ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Nimetatud eesmärgi täitmiseks on vaja heatasemelist teavet kvalifikatsiooni omandanute või haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute edasise tegevuse kohta, et saada aru, mis põhjustab tööalase konkurentsivõime probleeme haridusasutuse lõpetanute jaoks teatavates piirkondades või majandussektorites või teatava kõrghariduse või kutsehariduse ja -õppe eriala omandanute jaoks, ning leida neile tööalase konkurentsivõime probleemidele lahendus. Sellise teabe väärtuslikkus on esile toodud Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standardites ja suunistes (Standards and Guidelines for Quality Assurance in the European Higher Education Area, ESG) (3) ning kutsehariduse ja -õppe valdkonnas kehtivas Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikus (European Quality Assurance Framework for Vocational Education and Training, EQAVET) (4).
(12)

Komisjon on teinud alalise lähteainete komiteega tihedalt koostööd, et jälgida ja hõlbustada alates määruse vastuvõtmisest selle kohaldamist. 2017. aasta veebruaris vastu võetud komisjoni aruandes (9) järeldatakse, et kuigi määruse jõustumine on kaasa aidanud lõhkeainete lähteainetest tuleneva ohu vähendamisele Euroopas, on vaja kindlaks määrata meetmed ja tegevused, mis tulevikus tugevdavad isevalmistatavate lõhkeainetega seotud kontrollisüsteemi. Lõhkeainete lähteainete määruse läbivaatamiseks (10) alustas komisjon 2017. aasta mais määruse hindamist, millele järgneb 2018. aasta esimeses pooles mõjuhinnangu koostamine. Hindamise käigus uuritakse määruse asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust, sidusust ja lisaväärtust ning tehakse kindlaks probleemid ja takistused, mille kõrvaldamine võib nõuda täiendavaid meetmeid. Mõjuhinnangus kaalutakse kindlaks tehtud probleemide ja takistuste kõrvaldamiseks eri poliitikavariante. Kuni läbivaatamise tulemuste selgumiseni soovitatakse liikmesriikidel võtta olemasoleva määruse raames viivitamata meetmeid, et piirata tulemuslikult lõhkeainete lähteainete kättesaadavust üldsusele,
(6)

Koos uute tähtaegadega kehtestatakse täiendavad menetlusnõuded, mille liikmesriigid peavad täitma enne sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist või pikendamist. Eeskätt peavad liikmesriigid teavitamisel esitama riskihinnangu, milles näidatakse, et kavandatud sisepiirikontrolli taaskehtestamine või pikendamine on viimane abinõu, ja selgitatakse, kuidas aitab sisepiirikontroll tuvastatud ohule reageerida. Lisaks sellele peab komisjon nüüd esitama arvamuse, juhul kui sisepiirikontroll kestab kauem kui kuus kuud. Samuti muudetakse sätteid, mis käsitlevad komisjoni arvamusele järgnevate konsultatsioonide korda, et kajastada Euroopa piiri- ja rannikuvalve ning Europoli uut rolli ning tagada, et konsulteerimise tulemusi, eeskätt seoses naaberliikmesriikide osalusega nõuetekohaselt arvesse võetakse. Kõigi nende muudatuste eesmärk on tagada, et sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist kasutatakse üksnes juhul ja nii kaua, kui see on vajalik ja põhjendatud.
(8)

Ainuüksi 2016. aastal asustasid liikmesriigid ümber 14 205 pagulast, mis on oluliselt rohkem kui 2015. aastal (8 155 inimest), 2014. aastal (6 550 inimest) ja ajavahemikul 2010–2013 (4 000 kuni 5 000 inimest aastas). See kasv räägib ELi tasandil tehtava koostöö lisaväärtusest ja võimalustest ümberasustamise valdkonnas. See näitab ka seda, et ELi eelarvest ümberasustamiseks aastateks 2014–2017 eraldatud 293,3 miljonil eurol on olnud oluline osa.
(5)

Riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise eesmärk on üldise arusaamise kohaselt kajastada hankeid korraldavate või neis osalevate inimeste kutseoskuste ja -pädevuste, teadmiste ja kogemuste kogu skaala üldist paranemist (6). See hõlmab niisiis töövahendeid ja tuge, aga ka institutsioonide poliitika struktuuri, mida on vaja, et teha seda tööd efektiivselt ja saada tulemusi (7). Seetõttu peaks tulemuslik kutseliseks muutmise poliitika põhinema üldisel strateegilisel lähenemisel, millel on kolm järgmist üksteist täiendavat eesmärki. I. Kutseliseks muutumiseks sobiva poliitilise struktuuri väljaarendamine: et saavutada tegelikku mõju, peaks igasugune kutseliseks muutumise poliitika saama arvestada kõrgetasemelise poliitilise toetusega. See tähendab selget vastutuste ja ülesannete määramist institutsioonidele kesksel poliitilisel tasandil, jõupingutuste toetamist kohalikul, piirkondlikul ja valdkondlikul tasandil, jätkuvuse tagamist läbi poliitiliste tsüklite, kasutades vajaduse korral institutsioonilisi struktuure, mis soodustavad spetsialiseerumist, agregeerumist ja teadmiste jagamist. II. Inimressursid – riigihankespetsialistide väljaõppe ja karjäärijuhtimise parandamine: riigihankespetsialistidel, st neil, kes osalevad kaupade, teenuste ja ehitustööde hankimisel, aga ka audiitoritel ja riigihankejuhtumite läbivaatamise eest vastutavatel ametiisikutel peab olema õige ja neile nende vastutustasandil vajalik kvalifikatsioon, väljaõpe, oskused ja kogemused. See tähendab kogenud, oskuslike ja motiveeritud töötajate leidmist, neile vajaliku koolituse ja pideva kutsealase arengu pakkumist, aga ka sellise karjääristruktuuri ja selliste stiimulite väljatöötamist, mis teeksid riigihankealased ametikohad ligitõmbavaks ja motiveeriksid avalikke teenistujaid strateegilisi tulemusi saavutama. III. Süsteemid – riigihangetega kutsetegevusena tegelemist toetavate töövahendite ja meetodite pakkumine: riigihankespetsialistidel peavad olema olemas õiged töövahendid ja tugi, et nad saaksid tegutseda tõhusalt ja saavutada iga hanke puhul parima hinna ja kvaliteedi suhte. Selleks tuleb tagada, et neile oleksid kättesaadavad töövahendid ja protsessid, mis võimaldavad korraldada arukaid hankeid, näiteks: e-riigihanke töövahendid, juhised, käsiraamatud, mallid ja koostöövahendid koos vastava koolituse, toe ja oskusteabe, teadmiste ühtekoondamise ja heade tavade vahetusega.
(3)

2017. aasta aruanne Madalmaade kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmete võtmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Madalmaade kolme aasta keskmine jooksevkonto ülejääk SKPst on euroala liikmesriikide hulgas kõige suurem. Ülejääk osutab sellele, et vahendid ei ole optimaalselt jaotatud ning et neid saaks majanduskasvu ja heaolu suurendamiseks paremini ära kasutada. Kodumajapidamiste netotulu kärbib kohustuslikest maksetest tingitud suur kiil. Erasektori võlatase on kõrge, eriti suur on kodumajapidamiste hüpoteeklaenude maht. Suured varad ja kohustused muudavad kodumajapidamised finantsvapustuste suhtes haavatavamaks. Meetmete võtmine on eriti oluline selleks, et vähendada võimalikku kahjulikku mõju Madalmaade majandusele ning selle suurust ja piiriülest tähtsust arvestades ka sellise mõju ülekandumist teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse.
(8)

