ET Euroopa Liidu Teataja L 70/32

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/377,

15. märts 2016,

selliseid keskseid vastaspooli käsitleva Ameerika Ühendriikide õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega, millele on andnud tegevusloa ja mille üle teeb järelevalvet Commodity Futures Trading Commission

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

(1) Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki, st vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, muu hulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

(2) Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Ameerika Ühendriikide õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.

(3) Komisjon sai 1. septembril 2013 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) Ameerika Ühendriikides asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda käsitleva tehnilise nõuande. Selles tehnilises nõuandes toodi esile mitu erinevust Ameerika Ühendriikides jurisdiktsiooni tasandil kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ja määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete vahel. Käesolev otsus ei põhine siiski üksnes Ameerika Ühendriikides kesksete vastaspoolte suhtes kohaldavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnatud on ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega.

(4) Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

(5) Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

(6) Siduvad nõuded, mis kehtivad Ameerika Ühendriikides kesksete vastaspoolte suhtes, kellele Commodity Futures Trading Commission (kaubafutuuridega kauplemise komisjon; CFTC) on andnud tegevusloa (CFTC raamistikus kasutatakse terminit „registreerimine”) ja kelle üle ta teeb järelevalvet, sisalduvad kaubabörsi seaduses (Commodity Exchange Act), mida on muudetud Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja tarbijakaitse seaduse (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) VII ja VIII jaotisega, ning selle alusel kehtestatud CFTC eeskirjades. CFTC on pädev asutus, kes teeb järelevalvet kõigi selliste tuletislepingute üle, mis ei põhine ühel väärtpaberil (võlakiri või aktsia), laenul või kitsal väärtpaberirühmal või -indeksil, ning vastutab selliste tuletislepingute kliirimise teenust osutavatele kesksetele vastaspooltele (edaspidi „tuletislepinguid kliirivad asutused”) tegevusloa andmise ja nende reguleerimise eest. CFTC pädevusse kuuluvad tuletislepingud vastavad seega selliste tuletislepingute alaliigile, mida hõlmavad määruse (EL) nr 648/2012 sätted kesksete vastaspoolte kohta. Käesolevas otsuses käsitletakse ainult tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsust ja mitte õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse selliste kesksete vastaspoolte suhtes, kes osutavad väärtpaberi- ja börsikomisjoni (Securities and Exchange Commission; SEC) pädevusse kuuluvate tuletislepingute kliirimise teenust. Kui kesksel vastaspoolel on luba tegutseda nii SECi reguleerimisalasse kuuluva kliiringuasutusena kui ka tuletislepinguid kliiriva asutusena, kohaldatakse käesolevat ostust tema suhtes ainult sellistel juhtudel, kui ta osutab CFTC reguleerimisalasse kuuluvate tuletislepingute kliirimise teenust.

(7) CFTC-lt tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded hõlmavad kõrgetasemelisi nõudeid, mis on sätestatud kaubabörsi seaduse punkti 5b alapunkti c alapunktis 2 ja CFTC eeskirjade 39. osa alaosades A ja B sisalduvates tuletislepinguid kliirivate asutuste aluspõhimõtetes. CFTC-lt tegevusloa saamiseks peavad kõik kesksed vastaspooled järgima nimetatud aluspõhimõtteid. Aluspõhimõtteid täiendavad spetsiifilised rangemad riskijuhtimise nõuded, mida kohaldatakse selliste tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes, mille Ameerika Ühendriikide finantsstabiilsuse järelevalve nõukogu (Financial Stability Oversight Council) on nimetanud süsteemselt olulisteks ja mille järelevalveasutuseks on määratud CFTC (edaspidi „tuletislepinguid kliirivad süsteemselt olulised asutused”). Tõhustatud riskijuhtimise nõuded on sätestatud CFTC eeskirjade 39. osa alaosas C (39.30–39.42). Tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste kõrgetasemelised nõuded ja spetsiifilised rangemad riskijuhtimise nõuded (üheskoos „esmased normid”) on kohaldatavad tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste suhtes ja selliste tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes, keda ei ole nimetatud süsteemselt olulisteks, kuid kelle suhtes kõnealused riskijuhtimise nõuded on vabatahtlikkuse alusel õiguslikult siduvad (edaspidi „vabatahtlikult nõudeid järgivad tuletislepinguid kliirivad asutused”). Kõnealused esmased normid moodustavad tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme.

