ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(23)

Liidu makromajanduslikku finantsabi tuleks anda ainult juhul, kui on täidetud majanduspoliitilised tingimused, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Ukraina ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Võttes arvesse Ukrainale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või lõpetamise suhtes kohaldada kontrolimenetlust,
(7)

Komisjon järeldas 19. detsembri 2013. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule Europassi algatuse hindamise kohta, et riiklike Europassi keskuste ülesanne suurendada teadlikkust Europassist ja anda huvitatud pooltele vajalikku teavet on Europassi rakendamiseks sobiv mudel. Lisaks järeldas komisjon, et enamik Europassi vahendeid ei jõudnud siiski potentsiaalsete kasutajateni ning nende levik on geograafiliselt ja vanuserühmade lõikes ebavõrdne, ning et enamate võimalike kasutajateni saaks jõuda parema koordineerimisega ning nõustamist ja mobiilsust toetavate teenuste lõimimisega Europassi raamistikku.
(3)

Gruusia eelarvepuudujääk on endiselt märkimisväärne ning riigi valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvab. Gruusia maksebilansi positsioon on väga suure jooksevkonto puudujäägi ja suure välisvõla tõttu samuti endiselt ebakindel. Gruusia välisvaluutareservid on olnud absoluutväärtuses stabiilsed, kuid võttes arvesse suurenevat vajadust reservide järele, on reservid langenud allapoole taset, mis on Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) hinnangul piisav. Samuti kohaneb Gruusia jätkuvalt liiduga sõlmitud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuetega.
Märkused: — Helehallid lahtrid tähendavad, et asjakohaste andmete esitamine on vabatahtlik. — Tumehallid lahtrid tähendavad, et asjakohaste andmete esitamine võib olla kohustuslik või vabatahtlik vastavalt komisjoni 17. detsembri 2019. aasta rakendusotsuse (EL) 2019/2193 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/19/EL (elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta) kohaldamiseks vajalikud andmete arvutamise, kontrollimise ja esitamise eeskirjad ning andmete esitamise vormid) (ELT L 330, 20.12.2019, lk 72) artikli 2 lõikele 6. — Liikmesriigid peavad tegema vahet tegelike nullide (0 tonni) ja puuduvate väärtuste/teadmata koguste vahel. Nad märgivad „0“ koguse „null tonni“ kohta ja „M“, kui andmed ei ole teada.“
IV liide

PÄRITOLUKINNITUS

Koostatakse mis tahes äridokumendil, millel on näidatud eksportija ja kaubasaadetise vastuvõtja nimi ja täielik aadress ning kaupade kirjeldus ja väljastamiskuupäev.

Prantsuskeelne sõnastus

L’exportateur (Numéro d’exportateur enregistré – excepté lorsque la valeur des produits originaires contenus dans l’envoi est inférieure à EUR 10.000 (6 13 21 25)) des produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (7 14 22 26) au sens des règles d’origine de la Décision d’association des pays et territoires d’outre-mer et que le critère d’origine satisfait est … … (8 15 23 27)

Ingliskeelne sõnastus

The exporter (number of registered exporter – unless the value of the consigned originating products does not exceed EUR 10,000 (6 13 21 25)) of the products covered by this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of . . . preferential origin (7 14 22 26) according to rules of origin of the Decision on the association of the overseas countries and territories and that the origin criterion met is … … (8 15 23 27)
(2)

Komisjoni otsuse 2003/467/EÜ (3) artiklis 1 on sätestatud, et kõnealuse otsuse I lisa 2. peatükis on loetletud liikmesriikide piirkonnad, mis on veisekarjadega seoses kuulutatud ametlikult tuberkuloosivabaks.
(1)

Komisjoni otsuse 2004/558/EÜ (2) bulgaaria- ja prantsuskeelse versiooni artikli 3 lõike 1 punktis b on viga. Bulgaaria- ja prantsuskeelses versioonis on kirjas, et aretuseks või tootmiseks ettenähtud veistelt tuleb võtta vereproov vähem kui 21 päeva jooksul pärast nende saabumist isolatsioonirajatisse, samas kui õige tagatis oleks, et vereproove ei tohi võtta varem kui 21 päeva pärast nende saabumist isolatsioonirajatisse.
(6)

Nõukogu on kindlaks teinud, et veel kaks isikut ja üks üksus on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse selle ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et need isikud ja see üksus tuleks lisada nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4.
(3)

