-Camprieu, Trèves, Vissec.

Hérault' departemang

Järgmised kommuunid Les Aires, Avène, Bédarieux, Le Bousquet-d'Orb, Brenas, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Le Caylar, Ceilhes-et-Rocozels, Colombières-sur-Orb, Combes, Courniou, Le Cros, Dio-et-Valquières, Ferrals-les-Montagnes, Fraisse-sur-Agout, Graissessac, Hérépian, Joncels, Lamalou-les-Bains, Lauroux, Lavalette, Liausson, Lodève, Lunas, Mérifons, Mons, Mourèze, Octon, Olargues, Olmet-et-Villecun, Pégairolles-de-l'Escalette, Pézènes-les-Mines, Les Plans, Le Poujol-sur-Orb, Le Pradal, Prémian, Le Puech, Riols, Les Rives, Romiguières, Roqueredonde, Rosis, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Félix-de-l'Héras, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Vincent-d'Olargues, Salasc, La Salvetat-sur-Agout, Sorbs, Le Soulié, Taussac-la-Billière, La Tour-sur-Orb, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Valmascle, Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière.

Lozère'i departemang

Järgmised kantonid: Chirac.

Järgmised kommuunid: Allenc, Badaroux, Banassac-Canilhac, Les Bondons, Brenoux, La Canourgue, Cans et Cévennes (osaliselt), Chadenet, Chanac, Florac Trois Rivières (osaliselt), Fraissinet-de-Fourques, Gatuzières, Gorges du Tarn Causses, Les Hermaux, Hures-la-Parade, Ispagnac, Lachamp, Lanuéjols, Laval-du-Tarn, La Malène, Marvejols, Mas-Saint-Chély, Massegros Causses Gorges, Mende, Meyrueis, Le Rozier, Saint-Bauzile, Saint-Étienne-du-Valdonnez, Saint-Pierre-de-Nogaret, Saint-Pierre-des-Tripiers, Saint-Saturnin, Sainte-Hélène, Servières, La Tieule, Trélans, Vebron.

Tarni departemang

Järgmised kantonid: Carmaux-1 Le Ségala, Les Hautes Terres d'Oc, Mazamet-1, Mazamet-2 Vallée du Thoré, La Montagne noire.

Järgmised kommuunid: Alban, Amarens (osaliselt), Ambialet, Arifat, Arthès (osaliselt), Bellegarde-Marsal (osaliselt), Bernac (osaliselt), Brousse, Burlats, Cagnac-les-Mines, Carmaux, Castanet, Castelnau-de-Lévis (osaliselt), Castres, Cestayrols (osaliselt), Cordes-sur-Ciel (osaliselt), Curvalle, Dénat (osaliselt), Fauch, Le Fraysse, Le Garric, Graulhet (osaliselt), Labessière-Candeil, Lacapelle-Ségalar, Laparrouquial, Lasgraisses (osaliselt), Lautrec, Lempaut (osaliselt), Lescure-d'Albigeois, Lombers, Mailhoc (osaliselt), Massals, Mazamet, Miolles, Monestiés, Montfa, Montirat, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Mouzens (osaliselt), Mouzieys-Panens (osaliselt), Navès (osaliselt), Paulinet, Peyregoux (osaliselt), Poulan-Pouzols, Pratviel (osaliselt), Puéchoursi (osaliselt), Puylaurens (osaliselt), Rayssac, Réalmont, Ronel, Roquecourbe, Rouffiac, Roumégoux, Saint-André, Saint-Antonin-de-Lacalm, Saint-Christophe, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-Lafenasse, Saint-Marcel-Campes, Saint-Martin-Laguépie, Saint-Salvy-de-la-Balme, Sainte-Croix, Salles, Le Ségur, Sieurac, Soual, Souel (osaliselt), Técou (osaliselt), Teillet, Terre-Clapier, Le Travet, Trévien, Vénès, Villefranche-d'Albigeois, Viviers-lès-Montagnes.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Piirkond hõlmab Keskmassiivi lõunaosas asuvat keskmäestikku, mäenõlvu ja mägedevahelisi orge. Rohkem kui 400 m kõrgusel kujundab kliimat nii Vahemere kui ka Atlandi ookeani mõju. Selle tulemusena on talved pikad, taimede tärkamine kevadel hiline ja suved põuased, mida sageli raskendab muldade vähene veevaru. Hartsüünia ortogeneesi ajastul tekkinud geoloogilise alusmaterjali, sekundaarsete lubjakiviladestuste ja erosiooni tõttu on maapind sageli ebatasane ja pinnas klibune. Geograafiline piirkond hõlmab karjamaid, osalusmajandamisega karjamaid ja heinamaid. Vähest põllumajandustegevuseks sobivat pinnast kasutatakse ajutise rohumaana või kasvatatakse seal omatarbeks vilja.

„Roquefort'i“ laagerdamiskeldrid, mis asuvad samanimelises külas Roquefort-sur-Soulzoni kommuunis, on uuristatud rusukalletesse Combalou lubjakivikaljude jalamil ning need kaljud on sajandite jooksul murdunud ja varisenud. Nendes rusukalletes tekkinud praod on looduslikud korstnad (fleurines), kus tekib suuremal või väiksemal kiirusel liikuv jaheda ja niiske õhu vool. Sõltuvalt välistemperatuuri muutustest ja õhurõhust toimivad need lõhed tohutute niiske ja külma õhu generaatoritena. Õhk, mis siseneb lõhesse, jahtub kirdesse pööratud kaljude külmade seinte vahel, liigub alla rusukalde põhja ja muutub maa-aluste veekihtide toimel niiskemaks. Sel moel tekitavad nn korstnad keldrites erilise loodusliku mikrokliima ning tasakaalustavad ja hoiavad seda, võimaldades Penicillium roqueforti'l areneda.