(8) Esmaste normide kohaselt peavad tuletislepinguid kliirivad asutused võtma vastu sise-eeskirjad ja protseduurid, mille CFTC peab heaks kiitma. Esmaste normidega sätestatud teatavate nõuetega seoses tuleb tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjade ja protseduuridega näha üksikasjalikult ette see, kuidas tuletislepinguid kliiriv asutus neid nõudeid täidab. Lisaks hõlmavad need sise-eeskirjad ja protseduurid nõudeid, mis täiendavad esmaste normidega kehtestatud nõudeid. Kui CFTC on sise-eeskirjad ja protseduurid heaks kiitnud, muutuvad need tuletislepinguid kliiriva asutuse suhtes siduvateks ja moodustavad lahutamatu osa sellest õigus- ja järelevalvekorrast, mida tuletislepinguid kliirivad asutused peavad järgima. Kui tuletislepinguid kliiriv asutus ei järgi esmaseid norme või oma sise-eeskirju ja protseduure, on CFTC-l õigus määrata sellele asutusele karistusi, muu hulgas määrata trahv või peatada või tühistada tegevusluba.

(9) Ameerika Ühendriikides on õiguslikult siduvate nõuete struktuur tuletislepinguid kliirivate asutuste puhul seega kahetasemeline. Tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes kohaldatavad esmased normid moodustavad õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjad ja protseduurid moodustavad õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. Samaväärsuse kindlaksmääramisel kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikega 6 tuleb seega esmaste normide kõrval arvesse võtta ka tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjades ja protseduurides sisalduvate õiguslike nõuete laadi ja üksikasju, et tagada, et nende õigus- ja järelevalvekorra osade kaudu kehtestatud õiguslikult siduvaid nõudeid saab käsitada määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärsetena.

(10) Tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes kohaldatavad esmased normid annavad koos nende sise-eeskirjade ja protseduuridega sisulisi tulemusi, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise normide mõjuga. Esmased normid hõlmavad nõudeid, mis käsitlevad juhtimist (sh organisatsioonilised, kõrgema juhtkonna, riskikomitee, arvestuse pidamise, olulise osaluse, pädevatele asutustele esitatava teabega seotud nõuded), huvide konflikte, tegevuse edasiandmist, ärikäitumist, talitluspidevust, varade eraldamist, likviidsusriski, tagatisnõudeid, investeerimispoliitikat ja arveldusriski.

(11) Kuigi likviidsusriski käsitlevate esmaste normide kohaselt ei ole tuletislepinguid kliirivad süsteemselt olulised asutused ja vabatahtlikult nõudeid järgivad tuletislepinguid kliirivad asutused kohustatud omama nn kahe liikme katmise põhimõtte järgimiseks aktsepteeritavaid likviidsuse allikaid (st likviidsuse allikaid katmaks vähemalt kahe sellise kliiriva liikme makseviivitust, mille suhtes tal on suurimad riskipositsioonid), peavad need tuletislepinguid kliirivad asutused kehtestama protseduurid katmata likviidsuse puudujääkide katmiseks, tagades, et kättesaadavad on vahendid, mis on nähtud ette juhuks, kui kahjum on sellise kliiriva liikme makseviivitusest suurem, mille suhtes tal on suurim positsioon. Kuigi see on teistsugune lähenemisviis kui määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sisalduv nn kahe liikme katmise põhimõte, saavutatakse sellega sisulised tulemused, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sisalduvate nõuete tulemustega.