13. septembril 2018 saadetud kirjas palus Dow AgroSciences Europe komisjoni, et Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kontekstis tuleks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda load, mille puhul kõnealune äriühing on esindaja või loa hoidja, anda üle äriühingule Dow AgroSciences Distribution S.A.S, kelle asukoht on Prantsusmaal. Dow AgroSciences Distribution S.A.S kinnitas 7. septembri 2018 kirjaga, et on üleandmisega nõus.
(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).
(3)

15. novembril 2018 esitati komisjonile taotlus tunnustada, et kavaga „U.S. Soybean Sustainability Assurance Protocol“ tõendatakse biokütusesaadetiste vastavust direktiivides 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. Kava asukoht on 16305 Swingley Ridge Road, Suite 200 Chesterfield, MO 63017, Ameerika Ühendriigid. See hõlmab Ameerika Ühendriikides toodetud sojaube ning järelevalveahelat sojaube tootvatest põllumajandusettevõtetest kuni nende eksportimise kohani.
(3)

Kuna kolmandatest riikidest pärit seemnekartuli samaväärsuse määramine ühenduse seemnekartuliga ei ole veel lõppenud ja uus turustushooaeg algab pärast 2018. aasta lõppu, on vaja lubada liikmesriikidel pikendada samaväärsust käsitlevate riiklike otsuste kehtivusaega. Luba peaks kestma kuni 31. märtsini 2024, et oleks piisavalt aega kõnealuse liidu samaväärsuse kindlakstegemiseks. See on kooskõlas kuupäevaga, mis võeti vastu komisjoni rakendusotsusega 2011/778/EÜ (2).
(1)

Direktiivi 2008/90/EÜ artikli 12 lõike 1 kohaselt peab komisjon otsustama, kas kolmandates riikides toodetud ning tarnija kohustuste, sordiehtsuse, omaduste, taimehaiguste, kasvusubstraadi, pakendi, kontrollimise korra ning markeerimise ja pitseerimise osas sarnaste garantiidega kaetud paljundusmaterjal ja viljapuud on kõigis loetletud aspektides samaväärsed liidus toodetud ja kõnealuse direktiivi nõuetele ja tingimustele vastava paljundusmaterjali ja viljapuudega. Direktiivi 2008/90/EÜ artikli 12 lõikega 2 on ette nähtud erand, mis lubab liikmesriikidel kuni sellise otsuse tegemiseni kohaldada paljundusmaterjali ja viljapuude impordi suhtes tingimusi, mis on vähemalt samaväärsed liidus toodetud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude suhtes kohaldatavate tingimustega.
(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).
(3)

Nodulaarse dermatiidi puhangutele reageerimiseks rakendasid haigusest mõjutatud liikmesriigid Kreeka ja Bulgaaria ning naabruses asuvad haigusest mõjutatud kolmandad riigid oma elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejaliste massilise vaktsineerimise programme. 2016. ja 2017. aastal rakendati ennetavalt ning naabruses asuvate liikmesriikide ja kolmandate riikide epidemioloogilist olukorda arvestades nodulaarse dermatiidi vastase massilise vaktsineerimise programmi Horvaatias, kus nodulaarset dermatiiti ei ole siiani esinenud. Komisjon kiitis komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2009 (4) kohaselt heaks nodulaarse dermatiidi vastase vaktsineerimise programmid Kreekas, Bulgaarias ja Horvaatias ning kõnealuse õigusakti lisas on need kolm liikmesriiki nõuetekohaselt loetletud riikidena, kes on nodulaarse dermatiidi vastase vaktsineerimise programmid heaks kiitnud.
(2)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/2008 (5) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed, mida tuleb võtta seoses nodulaarse dermatiidi puhangutega liikmesriikides või nende osades, mis on loetletud kõnealuse otsuse I lisas, sealhulgas selliste nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kavade miinimumnõuded, mille liikmesriigid esitavad komisjonile heakskiitmiseks. Rakendusotsuses (EL) 2016/2008 on „nakkusega tsoon“ määratletud kui kõnealuse otsuse I lisa II osas loetletud selline osa liikmesriigi territooriumist, mis hõlmab piirkonda, kus nodulaarse dermatiidi esinemine on kinnitust leidnud, ning direktiivi 92/119/EMÜ kohaselt kehtestatud mis tahes kaitsetsoon ja järelevalvetsoon, ning kus võib läbi viia nodulaarse dermatiidi vastase vaktsineerimise pärast seda, kui vaktsineerimiskava on heaks kiidetud. Kõnealuses rakendusotsuses on samuti määratletud „taudivaba tsoon, kus viiakse läbi vaktsineerimine“ kui kõnealuse lisa I osas loetletud selline osa liikmesriigi territooriumist, mis hõlmab nodulaarse dermatiidi nakkusega tsoonist väljaspool olevaid piirkondi, kus viiakse läbi nodulaarse dermatiidi vastane vaktsineerimine pärast seda, kui vaktsineerimiskava on heaks kiidetud.
(9)

