EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

26. aprill 2007,

üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta

(EKP/2007/2)

(2007/600/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 105 lõike 2 esimest ja neljandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 3.1, 17, 18 ja 22,

ning arvestades järgmist:

Senine üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarvelduste kiirülekandesüsteem (TARGET) on detsentraliseeritud ning ühendab riikide reaalajalisi brutoarveldussüsteeme ja EKP maksesüsteemi. 30. detsembri 2005. aasta suunis EKP/2005/16 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta (1) on peamine TARGETi suhtes kohaldatav õigusakt.

TARGET2 asutamine ja tegevus toimub kolmel tasandil. TARGET2 kõrgeim pädevus ja selle avaliku funktsioneerimise tagamine on esimesel tasandil (EKP nõukogu). Teisel tasandil (eurosüsteemi keskpangad) on TARGET2 teisene pädevus ning kolmandal tasandil (ühisplatvormi käitavad keskpangad) toimub ühisplatvormi ülesehitus ja käitamine eurosüsteemi huvides.

Nii TARGETi kui ka TARGET2 asutamine on oluline eurosüsteemi põhiülesannete täitmiseks, s.o ühenduse rahapoliitika teostamiseks ja maksesüsteemide tõrgeteta toimimiseks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1. TARGET2 puhul toimub reaalajaline euromaksete arveldus keskpangarahas. TARGET2 asutatakse ja see tegutseb ühisplatvormina, mille kaudu esitatakse ja töödeldakse maksejuhiseid ning saadakse makseid tehniliselt ühetaoliselt.

2. TARGET2 õigusliku struktuuri moodustavad mitmed reaalajalised brutoarveldussüsteemid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

„adresseeritav panga tunnuskoodi omanik (addressable BIC holder)” – üksus, a) kellel on panga tunnuskood (BIC); b) keda ei tunnustata kaudse osalejana; ja c) kes on otseosaleja korrespondent või klient, või otseosaleja või kaudse osaleja filiaal, ja kes saab esitada maksejuhiseid ja saada makseid TARGET2 osasüsteemist otseosaleja kaudu;

„kaudne osaleja (indirect participant)” – Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) asutatud krediidiasutus, kes on sõlminud otseosalejaga lepingu maksejuhiste esitamise ja maksete saamise kohta selle otseosaleja maksemooduli konto kaudu ning kelle TARGET2 osasüsteem on tuvastanud kaudse osalejana;

„maksemooduli konto (PM account)” – TARGET2 osaleja maksemoodulis peetav konto eurosüsteemi keskpanga juures, mis on TARGET2 osalejale vajalik, et:

Artikkel 3

TARGET2 osasüsteemid

1. Iga eurosüsteemi keskpank käitab oma TARGET2 osasüsteemi.

2. Iga TARGET2 osasüsteem peab olema määratletav süsteemina vastavalt riigi õigusaktile, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998 direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (2).

3. TARGET2 osasüsteemide nimedes võib esineda ainult „TARGET2” ning asjakohase eurosüsteemi keskpanga või selle eurosüsteemi keskpanga liikmesriigi nimi või lühend. EKP TARGET2 osasüsteemi nimi on TARGET2-ECB.

Artikkel 4

Mitteosalevate liikmesriikide RKPde TARGET2 ühendus

Mitteosalevate liikmesriikide RKPd võivad saada TARGET2 ühenduse ainult siis, kui nad sõlmivad eurosüsteemi keskpankadega lepingu. Selles lepingus tuleb sätestada, et ühendatud keskpangad järgivad käesolevat suunist, võttes arvesse mis tahes omavahel kokku lepitud nõuetekohaseid määratlusi ja kohandusi.

II JAGU

JUHTIMINE

Artikkel 5

Juhtimistasandid

1. Piiramata põhikirja artiklit 8, põhineb TARGET2 juhtimine kolmetasandilisel juhtimisskeemil. EKP nõukogu (1. tasand), eurosüsteemi keskpankade (2. tasand) ja ühisplatvormi käitavate keskpankade (3. tasand) ülesanded on sätestatud I lisas.

2. Nõukogu vastutab TARGET2 suunamise, juhtimise ja kontrollimise eest. 1. tasandile määratud ülesanded on nõukogu ainupädevuses. EKPS makse- ja arveldussüsteemide komitee (Payment and Settlement Systems Committee, PSSC) abistab nõukogu TARGET2 küsimustes nõuandva organina.

3. Kooskõlas põhikirja artikli 12.1 kolmanda lõiguga vastutavad eurosüsteemi keskpangad 2. tasandile pandud ülesannete eest, võttes arvesse nõukogu poolt määratletud üldraamistikku. Lisaks nõuandvale rollile teostab makse- ja arveldussüsteemide komitee ka 2. tasandi ülesandeid. Ühendatud keskpangad osalevad 2. tasandiga seotud küsimustes hääleõiguseta. RKPdel, kes ei ole eurosüsteemi keskpangad ega ühendatud keskpangad, on ainult 2. tasandi vaatlejastaatus.

4. Eurosüsteemi keskpangad korraldavad oma suhted kohaseid lepinguid sõlmides. Selliste lepingutega seotud hääletamine toimub lihthääleenamusega ja igal eurosüsteemi keskpangal on üks hääl.

5. Kooskõlas põhikirja artikli 12.1 kolmanda lõiguga, vastutavad ühisplatvormi käitavad keskpangad 3. tasandile pandud ülesannete eest, võttes arvesse nõukogu poolt määratletud üldraamistikku.

6. Ühisplatvormi käitavad keskpangad peavad sõlmima lepingu eurosüsteemi keskpankadega ning sätestama mis teenuseid esimesed teistele osutavad. Kohastel juhtudel peab see leping hõlmama ka ühendatud keskpangad.

III JAGU

TARGET2 TALITLUS

Artikkel 6

TARGET2s osalemise ühtsed tingimused

1. Iga osalev RKP kehtestab II lisas sätestatud TARGET2s osalemise ühtsete tingimuste rakendamise korra. Kord reguleerib ainult osaleva RKP ja tema osalejate suhteid seoses maksete töötlemisega maksemoodulis.

2. EKP võtab vastu TARGET2-ECB tingimused, rakendades selleks ühtsed tingimused erisusega, et TARGET2-ECB teenuseid osutatakse ainult makse- ja arveldusasutustele, sealhulgas väljaspool EMPd asutatud asutustele, kui nende üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus ja EKP nõukogu on heaks kiitnud nende juurdepääsu TARGET2-ECB-le.

3. Eurosüsteemi keskpankade poolt ühtsete tingimuse rakendamiseks vastu võetud korrad tuleb avaldada.

4. Eurosüsteemi keskpangad võivad taotleda siseriiklikest õigusaktidest tulenevate piirangute korral erandeid ühtsetest tingimustest. Nõukogu kaalub selliseid taotlusi üksikjuhtude kaupa ja annab erandi kohastel juhtudel.

5. Valuutalepingust tulenevalt võib EKP määrata TARGET2s osalemise asjakohased tingimused II lisa artikli 4 lõike 2 punktis e viidatud üksustele.

6. Kui üksus tegutseb otseosaleja kaudu, kes on EL liikmesriigi RKP, kuid ei ole eurosüsteemi keskpank ega ühendatud keskpank, ei võimalda eurosüsteemi keskpangad tema tegutsemist kaudse osalejana ega tema registreerimist adresseeritava panga tunnuskoodi omanikuna nende TARGET2 osasüsteemis.

Artikkel 7

Päevasisene laen

1. Osalevad RKPd võivad anda päevasisest laenu, kui see toimub kooskõlas III lisas sätestatud päevasise laenu andmise sätete rakendusaktidega.

2. 28. jaanuari 2003. aasta otsus EKP/2003/NP2, millega muudetakse otsust EKP/1999/NP3 Euroopa Keskpanga maksesüsteemi kohta, sätestab EKP tehingupoolte päevasisese laenu nõuetele vastavuse kriteeriumid. EKP poolt antud päevasisene laen on piiratud vastava päevaga ning seda ei saa pikendada üleöölaenuks.

Artikkel 8

Kõrvalsüsteemid

1. Eurosüsteemi keskpangad osutavad kõrvalsüsteemidele keskpangarahas rahaülekande teenuseid maksemoodulis või, üleminekuperioodi puhul ja kohastel juhtudel, kohalikel kontodel. Neid teenuseid reguleeritakse eurosüsteemi keskpankade ja vastavate kõrvalsüsteemide vaheliste kahepoolsete lepingutega.

2. Kahepoolsed lepingud kõrvalsüsteemidega, kes kasutavad kõrvalsüsteemiliidest, peavad olema kooskõlas IV lisaga. Lisaks peab eurosüsteemi keskpank tagama, et nende lepingute suhtes kohaldatakse mutatis mutandis II lisa järgmisi sätteid:

3. Kahepoolsed lepingud osalejaliidest kasutavate kõrvalsüsteemidega peavad vastama järgmisele:

Artikkel 9

Kuluarvestuse metoodika

1. Ühisplatvormi rahastamise eeskirjad kehtestab EKP nõukogu. Ühisplatvormi tegevusest tulenev ülejääk või puudujääk jagatakse osalevate RKPde vahel vastavalt põhikirja artiklis 29 sätestatud EKP kapitali märkimise alusele.

2. EKP nõukogu kehtestab TARGET2 põhiteenuste ühtse kuluarvestuse metoodika ja hinnakujundusstruktuuri.

Artikkel 10

Turvalisuse reeglid

1. EKP nõukogu määratleb ühisplatvormi, üleminekuperioodil kohaliku konto, tehnilise infrastruktuuri turvapoliitika ja -nõuded ning kontrollid.

2. Eurosüsteemi keskpangad peavad järgima lõikes 1 osutatud meetmeid ning tagama nende järgimise ühisplatvormi kasutamisel.

Artikkel 11

Auditeerimise reeglid

Audit tuleb teostada kooskõlas EKP nõukogu poolt kinnitatud EKPS auditi põhimõtete ja tingimustega.

IV JAGU

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 12

Vaidluste lahendamine ja kohaldatav õigus

1. Käesoleva suunisega seotud vaidluste korral eurosüsteemi keskpankade vahel peavad asjaomased pooled need lahendama kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga EKPS siseste vaidluste lahendamise korra kohta.

2. Erandina lõikest 1 lahendab EKP nõukogu vaidluse juhul, kui asjaomased pooled ei leia kokkulepet vaidluses ülesannete jaotuse kohta 2. ja 3. tasandi vahel.

3. Lõikes 1 osutatud vaidluste puhul määratakse poolte vastastikused õigused ja kohustused kindlaks eelkõige käesolevas suunises sätestatud reeglite ja korra alusel. TARGET2 osasüsteemide vahelisi makseid käsitlevates vaidlustes tuleb täiendavalt kohaldada makse saaja eurosüsteemi keskpanga asukohamaa õigust, kui see ei ole vastuolus käesoleva suunisega.

Artikkel 13

Üleminek ühisplatvormile

1. Üleminek senistelt TARGETi süsteemidelt ühisplatvormile toimub järgmistel kuupäevadel:

18. veebruaril 2008 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique, Suomen Pankki, Banque de France, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland, De Nederlandsche Bank, Banco de Portugal ja Banco de España; ja

2. Eurosüsteemi keskpank, kes ei ole ettenägematute asjaolude tõttu ühisplatvormile üle läinud 19. maiks 2008, läheb üle 15. septembriks 2008.

Artikkel 14

Jõustumine ja kohaldamine

1. Käesolev suunis jõustub 30. aprillil 2007, arvestades artiklis 15 sätestatud üleminekusätteid.

2. Piiramata artiklit 15, tunnistatakse suunised EKP/2005/16 ja EKP/2006/11 kehtetuks alates 15. septembrist 2008.

Artikkel 15

Üleminekusätted ja muud sätted

1. Kontode suhtes, mille osalev RKP on väljaspool maksemoodulit avanud krediidiasutuste ja kõrvalsüsteemide jaoks, kohaldatakse selle osaleva RKP eeskirju, võttes arvesse käesoleva suunise kohalikku kontot käsitlevaid sätteid ja nõukogu otsuseid. Kontode suhtes, mille osalev RKP on väljaspool maksemoodulit avanud muudele üksustele kui krediidiasutused ja kõrvalsüsteemid, kohaldatakse selle osaleva RKP eeskirju.

2. Suunist EKP/2005/16 kohaldatakse eurosüsteemi keskpangale, kuni tema reaalajaline brutoarveldussüsteem (või EKP puhul EKP maksesüsteem) on üle läinud ühisplatvormile ja algab tema üleminekuperiood. Pärast seda kohaldatakse sellise eurosüsteemi keskpanga suhtes ainult käesolevat suunist, arvestades lõigetes 3 ja 4 sätestatut, ning viiteid suunisele EKP/2005/16 loetakse vastava eurosüsteemi keskpanga osas viideteks käesolevale suunisele.

3. Suunises EKP/2005/16 sätestatud tasud kehtivad kõikide eurosüsteemi keskpankade suhtes kuni 18. mai 2008 tööpäeva lõpuni sellest olenemata, kas nad on selleks kuupäevaks ühisplatvormile üle läinud. Alates 19. maist 2008 kohaldatakse kõikide eurosüsteemi keskpankade suhtes II lisa VI liites ja IV lisa punktis 18 sätestatud tasusid.

4. Sidussüsteemi kaudu tehtud maksetega seotud eurosüsteemi keskpankade õiguste ja kohustuste suhtes, mis on määratletud suunises EKP/2005/16, kohaldatakse jätkuvalt suunist EKP/2005/16 olenemata sellest, kas vastav reaalajaline brutoarveldussüsteem (või EKP puhul EKP maksesüsteem) on juba ühisplatvormile üle läinud.

5. Olenemata sellest, kas vastav eurosüsteemi keskpank on juba ühisplatvormile üle läinud, lahendatakse kõik ajavahemikul 19. novembrist 2007 kuni 19. maini 2008 eurosüsteemi keskpankade vahel tekkivad probleemid või vaidlused artikli 12 kohaselt.

6. Üleminekuperioodil võib iga eurosüsteemi keskpank jätkata maksete ja muude tehingute arveldamist oma kohalikel kontodel, sealhulgas:

7. Üleminekuperioodi lõppemisel lõpetatakse järgmised tegevused:

8. Suunise EKP/2005/16 artikli 1 lõikes 1 osutatud mõiste „riigi reaalajalise brutoarveldussüsteemi talitlushäire” määratlus asendatakse järgmisega:

9. Suunise EKP/2005/16 artikli 8 lõike 4 punktid b ja c asendatakse järgmisega:

Artikkel 16

Adressaadid, rakendusmeetmed ja aastaaruanne

1. Käesolevat suunist kohaldatakse kõikide eurosüsteemi keskpankade suhtes.

2. Osalevad RKPd edastavad EKP-le hiljemalt 31. juuliks 2007 meetmete kava käesoleva suunise järgimiseks.

3. EKP koostab igal aastal EKP nõukogule aruande TARGET2 üldise toimimise kohta.

(1) ELT L 18, 23.1.2006, lk 1. Suunist on muudetud suunisega EKP/2006/11 (ELT L 221, 12.8.2006, lk 17).

