ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja L 106/1

NÕUKOGU OTSUS,

31. jaanuar 2011,

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

(2011/250/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 9. juunil 2010. aastal volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Usbekistani Vabariigiga Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu (1) (edaspidi „leping”) muutmiseks, et tagada muude toodetega kauplemise suhtes kohaldatavate põhimõtete ametlik laiendamine tekstiiltoodetega kauplemisele. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning lepingu muutmise protokoll, millega kuulutati kehtetuks artikkel 16 ja kõik viited sellele, parafeeriti 1. juulil 2010.

(2) Läbirääkimistel leppisid lepinguosalised kokku korrastustöös ja selles, et kuulutavad kehtetuks aegunud tehnilise sätte (mis aegus 1998. aastal) ja sellele vastava lisa.

(3) Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

(4) Lepingu muutmise protokoll tuleks liidu nimel allkirjastada tingimusel, et see sõlmitakse hiljem,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluv protokoll (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) (edaspidi „protokoll”) kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse. (2).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel protokollile alla kirjutama, tingimusel et see sõlmitakse, ja tegema järgmise avalduse:

„Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane, võttes nimetatud kuupäevast üle kõik Euroopa Ühenduse õigused ja kohustused. Seepärast käsitatakse lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele vajaduse korral viidetena Euroopa Liidule.”

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 31. jaanuar 2011 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) EÜT L 229, 31.8.1999, lk 3.

(2) Protokolli tekst avaldatakse koos protokolli sõlmimist käsitleva otsusega.
(9)

Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud terve rida küsimusi. Nimelt on täheldatud selle aine lubamatut mõju keskkonnale. Eeskätt on alust eeldada kõnealuse toimeaine äärmiselt püsiva metaboliidi 2,6-diklorobensamiidi (BAM) sattumist põhjavette, kusjuures selle kontsentratsioon ületaks kõigi näidisstsenaariumide korral suuresti 10 μg/l. Sama metaboliit võib levida kaugele ka õhu kaudu. Samuti tuvastati äärmiselt suur risk lindudele ja pikaajalises perspektiivis avalduv suur risk vihmaussidest toituvatele lindudele ja imetajatele. Samuti puuduvad kättesaadavad andmed, et hinnata töödeldud toodetes sisalduvate metaboliidi BAM jääkide olemust.
ET Euroopa Liidu Teataja L 94/1

NÕUKOGU OTSUS,

31. märts 2011,

millega kehtestatakse Euroopa Liidu võetav seisukoht rahvusvahelises suhkrunõukogus 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu pikendamise kohta

(2011/223/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades, et 1992. aasta rahvusvaheline suhkruleping, mis sõlmiti ühenduse nimel nõukogu otsusega 92/580/EMÜ, (1) kehtis esialgu kuni 31. detsembrini 1995. Hiljem on lepingut korrapäraselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati kõnealust lepingut rahvusvahelises suhkrunõukogu 28. mai 2009. aasta otsusega ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2011. Edasine pikendamine on liidu huvides. Komisjoni, kes esindab liitu rahvusvahelises suhkrunõukogus, tuleks seepärast volitada sellise pikendamise poolt hääletama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu võetav seisukoht rahvusvahelises suhkrunõukogus on hääletada 1992. aasta suhkrulepingu edasise pikendamise poolt kuni kaheks aastaks.

Komisjon on volitatud kõnealust seisukohta rahvusvahelises suhkrunõukogus väljendama.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 31. märts 2011 Nõukogu nimel eesistuja VÖLNER P.

(1) EÜT L 379, 23.12.1992, lk 15.
ET Euroopa Liidu Teataja L 94/28

NÕUKOGU OTSUS,

31. märts 2011,

millega kehtestatakse Euroopa Liidu võetav seisukoht rahvusvahelises teraviljanõukogus 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni pikendamise kohta

(2011/224/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades, et 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni, mis sõlmiti ühenduse nimel nõukogu otsusega 96/88/EÜ, (1) on hiljem regulaarselt kahe aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati kõnealust konventsiooni rahvusvahelise teraviljanõukogu 8. juuni 2009. aasta otsusega ja see kehtib kuni 30. juunini 2011. Edasine pikendamine on liidu huvides. Komisjoni, kes esindab liitu teraviljakaubanduse konventsioonis, tuleks seepärast volitada sellise pikendamise poolt hääletama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu võetav seisukoht rahvusvahelises teraviljanõukogus on hääletada 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni edasise pikendamise poolt kuni kaheks aastaks.

Komisjon on volitatud kõnealust seisukohta rahvusvahelises teraviljanõukogus väljendama.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 31. märts 2011 Nõukogu nimel eesistuja VÖLNER P.

