KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/421,

20. juuni 2018,

riigiabi SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN) kohta, mida Luksemburg andis ENGIE kontsernile

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 3839 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELTL“), eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätete kohta (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Komisjon saatis 23. märtsil 2015 Luksemburgi Suurhertsogiriigile (edaspidi „Luksemburg“) nõude (2) esitada teavet oma maksualaste eelotsuste kohta seoses Engie kontserniga (siis GDF Suez) (3). Nimetatud kirjas palus komisjon Luksemburgil esitada kõik kontserni äriühingutele alates 2004. aastast kuni kirja saatmise päevani esitatud maksualased eelotsused kontserni või selle sel ajal või sellele eelnenud 10 aastal eksisteerinud äriühingute kohta ning kontserni ja sellesse kuuluvate juriidiliste isikute raamatupidamise 2011.–2013. aasta aastaaruanded ja maksudeklaratsioonid.

(2) Luksemburg vastas kirjale 25. juunil 2015, esitades teavet Luksemburgi maksuhalduri maksualaste eelotsuste kohta, mis olid tehtud mitme Engie kontserni kuuluva äriühingu kohta, kelle registreeritud asukoht oli Luksemburgis; nende seas oli ka GDF Suez LNG Supply S.A. (edaspidi „LNG Supply“) (4) ja GDF Suez Treasury Management S.à.r.l. (edaspidi „GSTM“) (5). Täpsemalt esitas Luksemburg kaks maksualase eelotsuse taotlust ja nendele antud heakskiidud, milles käsitleti kaht peaaegu samasugust kontsernisisest tehingut, mis hõlmasid varade üleandmist teistelt Engie kontserni äriühingutelt vastavalt kas LNG Supplyle või GSTMile. Mõlemal juhul rahastati üleandmist intressivaba aktsiateks sundkonverditava laenuga („ZORA“, (6) edaspidi vastavalt „LNG ZORA“ ja „GSTMi ZORA“ ning koos „ZORAd“) ja ettemakstud forvard-müügilepingutega (edaspidi vastavalt „LNG forvard“ ja „GSTMi forvard“ ning koos „forvardlepingud“).

(3) 1. aprillil 2016 saadetud kirjas märkis komisjon, et Luksemburgi esitatud teabe alusel ei ole võimalik välistada, et Engie kontserni äriühingute suhtes tehtud maksualased eelotsused ei sisaldanud keelatud riigiabi. Sellepärast palus komisjon Luksemburgil esitada põhjused, miks need meetmed ei ole valikulised või miks need on muul moel liidu riigiabiõiguse kohaselt põhjendatud, ning esitada ka lisateabe ja selgitused.

(4) 3. mai 2016. aasta kirjaga tuletas komisjon Luksemburgile meelde, et ootab endiselt põhjenduses 3 nimetatud infot.

(5) Luksemburg vastas komisjoni 1. aprilli 2016. aasta teabenõudele 23. mail 2016.

(6) Sama aasta 19. septembril tegi komisjon otsuse algatada ametlik ELTLi artikli 108 lõike 2 kohane uurimine Luksemburgi tehtud maksualaste eelotsustega Engie'le võimaldatud maksustamislahenduste kohta, sest need võivad tähendada ELTLi artikli 107 lõikes 1 kirjeldatud riigiabi (edaspidi „algatamisotsus“) (7).

(7) 21. novembri 2016. aasta kirjaga esitas Luksemburg soovitud teabe ja märkused algatamisotsuse kohta.

(8) 3. veebruaril 2017 avaldati algatamisotsus Euroopa Liidu Teatajas (8). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused.

(9) 27. veebruaril 2017 sai komisjon Engie tähelepanekud algatamisotsuse kohta. Komisjon edastas need 10. märtsi 2017. aasta kirjaga Luksemburgile, et too saaks esitada nende kohta oma märkused.

(10) Pärast Luksemburgi ja Engie märkuste saamist palus komisjon 22. märtsi 2017. aasta kirjaga Luksemburgilt lisateavet.

(11) Luksemburg esitas 10. aprillil 2017 kirja, milles väitis, et on Engie märkustega nõus.

(12) 22. märtsil 2017 küsitud info esitas Luksemburg 12. mail 2017.

(13) 1. juunil 2017 toimus komisjoni talituste, Engie ja Luksemburgi esindajate kohtumine. Selle käigus räägitu kajastus komisjoni ja Luksemburgi kinnitatud protokollis. Pärast kohtumist saatis Luksemburg 16. juunil 2017 lisateabe.

(14) Pärast 1. juunil 2017 aset leidnud kohtumisel Luksemburgilt ja Engie'lt saadud märkusi selgitas komisjon 11. detsembri 2017. aasta kirjas uurimise teatud tahke ja küsis lisateavet (edaspidi „11. detsembri 2017. aasta kiri“). Komisjon palus Luksemburgil edastada kirja koopia Engie'le.

(15) Luksemburg ja Engie esitasid 11. detsembri 2017. aasta kirjale vastuse 31. jaanuaril 2018. Samal päeval esitas Luksemburg ka 11. detsembri 2017. aasta kirjas küsitud teabe.

2. TAUSTTEAVE

2.1. ENGIE KONTSERN

(16) Engie kontserni (varem GDF Suezi kontsern) kuuluvad Prantsusmaal asutatud äriühing Engie S.A. ja kõik selle otsese või kaudse kontrolli all olevad äriühingud (edaspidi kõik koos „Engie“). Engie tekkis pärast prantsuse kontsernide GDF ja Suez (varem Lyonnaise des Eaux) ühinemist 2008. aastal (9). Engie peakontor asub Prantsusmaal. Engie S.A. on Pariisi, Brüsseli ja Luxembourg börsil (10).

(17) Engie tegutseb kolmes sektoris: elektri tootmine, maagaas ja veeldatud maagaas ning energiatõhususe teenused. Engie põhitegevus on elektri tootmine ja tarnimine, (11) energiakaubandus, maagaasi leiukohtade uurimine, maagaasi tootmine, tarnimine, transport ja jaotamine, energiatõhususe teenused ja energiataristu.

(18) Engie'l on 153 090 töötajat 70 riigis (12). 2016. aastal olid Engie tulud 66,6 miljardit eurot (13). 52,2 miljardit eurot kontserni kogutuludest saadi Euroopast (14). 2016. aastal pärines kontserni intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (EBITDA) 67,3 % Euroopast (15).

(19) Luksemburgis tegutseb Engie erinevate juriidiliste isikute kaudu, kellest mõni osales vaidlustatud eelotsustes käsitletud tehingutes. Compagnie Européenne de Financement C.E.F. S.A. (edaspidi „CEF“) (16) on Engie tütarettevõte, mis asutati Luksemburgis 1933. aastal. Selle eesmärk on omandada osalusi Luksemburgi ja välismaistes äriühingutes ning neid hallata, kasutada ja juhtida (17). Selle põhiülesanne on anda kontserni tütarettevõtetele äriühinguvahelisi tagatisi ja laene. CEFi tulud pärinevad selliste laenude ja tagatistega seotud intressidest ja tasudest (18).

(20) GSTM on täielikult CEFile kuuluv Luksemburgi äriühing. See tegeleb Luksemburgis Engie'ga seotud rahavoogude juhtimise ja finantseerimistegevusega. 15. juuni 2012. aasta maksualase eelotsuse taotluses on kirjas: „üldiselt annab GSTM eri valuutas (peamiselt eurodes ja USA dollarites) laene sidusettevõtetele ja pakub likviidsuse koondamise teenust […]. GSTMi likviidsuse koondamise teenus hõlmab tavaliselt [2–7]…[7–12] miljardit euro“ (19).

(21) GDF Suez LNG Holding S.à.r.l. (edaspidi „LNG Holding“) (20) on Engie tütarettevõte, mis asutati Luksemburgis 2009. aastal. Selle eesmärk on omandada ja hallata osalusi Luksemburgi ja välismaistes äriühingutes (21). LNG Holding kuulub täielikult CEFile.

(22) LNG Supply kuulub täielikult LNG Holdingule. See tegeleb veeldatud maagaasi, gaasi ja gaasisaaduste ostu-, müügi- ja muude kauplemistehingutega ning veeldatud maagaasi transpordiga veeteedel. Sel on väga palju lepinguid rahvusvaheliste energiavaldkonna äriühingutega (22). 2018. aastal andis Engie teada kavatsusest müüa osa LNG-ärist (sh LNG Supply) Total S.A.-le (23).

2.2. VAIDLUSTATUD EELOTSUSED

2.2.1. SISSEJUHATUS

(23) Siinses otsuses käsitletakse kahte maksualaste eelotsuste kogumit, mille Luksemburgi maksuhaldur tegi seoses Engie kontserni äriühingutega (edaspidi „vaidlustatud eelotsused“). Vaidlustatud eelotsustes käsitletakse kaht sarnast kontsernisisest tehingut Engie eri äriühingute vahel. Mõlemal juhul annab Engie täistoimiva äritegevuse varad üle Luksemburgi tütarettevõttele, mis hakkab seejärel seda äritegevust juhtima.

(24) Tütarettevõte maksab tehingu hinna 15aastase intressivaba aktsiateks sundkonverditava laenuga (edaspidi „ZORA“), mille annab kolmas kontserni äriühing (vahendaja), kes tegutseb Luksemburgis. ZORAga ei kaasne mingeid regulaarseid intresse, vaid konvertimise käigus annab tütarettevõte laenuandjale ZORA summas aktsiaid ja lisatasu (tütarettevõtte kogukasum ZORA perioodil, v.a väike marginaal), (24) milles Luksemburgi maksuhalduriga kokku lepiti (lisatasu nimetatakse vaidlustatud eelotsustes ja äriühingute maksudeklaratsioonides „ZORA kasvuks“) (25).

(25) Vahendaja omakorda rahastab laenu ettemakstud forvard-müügilepinguga (edaspidi „forvardleping“), mis sõlmitakse Luksemburgis tegutseva valdusettevõttega, mis on nii tütarettevõtte kui ka vahendaja ainuaktsionär. Forvardlepingu kohaselt maksab valdusettevõte vahendajale ZORA nominaalväärtuse ja saab vastu õiguse aktsiatele, mille tütarettevõte väljastab ZORA aktsiateks konvertimisel. Seega, kui tütarettevõte saab ZORA perioodil kasumit, saab valdusettevõte ZORA aktsiateks konvertimisel aktsiaid ka ZORA kasvu väärtuses. Järelikult annab valdusettevõte tütarettevõttele varade omandamiseks vajaliku raha forvardlepingu ja ZORA kaudu.

(26) Vaidlustatud eelotsustes nõustutakse järgmise asjaomaste äriühingutega seotud maksustamislahendusega: tütarettevõte arvestab igal aastal maksustatavast tulust maha eraldised ZORA kasvu jaoks, mida ta peab laenu aktsiateks konvertimise korral maksma. Sellepärast maksustatakse tütarettevõtte puhul ainult selle väikest kasumimarginaali, milles maksuhalduriga kokku lepiti. Kui valdusettevõte ZORA kasvu kätte saab, (26) siis seda kasumit Luksemburgi osaluserandi (teistes äriühingutes osalusest saadud kasumit teatud tingimustel ei maksustata) kohaselt ei maksustata. Ka vahendajat ei maksustata, sest ZORAst (ZORA kasvust) saadud kasumit tasakaalustab sama suur väljaminek forvardlepingu alusel (27). Lõpptulemus on selline, et ZORA kasv arvestatakse maksustatavast tulust maha tütarettevõtte tasandil ja sama summat ei maksustata ka valdusettevõtte puhul, sest seda käsitatakse maksuvaba tuluna. Nii jääb ZORA kasv, mis on sisuliselt tütarettevõtte kogukasum ZORA perioodil, Luksemburgis maksustamata (28).

(27) Põhjendustes 23–26 selgitatu piltlik kirjeldus: joonis 1. Joonis 1 Vaidlustatud eelotsustega heakskiidetud struktuuride piltlik kirjeldus Forvardleping Tulud Aktsiad (sh ZORA kasv) ZORA Aktsiad (sh ZORA kasv) Varad Laenuandja Tütarettevõtja Valdusettevõtja

2.2.2. VAIDLUSTATUD EELOTSUSTE ÜLEVAADE

(28) Sellist maksustamislahendust on kinnitatud Engie kahe erineva rahastamisstruktuuri kohta tehtud kahes maksualaste eelotsuste kogumis.

(29) Esimeses maksualaste eelotsuste kogumis käsitleti veeldatud maagaasi ja gaasisaaduste ostu-, müügi- ja muu asjaomase kauplemistegevuse (edaspidi „LNG-äri“) (29) üleandmist Luksemburgi äriühingult Suez LNG Trading S.A. (edaspidi „LNG Trading“) LNG Supplyle. Tegu on viie eelotsusega, mille Luksemburgi maksuhaldur tegi vastuseks Engie maksunõustaja (edaspidi „maksunõustaja“) eelotsusetaotlustele Engie eri äriühingute suhtes (edaspidi kõik koos „LNG eelotsused“) 1) Esimene eelotsus tehti 9. septembril 2008 (edaspidi „2008. aasta LNG eelotsus“). See tehti vastusena sama kuupäeva eelotsusetaotlusele (edaspidi „2008. aasta LNG eelotsuse taotlus“), milles käsitleti LNG-äri LNG Tradingult LNG Supplyle üleandmise rahastamiseks kasutatavate lepingute (LNG ZORA ja LNG forvard) maksustamist. Luksemburgi maksuhaldur osaliselt muutis ja/või täiendas 2008. aasta eelotsust järgmiste eelotsustega. 2) 30. septembri 2008. aasta maksualase eelotsuse taotlus LNG Tradingu tegeliku juhtimise Madalmaades asuvale äriühingule üleandmise kohta. Luksemburgi maksuhaldur kiitis selle eelotsusetaotluse samal päeval heaks. 3) 3. märtsi 2009. aasta eelotsusetaotlus (edaspidi „2009. aasta LNG eelotsuse taotlus“), millega osaliselt muudeti 2008. aasta LNG eelotsuse taotlust. Luksemburgi maksuhaldur kiitis selle eelotsusetaotluse samal päeval heaks. 4) 9. märtsi 2012. aasta eelotsusetaotlus (edaspidi „2012. aasta LNG eelotsuse taotlus“), milles selgitatakse teatud raamatupidamistermineid, mida kasutatakse LNG Supply maksustatava marginaali arvutamiseks. Luksemburgi maksuhaldur kiitis selle eelotsusetaotluse samal päeval heaks. 5) Viimane, 20. septembri 2013. aasta eelotsusetaotlus, mille eesmärk oli selgitada LNG ZORA osalise aktsiateks konvertimise maksustamislahendust (edaspidi „LNG ZORA konvertimise eelotsusetaotlus“). Luksemburgi maksuhaldur kiitis selle eelotsusetaotluse heaks 13. märtsi 2014. aasta kirjas (edaspidi „LNG ZORA konvertimise eelotsus“).