(2) EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

Spetsifikatsiooniprotsessi metoodika ja 3. tasandi toodete heakskiitmine, mis on vajalik, et toode määratleda ning seejärel testida ja vastu võtta (eelkõige üldised ja üksikasjalikud kasutajaspetsifikatsioonid)

2. tasandil on teisene pädevus küsimuste osas, mis on antud talle otsustamiseks 1. tasandi poolt

II LISA

TARGET2S OSALEMISE ÜHTSED TINGIMUSED

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Mõisted Käesolevates ühtsetes tingimustes (edaspidi „ÜT”) kasutatakse järgmisi mõisteid: — „adresseeritav panga tunnuskoodi omanik (addressable BIC holder)” – üksus: a) kellel on panga tunnuskood (BIC); b) keda ei tunnustata kaudse osalejana; ja c) kes on otseosaleja korrespondent või klient, või otseosaleja või kaudse osaleja filiaal, ja kes saab esitada maksejuhiseid ja saada makseid TARGET2 osasüsteemist otseosaleja kaudu; — „AL leping (AL agreement)” – mitmepoolne agregeeritud likviidsuse (aggregate liquidity, AL) leping, mille on sõlminud kõik AL rühma liikmed ja nende vastavad AL-RKPd AL režiimi kasutamiseks; — „AL režiim (AL mode)” – maksemooduli kontojääkide agregeerimise režiim; — „AL rühm (AL group)” – AL režiimi kasutava AL rühma liikmetest koosnev rühm; — „AL rühma haldur (AL group manager)” – AL rühma liige, kelle teised AL rühma liikmed on määranud juhtima AL rühma tööpäevasisest vaba likviidsust; — „AL rühma liige (AL group member)” – TARGET2 osaleja, kes on sõlminud AL lepingu; — „AL-RKP (AL NCB)” – osalev RKP, kes on AL lepingu pooleks ning tegutseb lepingupoolena AL rühma liikmetele, kes osalevad tema TARGET2 osasüsteemis; — „arveldamata maksejuhis (non-settled payment order)” – maksejuhis, mida ei ole arveldatud samal tööpäeval, mil see on vastu võetud; — „arvelduse lõplikkuse direktiiv (Settlement Finality Directive)” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (1); — „avaliku sektori asutus (public sector body)” – nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3603/93 (asutamislepingu artiklis 104 ja artikli 104b lõikes 1 (praegu artiklis 101 ja artikli 103 lõikes 1) osutatud keeldude kohaldamiseks vajalike määratluste täpsustamise kohta) (2) artiklis 3 määratletud avalikku sektorisse kuuluv üksus; — „CAI režiim (CAI mode)” – konsolideeritud kontoteave maksemooduli kontode kohta ICM kaudu; — „CAI rühm (CAI group)” – CAI režiimi kasutav TARGET2 osalejatest koosnev rühm; — „CAI rühma haldur (CAI group manager)” – CAI rühma liige, kelle teised CAI rühma liikmed on määranud jälgima ja jaotama CAI rühma tööpäevasisest vaba likviidsust; — „eriolukorramoodul (Contigency Module)” – ühisplatvormi moodul, mille kaudu saab töödelda tähtsaid ja erakorralise tähtsusega makseid eriolukordades; — „eurosüsteemi keskpank (Eurosystem CB)” – EKP või euro kasutusele võtnud liikmesriigi RKP; — „filiaal (branch)” – filiaal [sisesta panganduse direktiivi artikli 4 lõiget 3 rakendav siseriiklik säte] tähenduses; — „haldav RKP (managing NCB)” – AL-RKP, mille TARGET2 osasüsteemis osaleb AL rühma haldur; — „ICM teade (ICM broadcast message)” – teave, mis edastatakse teabe- ja kontrollimooduli (ICM) kaudu samaaegselt kõigile või valitud rühmale TARGET2 osalejatele; — „investeerimisühing (investment firm)” – investeerimisühing [sisesta siseriiklikud sätted, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (3) ] tähenduses, välja arvatud [direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõiget 1 rakendavad riigi õigussätted] määratletud asutused, kui see investeerimisühing: a) on saanud loa direktiivi 2004/39/EÜ kohaselt määratud pädevalt ametiasutuselt ja tegutseb selle asutuse järelevalve all; ja b) on saanud õiguse tegutseda kooskõlas [sisesta siseriiklikud sätted, millega rakendatakse direktiivi 2004/39/EÜ I lisa A jao punktid 2, 3, 6 ja 7]; — „kaudne osaleja (indirect participant)” – Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) asutatud krediidiasutus, kes on sõlminud otseosalejaga lepingu maksejuhiste esitamise ja maksete saamise kohta selle otseosaleja maksemooduli konto kaudu ning kes on tuvastatud kaudse osalejana TARGET2 osasüsteemi poolt; — „keskpangad (central banks, CBs)” – eurosüsteemi keskpangad ja ühendatud keskpangad; — „kohalik konto (Home account)” – keskpanga poolt väljaspool ühisplatvormi avatud konto üksuse jaoks, kes vastab kaudseks osalejaks saamise tingimustele; — „kontsern (group)” – a) krediidiasutuste kogum, kes on hõlmatud emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetes, kui emaettevõtja on kohustatud esitama konsolideeritud finantsaruandeid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2238/2004 (4) alusel kasutusele võetud rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile 27 (IAS 27), ja kelle hulka kuuluvad kas: i) emaettevõtja ja üks või rohkem tütarettevõtjat; või ii) kaks või enam emaettevõtja tütarettevõtjat; või b) punkti a alapunktides i või ii osutatud krediidiasutuste kogum, kus emaettevõtja ei esita konsolideeritud finantsaruandeid IAS 27 kohaselt, kuid kes täidab IAS 27 nõuded finantsaruannete konsolideerimise kohta; kontrolli peab teostama otseosaleja keskpank või, AL rühma puhul, haldav RKP; või c) kahepoolne või mitmepoolne krediidiasutuste võrk, i) mis on moodustatud vastavalt õigusaktidele, milles on määratletud krediidiasutuste juurdepääsu tingimused sellisele võrgule; või ii) mida iseloomustavad isekorraldusliku koostöö (liikmete ärihuvide edendamine, kaitsmine ja esindamine) võimalused ja/või majanduslik solidaarsus, mis väljub tavalise krediidiasutuste koostöö raamest ning selline koostöö ja solidaarsus on lubatud krediidiasutuste põhimääruste või põhikirjadega või on kehtestatud eraldi kokkulepetega; ning igal käesolevas punktis c osutatud juhul on EKP nõukogu rahuldanud avalduse sellise ühenduse kontsernina tunnustamise kohta; — „krediidiasutus (credit institution)” – krediidiasutus [sisesta panganduse direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti a, kohastel juhtudel artiklit 2, rakendavad siseriiklikud sätted], kelle üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus; — „kreeditkorraldus (credit transfer order)” – maksja korraldus teha vahendid kättesaadavaks makse saajale, tehes kande maksemooduli kontol; — „kõrvalsüsteem (ancillary system, AS)” – EMPs asutatud üksuse poolt hallatav süsteem, mille üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus ja milles vahetatakse ja/või realiseeritakse makseid ja/või finantsinstrumente ning sellest tulenevad rahalised kohustused arveldatakse TARGET2s kooskõlas suunisega EKP/2007/2 ja kahepoolse lepinguga kõrvalsüsteemi ja asjakohase keskpanga vahel; — „laenamise püsivõimalus (marginal lending facility)” – eurosüsteemi püsivõimalus, mida osapooled võivad kasutada üleöölaenu saamiseks eurosüsteemi keskpangalt eelnevalt kindlaks määratud intressimääraga; — „laenamise püsivõimaluse intressimäär (marginal lending rate)” – laenamise püsivõimalusele kohaldatav intressimäär; — „likviidsuse ülekandmise korraldus (liquidity transfer order)” – maksejuhis, mille peamiseks eesmärgiks on likviidsuse ülekandmine sama osaleja erinevate kontode vahel või CAI või AL rühma vahel; — „makse saaja (payee)” – TARGET2 osaleja, kelle maksemooduli kontot krediteeritakse maksejuhise arveldamise tulemusena; — „maksealgataja (instructing participant)” – TARGET2 osaleja, kes on algatanud maksejuhise; — „maksejuhis (payment order)” – kreeditkorraldus, likviidsuse ülekandmise korraldus või otsedebiteerimise korraldus; — „maksejõuetusmenetlus (insolvency proceedings)” – maksejõuetusmenetlus arvelduse lõplikkuse direktiivi artikli 2 punkti j tähenduses; — „maksemoodul (Payments Module, PM)” – ühisplatvormi moodul, milles arveldatakse TARGET2 osalejate makseid maksemooduli kontodel; — „maksemooduli konto (PM account)” – TARGET2 osaleja maksemoodulis peetav konto keskpanga juures, mis on sellele TARGET2 osalejale vajalik selleks, et a) esitada maksejuhiseid või saada makseid TARGET2 kaudu ja b) arveldada neid makseid vastava keskpangaga; — „maksja (payer)” – TARGET2 osaleja, kelle maksemooduli kontot debiteeritakse maksejuhise arveldamise tulemusena; — „osaleja või otseosaleja (participant, direct participant)” – üksus, kellel on [keskpanga] juures vähemalt üks maksemooduli konto; — „otsedebiteerimise korraldus (direct debit instruction)” – makse saaja poolt oma keskpangale antud korraldus, mille kohaselt maksja keskpank debiteerib maksja kontolt otsedebiteerimise volituse alusel korralduses näidatud summa; — „otsedebiteerimise volitus (direct debit authorisation)” – maksja üldvolitus oma keskpangale, mis lubab ja kohustab keskpanka debiteerima maksja kontot otsedebiteerimise korralduse saamisel makse saajalt; — „panga tunnuskood (Bank Identifier Code, BIC)” – ISO standardiga nr 9362 määratletud kood; — „panganduse direktiiv (Banking Directive)” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (5); — „peatamine (suspension)” – osaleja õiguste ja kohustuste ajutine peatamine [keskpanga] poolt määratavaks perioodiks; — „probleemsündmus (event of default)” – lähiajal toimuv või toimunud mis tahes sündmus, mille esinemine võib ohustada osaleja võimet täita oma kohustusi, mis tulenevad ÜTst või mis tahes muudest eeskirjadest, mida kohaldatakse osaleja ja [keskpanga] või mis tahes teise keskpanga suhetele, sealhulgas: a) kui osaleja ei vasta enam artiklis 4 sätestatud juurdepääsutingimustele või artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktis i sätestatud nõuetele; b) maksejõuetusmenetluse algatamine osaleja suhtes; c) avalduse esitamine, mis on seotud punktis b osutatud menetlusega; d) osaleja poolt kirjaliku teate esitamine oma võimetuse kohta tasuda oma võlgu täielikult või osaliselt või täita oma kohustusi, mis on seotud päevasiseste laenudega; e) osaleja poolt vabatahtlikult üldlepingu või kokkuleppe sõlmimine oma võlausaldajatega; f) kui osaleja on maksejõuetu või ei suuda tasuda oma võlgu või kui ta on nimetatud seisundis oma keskpanga hinnangul; g) kui osaleja maksemooduli konto jääk või kogu või oluline osa osaleja varast on külmutatud, arestitud, konfiskeeritud või selle suhtes toimub mis tahes menetlus, mille eesmärgiks on kaitsta avalikke huve või osaleja võlausaldajate huve; h) kui osaleja osalus teises TARGET2 osasüsteemis ja/või kõrvalsüsteemis on peatatud või lõpetatud; i) kui mis tahes oluline avaldus või lepingueelne kinnitus, mille osaleja on andnud või mis loetakse kohaldatava seaduse alusel tema poolt antuks, on ebatäpne või väär; või j) kui osaleja pandib või annab tagatiseks kogu või olulise osa oma varast; — „päevasisene laen (intraday credit)” – laen, mis antakse lühemaks perioodiks kui üks tööpäev; — „realiseerimissündmus (enforcement event)” – AL rühma liikme jaoks: a) artikli 34 lõikes 1 osutatud mis tahes probleemsündmus; b) artikli 34 lõikes 2 osutatud mis tahes muu probleemsündmus, millega seoses on [keskpank] probleemsündmuse või muu sündmuse tõsidust arvesse võttes otsustanud, et [sisesta, kui on kohaldatav: [pant tuleb realiseerida kooskõlas artikliga 25b] [tagatis tuleb realiseerida kooskõlas artikliga 25c] ja] algatada tuleb tasaarveldus kooskõlas artikliga 26; või c) mis tahes otsus peatada või lõpetada juurdepääs päevasisesele laenule; — „sisendkontroll (entry disposition)” – makse töötlemise etapp, mille jooksul TARGET2-[keskpank/riik] püüab arveldada kooskõlas artikliga 14 vastuvõetud maksejuhise korras, mis on kirjeldatud artiklis 20; — „staatiliste andmete kogumise vorm (static data collection form)” – TARGET2-[keskpank/riik] teenuste taotlejate registreerimiseks ja nende teenustega seotud mis tahes muutuste registreerimiseks [keskpanga] poolt välja töötatud vorm; — „TARGET2” – keskpankade kõikide TARGET2 osasüsteemide kogum; — „TARGET2 CUG” – võrguteenuse osutaja klientide rühmad, mis on jaotatud nende poolt kasutatavate võrguteenuse osutaja asjakohaste teenuste ja toodete eesmärkide kaupa seoses maksemooduli juurdepääsuga; — „TARGET2 osaleja (TARGET2 participant)” – iga osaleja mis tahes TARGET2 osasüsteemis; — „TARGET2 osasüsteem (TARGET2 component system)” – keskpanga mis tahes reaalajaline brutoarveldussüsteem, mis moodustab TARGET2 osa; — „TARGET2 talitlushäire (technical malfunction of TARGET2)” – mis tahes raskused, vead või rikked TARGET2-[keskpank/riik] poolt kasutatavas tehnilises infrastruktuuris ja/või arvutisüsteemides, või mis tahes muud ilmingud, mis välistavad TARGET2-[keskpank/riik] maksejuhiste või üleminekuperioodil TARGET2-le veel üleminemata riikide reaalajaliste brutoarveldussüsteemidega seotud maksejuhiste päevasisese töötlemise ja täitmise; — „TARGET2-[keskpank/riik]” – TARGET2 [keskpanga] osasüsteem; — „teabe- ja kontrollimoodul, ICM (Information and Control Module, ICM)” – ühisplatvormi moodul, mis võimaldab osalejatel saada teavet ja esitada likviidsuse ülekandmise korraldusi, et juhtida likviidsust ja anda asendusmaksejuhiseid eriolukorras; — „tööpäev (business day)” – mis tahes päev, mil TARGET2 võtab arveldamiseks vastu maksejuhiseid V liite kohaselt; — „vaba likviidsus (või likviidsus) (available liquidity, liquidity)” – TARGET2 osaleja maksemooduli konto positiivne jääk, asjakohastel juhtudel asjaomase keskpanga poolt sellele kontole antud päevasisene laen; — „võrguteenuse osutaja (network service provider)” – EKP nõukogu poolt määratud arvutipõhise võrguühenduse pakkuja TARGET2 maksesõnumite esitamiseks; — „õigusvõime hinnang (capacity opinion)” – arvamus osaleja õigusvõime kohta võtta ja täita ÜT-st tulenevaid kohustusi; — „ühendatud keskpank (connected CB)” – TARGET2ga lepingu alusel ühendatud riigi keskpank (RKP), kes ei ole eurosüsteemi keskpank; — „ühine juurdepääs (multi-addressee access)” – tehniline lahendus, mille abil on EMPs asutatud filiaalidel või krediidiasutustel juurdepääs TARGET2 osasüsteemile, esitades sinna otse maksejuhiseid ja/või saades sealt otse makseid. Lahenduse kohaselt võivad need üksused esitada oma maksejuhiseid otseosaleja maksemooduli kaudu ilma selle otseosaleja sekkumiseta; — „ühisplatvorm (Single Shared Platform, SSP)” – ühisplatvormi käitajate poolt pakutav ühine tehnilise platvormi infrastruktuur; — „ühisplatvormi käitavad keskpangad (SSP-providing CBs)” – Deutsche Bundesbank, Banque de France ja Banca d'Italia, kes tegutsevad ühisplatvormi ülesehitamisel ja käitamisel eurosüsteemi huvides;