(12) Esmaste normide puhul, mis käsitlevad osalust, riskipositsioonide juhtimist, võimendustagatise nõudeid, tagatisfonde, muid rahalisi vahendeid, kaskaadi põhimõtet ja rikkumismenetlust, on järgitud määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sisalduvate normidega sarnast lähenemisviisi, kuid selle mõned aspektid on siiski erinevad. Kliiriva liikme omandipositsioonidega seotud alustamise tagatise puhul on esmaste normidega ette nähtud, et lühim realiseerimisperiood on mittebörsiväliste tuletislepingute (sh futuurid, optsioonid, põllumajandus- ja energiakaupade ning metallide vahetuslepingud) korral üks päev ja kõigi muude tuletislepingute korral viis päeva ning et tagatisi võetakse netoarvestuses. Liidu normide kohaselt on lühim realiseerimisperiood mittebörsiväliste tuletislepingute korral aga kaks päeva ja börsiväliste tuletislepingute korral viis päeva ja tagatisi võetakse tavaliselt netoarvestuses. Kliirivate liikmete omandipositsioonidega seoses põhjustab mittebörsiväliste tuletislepingute korral liidus kehtiv pikem, kahepäevane realiseerimisperiood selle, et liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled võtavad kõnealuste positsioonide puhul rohkem tagatisi. Kliirivate liikmete klientide positsioonidega seoses võetud alustamise tagatiste puhul on esmaste normidega nähtud seevastu ette, et tagatisi tuleb tuletislepingute kõigi klasside puhul võtta brutoarvestuses; liidu õiguses sellist nõuet ei ole. See neto- ja brutoarvestuses tagatiste võtmise erinevus toob tuletislepinguid kliirivate asutuste poolt klientide positsioonidega seoses hoitavate tagatiste hulga puhul kaasa samaväärsed tulemused, mis hüvitab realiseerimisperioodide erinevuse. Järelikult võib võimendustagatise nõudeid käsitlevaid esmaseid norme käsitada liidu õigusega samaväärsetena, kui need käsitlevad kliirivate liikmete klientide positsioone. Lisaks tuleb liidu õiguse kohaselt kohaldada ühte kolmest protsüklilisusevastasest meetmest, et tagada, et alustamise tagatised ei muutuks majanduslikult stabiilsetel aegadel liiga väikeseks ega kasvaks stressiolukorras äkiliselt; esmaste normidega ei ole sellist spetsiifilist nõuet ette nähtud. Nii tagatakse selliste meetmetega stabiilsed ja konservatiivsed tagatised. Esmaste normidega on lisaks ette nähtud, et tuletislepinguid kliirivad süsteemselt olulised asutused ja vabatahtlikult nõudeid järgivad tuletislepinguid kliirivad asutused kohaldavad nn kahe liikme katmise põhimõtet, kui tuletislepinguid kliirivad asutused on mitmes jurisdiktsioonis nimetatud süsteemselt olulisteks või kui nad on kaasatud keerulisema riskiprofiiliga tegevustesse. Liidu normide kohaselt peavad nn kahe liikme katmise põhimõtet järgima aga kõik kesksed vastaspooled.

(13) Ameerika Ühendriikides tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda tuleks seega käsitada samaväärsena, tingimusel et nende tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjade ja protseduuride kohaselt, kes on saanud loa tegutseda tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutustena ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutustena, tagab see õigus- ja järelevalvekord, et tuletislepinguid kliirivad asutused täidavad järgmisi nõudeid: 1) kui tegemist on reguleeritud turgudel täidetud mittebörsiväliste tuletislepingutega, on kliirivate liikmete omandipositsioonidega seotud alustamise tagatise puhul realiseerimisperioodi pikkus kaks päeva; 2) kõigi tuletislepingute puhul kasutatakse protsüklilisust piiravaid meetmeid, mis tagavad stabiilsed ja konservatiivsed tagatised ja mis on samaväärsed vähemalt ühe määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud võimalusega ja 3) olemas on piisavad eelrahastatud rahalised vahendid, mis võimaldavad tuletislepinguid kliirival asutusel ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes toime tulla vähemalt kahe sellise kliiriva liikme makseviivitusega, mille suhtes tal on suurimad riskipositsioonid, võttes arvesse lisariske, millele sellised tuletislepinguid kliirivad asutused on avatud ja mis tulenevad kohustusi mittetäitvate kliirivate liikmete grupi üksuste samaaegsest maksejõuetusest.