(30) Teises eelotsuste kogumis käsitletakse rahavoogude juhtimise ja finantseerimistegevuse (edaspidi „finantstegevuse“) (30) üleandmist CEFilt GSTMile. Tegu on Luksemburgi maksuhalduri kahe eelotsusega vastuseks Engie eri äriühingute maksunõustaja esitatud eelotsusetaotlustele (edaspidi kõik koos „GSTMi eelotsused“). 1) Luksemburgi maksuhaldur tegi esimese eelotsuse 9. veebruaril 2010 (edaspidi „2010. aasta GSTMi eelotsus“). See tehti vastusena sama kuupäeva eelotsusetaotlusele (edaspidi „2010. aasta GSTMi eelotsuse taotlus“), milles käsitleti finantstegevuse CEFilt GSTMile üleandmise rahastamiseks kasutatud lepingute (GSTMi ZORA ja forvard) maksustamist. 2) 2010. aasta GSTMi eelotsust täiendati 15. juuni 2012. aasta eelotsusetaotlusega, milles muu hulgas käsitleti GSTMi ZORA summa võimalikku suurenemist (edaspidi „2012. aasta GSTMi eelotsuse taotlus“). Luksemburgi maksuhaldur kiitis selle eelotsusetaotluse samal päeval ka heaks (edaspidi „2012. aasta GSTMi eelotsus“).

(31) LNG ja GSTMi eelotsustega lubatud maksustamislahendustega seotud valdusettevõtted on vastavalt LNG Holding ja CEF (edaspidi koos „valdusettevõtted“). ZORAd andnud vahendajad on vastavalt GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l. (edaspidi „LNG Luxembourg“) ja Electrabel Invest Luxembourg S.A. (edaspidi „EIL“ ja üheskoos „laenuandjad“). LNG-äri ja finantstegevuse omandanud tütarettevõtted on vastavalt LNG Supply ja GSTM (edaspidi koos „tütarettevõtted“).

2.2.3. LNG EELOTSUSTE TÄPSEM KIRJELDUS

2.2.3.1. LNG eelotsustes kirjeldatud tehingud

(32) 2008. aasta LNG eelotsuse taotluse kohaselt jaguneb LNG Trading kaheks uueks Luksemburgis maksustatavaks äriühinguks: LNG Luxembourg ja LNG Supply. 2008. aasta LNG eelotsuse taotluses oli kirjas, et LNG-äri müüakse LNG Luxembourgile, mis müüb selle edasi LNG Supplyle (31). Seda kava aga hiljem muudeti: 2009. aasta LNG eelotsuse taotluse kohaselt omandas CEF kõigepealt LNG Tradingu aktsiad ning asutas siis LNG Luxembourgi, LNG Supply ja LNG Holdingu. Seejärel võttis LNG Holding rahastamisstruktuuris LNG Tradingu rolli (32) (33).

(33) Struktuur toimib järgmiselt: 1) LNG Supply omandab LNG Tradingu äritegevuse (LNG-äri) hinnanguliselt umbes 750 miljoni USA dollari eest. 2) LNG Supply rahastab ostu 15aastase intressivaba aktsiateks sundkonverditava USA dollarites laenuga (LNG ZORA), mille väljastab LNG Luxembourg. Konvertimise ajal (34) emiteerib LNG Supply ZORA nominaalväärtuses (pluss/miinus ZORA kasv) aktsiaid (edaspidi „LNG Supply aktsiad“). 3) LNG Luxembourg omakorda rahastab investeeringut LNG ZORAsse LNG forvardiga, mille ta sõlmib LNG Holdinguga. Lepingu kohaselt nõustub LNG Luxembourg andma LNG Supply aktsiad üle LNG Holdingule. LNG Supply aktsiate hind on LNG ZORA nominaalväärtus (35).

2.2.3.2. Poolte allkirjastatud kokkulepped

(34) Luksemburg on esitanud koopiad lepingutest, mis näitavad, kuidas Engie LNG eelotsustes kirjeldatud tehingud tegi: 1) LNG Tradingu ja LNG Supply vahel 30. oktoobril 2009 sõlmitud tegevuse üleandmise leping (LNG-äri üleandmise leping), (36) mille kohaselt esimene nõustub andma teisele üle LNG-äri 657 miljoni USA dollari eest, (37) mis tasutakse kahe LNG Supply (laenuvõtja) väljaantud lihtveksliga summas 11 000 000 USA dollarit ja 646 000 000 USA dollarit LNG Tradingu (laenuandja) nimele (38). 2) LNG Luxembourgi ja LNG Supply vahel 30. oktoobril 2009 sõlmitud aktsiateks sundkonverditava laenu leping (edaspidi „LNG ZORA leping“) (39). Lepingu kohaselt annab LNG Luxembourg LNG Supplyle laenu, (40) mis makstakse tagasi LNG Supply aktsiates (41). Laenuperiood on kuni 15 aastat (st see lõpeb 30. oktoobril 2024) (42). Selle lõpus konverditakse laen aktsiateks, kui seda ei tehta ühe poole soovil ja teise kirjalikul nõusolekul varem (43). Laenu n-ö emissioonihind on 646 miljonit USA dollarit (44). Konvertimishinnaks on emissioonihind pluss konvertimise hetkeks kogunenud ZORA kasv (45). Punktist 2.2.3.6 selgub, et LNG ZORA konverditi osaliselt 2014. aastal. 3) LNG Holdingu ja LNG Luxembourgi vahel samal päeval sõlmitud ettemakstud aktsiaostu forvardleping (edaspidi „LNG forvard“) (46). Lepingu kohaselt ostab LNG Holding kõik LNG Luxembourgi LNG Supply aktsiatega seotud õigused 646 miljoni USA dollari (47) ehk LNG ZORA emissioonihinna eest. LNG Supply aktsiad antakse LNG Holdingule üle nende emissioonipäeval (48).

2.2.3.3. LNG Supply maksustamislahendus

(35) Luksemburgi maksuhalduri heakskiidetud 2008. aasta LNG eelotsuse taotluse kohaselt on LNG Supply aastakasum maksuhalduriga kokkulepitud marginaal (edaspidi „LNG marginaal“). Seetõttu maksustatakse LNG Supply puhul ainult seda marginaali. LNG Supply iga-aastase tegeliku kasumi ja LNG marginaali vahet (ZORA kasv) käsitatakse LNG ZORAga seotud mahaarvatava kuluna (49).

(36) LNG marginaal on kirjas 2008. aasta LNG eelotsuse taotluses: „1/[(50–100) %] netomarginaal [LNG Supply] bilansis olevate varade brutoväärtusest, aga mitte alla [0,00–0,50] % äriühingu aasta brutokäibest“ (50). 2008. aasta LNG eelotsuse taotluses on kirjas, et „[LNG] marginaali saab käsitada turutingimustele vastavana“, sest LNG Supply jaoks „ei ole äris valuuta- ega võlariske“ (51). 2008. aasta LNG eelotsuse taotluses selgitatakse ka, et „[LNG Supply] brutotulu […] miinus kõik tegevuskulud koos ZORAga seotud kuludega võrduvad umbes [LNG] marginaaliga“ (52).

(37) Teisisõnu piirdutakse LNG Supply maksustamisel enne ZORA aktsiateks konvertimist vaid LNG marginaali maksustamisega. Konvertimine ei mõjuta LNG Supply maksustamist, sest ZORA kasvu arvab LNG Supply enne konvertimist igal aastal maksustatavast tulust maha.

2.2.3.4. LNG Luxembourgi maksustamislahendus

(38) Luksemburgi maksuhalduri heakskiidetud 2008. aasta LNG eelotsuse taotluse kohaselt võib LNG Luxembourg LNG ZORA perioodil kas hoida ZORA väärtust oma raamatupidamises bilansilises väärtuses (53) või suurendada/vähendada selle omandamisväärtust eeldatava lunastamisväärtuseni (54). Seetõttu võib LNG Luxembourg LNG ZORA perioodil otsustada mitte kanda bilanssi ZORAga seotud maksustatavat tulu ega maksustatavast summast maha arvatavat kulu. Nagu selgub põhjendusest 52, otsustas LNG Luxembourg kajastada ZORAt bilansilises väärtuses.

(39) Konvertimise ajal saaks LNG Luxembourg LNG Supply aktsiad, mille väärtus oleks ZORA emissioonihind koos konvertimispäevaks kogunenud ZORA kasvuga. 2008. aasta eelotsusetaotluse kohaselt kohaldatakse konvertimisele korda, mis on sätestatud Luksemburgi tulumaksuseadustiku (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, edaspidi „LIR“) artiklis 22bis, välja arvatud juhul, kui LNG Supply otsustab seda mitte kohaldada (55). Selle sätte kohaselt ei teki laenu aktsiateks konvertimisel maksustatavat kapitalikasumit (56). Niisiis jääb ZORA kasv, mille LNG Luxembourg konvertimisel saab, maksustamata (57).

2.2.3.5. LNG Holdingu maksustamislahendus

(40) Luksemburgi maksuhalduri heakskiidetud 2008. aasta LNG eelotsuse taotluse kohaselt kajastab LNG Holding forvardlepingu kohast makset raamatupidamises finantspõhiavarana (58). 2008. aasta LNG eelotsuse taotluses on selgitatud, et seda vara „kajastatakse alati omahinnaga“ (59). Niisiis, enne seda, kui ZORA aktsiateks konverditakse ja LNG Luxembourg LNG Supply emiteeritud aktsiad üle annab, ei kanna LNG Holding raamatupidamisarvestusse mingit maksustatavat tulu ega maksustatavast tulust mahaarvatavat kulu.

(41) 2008. aasta LNG eelotsuse taotluses küsitakse ka kinnitust selle kohta, et „LIRi artikli 166 seisukohalt […] käsitatakse [LNG Holdingu] [LNG] forvardi alusel ostetavat osalust osalusena alates [LNG] forvardi sõlmimisest“ (60) ja „kõik tulud (dividendid ja kapitalikasumid), mida Luksemburgi äriühingud saavad ja neilt saadakse on LIRi artikli 166 kohaselt maksuvabad“ (61). Nagu selgitatud punktis 2.3.2, on LIRi artikkel 166 see äriühingu tulumaksu seaduse säte, millega reguleeritakse Luksemburgi osaluserandit. Osaluserandi kohaselt on maksuvaba tulu, mis on saadud osalusest teistes äriühingutes (nt nende aktsiatest), aga täidetud peavad olema teatud tingimused.

(42) Järelikult on LNG ZORA konvertimise tulemusena emiteeritud LNG Supply aktsiate omandiõigusega seotud tulu LNG Holdingu puhul maksuvaba, kui on täidetud LIRi artikli 166 nõuded.

2.2.3.6. LNG ZORA konvertimise eelotsus

(43) Luksemburgi maksuhalduri heakskiidetud LNG ZORA konvertimise eelotsusetaotluse kohaselt teeb Engie LNG ZORA esimese osalise aktsiateks konvertimise tolle aja hinnangu kohaselt [300–400] miljoni USA dollari väärtuses. Konvertimispäeval tehakse otsus vähendada LNG Supply nominaalkapitali konverditud summa võrra. Eelotsusetaotluse kohaselt „ei ole ZORA osalisel konvertimisel [LNG Luxembourgi] jaoks mingeid maksualaseid tagajärgi“ (62). „[LNG Supply] kapitali vähendamise tõttu kajastab [LNG Holding] kasumit, mis on konverditud aktsiate nominaalväärtuse ja konverditud summa vahe. See kasum on nähtav [LNG Holdingu] raamatupidamisarvestuses ja sellele kohaldatakse osaluserandit“ (63). Seega ei maksustata LNG Holdingu kasumit, mida ta saab aktsiate tühistamisest kapitali vähendamise tõttu. See kasum on võrdne ZORA kasvuga, mis kaasatakse LNG Supply aktsiatesse, mille LNG Holding konvertimise tulemusena saab.

2.2.3.7. LNG eelotsuste täitmine

(44) Luksemburgi esitatud maksudeklaratsioonidest on näha, et tehingutes osalenud äriühingute maksustamislahendus vastas LNG eelotsustes kirjeldatule.

2.2.3.7.1. LNG Supply

(45) LNG Supply 2010. aasta kohustuslikest finantsaruannetest on näha, et 2009. aastal sõlmisid „LNG Luxembourg ja LNG Supply aktsiateks sundkonverditava laenu lepingu“ summas 646 miljonit USA dollarit ja 15aastase tähtajaga, mille arvestamine algab 30. oktoobril 2009 (64).

(46) Perioodil 2009–2013 on LNG ZORA kajastatud LNG Supply bilansis kohustisena ja maksudeklaratsioonis nominaalväärtuses (646 miljonit USA dollarit) (65). 2014. aastal vähendati seda summat pärast tol aastal toimunud osalist aktsiateks konvertimist 193,8 miljoni USA dollari võrra [300–600] miljoni dollarini (66).

(47) Igal aastal kajastatakse ZORA aastase kasvu summa LNG Supply kasumiaruandes kohustisena vastavate kulude juures, (67) (68) ja on seetõttu LNG Supply maksustatavast tulust maha arvatud. LNG Supply maksudeklaratsioonides kajastatud ZORA kasvu kujutab Tabel 1. ZORA kasvu vähenemine 193,8 miljoni euro võrra 2014. aastal on tingitud LNG ZORA osalisest aktsiateks konvertimisest, mis on osaliselt tasaarveldatud samal aastal toimunud ZORA kasvuga (69). Tabel 1 LNG Supply maksudeklaratsioonides kajastatud ZORA kasv 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Kogunenud ZORA kasv (mln USD) 10,9 46,8 165,6 [350 -400] [650 – 700] [450 – 550] 0 0

(48) LNG Supply puhul maksustatakse ainult LNG marginaali. Nagu näitab 2011. aasta kohta joonis 2, (70) arvutatakse LNG marginaal 2008. aasta LNG eelotsusega kooskõlas kui [1/(50–100) %] äriühingu keskmistest koguvarast ja see peab olema vähemalt [0,0–0,50] % aasta brutokäibest. 2011. aastal ulatus ZORA rahastamise varade keskmine väärtus 752 703 699 USA dollarini. Seetõttu oli [1/(50–100) %] marginaal [100 000 – 150 000] USA dollarit. Kajastatud käive oli 1 573 579 569 USA dollarit ja selle summa puhul on [0,0–0,50] % marginaal [3 500 000 – 4 000 000] USA dollarit. Viimatinimetatud summat käsitati 2011. aastal summana, millelt LNG Supply peab maksma makse (71). LNG Supply maksis 2011. aasta eest seetõttu [500 000 – 1 500 000] eurot (72) äriühingu tulumaksu. Joonis 2 LNG Supply maksustatava tulu arvutamine vastavalt 2011. aasta maksudeklaratsiooni 3. lisale ZORA kasv Raamatupidamise aastaaruandes kajastatud ZORA kasvu summa ei ole kooskõlas maksuhalduriga 9. septembril 2008 ja 2012. aasta märtsis sõlmitud eelkokkulepetega. Seetõttu koostati õige summa kajastamiseks maksuaruanne ehk maksubilanss. Eelkokkuleppe kohaselt ei pea äriühing marginaalilt makse maksma (vt allpool). Marginaali arvutamine Netomarginaal [1/(50–100)%] koguvara väärtusest (st ZORA finantseerimise vara keskmisest väärtusest) koos vähemalt [0,0–0,5%] äriühingule üle antud varadest saadud brutokäibega (st äriühingu kogutulust) Miinimummarginaal Kasum kokku Maks Alguskuupäev Lõppkuupäev Miinimummarginaal (USA dollarites) 1 573 579 569 [0,0–0,5 %] 1.1.11 31.12.11 [3 500 000 –4 000 000 ] Netomarginaal [1/(50–100) %] ZORA rahastamise vara keskmisest väärtusest. Kuupäev ZORA 1.1.11 692 817 329 (Vt 2010. aasta maksudeklaratsioon) 31.12.2011 812 590 069 Kokku 1 505 407 398 Keskmine 752 703 699

Zora Maks Alguskuupäev Lõppkuupäev Marginaal (USA dollarites) 752 703 699 [1/(50–100) %] 1.1.11 31.12.11 [100 000 –150 000 ]

(49) LNG Supply 2014. aasta kohustuslike finantsaruannete kohaselt konverditi aktsiateks „osa [LNG ZORA] nominaalväärtusest ja kasvust“ (73). Seetõttu vähendati 2014. aastal nii ZORA nominaalväärtust kui ka kasvu 193,8 miljoni USA dollari võrra (74). 2014. aasta septembris suurendas LNG Supply oma kapitali 699,9 miljoni USA dollari (75) võrra, et LNG ZORA osaliselt tagasi maksta. LNG Supply aktsiad emiteeriti nominaalväärtusega ja hiljem tühistati kapitali vähendamisega nominaalväärtuses (76). See konvertimine LNG Supply jaoks maksutagajärgi kaasa ei toonud.