Artikkel 2

Liited

1. Järgmised liited on ÜT lahutamatu osa:

I liide. Maksejuhiste töötlemise tehniline kirjeldus

II liide. TARGET2 hüvitussüsteem

III liide. Õigusvõime hinnangu ja õiguskeskkonna hinnangu nõuded

IV liide. Talitluspidevuse ja eriolukorra meetmed

V liide. Töökorralduse ajakava

VI liide. Tasud ja arved

VII liide. Agregeeritud likviidsuse leping

2. Mis tahes liite teksti ja ÜT mis tahes muu sätte vastuolu korral kohaldatakse ÜT sätteid.

Artikkel 3

TARGET2-[keskpank/riik] ja TARGET2 üldkirjeldus

1. TARGET2 võimaldab reaalajalist euromaksete arveldust keskpangarahas.

2. TARGET2-[keskpank/riik]s töödeldakse järgmisi maksejuhiseid:

a) maksejuhised, mis tulenevad otseselt eurosüsteemi rahapoliitika toimingutest või nendega seotud tehingutest;

b) eurosüsteemiga seotud välisvaluutatehingute euro-osa arveldused;

c) piiriülestes suurmaksete tasaarveldussüsteemides tehtud tehingutest tulenevate euroülekannete arveldused;

d) süsteemselt olulistes euro jaemaksesüsteemides tehtud tehingutest tulenevate euroülekannete arveldused; ja

e) TARGET2 osalejatele suunatud mis tahes maksejuhised.

3. TARGET2 on loodud ja tegutseb ühisplatvormi alusel. Eurosüsteem määratleb ühisplatvormi tehnilise ülesehituse ja omadused. Ühisplatvormi teenust osutavad eurosüsteemi ühisplatvormi käitavad keskpangad eurosüsteemi keskpankade kasuks eraldi lepingute alusel.

4. [keskpank] osutab teenuseid ÜT kohaselt. Ühisplatvormi käitavate keskpankade tegevus ja tegevusetus loetakse [keskpanga] tegevuseks ja tegevusetuseks, mille eest ta vastutab kooskõlas artikliga 31 allpool. Osalemisest ÜT kohaselt ei teki lepingulist suhet osalejate ja ühisplatvormi käitavate keskpankade vahel, kui viimased tegutsevad selles pädevuses. Korraldused, teated või teave, mille osaleja saab ühisplatvormi käitajalt või saadab talle seoses ÜT alusel osutatavate teenustega, loetakse saaduks [keskpangalt] või saadetuks [keskpangale].

5. TARGET2 õiguslikuks struktuuriks on maksesüsteemide kogum, mis koosneb kõigist TARGET2 osasüsteemidest, mis on määratletud süsteemidena riigi õigusaktide kohaselt, millega rakendatakse arvelduse lõplikkuse direktiiv. TARGET2-[keskpank/riik] loetakse süsteemiks [sisesta arvelduse lõplikkuse direktiivi rakendavad õigussätted] kohaselt.

6. Osalemine TARGET2s teostub osalemise teel TARGET2 osasüsteemis. ÜT kirjeldab TARGET2-[keskpank/riik]s osalejate ja [keskpanga] vastastikuseid õigusi ja kohustusi. Maksejuhiste töötlemise eeskirjad (IV jaotis) hõlmavad iga TARGET2 osaleja kõiki maksejuhiseid või saadud makseid.

II JAOTIS

OSALEMINE

Artikkel 4

Juurdepääsutingimused

1. Järgmistel üksustel on otseosaluse õigus TARGET2-[keskpank/riik]s:

a) EMPs asutatud krediidiasutused, k.a juhul kui nad tegutsevad EMPs asutatud filiaali kaudu;

b) krediidiasutused, mis ei ole asutatud EMPs, kui nad tegutsevad EMPs asutatud filiaali kaudu; ja

c) EL liikmesriikide keskpangad ja EKP.

2. [Keskpank] võib omal äranägemisel tunnistada otseosalejateks järgmisi üksusi:

a) liikmesriikide kesk- või piirkondlike valitsuste rahaturgudel tegutsevad rahandusasutused;

b) liikmesriikide avaliku sektori asutused, kes on volitatud hoidma klientide kontosid;

c) EMPs asutatud investeerimisühingud;

d) EMPs asutatud tasaarveldus- või arveldusteenuseid pakkuvad organisatsioonid, kui nende üle teostab järelevalvet pädev ametiasutus, ja

e) krediidiasutused või punktides a kuni d osutatud mis tahes üksused, kui need on asutatud riigis, kellega Euroopa Ühendus on sõlminud valuutalepingu, mille kohaselt neil üksustel on juurdepääs Euroopa Ühenduse maksesüsteemidele valuutalepingus sätestatu kohaselt ning tingimusel, et nende asukohariigi õiguskord on võrdväärne vastavate ühenduse õigusaktidega.

3. E-raha asutustel [sisesta siseriiklikud sätted, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (6) artikli 1 lõike 3 punkti a] tähenduses ei ole õigus osaleda TARGET2-[keskpank/riik]s.

Artikkel 5

Otseosalejad

1. TARGET2-[keskpank/riik] otseosalejad peavad vastama artikli 8 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele. Neil peab olema vähemalt üks maksemooduli konto [keskpangas].

2. Otseosalejad võivad määrata adresseeritavad panga tunnuskoodi omanikud, olenemata nende asutamise kohast.

3. Otseosalejad võivad anda üksustele kaudse osaleja staatuse, kui artikli 6 tingimused on täidetud.

4. Ühist juurdepääsu filiaalide kaudu võib võimaldada järgmiselt:

a) krediidiasutus artikli 4 lõike 1 punktide a või b tähenduses, kes on tunnistatud otseosalejaks, võib maksejuhiste andmiseks ja/või maksete saamiseks anda oma maksemooduli kontole otsejuurdepääsu ühele või enamale oma EMPs asutatud filiaalile, juhul kui [keskpanka] on sellest teavitatud;

b) kui krediidiasutuse filiaal on saanud otseosaleja staatuse, võivad teised sama juriidilise isiku filiaalid ja/või tema peakorter, kui need on asutatud EMPs, kasutada selle filiaali maksemooduli kontot, kui [keskpanka] on sellest teavitatud.

Artikkel 6

Kaudsed osalejad

1. EMPs asutatud krediidiasutused võivad igaüks sõlmida lepingu ühe otseosalejaga, kes on kas krediidiasutus artikli 4 lõike 1 punktide a või b tähenduses või keskpank, et esitada maksejuhiseid ja/või saada makseid ning arveldada neid selle otseosaleja maksemooduli konto kaudu. Kaudsete osalejate tunnustamiseks registreerib TARGET2-[keskpank/riik] nende kaudse osalemise TARGET2 kataloogis, mis on kirjeldatud artiklis 9.

2. Kui otseosaleja, kes on krediidiasutus artikli 4 lõike 1 punktide a või b tähenduses, ja kaudne osaleja kuuluvad samasse kontserni, võib otseosaleja selgesõnaliselt volitada kaudset osalejat otse kasutama otseosaleja maksemooduli kontot, et esitada maksejuhiseid ja/või saada makseid, kasutades kontserni ühist juurdepääsu.

Artikkel 7

Otseosaleja vastutus

1. Kaudse osaleja poolt artikli 6 kohaselt ning filiaalide poolt artikli 5 lõike 4 kohaselt antud volituse alusel antud maksejuhised või saadud maksed loetakse antuks või saaduks otseosaleja poolt.

2. Otseosaleja on maksejuhistega seotud sõltumata sellest, millised on tema ja lõikes 1 viidatud üksuste vaheliste lepingute tingimused või kas tegemist on lepingu rikkumisega.

Artikkel 8

Taotluse esitamise kord

1. TARGET2-[keskpank/riik]ga liitumiseks peab taotleja:

a) täitma järgmised tehnilised nõuded: i) installeerima, haldama ja käitama vajaliku TARGET2-[keskpank/riik]ga ühendatud IT infrastruktuuri, jälgima ja tagama selle turvalisust ning sisestama selle kaudu maksejuhiseid. Seda tehes võivad osalejad kasutada kolmandaid isikuid, jäädes ise täielikult vastutavaks. Eelkõige sõlmivad taotlejad I liite tehnilisele kirjeldusele vastava ühenduse ja juurdepääsu saamiseks lepingu võrguteenuse osutajaga; ja ii) läbima [keskpanga] poolt nõutavad testid; ning

b) täitma järgmised õiguslikud nõuded: i) esitama õigusvõime hinnangu III liites kehtestatud vormis, kui [keskpank] ei ole saanud sellise õigusvõime hinnangu raames antavat teavet ja avaldusi juba muudel asjaoludel; ja ii) artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud üksuste korral esitama III liites kehtestatud vormis õiguskeskkonna hinnangu, kui [keskpank] ei ole saanud sellise õiguskeskkonna hinnangu raames antavat teavet ja avaldusi juba muudel asjaoludel.

2. Taotlejad peavad esitama [keskpangale] kirjaliku taotluse, lisades sellele vähemalt järgmised dokumendid/teabe:

a) täidetud vorm, mis on antud [keskpanga] poolt staatiliste andmete kogumiseks,

b) õigusvõime hinnang, kui seda nõuab [keskpank]; ning

c) õiguskeskkonna hinnang, kui seda nõuab [keskpank].

3. [Keskpank] võib nõuda mis tahes lisateavet, mida ta peab vajalikuks osalemistaotluse rahuldamise otsustamiseks.

4. [Keskpank] jätab osalemistaotluse rahuldamata, kui:

a) artiklis 4 sätestatud juurdepääsutingimused ei ole täidetud;

b) üks või mitu lõikes 1 sätestatud osaluskriteeriumit ei ole täidetud; ja/või

c) [keskpanga] hinnangul võib kõnealune osalemine ohustada TARGET2-[keskpank/riik] või mis tahes muu TARGET2 osasüsteemi üldist stabiilsust, usaldatavust ja ohutust või [keskpanga] võimet täita [osuta asjakohastele siseriiklikele sätetele] ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas sätestatud ülesandeid.

5. [Keskpank] teatab taotlejale oma otsusest osalemistaotluse kohta ühe kuu jooksul osalemistaotluse saamisest. Kui [keskpank] nõuab vastavalt lõikele 3 lisateavet, tuleb otsusest teatada ühe kuu jooksul taotleja poolt lisateabe esitamisest. Taotluse tagasilükkamise otsust tuleb põhjendada.

Artikkel 9

TARGET2 kataloog

1. TARGET2 kataloog on BIC andmebaas, mida kasutatakse järgmistele üksustele adresseeritud maksejuhiste edasisuunamiseks:

a) TARGET2 osalejad ja nende ühise juurdepääsuga filiaalid;

b) TARGET2 kaudsed osalejad, sealhulgas ühise juurdepääsuga osalejad; ja

c) TARGET2 adresseeritavad panga tunnuskoodi omanikud.

Kataloogi ajakohastatakse igal nädalal.

2. Kui osaleja ei ole soovinud teisiti, avaldatakse panga tunnuskoodid TARGET2 kataloogis.

3. Osalejad võivad levitada TARGET2 kataloogi ainult oma filiaalide ja ühise juurdepääsuga üksuste hulgas.

4. Lõike 1 punktides b ja c osutatud üksused võivad kasutada oma panga tunnuskoodi ainult suhetes ühe otseosalejaga.

III JAOTIS

POOLTE KOHUSTUSED

Artikkel 10

[Keskpanga] ja osalejate kohustused

1. [Keskpank] osutab IV jaotises kirjeldatud teenuseid. Kui ÜTs või kehtivas õiguses ei ole sätestatud teisiti, peab [keskpank] kasutama oma kohustuste täitmiseks kõiki tema käsutuses olevaid mõistlikke võimalusi, võtmata kohustust tagada tulemuse saavutamine.

2. Osalejad maksavad [keskpangale] VI liites kehtestatud tasu.

3. Osalejad tagavad oma ühenduse TARGET2-[keskpank/riik]ga tööpäevadel vastavalt V liites sätestatud töökorralduse ajakavale.

4. Osaleja avaldab ja kinnitab [keskpangale], et tema ÜTst tulenevate kohustuste täitmine ei riku ühtegi talle kohustuslikku õigusakti, määrust, põhikirja ega lepingut.

Artikkel 11

Koostöö ja teabevahetus

1. ÜT kohaselt oma kohustusi täites ja oma õigusi kasutades peavad [keskpank] ja osalejad tegema tihedat koostööd TARGET2-[keskpank/riik] stabiilsuse, usaldatavuse ja ohutuse tagamiseks. Nad peavad vahetama teavet või dokumente, mis on vajalikud oma ÜTst tulenevate vastastikuste kohustuste täitmiseks ja õiguste kasutamiseks, ilma et see piiraks nende pangasaladuse hoidmise kohustust.

2. [Keskpank] loob süsteemi tugikeskuse ja haldab seda, et abistada osalejaid seoses süsteemi tegevuses esinevate probleemidega.

3. Ajakohastatud teave ühisplatvormi tööseisu kohta avaldatakse TARGET2 teabesüsteemis (TARGET2 Information System, T2IS). T2IS võib kasutada teabe saamiseks mis tahes sündmuse kohta, mis mõjutab TARGET2 normaalset tööd.

4. [Keskpank] võib edastada teateid osalejatele ICM või mis tahes muu sidevahendi kaudu.

5. Osalejate kohustuseks on õigeaegselt ajakohastada olemasolevad staatiliste andmete kogumise vormid ning esitada uued staatiliste andmete kogumise vormid [keskpangale]. Osalejad peavad kontrollima TARGET2-[keskpank/riik]s sisestatud neid puudutava teabe õigsust.

6. [Keskpank] loetakse pädevaks edastama ühisplatvormi käitavatele keskpankadele mis tahes osalejaid puudutavat teavet, mida ühisplatvormi käitavad keskpangad vajavad oma teenusepakkuja ülesannete täitmiseks, vastavalt võrguteenuse osutajaga sõlmitud lepingule.