(14) Komisjon märgib, et spetsiifilised aspektid, mis puudutavad teatavaid Ameerika Ühendriikides reguleeritud turgudel täidetud tuletislepinguid kliirivate asutuste kliiritavaid noteeritud põllumajanduslikke tuletislepinguid, on seotud turgudega, mis teenindavad Ameerika Ühendriikides peamiselt kodumaiseid finantssektoriväliseid vastaspooli, kes juhivad nende lepingute kaudu oma äririske ja kes on muu finantssüsteemiga süsteemselt vähe seotud. Selliste lepingute kliirimisest tulenev risk on liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade seisukohast ebaoluline. Sellest tulenevalt ei mõjuta põllumajanduslike tuletislepingute suhtes kohaldatavad regulatiivsed elemendid eriti samaväärsuse hindamist.

(15) Seepärast tuleks järeldada, et CFTC õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb esmastest normidest ning tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjadest ja protseduuridest, mis vastavad käesolevas otsuses seoses riskijuhtimisega sätestatud nõuetele, tuleks käsitada õiguslikult siduvate nõuetena, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. ESMA saab tunnustada ainult selliseid tuletislepinguid kliirivaid süsteemselt olulisi asutusi ja vabatahtlikult nõudeid järgivaid tuletislepinguid kliirivaid asutusi, kes täidavad kõnealuseid õiguslikult siduvaid nõudeid (st esmased normid, mida täiendavad CFTC heaks kiidetud sise-eeskirjad ja protseduurid ja mis vastavad käesolevas otsuses sätestatud nõuetele); ESMA peab kontrollima kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2 punktiga b, kas need nõuded on selliste kesksete vastaspoolte sise-eeskirjade ja protseduuride osa, kelle suhtes seda korda kohaldatakse ja kes taotleb liidus tunnustamist. ESMA jälgib kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikega 5, kas käesoleva otsusega kindlaks määratud samaväärset korda ja otsuses sisalduvaid tingimusi järgitakse jätkuvalt, ning võib tunnustamise tühistada, kui seda ei tehta. ESMA kontrollib eelkõige, kas keskne vastaspool kohaldab kliirivate liikmete mittebörsiväliste tuletislepingutega seotud omandipositsioonide korral kahepäevast realiseerimisperioodi ja protsüklilisust piiravaid meetmeid, mis on stabiilsete ja konservatiivsete tagatiste võimaldamisel samaväärsed ükskõik millisega määruse (EL) nr 648/2012 kohasest kolmest meetmest, ning kas kesksel vastaspoolel on piisavad eelrahastatud ja olemasolevad rahalised vahendid, mis võimaldavad tal ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes toime tulla vähemalt kahe sellise kliiriva liikme makseviivitusega, mille suhtes tal on suurimad riskipositsioonid, võttes arvesse lisariske, millele sellised kesksed vastaspooled on avatud ja mis tulenevad kohustusi mittetäitvate kliirivate liikmete grupi üksuste samaaegsest maksejõuetusest.

(16) Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Ameerika Ühendriikides asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagama ka kõnealuste kesksete vastaspoolte pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

(17) CFTC jälgib seire- ja riskipõhiste uurimismentluste ning usaldatavusnõuete testide raames pidevalt, kas tuletislepinguid kliirivad asutused järgivad riskijuhtimisnõudeid. CFTC korraldab uurimisi uurimismeeskondadega. Kui uurimine on lõpetatud, koostab CFTC aruande, milles tehakse kokkuvõte uurimise tulemustest ja võimalikest mureküsimustest. Aruandes antakse ülevaade märgatud puudujääkidest ja CFTC saab kasutada mitmesuguseid meetmeid tagamaks, et tuletislepinguid kliirivad asutused tegelevad tuvastatud probleemidega asjakohaselt, muu hulgas määrates trahve ja peatades või tühistades tegevusloa, kui probleemidega ei ole tegeletud. Seda aruannet või selles sisalduvat teavet, samuti sellega seoses vastu võetud meetmeid võib kooskõlas koostöökorraga jagada kolmanda riigi reguleerivate asutustega.