(50) 2015. aastal sai LNG Supply kahjumit ja ZORA kasv oli [650–850] miljoni USA dollari võrra miinuses, mis tähendas, et vähenes esiteks kogunenud ZORA kasv ([450–550] USA dollarit) 0 USA dollarini ja teiseks LNG ZORA jäägi nominaalväärtus [200–250] miljoni USA dollarini (77).

(51) 2016. aastal oli ZORA kasv taas [100–200] miljoni USA dollari võrra miinuses, vähendades nii LNG ZORA jääki [100–200] miljoni USA dollarini (78).

2.2.3.7.2. LNG Luxembourg

(52) LNG Luxembourgi maksudeklaratsioonide kohaselt kajastati LNG ZORA väärtust nominaalväärtuses (646 mln USD) kuni selle osalise aktsiateks konvertimiseni 2014. aastal, (79) nagu oli lubatud 2008. aasta LNG eelotsuses (80). Ka LNG forvard on kajastatud LNG Luxembourgi maksudeklaratsioonis samas summas kohustisena (81).

(53) 2014. aastal vähenes nii LNG ZORA (vara) kui ka LNG forvardi (kohustis) väärtus osalise aktsiateks konvertimise tulemusena 193,8 miljonit USA dollarit 452,2 miljoni USA dollarini, mõjutamata sealjuures kasumiaruannet (82). LNG Luxembourg otsustas LIRi artiklit 22bis mitte kohaldada.

(54) Nagu selgitatud põhjenduses 50, vähendati LNG ZORAt 2015. aastal ZORA negatiivse kasvu tõttu [300–600] miljoni USA dollarini. Seega vähendas LNG Luxembourg LNG ZORA väärtust selle summani ja samal ajal vähendas ka LNG forvardi väärtust sama summani (83).

(55) 2016. aastal korrigeeriti LNG ZORA ja LNG forvardi väärtust samamoodi [100–200] miljoni USA dollarini (84).

2.2.3.7.3. LNG Holding

(56) ZORA on kajastatud LNG Holdingu kohustuslikes finantsaruannetes finantsvarana (85). 2012. aastast alates on LNG ZORA nominaalväärtuses osalus LNG Supplys näha ka LNG Holdingu maksudeklaratsioonis LIR artikli 166 kohaste osaluste all (86).

(57) LNG Holdingu 2014. aasta maksudeklaratsiooni ja kohustuslike finantsaruannete kohaselt andis LNG ZORA osalise konvertimise tulemusena 2014. aastal saadud LNG Supply aktsiate tühistamine 506,2 miljonit USA dollarit kapitalikasumit, (87) mis jäi osaluserandi (LIRi artikkel 166) tõttu täielikult maksustamata.

(58) 2015. ja 2016. aastal kajastas LNG Holding LNG forvardi väärtuse langust, mis näitas LNG ZORA väärtuse vähenemist ZORA negatiivse kasvu tõttu (vt põhjendused 50 ja 51) (88). See väärtuse langus oli LNG Holdingu kasumiaruandes kajastatud kuluna.

2.2.4. GSTMi EELOTSUSTE TÄPSEM KIRJELDUS

2.2.4.1. GSTMi eelotsustes kirjeldatud tehingud

(59) 2010. aasta GSTMi eelotsuse taotluse kohaselt kavandab Engie tegutseda samamoodi nagu kirjeldatud LNG eelotsustes: GSTM omandab finantstegevuse ja rahastab omandamise EILilt saadud GSTMi ZORAga. Aktsiateks konvertimise ajal (89) emiteerib GSTM aktsiad (GSTMi aktsiad), mille väärtus hõlmab ZORA nominaalväärtust koos ZORA kasvuga. EIL omakorda rahastab investeeringut GSTMi ZORAsse GSTMi forvardliga, mille ta sõlmib CEFiga. Lepingu kohaselt nõustub EIL kandma GSTMi aktsiad üle CEFile. GSTMi aktsiate hinnaks on GSTMi ZORA nominaalväärtus (90).

(60) 2012. aasta GSTMi eelotsuse taotluses on peaaegu samasugune maksupositsioon mis 2008. aasta LNG eelotsuse taotluses, ainult selles on muu hulgas juttu ka GSTMi ZORA võimalikust kasvust tulevikus (91).

2.2.4.2. Poolte allkirjastatud kokkulepped

(61) Luksemburg on esitanud koopiad dokumentidest ja lepingutest, mis näitavad, kuidas Engie GSTMi eelotsustes kirjeldatud tehingud tegi: (1) Tegevusvaldkonna üleandmise ettepanek, mis esitati Luksemburgi äri- ja ettevõtete registrile 13. mail 2011 (GSTMi üleandmisettepanek) (92). Selle dokumendi kohaselt teeb CEF ettepaneku anda finantstegevus GSTMile üle 1 036 912 506,84 euro eest. GSTMi üleandmisettepaneku kohaselt annab CEF tegevusvaldkonna GSTMile üle lihtveksli vastu (93). (2) Kaks aktsiateks sundkonverditava laenu lepingut EILi ja GSTMi vahel 17. juunist 2011 ja 30. juunist 2014 („GSTMi ZORA lepingud“, koos LNG ZORA lepinguga „ZORA lepingud“), (94) mille sisu on põhimõtteliselt sama (95). GSTMi ZORA lepingute kohaselt annab EIL GSTMile laenu, (96) mis makstakse tagasi GSTMi aktsiates (97). Laenuperiood lõpeb 17. juunil 2026 (98). Siis konverditakse laen aktsiateks, kui seda ei tehta ühe poole soovil ja teise kirjalikul nõusolekul varem (99). Laenu n-ö emissioonihind on 1 036 912 507 eurot (100). Konvertimishinnaks on emissioonihind pluss konvertimise hetkeks kogunenud ZORA kasv (101). (3) CEFi ja EILi vahel 17. juunil 2011 sõlmitud ettemakstud aktsiaostu forvardleping (GSTMi forvard) (102). Lepingu kohaselt ostab CEF GSTMi ZORA emissioonihinna eest EILi kõik GSTMi aktsiatega seotud õigused (103). GSTMi aktsiad antakse CEFile üle nende emissioonipäeval (104).

2.2.4.3. GSTMi maksustamislahendus

(62) Luksemburgi maksuhalduri heakskiidetud 2010. aasta GSTMi eelotsuse taotluse kohaselt on GSTMi maksustatav aastakasum maksuhalduriga kokkulepitud marginaal (edaspidi „GSTMi marginaal“). Seega maksustatakse GSTMi puhul ainult seda marginaali. GSTMi tegelikult toodetava kasumi ja marginaali vahet (ZORA kasv) käsitatakse GSTMi ZORAga seotud mahaarvatava kuluna (105).

(63) GSTMi marginaal on kirjas 2010. aasta GSTMi eelotsuse taotluses: „[1/(50–100) %] netomarginaal kõigi GSTMi varade (sh tavalaenu eest ostetud varade) põhisummast“ (106). 2010. aasta GSTMi eelotsuse taotluses on väidetud, et GSTMi marginaal on turutingimustele vastav (107).

(64) 2012. aasta GSTMi eelotsuse taotluses on käsitletud GSTMi marginaali muutmist. Seal on kirjas, et selle summa „määrab ära siirdehinna aruandega kaasas olev APA kiri“ (108). GSTMi 2011. aasta kohustuslikes finantsaruannetes (109) on kirjas, et GSTMi marginaali muutumine alates 1. jaanuarist 2012 oli tingitud 28. jaanuari 2011. aasta haldusringkirja (kontsernisisese finantseerimistegevuse kohta, edaspidi „ringkiri 164/2“) (110) jõustumisest. Ringkirjas oli nõue, et kui eelotsusetaotluses küsitakse nõusolekut kontsernisisese rahastamise tehingu siirdehinnale (nagu GSTMi marginaal), tuleb esitada ka siirdehinna kujunemise uuring (111). Sellele vastavalt esitas maksunõustaja 11. juuli 2012. aasta ja 11. novembri 2013. aasta kirjas kaks eelotsusetaotlust koos siirdehinna ehk GSTMi marginaali kujunemise uuringutega (112). Luksemburgi väitel maksuhaldur neid taotlusi ei rahuldanud. Teisisõnu ei ole Luksemburgi maksuhaldur väljastanud eelotsust, mis kinnitaks GSTMi marginaali väärtust, mille Engie maksunõustaja oli 11. juuli 2012. aasta ja 11. novembri 2013. aasta kirjas välja pakkunud (113).

(65) 2010. aasta GSTMi eelotsuse taotluses on kirjas ka, et „kui peaks juhtuma, et raamatupidamiskäsitlus ei vasta täielikult ZORA lepingus sätestatud nõuetele, ei mõjuta sellest tulenev raamatupidamise aastaaruandes kajastatud kasum või kahjum eelkirjeldatud maksupositsiooni“ (114).

(66) Järelikult on GSTMi maksustatav tulu enne GSTMi ZORA aktsiateks konvertimist ainult GSTMi marginaal. GSTMi ZORA konvertimine GSTMi maksustatavat tulu ei mõjuta.

2.2.4.4. EILi maksustamislahendus

(67) EILi maksustamislahendus on sama mis LNG Luxembourgil (115) ja ka põhjendused on samad (116). Seetõttu võib EIL GSTMi ZORA perioodil otsustada mitte kanda bilanssi ZORAga seotud maksustatavat tulu ega maksustatavast tulust maha arvatavat kulu. Kui EIL otsustab konvertimise ajal kohaldada LIRi artiklis 22bis sätestatud korda, ei kajasta ta mingit tulu (117) ega pea seetõttu maksma üldse äriühingu tulumaksu (118). Nagu selgub põhjendusest 76, otsustas EIL kajastada GSTMi ZORA väärtust bilansilises väärtuses.

2.2.4.5. CEFi maksustamislahendus

(68) CEFi maksustamislahendus on sama mis LNG Holdingul (119). Niisiis, enne seda, kui ZORA aktsiateks konverditakse, ei kanna CEF raamatupidamisarvestusse mingit maksustatavat tulu ega sellest mahaarvatavat kulu (120).

(69) 2010. aasta GSTMi eelotsuse taotluses küsitakse ka kinnitust sellele, et „osalust, mille CEF ostis forvardlepinguga, käsitatakse LIRi artikli 166 seisukohalt otsese osalusena GSTMi kapitalis alates forvardlepingu sõlmimise hetkest“ (121). Järelikult on GSTMi aktsiate omamisega seotud maksustatav tulu CEFi puhul maksuvaba, kui on täidetud LIRi artikli 166 nõuded.

2.2.4.6. GSTMi eelotsuste täitmine

(70) Luksemburgi esitatud maksudeklaratsioonidest on näha, et tehingutes osalenud äriühingute maksustamislahendused vastasid GSTMi eelotsustes kirjeldatule.

2.2.4.6.1. GSTM

(71) GSTMi 2012. aasta kohustuslikes finantsaruannetes on märgitud, et EIL „andis 17. juunil 2011 [GSTMile] 15 aastaks 1 036 912 506,84 eurot laenu“ (122).

(72) GSTMi ZORA on bilansis kajastatud kohustisena ja GSTMi maksudeklaratsioonis nominaalväärtuses (1 036 912 506,84 eurot). See summa aastatega ei muutu (123).

(73) Igal aastal kajastatakse ZORA aastase kasvu summa kasumiaruandes GSTMi kohustisena vastavate kulude juures, (124) (125) ja on seetõttu GSTMi maksustatavast tulust maha arvatud. GSTMi maksudeklaratsioonides kajastatud ZORA kasvu perioodil 2011–2015 kujutab tabel 2. Tabel 2 GSTMi maksudeklaratsioonides kajastatud ZORA kasv 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Kogunenud ZORA kasv (mln EUR) 44.9 [100–150] [300–350] [450 – 500] [600 – 650] [600–900]

(74) Vastavalt 2010. aasta GSTMi eelotsusele maksustatakse GSTMi puhul ainult selle marginaali. Joonis 3 näitab, kuidas arvutati GSTMi 2011. aasta marginaal (126). „Netotulu enne makse ja ZORA kasvu“ oli 45 522 581 eurot. GSTMi maksustatav tulu arvutatakse [1/(50–100) %]-na äriühingu 2011. aasta keskmisest koguvarast ehk 3,7 miljardist eurost. Seega oli GSTMi maksustatav jaotamata kasum [500 000–600 000] eurot (millele lisandus [6 000–11 000] euro suurune nn kapitalitasu). Selle summa ning maksude ja ZORA kasvu eelse netotulu vahe on 44,9 miljonit eurot, mida näidati maksudeklaratsioonis maksustatavast tulust mahaarvatava ZORA kasvuna. Joonis 3 GSTMi 2011. aasta maksustatava tulu arvutamine vastavalt GSTMi 2011. aasta maksudeklaratsiooni 3. lisale Varad kokku Alates Kuni Päevade arv Keskmine (*1) 8 691 871 776 2.5.2011 31.12.2011 244 3 729 884 433 Laenu rahastamise vara kokku 3 729 202 241 Netotulu enne makse ja ZORA kasvu [45 000 000 –50 000 000 ] Netotulu enne makse ja kapitaliga seotud ZORA kasvu 8 326 Netotulu enne makse ja laenu rahastamise varaga seotud ZORA kasvu [45 000 000 –50 000 000 ] Kokku [45 000 000 –50 000 000 ] Marginaal [1/(50–100) %] [550 000 –600 000 ] Kapitalitulu Laenu rahastamise vara tagasimaksmine (marginaal [1/(50–100) %]) [550 000 –600 000 ] Netomarginaal kokku [550 000 –600 000 ] Marginaal on raamatupidamise aastaaruandes juba kajastatud, seega midagi korrigeerida vaja ei ole. Maksustatava summa arvutamine EUR Aruandeaasta kasum/kahjum 420 802 Lisada: maksud [150 000 –200 000 ] Maksustatav summa [550 000 –600 000 ] Ariühingu tulumaks [100 000 –150 000 ]

