24)

Artiklit 85 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist ja koostab selle kohta üldaruande hiljemalt 18. juuniks 2024. Komisjon esitab nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; b) lisatakse järgmine lõige: „1a. Väärtpaberiturujärelevalve esitab komisjonile hiljemalt 17. juuniks 2023 aruande, mis sisaldab järgmist: a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/834 (*7) mõju finantssektori ja finantssektoriväliste vastaspoolte kliirimise mahule ja kliirimise jaotusele igas vastaspoole liigis, eelkõige seoses finantssektori vastaspooltega, kes tegutsevad börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel piiratud mahus, ja artikli 10 lõikes 4 osutatud kliirimiskünniste asjakohasusega; b) määruse (EL) 2019/834 mõju kauplemisteabehoidlatele teatatud andmete kvaliteedile ja kättesaadavusele ning kauplemisteabehoidlate poolt kättesaadavaks tehtud teabe kvaliteedile; c) teatamiskorda tehtud muudatused, sealhulgas delegeeritud teatamise, mis on sätestatud artikli 9 lõikes 1a, kasutuselevõtmine ja rakendamine ning eelkõige selle mõju ilma kliirimiskohustuseta finantssektoriväliste vastaspoolte aruandluskoormusele; d) kliirimisteenuste kättesaadavus, eelkõige see, kas artikli 4 lõikes 3a osutatud nõue osutada otse või kaudselt kliirimisteenuseid õiglastel, mõistlikel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel ärilistel tingimustel on olnud kliirimisele juurdepääsu hõlbustamisel tulemuslik. (*7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/834, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42).“;" c) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2. Komisjon koostab hiljemalt 18. juuniks 2020 ja seejärel iga 12 kuu tagant kuni kolmandas lõigus osutatud viimase pikendamiseni aruande, milles hinnatakse, kas on töötatud välja elujõulised tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda rahalise ja mitterahalise tagatise üle variatsioonitagatisena, ning hinnatakse vajadust võtta meetmeid elujõuliste tehniliste lahenduste hõlbustamiseks. Väärtpaberiturujärelevalve esitab koostöös Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Pangandusjärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga komisjonile hiljemalt 18. detsembriks 2019 ja seejärel iga 12 kuu tagant kuni kolmandas lõigus osutatud viimase pikendamiseni aruande, milles hinnatakse järgmist: a) kas kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid on teinud asjakohaseid pingutusi ja töötanud välja elujõulised tehnilised lahendused, mis hõlbustavad pensioniskeemide osalemist keskses kliirimises, andes rahalise ja mitterahalise tagatise variatsioonitagatisena, sealhulgas kõnealuste lahenduste mõju turu likviidsusele ja protsüklilisusele ning nende potentsiaalset õiguslikku või muud mõju; b) pensioniskeemide tegevuse ulatust ja laadi kliiritud ja kliirimata börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel iga varaklassi kohta ning sellest tulenevat süsteemset riski finantssüsteemile; c) tagajärgi, mis tekivad pensioniskeemide investeerimisstrateegiatele, kui pensioniskeemid täidavad kliirimisnõude, sealhulgas muutused raha ja mitterahalise vara paigutamises; d) artikli 10 lõike 4 punktis b kohaselt täpsustatud kliirimiskünniste mõju pensioniskeemidele; e) teiste õiguslike nõuete mõju kliiritud ja kliirimata börsiväliste tuletislepingutega tehtavate tehingute maksumuse erinevusele, sealhulgas kliirimata tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuded ja finantsvõimenduse määra arvutamine vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013; f) kas on vaja võtta lisaeetmeid, et hõlbustada pensioniskeemidel kliirimislahenduse kasutamist. Komisjon võib kooskõlas artikliga 82 võtta vastu delegeeritud õigusakti, et pikendada artikli 89 lõikes 1 osutatud kaheaastast ajavahemikku kaks korda ühe aasta võrra, kui ta leiab, et elujõulist tehnilist lahendust ei ole välja töötatud ning et tuletislepingute keskse kliirimise negatiivne mõju tulevaste pensionäride pensionihüvitistele jääb muutumatuks. Kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid annavad endast parima, et aidata töötada välja elujõulised tehnilised lahendused, mis hõlbustavad pensioniskeemide jaoks börsiväliste tuletislepingute kliirimist. Komisjon moodustab eksperdirühma, mis koosneb kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete, pensioniskeemide ja elujõuliste tehniliste lahendustega seotud teiste asjaomaste isikute esindajatest, et jälgida nende jõupingutusi ning hinnata edusamme, mis on tehtud selliste elujõuliste tehniliste lahenduste väljatöötamisel, mis hõlbustavad pensioniskeemide jaoks börsiväliste tuletislepingute kliirimist, sealhulgas pensioniskeemide poolt rahaliste ja mitterahaliste tagatiste variatsioonitagatisena ülekandmist. Nimetatud eksperdirühm kohtub vähemalt kord iga kuue kuu tagant. Komisjon võtab kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete ja pensioniskeemide jõupingutusi arvesse esimese lõigu kohase aruande koostamisel. 3. Komisjon koostab hiljemalt 18. detsembriks 2020 aruande, milles hinnatakse järgmist: a) kas määruse (EL) nr 600/2014 artiklist 26 ja käesolevast määrusest tulenev tehingutest teatamise kohustused toovad kaasa dubleeriva tehingutest teatamise kohustuse muude kui börsiväliste tuletisinstrumentide puhul ning kas nõuet teatada muude kui börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest saaks vähendada või lihtsustada kõikide vastaspoolte puhul, ilma et vajalik teave läheks kaduma; b) kuivõrd vajalik ja asjakohane on viia määruse (EL) nr 600/2014 alusel tuletisinstrumentide puhul kohaldatav kohustusliku kauplemiskoha nõue vastavusse määrusega (EL) 2019/834 tuletisinstrumentide puhul kohaldatavasse kliirimiskohustusse tehtud muudatustega, eelkõige seoses sellega, milliste üksuste suhtes tuleks kliirimiskohustust kohaldada; c) kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest, otseselt tulenev kauplemine tuleks artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustusest vabastada, võttes arvesse seda, mil määral need teenused maandavad riske, eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski, samuti võimalust, et hoitakse kõrvale kliirimiskohustuse täitmisest, ja võimalust, et see kaotab stiimuli keskseks kliirimiseks. Komisjon esitab esimeses lõigus osutatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; d) lisatakse järgmine lõige: „3a. Väärtpaberiturujärelevalve esitab komisjonile hiljemalt 18. maiks 2020 aruande. Aruandes hinnatakse järgmist: a) määruse (EL) nr 600/2014 ja käesoleva määruse artikli 9 alusel muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise nõuete sidusus seoses nii teatatud tuletislepingute üksikasjade kui ka andmetele juurdepääsuga asjaomaste üksuste poolt, ning kas neid nõudeid tuleks ühtlustada; b) kas on teostatav teatamisahela edasine lihtsustamine kõikide vastaspoolte, sealhulgas kaudsete klientide jaoks, võttes arvesse vajadust õigeaegse teatamise järele ning vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 4 ning määruse (EL) nr 600/2014 artikli 30 lõikele 2 vastu võetud meetmeid; c) määruse (EL) nr 600/2014 alusel tuletisinstrumentide puhul kohaldatava kohustusliku kaupemiskoha nõude vastavusse viimine määrusega (EL) 2019/834 tuletisinstrumentide puhul kohaldatavasse kliirimiskohustusse tehtud muudatustega, eelkõige see, milliste üksuste suhtes tuleks kliirimiskohustust kohaldada; d) koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest, otseselt tulenev kauplemine tuleks artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustusest vabastada; selles aruandes: i) analüüsitakse portfelli tihendamist ja muid kättesaadavaid hindu mittekujundavaid kauplemisjärgseid riskivähendusteenuseid, millega maandatakse tuletisinstrumentide portfellide mitteturupõhiseid riske portfellide tururiski muutmata, näiteks tasakaalustavaid tehinguid; ii) selgitatakse selliste kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste eesmärki ja toimimist, nende abil riskide, eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski maandamise ulatust ning hinnatakse süsteemse riski juhtimise eesmärgil vajadust sellise kauplemise kliirimise või kliirimiskohustusest vabastamise järele, ning iii) hinnatakse, mil määral kaotab selliste teenuste kliirimiskohustusest vabastamine stiimuli keskseks kliirimiseks ja võib viia selleni, et vastaspooled hoiavad kliirimiskohustuse täitmisest kõrvale; e) kas artikli 47 kohaselt minimaalse turu- ja krediidiriskiga väga likviidsete finantsinstrumentide loendit võiks laiendada ja kas nimetatud loetelu võiks sisaldada ühte või mitut rahaturufondi, mis on saanud tegevusloa kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1131 (*8). (*8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1131 rahaturufondide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 8).“"