(18) Seepärast tuleks järeldada, et tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

(19) Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Ameerika Ühendriikide õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled”) tunnustamiseks tõhusat samaväärset süsteemi.

(20) Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad esitada CFTC-le taotluse tuletislepinguid kliiriva asutuse tegevusloa saamiseks. Vastavalt Ameerika Ühendriikide seadustiku 7. jaotise lõike 2 punkti i kohasele volitusele võib CFTC võimaldada kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele asenduspõhist nõuetele vastavust (substituted compliance), kui ta on teinud kindlaks, et tema nõuded tuletislepinguid kliirivatele asutustele ja kolmanda riigi õiguskorra kohased nõuded on võrreldavad. Sellise nõuetele vastavuse võimaldamise korral võib kolmanda riigi keskne vastaspool, kellele on antud luba tegutseda tuletislepinguid kliiriva asutusena, täita CFTC nõuded, täites võrreldavad oma riigi (kolmanda riigi) nõuded. Samuti peavad CFTC ja taotluse esitanud keskse vastaspoole kolmanda riigi pädev asutus sõlmima tunnustamiseks vastastikuse mõistmise memorandumi.

(21) Seepärast tuleks CFTC õigus- ja järelevalvekorda käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

(22) Käesolev otsus põhineb Ameerika Ühendriikides otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad tuletislepinguid kliirivaid süsteemselt olulisi asutusi ja vabatahtlikult nõudeid järgivaid tuletislepinguid kliirivaid asutusi. Komisjon peaks koostöös ESMAga jätkuvalt korrapäraselt jälgima tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste õigus- ja järelevalvekorra arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

(23) Tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes Ameerika Ühendriikides kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust korraldada mis tahes ajal spetsiifiline läbivaatamine, kui olulised arengud ja eelkõige ESMA korraldatud kontrollid või teave, mis on talle kättesaadav tänu sellisele järelevalvealasele koostööle CFTCga, mida tehti kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 7 osutatud menetluste ja mehhanismidega, tingib selle, et komisjonil on vaja käesoleva otsusega tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse tühistamiseni.

(24) Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse Ameerika Ühendriikides tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb kaubabörsi seaduse (Commodity Exchange Act) punktist 5b ning CFTC eeskirjade 39. osa alaosadest A, B ja C (v.a 39.35 ja 39.39), samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise nõuetega, kui selliste tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjad ja protseduurid, mille Ameerika Ühendriikide ametiasutused on nimetanud süsteemselt olulisteks (edaspidi „tuletislepinguid kliirivad süsteemselt olulised asutused”), ja selliste tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjad ja protseduurid, kes on soovinud, et nende suhtes kohaldatakse CFTC eeskirjade 39. osa alaosas C sisalduvaid nõudeid ning kellele on andnud tegevusloa ja kelle üle teeb järelevalvet CFTC (edaspidi „vabatahtlikult nõudeid järgivad tuletislepinguid kliirivad asutused”), sisaldavad lõigetes 2 ja 3 osutatud elemente.

2. Lõikes 1 osutatud tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjades ja protseduurides sisalduvad erieeskirjad sisaldavad seoses CFTC eeskirjas 39.13 sätestatud põhimõttega spetsiifilisi riskijuhtimismeetmeid, millega tagatakse, et alustamise tagatised arvutatakse ja võetakse järgmistest parameetritest lähtudes:

a) kliirivate liikmete reguleeritud turgudel või määratud lepinguturgudel kooskõlas kaubabörsi seaduse punktiga 5, Ameerika Ühendriikide seadustiku 7. jaotise lõikega 7 täidetud tuletislepingutega seotud omandipositsioonide puhul on realiseerimisperioodi pikkus kaks päeva ja lähtutakse netoarvestusest;

b) kõigi tuletislepingute puhul on protsüklilisust piiravad meetmed samaväärsed vähemalt ühega järgmistest: i) meetmed, millest tulenevalt kohaldatakse tagatispuhvrit, mille maht on vähemalt 25 % arvutatud tagatistest ja mida keskne vastaspool võib ajutiselt kasutada, kui arvutatud võimendustagatise nõuded märkimisväärselt suurenevad; ii) meetmed, millest tulenevalt määratakse vähemalt 25 % kaal halvenenud turutingimustele tagasivaatelisel perioodil; iii) meetmed, millega tagatakse, et võimendustagatise nõuded ei ole väiksemad kui nõuded, mille arvutamisel oleks aluseks võetud kümneaastase tagasivaatelise perioodi põhjal hinnatud volatiilsust.

3. Lõikes 1 osutatud tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste ja vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste sise-eeskirjades ja protseduurides sisalduvad erieeskirjad sisaldavad seoses CFTC eeskirjades 39.11 ja 39.33 sätestatud põhimõttega rahalisi vahendeid käsitlevaid spetsiifilisi meetmeid, millega tagatakse, et tuletislepinguid kliirival süsteemselt olulisel asutusel või vabatahtlikult nõudeid järgival tuletislepinguid kliirival asutusel on piisavad eelrahastatud ja olemasolevad rahalised vahendid, mis võimaldavad tal ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes toime tulla vähemalt kahe sellise kliiriva liikme makseviivitusega, mille suhtes tal on suurimad riskipositsioonid, võttes arvesse lisariske, millele selline tuletislepinguid kliiriv asutus on avatud ja mis tulenevad kohustusi mittetäitvate kliirivate liikmete grupi üksuste samaaegsest maksejõuetusest.

Artikkel 2

1. Artikli 1 lõikes 2 osutatud tuletislepingud ei hõlma põllumajanduslike kaupade tuletislepinguid, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

a) need põhinevad aluseks oleval põllumajandustootel, mille puhul viidatakse kvaliteediklassidele, hindadele, kaalühikutele, mõõtühikutele või ümberarvestusteguritele, mis on nähtud ette põllumajanduslike kaupade ja põllumajandustoodete jaoks ning mille on avaldanud Ameerika Ühendriikide põllumajanduseministeerium, ning millega kaubeldakse Ameerika Ühendriikide määratud lepinguturul kooskõlas kaubabörsi seaduse punktiga 5, Ameerika Ühendriikide seadustiku 7. jaotise lõikega 7, või mis põhinevad aluseks oleval põllumajandustootel, milleks on suhkur, sojaõli, sojajahu, kakao, kohv või puit ja millega kaubeldakse Ameerika Ühendriikide määratud lepinguturul kooskõlas kaubabörsi seaduse punktiga 5, Ameerika Ühendriikide seadustiku 7. jaotise lõikega 7;

b) need põhinevad aluseks oleval põllumajandustootel, mis moodustab sellise põllumajandusliku kauba tuletislepingu aluse, mille on kliirimiseks esitanud Ameerika Ühendriikides asutatud tuletislepinguid kliiriv asutus;

c) kui neis on täpsustatud üks või mitu kohta, kus aluseks olevat põllumajandustoodet toodetakse, ei asu ükski tootmiskoht liidus;

d) need vastavad ühele järgmistest tingimustest: i) need on füüsiliselt arveldatud ja kõik tarnekohad asuvad väljaspool liitu, v.a juhul, kui aluseks olev põllumajandustoode on kohv; ii) need on rahas arveldatud ja arveldussumma ei põhine sellise aluseks oleva põllumajandustoote hindadel, mille puhul tarnekohtadest vähemalt üks asub liidus, v.a juhul, kui aluseks olev põllumajandustoode on kohv või suhkur.

Esimese lõigu punktis b sätestatud tingimus loetakse teatava põllumajandusliku kauba tuletislepingu puhul täidetuks, kui enamik sellistest Ameerika Ühendriikides asutatud tuletislepinguid kliiriva asutuse kliiritavatest lepingutest kliiritakse liidus asutatud vastaspoolte jaoks ja need lepingud esitab kliirimiseks ka liidus tegevusloa saanud keskne vastaspool.

2. Artikli 1 lõiget 3 ei kohaldata selliste tuletislepinguid kliirivate süsteemselt oluliste asutuste või vabatahtlikult nõudeid järgivate tuletislepinguid kliirivate asutuste suhtes, kes kliirivad ainult käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tuletislepinguid.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. märts 2016 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.