(75) Nagu varem juba mainitud, (127) on GSTMi maksudeklaratsioonidest näha, et GSTMi marginaal muutus pärast 2011. aastat. Nagu näitab aastate 2012 ja 2013 kohta joonis 4, ei määrata GSTMi marginaaliks [1/(50–100) %] vara väärtusest, nagu alguses 2010. aasta GSTMi eelotsuse taotluses kirjas oli, vaid hoopis [0–1 %] vara rahastamiseks kasutatud võlgnevuste väärtusest (128). 2014. aastal määrati GSTMi marginaaliks [0–1 %] laenude ja nõuete kogusummast. Maksudeklaratsioonidest on näha, et GSTMi marginaal arvutati neil aastatel 11. juuli 2012. aasta ja 11. novembri 2013. aasta eelotsusetaotluses (129) kirjeldatud viisil, aga nagu põhjenduses 64 näha, neid taotlusi Luksemburgi maksuhaldur ei rahuldanud. Joonis 4 GSTMi maksustatava tulu arvutamine vastavalt GSTMi 2012. aasta maksudeklaratsiooni 3. lisale, võttes arvesse 2010. ja 2012. aasta eelotsusetaotlusi 2012. aasta Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial [äriühingu tulumaksu ja kohaliku ettevõtlusmaksu deklaratsiooni] lisad ning isiklike varade deklaratsioon 1. jaanuari 2013. aasta seisuga järgmise äriühingu nimel: GDF SUEZ Treasury Management S.à.r.l, maksukohustuslase number 2011 2416 545 Lisa 3 STAW/NGOK Selgitavad märkused Üldised märkused Viidatakse maksunõustaja 9. veebruari 2010. ja 15. juuni 2012. aasta kirjadele. Finantseerimistegevuse marginaal Viidatakse maksunõustaja 11. juuli 2012. ja 11. novembri 2013. aasta siirdehindade eelkokkulepetele. Finantstegevuse marginaal arvutatakse järgmiselt: Vara rahastamise laenu keskmine summa (*) Alates Kuni Päevade arv % (**) Marginaal [9 000 000 000 –10 000 000 000 ] 1.1.2012 31.12.2012 366 4,2 baaspunkti [3 000 000 –4 000 000 ] Kokku 366 Riskikapitali tasuvus Keskmine kapital Alates Kuni Päevade arv Riskikapitali tasuvus [2 000 000 -3 000 000 ] 1.1.2012 31.12.2012 366 [20 000 –30 000 ] Kokku 366 ZORA kasvu arvutamine Netotulu enne makse ja ZORA kasvu [100 000 000 –150 000 000 ] Minus: kapitalitulu [20 000 –30 000 ] Minus: miinimum marginaal [3 000 000 –4 000 000 ] ZORA kasv [100 000 000 –150 000 000 ] Raamatupidamise aastaaruandes kajastatud ZORA kasvu ei ole kooskõlas siirdehindade eelkokkulepetega (ebapiisavad). Seetõttu on maksubilansis ning maksualases kasumiaruandes tehtud [40 000 –50 000 ] euro suurune korrigeering, mida kajastatakse 2013. aasta äriaruandes. (*) Arvutatud kuude kaupa (**) Viitame siirdehindade eelkokkulepetes esitatud uuringule

2.2.4.6.2. EIL

(76) GSTMi ZORAt kajastati EILi raamatupidamisarvestuses nominaalväärtuses (1 036 912 507 eurot), (130) mis on kooskõlas GSTMi eelotsustes lubatuga (131).

2.2.4.6.3. CEF

(77) GSTMi ZORA nominaalväärtuses osalus GSTMis on CEFi maksudeklaratsioonis näha LIR artikli 166 kohaste osaluste all (132).

2.3. ASJAOMASE RIIKLIKU VÕRDLUSRAAMISTIKU KIRJELDUS

2.3.1. LUKSEMBURGI ÄRIÜHINGU TULUMAKSU SÜSTEEMI ÜLDPÕHIMÕTETE KIRJELDUS

(78) Luksemburgi äriühingute tulumaksustamise tavaeeskirjad on sätestatud LIRis. LIRi artikli 159 kohaselt peavad kõik maksustatavad residendist äriühingud maksma maksu kogu kasumi pealt (133). LIRi artiklis 163 on kirjas, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu kohaldatakse maksukohustuslase konkreetsel aastal maksustatavale kasumile (134). Enne 2013. aastat maksustati kõigi Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute maksustatavat kasumit tavapärase maksumääraga (28,80 %) (135). 2013. aastast alates on maksumäär 29,22 %.

(79) LIRi artikli 18 lõikes 1 on kirjeldatud, kuidas arvutada äriühingust maksukohustuslase aastakasumit: „Kasum on aruandeperioodi alguse ja lõpu netovarade vahe, pluss isiklikuks kasutamiseks väljavõetud summad ja miinus aruandeperioodi jooksul makstud maksud.“

(80) LIRi artiklis 23 on selgitatud, et netovara väärtus tuleb välja selgitada raamatupidamiseeskirjade ja -põhimõtete alusel (136).

(81) LIRi artikliga 40 kehtestatakse maksu- ja äribilansi sidumise põhimõte („accrochement du bilan fiscal au bilan commercial“). Selle põhimõtte kohaselt peab maksubilanss (kus on kirjas aastas maksustatav tulu) olema kooskõlas äribilansiga, kui ei kohaldata mõnd maksustamise erireeglit, mille kohaselt nõutakse teistsuguse väärtuse kasutamist (137).

2.3.2. OSALUSERAND JA JAOTATUD KASUMI MAKSUSTAMINE

(82) LIRi artikli 97 lõike 1 kohaselt hõlmab investeerimistulu dividende, kasumiosalusi ja muud kasumit, mida jaotatakse aktsiate või muu osaluse alusel (138).

(83) Seoses dividendide ja muu osalusest tingitud tulu maksustamisega kehtestati LIRi artikliga 166 Luksemburgis nn osaluserand. Selle kohaselt ei pea teatud kriteeriumidele vastavad äriühingud osalusest saadud tulult äriühingu tulumaksu ja netovaramaksu maksma. Luksemburgi Riiginõukogu ütleb oma arvamuses selle sätte lisamise eelnõu kohta, et säte on kolmekordse maksustamise vältimiseks põhjendatud, sest tagab õiglase maksustamise ja korra majanduses (139).

(84) LIRi artikli 166 lõikes 2 on loetletud isikud, kes saavad osaluserandit kasutada; need on Luksemburgis maksustatavad piiratud vastutusega äriühingud (nt „société anonyme“ ja „société à responsabilité limitée“) ning nõukogu direktiivi 90/435/EMÜ (140) artiklis 2 loetletud äriühingud.

(85) Selleks, et erandit kasutada, peavad olema täidetud kaks tingimust: esiteks peavad isikud omama või lubama omada osalust pidevalt vähemalt 12 kuud ning teiseks ei tohi osalus olla alla 10 % osaluse andnud äriühingu kapitalist või omandamishinnaga, mis jääb alla 1,2 miljoni euro (141).

(86) Kui need kaks tingimust on täidetud, on osalusest saadud tulu (dividendid, kapitalikasum ja muu osalusest saadud tulu) Luksemburgi äriühingu tulumaksust täielikult vabastatud. LIRi artikli 166 lõike 9 ja 21. detsembri 2001. aasta dekreedi (Règlement grand-ducal du 21 décembre 2001) (142) kohaselt hõlmab osaluserand ka kapitalikasumit (revenus dégagés par la cession de la participation) (143).

(87) Jaotatava kasumi maksustamist jaotava äriühingu tasandil reguleerib LIRi artikkel 164. LIRi artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et maksustatava tulu kindlakstegemise seisukohalt ei ole mingit tähtsust, kas kasum on jaotatud või mitte (144). LIRi artikli 164 lõikes 2 on selgitatud, mida jaotamine artikli 164 lõike 1 kohaldamise seisukohalt tähendab: igasugune jaotamine aktsionäridele ning osalustunnistuste, asutajaaktsiate, esitajaaktsiate ja muude väärtpaberite (sh muutuvtuluga võlakirjade) omanikele (145).

2.3.3. VÕLA AKTSIATEKS KONVERTIMISEST TULENEVA KAPITALIKASUMI MAKSUSTAMISE AJUTINE EDASILÜKKAMINE

(88) Varade konvertimisega seotud üldpõhimõte on sätestatud LIRi artikli 22 lõikes 5, mille kohaselt tuleb varade konvertimist käsitada varade müügina ja uute asemele ostmisena hinnangulise võõrandamisväärtuse hinnaga, (146) mille tulemusena võib seega tekkida maksustatav kapitalikasum.

(89) Erandina sellele üldreeglile sätestatakse LIRi artikli 22bis lõike 2 punktis 1, et laenu võlglase aktsiakapitaliks konvertimine ei tähenda äriühingu tulumaksu seisukohast kapitalikasumi saamist. Samas sättes on kirjas, et erand ei hõlma laenuintressi, mis konvertimisaastal konvertimispäevaks on kogunenud (147).

2.3.4. SEADUSE KURITARVITAMISE VÄLTIMISE SÄTE

(90) Luksemburgi maksukohandusseaduse Steueranpassungsgesetz (edaspidi „StAnpG“) artikliga 6 keelatakse maksude optimeerimine tsiviilõiguse kohaselt lubatu kuritarvitamise teel. StAnpG artiklis 6 on sätestatud, et kui tehingu juriidiline vorm või viis ei ole sisuga kooskõlas, tuleb maksu maksta tehingu sisust olenevalt ehk nii nagu siis, kui tehing oleks tehtud õiges õiguslikus vormis (148).

3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(91) Algatamisotsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et vaidlustatud eelotsuste kohaselt aset leidnud maksustamislahendused on ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatavad riigiabina, ja avaldas kahtlust, kas sellised meetmed on kooskõlas siseturuga.

(92) Täpsemalt väljendas komisjon algatamisotsuses järgmisi kahtlusi: 1) kas Luksemburgi maksuhaldur tegi õigesti, kui lubas ZORA kasvu maha arvata, ja kas ZORAd olid turutingimustel; 2) kui Luksemburgi maksuhaldur tegi õigesti, kui lubas ZORA kasvu maha arvata, siis kas ta tegi õigesti ka siis, kui nõustus LIRi artikli 22bis kohaldamisega, ning kas GSTMi ja LNG Supply maksustatava kasumi kindlakstegemise viis oli kooskõlas turutingimuste põhimõttega; 3) ega kulude (ZORA kasv) LNG Supply ja GSTMi tasandil mahaarvamise ning vastava tulu EILi ja LNG Luxembourgi tasandil maksustamata jätmise koosmõju tulemus ei ole vastuolus Luksemburgi maksusüsteemi üldeesmärgiga ning anna sellest tulenevalt valdusettevõtetele LNG Holding ja CEF valikulist eelist.

(93) Esiteks kahtles komisjon ZORA kasvu mahaarvamise õigsuses (149). Komisjon kahtles, kas ZORA kasvu võib liigitada LIRi artikli 109 kohaselt intressiks ja selle maksustatavast tulust maha arvata. Täpsemalt arvas komisjon, et ZORA kasvu tuleks pidada LIRi artikli 164 lõigete 1 ja 2 kohaseks jaotatud kasumiks, mis tähendab, et seda ei oleks tohtinud maha arvata. Samuti kahtles komisjon selles, kas ZORA kasvu mahaarvamise lubamisega Luksemburg mitte ei kohaldanud LIRi artikli 164 lõiget 3 valesti. Selle sätte kohaselt tuleb äriühingu maksustatava tulu hulka arvata varjatud kasumijaotamisena kõik summad, mis makstakse aktsionärile muudel kui turutingimustel. Täpsemalt oli komisjoni arvates küsitav, kas sõltumatu äriühing, kes peab läbirääkimisi turutingimustel, oleks andnud LNG Supplyle ja GSTMile laenu samadel tingimustel kui ZORAde puhul kasutati.

(94) Kui Luksemburgi maksuhaldur käitus ZORA kasvu mahaarvamise lubamisel õigesti, siis tekkis komisjonil veel teinegi kahtlus: 1) Esiteks kahtles komisjon, kas LIRi artikli 22bis kohaldamine oli korrektne ja ZORA aktsiateks konvertimise pealt ei tulegi äriühingu tulumaksu maksta (150). Kui ZORA kasvu tuleb käsitada maksustatavast tulust mahaarvatava laenuintressina (milles komisjon kahtles, nagu kirjas esimeses kahtluses), oleks tulnud seda maksustada EILi ja LNG Luxembourgi või valdusettevõtete tasandil tuluna ja sellele ei oleks saanud kohaldada LIRi artiklis 22bis sätestatud erandit. 2) Teiseks kahtles komisjon LNG Supply ja GSTMi maksustatava kasumi tuvastamise meetodis, mida vaidlustatud eelotsustes kasutati (maksustatav marginaal, mille aluseks ei ole majanduslik analüüs), ja kasumi vastavuses turutingimustele (151).

(95) Kolmas kahtlus oli ZORA kasvu tütarettevõtete tasandil mahaarvamise ning vastava tulu EILi ja LNG Luxembourgi tasandil LIRi artikli 22bis alusel maksustamata jätmise koosmõju (152). Selle tulemusena jättis Luksemburg sisuliselt maksustamata suure osa GSTMi ja LNG Supply Luksemburgis teenitud kasumist. Komisjon kahtles, kas selline tulemus ikkagi oli kooskõlas Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärgiga, milleks LIRi artikli 163 kohaselt on maksustada kõiki Luksemburgi maksukohustuslastest äriühinguid (153).

(96) Kolmanda kahtluse raames tekkis komisjonil ka küsimus, ega eelotsustega heakskiidetud maksustamislahendused ei ole LIRi artikli 166 väär kohaldamine, sest artikli eesmärk on kaotada ühe ja sama tulu majanduslik topeltmaksustamine. Täpsemalt täheldas komisjon, et CEF ja LNG Holding näisid toetuvat LIRi artikli 166 kohaldamisele, et saada GSTMi ja LNG Supply puhul maksustamata jäänud kasumi maksuvabastus (154).

(97) Komisjoni arvates näisid vaidlustatud eelotsused andvat valikulise eelise mitte ainult valdusettevõtetele CEF ja LNG Holding, vaid kogu Engie kontsernile tervikuna (155).

(98) Samuti asus komisjon esialgsele seisukohale, et vaidlustatud eelotsused võivad olla vastuolus Luksemburgi sätetega seaduse kuritarvitamise vältimise kohta (StAnpG artiklid 5 ja 6) (156).

(99) Pärast Luksemburgilt ja Engie'lt lisainfo saamist täpsustas komisjon 1. juuni 2017. aasta kohtumisel ja 11. detsembri 2017. aasta kirjas oma hinnangut sellele juhtumile. Komisjon märkis, et LIRi artikli 109 lõiget 1 ei kohaldata Luksemburgi õiguse kohaselt moodustatud äriühingutele ja/või Luksemburgi maksuresidentidest äriühingutele. Samuti märkis komisjon, et LIRi artikkel 22bis on vabatahtlik ja kõnealused äriühingud ei ole tänase seisuga selle kohaldamise kasuks otsustanud. Lõpetuseks märkis komisjon, et Luksemburgi väitel põhinevad vaidlustatud eelotsused üldise äriühingu tulumaksu korral (se fondent sur le régime général d'imposition sur les sociétés) (157) ning täpsemalt järgides maksu- ja äribilansi sidumise põhimõtet (le principe de l'accrochement du bilan fiscal au bilan commercial) (158). Sellega seoses ja nagu mainitud ka algatamisotsuses (159) võiks asjaomaseks võrdlussüsteemiks olla Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteem, mille eesmärk on maksustada nende äriühingute kasumit, kes peavad maksma Luksemburgis äriühingu tulumaksu.