(1) EÜT L 21, 27.1.1996, lk 47.
b)

Lepinguosaline või tema asutused, kellele intellektuaalomand kuulub, annavad otsese koostöö tegemiseks teisele lepinguosalisele või tema asutustele loa selliste õiguste kasutamiseks, kui see on vajalik, et teine lepinguosaline või tema asutused saaksid käeoleva lepingu kohaste projektide jaoks oma tööd teha. Patentide ja kasulike mudelite puhul antakse kõnealune luba kasutustasuta. Käesoleva alapunkti kohaselt intellektuaalomandi õiguste kasutamiseks loa andmine on kooskõlas kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusnormidega ning see antakse enne projekti algust lepinguosaliste või nende asutuste vahel kokkulepitud tingimustel.
(10)

Saksamaa on esitanud põhjendusi, mille alusel võib arvata, et POR-ÇÖZ kujutab endast ohtu inimeste tervisele. Saksamaa teatas, et ühe lapse vigastus Saksamaal on seotud POR-ÇÖZiga. Ajavahemikus 1999–2010 registreeriti Saksamaa mürgistusteabekeskustes 134 tõsist tervisekahjustust, mis olid seotud lämmastikhapet sisaldavate katlakivi ja rooste eemaldajate kasutamisega kodumajapidamistes. Belgias (mis on ainus liikmesriik peale Saksamaa, kus türgikeelse sildiga POR-ÇÖZi on turul leitud) on mürgistusteabekeskused registreerinud kolm tõsist hingamisprobleemide juhtu, mis tekkisid 30 % lämmastikhapet sisaldavate katlakivieemaldajate kutsealasel kasutamisel. Tuginedes 28. septembri 2010. aasta terviseohu hinnangule seoses puhastusvahenditega, mille lämmastikhappe sisaldus on 20–30 %, soovitas Saksa Föderaalne Riskihindamise Instituut, et rohkem kui 20 % lämmastikhapet sisaldavaid puhastusvahendeid ei tohiks üldsuse jaoks turule lasta (8).
(1)

Rumeenia on alates 2009. aastast rakendanud märkimisväärset reformikava. Riigi rahandus on taas jätkusuutlikum ning valitsuse juurdepääs turupõhistele vahenditele on tunduvalt paranenud. Kuna eelarve kohandamine jätkub ning Rumeenia omavääringu (Rumeenia leu) vahetuskurss peamiste kaubanduspartnerite valuutade suhtes on stabiliseerunud ning kuna välisomanduses olevate pankade emaettevõtjad on oma tegevust Rumeenias jätkanud, on pangandussektor püsinud stabiilne ja tal on piisavalt kapitali ning Rumeenia ülemäärane eelarvepuudujääk on saadud kontrolli alla.
(7)

WTO asutamislepingu XII artiklis on sätestatud, et ühinemistingimustes lepivad kokku ühinev riik ja WTO ning WTO poolt kiidab ühinemistingimused heaks WTO ministrite konverents. WTO asutamislepingu IV artikli lõikes 2 on sätestatud, et ministrite konverentsi istungite vaheaegadel täidab selle ülesandeid peanõukogu.
(1)

Komisjon peab valima kahest direktiivi 89/106/EMÜ artikli 13 lõikele 3 vastavast toote vastavustõendamismenetlusest võimalikult lihtsa, kuid ohutustingimustele vastava menetluse. See tähendab vajadust otsustada, kas tootja vastutusel toimiv tehase tootmisohje süsteem on teatava toote või tootepere nõuetele vastavuse tõendamisel vajalik ja piisav tingimus või on kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 4 mainitud kriteeriumidele vastavusega seotud põhjustel vaja volitatud sertifitseerimisorgani sekkumist.
(2)

Direktiivi artikli 13 lõikes 3 on nõutud, et komisjon loob ja kutsub korrapäraselt kokku foorumi, mis koosneb liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajatest ja et komisjon taotleb foorumi arvamust selle artikliga ette nähtud teabevahetuse praktilise korra kohta.
2)

Järgmiste ekspertide nimed lisatakse I lisasse ja kõrvaldatakse II lisast. Tarbijaohutuse komitee Perekonnanimi Eesnimi Asutus või organisatsioon NIELSEN Elsa Technical University of Denmark, Søborg, Denmark VAN BENTHEM Jan National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, the Netherlands Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee Perekonnanimi Eesnimi Asutus või organisatsioon ALTENBURGER Rolf Helmholtz Centre for Environmental Research, Leipzig, Germany KRÄTKE Renate Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee Perekonnanimi Eesnimi Asutus või organisatsioon HENSTEN Arne University of Tromsö, Tromsö, Norway
(8)