Üldiselt lubatakse erandeid kehtestada piiratud tähtajaks, et oleks võimalik hinnata erimeetme asjakohasust ja tõhusust. Erandid annavad liikmesriikidele aega võtta vastu muid tavapäraseid meetmeid, et lahendada probleem enne erimeetme kehtivuse lõppemist, mis muudaks erandi pikendamise seega ülearuseks. Erand, millega lubatakse kasutada pöördmaksustamist, antakse üksnes erandkorras konkreetses valdkonnas, kus esineb pettusi, ning see on viimane abinõu. Kuni erimeetme kehtivuse lõppemiseni peaks Leedu rakendama muid tavapäraseid meetmeid, et võidelda käibemaksupettuse vastu kõvaketastega kauplemisel, mistõttu ei oleks nende tarnete puhul enam vaja teha erandeid direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193.
(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga uluksigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (5).
(3)

Nõukogu rõhutas oma 25. juuni 2018. aasta järeldustes Saheli/Mali kohta, et tähtis on muuta ÜJKP Sahelis piirkonnaüleseks, eesmärgiga tugevdada, kui see on asjakohane, tsiviilalast ja sõjalist toetust piiriülesele koostööle, piirkondliku koostöö struktuure, sh eriti G5 Saheli struktuure, ning G5 riikide suutlikkust ja isevastutust, et lahendada julgeolekuprobleemid piirkonnas.
LISA

Allpool nimetatud isikuid käsitlevad kanded asendatakse järgmiste kannetega:

„(42) Jalaluddin Haqqani (teise nimega: a) Jalaluddin Haqani, b) Jallalouddin Haqqani, c) Jallalouddine Haqani).

Tiitel: maulavi. Loetellu kandmise põhjused: Talibani režiimi ajal piiriminister. Sünniaeg: a) ligikaudu 1942, b) ligikaudu 1948. Sünnikoht: a) Garda Saray ala, Waza Zadrani ringkond, Paktia provints, Afganistan; b) Neka ringkond, Paktika provints, Afganistan. Kodakondsus: Afganistan. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev:31.1.2001.

Muu teave: Sirajuddin Jallaloudine Haqqani, Nasiruddin Haqqani ja Badruddin Haqqani (surnud) isa. Mohammad Ibrahim Omari ja Khalil Ahmed Haqqani vend. On Talibani aktiivne juht. Viibib arvatavasti Afganistani ja Pakistani piirialal. Ta oli 2008. aastal Talibani Miram Shah' šuura juht. Kuulub Zadrani hõimu. Läbivaatamine vastavalt julgeolekunõukogu resolutsioonile 1822 (2008) viidi lõpule 27. juulil 2010. Teadaolevalt suri 2018. aasta septembris. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehele https://www.interpol.int/en/notice/search/un/1427400.

Lisateave sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise põhjuste kirjeldavast kokkuvõttest:

Jalaluddin Haqqanil on lähedased suhted Mohammed Omariga ning tal olid lähedased suhted Osama bin Ladeniga (surnud). Ta on Sirajuddin Jallaloudine Haqqani, Nasiruddin Haqqani ja Badruddin Haqqani (surnud) isa ning Mohammad Ibrahim Omari ja Khalil Ahmed Haqqani vend. On Talibani aktiivne juht. Jalaluddin Haqqani oli 2007. aastal ka sidepidajaks Al-Qaida ja Talibani vahel. Ta oli 2008. aasta juunis Talibani „Miram Shah' nõukogu“ esimees.

Algul oli ta Mwalawi Hezbi Islami rühmituse komandör Khosti, Paktika ja Paktia provintsis. Hiljem ühines ta Talibaniga ning määrati ametisse piiriministrina. Pärast Talibani režiimi langemist põgenes ta koos Talibani ja Al-Qaida salkadega Waziristani põhjaossa ning hakkas oma jõudusid ümber grupeerima võitluseks Afganistani valitsusega.