(100) Peale selle selgitas komisjon 11. detsembri 2017. aasta kirjas Engie kontserni eelisega seoses, (160) et kuna Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk on maksustada põhimõtteliselt igasugust äriühingu raamatupidamises kajastatud kasumit, ei tohiks kontsernisisesed tehingud Luksemburgi maksuresidentidest äriühingute vahel kuidagi mõjutada maksustatava tulu suurust ehk nende ühist maksustatavat tulu. Kõnealusel juhul aga täheldas komisjon, et vaidlustatud eelotsused viisid Engie kontserni Luksemburgis maksustatava kogutulu vähenemiseni (kontserni tasandil).

4. LUKSEMBURGI MÄRKUSED

(101) Esiteks tuletab Luksemburg meelde, et ELTLi artikli 114 kohaselt kuuluvad maksustamissätted liikmesriikide pädevusse. Komisjon võib maksusätet hinnata ainult siis, kui see on vastuolus ELTLi artikliga 107.

(102) Teiseks ei ole Luksemburg nõus valikulise eelise olemasoluga järgmistel põhjustel.

4.1. KOMISJON TUGINEB ALGATAMISOTSUSES VALELE VÕRDLUSSÜSTEEMILE

(103) Esiteks väidab Luksemburg, et LIRi artiklit 109 kohaldatakse ainult inimestele, mitte äriühingutele.

(104) Teiseks väidab Luksemburg, et ZORAd on Luksemburgis maksustamise seisukohast võlainstrumendid, mistõttu ei saa neid samastada omakapitaliosalusega (161). Sellist liigitust õigustab peamiselt osalusega seotud hääleõiguse, juhtimisõiguse, dividendide või likvideerimisjaotise puudumine, konkreetsel päeval tagasimaksmise kohustus, kapitali suurendamise notariaalse kinnituse puudumine ja lepingu õiguslik vorm. Peale selle väidab Luksemburg, et ZORAd ei ole väärtpaberid, mis annavad õiguse saada osa iga-aastasest jaotatavast kasumist või likvideerimisjaotisest. Sellepärast arvab Luksemburg, et LIRi artikli 164 lõikeid 1 ja 2 ei saa kohaldada.

(105) Kolmandaks arvab Luksemburg, et ZORAdega seotud turutingimuste hindamisel eiras komisjon investorite eri kategooriaid. ZORAd ei ole mitte tavapärased, vaid ebatüüpilised laenulepingud, mis kaitsevad laenuvõtjat igasuguse tegevusriski eest ja annavad investorile suurema investeeringutasuvuse võimaluse. Turu volatiilsust ja rahastamisest sõltumist arvestades on ZORA laenuandja jaoks loogiline lahendus ning finantsturul on täheldada sarnaseid instrumente (nt väärtpaberid, mis kopeerivad alusvara tulemuslikkust). Seetõttu on ZORA tingimused võrreldavad turutingimustega ja LIRi artikli 164 lõiget 3 ei saa Luksemburgi sõnul kohaldada.

(106) Luksemburgi arvates tuleb toetuda esiteks LIRi artiklitele 18, 40 ja 23, kus on sätestatud maksustatava tulu arvutamine, äri- ja maksubilansi sidumine ning konservatiivsuse põhimõte, ning teiseks LIRi artiklile 22bis.

(107) Luksemburgi väitel järgitakse LIRi artiklis 18 sätestatu kohaselt maksustatava kasumi kindlakstegemisel kaht põhimõtet: esiteks äri- ja maksubilansi sidumist (LIRi artikkel 40) ning teiseks konservatiivsuse põhimõtet, mille kohaselt ei saa kasumit maksustada seni, kuni see ei ole realiseerunud.

(108) LIRi artikliga 22bis seoses väidab Luksemburg, et see on vabatahtlik kord, mida kohaldatakse äriühingutele kooskõlas LIRi artikliga 162 (162).

(109) Luksemburg ei ole nõus väitega, et LIRi artiklis 163 on kirjas mõni Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk või põhimõte, mille kohaselt tuleb maksustada kogu Luksemburgi residentidest äriühingute kajastatud kasum. Luksemburgi arvates ei ole sellist eesmärki sätestatud ega kajastatud üheski sättes. Luksemburgi arvates tuleks asjaomase võrdlussüsteemi kindlakstegemisel toetuda õigusaktidele, mitte hüpoteetilisele põhimõttele või eesmärgile, mille tõlgendamine võib õigusaktide konkreetsetest sätetest kõrvale kalduda.

4.2. VAIDLUSTATUD EELOTSUSED ON ASJAOMASE VÕRDLUSSÜSTEEMIGA KOOSKÕLAS

(110) Luksemburg väidab, et ZORAdega seotud kulude maksustatavast tulust mahaarvamise lubamine vaidlustatud eelotsustega oli täielikult kooskõlas LIRi artiklitega 14 ja 60 ning seega ka LIRi artiklitega 18, 40 ja 23. Luksemburgi arvates jättis komisjon tähelepanuta asjaolu, et mahaarvatavad kulud ei olnud GSTMi ja LNG Supply puhul ei intressid ega dividendid. ZORA võib tagasi maksta suuremas summas, kui oli selle nominaalväärtus. Konservatiivsuspõhimõttele vastavalt peab laenuvõtja kajastama riski näitavat kulu. LIRi artiklite 18, 40 ja 23 kohaselt on see kulu mahaarvatav.

(111) Luksemburg väidab, et vaidlustatud eelotsustes lubatud maksustamislahendus oli täielikult kooskõlas LIRi artiklitega 97 ja 22bis. Luksemburgi arvates komisjoni eksib, kui arvab, et kõik kapitaliseeritud intressid peavad olema maksustatavad. Üldisemalt on Luksemburg seisukohal, et komisjon ei arvestanud põhjenduses 110 nimetatud asjaolu, et mahaarvatavad kulud ei ole ei intressid ega dividendid. Konservatiivsuspõhimõtte kohaselt tuleb eeldada, et kulu, mis on ühe poole jaoks mahaarvatav, ei pruugi olla teise poole jaoks maksustatav kasum. ZORAde väärtust tuleb laenuandja tasandil kajastada omandamishinnas, mitte turuhinnas. Sellepärast on Luksemburg seisukohal, et ZORAd ei tekita laenuandja tasandil maksustatavat tulu enne, kui on saabunud konvertimispäev.

(112) Maksustamise seisukohalt kajastatakse konvertimispäeval kasumit, mis on aktsiate omandamishinna ja turuhinna vahe. Ent Luksemburgi arvates võivad EIL ja LNG Luxembourg valida LIRi artiklis 22bis sätestatud võimaluse. Aktsiaid, mille laenuandja saab, võib käsitada ZORA asendusena. Sellisel juhul võib aktsiate väärtusena kajastada raamatupidamisarvestuses ZORAde nominaalväärtust.

(113) Luksemburg selgitab siiski, et pärast seda, kui LNG Supply ZORA 2014. aastal osaliselt tagastas, ei otsustanud LNG Luxembourg kohaldada LIRi artiklit 22bis ja näitas maksustatavat kasumit.

(114) Luksemburgi arvates ei ole vaidlustatud eelotsused turutingimuste põhimõttega vastuolus, kui lubavad määrata GSTMi ja LNG Supply kasumi nende asjaomaste riskide, funktsioonide ja varade alusel.

(115) Luksemburg ei ole nõus, et LIRi artiklit 166 on kohaldatud valesti, sest vaidlustatud eelotsustes vaid kinnitatakse, et mis tahes äriühingu tulumaksu maksmise kohustusega ettevõttele kohaldatavaid erinevaid maksusätteid on tõlgendatud rangelt ja korrektselt.

(116) Luksemburg ei ole nõus, et LIRi artikli 166 eesmärk on vältida majanduslikku topeltmaksustamist. Luksemburgi arvates ei ole LIRi artikli 166 kohaselt nõutav, et osaluserandi kasutamiseks peab kasum olema juba varem maksustatud. Osaluserandi kasutamise lubatavuse määravad ära vaid kolm asja: instrumendi laad, osalusprotsent (osaluse andnud äriühingus) või omandamishind ja osaluse kestus. Kõnealusel juhul on LIRi artiklit 166 kohaldatud kõigi nende tingimustega kooskõlas. Selle alusel väidab Luksemburg, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt ei pea olema igasugune kasum maksustatud ja LIRi artikli 166 kohaselt ei pea ka osaluserandi kasutamiseks olema kasum juba maksustatud.

(117) Samuti väidab Luksemburg, et kui komisjoni arvates on LIRi artikkel 166 asjaomase võrdlussüsteemiga kooskõlas, peab ta tõendama, et vaidlustatud eelotsused võimaldavad CEFi ja LNG Holdingu puhul selle artikli teistsugust kohaldamist (neile tavapärasest kohaldamisest erandi tegemist). Eriti ei ole Luksemburg nõus LIRi artiklite 164 ja 166 koos kohaldamisega, sest esimene ei ole teise kohaldamise eeltingimus. LIRi artiklit 164 kohaldatakse ainult kodumaise äriühingu jaotatud kasumile, aga artiklil 166 on laiem kohaldamisala ning osaluserandit saab kohaldada nii kodumaisest kui ka välismaisest osalusest tulenevale kasumile. Sellele vaatamata möönab Luksemburg, et kõigile osalustele, millest tuleneva kasumi puhul saab kohaldada artiklit 166, kohaldatakse ka LIRi artiklit 164 (välja arvatud välismaised osalused) (163).

(118) Kontserni tasandile viitamisega (põhjendus 100) seoses kordab Luksemburg oma seisukohta, et komisjon ei saa oma põhjendustes tugineda poolikule või puuduvale võrdlussüsteemile. Luksemburg rõhutab, et Luksemburgi õiguses ei ole sätestatud, et kontsernisisesed finantseerimistehingud Luksemburgi maksuresidentidest äriühingute vahel ei või nende või kontserni Luksemburgis maksustatavat kogutulu suurendada või vähendada. Peale selle selgitab Luksemburg, et meetme valikulisuse tuvastamiseks peab komisjon näitama, et see kaldub kõrvale asjaomasest võrdlussüsteemist endast, mitte selle eesmärgist.

(119) Luksemburgi väitel peab komisjon meetme valikulisuse tõendamiseks näitama, et konkreetse sektori äriühinguid koheldakse teistega võrreldes eelistavalt, ning Luksemburg viitab ka komisjoni otsuse tühistamisele Comunidad Autonoma de Galicia asjas (164).

(120) Samuti ei ole Luksemburg nõus komisjoni väitega, et kõik ZORA emitendi ZORA kasvuga seotud mahaarvatavad kulud oleks arvatud valdusettevõtte maksustatava tulu hulka ega oleks seega mõjutanud kontserni Luksemburgis maksustatava tulu suurust. Luksemburg tuletab meelde, et LIRi artikli 22bis kohaselt võib aktsiateks konverditava laenu andja kapitalikasumit konvertimise ajal mitte kajastada. Sellepärast ei vähendanud EILi ja LNG Luxembourgi vahendajaks olemine Engie kontserni maksustatavat tulu võrreldes olukorraga, kus ZORA oleks antud vahendajata.

(121) Samuti ei ole Luksemburg nõus väitega, et ta on seadust kuritarvitanud. Täpsemalt ei ole Luksemburg nõus komisjoni vihjega, et Luksemburg kiitis heaks StAnpG artiklis 5 sätestatud simuleeritud tehingu, ja tuletab meelde, et kõik osalised olid juriidiliselt reaalselt eksisteerivad ja täitsid oma lepingulisi kohustusi. Ka ei ole Luksemburg nõus väitega, et tehingu juriidiline vorm ei olnud kooskõlas selle sisuga (StAnpG artikkel 6), sest tehingud tehti kontsernisisese varade üleandmise rahastamiseks.

4.3. TAGASINÕUDE PUUDUMINE

(122) Lõpetuseks arvab Luksemburg, et kui komisjon peaks langetama negatiivse otsuse, ei tuleks seda kohaldada tagasiulatuvalt ja nõuda väidetava riigiabi tagasimaksmist, sest see ei oleks kooskõlas õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõttega.

5. ENGIE MÄRKUSED

(123) Engie peab ZORAsid võlainstrumentideks. Tagasimakstav summa oleneb laenuvõtja tulemuslikkusest. Sellepärast ei peaks laenuandja Engie arvates saama enne konvertimist mingit tulu. Peale selle on ZORA raamatupidamisarvestuses kuni konvertimiseni võlainstrument ja seda nii raamatupidamise kui ka maksude seisukohalt.

(124) Engie väidab, et ZORAga seotud kulude mahaarvamine laenuvõtja tasandil on kohaldatava maksuõigusega kooskõlas. ZORA tagasimaksmisega seotud kulud, mida kajastatakse raamatupidamises kohaldatavate raamatupidamiseeskirjade kohaselt, on maksustamise põhiprintsiibi – raamatupidamis- ja maksubilansi sidumise – kohaselt maksustatavast tulust mahaarvatavad. Raamatupidamise konservatiivsuse põhimõtte kohaselt ei tohi laenuandja kajastada oma raamatupidamisarvestuses kasumit enne, kui ZORA on aktsiateks konverditud. Seetõttu kajastab laenuandja maksustatavat kasumit raamatupidamisarvestuses alles konvertimispäeval. Ent Engie väitel lubab LIRi artikkel 22bis äriühingul maksu maksmise laenu aktsiateks konvertimise korral ajutiselt edasi lükata. EIL ja LNG Luxembourg on oma riskid maandanud sellega, et on sõlminud vastavalt CEFi ja LNG Holdinguga forvardlepingud. CEFi ja LNG Holdingu tulud investeeringutelt on asjaomaste maksuõiguse sätete (sh LIRi artikli 166) kohaselt maksustatavad.

(125) Engie selgitas täpsemalt LNG Supplyle ja GSTMile üleantud tegevusi, mis hõlmavad vastavalt pikaajalist (umbes 20 aastat) veeldatud maagaasi tarnelepingut (LNG leping) Jeemenis ja sellega seotud täiendavaid varasid (terminalimahtu ja veomahtu) ning kontserni likviidsuse koondamist (165).

(126) Peale selle selgitas Engie, et ainult LNG Supply ja LNG Luxembourgi vaheline ZORA konverditi 2014. aastal osaliselt, sest LNG Supply kasum oli suur. Pärast seda osalist konvertimist näitas LNG Luxembourg maksustatavat tulu. LNG Luxembourg otsustas LIRi artiklit 22bis mitte kohaldada. Samal majandusaastal kajastas äriühing sama suurt mahaarvatavat kulu, sest andis aktsiad LNG forvardi alusel üle LNG Holdingule.