Liidu tootmisharu teatas, et ei ole nõus pakutud kohustuse heakskiitmisega, eriti fikseeritud minimaalse impordihinna puhul. Tootmisharu väitis, et tseoliidi A pulbri hind sõltub tooraine, eelkõige naatriumhüdroksiidi ja energia hinnast ning oodata on turuhinna tõusu. Siinjuures tuleb märkida, et tootmishinna (hõlmab nii tooraine kui ka energia hinda) muutust käsitlev kättesaadav teave kinnitab hinnamuutuse lineaarsust. Uurimise käigus kogutud teave kinnitas, et peamiste toorainete hinnad, välja arvatud naatriumhüdroksiidi hind 2009. aasta keskel, ei ole oluliselt muutunud ning ka kõnealune tõusutrend pöördus 2009. aasta lõpus ja hind langes pikaajalise keskmise hinna tasemele. Lisaks ei saa energiat käsitleda tooraine hinnasisendina ning seda ei saa siduda minimaalse impordihinnaga. Liidu tootmisharu kahtles, kas Bosnia eksportivat tootjat ja temaga seotud äriühingut ELis saab pidada usaldusväärseks, võttes arvesse nende finantsolukorda. Siiski ei ole esitatud kindlaid ja kontrollitavaid tõendeid selle väite kinnitamiseks. Eespool nimetatud lepinguosaliste usaldusväärsus seati kahtluse alla ka seetõttu, et väidetavalt deklareerisid nad vaatlusaluse toote importi mitme CN-koodi all. Siinjuures tuleb märkida, et vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi 2842 10 00 alla ning hinnakohustuse pakkumise esitanud äriühingud ei esita tollideklaratsiooni. Lisaks väideti, et Bosnia eksportiv tootja võib müüa liidus muid tooteid, mistõttu suureneb ristkompensatsiooni oht ning liidus asuv seotud äriühing võib maksta kompensatsiooni oma liidus asuvatele klientidele selliste toodete müügi puhul, mille suhtes on kehtestatud minimaalne impordihind. Seda arvesse võttes tuleb märkida, et komisjonil ei õnnestunud kindlaks teha süsteemse ristkompenseerimise ohtu eelkõige seetõttu, et tseoliit A pulbri turg ja tarbijad on täpselt määratletud. Kliendid, kes ostavad tseoliit A pulbrit ei osta ühtegi muud äriühingu Alumina d.o.o. Zvornik toodetud toodet, sest muude toodete tarbijatega võrreldes tegutsevad nad täiesti erineval turul. Seoses selle väitega tuleb rõhutada, et kõiki hinnakohustuse pakkumisega seotud osalisi jälgitakse hoolikalt. Lisaks väitis liidu tootmisharu, et hinnakohustuse pakkumist ei esitatud algmääruses sätestatud ajavahemiku jooksul. Tuleb märkida, et pakkumine esitati tõepoolest algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul. Liidu tootmisharu esitas mõned lisamärkused minimaalse impordihinna arvutamismeetodi ning selliste hinnakohustuste jälgimise kohta, kuid neid ei peetud asjakohaseks ega põhjendatuks, sest komisjon kinnitas, et pakkumisega seotud minimaalne impordihind on kooskõlas hinnakohustuse pakkumist käsitlevate haldustavadega.
(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 7 võivad liikmesriigid pärast maaelu arengu programmi lõpetamist otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikes 4 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 33 lõikele 5.
(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(81)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (39). Kohtupraktika põhjal võib veel väita, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (40). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (41).
(4)

Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastavad asjaomaste toimeainete toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomaseid toimeaineid sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad edastasid seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
(1)

Liikmesriigid võivad otsustada kinnitada kolmandates riikides meremeestele välja antud kutsetunnistused tingimusel, et komisjon on tunnustanud, et asjaomane kolmas riik tagab meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni muudetud versiooni (edaspidi „STCW konventsioon”) 1978. aasta versiooni (2) nõuete täitmise.
(9)

Probleemid olid järgmised. Ei olnud tõestatud, et kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehniline materjal oleks samaväärne toksikoloogilistes ja ökotoksikoloogilistes uuringutes kasutatud materjalidega. Kättesaadavad andmed ei olnud piisavad, et teha järeldusi tehnilises materjalis sisalduva kahe lisandi (mis on konfidentsiaalsuse tagamiseks nimetatud lisanditeks 3 ja 4) toksilisuse kohta. Leiti, et materjalil on inimeste tervist kahjustav toime. Eelkõige oli töötajate kokkupuude ainega suurem kui 100 % ainega kokkupuutumise vastuvõetavast ulatusest (AOEL). Tarbijaid käsitlevat riskianalüüsi ei olnud võimalik lõpule viia, sest järelkultuurides esinevate jääkide kogused ei olnud teada. Ei esitatud piisavalt teavet vee fotolüüsi käigus tekkivate tuvastamata lagunemisproduktide mõju kohta veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele pinnase makro-organismidele.
(157)