7. Osalejad peavad teatama [keskpangale] kõikidest oma õigusvõime muutustest ja seadusandlikest muudatustest, mis mõjutavad nende õiguskeskkonna hinnangus käsitletud asjaolusid.

8. Osalejad peavad teatama [keskpangale]:

a) igast uuest kaudsest osalejast, adresseeritavast panga tunnuskoodi omanikust või ühise juurepääsuga üksusest, kelle nad registreerivad; ja

b) igast muutusest punktis a osutatud üksuste osas.

9. Osalejad peavad viivitamata teavitama [keskpanka], kui esineb nendega seotud probleemsündmus.

IV JAOTIS

MAKSEMOODULI KONTODE HALDAMINE JA MAKSEJUHISTE TÖÖTLEMINE

Artikkel 12

Maksemooduli kontode avamine ja haldamine

1. [Keskpank] avab ja peab iga osaleja jaoks vähemalt ühe maksemooduli konto ning asjakohastel juhtudel allkontod.

2. [Sisesta, kui on kohaldatav: maksemooduli kontodel ei lubata negatiivset saldot].

3. [Sisesta, kui on kohaldatav: tööpäeva alguses ja lõpus on maksemooduli kontode saldo null. [Keskpank] loetakse osaleja poolt volitatuks kanda mis tahes päevalõpusaldo üle osaleja poolt osutatud kontole].

4. [Sisesta, kui on kohaldatav: järgmise tööpäeva alguses kantakse jääk osaleja maksemooduli kontole tagasi].

5. Maksemooduli kontod ja nende allkontod on intressita, välja arvatud juhul, kui neid kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks. Sel juhul juhindutakse kohustuslikult reservilt tasu arvutamisel ja maksmisel nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusest (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (7) ja 12. septembri 2003. aasta määrusest EKP/2003/9 kohustusliku reservi kohaldamise kohta (8).

6. Lisaks maksejuhiste arveldamisele maksemoodulis võib maksemooduli kontot kasutada ka maksejuhiste arveldamiseks kohalikult kontolt ja kohalikule kontole kooskõlas [keskpanga] poolt kehtestatud eeskirjadega.

7. Osalejad kasutavad oma likviidsuspositsiooni kohta teabe saamiseks ICMi. [Keskpank] esitab iga päev kontoväljavõtte igale osalejale, kes on sellist teenust soovinud.

Artikkel 13

Maksejuhiste liigid

TARGET2s kasutatavad maksejuhised on järgmised:

a) kreeditkorraldused;

b) otsedebiteerimise volituse alusel teostatud otsedebiteerimise korraldused; ja

c) likviidsuse ülekandmise korraldused.

Artikkel 14

Maksejuhiste vastuvõtmine ja tagasilükkamine

1. Osalejate poolt esitatud maksejuhised loetakse vastuvõetuks [keskpanga] poolt, kui:

a) maksesõnum vastab võrguteenuse osutaja kehtestatud reeglitele;

b) maksesõnum vastab TARGET2-[keskpank/riik] vorminõuetele ja tingimustele ning on läbinud I liites kirjeldatud unikaalsuse kontrolli, ja

c) maksja või makse saaja osaluse peatamise korral on peatatud osalusega osaleja keskpangalt saadud selge nõusolek.

2. [Keskpank] lükkab viivitamata tagasi iga maksejuhise, mis ei vasta punktis 1 sätestatud tingimustele. [keskpank] teatab osalejale igast maksejuhise tagasilükkamisest vastavalt I liitele.

Artikkel 15

Prioriteedid

1. Maksealgataja määrab iga maksejuhise prioriteedi järgmiselt:

a) tavaline maksejuhis (prioriteet 2);

b) kiirmaksejuhis (prioriteet 1); või

c) erakorraline kiirmaksejuhis (prioriteet 0).

Kui maksejuhise prioriteet ei ole märgitud, käsitletakse seda tavalise maksejuhisena.

2. Erakorralisi kiirmaksejuhiseid võivad määrata ainult:

a) keskpangad; ja

b) osalejad, maksete puhul CLS pangale ja CLS pangast ning likviidsuse ülekandmise puhul kõrvalsüsteemidele.

Kõiki kõrvalsüsteemi poolt kõrvalsüsteemiliidese kaudu esitatud maksejuhiseid osaleja maksemooduli konto debiteerimiseks või krediteerimiseks loetakse erakorralisteks kiirmaksejuhisteks.

3. Maksja võib muuta tavaliste ja kiirmaksejuhiste prioriteete ICM kaudu ning muudatus jõustub viivitamata. Erakorralise kiirmaksejuhise prioriteeti ei saa muuta.

Artikkel 16

Likviidsuslimiidid

1. Osaleja võib piirata vaba likviidsuse kasutamist teiste TARGET2 osalejate, välja arvatud keskpankade, maksejuhiste täitmiseks, kehtestades kahepoolsed või mitmepoolsed limiidid. Selliseid limiite saab kehtestada ainult tavaliste maksejuhiste suhtes.

2. Limiite võib kehtestada ainult AL rühma poolt või selle suhtes tervikuna. Limiite ei või kehtestada ainult ühe AL rühma liikme maksemooduli konto suhtes. Samuti ei või ühe AL rühma liikmed üksteise suhtes limiite kehtestada.

3. Kui osaleja kehtestab kahepoolse limiidi, annab ta seega [keskpangale] korralduse, et vastuvõetud maksejuhist ei või arveldada, kui tema poolt muule TARGET2 osaleja maksemooduli kontole minevate tavaliste maksejuhiste summa, millest on maha arvatud sellelt TARGET2 osaleja maksemooduli kontolt tulevate tavaliste ja kiirmaksete summa, ületab seda kahepoolset limiiti.

4. Osaleja võib kehtestada mitmepoolse limiidi ainult suhetele, mille suhtes ei ole kehtestatud kahepoolset limiiti. Mitmepoolse limiidi võib kehtestada vaid juhul, kui osaleja on kehtestanud vähemalt ühe kahepoolse limiidi. Kui osaleja kehtestab mitmepoolse limiidi, annab ta [keskpangale] juhise, et vastuvõetud maksejuhist ei või arveldada, kui tema poolt teistele TARGET2 osalejate maksemooduli kontodele, mille suhtes ei ole kehtestatud kahepoolset limiiti, suunatud tavaliste maksejuhiste summa, millest on maha arvatud neilt maksemooduli kontodelt laekuvate tavaliste ja kiirmaksete summa, ületab seda mitmepoolset limiiti.

5. Iga limiidi miinimumsumma on üks miljon eurot. Kahe- või mitmepoolse nullmääraga limiidi puhul loetakse, et limiit puudub. Null euro ja ühe miljoni euro vahemikku jäävad limiidid ei ole võimalikud.

6. ICM kaudu võib limiite muuta reaalajas nii, et need hakkavad kehtima viivitamata või alates järgmisest tööpäevast. Kui limiit on muudetud nulliks, ei saa seda samal tööpäeval uuesti muuta. Uue kahe- või mitmepoolse limiidi kehtestamine jõustub järgmisel tööpäeval.

Artikkel 17

Likviidsuse reserveerimine

1. Osalejad võivad ICM kaudu reserveerida likviidsust kiirmakseteks ja erakorralisteks kiirmakseteks.

2. AL rühma haldur võib reserveerida likviidsust AL rühmale tervikuna. Likviidsust ei või reserveerida AL rühma poolt peetavatele üksikutele kontodele eraldi.

3. Reserveerides teatava hulga likviidsust erakorralisteks kiirmakseteks, lubab osaleja [keskpangal] arveldada kiirmaksejuhiseid ja tavalisi maksejuhiseid ainult juhul, kui selleks jääb erakorraliste kiirmaksejuhiste jaoks reserveeritud likviidsust üle.

4. Reserveerides teatava hulga likviidsust kiirmakseteks, lubab osaleja [keskpangal] arveldada tavalisi maksejuhiseid ainult juhul, kui selleks jääb kiirmaksete ja erakorraliste kiirmaksejuhiste jaoks reserveeritud likviidsust üle.

5. Pärast reserveerimisnõude saamist kontrollib [keskpank], kas likviidsuse hulk osaleja maksemooduli kontol on reserveerimiseks piisav. Kui likviidsuse hulk ei ole piisav, reserveeritakse ainult maksemooduli kontol olev vaba likviidsus. Puuduvat likviidsust ei reserveerita automaatselt hiljem isegi juhul, kui osaleja maksemooduli kontol olev vaba likviidsus jõuab algse reserveerimisnõude tasemele.

6. Likviidsuse reserveeringu suurust võib muuta. Osalejad võivad ICM kaudu esitada uute summade reserveerimisnõude, mis jõustub viivitamata või alates järgmise tööpäeva algusest.

Artikkel 18

Ettemääratud arveldusajad

1. Maksealgatajad võivad ette määrata maksejuhiste arveldamise aja tööpäeval, kasutades varaseima debiteerimise aja määrangut (Earliest Debit Time Indicator) või hiliseima debiteerimise aja määrangut (Latest Debit Time Indicator).

2. Kui kasutatakse varaseima debiteerimise aja määrangut, siis maksejuhis salvestatakse ning sisestatakse sisendkontrolli alles määratud ajal.

3. Kui kasutatakse hiliseima debiteerimise aja määrangut, lükatakse maksejuhis tagasi, kui seda ei saa määratud debiteerimistähtajal arveldada. 15 minutit enne ettemääratud debiteerimistähtaega saadetakse maksealgatajale ICM kaudu automaatne teade. Maksealgataja võib kasutada debiteerimise lõpptähtaja määrangut ka ainult hoiatusmääranguna. Sellistel juhtudel ei lükata vastavat maksejuhist tagasi.

4. Maksealgatajad võivad ICM kaudu varaseima debiteerimise aja ja hiliseima debiteerimise aja määrangut muuta.

5. Täpsem tehniline kirjeldus on toodud I liites.

Artikkel 19

Eelesitatud maksejuhised

1. Maksejuhiseid võib esitada kuni viis tööpäeva enne osutatud arvelduspäeva (ladustatud maksejuhised).

2. Ladustatud maksejuhised võetakse vastu ja sisestatakse sisendkontrolli maksealgataja poolt määratud kuupäeval V liites määratletud arveldusperioodi alguses. Nad pannakse sama prioriteediga maksejuhiste ette.

3. Artikli 15 lõige 3, artikli 22 lõige 2 ja artikli 29 lõike 1 punkt a kehtivad vajalike muudatustega (mutatis mutandis) ladustatud maksejuhiste suhtes.

Artikkel 20

Maksejuhiste arveldamine sisendkontrollis

1. Kui maksealgatajad ei ole ette määranud arvelduse aega artiklis 18 kirjeldatud viisil, arveldatakse vastuvõetud maksejuhised viivitamata või hiljemalt selle tööpäeva lõpuks, mil need vastu võeti, tingimusel et maksja maksemooduli kontol on piisavalt vahendeid ning võttes arvesse artiklites 16 ja 17 sätestatud likviidsuse limiite ja reserveeringuid.

2. Vahendite allikaks võivad olla:

a) maksemooduli konto vaba likviidsus; või

b) teistelt TARGET2 osalejatelt laekuvad maksed, olenevalt rakendatavatest optimeerimismenetlustest.

3. Erakorralistele kiirmaksejuhistele kohaldatakse lihtjärjekorra (first in, first out, FIFO) põhimõtet. See tähendab, et erakorralised kiirmaksejuhised arveldatakse kronoloogilises järjekorras. Kiir- ja tavalisi maksejuhiseid ei arveldata, kui järjekorras on erakorralisi kiirmaksejuhiseid.

4. Kiirmaksejuhistele kohaldatakse samuti FIFO põhimõtet. Tavalisi maksejuhiseid ei arveldata, kui järjekorras on kiirmaksejuhiseid või erakorralisi kiirmaksejuhiseid.

5. Punktides 3 ja 4 sätestatust olenemata võib madalama prioriteediga maksejuhiseid (või sama prioriteediga hiljem vastuvõetud maksejuhiseid) arveldada enne kõrgema prioriteediga maksejuhiseid (või enne sama prioriteediga varem vastuvõetud maksejuhiseid), kui madalama prioriteediga maksejuhised saab tasaarveldada laekumisel olevate maksetega ning selle tulemusel maksja likviidsus suureneb.

6. Tavalised maksejuhised arveldatakse vastavalt FIFOst möödamineku (FIFO by-passing) põhimõttele. S.t need võib arveldada kohe (olenemata teistest varem laekunud ja järjekorda võetud tavalistest maksetest) ning kalduda seega kõrvale FIFO põhimõttest, tingimusel et on olemas arveldusteks piisavad vabad vahendid.

7. Maksejuhiste sisendkontrolli käigus arveldamise täpsemad üksikasjad on toodud I liites.

Artikkel 21

Järjekorras olevate maksejuhiste arveldamine ja tagasilükkamine

1. Maksejuhised, mida ei arveldata viivitamata sisendkontrolli käigus, pannakse järjekordadesse vastavalt asjaomase osaleja poolt artikli 15 kohaselt määratud prioriteetidele.

2. Järjekorras olevate maksejuhiste arveldamise optimeerimiseks võib [keskpank] kasutada I liites kirjeldatud optimeerimismenetlust.

3. Maksja võib ICM kaudu muuta maksejuhiste kohta järjekorras (s.t neid ümber järjestada). Maksejuhiseid võib liites V osutatud arveldusperioodi kestel igal ajal viia kas vastava järjekorra ette või lõppu. Üleviimine teostub viivitamata.

4. Piisava likviidsuse puudumise korral lükatakse ICMs algatatud likviidsuse ülekandmise korraldused viivitamata tagasi. Teised maksejuhised tuleb tagasi lükata neid arveldamata, kui neid ei ole võimalik vastava sõnumiliigi jaoks määratud ajahetkel arveldada, nagu see on määratletud V liites.

Artikkel 22

Maksejuhiste sisestamine süsteemi ja nende tagasivõtmatus

1. Arvelduse lõplikkuse direktiivi artikli 3 lõike 1 esimese lause ja [seda arvelduse lõplikkuse direktiivi sätet rakendavad riigi õigussätted] mõttes loetakse maksejuhis TARGET2-[keskpank/riik]s sisestatuks samaaegselt vastava osaleja maksemooduli konto debiteerimisega.

2. Maksejuhise võib tagasi võtta, kuni nad on sisestatud TARGET2-[keskpank/riik]s esimese lõike kohaselt. Maksejuhist, mille suhtes on rakendatud algoritm I liite kohaselt, ei saa algoritmi töö ajal tagasi võtta.

V JAOTIS

LIKVIIDSUSE KOONDAMINE

Artikkel 23

Likviidsuse koondamise režiim

[Keskpank] võimaldab konsolideeritud kontoteabe (CAI) režiimi ja agregeeritud likviidsuse (AL) režiimi.

Artikkel 24

Konsolideeritud kontoteabe režiim

1. CAI režiimi võivad kasutada järgmised üksused:

a) krediidiasutus ja/või selle filiaalid (olenemata sellest, kas need üksused osalevad samas TARGET2 osasüsteemis), kui asjaomastel üksustel on mitu erinevate panga tunnuskoodidega (BIC) maksemooduli kontot; või

b) kaks või enam krediidiasutust, kes kuuluvad samasse rühma, ja/või nende filiaalid, kui igaühel neist on üks või rohkem erinevate panga tunnuskoodidega maksemooduli kontot.