(127) Samuti kinnitas Engie, et LIRi artikli 22bis kohaldamine ei oleks kuidagi mõjutanud ZORA andjate (LNG Luxembourgi ja EILi) maksustatavat tulu, sest forvardlepingutes on müügihind ja -päev juba ette fikseeritud. Sellega seoses arvestati 1. juunil 2017 toimunud kohtumisel LNG Luxembourgi ja EILi maksustatava kasumi või kahjumi kajastamise võimaluste üle arutledes asjaoluga, et ZORAde riskide maandamiseks on sõlmitud forvardlepingud. Engie selgitas, et ZORAde aktsiateks konvertimisest tulenev maksustatav tulu kajastub forvardlepingutega seoses vastava mahaarvatava kuluna.

(128) Viimasena selgitas Engie valdusettevõtete (CEFi ja LNG Holdingu) tasandil kohaldatava võrdlusraamistikuga seoses, et aktsiate üleandmise päeval ei näita valdusettevõte kasumit, kui aktsiate väärtus on forvardlepingutes sätestatud omandamishind. Sellist kasumit saab raamatupidamises kajastada hiljem – emitendi aktsiate müümise või tühistamise ajal. Engie väitel võib selline võimalik kasum olla kõigile Luksemburgi äriühingutele kohaldatava osaluserandi (LIRi artikkel 166) alusel maksuvaba.

(129) Engie väidab, et GSTMi ja LNG ZORAde kasutamine on kooskõlas maksuõigusele vastavate eelotsustega ega vii topeltmaksuvabastuseni. Peale selle selgitas Engie 2017. aasta juuni kohtumisel, et kui järgida majanduslikku, mitte õiguslikku loogikat, siis tuleb arvestada ZORA pikaajalisust, mitte keskenduda kasumiaastatele, mil makse maksti vähe. Engie selgitas, et kui vaadelda asja äriühingute kaupa, mitte majanduslikult või üldiselt, on kohtlemine võrdne.

(130) Engie selgitas ka, et GSTMi ZORAt ei ole veel konverditud. EIL ei ole seni mingit kasumit näidanud. LNG ZORA konverditi 2014. aastal osaliselt aktsiateks, mille tulemusena sai LNG Luxembourg ZORA kasvu suurust kasumit. LNG Luxembourg ei kasutanud LIRi artiklis 22bis pakutavat maksustamise edasilükkamise võimalust ja konvertimisest saadud kasum arvestati selle 2014. aasta maksustatava tulu hulka.

(131) Engie selgitas ka EILi ja LNG Luxembourgi täpset rolli. Selle kirjeldus on Engie siirdehinnaaruandes, millega ta põhjendas ZORAsid ja mille esitas komisjonile koos märkustega algatamisotsuse kohta (edaspidi „siirdehinnaaruanded“). EILi ja LNG Luxembourgi kirjeldatakse siirdehinnaaruannetes investoritena, kes kannavad kõiki tegevustega seotud riske ja täidavad kõiki tegevusega seotud tähtsaid funktsioone, ent on samal ajal oma riskid täielikult maandanud forvardlepingutega (166). Engie selgitas, et siirdehinna määramise seisukohalt on ZORA andja tasu määramiseks võimalik ZORA andja ja konverditud aktsiate ostja forvardlepingute kaudu ühendada.

(132) Kuna EILi ja LNG Luxembourgi vahendajana tegutsemine on majanduslikust ja ärilisest seisukohast neutraalne, palus komisjon 2017. aasta 1. juuni kohtumisel selgitada nende äriühingute loomise vajadust varade üleandmise rahastamise seisukohast. Engie kinnitas, et ta oleks võinud korraldada varade üleandmise rahastamist teisiti. Kuigi on ka teisi võimalusi, valiti selline toimimisviis sellepärast, et see võimaldas äriühingute juhtimises rohkem paindlikkust ja pakkus rohkem tulevikutoimingute võimalusi ning need on kontserni jaoks olulised kriteeriumid.

5.1. ENGIE EI NÕUSTU EELISE OLEMASOLUGA

(133) Engie väidab, et asjaomased äriühingud ei saa mingit eelist, sest nende makse ei ole kuidagi põhjendamatult vähendatud. Engie väitel ei ole ZORA kasvu mahaarvamine konkurentsieelis. Peale selle arvab Engie, et ZORA võtjatele ja andjatele kohaldatava korra koosmõju ei andnud konkurentsieelist, sest see ei ole realiseerunud, kuna GSTMi ZORAt ei ole konverditud ja LNG ZORA puhul ei kasutatud LIRi artiklis 22bis sätestatud võimalust.

5.2. ENGIE EI OLE NÕUS, ET VAIDLUSTATUD MEETMED ON VALIKULISED

(134) Esiteks arvab Engie, et vaidlustatud eelotsused ei hõlma mingit üksikabimeedet.

(135) Engie arvab, et komisjon tugineb algatamisotsuses valele võrdlussüsteemile. Engie arvates ei ole LIRi artikli 109 lõige 1 ja artikkel 164 kohaldatavad; esimene sellepärast, et seda kohaldatakse ainult inimestele ja teine sellepärast, et seda ei kohaldata laenudele. Õige võrdlussüsteem on LIRi artiklites 18–45 sätestatu, mis hõlmab Luksemburgi maksuõiguse põhimõtteid äriühingu maksustatava tulu tuvastamiseks (nt konservatiivsuse põhimõtet (artikkel 23), maksu- ja äribilansi sidumist (artikkel 40) ja tegevuskulude mahaarvamist (artikkel 45)).

(136) Engie väitel ei ole vaidlustatud eelotsused asjaomase võrdlussüsteemiga vastuolus. Võla suurenemine on laenuvõtja jaoks finantskulu. See kantakse raamatupidamise aastaaruandesse ning on maksu- ja äribilansi sidumise põhimõtte ja tegevuskulude mahaarvamise alusel mahaarvatav. Kui aga ZORA kasv on negatiivne, viib võla vähenemine maksustatava tulu kajastamiseni. See, et laen hiljem aktsiateks konverditakse, ei muuda instrumendi algset võlaks liigitamist. LIRi artikli 22bis alusel on EILil ja LNG Luxembourgil konvertimise hetkel võimalus maksude maksmine edasi lükata. LNG Luxembourg seda võimalust ei kasutanud, kui osa LNG ZORAst 2014. aastal aktsiateks konverditi, ja näitas maksustatavat kasumit. GSTMi ZORA ja LNG ZORA ülejäänud osa ei ole tänaseks veel aktsiateks konverditud. Tulu ei ole saadud ja LIRi artiklis 22bis sätestatud võimalust ei ole olnud võimalik kasutada. Seetõttu on Engie seisukohal, et vaidlustatud eelotsused ei ole asjaomase võrdlussüsteemiga vastuolus ei sisuliselt ega vormiliselt.

(137) Siirdehinnaaruannetele tuginedes väidab Engie, et laenuvõtjate maksustatava marginaali (st laenuvõtjate tasu) hinnangulise määramise meetod on turupõhise tulemuse usaldusväärne lähendus, mis on kooskõlas turutingimuste põhimõttega. Eri juriidiliste isikute funktsioone, riske ja varasid tasustati kooskõlas turutingimustega. Kahes esitatud siirdehinnaaruandes hinnatakse laenuvõtjate (LNG Supply ja GSTM) ja nn investori (täpsemalt määratlemata) funktsioone ja riske ning jõutakse järeldusele, et peaaegu kõik riskid jäävad investori kanda, aga laenuvõtja tegeleb üleantud tegevuse igapäevajuhtimisega. Siirdehinnaaruannetes kasutatakse ZORAde turutingimustele vastavuse hindamiseks võrreldava hinna meetodit (167) ja tasu määramiseks börsil kaubeldavate fondide puhul makstavat tasu. Lõpetuseks jõutakse siirdehinnaaruannetes järeldusele, et tasu laenuandjatele on kooskõlas börsil kaubeldavate fondide puhul makstava tasuga ja seega turutingimustele vastav.

(138) Engie arvates on vaidlustatud eelotsustes antud kinnitus Luksemburgi õiguse asjaomaste sätete koos kohaldamisele kooskõlas Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärgiga maksustada Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kasumit, võttes arvesse võlainstrumentide tasustamist. Kõiki laenuvõtjaid maksustatakse samamoodi (st nende finantskulud arvatakse maksustatavast tulust maha). Samamoodi maksustatakse ka kõiki sarnase laenu andjaid, st arvestuslikku kasumit maksustatakse laenu tagasimaksmise ajal, v.a juhul kui kasutatakse võimalust maksu maksmine edasi lükata.

(139) Samuti ei ole Engie nõus, et ta oleks seadust kuritarvitanud. Kõik tehingutes osalenud äriühingud on juriidilised isikud. Peale selle on vaidlustatud tehingutel majanduslik põhjendus – rahastada tegevuse üleandmist. Sellepärast on Engie arvamusel, et Luksemburg ei vabastanud ZORA kasvu maksudest ega kiitnud heaks maksudest kõrvalehoidumist ja riikliku õiguse kuritarvitamist.

(140) Teiseks arvab Engie, et kuna vaidlustatud eelotsustes ainult kinnitatakse kohaldatavat riiklikku õigust, tuleks neid käsitada kavana. Engie arvates ei ole sellised vaidlustatud eelotsustes kirjeldatud kavad valikulised. Need on üldised, sest neid kohaldatakse kas üksikult või kõiki koos eranditult ja tingimusteta kõigile majandustegevuses osalejatele. Nende kohaldatavus ei olene eelotsustest, mida kõnealusel juhul küsiti vaid õiguskindluse saamiseks. Neid kavasid saab maksusüsteemi eesmärki (kasumi maksustamine) arvestades kasutada iga õiguslikult ja faktiliselt sarnases olukorras ettevõte. Seetõttu ei tekita need Engie arvates mingit diskrimineerimist ega eristamist teistest ettevõtetest.

(141) Kolmandaks on Engie seisukohal, et kõnealused meetmed tulenevad Luksemburgi maksusüsteemi juhtpõhimõtetest, täpsemalt konservatiivsuse põhimõttest.

(142) Engie ei ole nõus väitega, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk on maksustada raamatupidamises kajastatud kasumit. Asjaomane võrdlussüsteem on Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteem (sh LIRi artikkel 166), mille kohaldamine vaidlustatud eelotsustes heaks kiideti.

(143) Samuti juhib Engie tähelepanu sellele, et vaidlustatud eelotsused ei ole LIRi artikliga 166 vastuolus. Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt ei saa maksukohustuslase kajastatud dividende ja kapitalikasumit maksustada, kui on täidetud LIRi artiklis 166 sätestatud tingimused. Engie märgib, et kui LNG Supply oma kapitali äsja emiteeritud aktsiate võrra vähendas, olid LIRi artikli 166 tingimused täidetud. Sellepärast on Engie arvamusel, et vaidlustatud eelotsused ei olnud vastuolus kohaldatavate maksueeskirjadega ega viinud maksude vähendamiseni (st kui neid poleks tehtud, poleks maksud suuremad olnud).

(144) Samuti arvab Engie, et Luksemburgi põhiseaduse artiklite 99 ja 101 kohaselt ei saa Luksemburgi maksuhaldur teha LIRi artiklis 166 sätestatud rangete tingimuste suhtes erandeid.

(145) Engie märgib, et algatamisotsuses on mainitud võimalikku üksikabi meedet, mitte LIRi artiklit 166, mis viitaks kavale. Kui komisjon ei pidanud LIRi artiklit 166 ennast erandiks, vaid seadis kahtluse alla ainult selle kohaldamise vaidlustatud eelotsustes, siis ei suutnud ta tõendada, et vaidlustatud eelotsused olid LIRi artikliga 166 vastuolus.

(146) Engie väidab, et Luksemburgis esmakordselt 1940. aastal kehtestatud osaluserandi laiendamine oli kooskõlas siseturu ülesehitamise eesmärgiga. Engie väitel on just see direktiivi 90/435/EMÜ eesmärk. Engie arvab, et direktiivis ei nõuta jagatava kasumi maksustamist.

(147) Kontserni tasandiga seoses juhib Engie tähelepanu sellele, et valikulisuse hindamine on asjakohane ainult konkreetsete äriühingute, mitte kogu kontserni tasandil. Engie on aru saanud, et varasemates otsustes (168) ei ole komisjon pidanud kontserni tasandil hindamist põhjendatuks.

(148) Engie väitel ei ole Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemis sama tehinguga seotud maksuresidendist äriühingute sümmeetrilise kohtlemise põhimõtet ega muud sidumisreeglit, mida soovitab OECD (169). Engie kordab, et kõiki kontserni äriühinguid on maksustatud vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele, nagu kinnitatakse ka vaidlustatud eelotsustes.

(149) Engie selgitab, et tehingud, mille maksustamislahendus vaidlustatud eelotsustes heaks kiideti, on majandusliku eesmärgiga, st vajalikud varade üleandmise finantseerimiseks. Seetõttu ei ole Engie arvates StAnpG artiklis 6 sätestatud tingimused kõnealusel juhul täidetud.

(150) Engie väitel ei ole äriühinguid, kellele vaidlustatud eelotsused on suunatud, koheldud kuidagi erinevalt teistest äriühingutest, kelle suhtes sellist eelotsust pole tehtud, sest vaidlustatud eelotsustes ainult kinnitatakse Luksemburgis kohaldatavate maksueeskirjade kohaldamise õigsust. Seetõttu ei diskrimineeri vaidlustatud eelotsused Luksemburgi maksusüsteemi eesmärke arvestades teisi Engie'ga sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras olevaid ettevõtteid ei de jure ega de facto.

5.3. TAGASINÕUDE PUUDUMINE

(151) Viimasena väidab Engie, et kui komisjon peaks liigitama vaidlustatud eelotsused siseturuga kokkusobimatuks abiks, ei saaks esitada tagasinõuet, rikkumata sealjuures mitut õiguse üldpõhimõtet, täpsemalt õiguskindluse, õiguspärase ootuse, hea juhtimistava ja võrdse kohtlemise põhimõtet.

(152) Täpsemalt arvab Engie, et komisjon võib tõendada valikulise eelise olemasolu ainult siis, kui ta kohaldab tagasiulatuvalt omaenda tõlgendust Luksemburgi maksuõigusest ja järeldab sellest tulenevalt, et seda õigust kohaldati kõnealusel juhul valesti. Õiguskindlusetust, mis selle tagajärjel tekiks, tuleks piirata sellega, et otsuse mõju ei oleks tagasiulatuv.

6. ABIMEETMETE HINDAMINE

(153) Nagu kirjeldatud põhjenduses 92, toodi algatamisotsuses välja kolm põhikahtlust. Siinses otsuses keskendub komisjon kolmanda kahtluse hindamisele ehk sellele, milline oli ZORA kasvu mahaarvamise ja sellest saadud tulu maksuvabastuse koondmõju, ning selgitab, miks algatamisotsuses väljendatud kahtlused ei ole kadunud.

6.1. ABI OLEMASOLU

(154) ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaselt on liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(155) Et käsitada meedet riigiabina ELTLi artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik sättes esitatud tingimused (170). Seega peab esiteks olema tegemist riigi või vähemalt selle ressurssidega sekkumisega, teiseks peab sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust, kolmandaks peab see andma teatud ettevõttele valikulise eelise ning neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (171).