Eespool viidatud seadustiku artikli 39 lõike 1 punktis 5 on sätestatud, et maksusoodustust antakse seoses „summadega, mis on eraldatud sellise selgelt täpsustatud kahju või kulu tasakaalustamiseks, mis on toimuvate sündmuste tõttu tõenäoline, tingimusel et kõnealune kahju või kulu on leidnud kinnitust asjakohase majandusaasta raamatupidamisaruannetes”. Seadustikus on teatavate tehingute puhul teatavatel juhtudel ette nähtud kindel maksusoodustuse määr. Ennekõike puudutab see kindlustuse ja edasikindlustuse valdkonda, millega seoses seadustiku artiklites 39d G kuni 39d GD on ette nähtud reservi eraldatavate summade maksusoodustuse erieeskirjad, millega võetakse arvesse kindlustussektori eripära, kuna selle peamiseks tegevusalaks on just nimelt riskide vastu kaitsmine. Et selgitada välja, kas tegemist on eelisega, tuleb niisiis kontrollida, kas tehingud, mida meede hõlmab, toovad tõepoolest kaasa täiendavat kahju või kulu eespool viidatud seadustiku artikli 39 lõike punkti 5 tähenduses ning artiklis 39d GD määratletud ulatuses.
ET Euroopa Liidu Teataja L 143/36

KOMISJONI OTSUS,

27. mai 2011,

millega antakse luba kroompikolinaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3586 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2011/320/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

(1) Äriühing Cantox Health Sciences International esitas 6. aprillil 2009 äriühingu Nutrition 21 nimel Iirimaa pädevatele ametiasutustele taotluse kroompikolinaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana.

(2) Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 24. aprillil 2009 esmase ohutushindamise aruande. Kõnealuses aruandes tegi ta järelduse, et on vaja täiendavat hindamist.

(3) Komisjon teatas kõikidele liikmesriikidele kõnealusest taotlusest 30. aprillil 2009. 12. augustil 2009 paluti Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet”) teha täiendav hindamine.

(4) 10. novembril 2010 võttis toiduohutusamet komisjoni taotluse põhjal vastu arvamuse (2) kroompikolinaadi kui kogu elanikkonnale mõeldud toiduainete ja eritoitude toiteväärtuse suurendamiseks neisse lisatava kroomiallika ohutuse kohta. Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et kroompikolinaat ei ole ohtlik, kui kroomi üldkogus ei ületa 250 μg päevas, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni poolt kindlaks määratud kroomi lubatud päevane tarbitav kogus.

(5) Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 953/2009 eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule (3) ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (4) on sätestatud vitamiinide, mineraaltoitainete ja muude ainete toidus kasutamise kord. Kroompikolinaati tuleks lubada kasutada, ilma et see piiraks nimetatud õigusaktide kohaldamist.

(6) Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Antakse luba lisas kirjeldatud kroomiallika kroompikolinaadi turuleviimiseks liidus toidu uuendkoostisosana, ilma et see piiraks määruse (EÜ) No 953/2009 ja/või määruse (EÜ) nr 1925/2006 kohaldamist.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud toidu uuendkoostisosa sisaldava toiduaine etiketile, on „kroompikolinaat”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, USA.

Brüssel, 27. mai 2011 Komisjoni nimel komisjoni liige John DALLI

(1) EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

(2) EFSA Journal 2010; 8(12): 1883.

(3) ELT L 269, 14.10.2009, lk 9.

(4) ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.
(3)

Eeldatavalt esitab Lõuna-Sudaan varsti pärast iseseisvumist taotluse ühinemiseks koostöölepinguga ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (2) ning mida on viimati muudetud Ouagadougous 23. juunil 2010 (3). Läheb siiski aega, enne kui kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) vahendeid pärast ühinemist tõhusalt kasutada saab, ning seetõttu on oht, et kõnealusel ajavahemikul võib tekkida rahaliste vahendite puudujääk.
(3)

Koondsuunised on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustega. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks nii, et nendes võetakse arvesse vastastikust sõltuvust ning et need on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Tööhõivesuunised peaksid olema aluseks kõikidele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt liikmesriikidele anda paralleelselt ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 kohaselt liikmesriikidele antavate riigipõhiste soovitustega. Samuti peaksid tööhõivesuunised olema aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad.