ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(105)

Hoolimata asjaolust, et ECS raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on sellise soodustuse näol tegemist valitsuse rahalise toetusega määruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), nõutakse vaid valitsuse korraldust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii sätestatud funktsioonide täitmiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 „valitsuse” määratluse alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning India Reservpanga juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpangal on algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressi ülemmäärade suhtes, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjadega ning India Reservpanga korraldustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siin kirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Kõnealust subsiidiumi loetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärasid kohaldatakse üksnes eksporditehingute finantseerimise suhtes ning need määrad sõltuvad seetõttu ekspordijõudlusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.
(1)

Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 5 lõikes 2 osutatud raamatupidamisarvestusest on selgunud, et veel on saadaval suhkrukoguseid määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 24 ette nähtud kvoodi raames, mille järjekorranumber on 09.4319.
(2)

Määrust (EÜ) nr 2182/2004 on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 46/2009. (5) On oluline, et euro müntidega sarnanevaid medaleid ja märke käsitlev kord oleks ühtne kogu ühenduses, ja selleks tuleks vastu võtta vajalikud sätted.
(5)

Määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 5 lõikes 8, artikli 16 kolmandas lõigus ja artikli 20 teises lõigus on sätestatud, et kui liikmesriik annab riiklikku toetust, teatab ta sellest kõnealuse määruse VII lisas sätestatud vormi asjaomases osas. VII lisa tuleks seega muuta, et see hõlmaks kõnealust teavet.
Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, FVC) poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid, mida ei tõendata dokumentidega või mida tõendab üksainus dokument (isegi kui see on muutunud kaubeldavaks).

2. Väärtpaberistatud laenud
(1)

Komisjoni 18. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1498/2007, milles sätestatakse AKV/ÜMT või EÜ/ÜMT päritolu kumulatsiooniga suhkru ning suhkru ja kakao segude jaoks impordilitsentside väljaandmise üksikasjalikud erieeskirjad, (2) on avatud suhkrusektori toodete imporditariifikvoot. Kõnealuse määruse artiklis 1 on sätestatud, et komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (3) kohaldatakse kombineeritud nomenklatuuri kaubagruppi 17 ja CN-koodide 1806 10 30 ja 1806 10 90 alla kuuluvate selliste ÜMT päritolu toodete impordi suhtes, mis on saadud kumulatsioonist AKV ja/või EÜ päritolu suhkruga.
1.

I lisale lisatakse järgmine D osa: „D OSA: ANDMEVAHETUSTEENUSEID TOETAVATELE PROTSESSIDELE ESITATAVAD NÕUDED 1. SISSELOGIMISTEABE EDASTAMINE 1.1. Asjaomane lennuinformatsioon 1.1.1. Sisselogimisteabe edastamise protsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: — õhusõiduki tunnus; — lähtelennuväli; — sihtlennuväli; — sisselogimise liik; — sisselogimise parameetrid. 1.2. Rakenduseeskirjad 1.2.1. Sisselogimisteabe edastamise protsess toimub iga andmesidesse sisselogitud lennu kohta, mis on planeeritud piiri ületama. 1.2.2. Sisselogimisteabe edastamise protsess algatatakse kõige varasemal määratletud ajahetkel või võimalikult kiiresti pärast seda: — ajal, mis on märgitud parameetris minutitega enne arvestuslikku aega koordineerimispunktis; — ajal, mil lend on kahepoolselt kokkulepitud kaugusel koordineerimispunktist, vastavalt koostöölepingutele. 1.2.3. Aktsepteerimise kriteeriumid sisselogimisteabe edastamise jaoks peavad vastama koostöölepingutele. 1.2.4. Edastatud sisselogimisteave lisatakse vastuvõtvas üksuses vastavale lennuinformatsioonile. 1.2.5. Lennu sisselogimise staatus võib vastuvõtvas üksuses olla kuvatud vastaval töökohal. 1.2.6. Sisselogimisteabe edastamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele. 1.2.7. Kui sisselogimisteabe edastamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, algatatakse õhusõidukiga õhk-maa andmevahetuse kontakti taotlus. 2. JÄRGMISE ASUTUSE TEAVITAMINE 2.1. Asjaomane lennuinformatsioon 2.1.1. Järgmise asutuse teavitamise protsessi informatsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: — õhusõiduki tunnus; — lähtelennuväli; — sihtlennuväli. 2.2. Rakenduseeskirjad 2.2.1. Järgmise asutuse teavitamise protsess toimub iga aktsepteeritud lennu kohta, mis on planeeritud piiri ületama. 2.2.2. Järgmise asutuse teavitamise protsess algatatakse pärast seda, kui õhusõiduki pardal olev süsteem on kinnitanud järgmise andmeid käsitleva asutuse taotluse õhusõiduki suhtes. 2.2.3. Pärast järgmise asutuse edukat teabetöötlemise menetlust algatab vastuvõttev üksus lennujuhi ja piloodi vahelise andmeside (CPDLC) taotluse õhusõidukiga. 2.2.4. Kui järgmise asutuse teavitamise informatsiooni ei ole vastu võetud kahepoolselt kokkulepitud parameetris märgitud ajal, kohaldab vastuvõttev üksus õhusõidukiga andmeside algatamisel kohalikku korda. 2.2.5. Järgmise asutuse teavitamise protsessi lõpetamine, kaasa arvatud vastuvõtva üksuse kinnitus, edastatakse üleandvale üksusele. 2.2.6. Kui järgmise asutuse teavitamise protsessi lõpetamise kinnitamine rakendatavate teenuse kvaliteedi nõuete kohaselt ei õnnestu, kohaldab üleandev üksus kohalikku korda.”
e)

kui üksuse (üksuste rühma) kaetav väärtus põhineb õiglasel väärtusel, millest on maha arvatud müügikulutused, meetod, mida kasutati sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused. Kui sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused, ei tuginetud kättesaadavatele andmetele üksuse (üksuste rühma) turuhinna kohta, avalikustatakse ka järgmine informatsioon: i) iga olulise eelduse kirjeldus, mille põhjal määras juhtkond kindlaks õiglase väärtuse, millest on maha arvatud müügikulutused. Olulised eeldused on need eeldused, mille suhtes on üksuse (üksuste rühma) kaetav väärtus kõige tundlikum; ii) juhtkonna iga olulise eelduse juurde kuuluvate väärtuste määramise põhimõtete kirjeldus: kas need väärtused väljendavad varasemat kogemust ja on vajaduse korral vastavuses (majandus)üksuseväliste informatsiooniallikatega ja kui mitte, siis kuidas ja miks need erinevad eelnevast kogemusest ja (majandus)üksusevälistest informatsiooniallikatest. Kui sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused, on kasutatud rahavoogude diskonteeritud prognoose, avalikustatakse ka järgmine informatsioon: iii) periood, mille kohta on juhtkonnal rahavoogude prognoosid; iv) rahavoogude prognoositud kasvumäär; v) rahavoogude prognoosides kasutatavad diskontomäärad.
(3)

Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) leiti, et standardite IFRS 1 ja IAS 27 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema täidetud standardi vastuvõtmiseks. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas Euroopa Komisjoni, et arvamus on hästi tasakaalustatud ja objektiivne.
ADA_034

Adapteri kasutamisel kontrollitakse sõidumeeriku igal korrapärasel ülevaatusel (teostatakse vastavalt I B lisa nõuetele 256–258) järgmist (257): — et adapteril on nõuetekohased tüübikinnitusmärgid; — et adapteri ja selle kinnituste plommid on terved; — et adapter on paigaldatud vastavalt paigaldustahvlil märgitule; — et adapter on paigaldatud adapteri ja/või sõiduki tootja määratud viisil; — et adapteri paigaldamine on kontrollitava sõiduki puhul lubatud.
Sihtkohad on määratletud järgmiselt: L20 : Kõik sihtkohad, välja arvatud: a) kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid; b) ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; c) Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. d) komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11). L04 : Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Serbia (), Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. L40 : Kõik sihtkohad, välja arvatud: a) kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika; b) ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; c) Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. d) komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11).
(5)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on seetõttu vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma, et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita, on kehtestada kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks toetuse erimäär.
16C

Mõned finantsinstrumendid sisaldavad emiteeriva (majandus)üksuse lepingupõhist kohustust anda teisele (majandus)üksusele üle oma netovara proportsionaalse osa üksnes tema likvideerimise korral. See kohustus tekib, kuna likvideerimise toimumine on kindel ja see ei ole (majandus)üksuse (näiteks piiratud elueaga (majandus)üksus) kontrolli all või selle toimumine ei ole kindel, kuid see võib toimuda instrumendi omaniku valikul. Erandina finantskohustise mõistest liigitatakse sellist kohustust sisaldavat instrumenti omakapitaliinstrumendiks, kui sellel esinevad kõik järgmised tunnused: a) See annab omanikule õiguse (majandus)üksuse netovara proportsionaalsele osale (majandus)üksuse likvideerimise korral. (Majandus)üksuse netovara on need varad, mis jäävad alles pärast kõikide tema varade vastu esitatud nõuete mahaarvamist. Proportsionaalne osa määratakse kindlaks: i) jagades (majandus)üksuse netovara likvideerimise korral võrdse summaga osakuteks ja ii) korrutades nimetatud summa finantsinstrumendi omanikule kuuluvate osakute arvuga. b) Instrument kuulub selliste instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele teistele instrumentide liikidele. Sellisesse liiki kuulumiseks instrumendil: i) puudub likvideerimise korral eelisõigus võrreldes muude (majandus)üksuse varade vastu esitatud nõuetega ja ii) seda ei pea vahetama teise instrumendi vastu enne selle kuulumist instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele teistele instrumentide liikidele. c) Kõikide finantsinstrumentide puhul instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele teistele instrumentide liikidele, on emiteerival (majandus)üksusel identne lepingupõhine kohustus anda üle oma netovara proportsionaalne osa likvideerimise korral.
09.0674

ex 0307 91 00 ex 0307 99 18 ex 1605 90 30

10 10 30

Tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum), elus, värske või jahutatud, külmutatud, töödeldud või konserveeritud

0
(2)

Avalikkusele võib jääda mulje, et mõned medalid ja märgid on seaduslikud maksevahendid, mitte üksnes siis, kui nende kujundus sarnaneb euro müntide kujundusega, aga ka siis, kui neil on teatavaid euro müntide kujunduse elemente. Seetõttu ei tohiks seaduslike maksevahenditena käibivate euro müntide konkreetseid kujunduselemente kasutada kujul, nagu neid kasutatakse euro müntidel. Lisaks ei tohiks medalitel ja märkidel kasutada väljaandva liikmesriigi suveräänsust sümboliseerivad kujundeid sellistena, nagu neid kasutatakse euro müntidel.
(7)

Kõrvaldamise kava vormis erandlik turutoetusmeede tuleks võtta teatavate sigade ja kariloomade suhtes, kes on pärit põllumajandusettevõtetest, kus on kasutatud saastunud loomasööta. Lisaks on asjakohane ette näha selliste sealihatoodete kõrvaldamise kava, mis on blokeeritud Iirimaa tapamajade vastutusel või nende järelevalve all ning mille puhul ei ole kindel, millises ulatuses need tooted on saadud sigadelt, kes on pärit põllumajandusettevõtetest, kus on kasutatud saastunud loomasööta. Meetme võtmisega peaks välistatama võimalus, et kõrge saastuse tasemega loomadelt saadud tooted satuksid toidu- või söödaahelasse.
(5)

Lisaks rõhutas nõukogu oma 18. detsembri 2006. aasta järeldustes bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise kohta, et bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on jätkuvalt suur väljakutse, mida veelgi suurendavad kliimamuutused ja nõudlus vee järele ning kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, nõuab ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisajõupingutusi. Euroopa põllumajandusel on bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel oluline roll.
(3)

Teraviljaga seotud sekkumise puhul tuleks süsteemi kohandada, et tagada sektori konkurentsivõime ja turule orienteeritus, kasutades sekkumist turvaabinõuna turuhäirete korral ja aidates põllumajandustootjatel reageerida turutingimustele. Seoses sellega, et nõukogu võttis vastu määruse (EÜ) nr 735/2007 (4), millega reformitakse maisi sekkumissüsteemi, võttis komisjon endale kohustuse teravilja sekkumissüsteem läbi vaadata, võttes aluseks analüüsi, mis näitas teatavat odraga seotud täiendava sekkumise ohtu, kui hinnad on madalad. Praegune teraviljaga seotud väljavaade on siiski märkimisväärselt muutunud ja seda iseloomustab soodus maailmaturuhind, mis tuleneb suurenevast nõudlusest maailmas ja maailma teraviljavarude vähesusest. Sellega seoses tuleks muude söödateraviljade puhul määrata sekkumistasemeks null. See võimaldaks sekkumist, mis ei mõjuta negatiivselt teraviljaturgu tervikuna. Teraviljasektori soodne väljavaade kehtib ka kõva nisu puhul. See tähendab, et kõva nisu sekkumiskokkuost ei ole praegu enam asjakohane, sest turuhinnad on sekkumishinnast märkimisväärselt kõrgemad. Seetõttu ei ole sekkumiskokkuost praegu vajalik ja sekkumistasemeks tuleks kehtestada null. Kuna teraviljaga seotud sekkumine peaks olema pigem turvaabinõu kui hinnakujundust mõjutav element, ei ole saagikoristusaegade, mis tegelikult tähistavad turustusaasta algust, erinevused liikmesriikides enam asjakohased, sest süsteemiga ei sätestata enam hindasid, mis kajastaksid sekkumistasemeid ja igakuist juurdekasvu. Lihtsustamise huvides tuleks teraviljaga seotud sekkumise kuupäevad kogu ühenduses ühtlustada.
(3)

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (1) teatavate sätete kohandamine on vajalik, et hõlbustada ühenduse rahaliste vahendite kasutamist rakenduskavade ja nende raames abi saavate projektide käivitamisel selliselt, et see kiirendaks nende rakendamist ja selliste investeeringute mõju majandusele.
(2)

EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP Ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud tollimaksu nullmäär CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes.
(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (2) artiklis 8 on sätestatud ekspordilitsentside väljaandmise tähtajad. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et selliste eksporditavate toodete puhul, millele on kindlaks määratud eksporditoetus, sealhulgas nullmääraga toetus, antakse litsents tavaliselt välja kolmandal tööpäeval pärast taotluse esitamist. Kõnealune tähtaeg võib siiski osutuda liiga pikaks, kui tooteid on vaja viivitamata eksportida. Seepärast peaks ettevõtjatel olema sellises olukorras võimalik haldusformaalsuste lihtsustamiseks saada taotluse esitamise korral ekspordilitsents kohe, st taotluse esitamise päeval.
(2)

Euroopa Ühenduste Kohtu 13. detsembril 2001 tehtud otsuses kohtuasjas C-317/99 Kloosterboer Rotterdam BV vs. Minister van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij (3) on sedastatud, et komisjoni 28. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1484/95 (millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ) (4) artikli 3 lõiked 1 ja 3 on kehtetud, kuna nendes on sätestatud, et nendes osutatud täiendav tollimaks on üldjuhul kehtestatud määruse (EÜ) nr 1484/95 artikli 2 lõikes 1 sätestatud tüüpilise hinna alusel ning et tollimaks kehtestatakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel üksnes importija taotlusel. Kõnealused lõiked olid identsed määruse (EÜ) nr 504/2007 artikli 4 lõigetega 1 ja 3. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1255/1999 (piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta) (5) artikli 28 lõige 3 vastab nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 (kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta) (6) artikli 5 lõikele 3. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 504/2007 artiklit 4 vastavalt muuta.
18.

Jongwe Printing and Publishing Company (PVT) Ltd (teise nimega Jongwe Printing and Publishing Co., teise nimega Jongwe Printing and Publishing Company)
(8)

Selleks et liikmesriigid saaksid kohaldada määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 10 lõiget 2, artikli 65 lõike 1 punkti c alapunkte vi ja xiii, artikli 92 lõike 5 punkti b alapunkti i ning IV lisa punkte 1, 3 ja 7 alates 1. augustist 2008, on asjakohane võtta üleminekumeetmed seoses kaitstud päritolunimetusega veinide ja kaitstud geograafilise tähisega veinide määratlusega. Kuna kõnealuseid artikleid on kohaldatud alates 1. augustist 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates nimetatud kuupäevast.
(1)

Bulgaaria on komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (2) artikli 39 lõike 2 kohaselt teatanud komisjonile, et 2007/2008. turustusaasta toetuskava raames on antud töötlemistoetust 119,46 tonni virsikute puhul. Kõnealusele liikmesriigile nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (3) III lisaga ette nähtud töötlemiskünnist ei ole seega ületatud. Kõnealuste koguste eest tuleks maksta lisatoetust 11,92 eurot tonni kohta.
n)

Vesinikutsüklikatse: katse eesmärk on tõendada, et vesinikupaak on vastupidav suurtele rõhumuutustele, kui kasutatakse gaasilist vesinikku. Selle tõendamiseks katsetatakse paaki ettenähtud arvu rõhumuutmistsüklitega, kasutades gaasilist vesinikku, ning viiakse läbi eespool punktis k kirjeldatud lekkekatse. Uuritakse paagi selliste kahjustuste tekkimist nagu väsimusmõrad ja elektrostaatilise lahenduse jäljed. Paak peab vastama lekkekatse nõuetele. Paagil ei tohi olla selliseid kahjustusi nagu väsimusmõrad ja elektrostaatilise lahenduse jäljed.
(4)

Ainult sõrmejälgede kontrolli põhjal saab olla kindel, et Schengeni alale siseneda sooviv isik on see isik, kellele viisa on välja antud, seetõttu tuleks kehtestada VISi kasutamine välispiiridel.
Sihtkohad on määratletud järgmiselt: L20 : Kõik sihtkohad, välja arvatud: a) kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid; b) ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; c) Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. d) komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11). L04 : Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (), Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik. L40 : Kõik sihtkohad, välja arvatud: a) kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika; b) ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; c) Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. d) komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11).
(5)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohase kemikaaliohutuse hindamise suuniste väljatöötamisel saadud kogemuse põhjal on välja selgitatud kolm eri kriteeriumi kokkupuutealaste katsete ärajätmiseks. Esimese kriteeriumiga nõutakse selle tõendamist ja dokumenteerimist, et kokkupuude on kõikide stsenaariumide puhul tunduvalt alla asjakohast DNELi või PNECi taset, mis on saavutatud eritingimustel. Teise kriteeriumi kohaselt tuleb tõendada ja dokumenteerida, et rangelt ohjatud tingimusi kohaldatakse kogu elutsükli vältel. Kolmanda kriteeriumiga nõutakse, et kui aine sisaldub tootes, sisaldub see sellisel viisil, et puutub kokkupuute võimalus ja kõnealune aine ei eraldu oma elutsükli jooksul ning seda käsitletakse rangelt ohjatud tingimustes kõikidel valmistamis- ja tootmisetappidel. Seega tuleb kõnealused katsetamise ärajätmist põhjendavad kriteeriumid lisada määruse (EÜ) nr 1907/2006 teksti.
(3)

Komisjon on võtnud vastu ettepaneku vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1774/2002. (3) Kõnealust ettepanekut arutavad praegu seadusandjad ning selles kontekstis kaalutakse endist toitu käsitlevaid eeskirju ja kättesaadavaid teaduslikke tõendeid kõnealustest loomsetest kõrvalsaadustest tulenevate ohtude kohta. Seepärast on asjakohane pikendada kehtivate üleminekumeetmete kehtivusaega, et olemasolevad endist toitu käsitlevad eeskirjad oleksid kohaldatavad kuni uute eeskirjade vastuvõtmiseni.