2. a) CAI režiimis antakse igale CAI rühma liikmele ja nende vastavale keskpangale rühma liikmete maksemoodulite kontode nimekiri ning järgmine CAI rühma tasandil konsolideeritud lisateave: i) päevasisene laen (kui on); ii) kontode ja allkontode jäägid; iii) käive; iv) arveldatud maksed; v) järjekorras olevad maksejuhised; ja vi) rühma liikmete maksemooduli kontode nimekiri. b) CAI rühma halduril ja tema keskpangal on juurdepääs igale eelnimetatud teabeliigile kõikide CAI rühma maksemooduli kontode osas. c) Käesolevas lõikes osutatud teavet antakse ICM kaudu.

3. CAI rühma halduril on õigus algatata ICM kaudu likviidsuse ülekandeid samasse CAI rühma kuuluvate maksmooduli kontode vahel, sealhulgas nende allkontode vahel.

4. CAI rühma võib kuuluda ka AL rühma kuuluvaid maksemooduli kontosid. Sellisel juhul kuuluvad kõik selle AL rühma maksemooduli kontod CAI rühma.

5. Kui kaks või enam maksemooduli kontot kuuluvad AL rühma ja samal ajal ka CAI rühma (mis hõlmab ka muid maksemooduli kontosid), on AL rühma sisestes suhetes ülimuslikud AL rühma eeskirjad.

6. CAI rühm, mis hõlmab ka AL rühma maksemooduli kontosid, võib määrata CAI rühma halduri, kes ei lange kokku AL rühma halduriga.

7. Artikli 25 lõigetes 4 ja 5 sätestatud loa andmise kord AL režiimi kasutamiseks kehtib mutatis mutandis loa andmisele CAI režiimi kasutamiseks.

Artikkel 25

Agregeeritud likviidsuse režiim

1. AL režiimi võivad kasutada järgmised üksused:

a) krediidiasutus ja/või selle filiaalid (olenemata sellest, kas need üksused osalevad samas TARGET2 osasüsteemis), kui need asjaomased üksused on asutatud euroalal ja neil on mitu erinevate panga tunnuskoodidega (BIC) maksemooduli kontot;

b) väljaspool euroala asutatud krediidiasutuse euroalas asutatud filiaalid (olenemata sellest, kas need üksused osalevad samas TARGET2 osasüsteemis), kui neil filiaalidel on mitu erinevate panga tunnuskoodidega (BIC) maksemooduli kontot; või

c) kaks või enam punktis a osutatud krediidiasutust ja/või punktis b osutatud filiaali, mis kuuluvad samasse rühma.

Igal punktides a kuni c osutatud juhul on nõutav, et asjaomased üksused sõlmiksid vastava osaleva RKP-ga päevasisese laenu lepingu.

2. AL režiimis agregeeritakse kõikide AL rühma liikmete maksemooduli kontode vaba likviidsus, et kontrollida, kas maksejuhis on piisavalt kaetud. Eeltoodust olenemata kohaldatakse kahepoolsele maksemooduli konto suhtele AL rühma liikme ja tema AL-RKP vahel jätkuvalt vastava TARGET2 osasüsteemi reegleid koos AL lepingus sätestatud erisustega. AL rühma liikmele tema maksemooduli kontol antud päevasisese laenu võib katta vaba likviidsusega teistel AL rühma liikmete maksemooduli kontodel või mis tahes muu sama AL-RKP juures tegutseva AL rühma liikmete maksemooduli kontodel.

3. AL režiimi kasutamiseks peavad lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele vastavad TARGET2 osalejad sõlmima AL lepingu [keskpangaga] ja kohastel juhtudel teiste TARGET2 osasüsteemide, milles teised AL rühma liikmed osalevad, keskpankadega. TARGET2 osaleja võib sõlmida iga maksemooduli konto osas ainult ühe AL lepingu. AL leping sõlmitakse VII liites sätestatud vormis.

4. Iga AL rühm nimetab AL rühma halduri. Kui AL rühm koosneb ainult ühest osalejast, tegutseb see osaleja AL rühma haldurina. TARGET2 osaleja, kes on nimetatud AL rühma haldur esitab haldavale RKP-le kirjaliku taotluse (mis sisaldab [keskpank] poolt antavat staatiliste andmete kogumisvormi) kasutada AL režiimi ja lisab taotlusele haldava RKP poolt antud lepinguvormil allkirjastatud AL lepingu. Teised AL rühma liikmed esitavad oma kirjalikud taotlused (mis sisaldavad [keskpanga] poolt antavat staatiliste andmete kogumisvormi) oma vastavatele AL-RKPdele. Haldav RKP võib nõuda lisateavet või dokumente, mida ta peab taotluse lahendamisel vajalikuks. Lisaks võib haldav RKP kokkuleppel teiste AL-RKPdega nõuda AL lepingusse sätete lisamist, mida ta peab vajalikuks, et tagada kõikide AL rühma liikmete olemasoleva ja/või tulevase kohustuse kohast ja õigeaegset täitmist mis tahes AL-RKP suhtes.

5. Haldav RKP kontrollib, kas taotlejad vastavad AL rühma moodustamise nõuetele ning kas AL leping on kohaselt sõlmitud. Sel eesmärgil võib haldav RKP teha koostööd teiste AL-RKPdega. Haldav RKP saadab oma kirjaliku otsuse AL rühma haldurile ühe kuu jooksul lõikes 4 osutatud taotluse saamisest või, kui haldav RKP nõuab lisateavet, ühe kuu jooksul lisateabe saamisest. Taotluse rahuldamata jätmise otsus peab olema põhjendatud.

6. AL rühma liikmetel on automaatselt juurdepääs CAI režiimile.

7. Teabe andmine ja juurdepääs interaktiivsetele kontrollimeetmetele toimub AL rühmas ICM kaudu.

[Sisesta, kui see on kohaldatav:

Artikkel 25a

Pant/realiseerimine

1. [keskpanga] olemasolevad ja tulevased nõuded, mis tulenevad AL rühma liikme ja [keskpanga] vahelisest õigussuhtest ning mis on ÜT artikli 36 lõigete 2 ja 3 kohaselt tagatud [sisesta asjakohane: pandiga/kommertspandiga], hõlmavad [keskpanga] nõudeid selle AL rühma liikme vastu, mis tulenevad AL lepingust, mille pooleks nad mõlemad on.

2. [Sisesta kui see on nõutav asjakohases õiguskorras: Ilma et see piiraks AL lepingu kohaldamist, ei takista selline pant osalejal kasutamast oma maksemooduli kontol/kontodel hoiustatud raha tööpäeva jooksul.]

3. [Sisesta kui see on nõutav asjakohases õiguskorras: Sihtotstarbe määramise erisäte: AL rühma liige määrab oma maksemooduli kontol hoiustatud raha sihtotstarbeliselt oma kõikide kohustuste täitmiseks, mis tulenevad [sisesta viide ÜT rakendusaktile].

[Kui see on kohaldatav ja nõutav asjakohases õiguskorras:

Artikkel 25b

Pandi realiseerimine

Realiseerimissündmuse korral on [keskpangal] piiramatu õigus pant realiseerida ilma etteteatamiseta. [sisesta kui see on vajalik asjakohases õiguskorras: vastavalt [sisesta asjakohane siseriiklik õigusnorm, mis reguleerib pandiga tagatud nõuete täitmisele pööramist].]

[Kui see on kohaldatav ja nõutav asjakohases õiguskorras:

Artikkel 25c

Tagatise realiseerimine

Realiseerimissündmuse korral on [keskpangal] õigus tagatis realiseerida vastavalt artiklile 36.]

Artikkel 26

Nõuete tasaarveldus vastavalt artikli 36 lõigetele 4 ja 5

Realiseerimissündmuse esinemise korral loetakse selle AL rühma liikme vastu olevate kõikide [keskpanga] nõuete tähtaeg saabunuks ja kohaldatakse ÜT artikli 36 lõikeid 4 ja 5.

VI JAOTIS

TURVANÕUDED JA ERIOLUKORD

Artikkel 27

Talitluspidevus ja eriolukorra meetmed

Ebatavalise välissündmuse või muu sündmuse korral, mis mõjutab ühisplatvormi tööd kohaldatakse IV liites kirjeldatud talitluspidevuse ja eriolukorra meetmeid.

Artikkel 28

Turvanõuded

1. Osalejad rakendavad asjakohast turvakontrolli, et kaitsta oma süsteeme lubamatu juurdepääsu ja kasutamise eest. Osalejad on ainuvastutavad oma süsteemide konfidentsiaalsuse, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse piisava kaitse eest.

2. Osalejad peavad teavitama [keskpanka] kõikidest oma tehnilise infrastruktuuri turvalisusega seotud sündmustest ja kohastel juhtudel kolmandatest isikutest teenusepakkujate tehnilise infrastruktuuri turvalisusega seotud sündmustest. [keskpank] võib nõuda sündmuse kohta lisateavet ja vajadusel korral ka seda, et osaleja rakendaks asjakohaseid meetmeid, vältimaks selliste sündmuste kordumist.

3. [Keskpank] võib kõikide osalejate ja/või [keskpanga] poolt tähtsateks peetavate osalejate suhtes kohaldada täiendavaid turvanõudeid.

VII JAOTIS

TEABE- JA KONTROLLIMOODUL

Artikkel 29

ICMi kasutamine

1. ICM võimaldab järgmist:

a) osalejate juurdepääs teabele nende kontode kohta ning likviidsuse juhtimine;

b) likviidsuse ülekandmise korralduste algatamine; ja

c) makseinfrastruktuuri rikete korral kindlasummaliste varumaksete ja eriolukorra varumaksete algatamine osalejate poolt.

2. Täpsem tehniline kirjeldus ICMi kohta on toodud I liites.

VIII JAOTIS

HÜVITAMINE, VASTUTUS JA TÕENDID

Artikkel 30

Hüvitussüsteem

Kui maksekorraldust ei ole võimalik arveldada selle vastuvõtmise tööpäeval TARGET2 talitlushäire tõttu, pakub [keskpank] asjaomastele otseosalejatele hüvitist II liites sätestatud erikorra kohaselt.

Artikkel 31

Vastutus

1. Täites oma ÜTst tulenevaid kohustusi, kehtib [keskpanga] ja osalejate vastastikustes suhetes üldine mõistliku hoolsuse kohustus.

2. [Keskpank] vastutab oma osalejate ees TARGET2-[keskpank/riik] tööst tekkinud mis tahes kahju eest, kui selle põhjuseks on pettus (muuhulgas tahtlik väärkäitumine) või raske hooletus. Hooletuse korral on [keskpanga] vastutus piiratud osaleja otsese kahjuga, s.t vastava tehingu summaga ja/või selle intressiga, välistades kaudse kahju.

3. [Keskpank] ei vastuta kahju eest, mis tuleneb tehnilise infrastruktuuri (muu hulgas [keskpanga] arvutisüsteemi, arvutiprogrammide, andmete, rakenduste või võrguühendusega) seotud talitlushäirest või rikkest, kui selline talitlushäire või rike tekib hoolimata [keskpanga] poolt võetud meetmetest, mis on mõistlikult vajalikud nimetatud infrastruktuuri talitlushäirete või rikete ärahoidmiseks ning nende talitlushäirete või rikete tagajärgede kõrvaldamiseks (viimasel juhul muu hulgas IV liites osutatud talitluspidevuse ja eriolukorra meetmete algatamine ja elluviimine).

4. [Keskpank] ei vastuta:

a) kahju eest ulatuses, mille on põhjustanud osaleja; või

b) kui kahju põhjustajaks on välissündmus, mille esinemine mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt ei olene [keskpangast] (vääramatu jõud).

5. Piiramata [sisesta siseriiklikud õigusnormid, millega on rakendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta direktiiv 97/5/EÜ kreeditkorraldusega tehtud välismaksete kohta (9)] kohaldamist, kohaldatakse lõikeid 1 kuni 4 ulatuses, mis on piisav [keskpanga] vastutuse välistamiseks.

6. [Keskpank] ja osalejad teevad kõik mõistliku ja otstarbeka, et vähendada käesolevas artiklis osutatud kahju.

7. Täites ÜTst tulenevaid kohustusi, võib [keskpank] tellida oma nimel teenuseid kolmandatelt isikutelt, eelkõige telekommunikatsiooni- või muu võrgu pakkujatelt või muudelt üksustelt, kui see on vajalik [keskpanga] kohustuste täitmiseks või tavalise turutava tõttu. [keskpanga] kohustused piirduvad selliste kolmandate isikute nõuetekohase valiku ja tööle rakendamisega ning [keskpanga] vastutus on vastavalt piiratud. Käesoleva lõike tähenduses ei loeta ühisplatvormi käitavaid keskpanku kolmandateks isikuteks.

Artikkel 32

Tõendid

1. Kui ÜT ei sätesta teisiti, edastatakse kõik maksetega ja maksete töötlemisega seotud TARGET2 puudutavad sõnumid, näiteks debiteerimise ja krediteerimise kinnitused või kontoväljavõtted, [keskpanga] ja osalejate vahel võrguteenuse osutaja kaudu.

2. [Keskpanga] või võrguteenuse osutaja poolt säilitatavad elektroonilised või kirjalikud sõnumid loetakse tõenditeks [keskpanga] kaudu töödeldud maksete kohta. Võrguteenuse osutaja originaalsõnumi salvestatud või trükitud versioon loetakse tõendiks olenemata originaalsõnumi vormist.

3. Kui osaleja ühendus võrguteenuse osutajaga ei tööta, kasutab osaleja sõnumite edastamise alternatiivseid viise, mis on määratletud IV liites. Sellistel juhtudel on [keskpanga] poolt salvestatud või trükitud sõnumi versioonil samasugune tõendi väärtus nagu originaalsõnumil olenemata selle vormist.

4. [Keskpank] peab täielikku arvestust osalejate poolt esitatud maksejuhiste ja laekunud maksete kohta [sisesta asjakohases siseriiklikus õigusaktis sätestatud periood] alates selliste maksejuhiste esitamise või maksete laekumise hetkest.

5. [Keskpanga] enda raamatupidamine (olenemata sellest, kas seda peetakse paberil, mikrofilmil, mikroslaidil, elektroonilisel või magnetkandjal, mis tahes mehhaaniliselt kopeeritaval kujul või muus vormis) loetakse tõendiks osaleja kohustuste ning faktide ja sündmuste kohta, millele pooled tuginevad.

IX JAOTIS

OSALUSE LÕPETAMINE JA KONTODE SULGEMINE

Artikkel 33

Osaluse kestus ja korraline lõpetamine

1. Osalemine TARGET2-[keskpank/riik] kehtib tähtajatult, ilma et see piiraks artikli 34 kohaldamist.

2. Osaleja võib lõpetada osalemise TARGET2-[keskpank/riik]s igal ajal teatades sellest 14 tööpäeva ette, kui ta ei lepi [keskpangaga] kokku lühemas etteteatamisajas.

3. [Keskpank] võib lõpetada osaleja osalemise TARGET2-[keskpank/riik] igal ajal teatades sellest kolm kuud ette, kui ta ei lepi selle osalejaga kokku erinevas etteteatamisajas.

4. Kui osalemine süsteemis lõpeb, kehtib artiklis 38 sätestatud konfidentsiaalsuskohustus viie aasta jooksul osalemise lõppemisest alates.

5. Osalemise lõppemise korral suletakse asjaomase osaleja maksemooduli kontod kooskõlas artikliga 35.

Artikkel 34

Osalemise peatamine ja erakorraline lõpetamine

1. Osaleja osalemine TARGET2-[keskpank/riik]-s lõpetatakse viivitamata ja ilma etteteatamiseta või peatatakse, kui esineb mõni järgmistest probleemsündmustest:

a) maksejõuetusmenetluse alustamine; ja/või

b) osaleja ei vasta enam artiklis 4 sätestatud juurdepääsutingimustele.

2. [keskpank] võib lõpetada etteteatamiseta või peatada osaleja osalemise TARGET2-[keskpank/riik]s, kui:

a) toimub üks või mitu probleemsündmust (mida ei ole osutatud lõikes 1);

b) osaleja rikub oluliselt ÜT nõudeid;

c) osaleja ei täida olulist kohustust [keskpanga] ees; ja/või

d) osaleja on TARGET2 CUGst välja arvatud või on tema liikmelisus muul viisil lõppenud; ja/või

e) toimub muu osalejaga seotud sündmus, mis võib [keskpanga] hinnangul ohustada TARGET2-[keskpank/riik] või muu TARGET2 osasüsteemi üldist stabiilsust, usaldatavust ja ohutust või [keskpanga] võimet täita [viide asjakohasele riigi õigusaktile] ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas sätestatud ülesandeid.

3. Kasutades lõikest 2 tulenevat kaalutlusõigust võtab [keskpank] muu hulgas arvesse probleemsündmuse või punktides a kuni c osutatud sündmuste tõsidust.

4. a) Kui [keskpank] peatab või lõpetab osaleja osalemise TARGET2-[keskpank/riik]s lõigete 1 või 2 alusel, teatab [keskpank] osalemise peatamisest või lõpetamisest ICM teatega viivitamata sellele osalejale, teistele keskpankadele ja teistele osalejatele. b) Kui teine keskpank on [keskpangale] teatanud osaleja osalemise peatamisest või lõpetamisest teises TARGET2 osasüsteemis, teatab [keskpank] ICM teatega oma osalejatele viivitamata sellest peatamisest või lõpetamisest. c) ICM teate kätte saamisel osalejate poolt loetakse, et neid on osaleja osalemise lõpetamisest/peatamisest TARGET2-[keskpank/riik]s või teises TARGET2 osasüsteemis teavitatud. Osalejad vastutavad kahju eest, mis tuleneb osalejatele, kelle osalemine on peatatud või lõpetatud, määratud maksejuhise edastamisest, kui selline maksejuhis on sisestatud TARGET2-[keskpank/riik]s pärast ICM teate saamist.

5. Kui osaleja osalemine on peatatud, ei võta TARGET2-[keskpank/riik] sellelt osalejalt vastu uusi maksejuhiseid. Järjekorras olevad maksejuhised, ladustatud maksejuhised või sellise osaleja kasuks esitatud uued maksejuhised lükatakse tagasi.

6. Kui osaleja osalus TARGET2-[keskpank/riik]s on peatatud, arhiveeritakse kõik tema laekuvad maksed ja väljuvad maksejuhised ja sisestatakse sisendkontrolli alles pärast seda, kui peatatud osalusega osaleja keskpank on neid selgesõnaliselt aktseptinud.

Artikkel 35

Maksemooduli kontode sulgemine

1. Osalejad võivad sulgeda oma maksemooduli kontosid igal ajal, teatades sellest [keskpangale] 14 tööpäeva ette.

2. Osaluse lõpetamisel vastavalt artiklitele 33 ja 34, sulgeb [keskpank] asjaomase osaleja maksemooduli kontod pärast seda, kui ta on:

a) arveldanud või tagasi lükanud kõik järjekorras olevad maksejuhised; ja

b) kasutanud oma pandi- või tagatise- ja tasaarveldusõigust artikli 36 alusel.

X JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

[Keskpanga] pandi- või tagatise- ja tasaarveldusõigus

1. [Sisesta, kui see on kohaldatav: [keskpangal] on osaleja maksemooduli kontodel olemasolevate ja tulevaste positiivsete jääkide suhtes pandi- või tagatisõigus, mis tagab poolte õigussuhtest tulenevaid olemasolevaid ja tulevasi nõudeid.]

1a. [Sisesta, kui see on kohaldatav: maksemooduli konto positiivsest jäägist tulenevad osaleja olemasolevad ja tulevased nõuded saab tagatisõigusena üle kanda [keskpangale] [keskpanga] mis tahes olemasoleva või tulevase, osaleja vastu oleva nõude katmiseks, mis tuleneb [ÜT rakendussätetest]. Tagatis tekib ainuüksi asjaolu põhjal, et osaleja maksemooduli kontol on positiivne jääk.]

1b. [Sisesta, kui see on kohaldatav: [keskpangal] on osaleja maksemooduli kontodel olemasolevate ja tulevaste positiivsete jääkide suhtes kommertspandiõigus, mis tagab poolte õigussuhtest tulenevaid olemasolevaid ja tulevasi nõudeid.]

2. [Sisesta, kui see on kohaldatav: [keskpangal] on lõikes 1 osutatud õigus isegi juhul, kui tema nõuded on tingimuslikud või nende tähtaeg ei ole saabunud.]

3. [Sisesta, kui see on kohaldatav: osaleja kinnitab maksemooduli konto omaniku pädevuses, et on teadlik pandi või tagatise tekkimisest [keskpanga] kasuks, kelle juures see konto on avatud. Käesolev kinnitus tähendab pandi või tagatise andmist [keskpangale] [sisesta asjakohane riigi seaduse nimi]seaduse tähenduses. Panditud või tagatiseks antud maksemooduli kontole makstud summad loetakse maksmise fakti alusel tagasivõtmatult ja tingimusteta pandituks või tagatiseks antuks tagatud kohustuste täieliku täitmise tagamiseks.]

4. Juhul kui esineb:

a) artikli 34 lõikes 1 osutatud probleemsündmus, või

b) artikli 34 lõikes 2 osutatud muu sündmus on tinginud osaleja TARGET2-[keskpank/riik]-s osalemise lõpetamise või peatamise,

olenemata osaleja suhtes maksejõuetusmenetluse alustamisest ja osaleja õiguste mis tahes väidetavast loovutamisest, kohtulikust või muust arestimisest või muust käsutamisest, loetakse osaleja kõikide kohustuste tähtaeg ilma etteteatamata ja ilma ühegi ametiasutuse eelneva kinnituseta viivitamata saabunuks. Lisaks tasaarveldatakse osaleja ja [keskpanga] vastastikused kohustused automaatselt ja suurema võlgnevusega pool tasub teisele poolele summade vahe.

5. [Keskpank] teatab osalejale viivitamata lõike 4 alusel toimunud tasaarveldusest.

6. [Keskpank] võib ilma etteteatamata debiteerida osaleja maksemooduli kontot summa võrra, mille osaleja võlgneb [keskpangale] seoses õigusliku suhtega osaleja ja [keskpanga] vahel.

Artikkel 37

Tagatisõigus allkontode vahendite suhtes

1. [Keskpank] peab saama kasutada [õigussüsteemist tulenevat tagatismenetlust] jäägi suhtes osaleja allkontodel, mis on avatud kõrvalsüsteemi maksetega seotud maksejuhiste arveldamiseks asjaomase kõrvalsüsteemi ja tema keskpanga vahelise lepingu alusel. See jääk tagab osaleja lõikes 7 osutatud kohustusi [keskpanga] ees seoses vastava arveldusega.

2. Kõrvalsüsteemi teate korral (teade „Töötsükli algus”) külmutab [keskpank] osaleja allkontol oleva jäägi. Külmutamine lõppeb kõrvalsüsteemi teate korral (teade „Töötsükli lõpp”).

3. Osaleja allkonto jäägi külmutamise kinnitusega annab [keskpank] kõrvalsüsteemile garantii makse teostamiseks vastava jäägi ulatuses. Garantii on tagasivõtmatu, tingimusteta ja kuulub maksmisele esimesel nõudmisel. Kui [keskpank] ei ole kõrvalsüsteemi keskpank, loetakse, et [keskpangale] on antud juhis anda eespool nimetatud garantii kõrvalsüsteemi keskpangale.

4. Kui osaleja suhtes ei toimu maksejõuetusmenetlust, arveldatakse kõrvalsüsteemiga seotud maksejuhised osaleja arvelduskohustuse täitmiseks ilma garantiile toetumata ja ilma tagatisõiguse kasutamiseta osaleja allkonto suhtes.

5. Osaleja maksejõuetuse korral on kõrvalsüsteemiga seotud maksejuhis osaleja arvelduskohustuse täitmiseks esimese järjekorra nõue garantiikohustuse suhtes; seetõttu toimub osaleja allkontolt juhises osutatud summa debiteerimisega (ja kõrvalsüsteemi tehnilise konto krediteerimisega) [keskpanga] garantiikohustuse täitmine ja osaleja allkonto jäägi suhtes tagatisõiguse teostamine.

6. Garantii lõpeb kõrvalsüsteemi teate korral arvelduse teostamise kohta (teade „Töötsükli lõpp”).

7. Osaleja on kohustatud hüvitama [keskpangale] kõik maksed, mis [keskpank] sellise garantii arvel tegi.

Artikkel 38

Konfidentsiaalsus

1. [keskpank] hoiab saladuses kogu tundliku või salajase teabe muu hulgas maksete, tehniliste asjaolude või organisatsiooni kohta, mis kuulub osalejale või osaleja klientidele, välja arvatud juhul, kui osaleja või tema klient on andnud kirjaliku nõusoleku teabe avaldamiseks [sisesta järgmine fraas, kui see on riigi õigusaktidega kooskõlas: või teabe avaldamine on lubatud või nõutav [sisesta asjakohane riigi seaduse nimi]seaduse kohaselt].

2. Erandina lõikest 1 nõustub osaleja, et [keskpank] võib avalikustada TARGET2-[keskpank/riik]-le töö käigus saadud teavet osaleja või osaleja klientide maksete, tehniliste asjaolude või organisatsiooni kohta teistele keskpankadele või kolmandatele isikutele, kes osalevad TARGET2-[keskpank/riik] töös, ulatuses, mis on vajalik TARGET2 tõhusaks toimimiseks, või liikmesriikide ja ühenduse järelevalveasutustele ulatuses, mis on vajalik nende avalike ülesannete täitmiseks ja ei ole vastuolus kohaldatava õigusega. [keskpank] ei vastuta sellise teabe avalikustamise finants- või äriliste tagajärgede eest.

3. Erandina lõikest 1 võib [keskpank] kasutada, avalikustada või avaldada teavet osalejate ja osalejate klientide maksete kohta statistilistel, ajaloolistel, teaduslikel või muudel eesmärkidel, kui see ei võimalda otseselt ega kaudselt tuvastada osalejat ega osaleja kliente ning kui see toimub [keskpank] avalike ülesannete täitmise käigus või teiste avalike üksuste, kellele teave on üle antud, avalike ülesannete täitmise käigus.

4. TARGET2-[keskpank/riik] tööga seotud teavet, millele osalejatel on olnud juurdepääs, võib kasutada ainult ÜTs sätestatud tingimustel. Osalejad peavad hoidma selle teabe saladuses, kui [keskpank] ei ole andnud selget kirjalikku nõusolekut teabe avalikustamiseks. Osalejad tagavad, et kolmandad isikud, kellelt nad tellivad, hangivad või kellele nad delegeerivad ülesandeid, mis mõjutavad või võivad mõjutada nende kohustuste täitmist vastavalt ÜT-le, täidavad käesolevas artiklis sätestatud konfidentsiaalsuse nõudeid.

5. Maksejuhiste arveldamiseks on [keskpank] volitatud töötlema ja edastama vajalikke andmeid võrguteenuse osutajale.

Artikkel 39

Andmekaitse, rahapesu tõkestamine ja seonduvad küsimused

1. Eeldatakse, et osalejad teavad ja järgivad kõiki oma kohustusi, mis tulenevad andmekaitset ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist reguleerivatest õigusaktidest, eelkõige rakendades asjakohaseid meetmeid seoses nende maksemooduli kontodel debiteeritavate ja krediteeritavate summadega. Osalejad peavad tutvuma võrguteenuse osutaja andmekogumispõhimõtetega enne võrguteenuse osutajaga lepingu sõlmimist.

2. Eeldatakse, et osalejad on volitanud [keskpanka] saama nende kohta mis tahes teavet kõikidelt sise- ja välismaistelt rahandus- ja järelevalveasutustelt ja majandusorganisatsioonidelt, kui selline teave on vajalik osaleja osalemiseks TARGET2-[keskpank/riik]s.

Artikkel 40

Teated

1. Kui ÜTs ei ole sätestatud teisiti, edastatakse kõik ÜT kohaselt nõutavad või lubatavad teated tähitud kirjaga, faksiga, kirjalikult või autenditud sõnumiga võrguteenuse osutaja kaudu. Teated [keskpangale] edastatakse [keskpanga] [maksesüsteemide osakonna või asjaomane keskpanga üksuse] juhatajale [keskpanga aadress] aadressil või keskpanga SWIFT aadressil. Teated osalejale saadetakse osaleja aadressil või faksinumbril või SWIFT aadressil, nagu osaleja on [keskpangale] avaldanud.

2. Teate saatmise tõendamiseks tuleb tõendada, et teade toimetati asjakohasele aadressile või et teadet sisaldav ümbrik oli korrektselt adresseeritud ja postitatud.

3. Kõik teated esitatakse [sisesta vastav keel ja/või „inglise keeles”].

4. Osalejate suhtes on siduvad kõik [keskpanga] vormid ja dokumendid, mille osalejad on täitnud ja/või allkirjastanud ja mis on edastatud vastavalt lõigetele 1 ja 2 ning mille saamist osalejatelt, nende töötajatelt või esindajatelt võib [keskpank] mõistlikult eeldada, muu hulgas artikli 8 lõike 2 punktis a osutatud staatiliste andmete kogumisvormid ja artikli 11 lõike 5 alusel antud teave.

Artikkel 41

Lepinguline suhe võrguteenuse osutajaga

1. ÜT eesmärgil on võrguteenuse osutajaks SWIFT. Iga osaleja sõlmib SWIFTiga eraldi lepingu talle SWIFTi poolt osutatavate teenuste kohta seoses osaleja poolt TARGET2-[keskpank/riik] kasutamisega. Osaleja ja SWIFTi õigussuhtele kohaldatakse ainult SWIFTi tingimusi.

2. Kõik osalejad osalevad ka TARGET2-CUGis vastavalt ühisplatvormi käitavate ja SWIFTi teenusehaldurina tegutsevate keskpankade poolt kehtestatud tingimustele. Osaleja vastuvõtmine ja väljaarvamine TARGET2-CUGis jõustub, kui SWIFTi teenusehaldur teatab sellest SWIFTile.