„Roquefort“ on väga vana päritoluga juust. Seda on mainitud Aveyroni departemangu territooriumil asuva Conques'i kloostri käsikirjas 1070. aastal. Oma otsusega kinnitas Toulouse'i parlament 1666. aastal kõiki Karl VI poolt „Roquefort'i“ kaitseks antud kuninglikke privileege ja andis Roquefort-sur-Soulzoni elanikele ainuõiguse „Roquefort'i“ juustu laagerdamiseks. 18. sajandil kiitsid Diderot ja d'Alembert „Roquefort'i“ kui juustude kuningat. Seejärel on mitme kohtuotsuse kohaselt lubatud „Roquefort'i“ juustu laagerdada vaid Combalou rusukallete piirkonnas. Prantsuse parlament võttis 26. juulil 1925. aastal seaduse, mille kohaselt sai „Roquefort'ist“ esimene päritolunimetusega juust.

„Roquefort'i“ eripära toetub selle geograafilise piirkonna karjakasvatustavadele. Kasvatatakse Lacaune'i tõugu uttesid, kasutatakse põllumajandusliku majapidamise lähedal asuvaid söödavarusid ja paikset karjatamist. Lacaune'i tõugu lambad on väga hästi keskkonnaga kohanenud. Nende villkate on seljal eriti paks, kaitstes suvel päikese eest ja aidates taluda kuumust. Nende sõrad on kohanenud klibuse pinnasega. Karjamaal saavad lambad seega parimal viisil kätte kõik selle, mida pakub geograafilise piirkonna taimkate, mille toiteväärtus on sageli vähene. Geograafilises piirkonnas aastakümneid toimunud geneetilise valiku tulemusena on Lacaune'i tõugu uted tänapäeval tunnustatud piimalambad. Uttesid peetakse kohaliku tava kohaselt, neid karjatatakse geograafilise piirkonna karjamaadel ning ajutistel ja püsirohumaadel, sealt varutakse ka uttede sööt. Väljastpoolt põllumajanduslikku majapidamist toodetud sööda ostmine on piiratud.

„Roquefort'i“ tootmiseks on vaja spetsiifilist oskusteavet. Seda juustu toodetakse ainult toorest täispiimast. Juustumassile külvatavat hallituse Penicillium roqueforti kultuuri kasvatatakse Roquefort-sur-Soulzoni kommuunis asuvate looduslike koobaste mikrokliimas traditsioonilisest tüvikultuurist. Nõrutamine toimub ilma pressimiseta. Juustumassi nn õhutamiseks torgatakse sellesse väikesed augud. Seejärel laagerdatakse „Roquefort'i“ juustu Combalou mägipiirkonna rusukalletes asuvates keldrites, kus toimub looduslik jaheda ja niiske õhu liikumine, mis on vajalik Penicillium roqueforti hea arengu tagamiseks. Seejärel asetatakse juust kaitsvasse pakendisse, et aeglustada Penicillium roqueforti arengut, mis jätkub aeglase küpsemise jooksul.

„Roquefort“ on sinihallitusjuust, mis on valmistatud eranditult toorest lamba täispiimast, laagerdunud ja küpsenud vähemalt 90 päeva alates valmistamise kuupäevast.

Juustumass on suure rasvasisaldusega ja ühtlane, kaetud ühtlaselt rohekassiniste soontega, omapärane lõhnabukett on kerge hallituslõhna varjundiga ning peene ja eripärase maitsega.

Asjaolu, et Lacaune'i tõugu lambaid peetakse traditsioonilise karjapidamisviisi kohaselt, kasutades geograafilise piirkonna ressurssidel põhinevat sööta, mõjutab lambapiima koostist, eelkõige juustule maitset andvate rasvhapete sisaldust. Kasutatav toorpiim aitab luua „Roquefort'i“ aroomibuketi, mis kujuneb Penicillium roqueforti mõjul välja juustu laagerdumisel ja küpsemisel.

„Roquefort'i“ valmistamisel toorest täispiimast peab juustumeister olukorda pidevalt hindama. Oskusteave on toote valmistamisel määrava tähtsusega, näiteks ilma pressimata nõrutamine, mille tulemusena tekivad juustumassis korrapärased lõhed, ja juustumassi aukude torkamine, mis tagab õhu juurdepääsu, on väga olulised hallitusseene Penicillium roqueforti arenemiseks laagerdumise käigus ja sinihallituse ühtlaseks jaotumiseks.

Combalou mägipiirkonna rusukalletesse rajatud laagerduskeldrite õhutamine toimub kaljulõhede kaudu ning keldrite looduslikud füüsikalised ja bioloogilised keskkonnatingimused on eriti sobivad „Roquefort'i“ valmistamiseks. See keskkond on eriti soodne Penicillium roqueforti arenguks. Hallitus levib juustus, muudab selle värvi rohekassiniseks ja annab juustule maitse.

Laagerdumisele järgneva aeglase küpsemise käigus muutub „Roquefort'i“ juustumassi tekstuur kreemjaks, mis võimaldab pärast vähemalt 90 päeva möödumist tuua esile omapärase lõhnabuketi, millel on kerge hallituslõhna varjund.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-95e2de1b-420c-40c5-8fcd-3e1e0df9d711