Haqqanit on süüdistatud osavõtus Kabuli India saatkonna pommitamisest 2008. aastal ning katses mõrvata president Karzaid samal aastal Kabulis toimunud sõjaväeparaadi ajal. Haqqani oli seotud ka 2009. aasta veebruaris toimunud rünnakuga ministeeriumihoonetele Kabulis.

Jalaluddin Haqqani on Haqqani võrgustiku asutaja.“
(9)

12. ja 13. detsembril 2002 Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel võeti vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et Berliin-pluss-kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liidu liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel“ osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,
1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega: „Artikkel 1 Poolas lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*1) IV lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid: a) seade Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas; b) seade Ultra FOM 300 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas; c) seade Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas; d) seade IM-03 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas; e) seade Autofom III ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas; f) seade CSB Image-Meater (CSB) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 6. osas; g) seade Fat-O-Meater II (FOM II) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 7. osas; h) käsitsimeetod (ZP) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 8. osas. i) seade gmSCAN ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 9. osas; j) seade ESTIMEAT ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 10. osas; k) seade MEAT3D ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 11. osas. Esimese lõigu punktis b osutatud seadme Ultra FOM 300 puhul on ette nähtud, et pärast mõõtmistoimingu lõppu peab olema võimalik rümbal tõendada, et seade mõõtis mõõdikutele F1 ja F2 vastavaid väärtusi lisa 2. osa punktiga 3 ettenähtud kohas. Mõõtmiskoha vastav märkimine peab toimuma üheaegselt mõõtmisega. Esimese lõigu punktis h osutatud käsitsimeetodit ZP lubatakse kasutada üksnes sellistes tapamajades, mille tapmisliini töötlemisvõimsus on kuni 40 siga tunnis. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).“"
(2)

13. septembril 2018 saadetud kirjas palus Dow AgroSciences Ltd. komisjoni, et Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kontekstis tuleks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda load, mille puhul äriühing Dow AgroSciences Ltd. esindab äriühingut Dow AgroSciences LLC, anda üle äriühingule Dow AgroSciences Distribution S.A.S, kelle asukoht on Prantsusmaal. Dow AgroSciences Distribution S.A.S kinnitas 7. septembri 2018. aasta kirjaga, et ta on esindaja üleminekuga nõus.
(1)

Direktiivis 91/496/EMÜ on sätestatud kolmandatest riikidest Euroopa Liitu saabuvate loomade veterinaarkontrolli põhimõtted. Direktiivis 97/78/EÜ on sätestatud kolmandatest riikidest liitu toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted. Mõlemas direktiivis on sätestatud meetmed, mida komisjon saab võtta, kui kolmanda riigi territooriumil ilmneb või levib haigus, mis võib kujutada tõsist ohtu loomade või inimeste tervisele või kui seda õigustab loomade tervisega seotud muu tõsine põhjus.
(2)