(156) Abi olemasolu esimese tingimusega seoses tuleb märkida, et vaidlustatud eelotsused väljastas Luksemburgi maksuhaldur, mis on Luksemburgi riigiasutus. Otsused sisaldasid maksuhalduri heakskiitu konkreetsetele maksustamislahendustele. Nende otsuste alusel määrasid Engie kontserni äriühingud LNG Supply, LNG Luxembourg, LNG Holding, GSTM, EIL ja CEF kindlaks oma iga-aastase äriühingu tulumaksukohustuse Luksemburgis. Seejärel kasutasid need Engie kontserni äriühingud neid otsuseid oma iga-aastastes äriühingu tulumaksu deklaratsioonides, mille Luksemburgi maksuhaldur neilt Luksemburgis nõutava äriühingu tulumaksukohustuse kinnitusena heaks kiitis. Seetõttu on vaidlustatud eelotsustega antud maksusoodustuse andnud Luksemburg.

(157) Seoses meetmete rahastamisega riigi ressursside kaudu on Euroopa Kohus korduvalt kinnitanud, et meede, millega ametiasutused annavad teatavatele ettevõtetele maksuvabastuse, mis ei too küll kaasa riigi ressursside ülekandmist, ent asetab selle saajad siiski soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, kujutab endast riigiabi (172). Kõnealusel juhul kinnitatakse vaidlustatud eelotsustes, et ZORA kasv on LNG Supply ja GSTMi puhul maksustatavast tulust mahaarvatav kulu ning sellega seotud tulu, kui see on realiseerunud, LNG Holdingu ja CEFi puhul maksuvaba. Selle tulemusena jääb ZORA kasv, mis on märkimisväärne osa LNG Supply ja GSTMi toodetud kasumist, Luksemburgis maksustamata. Seetõttu võib öelda, et vaidlustatud eelotsuste kohane maksustamislahendus vähendab Engie kontserni äriühingu tulumaksukohustust Luksemburgis ja vähendab riigi ressursse. Seda sellepärast, et kulud, mille Engie kontserni äriühingud deklareerivad Luksemburgis mahaarvatavatena, ja tulud, mille Engie kontserni äriühingud deklareerivad Luksemburgis maksuvabadena, vähendavad Luksemburgi võimalikku maksutulu (173). Seega on meetmed rahastatud riigi ressurssidega.

(158) Abi olemasolu teise tingimusega seoses tuleb märkida, et äriühingud, kes vaidlustatud eelotsustest kasu saavad kuuluvad Engie'sse, mis on hargmaine kontsern, kes tegutseb mitme liikmesriigi energiaturul, nii et igasugune talle antav abi võib kahjustada Euroopa Liidu siseturgu. Samamoodi on Luksemburg Engie'le soodsat maksustamislahendust võimaldades potentsiaalselt vähendanud investeeringuid liikmesriikidesse, kes ei saa või ei taha pakkuda samasoodsat maksustamislahendust. Kuna vaidlustatud eelotsustega tugevdatakse neist kasu saanute konkurentsivõimet teiste liidu siseturu ettevõtetega võrreldes, tuleb seda käsitada turgu mõjutada võivana (174).

(159) Neljanda riigiabi tingimuse seisukohalt käsitatakse riigi võetud meedet samamoodi meetmena, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, kui see võib parandada abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes konkureerivate ettevõtetega (175).

(160) Täpsemalt tegutseb Engie mitme ELi liikmesriigi turul elektri, maagaasi ja veeldatud maagaasi, energiatõhususe teenuste ja nendega seotud valdkondades. Kõigil neil turgudel konkureerib Engie teiste ettevõtetega. Nagu hiljem tõendame, vabastab vaidlustatud eelotsustega võimaldatud maksustamislahendus Engie maksukohustusest, mida see vastasel juhul oleks pidanud oma igapäevategevuses kandma. Seetõttu tuleks vaidlustatud eelotsuste alusel antud abi pidada (potentsiaalselt) konkurentsi moonutavaks, kuna see parandab Engie finantsseisundit turgudel, kus kontsern tegutseb. Vähendades Engie maksukohustust võrreldes teiste ettevõtetega, vabastati vaidlustatud eelotsustega Engie ressursid, mida see saab näiteks tegevusse või mujale investeerida või suurendada väljamakseid aktsionäridele, moonutades nii konkurentsi turgudel, kus tegutseb. Seega on kõnealusel juhul täidetud ka neljas riigiabiks liigitamise tingimus.

(161) Kolmanda riigiabiks liigitamise tingimusega seoses on eelotsuse ülesanne eelnevalt kinnitada tavapärase maksusüsteemi kohaldamist konkreetsel juhtumil, pidades silmas selle konkreetseid asjaolusid. Ent nagu iga teise maksumeetme puhul, tuleb ka eelotsuse tegemisel täita riigiabi eeskirju. Kui eelotsuses lubatakse maksustamislahendust, mis ei peegelda seda, mis tuleneks tavapärase maksusüsteemi tavalisest kohaldamisest, annab meede (otsus) selle saajale valikulise eelise, niivõrd kuivõrd maksustamislahendus parandab liikmesriigis maksukohustuslase finantsseisundit võrreldes teiste sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras olevate ettevõtetega.

(162) Nagu algatamisotsuses väljendatud kahtlustes mainitud, (176) arvab komisjon, et vaidlustatud eelotsustes lubatud maksustamislahendus on valikuline eelis. Selle olemasolu saab tõendada, kui analüüsida Engie'le võimaldatud maksustamislahenduse mõju eri nurga alt. Punktis 6.2 tõendab komisjon valikulise eelise olemasolu, analüüsides vaidlustatud eelotsuste mõju individuaalsel valdusettevõtete LNG Holding ja CEF tasandil. Punktis 6.3 tõendab komisjon valikulise eelise olemasolu, analüüsides vaidlustatud eelotsuste mõju kontserni tasandil. Viimasena, punktis 6.4, tõendab komisjon, et jättes kohaldamata riigisisesed maksusätete kuritarvitamise eeskirjad, andis Luksemburg Engie'le valikulise eelise.

6.2. LNG HOLDINGU JA CEFI MAKSUSTAMISLAHENDUSE ANALÜÜSIMISE TULEMUSENA TUVASTATUD VALIKULINE EELIS

(163) Kui riigi rakendatud meede parandab ettevõtte netofinantsseisundit, on see ELTLi artikli 107 lõikes 1 kirjeldatud eelis (177). Et tuvastada eelise olemasolu, tuleb vaadelda meetme enda mõju (178). Maksumeetmete kaudu on võimalik eelist anda, kui vähendada eri viisidel ettevõtte maksukoormust ning eeskätt vähendada tema maksustatava tulu suurust või sissenõutavat maksusummat (179).

(164) Vaidlustatud eelotsustega kiidetakse heaks maksustamislahendus, mille alusel GSTM, EIL, CEF, LNG Supply, LNG Luxembourg ja LNG Holding on igal aastal arvutanud äriühingu tulumaksuga maksustatava kasumi suuruse. Sellest maksustamislahendusest oleneb nende äriühingu tulumaksukohustus Luksemburgis vaidlustatud eelotsustes sätestatud perioodil ja võib seetõttu anda valikulise eelise.

(165) Niisiis märgib komisjon vastuseks Engie väitele põhjenduses 133 (eelist ei saa olla, kuna maksustamislahendust ei rakendatud – GSTMi ZORA on aktsiateks konvertimata), et eelise olemasolu ei olene ZORAde aktsiateks konvertimisest, kuigi (nagu selgitatud 8. jaos) tagasinõutava summa arvutamiseks realiseerub eelis siis, kui CEFi ja LNG Holdingu tulu maksust vabastatakse (180).

(166) Peale selle ning vastuseks Luksemburgi ja Engie märkustele, (181) (182) tuletab komisjon meelde, et siinses otsuses ei käsitleta LIRi artiklis 166 sätestatud osaluserandit kui sellist, vaid erandi kõnealusel juhul kohaldamist, mille Luksemburgi maksuhaldur vaidlustatud eelotsuste tegemisega heaks kiitis. Tegelikult hõlmas hinnatav maksustamislahendus osaluserandi kohaldamist LNG Holdingu ja CEFi tulule, mis saadi osalusest vastavalt LNG Supplys ja GSTMis ning mille suurus oli viimaste maksustatavast tulust mahaarvatav summa (ZORA kasv). ZORA kasvu maksustatavast tulust mahaarvamise ja vastava tulu maksuvabastuse koondmõju on see, et peaaegu kogu LNG Supply ja GSTMi toodetud kasum (183) jäeti sisuliselt maksustamata. Nagu selgitatud punktis 6.2.1, ei ole selline maksustamislahendus kooskõlas asjaomase võrdlusraamistikuga ehk Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemiga. Peale selle on see teiste Luksemburgi maksukohustuslastest ettevõtete põhjendamatu diskrimineerimine, sest nende puhul maksustatakse kogu kasumit.

(167) ELTLi artikliga 107 keelatakse abi, mis „soodusta[b] teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“, st meetmed, mis loovad valikulise eelise (184). Riigi maksumeetme valikuliseks liigitamise analüüsimiseks on Euroopa Kohus koostanud nn kolmeastmelise kontrolli. Selle kohaselt peab komisjon kõigepealt tegema kindlaks asjaomase võrdlusraamistiku. Teiseks tuleb tõendada, et vaadeldav maksumeede on süsteemi kohaldamises erand, kuna teeb vahet ettevõtetel, kes on süsteemi eesmärki arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras (aprioorne valikulisus) (185). Maksumeede, mis kujutab endast mööndust asjaomase võrdlusraamistiku kohaldamises, võib olla ikkagi põhjendatud, kui liikmesriik suudab tõendada, et meede tuleneb otseselt riigi maksusüsteemi alus- või suunispõhimõtetest (186). Sellisel juhul ei ole maksumeede valikuline. Ent selles kolmandas etapis lasub tõendamiskohustus liikmesriigil.

(168) Seega tuleb valikulise eelise olemasolu analüüsi alustada liikmesriigi asjaomase võrdlusraamistiku tuvastamisest. Seda süsteemi ja selle eesmärki arvestades tuleb kindlaks teha, kas meede on mööndus ja võimaldab eeliskohtlemist võrreldes teiste samas faktilises ja õiguslikus olukorras ettevõtetega.

(169) Asjaomane süsteem koosneb põhimõtteühtsest reeglite kogumist, mida kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide ettevõtete suhtes, kes kuuluvad süsteemi eesmärgiga määratletud kohaldamisalasse. Nende reeglitega ei ole määratletud mitte üksnes süsteemi kohaldamisala, vaid ka kohaldamistingimused, asjaomaste ettevõtete õigused ja kohustused ning süsteemi toimimise tehnilised üksikasjad (187). Maksude puhul on asjaomane süsteem ehitatud üles sellistele elementidele nagu maksustatav tulu, maksukohustuslased, maksustatavad sündmused ja maksumäärad (188).

(170) Kõnealusel juhul tõendab komisjon punktis 6.2.1, et vaidlustatud eelotsustega võimaldatud maksustamislahendus on Luksemburgi üldises äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldamises erand. Punktis 6.2.2 näitab komisjon, et selline maksustamislahendus on vastuolus ka kitsama süsteemiga, mis hõlmab vaid osaluserandit ja jaotatud kasumi maksustamist.

6.2.1. DISKRIMINEERIV MÖÖNDUS LUKSEMBURGI ÄRIÜHINGU TULUMAKSU SÜSTEEMI KOHALDAMISES

6.2.1.1. Asjaomane võrdlusraamistik: Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteem

(171) Vaidlustatud eelotsused tehti mitme Luksemburgis resideeruva Engie äriühingu kohta, et selgitada Luksemburgi tavapäraste äriühingu tulumaksu eeskirjade kohaselt välja nende äriühingute tulumaksukohustus. Seetõttu arvab komisjon, et asjaomane võrdlusraamistik ongi need eeskirjad ehk Luksemburgi üldine äriühingu tulumaksu süsteem.

(172) Seaduse põhisätetest (189) nähtub, et äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldatakse kõigile Luksemburgi residentidest äriühingutele, et teha kindlaks nende tulumaksukohustus.

(173) LIRi artikli 159 lõikes 1 on sätestatud, et kõiki äriühinguid, mille peakontor või keskne juhtimine on Luksemburgis, käsitatakse Luksemburgi maksuresidentidena, kes peavad maksma äriühingu tulumaksu. LIRi artikli 159 lõike 2 kohaselt peavad residentäriühingud maksma maksu kogu kasumilt (sur l'ensemble des revenus du contribuable). Kooskõlas selle sättega on LIRi artiklis 163 kirjas, et äriühingu tulumaksu peab maksma maksustatavalt kasumilt, mille maksukohustuslane asjaomasel kalendriaastal sai.

(174) Äriühingutest maksukohustuslaste maksustatav kasum (revenu imposable) tehakse kindlaks nende arvestusliku kasumi alusel. LIRi artiklis 18 (190) on kirjas, kuidas selgitatakse välja maksukohustuslase aastakasum. Selle sätte kohaselt on kasum maksuaasta alguse ja lõpu seisuga investeeritud netovara erinevus, millele lisanduvad isiklikuks kasutamiseks võetud summad ja millest on maha arvatud täiendavad aasta jooksul maksudeks tasutud summad.

(175) Niisiis, et teha kindlaks maksustatav kasum, tuleb kõigepealt leida äriühingu investeeritud netovarad. Selleks selgitatakse LIRi artiklis 23, (191) et netovara tuleb kindlaks teha raamatupidamiseeskirjade ja arvestuspõhimõtete kohaselt, ning artiklis 40 (192) on sätestatud maksu- ja äribilansi sidumise põhimõte, mille kohaselt peavad maksubilansi väärtused vastama äribilansi väärtustele, välja arvatud siis, kui mingi konkreetne maksueeskiri nõuab teistsuguse väärtuse kasutamist (193). See tähendab, et Luksemburgi üldise äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt hõlmab äriühingu maksustatav tulu selle arvestuslikku kasumit, kui mõnes maksuõiguse sättes ei ole teistsugust nõuet.

(176) Kokkuvõtteks saab öelda, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi kohaldatakse kõigile äriühingutele, kelle peakontor või keskne juhtimine on Luksemburgis, ja maksustatava kasumi arvutamise aluseks on arvestuslik kasum. Seega on Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk kõigi Luksemburgi maksukohustuslasest äriühingute arvestusliku kasumi maksustamine.

(177) Seda ei lükka põhimõtteliselt ümber ei Luksemburg ega Engie (194). Luksemburgi arvates (195) tuleb toetuda esiteks LIRi artiklitele 18, 40 ja 23, kus käsitletakse maksustatava tulu arvutamist, äri- ja maksubilansi sidumist ja konservatiivsuse põhimõtet, (196) ning teiseks LIRi artiklile 22bis. Engie väitel (197) on õige süsteem LIRi artiklites 18–45 sätestatu, mis hõlmab Luksemburgi maksuõiguse aluspõhimõtteid äriühingu maksustatava tulu tuvastamiseks (nt konservatiivsuse põhimõtet, maksu- ja äribilansi sidumist ja tegevuskulude mahaarvamist) (198). Engie on sõnaselgelt nõus, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk on kõigi Luksemburgi maksukohustuslasest äriühingute kasumi maksustamine (199).