3. Osalejad järgivad [keskpanga] poolt kättesaadavaks tehtud TARGET2 SWIFTi teenuseprofiili.

4. SWIFTi teenused ei kuulu [keskpanga] poolt seoses TARGET2ga osutatavate teenuste hulka.

5. [Keskpank] ei vastuta SWIFTi (sealhulgas tema juhtide, personali ja allhankijate) kui SWIFTi teenuste osutaja tegevuse, vigade või tegevusetuse eest ega samuti osalejate poolt SWIFTile juurdepääsu saamiseks valitud võrguteenuse osutajate tegevuse, vigade või tegevusetuse eest.

Artikkel 42

Muudatuste tegemise kord

[Keskpank] võib mis tahes ajal ÜTd, sealhulgas liiteid, ühepoolselt muuta. ÜT, sealhulgas liidete, muudatustest teatatakse [sisesta asjakohane teabeviis] kaudu. Kui osaleja ei ole 14 päeva jooksul muudatustest teatamisest esitanud selgeid vastuväiteid, loetakse, et ta on muudatustega nõustunud. Kui osaleja esitab muudatusele vastuväite, on [keskpangal] õigus viivitamata lõpetada selle osaleja osalemine TARGET2-[keskpank/riik]s ja sulgeda iga tema maksemooduli konto.

Artikkel 43

Kolmandate isikute õigused

1. Osalejad ei või ÜT-st tulenevaid või nendega seotud õigusi, huve, kohustusi, vastutust ega nõudeid üle anda, pantida või tagatiseks anda ega loovutada kolmandatele isikutele ilma [keskpanga] kirjaliku nõusolekuta.

2. ÜT ei ole aluseks ühegi teise üksuse õigustele või kohustustele peale [keskpanga] ja TARGET2-[keskpank/riik]s osalejate.

Artikkel 44

Kohaldatav õigus, kohtualluvus ja täitmise koht

1. [Keskpank] ja TARGET2-[keskpank/riik]s osalejate kahepoolsetele suhetele kohaldatakse [sisesta asjakohane riigi seaduse nimi] seadust.

2. Ilma et see piiraks Euroopa Ühenduste Kohtu pädevust kuulub lõikes 1 osutatud suhtest tulenevate vaidluste lahendamine [keskpanga asukoht] pädevate kohtute ainupädevusse.

3. [Keskpanga] ja osalejate õigussuhtega seotud täitmise kohaks loetakse [sisesta keskpanga asukoht].

Artikkel 45

Sätete kehtivus

Kui mõni ÜT säte on või muutub kehtetuks, ei piira see teiste ÜT sätete kehtivust.

Artikkel 46

Jõustumine ja siduvus

1. ÜT jõustub alates [sisesta kuupäev].

2. [Sisesta, kui see on kohane asjakohases õiguskorras: osalemisega TARGET2-[keskpank/riik]s nõustuvad osalejad automaatselt ÜT kohaldamisega nendevahelistes suhetes ja suhetes [keskpangaga].]

(1) EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

(2) EÜT L 332, 31.12.1993, lk 1.

(3) ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

(4) Komisjoni määrus (EÜ) nr 2238/2004, 29. detsember 2004, millega muudetakse rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) nr 1, rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) nr 1–10, 12–17, 19–24, 27–38, 40 ja 41 ning alalise standardite tõlgendamise komitee (SIC) tõlgenduste nr 1–7, 11–14, 18–27 ja 30–33 osas määrust (EÜ) nr 1725/2003, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 394, 31.12.2004, lk. 1).

(5) ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

(6) EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.

(7) EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

(8) ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.

(9) EÜT L 43, 14.2.1997, lk 25.

I liide MAKSEJUHISTE TÖÖTLEMISE TEHNILINE KIRJELDUS Lisaks ÜT-le kehtivad maksejuhiste töötlemise suhtes järgmised reeglid: 1. Infrastruktuuri, võrgu ja formaatide tehnilised nõuded TARGET2-[keskpank/riik]s osalemiseks 1) TARGET2 kasutab sõnumite vahetamiseks SWIFTi teenuseid. Igal osalejal on seega vaja ühendust SWIFTi turvalise andmeside kaitse võrguga (Secure IP Network, SIPN). Iga osaleja maksemooduli konto tuvastatakse 8- või 11-kohalise SWIFTi panga tunnuskoodi (BIC) abil. Lisaks peab iga osaleja läbima testide seeria ja tõendama oma tehnilist ja töökorralduslikku valmisolekut, enne kui ta võib osaleda TARGET2-[keskpank/riik]s. 2) Maksemoodulis maksejuhiste andmiseks ja maksesõnumite vahetamiseks kasutatakse SWIFTNet FIN Y-copy teenust. Selleks luuakse SWIFTi suletud kasutajarühm (Closed User Group, CUG). Vastava TARGET2 CUGi maksejuhised suunatakse vahetult vastuvõtvale TARGET2 osalejale sisestades tema panga tunnuskoodi SWIFTNet FIN sõnumi päisesse. 3) Kasutada võib järgmisi SWIFTNeti teabe- ja kontrolliteenuseid: a) SWIFTNet InterAct; b) SWIFTNet FileAct; ja/või c) SWIFTNet Browse. 4) Osalejate vahelise sõnumivahetuse turvalisus tugineb eranditult SWIFTi sertifitseerimisteenuse infrastruktuuril (PKI). Teave PKI teenuse kohta on SWIFTi dokumentatsioonis. 5) SWIFTi suhtehaldusprogrammis (Relationship Management Application, RMA) asuvat kahepoolsete suhete halduri teenust (bilateral relationship management) võib kasutada ainult ühisplatvormi keskse BIC jaoks ja mitte TARGET2 osalejate vahel maksesõnumite vahetamiseks. 2. Maksesõnumite liigid 1) Töödeldakse järgmisi SWIFTNet FIN/SWIFT süsteemi sõnumiliike. Sõnumiliik Kasutus Kirjeldus MT 103 Kohustuslik Kliendi maksejuhis MT 103+ Kohustuslik Kliendi maksejuhis automaatseks töötlemiseks MT 202 Kohustuslik Pankadevaheline maksejuhis MT 204 Valikuline Otsedebiteerimiskorraldus MT 011 Valikuline Kättesaamise teade MT 012 Valikuline Teade saatjale MT 019 Kohustuslik Tagasilükkamise teade MT 900 Valikuline Debiteerimise kinnitus MT 910 Valikuline Krediteerimise kinnitus MT 940/950 Valikuline Kontoväljavõte MT 011, MT 012 ja MT 019 on SWIFT süsteemi sõnumid. 2) TARGET2-[keskpank/riik]s registreerimisel peavad osalejad teatama, milliseid valikulisi sõnumiliike nad hakkavad kasutama; erandiks on sõnumid MT 011 ja MT 012, millega seoses võivad osalejad vastavalt vajadusele otsustada, kas nad soovivad neid konkreetsetel juhtudel saada. 3) Osalejad peavad järgima SWIFT sõnumi struktuuri ja väljade nõudeid, mis on määratletud SWIFT dokumentatsioonis, arvestades TARGET2 piiranguid, vastavalt kasutaja üksikasjaliku funktsioonikirjelduse (User Detailed Functional Specifications, UDFS) raamatu 1 jaotisele 9.1.2.2. 4) Välja sisu kinnitatakse TARGET2-[keskpank/riik] tasandil vastavalt UDFS nõuetele. Osalejad võivad omavahel väljade sisu osas kokku leppida erireeglites. Nende erireeglite järgimise suhtes ei teostata TARGET2-[keskpank/riik]s eraldi kontrolli. 3. Unikaalsuse kontroll 1) Kõik maksejuhised peavad läbima unikaalsuse kontrolli, mille eesmärgiks on lükata tagasi maksejuhised, mis on ekslikult sisestatud rohkem kui üks kord. 2) Kontrollida tuleb järgmisi SWIFTi sõnumiliikide välju: Selgitus SWIFTi sõnumi osa Väli Saatja Põhipäis LT aadress Sõnumiliik Programmipäis Sõnumiliik Vastuvõtja Programmipäis Sihtaadress Tehingu viitenumber (transaction reference number, TRN) Tekstiplokk :20 Seotud viited Tekstiplokk :21 Väärtuspäev Tekstiplokk :32 Summa Tekstiplokk :32 3) Kui uue maksejuhise kõik alapunktis 2 kirjeldatud väljad on samad mis juba aktseptitud maksejuhises, lükatakse uus maksejuhis tagasi. 4. Veakoodid Kui maksejuhis lükatakse tagasi, saab maksealgataja tagasilükkamise teate (MT 019), milles on tagasilükkamise põhjus näidatud veakoodiga. Veakoodid on määratletud UDFS jaotises 9.4.2. 5. Ettemääratud arveldusajad 1) Debiteerimise algtähtaja määranguga maksejuhistes tuleb kasutada koodi „/FROTIME/”. 2) Debiteerimise lõpptähtaja määranguga maksejuhiste puhul võib kasutada kahte võimalust: a) koodi „/REJTIME/”; kui maksejuhist ei ole võimalik määratud debiteerimisajaks arveldada, tuleb maksejuhis tagasi lükata. b) koodi „/TILTIME/”: kui maksejuhist ei ole võimalik määratud debiteerimisajaks arveldada, ei lükata maksejuhist tagasi, vaid hoitakse asjakohases järjekorras. Mõlemal juhul, kui debiteerimise lõpptähtaja määranguga maksejuhist ei ole arveldatud 15 minutit enne selles määratud aega, saadetakse selle kohta ICM kaudu automaatselt teade. 3) Kui kasutatakse koodi „/CLSTIME/”, kohaldatakse makse suhtes sama korda nagu alapunkti 2 alajaotuses b. 6. Maksejuhiste töötlemine sisendkontrollis 1) Sisendkontrolli sisestatud maksejuhiste suhtes viiakse läbi tasaarvelduskontroll ning vajadusel laiendatud tasaarvelduskontroll vastavalt määratlusele alapunktides 2 ja 3, et tagada maksejuhiste kiire ja likviidsussäästlik arveldamine. 2) Tasaarvelduskontrolli käigus määratakse kindlaks, kas erakorraliste kiirmaksete või asjakohastel juhtudel kiirmaksete järjekorra alguses olevaid makse saaja maksejuhiseid võib tasaarveldada maksja maksejuhisega (edaspidi „tasaarveldavad maksejuhised”) Kui tasaarveldav maksejuhis ei anna piisavalt vahendeid maksja maksejuhise jaoks sisendkontrollis, tuleb kontrollida, kas maksja maksemooduli kontol on piisavalt vaba likviidsust. 3) Kui tasaarvelduskontroll ebaõnnestub, võib [keskpank] kohaldada laiendatud tasaarvelduskontrolli. Laiendatud tasaarvelduskontrolli käigus määratakse kindlaks, kas makse saaja mis tahes järjekordades on tasaarveldavaid maksejuhiseid, olenemata nende järjekorda panemise ajast. Kui makse saaja järjekorras on kõrgema prioriteetsusega teistele TARGET2 osalejatele suunatud maksejuhiseid, võib FIFO põhimõttest kõrvale kalduda ainult juhul, kui sellise tasaarveldava maksejuhise arveldamise tulemusel makse saaja likviidsus suureneb. 7. Järjekorras olevate maksejuhiste arveldamine 1) Järjekorda pandud maksejuhiste käsitlemine sõltub neile maksealgataja poolt antud prioriteedist. 2) Likviidsuse suurenemisel või järjekorra muutmisel (järjekoha, arveldusaja või prioriteedi muutmine või maksejuhise tühistamine) arveldatakse erakorraliste kiirmaksete ja kiirmaksete järjekorras olevad maksejuhised punktis 6 kirjeldatud tasaarvelduskontrolli abil, alustades järjekorras esimesel kohal olevast maksejuhisest. 3) Tavaliste maksete järjekorras olevad maksejuhised arveldatakse jooksvalt, lisades arveldamisse erakorralised kiirmaksejuhised ja kiirmaksejuhised, mida ei ole veel arveldatud. Kasutatakse erinevaid optimeerimismehhanisme (algoritme). Kui algoritmi töö õnnestub, siis kaasatud maksejuhised arveldatakse; kui algoritmi töö ebaõnnestub, siis jäävad kaasatud maksejuhised järjekorda. Maksevoogude tasaarveldusele kohaldatakse kolme algoritmi (1 kuni 3). Algoritmi 4 kasutatakse UDFS jaotises 2.8.1 määratletud arvelduskorra nr 5 puhul kõrvalsüsteemide maksejuhiste arveldamiseks. Kõrvalsüsteemide erakorraliste kiirtehingute arveldamise optimeerimiseks osalejate allkontodel kasutatakse erialgoritmi (algoritm 5). a) Kõikide kahepoolse piiranguga suhete ja mitmepoolse kogusumma piiranguga suhete osas kasutab [keskpank] algoritmi 1 („all-or-nothing”) järgmiseks : i) iga TARGET2 osaleja maksemooduli konto üldise likviidsuspositsiooni arvutamine; selleks tuleb tuvastada, kas kõikide järjekorras olevate väljuvate ja laekuvate maksejuhiste saldo on negatiivne või positiivne ning, kui see on negatiivne, kontrollida, kas see ületab vastava osaleja vaba likviidsust (likviidsuse saldo moodustab „kogulikviidsuspositsiooni”); ja ii) TARGET2 osaleja poolt seoses iga maksemooduli kontoga nõutud piirangute ja reserveeringute järgimise kontroll. Kui eelnimetatud arvutuste ja kontrollide tulemus on kõikide TARGET2 osalejate osas positiivne, siis [keskpank] ja teised asjaomased keskpangad arveldavad kõik maksed üheaegselt vastavate TARGET2 osalejate maksemooduli kontodel. b) Algoritmi 2 („partial”) kasutab [keskpank] järgmiseks: i) iga vastava maksemooduli konto likviidsuspositsiooni, limiitide ja reserveeringute arvutamine ja kontroll nagu algoritmi 1 puhul; ning ii) maksejuhiste ükshaaval eraldamine, kui ühe või enama vastava maksemooduli konto kogulikviidsuspositsioon on negatiivne, kuni kõikide vastavate maksemooduli kontode kogulikviidsuspositsioon on positiivne. Seejärel, piisavate vahendite olemasolu korral, arveldavad [keskpank] ja teised asjaomased keskpangad kõik järelejäänud maksed (välja arvatud eraldatud maksed) üheaegselt vastavate TARGET2 osalejate maksemooduli kontodel. Maksejuhiste eraldamist alustab [keskpank] suurima negatiivse kogulikviidsuspositsiooniga TARGET2 osaleja maksemooduli kontost ning madalaima prioriteetsusega maksejuhiste järjekorra lõpust. Valik võib toimuda ainult lühikese aja jooksul, mille kestuse määrab [keskpank] oma äranägemisel. c) Algoritmi 3 („multiple”) kasutab [keskpank] järgmiseks: i) TARGET2 osalejate maksemooduli kontode paaride võrdlemiseks, et määrata kindlaks, kas järjekorras olevaid maksejuhiseid on võimalik arveldada nende kahe TARGET2 osaleja maksemooduli konto vaba likviidsuse ning nende poolt kehtestatud piirangute raames (alustades väikseima arvu teineteisele adresseeritud maksejuhistega maksemooduli kontode paarist), ning asjaomased keskpangad kirjendavad need maksed üheaegselt nende kahe TARGET2 osaleja maksemooduli kontodel; ning ii) kui alajaotuses i kirjeldatud maksemooduli kontode paari likviidsus ei ole piisav kahepoolse positsiooni rahastamiseks, üksikute maksejuhiste eraldamine kuni likviidsus on piisav. Sellisel juhul arveldavad asjaomased keskpangad järelejäänud maksed, v.a eraldatud maksed, üheaegselt nende kahe TARGET2 osaleja maksemooduli kontodel. Pärast alajaotustes i ja ii määratletud kontrollide teostamist kontrollib [keskpank] mitmepoolseid arvelduspositsioone (osaleja maksemooduli konto ja teiste TARGET2 osalejate maksemooduli kontode vahel suhetes, millele on seatud mitmepoolne piirang). Sellel eesmärgil kohaldatakse mutatis mutandis alajaotustes i kuni iii kirjeldatud korda. d) Algoritmi 4 („partial plus ancillary system settlement”) kasutab [keskpank] selleks, et teostada sama menetlus mis algoritmi 2 puhul, kuid eraldamata maksejuhiseid, mis on seotud arveldamisega kõrvalsüsteemis (mis arveldab samaaegsuse ja mitmepoolsuse põhimõttel). e) Algoritmi 5 („ancillary system settlement via sub-accounts”) kasutab [keskpank] selleks, et teostada sama menetlus mis 1. algoritmi puhul; erinevuseks on, et [keskpank] käivitab algoritmi 5 kõrvalsüsteemiliidese kaudu ning kontrollib ainul seda, kas osalejate allkontodel on piisavalt vahendeid. Lisaks ei võeta arvesse limiite ega reserveeringuid. Algoritmi 5 kasutatakse ka öise arveldamise ajal. 4) Pärast algoritmide 1 kuni 4 käivitamist võib sisendkontrolli sisestatud maksejuhised siiski arveldada viivitamata sisendkontrollis, kui vastavate TARGET2 osalejate maksemooduli kontode positsioonid ja piirangud võimaldavad nii nende maksejuhiste arveldamist kui ka käimasolevasse optimeerimismenetlusse kaasatud maksejuhiste arveldamist. Kahte algoritmi ei või kasutada üheaegselt. 5) Arveldusperioodi ajal kasutatakse algoritme järjekorras. Kui samal ajal ei ole ootel kõrvalsüsteemide samaaegset mitmepoolset arveldamist, on järjekord järgmine: a) algoritm 1 b) kui algoritm 1 ei ole tulemuslik, siis algoritm 2, c) kui algoritm 2 ei ole tulemuslik, siis algoritm 3, või kui algoritm 2 on tulemuslik, korrata algoritmi 1. Kui samal ajal on ootel kõrvalsüsteemide samaaegne mitmepoolne arveldamine (arvelduskord nr 5), tuleb kasutada algoritmi 4. 6) Algoritme tuleb kasutada paindlikult, arvestades ettemääratud viivitust erinevate algoritmide kasutamise vahel, et tagada kahe algoritmi kasutamise vähim intervall. Ajalist järgnevust juhitakse automaatselt. Manuaalne sekkumine peab olema võimalik. 7) Kui maksejuhise töötlemine algoritmiga on alanud, ei või selle asukohta järjekorras muuta (ümber järjestada) ega maksejuhist tühistada. Maksejuhiste muutmise või tühistamise nõuded tuleb jätta järjekorda kuni algoritm on lõpetanud. Kui vastav maksejuhis on algoritmi käitamise ajal arveldatud, lükatakse maksejuhise muutmise või tühistamise nõuded tagasi. Kui maksejuhist ei ole arveldatud, võetakse osaleja nõue viivitamata arvesse. 8. ICMi kasutamine 1) ICMi võib kasutada teabe saamiseks ja likviidsuse juhtimiseks. Teabe saamiseks ja kontrollmeetmete kasutamiseks tuleb tehnilise lahendusena kasutada SWIFTi turvalist andmeside kaitse võrku (SIPN). 2) ICMi kaudu võib saada teavet ainult jooksva päeva kohta, välja arvatud ladustatud maksejuhiseid ning staatilisi andmeid puudutavat teavet. Teabeaknad on ainult inglise keeles. 3) Teavet antakse „nõudmiseni” („pull”) režiimis, mis tähendab, et iga osaleja peab ise teavet nõudma. 4) ICMi kasutamisel on võimalikud järgmised režiimid: a) rakenduselt-rakendusele režiim (application-to-application mode, A2A) A2A režiimis vahetatakse teavet ja sõnumeid maksemooduli ja osaleja rakendusprogrammi vahel. Osaleja peab seetõttu tagama, et tal on XML vormis sõnumite (nõuded ja vastused) vahetamiseks ICMga standardliidese kaudu kasutusel asjakohane rakendusprogramm. Täpsemad detailid on esitatud UDFS 4. raamatus ning ICM kasutaja käsiraamatus. b) kasutajalt-rakendusele režiim (user-to-application mode, U2A) U2A võimaldab osaleja ja ICM otsesuhtlust. Teave kuvatakse personaalarvutis (SWIFT Alliance WebStation) töötavas veebilehitsejas. Et saada SWIFT Alliance WebStation'i kaudu juurdepääsu U2A-le, peab arvutisüsteem võimaldama küpsiseid („cookies”) ja JavaScripti. Lähemad üksikasjad on esitatud ICM kasutusjuhendis. 5) Igal osalejal peab olema vähemalt üks SWIFT Alliance WebStation, et saada U2A kaudu juurdepääs ICMi. 6) ICMi juurdepääsuõigused antakse SWIFTi staatusepõhise juurdepääsuhalduri (Role Based Access Control) kaudu. Osalejad võivad kasutada SWIFTi Non Repudiation of Emission (NRE) teenust, mis võimaldab XML teate saajatel tõendada, et vastavat teadet ei ole muudetud. 7) Osaleja tehniliste probleemide korral, kui ta ei saa ühtegi maksejuhist esitada, võib ta ICMi vahendusel teostada ettevalmistatud kindlasummalisi ja eriolukorra varumakseid. [Keskpank] peab andma vastava võimaluse osaleja taotluse korral. 8) Osalejad võivad ICMi kasutada ka likviidsuse ülekandmiseks: a) [sisesta, kui on kohaldatav] oma maksemooduli kontolt väljaspool maksemoodulit asuvale kontole; b) maksemooduli konto ja osaleja allkontode vahel; ja c) maksemooduli kontolt kõrvalsüsteemi poolt hallatavale peegelduvale kontole. 9. UDFS ja ICMi kasutaja käsiraamat Lähemad üksikasjad ja näited eeltoodud reeglite kohta on UDFSis ja ICM kasutaja käsiraamatus, mida aeg-ajalt ajakohastatakse ning mis avaldatakse [keskpanga] kodulehel ja EKP kodulehel inglise keeles.

II liide TARGET2 HÜVITUSSÜSTEEM 1. Üldpõhimõtted a) TARGET2 talitlushäire korral võivad otseosalejad esitada hüvitisenõudeid käesolevas liites sätestatud TARGET2 hüvitussüsteemi kohaselt. b) Kui EKP nõukogu ei ole teisiti otsustanud, ei kohaldata TARGET2 hüvitussüsteemi, kui TARGET2 talitlushäire tuleneb välistest asjaoludest, mille esinemine mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt ei olene asjaomasest keskpangast, või tuleneb kolmandate isikute tegevusest või tegevusetusest. c) TARGET2 hüvitussüsteem on ainus hüvitamismenetlus, mida pakutakse TARGET2 talitlushäire korral. Osalejad võivad siiski kasutada ka muid seaduslikke võimalusi kahju hüvitamise nõuete esitamiseks. Kui osaleja nõustub TARGET2 hüvitussüsteemi kohaselt esitatud hüvitisepakkumusega, loetakse see osaleja suhtes tagasivõtmatuks kokkuleppeks, millega ta ühtlasi loobub kõikidest (sealhulgas kaudse kahju hüvitamise) nõuetest, mis tal võivad olla mis tahes keskpanga vastu, seoses maksejuhistega, millega seoses ta võttis vastu hüvitise, ning kinnitab, et tema poolt vastava hüvitise summa saamine lahendab need nõuded täielikult ja lõplikult. Osaleja vabastab asjaomase keskpanga TARGET2 hüvitussüsteemi alusel saadud summa ulatuses mis tahes hilisematest nõuetest, mida võivad esitada teised osalejad või kolmandad isikud seoses asjaomase maksejuhise või maksega. d) Hüvitisepakkumuse tegemine ei tähenda, et [keskpank] või mõni muu keskpank võtab endale vastutuse talitlushäire eest. 2. Hüvitisepakkumuse tingimused a) Maksja võib esitada halduskulu ja intressi hüvitamise nõude, kui TARGET2 talitlushäire tõttu: i) jäi maksejuhis selle vastuvõtmise tööpäeval arveldamata; või ii) üleminekuperioodil saab maksja tõendada, et kavatses maksejuhise TARGET2-[keskpank/riik]s sisestada, kuid ei saanud seda teha seoses TARGET2-le veel üle minemata siseriikliku reaalajalise brutoarveldussüsteemi maksete saatmiste peatamisega. b) Makse saaja võib esitada halduskulu hüvitamise nõude, kui ta ei saanud TARGET2 talitlushäire tõttu makset, mille ta pidi saama talitlushäire esinemise päeval. Makse saaja võib järgmistel juhtudel esitada ka intressi hüvitamise nõude: i) laenamise püsivõimalusega osalejad: kui makse saaja pidi TARGET2 talitlushäire tõttu kasutama laenamise püsivõimalust; ja/või ii) kõik osalejad: refinantseerimiseks oli tehniliselt võimatu kasutada rahaturgu või selline refinantseerimine oli võimatu muudel objektiivselt mõistlikel põhjustel. 3. Hüvitise arvutamine a) Hüvitisepakkumus maksjale: i) halduskuluhüvitis esimese töötlemata jäänud maksejuhise eest on 50 eurot, järgmise nelja maksejuhise eest 25 eurot ning kõikide järgmiste maksejuhiste eest 12,50 eurot. Iga makse saaja osas arvutatakse halduskuluhüvitis eraldi; ii) intressihüvitise määramiseks kasutatakse päevapõhist intressimäära. Selliseks baasmääraks on kas EONIA intressimäär (euro overnight index average) või laenamise püsivõimaluse intressimäär, olenevalt sellest, kumb on madalam. Baasmäära kohaldatakse TARGET2 talitlushäire tõttu töötlemata jäänud maksejuhise summale sellise perioodi iga päeva suhtes, mis algab maksejuhise sisestamise päevast või punkti 2 alapunkti a alajaotuses ii osutatud maksejuhiste puhul kavandatud sisestamise kuupäevast ning lõpeb kuupäeval, mil maksejuhis oli või oleks pidanud olema edukalt arveldatud. Hüvitise arvutamisel arvatakse hüvitisesummast maha kogu tulu, mis saadakse arveldamata maksejuhiste vahendite hoiustamisest eurosüsteemis; ja iii) intressihüvitist ei maksta, kui arveldamata maksejuhiste vahendid paigutati turule või neid kasutati kohustusliku reservi nõude täitmiseks, vastavas paigutamise või kasutamise ulatuses. b) Hüvitisepakkumus makse saajale: i) halduskuluhüvitis esimese töötlemata jäänud maksejuhise eest on 50 eurot, järgmise nelja maksejuhise eest 25 eurot ning kõikide järgmiste maksejuhiste eest 12,50 eurot. Iga makse saaja osas arvutatakse halduskuluhüvitis eraldi; ii) intressihüvitise määramiseks kasutatakse alapunkti a alajaotuses ii sätestatud meetodit välja arvatud asjaolu, et intressihüvitise määraks on laenamise püsivõimaluse intressimäära ja baasmäära vahe, ning seda arvutatakse summalt, mille ulatuses kasutati TARGET2 talitlushäire tõttu laenamise püsivõimalust. 4. Menetluskord a) Hüvitisenõue esitatakse [keskpanga] kodulehel olevas nõudevormis inglise keeles (vt [keskpanga koduleht]). Maksjad esitavad eraldi nõudevormi iga makse saaja kohta ning makse saajad esitavad eraldi nõudevormi iga maksja kohta. Lisada tuleb piisav lisateave ja dokumendid, mis tõendavad nõudevormil esitatud teavet. Ühe makse või maksejuhise kohta võib esitada ainult ühe nõude. b) Osalejad esitavad oma nõudevormid [keskpangale] nelja nädala jooksul TARGET2 talitlushäirest. Kui [keskpank] nõuab lisateavet või -tõendeid, esitatakse need kahe nädala jooksul alates vastava nõude esitamisest. c) [Keskpank] vaatab nõuded läbi ja edastab need EKP-le. Kui EKP nõukogu ei ole otsustanud teisiti ja teatanud sellest osalejatele, hinnatakse kõiki vastuvõetud nõudeid hiljemalt neljateistkümne nädala möödudes TARGET2 talitlushäirest. d) [Keskpank] teatab alapunktis c osutatud hindamise tulemuse asjaomastele osalejatele. Kui hindamisest tuleneb hüvitisepakkumus, peavad asjaomased osalejad nelja nädala jooksul alates sellise pakkumuse edastamisest selle pakkumuse tagasi lükkama või vastu võtma iga makse või maksejuhisega seotud iga nõude osas, kirjutades alla vormikohasele nõustumuskirjale (mille vorm on avaldatud [keskpank] kodulehel, vt [sisesta viide keskpanga kodulehele]). Kui [keskpank] ei ole nelja nädala jooksul sellist nõustumuskirja saanud, loetakse hüvitisepakkumus asjaomaste osalejate poolt tagasi lükatuks. e) [Keskpank] teeb hüvitisemaksed, kui on saanud TARGETis osaleja nõustumuskirja. Hüvitisemaksele ei lisandu intressi.

III liide ÕIGUSVÕIME HINNANGU JA ÕIGUSKESKKONNA HINNANGU NÕUDED TARGET2 osalejate õigusvõime hinnangu nõuded [Keskpank] [aadress] [süsteemi nimi] [koht], [kuupäev] Lugupeetud härra või proua, Meile, [osaleja või osaleja filiaali nimi] [koosseisulise või lepingulise] õigusnõustaja pädevuses, esitati taotlus anda käesolev hinnang [jurisdiktsioon, kus osaleja on asutatud] (edaspidi jurisdiktsioon) kohta seoses [osaleja nimi] (edaspidi „osaleja”) osalemisega [TARGET2 osasüsteemi nimi]s (edaspidi „süsteem”). Käesolev hinnang piirdub [jurisdiktsiooni] õigusaktidega, mis kehtivad käesoleva hinnangu andmise kuupäeval. Me ei ole uurinud käesoleva hinnangu andmiseks ühegi teise jurisdiktsiooni õigusakte ning ei anna ega mööna seoses selliste õigusaktidega ühtki seisukohta. Iga alljärgnev väide ja