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kontekstis palus äriühing Dow AgroSciences Europe 13. septembril 2018 saadetud kirjas komisjonil muuta geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubadega seoses oma esindajat nii, et selleks saaks äriühingute Dow AgroSciences Ltd. ja Dow AgroSciences Europe Ltd asemel äriühing Dow AgroSciences Distribution S.A.S., kelle asukoht on Prantsusmaal. 12. oktoobril 2018 saadetud kirjas selgitas Dow AgroSciences LLC, et Dow AgroSciences Europe, Dow AgroSciences Ltd. ja Dow AgroSciences Europe Ltd on sama juriidiline isik. 7. septembri 2018 kirjaga kinnitas Dow AgroSciences Distribution S.A.S, et on esindaja üleminekuga nõus.
14)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt: a) pealkiri asendatakse järgmisega: „Varustuse ja operatsioonidega seotud rahastamiskõlblikud meetmed“; b) lisatakse järgmine lõige: „1a. Liidu rahaline toetus selliste vahendite transpordiks, mis ei ole eelnevalt Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursile eraldatud ja mida kasutatakse õnnetuse või õnnetuse ohu korral liidus või väljaspool liitu, ei ületa 75 % rahastamiskõlblikest kogukuludest.“; c) lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega: „2. Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursile eraldatud vahendite puhul on liidus või osalevas riigis toimunud õnnetuse või tekkinud õnnetuse ohu korral liidu rahalise toetuse summa piiratud maksimaalselt 75 %-ga vahendite käitamise kuludest, sealhulgas transpordikuludest. 3. Transpordile antava liidu rahalise toetuse summa ei või ületada 75 % rahastamiskõlblikest kogukuludest, mis on seotud eelnevalt Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursile eraldatud vahendite transpordiga, kui neid kasutatakse õnnetuse või õnnetuse ohu korral väljaspool liitu, nagu on osutatud artiklis 16. 4. Transpordiressurssidele antav liidu rahaline toetus võib lisaks katta maksimaalselt 100 % punktides a, b, c ja d kirjeldatud rahastamiskõlblikest kogukuludest, kui see on vajalik liikmesriikide ressursside ühiskasutusse andmise tõhustamiseks operatiivsel tasandil ning kui kulud on seotud ühega järgmistest: a) laopinna lühiajaline rentimine liikmesriikidelt saadud abi ajutiseks ladustamiseks, et hõlbustada selle koordineeritud transportimist; b) transport abi pakkuvast liikmesriigist abi koordineeritud transporti hõlbustavasse liikmesriiki; c) liikmesriikide abi ümberpakkimine, eesmärgiga kasutada maksimaalselt ära olemasolevaid transpordivõimalusi või täita konkreetseid tegevusalaseid nõudeid, või d) ühiskasutusse antud ressursside kohalik transportimine, transiit ja ladustamine, et tagada nende koordineeritud toimetamine lõppsihtkohta abi taotlevas riigis. 4a. Kui rescEU vahendeid kasutatakse riiklike vajaduste jaoks vastavalt artikli 12 lõikele 5, katavad vahendeid kasutavad liikmesriigid kõik kulud, sealhulgas hooldus- ja parandamiskulud. 4b. Kui rescEU vahendeid kasutatakse liidu mehhanismi raames, katab liidu rahaline toetus 75 % tegevuskuludest. Erandina esimesest lõigust katab liidu rahaline toetus 100 % väikese tõenäosuse, kuid suure mõjuga õnnetuse puhul vajalike rescEU vahendite tegevuskuludest, kui neid vahendeid kasutatakse liidu mehhanismi raames. 4c. Vahendite kasutamisel väljaspool liitu, millele on osutatud artikli 12 lõikes 10, katab liidu rahaline toetus 100 % tegevuskuludest. 4d. Kui käesolevas artiklis osutatud liidu rahaline toetus ei kata kuludest 100 %, kannab ülejäänud summa abi taotleja, kui abi pakkuva liikmesriigiga või rescEU vahendeid vastu võtva liikmesriigiga ei ole kokku lepitud teisiti.“; d) lisatakse järgmine lõige: „8. Transpordikulud võivad hõlmata iga kulukategooria kohta kindlaks määratud ühikuhindu, ühekordseid makseid või kindlamääralisi makseid.“
(1)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/715 (2) on sätestatud meetmed seoses perekondade Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. liikide ja nende hübriidide viljadega (muud kui Citrus aurantium L. ja Citrus latifolia Tanaka viljad) (edaspidi „määratletud puuviljad“), mis on pärit Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast või Uruguayst, et tõkestada Phyllosticta citricarpa (edaspidi „määratletud organism“) sissetoomist liitu ja seal levimist.
(5)

Otsusega (EL) 2017/1217 tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni otsus 2011/383/EL (8) universaalpuhastusvahendite ja sanitaarpuhastusvahendite tooterühma kohta. Otsusega (EL) 2017/1217 nähti ette 18 kuu pikkune üleminekuperiood, et anda tootjatele, kelle toodetele on antud universaalpuhastusvahendite ja sanitaarpuhastusvahendite ELi ökomärgis vastavalt otsuses 2011/383/EL sätestatud kriteeriumidele, piisavalt aega oma toodete vastavusse viimiseks otsuses (EL) 2017/1217 sätestatud kriteeriumide ja nõuetega. Üleminekuperiood lõppes 26. detsembril 2018. Mitu pädevat riigiasutust on komisjonile teatanud, et üleminekuperioodi on vaja kuue kuu võrra pikendada, kuna taotluste hulk ELi ökomärgise andmist käsitlevate lepingute uuendamiseks on suur. Komisjon hindas olukorda ja leidis, et käesoleval juhul on erandkorras vaja pikendada üleminekuperioodi kuue kuu võrra.