12. juulil 2016 esitas nõukogu Austriale soovituse tagada, et keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kaldutaks kõrvale ainult nii palju, nagu on lubatud seoses erakorralisest pagulaste sissevoolust tingitud eelarvemõjuga, (5) ning teha sel eesmärgil 2017. aastal eelarvekohandus mahus 0,3 % SKPst, välja arvatud juhul, kui keskpika perioodi eelarve-eesmärgist on võimalik kinni pidada väiksema kohandusega. Arvestades komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi, tuleb 2017. aastal struktuurne eelarvepositsioon hoida stabiilsena, võttes arvesse lubatud kõrvalekaldeid. Komisjoni prognoosi kohaselt on 2017. aastal oht sellest nõudest mõnel määral kõrvale kalduda. 2018. aastal peaks Austria komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi arvestades tagama, et valitsemissektori esmaste netokulude (6) nominaalne kasvumäär ei ületa 2,2 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni paranemisele 0,3 % SKPst (7). Kui poliitikat ei muudeta, on Austrial 2018. aastal oht sellest nõudest mõnevõrra kõrvale kalduda. Samal ajal prognoositakse, et Austria täidab 2017. ja 2018. aastal võlareeglit. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Austria peab olema valmis võtma 2017. ja 2018. aastal nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.
(12)

Viivislaenude hulk on vähenemas, kuid on endiselt väga suur ning takistab pangandussektori nõuetekohast toimimist ja mõjutab laenupakkumist reaalmajandusele. Pangad ei täida Küprose Keskpangaga kokku lepitud laenude restruktureerimise eesmärke, mis osutab vajadusele eesmärkide süsteemi laiendada ning muuta see tõhusamaks ja siduvamaks, eeskätt kehtestades julged viivislaenude vähendamise eesmärgid, mis on kooskõlas pankade viivislaenude vähendamise strateegiatega. Korduvate makseviivituste määr püsib kõrge, mis viitab sellele, et laenude restruktureerimise lahendustes võib olla puuduseid. Riskidevastase kaitse tase on tõusnud, kuid jääb allapoole euroala keskmist, mistõttu on veelgi olulisem tagada, et tagatiste hindamised on usaldusväärsed ja toetavad asjakohast kaitset riskide vastu. Laenude järelturu ja laenude väärtpaberistamise raamistiku puudumine piirab võimalusi finantsvõimenduse kiiremaks vähendamiseks ja viivislaenude eemaldamiseks pankade bilansist, mis tähendab, et vaja on täiendavaid regulatiivseid ja seadusandlikke meetmeid, et pankade bilansihalduse hõlbustamiseks oleksid olemas kõik vajalikud vahendid. Lisaks sellele on kindlustus- ja pensionifondide järelevalve juhtimine ja haldussuutlikkus jätkuvalt nõrgad, mis ohustab finantsstabiilsust.
(12)

Kestliku ja kaasava majanduskasvu edendamine, millest saavad kasu kõik rahvastikurühmad, on jätkuvalt raske. 2017. aasta aprillis oli töötuse määr 6,4 %, mis on väiksem kui liidu keskmine. Siiski annab madal tööhõive paljudes majapidamistes alust murele, et kuigi majandus üldiselt elavneb, on mõned inimesed jäänud kõrvale. Ajavahemikul 2013. aastast kuni 2015. aastani vähenes madala või väga madala tööhõivega leibkondades elavate inimeste hulk 15 %; üldine töötuse määr langes samal ajavahemikul 28 % võrra. Sotsiaalhoolekande süsteem on üldiselt hästi toiminud vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemisel ning Iirimaa on võtnud meetmeid tööhõive stimuleerimiseks hüvitiste ja täiendavate toetuste järkjärgulise kaotamisega. Kuid kaasavat majanduskasvu takistavad tegurid on alles. Erinevused madala, keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate tööhõive määras on liidu suurimate hulgas. Mõnes valdkonnas on tekkinud nõutavate ja pakutavate oskuste mittevastavus ning oskuste nappus, samas kui täiend- ja ümberõppe võimalused on ebapiisavad. Tööturg ja sotsiaalprobleemid osutavad sellele, et tööturult eemale jäänute jaoks on terviklik lähenemisviis koolitusele ja tööturul aktiveerimine äärmiselt oluline. Lisaks sellele valmistab jätkuvalt probleeme lapsehoiuteenuste kvaliteet, sealhulgas täisajaga teenuste kättesaadavus. Lapsehoiu netokulud, arvutatud protsendina palgast, on Iirimaal ühed liidu kõrgemad. Täisajaga kvaliteetsete lapsehoiuteenuste vähene kättesaadavus ja kõrge hind takistavad naisi tööturul osalemast ning tõkestavad pingutusi vähendada vaesuses elavate laste arvu, mis on veidi langenud, kuid on siiski kõrgem kui liidu keskmine.
(10)

Paindlikkuse taotluses struktuurireformideks viidatakse tööturureformidele, eelkõige konkurentsivõime paktile ja pensionireformile. Paktiga külmutatakse 12 kuuks rohkem kui 90 % töötajate palgad ja suurendatakse ilma hüvituseta tähtajatult iga-aastast tööaega 24 tunni võrra. Peale selle hakkavad töötajad tähtajatult maksma suuremaid sotsiaalkindlustusmakseid. Töötajate palkade külmutamise ja suurema kulukoormuse kompenseerimiseks vähendas valitsus alates 2017. aastast tähtajatult makse töötulult. Pensionireformiga tõstetakse madalaimat seadusjärgset pensioniiga 2027. aastaks 63-lt 65-le, mille järel seotakse pensioniiga keskmise eeldatava elueaga. Mõlemad reformid jõustusid 2017. aastal. Nagu esitleti 2017. aasta eelarvekavas, võib konkurentsivõime pakti tulemusel paranenud kulupõhine konkurentsivõime suurendada tööhõivet ja tõsta reaalset SKPd umbes 1,5–2 %. Võttes arvesse meetme laadi, ei ole tööhõive ja SKP prognoosid kindlad, kuid tunduvad olevat üldiselt usutavad. Seepärast on nende reformide mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele positiivne. Peale selle viitavad komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi alusel läbi viidud 2017. aasta hinnangulise SKP lõhe üksikasjaliku hindamise tulemused sellele, et 2017. aastal saavutab Soome minimaalse sihttaseme. Selleks et täiendavalt tagada eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) järgimine, on valitsus avalikult lubanud võtta 2017. aastal vajaduse korral lisameetmeid, et tagada eelarve-eeskirjade järgimine, sealhulgas aluslepingus sätestatud kontrollväärtusest (3 % SKPst) kinnipidamine. Selle alusel võib hinnata, et Soomele võib 2017. aastal lubada taotletud ajutist kõrvalekaldumist 0,5 % ulatuses SKPst, tingimusel, et ta rakendab piisavalt kokkulepitud reforme, mida jälgitakse Euroopa poolaasta raames.
(7)

Jätkuvad jõupingutused maksukogumise parandamiseks. Olukord on küll paranenud, ent maksukuulekusega on ikka veel probleeme. Endiselt on palju varimajandust ja deklareerimata tööd. Maksudega seotud halduskoormust on vähendatud, kuid see on ikka veel suur. Tundub, et bürokraatia vähendamiseks võetud meetmetel on seni olnud piiratud tulemused ja puuduvad tõendid märgatavate edusammude kohta maksukohustuste vabatahtliku täitmise valdkonnas. Neil asjaoludel näib, et niihästi järelevalve rakendamise kui ka maksukuulekuse parandamise pandiks on kehtivate õigusnormide täitmise tagamine. Tundub, et 2015.–2017. aasta ühtse riikliku strateegia juurde kuuluv tegevuskava maksukogumise parandamiseks, varimajandusega võitlemiseks ja nõuete täitmise kulude vähendamiseks on tulus vahend, millest on eriti palju kasu maksude valdkonnas töötavate erinevate haldusorganite omavahelise koordinatsiooni ja tõhususe hindamisel ja parandamisel. Erimeetmete mõju järelanalüüs võib aidata kaasa tulevaste maksukuulekuse meetmete nõuetekohasele hindamisele, kavandamisele ja suunamisele. Need meetmed lisatakse laiapõhjalisse ühtsesse riiklikku strateegiasse, millega asendatakse 2017. aasta lõpus aeguv praegune strateegia.
(13)

Portugal on saavutanud märkimisväärset edu haridustulemustes, nagu nähtub OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) viimastest tulemustest. Portugal on siiski OECD riikide hulgas ühe suurima klassi kordama jäänute määraga. See on selgelt suurendanud haridussüsteemist varakult lahkumise riski ja suurendab märkimisväärselt kulutusi haridusele. Tööjõu üldine oskuste tase on üks madalamaid Euroopas ja see kahjustab riigi innovatsioonisuutlikkust ja konkurentsivõimet. Lisaks takistab digitaaloskuste puudumine endiselt tööjõu oskuste ajakohastamist. Umbes 22 %-l Portugali tööjõust puuduvad digitaaloskused peamiselt seetõttu, et nad ei kasuta korrapäraselt internetti. See näitaja on liidu keskmisest kaks korda kõrgem. Valitsus on võtnud meetmeid täiskasvanuõppe ja digitaaloskuste edendamiseks, eelkõige „Qualifica“ programmi ja digitaaloskuste riikliku algatuse (INCoDe2030 algatus) kaudu. Tõhususe tagamiseks peavad need pakkuma kvaliteetseid võimalusi töötajate oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks vastavalt tööturu vajadustele. Valitsus on võtnud ka rea meetmeid kõrgharidus- ja ettevõtlussektori vahelise koostöö toetamiseks, täpsemalt teadusuuringute tulemuste ja teadustegevuse valdkonnas. Sellise koostöö soodustamiseks tuleb siiski ülikoolide struktuuri muuta.
(4)

Ainete esinemise kohta kättesaadavatest andmetest nähtub, et arseeni, kaadmiumi, joodi, plii ja elavhõbeda kontsentratsioon merevetikates on märkimisväärne. Kuna ka halofüüdid kasvavad merekeskkonnas, on mõistlik eeldada, et kõnealused ained imenduvad ka neisse ning seega on ka nende saastatus sarnane.
(1)

Euroopa Ülemkogu leppis 2017. aasta juunis kokku vajaduses alustada kaasavat ja ambitsioonikat alalist struktureeritud koostööd, et tugevdada Euroopa julgeolekut ja kaitset eesmärgiga aidata saavutada liidu ambitsioonitaset, mis tuleneb ELi üldisest strateegiast ja on määratletud nõukogu 14. novembri 2016. aasta järeldustes ELi üldise strateegia rakendamise kohta julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas. Ülemkogu märkis, et see töö peab olema kooskõlas liikmesriikide tasandi kaitseplaneerimisega ning asjaomaste liikmesriikide poolt NATOs ja ÜROs kokkulepitud kohustustega.
(21)

Arvestades aga kõnealuse veebisisu laadi, niisuguse vastuväitemenetluse eesmärke ja lisakoormust, mida see põhjustab veebimajutusteenuse pakkujatele, ei ole soovitus, et kõnealuse otsuse ja sellele vastuväite esitamise võimaluse kohta tuleks esitada sellist teavet, kuidagi õigustatud juhul, kui on ilmselge, et kõnealune veebisisu on ebaseaduslik ja seotud raskete kuritegudega, mis ohustavad inimeste elu või julgeolekut, näiteks direktiivis (EL) 2017/541 ja direktiivis 2011/93/EL sätestatud süütegudega. Peale selle võib seda, et asjaomasele sisuteenuse pakkujale niisugust teavet otseselt ei esitata, teatavatel juhtudel õigustada avaliku korra ja avaliku julgeolekuga ning eriti põhjustega, mis on seotud kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega. Seetõttu ei tohiks veebimajutusteenuse pakkujad seda teha, kui pädev ametiasutus on neil palunud seda avaliku korra ja avaliku julgeolekuga seotud põhjustel mitte teha, nii kaua, kuni kõnealune ametiasutus on palunud neil seda kõnealustel põhjustel mitte teha. Kuivõrd see piirab õigust saada teavet isikuandmete töötlemise kohta, tuleks täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (8) sätestatud asjakohaseid tingimusi.
(14)

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikega 4 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 12 lõikega 2 antakse Euroopa tasandi erakondadele oluline roll. Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist reguleeritakse Euroopa tasandil. Komisjon on teinud Euroopa tasandi erakondade läbipaistvuse, kontrolli ja demokraatliku vastutuse huvides ettepaneku muuta asjakohaseid eeskirju enne 2019. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi (4). Eelkõige tuleks seada Euroopa Liidu üldeelarvest rahastamise saamise eeltingimuseks, et siduserakonnad avaldavad asjaomase Euroopa tasandi erakonna programmi ja logo. Kodanikele tuleks anda eelnevalt selget ja asjakohast teavet, et nad mõistaksid, milline mõju on nende häältel Euroopa tasandi erakondadele. Erakondade ürituste, näiteks liikmesriikide erakondade kongresside ja valimiskampaaniate korraldamine on asjakohane ja tõhus lisameetod, kuidas anda sellest seotusest teada ja muuta see selgelt märgatavaks.
(11)

Tööturu olukord on negatiivse demograafilise arengu ja väljarände tõttu pingestumas. Tööhõive suurenemist pärsib üha enam tööjõu vähenev pakkumine ning tööhõivevõimalused on eri piirkondade ja oskuste eri tasemete lõikes erinevad. Kutsehariduse ja -õppe õppekavade reform, mille eesmärk on viia haridus vastavusse tänapäeva oskusvajadustega, on edenenud. Selle täielikuks rakendamiseks ning nii esma- kui ka jätkukutsehariduses ja -õppes osalevate inimeste arvu suurendamiseks tuleb siiski teha veel jõupingutusi. Sotsiaalpartnerite ja ettevõtjate osalusel on hakatud rakendama uut, töökohal toimuva väljaõppe kava. Paraku on selle kava alusel registreerunud vaid väike arv õppureid. Täiskasvanuõppes osalemine on vaid veidi suurenenud ja töötute osalemine aktiivsetes tööturumeetmetes on väiksem kui enamikus teistes liikmesriikides. Väheste oskustega isikute suure töötuse kontekstis tekitab selline olukord muret. Laiemas kontekstis on oluline suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust, et soodustada nende osalust.
(7)

Kavandatud oluliste õigusaktide vastuvõtmine Horvaatia eelarveraamistiku parandamiseks on kaua viibinud. Puudused arvudes väljendatud eelarve-eeskirjades muudavad need eeskirjad eelarvepoliitika kavandamisel kasutuks ning eelarvepoliitika komisjoni kui sõltumatu organi mõju on endiselt nõrk. Horvaatia valitsemissektori suur võlg ja selle avatus valuutariskile tähendab, et endiselt on väga oluline järgida võla usaldusväärse haldamise tava. 2017. aastal tugevdati võla haldamise funktsiooni ja koostati võla haldamise strateegia, mida tuleb korrapäraselt ajakohastada. Seadusega juba sätestatud omandimaksu kehtestamine on edasi lükatud ning ei ole teada, kas ja kuna see maks kehtestatakse. Seega saab Horvaatia kinnisvara korduvast maksustamisest vähe tulu. Korduv omandimaks aitaks parandada tulude kogumise üldist majanduskasvu soodustavat mõju ning tagada kohalikele omavalitsusüksustele kindla ja prognoositava tuluallika.
(6)

Ülimalt oluline on suurendada eelarvepoliitika tõhusust. Maksutulu laekumised ja maksukuulekus on paranenud, kuid see oli pigem tingitud majandusväljavaadete paranemisest, mitte maksude paremast haldamisest ja kogumisest. Teatavates sektorites on avaliku sektori kulutuste tõhusus väga madal. Riigi rahanduse valdkonna reformid on selles suhtes väga olulised ning praegused majandus- ja eelarvetingimused on selliste reformide elluviimiseks eriti soodsad. Riigile kuuluvate ettevõtete majandustulemused on võrreldes piirkonna teiste riikide ja erasektoriga nõrgad, olles samas riigi rahanduse jaoks ebakindluse ja riski allikaks, sest selliste ettevõtete võlgnevused on riigi jaoks tingimuslikud kohustused. Kokkuvõttes on riigile kuuluvate ettevõtete juhtimine endiselt probleemne ega vasta rahvusvahelistele standarditele. Lisaks on selle valdkonna reformid väga olulised ärikeskkonna jaoks.
(11)

Investeeringuid pärsib teatavat laadi haldus- ja regulatiivne koormus, mis on peamiselt seotud ehituslubade ja maksustamise keerukusega. Tuleb siiski tunnistada, et ametiasutused on vastu võtnud ehitusseaduse muudatuse, millega on lihtsustatud ehituslubade andmise menetlust, sest keskkonnamõju hindamine on nüüd lisatud piirkondadeks jagamise otsuse tegemise või piirkondadeks jagamise ja ehitamise ühisloa andmise menetlusse. Paraku ei ole selge, kas see aitaks menetlusi ühtlustada ka suurte taristuprojektide puhul, sest paljud muud load ei ole ühisloa andmise süsteemi kaasatud. Parlamendis arutatakse praegu transporditaristu ehitamist reguleeriva kehtiva seaduse muutmist. Kuigi maksusüsteemi on muudetud, et maksude kogumist parandada, on maksude reguleerimine ja maksumäärad nihkunud ettevõtlusega tegelemist häirivate probleemide esirinda. Uus valitsus on teatanud võimalikest muudatustest, millega on kavas suurendada läbipaistvust ja lihtsustada maksusüsteemi, ning jätkab pooleliolevat tööd tulumaksunormide ajakohastamiseks. Nõuete täitmise kulud on pisut suurenenud ja ületavad endiselt liidu keskmist. Ehkki käibemaksu kontrolliaruanne on aidanud saada täiendavat maksutulu, on see ühtlasi pikendanud aega, mis kulub maksunõuete täitmisele. Hoolimata maksuseadustiku järgimiseks kuluvate tundide arvu märkimisväärsest vähendamisest võrreldes varasemaga, asub Tšehhi Vabariik sellel skaalal endiselt suurema tundide arvuga riikide hulgas. Käibemaksusüsteemi keerukust võivad lisaks sellele eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks veelgi suurendada uued vähendatud käibemaksumäärad.
(12)

Koos majandustulemuste paranemisega jätkub ka Portugali tööturu elavnemine. 2017. aastal lisandus majandusse üle 150 000 uue töökoha ning 20–64aastaste vanuserühma tööhõive määr tõusis 2017. aastal 73,4 %-le, s.o kriisieelsele tasemele. Töötuse määr vähenes oluliselt ja on nüüd alla euroala keskmise. Pikaajalise töötuse määr on samuti kiiresti vähenenud, ehkki see on ikka veel suhteliselt suur. Lisaks praegusele aktiivsele tööturupoliitikale, vabastustele sotsiaalkindlustusmaksetest ja avalikes tööturuasutustes kasutatavale tööotsijate isikustatud toetusmudelile rakendab Portugal 2018. aastal ka ühtsed tööhõive kontaktpunktid. See võiks mängida olulist rolli aktiveerimismeetmete ulatuse suurendamisel. Paranenud on ka vaesus- ja ebavõrdsuse näitajad. Vaesusriski või sotsiaalse tõrjutuse määr läheneb liidu keskmisele ning 20 % kõige vaesemate sissetulek on alates 2015. aastast suurenenud. Ometi on sissetulekute ebavõrdsus ikka veel suur. Pealegi on sotsiaalsete siirete (v.a pensionid) tulemuslikkus inimeste vaesusest väljaaitamisel väike, miinimumsissetuleku kava piisavus (ehkki see on paranenud) jääb piiratuks ja eluaseme kättesaadavus on väikese sissetulekuga kodumajapidamiste jaoks üha suurem probleem.