(178) Luksemburgi üldise äriühingu tulumaksu süsteemi määratlus asjaomase võrdlusraamistikuna on kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt on alati leitud, et äriühingu tulumaksukohustuse kindlakstegemise puhul on võrdlusraamistikuks asjaomase liikmesriigi äriühingu tulumaksu süsteem, mida kohaldatakse kõigile ettevõtetele, mitte selle konkreetsed sätted, mida kohaldatakse vaid teatud maksukohustuslastele või teatud tehingutele. Näiteks World Duty Free kohtuasjas, milles käsitleti osalusse investeerimise eeskirju, kinnitas kohus komisjoni seisukohta, et asjaomane võrdlusraamistik oli Hispaania äriühingu tulumaksu süsteem, mitte selle konkreetsed sätted selliste investeeringute maksustamise kohta (200).

(179) Komisjon leiab, et kui piirduda asjaomase võrdlusraamistiku tuvastamisel vaid üldise tulumaksuõiguse konkreetsete sätetega teatud tehingute või ettevõtete jaoks, tähendaks see, et võrdlusraamistiku määramine oleneks täielikult sellest, kas liikmesriik on kehtestanud maksustamise erireeglid, selle asemel, et vaadelda maksusüsteemi eesmärki. Kui liikmesriik kehtestab teatud ettevõtetele või tehingutele erireeglid, võib ta väita, et nende äriühingute või tehingute maksustamislahendus ei ole mööndus asjaomase võrdlusraamistiku kohaldamises. Nii oleksid sellised meetmed ELTLi artikli 107 kohaldamise eest kaitstud ja riigiabikontrollil ei oleks mingit mõju. Teisisõnu, tähendaks sellise lähenemise kasutamine seda, et meetme süsteemi kohaldamise erandiks liigitamine oleneks täielikult liikmesriigi kasutatud õigusloomemeetodist. Nagu Euroopa Kohus on juba otsustanud, ei ole see kooskõlas juurdunud põhimõttega, mille kohaselt on ELTLi artiklis 107 kirjas riigiabimeetme mõju, mitte kasutatud meetodite määratlus (201).

(180) Luksemburg ei ole sõnaselgelt vaidlustanud, et asjaomane võrdlusraamistik on üldine äriühingu tulumaksu süsteem. Ent arvab, et Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamise eesmärki ei ole kirjas üheski tulumaksuõiguse sättes ja seaduse sätteid ei saa tõlgendada nii, et maksustada tuleb alati Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kogu kasumit, isegi kui see on vastuolus seaduses sätestatuga (202). Sellega seoses toetuvad Luksemburg ja Engie seaduslikkuse põhimõttele, mille kohaselt on maksude arvutamine määratletud seaduses, mida tuleb tõlgendada rangelt, ja kui mingi olukord ei ole seaduses selgelt reguleeritud (seadusandja vaikimine), on see mittemaksustatav (203).

(181) Komisjon ei nõustu selle väitega.

(182) Esiteks ei saa komisjon aru, kuidas ei saa äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk olla kõigi maksukohustuslasest äriühingute kasumi maksustamine. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Luksemburg ei viita oma märkustes ka muule eesmärgile. Teiseks märgib komisjon, et ka Engie arvates on Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk kõigi Luksemburgi maksukohustuslasest äriühingute kasumi maksustamine (204). Kolmandaks (nagu kirjeldatud ka põhjendustes 172–176) piisab vaid asjaomaste seadusesätete lugemisest, jõudmaks järeldusele, et Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärk on kõigi Luksemburgis maksustatavate äriühingute kasumi maksustamine nende raamatupidamisarvestuse alusel.

(183) Luksemburg ja Engie näivad seaduslikkuse põhimõttele toetudes viitavat, et Luksemburgi maksuõiguses on mingi lünk, mis võimaldaks LNG Supply ja GSTMi peaaegu kogu kasumi Luksemburgis maksustamata jätta. Nii tahetakse sisuliselt öelda, et sellisel juhul on õiguslik tühimik osa asjaomasest võrdlusraamistikust ja tegu ei ole mööndusega.

(184) Komisjon ei ole sellise argumendiga nõus. Kuna Engie loodud struktuuri, mis vaidlustatud eelotsustes heaks kiideti, on Luksemburgi ja Engie väitel (205) võimalik kasutada kõigil turuosalistel, võib iga ettevõte anda oma tegevuse üle tütarettevõttele, luua sama rahastamissüsteemi ja maksta selle tulemusena makse ainult väikese kasumiosa pealt (nagu Engie seda tegi). Teisisõnu võib Luksemburgi iga maksukohustuslane valida, kas maksta makse kogu kasumilt või peaaegu mitte milleltki. Komisjon ei saa sellise järeldusega nõustuda. See mitte ainult ei oleks vastuolus igasuguse maksusüsteemi põhitunnusega – maksusummat ei määra maksukohustuslane –, vaid ka iga liikmesriigi aluspõhimõttega, et tulumaksu makstakse vastavalt maksukohustuslase maksevõimele. Pealegi ohustaks see riigi võimet saada oma eelarvesse piisavalt vahendeid ja teeks maksusüsteemi kasutuks.

(185) Tegelikkuses muudaks Luksemburgi ja Engie käsitlus riigiabikontrolli mõttetuks, sest liikmesriikidel oleks võimalus (kas tahtlikult või mitte) kehtestada oma maksusüsteemis kasumi maksustamise üldpõhimõttele põhjendamatud erandid mitut liiki ettevõtete või tehingute jaoks. Kuna sellised erandid oleks asjaomase võrdlusraamistiku osa, ei oleks need kunagi riigiabi.

(186) Seotud argumendina väidab Luksemburg ka, et asjaomane võrdlusraamistik tuleb määratleda riikliku seadusandja sõnaselgelt sätestatud eeskirjade kogumi alusel, mitte võttes aluseks mingi väidetava põhimõtte või eesmärgi, mille tõlgendamine võib minna seaduse selgest ja täpsest sõnastusest hoopis kaugele (206).

(187) Komisjon ei ole nõus, et asjaomast süsteemi ei saa määratleda selle eesmärkide alusel, nagu kõigi maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamine. Vastupidi, just selle põhimõtte alusel ongi Euroopa Kohtu praktikas määratletud riigiabi asjades kohaldatav võrdlusraamistik äriühingu tulumaksu valdkonnas (207). Õigupoolest komisjon peab valikulisuse tuvastamiseks tegema kindlaks süsteemi eesmärgi, sest ainult sellele tuginedes on võimalik näidata, kas ettevõtted, kes eelist ei saa, on uuritava meetme kasusaajatega sarnases õiguslikus ja faktilises olukorras (208). Igatahes on kõigile Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingutele kohaldatava tulumaksusüsteemi eesmärk sätestatud seaduses (nagu selgitatud põhjendustes 172–176) ja Luksemburg ei ole toonud välja ühtegi teistsugust eesmärki. Seepärast ei saa sellise argumendiga nõustuda.

(188) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et kohaldatavaks võrdlusraamistikuks on Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteem, mille eesmärk on kõigi Luksemburgi maksukohustuslasest äriühingute kasumi maksustamine (209). See, et maksustatava tulu suuruse määramisega seoses võib esineda erandeid või korrigeerimist, nagu Luksemburg (210) ja Engie (211) väidavad, ei mõjuta sellist järeldust kuidagi. Niisiis tuleb selle süsteemi ja selle eesmärgi alusel kindlaks teha, kas vaidlustatud eelotsustega võimaldatud maksustamislahendus on mööndus, mis võimaldab teistest võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras olevatest ettevõtetest soodsamat kohtlemist (212).

(189) Kui arvestada Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eesmärki – kõigi Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamine –, võib LNG Holdingut ja CEFi pidada kõigi Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingutega sarnases õiguslikus ja faktilises olukorras olevaks. Sellist eesmärki arvestades on kõik äriühingutest maksukohustuslased, kes suudavad toota kasumit, Luksemburgis tulumaksu suuruse arvutamise seisukohast põhimõtteliselt võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras.

(190) See, et erinevalt teistest maksukohustuslastest saavad LNG Holding ja CEF jaotatud kasumit nende osalusega äriühingutelt, kes võivad kasutada LIRi artikli 166 kohast erandit, ei tähenda, et nad ei oleks võrreldavad teiste maksukohustuslastega, kes sellest mööndusest süsteemi eesmärgi suhtes kasu ei saa. Selle sättega kehtestatud erand antakse ainult teatud liiki tulule, kui on täidetud teatud tingimused. Ent ettevõtte tulu laad (jaotatud kasum, millele saab kohaldada LIRi artiklit 166, või äriühingu muu ärikasum) ja teised LIRi artiklis 166 sätestatud tingimused (213) ei ole kuidagi seotud süsteemi eesmärgiga ehk kõigi Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamisega (214). Kui mõnele äriühingule antud tulumaksuerandi tõttu saadav kasu oleks piisav põhjus, et ettevõtet ei saa pidada võrreldavaks teiste ettevõtetega, kes sama erandit kasutada ei saa, ei saaks äriühingute tulumaksust vabastamisi kunagi pidada valikuliseks.

6.2.1.2. Diskrimineeriv erand asjaomase süsteemi kohaldamises

(191) Punktis 6.2.1.1 kirjeldatud võrdlusraamistikku arvestades on kõigi Luksemburgi maksukohustuslaste tulumaksukohustuse hindamise alus sama ehk nende raamatupidamises kajastatud puhaskasum (215).

(192) Vaidlustatud eelotsustes heakskiidetud maksustamislahendus võimaldab vabastada maksust LNG Holdingu ja CEFi tulu, mis saadi osalusest vastavalt LNG Supplys ja GSTMis. Nagu vaidlustatud eelotsustest ja poolte allkirjastatud lepingutest näha – samuti möönab seda sõnaselgelt Luksemburg ise (216) –, on selle tulu ning vastavalt LNG Supply ja GSTMi maksustatavast tulust mahaarvatava ZORA kasvu vahel otsene selge seos. Õigupoolest arvestatakse igasugune LNG Supply ja GSTMi kasum, mis ületab vastavalt LNG ja GSTMi marginaali, nende maksustatavast tulust ZORA kasvuna maha (jäädes nii maksustamata). Seega maksustatakse tütarettevõtete kasumina ainult LNG ja GSTMi marginaali. Seejärel konverditakse ZORA kasvuna mahaarvatud maksustamata kasum LNG ja GSTMi aktsiateks, mille saavad pärast konvertimist ZORAde ja forvardlepingute alusel endale vastavalt LNG Holding ja CEF. Kui aga LNG ja GSTMi aktsiateks konverditud kasum saab LNG Holdingu ja CEFi tuluks, võib sellele kohaldada osaluserandit, (217) mistõttu jääb see maksustamata ka nende äriühingute tasandil.

(193) Selle tulemusena jääb maksustamata peaaegu kogu kasum, mille LNG Supply ja GSTM vastavalt LNG Holdingu ja CEFi jaoks toodavad. Ent selle kasumi on saanud Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingud ja kajastanud seda ka oma raamatupidamises: kõigepealt LNG Supply ja GSTMi ning seejärel LNG Holdingu ja CEFi raamatupidamises. Järelikult tavapärase maksusüsteemi kohaselt tuleks seda Luksemburgis maksustada. Seega on vaidlustatud eelotsustega võimaldatud maksustamislahendus asjaomase süsteemi kohaldamise erand.

(194) Luksemburg tõstatab taas seaduslikkuse põhimõtte küsimuse. Luksemburgi arvates on vaidlustatud eelotsustes kohaldatud seadusesätete tingimused selged ega võimalda eesmärki arvestavat tõlgendamist. Kuna seaduse sätete tekstist on kinni peetud, ei saa olla tegu möönduse ja eelise andmisega (218).

(195) Selle argumendiga väidab Luksemburg sisuliselt, et meede ei saa olla valikuline eelis, kui see on riikliku õigusega kooskõlas, sest sellisel juhul ei oleks tegu mööndusega. Komisjoni arvates ei ole selline argument aktsepteeritav. Nagu juba selgitatud, hinnatakse riigiabi meetmeid mõju alusel. Seega ei saa meetme abiks liigitamine oleneda selle õiguspärasusest riikliku õiguskorra kohaselt. Kui see nii oleks, ei saaks ühtegi riigi meedet liigitada riigiabiks (219). Vastupidi, kui seaduse ühe või mitme sätte kohaldamine konkreetsel juhul on erand süsteemi üldreeglist (siinsel juhul kõigi Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingute kasumi maksustamine), tuleb sellist maksustamislahendust pidada möönduseks. Veelgi enam, kui selline mööndus viib süsteemi eesmärki arvestades teiste võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras ettevõtete diskrimineerimiseni, tuleb sellist maksustamislahendust pidada juba aprioorselt valikuliseks ja seda olenemata sellest, kas kohaldatavate sätete tingimusi on järgitud või mitte.

(196) Järelikult erineb vaidlustatud eelotsusega võimaldatud maksustamislahendus Luksemburgi üldisest äriühingu tulumaksu süsteemist ja on seega LNG Holdingu ja CEFi jaoks majanduslik eelis. See, et äriühingu tulumaksu õiguses on mitu teistki mööndust, ei vähenda vaidlustatud eelotsustega antud maksustamislahenduse erandlikkust (220).

(197) Pealegi (nagu selgitatud punktis 6.2.1.1) on LNG Holding ja CEF kõigi Luksemburgi maksukohustuslastest äriühingutega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Seetõttu annab vaidlustatud eelotsustega LNG Holdingule ja CEFile võimaldatud maksustamislahendus Luksemburgi äriühingu tulumaksu eesmärki arvestades neile kõigi teiste võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate äriühingute suhtes eelise.

(198) Eeltoodut arvestades järeldab komisjon, et vaidlustatud eelotsustega antud eelis on aprioorselt valikuline.

(199) Igatahes kui pidada LNG Holdingu ja CEFiga võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevaks ainult maksukohustuslastest äriühinguid, kellele kohaldatakse osaluserandi ja jaotatud kasumi maksustamise eeskirju, tõendab komisjon punktis 6.2.2, et ka need äriühingud ei saa kasutada LNG Holdingule ja CEFile võimaldatud maksusoodustust.

6.2.2. MÖÖNDUS LUKSEMBURGI ÄRIÜHINGU TULUMAKSU SÜSTEEMI OSALUSERANDI JA JAOTATUD KASUMI MAKSUSTAMISE EESKIRJADE KOHALDAMISES

6.2.2.1. Asjaomane võrdlusraamistik: Luksemburgi äriühingu tulumaksu süsteemi eeskirjad osaluserandi ja jaotatud kasumi maksustamise kohta

(200) Engie väidab, et maksuõiguses nõutav maksukohustuslase äribilansis kajastatud kasumi korrigeerimine ja täpsemalt osaluserand on asjaomase võrdlusraamistiku osa (221). Tegelikult püüab Engie selle väitega piirata asjaomast võrdlusraamistikku tulumaksuõiguse osaluserandi ja jaotatava kasumi maksustamise sätetega. Sellise kitsama võrdlusraamistiku puhul tuleks LNG Holdingu ja CEFiga samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtete väljaselgitamisel piirduda maksukohustuslastega, kellele neid sätteid kohaldatakse. Ent nagu siin jaos näidatud, on vaidlustatud eelotsusega võimaldatud maksustamislahendus ka selle kitsama võrdlusr