ET Euroopa Liidu Teataja L 113/1

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/632,

9. juuli 2014,

riigiabi SA.32009 (11/C) (ex 10/N) kohta, mida Saksamaa soovib anda ettevõtjale BMW AG ulatusliku investeerimisprojekti jaoks Leipzigis

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4531 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 30. novembri 2010. aasta kirjaga teavitas Saksamaa komisjoni kavatsusest anda ettevõtjale BMW AG regionaalabi investeerimisprojekti jaoks Leipzigis Saksimaal Saksamaal vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (2) (edaspidi „regionaalabi suunised”) (3).

(2) Komisjon teatas 13. juuli 2011. aasta kirjaga Saksamaale oma otsusest algatada teatatud abimeetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

(3) 12. septembri 2011. aasta kirjaga esitas Saksamaa märkused komisjoni algatamisotsuse kohta. 27. septembri 2011. aasta kirjaga andis Saksamaa lisateavet.

(4) Komisjoni otsus avaldati 13. detsembril 2011Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

(5) Komisjon ei saanud märkusi üheltki huvitatud isikult. 3. veebruari 2012. aasta kirjaga teatas komisjon sellest Saksamaale.

(6) 17. jaanuaril 2012 muutis Saksamaa algset teadet, nii et see sisaldas nüüd täiendavat abi veel ühe investeerimiselemendi (5) jaoks, kusjuures abisaaja tegi selle investeerimisotsuse pärast seda, kui otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta oli teatavaks tehtud. 17. detsembril 2013 tühistas Saksamaa osutatud muudatuse.

(7) 17. veebruari 2012. aasta kirjaga paluti Saksamaal esitada meetme põhjalikuks kontrollimiseks lisaandmeid. Saksamaa täitis selle palve 29. veebruari, 23. märtsi, 5. aprilli, 31. augusti ja 28. septembri 2012. aasta kirjaga. 19. juuli 2012. aasta kirjaga palus Saksamaa komisjonil uurimismenetlus määramata ajaks peatada. Komisjon lükkas selle palve 10. augustil 2012 kirjalikult tagasi. Pärast Saksamaa 26. oktoobri 2012. aasta teadet kahe mitteelektrilise sõiduautoga seotud investeerimismeetme kohta (vt joonealune märkus 3) paluti Saksamaad 31. oktoobri 2012. aasta ja 24. jaanuari 2013. aasta kirjaga esitada lisaandmeid, mida Saksamaa tegi 14. detsembril 2012 ja 15. märtsil 2013. 9. juuli 2013. aasta kirjaga paluti Saksamaalt lisaselgitusi ja Saksamaa andis need 5. augustil 2013.

(8) 5. augusti 2013. aasta kirjaga teavitas Saksamaa komisjoni kirjalikult veel ühest investeerimisprojekti muudatusest (abi summa ja osakaalu vähendamine).

(9) 8. märtsil, 14. augustil ja 3. oktoobril 2012 toimusid kohtumised komisjoni talituste ja Saksamaa esindajatega.

2. TEATATUD MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. Eesmärk

(10) Saksamaal on kavas anda ettevõtjale BMW investeeringuteks ettenähtud regionaalabi uue tootmisüksuse ehitamiseks BMW olemasolevas tehases Leipzigis, et toetada regionaalarengut.

(11) Abist teatamise ajal oli Leipzig Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abistatav piirkond; vastavalt Saksamaa regionaalabi kaardile aastateks 2007–2013 (6) oli selles piirkonnas suurettevõtjatele antava regionaalabi ülemmäär (ilma lisatasudeta) 30 % (7) brutotoetusekvivalendina. Saksamaa teatas, et investeerimisprojektiga luuakse abistatavas piirkonnas otseselt ligikaudu 800 töökohta.

2.2. Õiguslik alus ja abi heakskiitev asutus

(12) Abi heakskiitmise riiklik õiguslik alus on 7. detsembri 2008. aasta investeerimistoetuse seadus 2010, millele kohaldatakse grupierandit viitenumbriga X 167/2008 (8).

(13) Abi annab abi heakskiitva asutusena Müncheni maksuamet.

2.3. Abisaaja

(14) Abisaaja on BMW kontserni emaettevõtja BMW AG, mille asukoht on Münchenis Baieri liidumaal Saksamaal. BMW kontsern keskendub autode ja mootorrataste tootmisele kaubamärkide BMW, MINI ja Rolls-Royce Motor Cars all. Leipzigi tehas on üks BMW kontserni 17 tootmisüksusest ja see ei ole eraldi juriidiline isik.

(15) Kuna BMW Leipzig ei ole iseseisev juriidiline üksus, ei olnud võimalik eraldi finantsandmeid esitada. 2009. aastal töötas selles üksuses […] (*) töötajat. Saksamaa edastas BMW kontserni kohta järgmised andmed. Tabel 1 BMW kontserni käive miljonites eurodes 2011 2012 2013 Kogu maailm 68 821 76 848 76 058 EMP […] […] […] Saksamaa 12 859 12 186 11 796 Tabel 2 BMW kontserni töötajate arv 31. detsembri seisuga 2011 2012 2013 Kogu maailm 100 306 105 876 110 351 EMP […] […] […] Saksamaa 73 338 76 911 78 961

2.4. Investeerimisprojekt

2.4.1. Teatatud projekt

(16) Investeerimisprojekti eesmärk on ehitada uus tootmisüksus, et toota elektriajamiga sõiduautosid (edaspidi ka „elektriautod”), mille plastkere on süsinikkiuga tugevdatud. Kavas on toota kaht uut mudelit: i3, mida nimetatakse ka MegaCity Vehicle’iks (edaspidi „i3” või „MCV”) ja luksussportauto i8. Abisaaja andmetel peaksid Leipzigi tehases valmima hakkama täiesti uuenduslikud tooted, mida ei ole seni toodetud. Kui i3 ja i8 mootorid ja akud toodetakse BMW kontserni Landshuti tehases, siis mõlema mudeli süsinikkiuga tugevdatud plastkere jaoks mõeldud vahetooted valmivad BMW kontserni Wackersdorfi tehases (sealt saadetakse osa vahetooteid edasiseks järelviimistluseks Leipzigi ja osa Landshuti).

(17) MCV (i3) alusmudel on ilma sisepõlemismootorita, puhtalt elektri jõul töötav auto, mida käitatakse akus salvestatud elektri abil, st akutoitega elektrisõiduk (battery electric vehicle, BEV) (9). Kere koosneb süsinikkiuga tugevdatud plastist, mistõttu ei ületa 3,95–4,05 meetri pikkuse sõiduki mass 1,3 tonni. Kuna ühe laadimiskorraga läbitav sõidukaugus on kuni 150 km, on auto mõeldud linnas kasutamiseks; sõiduki maksimumkiirus on 140 km/h. Leipzigi tehases on i3 tootmisvõimsus teadete kohaselt [10 000 – 50 000] ühikut aastas.

(18) Sportauto mudel i8 on elektrivõrgust laetav hübriidajamiga elektrisõiduk (plug-in hybrid electric vehicle, PHEV) (10), mille eeliseks on süsinikkiuga tugevdatud kerge plastkere ja uuenduslik aerodünaamikakontseptsioon. Peale elektriajami on see varustatud väikese kolmesilindrilise sisepõlemismootoriga, mis korvab vajaduse korral kõik elektriga käitatava auto puudused, st 1) kui vahemaa ületab ühe laadimiskorraga läbitavat sõidukaugust ja 2) kui elektriajami võimsusest ei piisa sportautode puhul soovitud kiiruse saavutamiseks. Auto pikkus on alla 1,5 tonnise massi juures ligikaudu 4,6 meetrit. Mudeli i8 saavutatav maksimumkiirus on 250 km/h. Selle mudeli tükiarv sisaldub Leipzigi tehase elektriautode kogutoodangus [10 000 – 50 000]. Seda toodetakse samade tootmisseadmetega nagu MCV mudelit i3 (ja selle sisepõlemismootor valmistatakse BMW kontserni Hams Halli tehases Ühendkuningriigis).

(19) Algatamisotsuse kuupäeval oli mõlema mudeli turuleviimine kavandatud 2013. aasta lõpuks. Töö mudeli i3 tootmiseks mõeldud investeerimisprojektiga algas 2009. aasta detsembris ja lõppes 2013. aastal. Mudeli i8 tootmisega seotud investeerimisprojekti raames alustati tööd 2011. aasta aprillis ja see lõpetatakse 2014. aasta jooksul.

2.5. Rahastamiskõlblikud kulud, teatatud abisumma ja abi osakaal

(20) Teatatud rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma on 392 miljonit eurot, nagu algatamisotsuses märgitud, mis vastab diskonteeritud väärtusele 368,32 miljonit eurot (11). Järgmises tabelis on esitatud investeerimisprojekti rahastamiskõlblike kulude nominaalsumma jagunemine selle elluviimisperioodi jooksul. Tabel 3 Eeldatavate rahastamiskõlblike kulude jagunemine miljonites eurodes (nominaalsummas) 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Kokku Hooned 1 2 86 40 1 1 131 Seadmed/varustus 2 3 34 163 53 6 261 Kokku 3 5 120 203 54 7 392

(21) Teate kohaselt ja algatamisotsuses kirjeldatu alusel soovis Saksamaa toetada investeerimisprojekti ajavahemikuks 2009–2014 kavandatud rahastamiskõlblike kulude rahastamisel investeerimistoetuse vormis kogusummas kuni 49,0 miljonit eurot; see vastab abi osakaalule 12,5 %.

(22) 5. augustil 2013 muutis Saksamaa teadet, osutades sellele, et riikliku õigusliku aluse – 2010. aasta investeerimistoetuse seaduse – kohaselt on rahastamiskõlblikud ainult 31. detsembrini 2013 tekkinud kulud. Seetõttu vähendatakse suurimat abisummat 48,125 miljoni euroni (mis vastab diskonteeritud väärtusele 45 257 273 eurot) ja abi osakaal langeb 12,29 %ni.

(23) Abisaaja võib investeerimistoetuse maha arvata investeerimiskulude tegemisele järgneval aastal. Seega on asjaomaste mahaarvamiste ajakava järgmine. Tabel 4 Ajakava investeerimistoetustena ettenähtud abi rakendamiseks (miljonites eurodes, nominaalsummas) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Kokku Investeerimistoetus 0,375 0,625 15 25,375 6,750 0,0 48,125

2.6. Investeerimisprojekti rahastamine

(24) Saksamaa kinnitab, et abisaaja teeb abi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % rahastamiskõlblikest investeerimiskuludest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) ja Kreditanstalt für Wiederaufbau (edaspidi „KfW”) andsid abisaajale projekti jaoks laenu. EIP antud laen on […] miljonit eurot, KfW antud laen […] miljonit eurot (12). Saksamaa kinnitas komisjonile, et mõlemad laenud anti tavapärastel turutingimustel.

2.7. Ergutav mõju

(25) Riikliku õigusliku aluse kohaselt on õigus kohe abi saada, kui õigusnormid on täidetud. Selle maksuvahenditest rahastatava automaatse toetuse jaoks ei ole vaja kaalutlustest sõltuvat heakskiitvat otsust ega rahastamiskõlblikkuse kinnitust.

2.8. Investeeringu haldamine

(26) Saksamaa on kinnitanud, et investeerimisprojekti peab kõnealuses abistatavas piirkonnas haldama vähemalt viie aasta jooksul alates projekti lõpetamise kuupäevast.

2.9. Üldised eeskirjad

(27) Saksamaa on andnud komisjonile siduva lubaduse — edastada talle kahe kuu jooksul pärast abi heakskiitmist koopia kõnealuse abimeetmega seotud asjaomastest õigusaktidest; — esitada kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud rahastamiskava alusel üksikasjalik lõpparuanne.

3. KAHTLUSED JA AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(28) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohases ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et investeerimisprojekt vastab regionaalabi suunistes ette nähtud tavapärastele lubatavuse kriteeriumidele ja et esitatud abisumma ega esitatud abi osakaal ei ületa abi ülemmäära. Sellele vaatamata ei õnnestunud komisjonil regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a kohaldades esialgse uurimise käigus kinnitada, et abi on siseturuga kokkusobiv.

(29) Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a kohaselt peab komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja uurima üksikasjalikult ergutavat mõju, proportsionaalsust ning abi positiivset ja negatiivset mõju, kui abisaaja turuosa asjaomasel toote- ja geograafilisel turul ületab enne või pärast investeeringut 25 %.

(30) Samal ajal kui Saksamaa väitis, et BMW AG investeeringutega Leipzigis luuakse vastavalt regionaalabi suuniste joonealusele märkusele 65 uus tooteturg (13), ei olnud komisjonil võimalik selle seisukohaga ühineda (14). Komisjon otsustas sel põhjusel teha hindamise vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktidele a ja b. Selleks pidi ta esmalt kindlaks määrama, millist toodet või milliseid tooteid investeering puudutab, ja koostama asjaomaste toote- ja geograafiliste turgude sobivad määratlused.

(31) Kuna kõnealune abi kujutas endast elektriajamiga sõiduautodesse (BEV/PHEV) tehtavateks investeeringuteks antavast regionaalabist teatamise esimest juhtumit, oli komisjon asjaomaste toote- ja geograafiliste turgude kindlaksmääramisel esialgse uurimise raames vastamisi tõsiste raskustega.

(32) Eeskätt ei suutnud komisjon jõuda lõplikule seisukohale selle suhtes, kas elektriautode turg on sõltumatu tooteturg või osa sõiduautode koguturust, olenemata ajami liigist. Saksamaa edastatud turuteabe kohaselt moodustab elektriautode osa EMPs 2015. aastal eeldatavasti 1 % (15). Seda protsentuaalset näitajat kasutas Saksamaa selleks, et kajastada esmaregistreeritud elektriautode arvu tavakütusel töötavate sõiduautode traditsioonilistes turusegmentides.

(33) Veel oli komisjonil raske liigitada elektriautosid sõiduautoturu eri segmentidesse, mis on seni olnud kindlaks määratud sisepõlemismootoriga autode jaoks. Segmentidesse jagamisel on määravad kriteeriumid sõiduauto pikkus ja hind. Tundub aga, et kui sõiduki pikkuse järgi tuleb paljud elektriautod liigitada madalamatesse segmentidesse, siis hinna poolest kuuluvad nad kõrgematesse segmentidesse.

(34) Lõpuks ei suutnud komisjon teha järeldust ka selle kohta, kas on asjakohane liigitada kõnealused elektriautomudelid tavakütusel töötavate sõiduautode turu teatud segmentidesse, nt IHS Global Insighti (16) sõiduautode klassifikatsiooni alusel segmentidesse C või D, tavakütusel töötavate sõidukite kombineeritud segmenti C/D või elektriautode kombineeritud segmenti C/D.

(35) Lisaks ei olnud komisjonil võimalik esialgse uurimise käigus lõpliku kindlusega veenduda, et elektriautode asjaomase turu puhul on tegemist maailmaturu või vähemalt EMP piire ületava turuga.

(36) Kuna komisjon ei suutnud võtta lõplikku seisukohta asjaomase toote- ja geograafilise turu määratlemisel, hindas ta kõikide tõenäoliste turgude turuosasid. Abisaaja turuosade andmed põhinesid Saksamaa koostatud ja esitatud andmetel, kusjuures lähtuti elektriautode 1 % turuosast tavakütusel töötavate sõiduautode segmentides (vt põhjendus 32), mida prognoositakse Deutsche Banki uuringus (selle põhjal on 2015. aastal kogu EMPs puhtalt elektri jõul töötavate autode koguarv 150 000) (17). Komisjon jõudis järeldusele, et abisaaja osa kogu EMP elektriautode turul ületaks 25 % piirmäära; selle arvutamiseks kanti Deutsche Banki protsentuaalsele näitajale tuginev prognoos elektriautode ja tavakütusel töötavate sõiduautode müügi suhte kohta üle tavakütusel töötavate sõiduautode turu erinevatele segmentidele. Sellise meetodi alusel moodustaks abisaaja turuosa segmentides B, C, D ja E/F 2015. aastal EMPs üle 25 % (18) ja ka maailmaturul oleks see segmentides D ja E/F nimetatud piirmäärast suurem (19).

(37) Järelikult ei saanud komisjon esialgse uurimise käigus välistada, et abisaaja turuosad ületavad vähemalt mõnel EMP mõeldaval tooteturul (ja mõnes maailmaturu asjaomases segmendis) regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktile a vastavat piirmäära. Seetõttu algatas komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ametliku uurimismenetluse.

(38) Nagu algatamisotsuses on märgitud (20), korraldab komisjon kooskõlas oma teatisega ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (21) (edaspidi „ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatis”) investeerimisprojekti süvahindamise, kui ametliku uurimismenetluse raames komisjonile esitatud märkused ei võimalda tal kahtluseta kindlaks teha, et abi võib vabastada regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 65 kohastest testidest suuniste punkti 68 alusel või et punkti 68 alapunktis a nimetatud piirmäärasid ei ületata.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(39) Komisjonile esitati ainult Saksamaa märkused.

4.1. Saksamaa märkused

(40) Saksamaa jääb oma väite juurde, et elektriautod kuuluvad tavakütusel töötavate sõiduautode turu alla. Sellel turul on BMW kontserni osa tooteturu valitud segmentimisest sõltumata nii kogu maailmas kui ka EMPs alla 25 % piirmäära.

(41) Kui komisjon jõuab siiski järeldusele, et elektriautod moodustavad tavakütusel töötavate sõiduautodega võrreldes iseseisva tooteturu, tuleks Saksamaa arvates kohaldada regionaalabi suuniste joonealust märkust 65.

(42) Isegi kui komisjonil ei ole võimalik nõustuda regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 65 kohaldamisega ja ta käsitab elektriautode turgu eraldi tooteturuna, tuleb abi Saksamaa arvates süvahindamiseta heaks kiita, sest abisaaja turuosa sellel (segmenteerimata elektriautode) turul jääb alla 25 % ja algatamisotsuses ei väljendatud kahtlusi regionaalabi suuniste tavapäraste lubatavuse kriteeriumide suhtes. Teise võimalusena peab komisjon kohaldama ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatist paindlikul viisil.

4.1.1. Turu piiritlemine ja turuosad

Asjaomane turg on tavakütusel töötavate sõiduautode maailmaturg

(43) Saksamaa väidab, et asjaomase tooteturuna tuleb määratleda tavakütusel töötavate sõiduautode turg ja asjaomase geograafilise turuna maailmaturg. Nii nagu see on juba hübriidautode puhul, hakkavad ka elektriautod tulevikus tavakütusel töötavate sõiduautodega konkureerima ning tarbija hakkab elektriautosid ja tavakütusel töötavaid sõiduautosid käsitama asendatavatena.

(44) Isegi kui möönda, et mudel i3 ja võrreldav tavakütusel töötav sõiduauto erinevad üksteisest sõidukauguse poolest (kuna i3 on vaja laadida palju varem kui kütusepaaki taastäita), teenivad i3 ja võrreldav tavakütusel töötav sõiduk sama eesmärki, sest nende reisijate salong on ühesugune ja nad saavutavad sama maksimumkiiruse. Mudeli i8 puhul on nõudluse asendatavus isegi suurem, sest see saavutab sama sõidukauguse nagu tavakütusel töötav või hübriidsõiduauto. Elektriautode ja tavakütusel töötavate sõiduautode hinnaerinevust on võimalik vähendada ostjatele makstavate toetustega.

(45) Saksamaa väitel ei tee kliendid hübriid-, elektriautodel või üksnes sisepõlemismootoriga sõiduautodel vahet, kuna elektriauto käitamiseks kasutatava elektri tootmise keskkonnamõju on neile teada ja neil on keskkonnakaitsenormide ja muude parameetrite suhtes kõikide sõiduautoliikide puhul ühesugused ootused.

(46) Elektriautode puhul tuleb asjaomaseks geograafiliseks turuks pidada maailmaturgu, sest eeldada võib, et kaubavood arenevad kõikides suundades. Hiina, Jaapan ja USA (ning mõni ELi liikmesriik), kes toetavad elektriautode kasutamist ja kohaldavad autode koguturul alternatiivse ajamitehnoloogiaga sõiduautode suhtes osaliselt siduvaid kvoote, moodustavad märkimisväärse osa maailmaturust. Peale selle on üleilmsed elektriautodega kauplemise raamtingimused tavakütusel töötavate sõidukitega identsed või neist soodsamad.

(47) Nagu algatamisotsuse põhjenduses 88 (22) on tõdetud, ei saavuta BMW AG turuosa ei enne ega pärast investeeringut 25 % piirmäära, isegi kui asjaomase geograafilise turuna määratletakse EMPd hõlmav (tavakütusel töötavate sõiduautode) turg. Regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 65 kohaldatavus

(48) Saksamaa vaatenurgast tuleks kohaldada regionaalabi suuniste joonealust märkust 65, kui komisjon otsustab määratleda elektriautode turu eraldi tooteturuna.

(49) Saksamaa möönab, et vaatamata kere uuenduslikule konstruktsioonile, mis eristab mudeleid i3 ja i8 konkurentide toodetest, ei ole abisaaja esimene ega ainuke elektriautode tootja. Pealegi on olemas juba mõned elektriautode tootjad ja hooajal 2013/2014 astuvad esile uued turuosalised.

(50) Saksamaa teeb siiski ettepaneku, et kui joonealune märkus 65 eeltoodud asjaolude tõttu otseselt ei kehti, tuleks joonealuse märkuse aluseks olevaid põhimõtteid ja kaalutlusi siinse juhtumi puhul analoogia järgi kohaldada.

(51) Joonealune märkus 65 on lisatud regionaalabi suunistesse Saksamaa arvates arusaama alusel, et eelised, mida tõeline innovatsioon asjaomase turu konkurentsivõime ja konkurentsitingimuste jaoks pakub, kaaluvad üles lühiajalised konkurentsimoonutused, mida uuendajate märkimisväärsed turuosad esialgu põhjustavad. Hindamise kohaldamine vastavalt regionaalabi suuniste punktile 68 eeldab turu olemasolu. Uute turgudega ei ole võimalik seda tingimust täita; suuniste punkti 68 kohane süvahindamine karistaks turu rajajat ja takistaks toimiva turu kujunemist.

(52) Saksamaa on arvamusel, et regionaalabi suuniste punkti 68 kohast hindamist ei ole võimalik mõistlikul viisil kohaldada seepärast, et teerajaja loob turul, kus pakutakse vaid väikest arvu mudeleid ja kus seeriatootmine on veel algusjärgus, esialgu võimsust ja turuosa, mis on statistiliselt vaadates suured. Saksamaa meelest ei soodusta kõnealune investeerimisprojekt turgu valitseva seisundi loomist ega ülevõimsuse loomist kahaneval turul.

(53) Kokkuvõttes on siinse juhtumi puhul tegemist täpselt selliste asjaoludega, mille puhul tuleb otseselt kohaldada regionaalabi suuniste joonealust märkust 65. Saksamaa on seetõttu seisukohal, et suuniste punkti 68 kohane hindamine ei ole vajalik ja abi tuleb süvahindamiseta heaks kiita. Turuosa jääb alla 25 %, ka elektriautoturul (nii EMPs kui ka maailmas)

(54) Saksamaa väidab, et abisaaja turuosa elektriautoturul (sõltumata sellest, kas seda edasi segmenditakse või mitte) on alla 25 %, isegi kui komisjon jõuab järeldusele, et 1) elektriautosid ei liigitata tavakütusel töötavate sõiduautode turu alla ja et 2) regionaalabi suuniste joonealust märkust 65 ei kohaldata.

(55) Saksamaa selgitab, et autode hinna ja pikkuse erinevusi silmas pidades on tavakütusel töötavate sõiduautode turu traditsioonilist segmentimist elektriautoturule küll raske üle kanda, kuid siiski koostatakse sel viisil elektriautode turuosa prognoose. Saksamaa on seetõttu üritanud liigitada mudelit i3 kombineeritud segmendi C/D alla, sest auto tuleb hinna alusel liigitada segmenti D ja pikkuse alusel segmenti C. Lisaks on vaja arvestada, et elektriautode ostjad hõlmavad kõiki tavakütusel töötavate sõiduautode turu segmente ja elektriautoturu range segmentimine ei ole otstarbekas.

(56) Saksamaa leiab, et elektriautoturul hakkab nii EMPs kui ka maailmas suure tõenäosusega toimuma dünaamiline kasv; elektriautode osa autode koguturul suureneb sarnaselt elektriautotootjate arvuga mõne aasta jooksul järsult. Isegi kui abisaaja saavutab turuosa, mis ületab mõnes elektriautosegmendis 25 %, oleks see ebarealistlik stsenaarium või ainult hetkeline olukord.

(57) Saksamaa teeb ettepaneku võtta regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 65 mõtet ka selle aspekti puhul arvesse ja jätta suuniste punktis 68 nimetatud hindamine kohaldamata: uuendaja ajutiselt suurt turuosa tuleb vaadelda turu dünaamilise arengu, eelkõige uue turuletuleku tõenäosuse seisukohast. Teistsugune vaateviis takistaks innovatsiooni ja konkurentsi ning kahjustaks ka konkurentsivõimet. Kui 25 % piirmäär seoses elektriautoturu osaga ajutiselt ületatakse – mis on iseenesest juba väga ebarealistlik –, soovitab Saksamaa seetõttu mitte pidada seda märgiks sellest, et turuosa ületab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud 25 % protsendimäära.

(58) Seoses turuosaandmete usaldusväärsusega juhib Saksamaa tähelepanu sellele, et seni ei ole elektriautoturul eraldi segmentimist kasutusele võetud ja ainukesed 2015. aasta kohta olemasolevad turunäitajate hinnangud võeti ühest Deutsche Banki 2008. aasta uuringust. Selle uuringu kohaselt moodustab elektriautode osa autode koguturul 2015. aastal 1 %; seda hinnangulist näitajat kasutas Saksamaa abisaaja turuosa prognoosimiseks kombineeritud segmendis C/D. Lisaks lähtub Saksamaa sellest, et tulevikus pakutakse elektriautosid ülekaalukalt segmentides A–C ja seetõttu on elektriautode osa sõiduautode koguturu segmentides A–C suurem (st 2,5 %, isegi kui seda näitajat ei ole olnud võimalik sõltumatute uuringutega tõendada). Ainuüksi see asjaolu tõendab, et komisjoni prognoosid BMW kontserni turuosa kohta on liiga kaugeleulatuvad ja ebatõenäolised. Lisaks väidab Saksamaa, et selliste nõustamisettevõtete nagu Deutsche Bank ja Boston Consulting Group prognooside järgi saavutab elektriautode osa autode koguturul 2020. aastaks 3 %, mis vähendab samuti BMW kontserni turuosa. Lõpuks tuleb Saksamaa arvates lähtuda sellest, et BMW kontserni turuosa jõuab küllastunud elektriautoturul viimaks näitajani, mis on võrreldav tema osaga tavakütusel töötavate sõiduautode turul, jäädes seega vahemikku [0–8 %] kuni [1–9 %], kui võetakse kasutusele elektriautode segmentimise süsteem, millega automudelid liigitatakse ühetähenduslikult teatud segmentidesse.

(59) Saksamaa tugineb veel kahele hilisema kuupäevaga uuringule ja väidab, et nende uuringute alusel ei ületa abisaaja turuosa kunagi 25 % piirmäära, kuna uuringuprognooside kohaselt osutub autode arv turul kaugelt suuremaks, kui varasemates uuringutes on ennustatud. Esimeses nimetatud uuringutest pealkirjaga „European Roadmap – Electrification of Road Transport” (edaspidi „European Roadmapi uuring”) (23) osutatakse sellele, et aastaks 2020 võib ELis olla viis miljonit elektriautot (mille hulka on arvatud elektrivõrgust laetavad hübriidajamiga elektriautod), ja ühest graafikust on võimalik ilmselgelt välja lugeda, et suure tehnoloogilise läbimurde saavutamisel on 2016. aastal ligikaudu üks miljon sellist autot. Teine uuring pealkirjaga „Impacts of Electric Vehicles – Deliverable 1 – An overview of Electric Vehicles on the market and in development” (edaspidi „Delfti aruanne”) avaldati 2011. aasta aprillis ja koostati komisjoni tellimusel elektriautode turumõju uurimiseks (24).

4.1.2. Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise kohaldamine

(60) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise kohaldamise kohta esitab Saksamaa järgmised argumendid. a) Kuna turuosaga seotud piirmäärasid ei ületata, puudub alus meetme süvahindamiseks. b) Ametliku uurimismenetluse raames ei ole vaja pöörata tähelepanu mitte esialgse uurimise raames uuritud kokkusobivuskriteeriumide hindamisele, mille suhtes selles etapis kahtlusi ei tekkinud, vaid eranditult sellele, et välistada esialgse uurimise käigus tekkinud tõsised kahtlused meetme siseturuga kokkusobivuse suhtes. Komisjon ei kahelnud algatamisotsuses, et meede ei täida regionaalabi suuniste tavapäraseid kokkusobivuskriteeriume, eelkõige seoses ergutava mõju ja abi asjakohasusega; ametlik uurimismenetlus algatati ainult seetõttu, et komisjon ei suutnud lõplikult välistada, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud piirmäär ületatakse. c) Komisjon peaks vastavalt ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 56 joonealusele märkusele vastu võtma tingimusliku otsuse (25), millega abi kiidetakse süvahindamiseta heaks juhul, kui abisaaja esitab igal aastal andmed oma osa arengu kohta traditsiooniliste kriteeriumide järgi segmenditud turul. d) Võttes arvesse abi märkimisväärset positiivset mõju (uus keskkonnasäästlik tehnoloogia ja sellekohased uuendused, suure arvu töökohtade loomine), ei tohiks komisjon ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatist kohaldada või peaks vähemalt võtma arvesse meetme asjakohasusega seotud sätet; teatise punktis 9 on ette nähtud, et meetme süvahindamine peab olema proportsionaalne abist tekkida võivate võimalike konkurentsimoonutusega. Saksamaa selgitab, et nimetamisväärset konkurentsimoonutust ei ole oodata. Abi saav ettevõtja edendab konkurentsi, sest ta võtab uuendusliku ja väga riskantse investeeringuga endale teerajaja rolli. e) Lisaks väidab Saksamaa, et komisjon on 10. juuli 2012. aasta otsuse kohaselt kohtuasjas T-304/08 (26) kohustatud teostama talle EÜ asutamislepinguga antud laia kaalutlusõigust, et teha kindlaks, kas regionaalarengu seisukohast saadud kasu kaalub üles konkurentsimoonutused ja toetuse saanud projekti mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. f) Saksamaa viitab ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 56 joonealusele märkusele (27) ja on seisukohal, et komisjoni õigus keelduda teatise alusel abi heakskiitmisest on piiratud teatatud abisumma selle osaga, mis ületab teatamise künnist.

4.1.3. Meetme süvahindamine

4.1.3.1. Abi positiivne mõju

(61) Saksamaa osutab sellele, et keskkonnasäästlike ja energiatõhusate sõidukite edendamine on strateegia „Euroopa 2020” lahutamatu osa. Komisjoni valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (28) on kehtestatud eesmärk vähendada tavakütusel töötavate sõiduautode osa autode koguturul 2030. aastaks 50 % võrra ja sellised sõidukid 2050. aastaks linnakeskustes täielikult keelata.

(62) Saksamaa annab oma panuse nende eesmärkide täitmisse, sest kavatseb tuua 2020. aastaks teedele miljon ja juba 2014. aastaks 100 000 elektriautot. Saksamaa tahab saada elektritranspordi vallas juhtivaks turuks. Kuna neid eesmärke ei ole seni saavutatud, on vaja teha edasisi jõupingutusi. Kõnealune investeerimisprojekt aitab Euroopa ja Saksamaa eesmärke saavutada.

(63) Peale selle toetab projekt peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate kõrgetasemelise eksperdirühma (high level expert group on key enabling technologies, HLG KET) aruandes antud soovituste raames püstitatud eesmärke, kusjuures nimetatud aruandes osutatakse sõnaselgelt ohule, et Euroopa võib rahvusvahelises asukohakonkurentsis tahapoole langeda, eriti kui pidada silmas tema ebapiisavat võimekust kujundada tehnoloogiline oskusteave ümber turukõlblikeks toodeteks.

(64) Süsinikkiuga tugevdatud plastkerega elektriautode suurseeriatootmise kaudu, mida ei ole teinud seni ükski teine autotootja, on võimalik kiirendada tehnoloogilisi muutusi ja edendada konkurentsi asjaomasel turul.

(65) Saksamaa on arvamusel, et investeerimisprojekt aitab pikas plaanis aidata Euroopal saada autotööstuses turuliidriks.

(66) Edasi väidab Saksamaa, et projekt soodustab Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF) seotud Saksimaa tegevuskava (29) eesmärkideni jõudmist.

(67) Autotehaste arv uutes liidumaades on endiselt väiksem kui vanades. Kõnealuse investeeringu toetamine vähendaks erinevusi vanade ja uute liidumaade vahel.

(68) Saksimaal on SKP elaniku kohta ikka veel Saksamaa Liitvabariigi ja ELi keskmisest väiksem; töötuse määr on endiselt Saksamaa keskmisest kõrgem. Kõnealune investeerimisprojekt loob otseselt 800 töökohta.

(69) Lisaks tekib investeeringu toel piirkonnas ka kaudselt töökohti, sest abisaajal on kavas sõlmida piirkondlike tarnijatega uusi lepinguid. Sellega luuakse töökohad esmajoones kvalifitseeritud töötajatele, keda on võimalik rakendada uue muudetud tarneahela nüüdisaegsetel tehnikavaldkonna töökohtadel. Eelduste kohaselt järgnevad kõnealuse investeerimisprojekti edukale elluviimisele abi saava ettevõtja edasised investeeringud Leipzigis.

(70) Tänu uutele tootmismeetoditele saavad töötajad väljaõppe nüüdisaegsetel erialadel, nt tehniku kutsealal, ja spetsialiseeruvad kummi- ja plastitehnoloogia valdkonnas süsinikkiuga tugevdatud materjalidele. Kuna elektriautotööstuses kasvab vajadus kvalifitseeritud töötajate järele, võiks Saksimaa areneda just spetsialiseerunud töötajate jaoks ligitõmbavaks piirkonnaks.

(71) Investeering toob kaasa ka positiivse klastrimõju (st edasised investeeringud piirkondlikku autotööstusese). Abisaaja kuulub juba ACODi (30), mis on tunnistanud Leipzigi piirkonna piirkonnaks, kus on vaja elektritransporti edendada. Teiste, abisaajaga mitteseotud ettevõtjate konkreetsete investeeringutega seoses viitab Saksamaa liitiumakude tootjale SB-Li-Motive, kes kavandab selles piirkonnas investeeringuid.

(72) BMW kontsernivälised ettevõtjad saavad väga tõenäoliselt kasu teadmiste ülekanduvast mõjust; lisaks kavatseb abisaaja teha tihedamat koostööd Dresdeni ülikooliga, kus pakutakse õpet autotööstusega seotud erialadel.

4.1.3.2. Abi asjakohasus

(73) Saksamaa väidab, et investeerimistoetuse seaduse alusel antud abi on üldise grupierandi määruse (31) kohaselt teatamiskohustusest vabastatud, mis on juba iseenesest kaudne tõend abi asjakohasuse kohta.

(74) Saksamaa on seisukohal, et regionaalabi on sobiv vahend piirkonna majandusliku mahajäämuse leevendamiseks. Alternatiivsed meetmed, nt taristuprojektid, ei annaks võrreldavaid tulemusi, sest piirkonnas on juba olemas hästi väljaehitatud taristu, sealhulgas rahvusvaheline lennujaam.

(75) Üldiste meetmete paketist ei ole seni piisanud, et saavutada nii Saksamaa (32) kui ka Euroopa tasandil kindlaks määratud elektritranspordi eesmärk (100 000 kasutusel olevat elektriautot 2014. aastaks ja üks miljon kasutusel olevat elektriautot 2020. aastaks).

4.1.3.3. Ergutav mõju/vastupidine stsenaarium

(76) Saksamaa on arvamusel, et abi ergutavat mõju ei ole võimalik hinnata ainult esimesel või ainult teisel stsenaariumil põhineva analüüsi alusel (33), kuna investeerimisprojekt kujutab endast väga uuenduslikku erandlikku projekti ning analüüsida tuleb nii selle kapitali tasuvust kui ka võimalike asukohtade eeliste ja puuduste võrdlust (kaasa arvatud võimalike riiklike toetusmeetmete arvessevõtmine). Saksamaa esitas seetõttu andmed mõlema stsenaariumi kohta. Esimene stsenaarium

(77) Esimesel stsenaariumil põhinevas analüüsis peab liikmesriik tõendama, et abi stimuleerib abisaajat tegema investeerimisotsust projekti kasuks, mis ei oleks ilma abita ettevõtja jaoks üheski asukohas tasuv.

(78) Nagu selgub Saksamaa esitatud teabest, on projekti sisemine tulumäär ilma abita [0–8 %] ja koos abiga [1–9 %]. Aluseks olevates arvutustes lähtuti seitsmeaastasest olelusringist, kusjuures projekti alustamis-, kavandamis- ja arendamiskulusid arvesse ei võetud, ja tugineti aastatoodangule [40 000 – 120 000] autot (st tavapärasele toodangu miinimumkogusele, mille abisaaja võtab aluseks tavakütusel töötavate väike- ja keskklassi autode puhul) ja kõnealusest projektist välja jäävale kavandatud tükiarvule [10 000 – 50 000] ühikut. Sisemine tulumäär on märgatavalt allpool kasutatud kapitali tasuvuse (34) 26 % eesmärgist, mida abisaaja tavakütusel töötavate autode projektide puhul kapitali asjakohase tasuvusena tavaliselt eeldab, ja samuti jääb kaugelt saavutamata kaalutud keskmine kapitalikulumäär 12 %.

(79) Abisaaja otsustas sellele vaatamata investeeringu teha. Ta oli arvamusel, et projekt aitab väikesele tasuvusele vaatamata pika aja jooksul kindlustada tema juba kauaaegset tugevat positsiooni rahvusvahelises konkurentsis. Saksamaa rõhutab, et projekt on olemuselt katseprojekt, ja viitab sellega seotud suurtele riskidele, mis tulenevad süsinikkiu kasutamisest keretoormena ja mille teised põhjused on veel järeleproovimata tootmistehnoloogia, väikese tükiarvuga tootmine ja nõudluspoolne ebakindlus. Teine stsenaarium

(80) Saksamaa esitas teabe tõendamaks, et abi avaldab ergutavat mõju investeerimisprojekti viimiseks abistatavasse piirkonda. Toetuseta oleks projekti asukohaks valitud mitteabistatav piirkond. Kulude erinevus/strateegilised kaalutlused

(81) Saksamaa tõendas ettevõtja 2009. aasta dokumentide, nt juhtivtöötajate mitteametlikus […] vestluses arutatud dokumendi, juhatuse koosolekul esitatud analüüsikokkuvõtte ja juhatuse asukohavaliku otsust sisaldava dokumendi alusel, et investeeringu jaoks kaaluti mitut asukohta. Valikusse kuulusid München (35), […], USA/Kanada, Mehhiko ja Hiina.

(82) Eelnimetatud dokumendid puudutavad eranditult mudeliga i3 seotud investeeringuid. Otsus toota mudelit i8 samade seadmetega nagu mudelit i3 tehti alles 2011. aastal. Saksamaa ei teatanud seoses i8 tootmisega uutest rahastamiskõlblikest kuludest ega täiendavast abist ega esitanud ka dokumente i8ga seotud investeeringute asukoha otsustamise protsessi kohta.

(83) Nagu esitatud dokumentidest ilmneb, võrreldi erinevaid asukohti terve hulga kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete tegurite alusel, näiteks investeeringukulud (36), lähedus asukohtadele, kus toodetakse plasti ja süsinikkiuga tugevdatud plasti, võimalus vältida investeeringuid linnast väljas, suhtlemisraskused, oskusteabe kaitse puudumine, arendus- ja logistikakeskuse vaheline kaugus. Eelvaliku käigus jäeti […] (37), USA/Kanada, Mehhiko ja Hiina eelnimetatud tegurite üldhindamise tulemusena asukohtadena kõrvale ja piirati valikut Leipzigi ja Müncheniga.

(84) Münchenis ega Leipzigis ei oleks vaja teha investeeringuid linnast väljas; nendes asukohtades ei ole investeeringud seotud suhtlemisraskustega, puudub oskusteabe kaitseta jäämise oht, samuti ei ole vaja arvestada logistiliste probleemidega ning vahemaa Münchenis asuva BMW kontserni arenduskeskuseni ei ole liiga pikk. Kõige väiksemad investeerimiskulud oleksid tegelikult tekkinud Münchenis, mis asub ka BMW kontserni arenduskeskusele kõige lähemal. Leipzig pakub seevastu eelist, sest olemas on head võimalused võimsuse suurendamiseks, mis võimaldaks abisaajal suurendada tootmist nimetamisväärsete lisakuludeta kiiresti [50 000 – 90 000] elektriautoni aastas.

(85) Saksamaa selgitab, et asukoha leidmiseks vajalike arvutuste tegemisel võeti aluseks iga-aastane tootmismaht [10 000 – 50 000] sõiduautot ja diskonteerimistegurina kaalutud keskmine kapitalikulumäär 12 % ning et tootepõhised investeerimiskulud, ehitusinvesteeringute, kavandamis-, käivitamis-, tootmis-, varustus-, püsikulud ja niinimetatud sisendi-/väljundikulud (logistikakulud ja rahvusvaheliste vedude tollimaksud) sisalduvad arvutustes. Need arvutused pärinevad 2009. aasta detsembrist ja näitavad, et asukoht Münchenis oleks ilma abita tekitanud 17 miljonit eurot vähem kulusid kui asukoht Leipzigis.

(86) Strateegiliste kaalutluste vaatenurgast nimetas Saksamaa abisaaja varustusstrateegiaga seotud eeliseid, selgitamata neid lähemalt. Ühtegi Leipzigi ja/või Müncheniga seotud eelist ei väljendatud rahalises väärtuses. Riigiabi ülesanne

(87) Saksamaa väidab, et abi oli asukoha valikul otsustava tähtsusega. Vastasel juhul ei oleks mõlema asukohaga seotud kulude erinevust arvesse võttes tehtud investeeringut Leipzigis. Saksamaa seisukohast tõendati, et toetus ergutas paigutama investeeringu Leipzigisse.

(88) Tegelike investeerimiskulude arvutustes riigiabi ei sisaldu. Saksamaa rõhutab sellele vaatamata, et otsustusprotsessis oli keskne roll võimalike toetuste arvessevõtmisel (38) ja ta jääb selle juurde, et BMW AG juhatus otsustas viia investeerimisprojekti ellu Leipzigis sellepärast, et oodata oli 50 miljoni euro suurust riigiabi. Kokkuvõtliku dokumendi lisa kahes tabelis, mis esitati BMW AG juhatusele asukoha otsustamiseks, on tõepoolest loetletud erinevad abisummad ja abi osakaalud, mida oleks võimalik kasutada erinevates asukohtades, ka […]. Lõpuks selgub juhatuse dokumendist ühemõtteliselt, et riigiabi/toetused, mida oleks võimalik […], Mehhikos, USAs ja Hiinas kasutada, on liiga väikesed nende puudujääkide korvamiseks, mis tekiksid abisaajal investeerimisprojekti elluviimisel nendes asukohtades.

4.1.3.4. Proportsionaalsus

(89) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 32 kohaselt peetakse abi esimeses stsenaariumis üldiselt proportsionaalseks, kui selle tõttu vastab investeeringu tasuvus ettevõtja muudest investeerimisprojektidest saadavale tavapärasele tasuvusele või ettevõtja kapitalikuludele tervikuna või kõnealuses valdkonnas üldiselt saadavale tulule.

(90) Saksamaa möönab, et abi summast ei piisa kaugeltki abisaaja teiste investeerimisprojektide puhul tavaliselt saavutatava tasuvusmäärani jõudmiseks, kuid väidab taas, et selle otsuseni viisid teised strateegilise iseloomuga kaalutlused (vt põhjendused 79 ja 84).

(91) Vaatamata ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktile 33, mille kohaselt lähtutakse teises stsenaariumis üldiselt sellest, et abi peetakse asukohaga seotud stiimuli puhul proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnast tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega, väidab Saksamaa, et 2009. aastal teatatud ja ligikaudu 50 miljonit eurot moodustav abisumma vastab proportsionaalsuse põhimõttele. Saksamaa on tegelikult seisukohal, et kui komisjon uurib, kas investeeringu puhaskulude vahe Leipzigis ja Münchenis paiknevates asukohtades vastab meetme proportsionaalsuse poolest ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise sätetele, ei peaks ta arvesse võtma Leipzigi 17 miljoni euro suurust kuluhalvemust võrreldes Müncheni asukohaga, mille BMW AG juhatus 2009. aasta detsembris kindlaks tegi, vaid peab tegema oma otsuse konkreetsete investeerimiskulude alusel, mis abisaajal tekivad investeerimisprojekti teostamisel, st pärast esialgse investeeringu lõpetamist (39).

(92) Saksamaa arvates ei pea meetme asjakohasust näitama samade dokumentide alusel nagu ergutavat mõju. Saksamaa viitab ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktile 35, mille kohaselt „liikmesriik peab [abimeetme] proportsionaalsust tõendama asjakohaste dokumentide alusel, kasutades näiteks [rõhuasetus lisatud] punktis 26 nimetatud dokumente”.

(93) Veel tugineb Saksamaa konsultatsioonidokumendile „Majandusliku hindamise ühised põhimõtted: riigiabi ühisturuga kokkusobivus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel”, mille konkurentsi peadirektoraat mõne aasta eest avaldas. Saksamaa kinnitab nimetatud konsultatsioonidokumendi abil oma väidet, et erinevalt ergutava mõju uurimisest, mis keskendub põhiliselt küsimusele, kas abisaaja käitumine on toetuse tõttu muutunud, peab abi proportsionaalsuse uurimisel hindama üksikasjalikumalt tagajärgi, mida abi konkurentsile avaldab, ja keskenduma seetõttu sellele, kas abisumma ületab vajaliku miinimumi (40).

(94) Oma tõendite toetuseks viitab Saksamaa lisaks kohtuasjas T-396/08 – Freistaat Sachsen vs. komisjon – tehtud otsuse punktile 107. Saksamaa sõnul leitakse seal järgmist: „Asjakohasuse uurimise raames tuleb esitada kõik elemendid, millest on juhtumi hindamisel kasu” (41). Lisaks kinnitab Saksamaa eespool osutatud kohtuasja toel oma väidet, et komisjonil on vaba voli kasutada kõnealuse abi siseturuga kokkusobivuse uurimiseks kõiki konkreetseid ja tegelikke asjaolusid, mis on abisaajaga seoses olulised (42). Saksamaa on seisukohal, et komisjonil on võimalik kasutada abi proportsionaalsuse uurimiseks nende dokumentide ajakohastatud versiooni, mille alusel on ergutav mõju tõendatud.

(95) Edasi väidab Saksamaa, et ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatis ei sisalda sätteid sellise konkreetse ajahetke kindlaksmääramiseks, mille kohta tuleb proportsionaalsust tõendada, ja on seisukohal, et abi proportsionaalsuse hindamine ei ole seotud abisaaja käitumise muutumisega asukoha kohta otsuse tegemise hetkel.

(96) Pealegi ei seisne ergutava mõju uurimisest erinev otsustav kriteerium mitte selles, et dokument oli investeeringu asukoha kohta otsuse tegemise hetkel juba esitatud, vaid ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 35 järgi selles, et dokument on meetme proportsionaalsuse uurimiseks asjakohane.

(97) Saksamaa arvates ei ole asjakohane võtta proportsionaalsuse uurimise aluseks sama dokument, mida kasutati juba abi ergutava mõju tõendamiseks, liiati kui arvesse tuleks võtta majandusliku olukorra võimalikke muutusi, eelkõige asjaolu, et alates esialgsest asukoha kohta tehtud otsusest on tehtud uusi investeerimisotsuseid (mudeli i8 tootmine).

(98) Saksamaa väidab seetõttu, et kooskõlas kohtupraktikaga ja selleks, et tagada abi proportsionaalsuse uurimine majanduslikult otstarbekal viisil, tuleb kasutada ajakohasemaid dokumente. Selline toimimisviis oleks kooskõlas ka muudes valdkondades tavapärase praktikaga, nt abi järelkontrollimisel.

(99) Abi saavat ettevõtjat puudutava uuema teabe alusel ja ajakohasemate turuandmete toel saab Leipzigi tegelikku puhaskuludel põhinevat halvemust täpsemalt kajastada.

(100) Saksamaa on seisukohal, et juhatuse dokument, milles hinnatakse mõlema asukoha kulude erinevuseks 17 miljonit eurot, ei sisalda piisavaid andmeid abi proportsionaalsuse uurimiseks, sest see ei hõlma näiteks tasuvusanalüüsi vastavalt ühenduse raamprogrammile riigiabi andmise kohta mootorsõidukitööstusele (43) aastast 1997. Juhatuse dokument kajastab ainult valikulist teavet, mis tugineb mõnele hüpoteesile ning arvule meetme kulude ja tulude kohta. Et kontrollida abi proportsionaalsust mõlema asukoha reaalse kulude erinevuse alusel, tuleks kasutada kulude-tulude suhte jaoks teisi hüpoteese ja arvnäitajaid.

(101) Seetõttu väidab Saksamaa, et 2012. aasta septembrini kindlaks tehtud lisakulud 29 miljonit eurot tuleks lisada 17 miljonile eurole, mis võeti aluseks 2009. aasta detsembris Leipzigis paikneva asukoha lisakuludena.

(102) Saksamaa esitas 2012. aasta septembrist pärineva dokumendi, milles loetletakse nimetatud edasised kuluhalvemused (44) (ilma lisakuludeta, mis tekiksid mõlemas asukohas): a) mudeli i3 montaažitsehhi laiendamine, nii et selles saaks monteerida ka mudelit i8: […] miljonit eurot; b) i3 ja i8 kereehitustsehhi laiendamine (st keerukamate kerekomponentide tootmiseks): […] miljonit eurot; c) tootearenduse kõrgema taseme etapis muutus vajalikuks väärtusloome taasjagamine mõlema asukoha vahel, mille tulemuseks oli montaažitsehhi laiendamine: […] miljonit eurot; d) […] pidi algul valmistama tarnija, kuid nüüd toodab need BMW AG hoones, mida alguses veel ei kavandatud. Münchenis paiknevat asukohta oleks saanud varustada abisaaja lähedal asuvast Landshuti tehasest; uue hoone kulud: […] miljonit eurot; e) lisatootmise tõttu osutusid vajalikuks uued investeeringud erilogistikasse (45) (tulekustutusseade, kustutusautod, jäätmekäitlusseade jne). Münchenis oleksid need investeeringud olnud olemasolevate suuremate seadmete tõttu vähem mahukad: […] miljonit eurot; f) edasiarendatud tooted nõuavad kavandatust keerukamat kvaliteedi tagamise protsessi, mille tõttu tuli teha lisainvesteeringuid kvaliteedikontrolli vahenditesse, mis on Münchenis paiknevas asukohas juba olemas: […] miljonit eurot; g) lõpuks tekitab uue logistikastrateegia kasutuselevõtt abisaaja kõikides Leipzigi tehastes suuremaid kulusid kui Münchenis: […] miljonit eurot.

4.1.3.5. Negatiivne mõju

(103) Mis puudutab abi võimalikku negatiivset mõju asjaomasel tooteturul, siis piirdub Saksamaa oma väidetes mõjuga, mis tekiksid teist stsenaariumi aluseks võttes. Nii rõhutab Saksamaa, et ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 40 kohaselt ei mõjuta abi konkurentsi, kui investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita ja abi on proportsionaalne; eelkõige toimuks abisaaja mis tahes turuvõimu suurenemine ka ilma abita. Lisaks ei ole elektritranspordi edendamise poliitilisi strateegiaid silmas pidades tegemist kahaneva turuga ja abi ei aitaks kaasa ebatõhusate turustruktuuride säilitamisele. Saksamaa arvates toetab seda hinnangut asjaolu, et konkurendid ei ole märkusi esitanud.

(104) Veel peab Saksamaa ebatõenäoliseks, et abi saava ettevõtja konkurendid jäetakse ilma juurdepääsust süsinikkiu pakkumisele seepärast, et abi saaval ettevõtjal on vajadus süsinikkiu järele, sest turul on arvukalt pakkujaid ja sõltumatute analüütikute arvamuse kohaselt tuleb lähtuda sellest, et nii süsinikkiu nõudlus kui ka pakkumine kasvab, kusjuures pakkumine on tulevikus vähemalt sama suur kui nõudlus. Sel põhjusel puudub abisaajal sellel hanketurul turuvõim.

(105) Ainuke ajutine eelis, mille abisaaja võib turul saada, on oskusteave, mille ta […] omandab. Võttes arvesse arvukaid turuosalisi […], on turuletuleku või koostöö võimalus siiski alati olemas.

5. ABI HINDAMINE

5.1. Abi olemasolu

(106) Meetme riigiabiks liigitamiseks peavad olema kumulatiivselt täidetud järgmised kriteeriumid: i) meede on rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest; ii) see annab ettevõttele majandusliku eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(107) Saksamaa asutused annavad rahalist toetust investeerimistoetusena. Toetust saab seega käsitada riigi poolt ja riigi ressurssidest rahastatud toetusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(108) Kuna abi antakse ainult ühele ettevõtjale, BMW AG-le, on tegemist valikulise meetmega.

(109) Meede vabastab ettevõtja kuludest, mida ta peaks tavapärastel turutingimustel tootmisüksuse ehitamisel ise kandma, ja annab talle seega konkurentidega võrreldes majandusliku eelise.

(110) Abi annavad Saksamaa asutused elektri- ja hübriidajamiga sõiduautode tootmiseks mõeldud investeerimisprojekti jaoks. Kuna selliseid sõidukeid ostetakse ja müüakse liikmesriikide vahel, võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

(111) Majanduslik eelis, mille BMW AG ELi piires ostetavate ja müüdavate kaupade tootmisel konkurentide ees saab, võib kahjustada või ähvardada kahjustada konkurentsi.

(112) Nendel põhjustel leiab komisjon, et teatatud meede kujutab endast riigiabi ettevõtjale BMW AG Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.2. Abi seaduslikkus

(113) Teatades kavandatavast abimeetmest enne selle elluviimist, täitis Saksamaa oma kohustused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3, ning individuaalse teavitamise kohustuse vastavalt üldise grupierandi määruse artikli 6 lõikele 2.

5.3. Uurimise õiguslik alus

(114) Kuna abi heakskiitmise riiklik õiguslik alus – investeerimistoetuse seadus – annab (tingimusel, et komisjoni heakskiit on olemas) abisaajale õiguse saada abi seoses enne 1. jaanuari 2014 tekkinud kuludega, võib abi käsitada enne 2014. aasta juulit heakskiidetuna (46). Et abi eesmärk on regionaalarengu toetamine, on abi siseturuga kokkusobivuse hindamise aluseks regionaalabi suunised, eelkõige ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlev punkt 4.3, ja teatis ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise kohta.

5.4. Regionaalabi suuniste tavapäraste kokkusobivuskriteeriumide järgimine

(115) Nagu komisjon algatamisotsuses märkis, on teatatud investeerimisabi ettevõtjale BMW AG kooskõlas regionaalabi suuniste üldiste lubatavuse kriteeriumidega: see täidab ergutava mõjuga seotud ametliku kriteeriumi, abi saav ettevõtja ei ole raskustes, abi antakse alginvesteeringu tegemiseks, et mitmekesistada käitise toodangut uute lisatoodetega, rahastamiskõlblikud kulud määrati kooskõlas aluseks olevate eeskirjadega, abisaaja tasub omapanuse vähemalt 25 % ulatuses rahastamiskõlblikest kuludest ja on kohustunud haldama investeeringut piirkonnas vähemalt viie aasta jooksul. Peale selle ei ületa abi diskonteeritud kogusumma sellist abi ülemmäära, mis on lubatud vähendamismehhanismi alusel vastavalt regionaalabi suuniste punktile 67.

5.5. Regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 65 kohaldatavus

(116) Regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 65 kohaselt ei tule suuniste punkti 68 alapunktides a ja b viidatud teste teostada, kui liikmesriik tõendab, et abisaaja loob uue tooteturu ning abi antakse suuniste punkti 67 kohaselt vähendatud summa ulatuses.

(117) Joonealuse märkuse 65 mõte seisneb selles, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohane hindamine ei ole uue tooteturu loomise korral otstarbekas, kuna võrdlusturgu ei ole enne investeeringu lõpetamist veel olemas. Ettevõtja, kes loob uue tooteturu, saab sellest turust ülimalt suure osa, väga tõenäoliselt lausa 100 %. Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b nimetatud hindamist, millega mõõdetakse võimsuse kasvu keskmisest väiksema kasvuga turul, ei olnud võimalik teha, sest vajalikud viieaastase võrdlusperioodi andmed kasvumäärade kohta ei ole kättesaadavad.

(118) Komisjon märgib, et isegi kui BMW AG oli esimene elektriautode tootja, kes esitas ametliku taotluse regionaalabi saamiseks, oli mõni konkurent alustanud selliste sõidukite tootmist juba enne BMW AGd ja et teised konkurendid alustavad sellega tõenäoliselt varsti.

(119) Saksamaa tunnistab, et on olemas juba mõningad autotootjad, kes elektriautosid toodavad, ja et hooajal 2013/2014 tulevad turule järgmised autotootjad. Siiski väidab Saksamaa, et regionaalabi suuniste joonealust märkust 65 tuleb kohaldada analoogia alusel, kui see ei ole otseselt abijuhtumile kohaldatav.

(120) Põhjused, mida Saksamaa regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 65 kohaldamise toetuseks esitab, ei ole piisavalt veenvad, et õigustada loobumist hindamisest vastavalt suuniste punktile 68. Suuniste joonealune märkus 65 kehtib siis, kui abisaaja loob uue tooteturu. Uuendusliku toote tootmine ei tähenda aga tingimata uue tooteturu tekkimist.

(121) Kui konkurentide pakutavad tooted konkureerivad turul abisaaja (st BMW AG) uue innovatiivse mudeliga, nagu käesoleval juhul, ei koosne asjaomane tooteturg eranditult abisaaja uuenduslikust tootest. Konkurentide pakutavaid tooteid tuleb samuti arvesse võtta. Kui regionaalabi suuniste joonealust märkust võiks laiendada BMW AG-le antavale kõnealusele abile, tuleks sellel alusel anda regionaalabi ka konkurentidele, kes pakuvad turul elektriautosid. Seepärast leiab komisjon, et regionaalabi suuniste joonealune märkus 65 siinses asjas ei kehti ja et suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohane hindamine on vajalik.

5.6. Turuosa ja võimsuse kasvu hindamise kohaldamine vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktidele a ja b

(122) Komisjon peab otsustama, kas algatamisotsusele vastuseks esitatud märkuste alusel on võimalik kahtlusteta välistada, et piirmäär regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a kohaseks hindamiseks ületatakse ja seetõttu ei ole abi süvahindamine ametliku uurimismenetluse käigus vajalik. Nagu komisjon algatamisotsuse põhjendustes 93–99 juba selgitas, ei ole hindamine vastavalt regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktile b käesoleval juhul oluline, sest elektriautoturg on kasvav turg ja mudelite i3 ja i8 tootmisvõimsus ei kujuta endast probleemi.

(123) Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a järgne hindamine viib süvahindamiseni, kui komisjon teeb talle esitatud teabe alusel kindlaks, et abisaaja osa asjaomasel toote- ja geograafilisel turul ületab 25 % piirmäära. Kui asjaomast toote- ja geograafilist turgu ei ole võimalik veenvalt piiritleda, tehakse süvahindamine, kui abisaajal on vähemalt ühel tõenäolisel asjaomasel turul, mida abi võiks kahjustada, 25 % piirmäära ületav turuosa. Komisjon nendib igal juhul sõnaselgelt, et süvahindamise tegemise otsus ei seisa abimeetme siseturuga kokkusobivuse hindamise suhtes esikohal.

5.6.1. Turu määratlus ja turuosa

5.6.1.1. Asjaomane tooteturg

Kas tavakütusel töötavad sõiduautod ja elektriautod kuuluvad samale tooteturule?

(124) Saksamaa väitis esialgse uurimise raames, et elektriautod kuuluvad tavakütusel töötavate sõiduautode turule ning et mudel i3 (puhtalt elektri jõul töötav auto) tuleks liigitada tavakütusel töötavate sõidukite segmenti C või D või kombineeritud segmenti C/D ja mudel i8 (hübriidauto) IHS Global Insighti klassifikatsiooni alusel segmenti F.

(125) Komisjon selgitas algatamisotsuses, et silmas pidades puuduvat asendatavust pakkumise poolel ja piiratud asendatavust nõudluse poolel, ei ole tal võimalik kindlaks määrata, kas elektriautod moodustavad iseseisva tooteturu või tuleb need ajamitehnoloogiat eristamata liigitada tavakütusel töötavate sõiduautode turu alla. Pealegi, kui elektriautode eraldi turg oleks olemas, ei olnud tal võimalik välja selgitada, kas seda saab laiemalt segmentida ja vajaduse korral tavakütusel töötavate sõiduautode turu segmentimist iseseisvale elektriautoturule üle kanda. Lõpuks ei suutnud komisjon lõplikult kindlaks teha, kas mudel i3 tuleks liigitada segmenti C, D või kombineeritud segmenti C/D või kas mudel i8 tuleks liigitada segmenti F.

(126) Nagu põhjendustes 43–45 on selgitatud, väitis Saksamaa oma märkustes, et elektriautod konkureerivad tulevikus tavakütusel töötavate sõiduautodega ja tarbija käsitab neid asendatavatena, nagu see on juba praegu hübriidsõidukite puhul. Edasi selgitas Saksamaa, et mudel i3 ja mudel i8 on nõudluspoolsetele sõidukauguse probleemidele vaatamata tavakütusel töötavate sõiduautodega asendatavad, kuna nii elektri- kui ka tavakütusel töötavate sõidukite üldeesmärk on reisijavedu, ja et elektriga ja võrreldavate tavakütusel töötavate sõiduautode hinnaerinevust on võimalik tarbijatoetuste kaudu vähendada.

(127) Komisjon märgib, et ükski osaleja ei ole esitanud märkusi küsimuse üldise rõhuasetuse kohta, kas tavakütusel töötavate sõiduautode turgu tuleb käsitada elektri- ja hübriidsõidukite asjaomase tooteturuna. Kuna komisjonil puudub piisav teave, et otsustada, kas jaotada kõik elektri- ja hübriidsõidukite erinevad liigid tavakütusel töötavate sõiduautode turu alla, otsustab ta jätta lahtiseks küsimuse, kas elektri- ja hübriidsõidukid on osa kogu sõidukiturust. Kas tavakütusel töötavate sõiduautode segmente C, D, E2 või F saab käesolevas asjas käsitada asjaomaste tooteturgudena?

(128) Nagu põhjenduses 123 on selgitatud, tehakse süvahindamine iga asjassepuutuva mudeli suhtes, kui turuosa 25 % piirmäär ületatakse vähemalt ühel tõenäolisel turul. Seetõttu piisab, kui komisjon uurib, kas mudel i3 tuleb kahtlusteta liigitada tavakütusel töötavate sõiduautode turu segmenti C või D, jättes vastamata küsimusele, kas mudel i8 kuulub segmenti E2/F. Niisiis otsustab komisjon piirduda uurimisel küsimusega, kas mudel i3 kuulub tavakütusel töötavate sõiduautode segmenti C või D.

(129) Komisjonil ei ole võimalik kõrvaldada kahtlusi, mida ta väljendas algatamisotsuses küsimuse suhtes, kas tavakütusel töötavate sõiduautode turgu (segment C või D) tuleb käsitada mudeli i3 ainukese asjaomase tooteturuna. Esiteks ei esitanud huvitatud isikud komisjonile menetluse ajal ühtegi märkust. Teiseks on segmentimine traditsiooniliste kriteeriumide alusel problemaatiline, nagu Saksamaa tunnistas (vrd põhjendus 55), sest elektriautode ja teatud segmendi tavakütusel töötavate autode hind ja pikkus on erinevad.

(130) Lisaks ei esitatud teavet, mille alusel oleks olnud võimalik kõrvaldada komisjoni kahtlusi küsimuse suhtes, kas mudel i3 puhtalt elektri jõul töötava autona on nõudluspoolel tavakütusel töötava sõidukiga piisavalt asendatav (47). Teemakohases erialakirjanduses (48) tundub valitsevat üksmeel selles, et olulised kriteeriumid on erinev sõidukaugus (st võimalus sõita autoga kütust lisamata või akut laadimata), laadimisaeg, laadimisjaamade kättesaadavus ja elektriautode akude tööiga. Nii tuleb mudelit i3 laadida nt juba ainult 150 kilomeetri läbimise järel. Komisjon ei jõudnud seetõttu tema käsutuses oleva teabe alusel veendumusele, et nõudluse poolel on i3 ja segmentide C ja D tavakütusel töötavate sõiduautomudelite vahel piisav asendatavus, et pidada neid autosid samale tooteturule kuuluvaks.

(131) Peale selle ei vaidlustata, et pakkumise poolel puudub asendatavus (49) menetluse esemeks oleva elektriauto (mudel i3) ja tavakütusel töötava sõiduauto vahel, sest süsinikkiuga tugevdatud plastkeret ei ole võimalik toota tootmisseadmetega, mis sobivad tavakütusel töötavate sõidukite jaoks.

(132) Eeltoodud põhjustel ei jõudnud komisjon veendumusele, et mudel i3 on võimalik liigitada tavakütusel töötavate sõiduautode turu segmenti C või D. Kas kombineeritud elektriautosegment C/D on mudeli i3 asjaomane tooteturg?

(133) Saksamaa väitis esialgsel uurimisel, et üksikute elektriautosegmentide asemel tuleks asjaomase tooteturuna käsitada kombineeritud elektriautosegmenti C/D (50). Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust sellisel viisil kombineeritud segmendi otstarbekuses (51), kusjuures ametliku uurimismenetluse käigus ei esitanud huvitatud isikud ühtegi märkust.

(134) Komisjon märgib sellega seoses, et tõenäolised tooteturud peaksid kätkema madalaimat taset, mille kohta on statistilised andmed kättesaadavad; käesoleval juhul on selleks vastavalt tavapärasele segmentimisele liigitatud elektriautoturg. Kooskõlas levinud tavaga välistab komisjon seetõttu, et kombineeritud elektriautoturu segment C/D kujutab endast tõenäolise asjaomase tooteturu madalaimat taset (52). Kui regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a järgset hindamist kohaldataks ainult kombineeritud segmentidele, võiks süvahindamise ära jätta isegi siis, kui abisaajal oleks üksikus määravas segmendis valitsev seisund, sest teistes määravates üksiksegmentides, mida esimesega kombineeritakse, on tema turuosa väiksem. Komisjonil ei ole seetõttu võimalik kahtlusteta välistada, et ühte elektriautoturu kummastki üksiksegmendist C või D tuleb käsitada mudeli i3 asjaomase tooteturuna.

5.6.1.2. Elektriautode asjaomane geograafiline turg

(135) Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a kirjeldatud hindamiseks peab komisjon määratlema asjaomase geograafilise turu, mille kohta ta turuosa analüüsi teeb. Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas kõne alla tulev geograafiline turg ulatub EMPst kaugemale.

(136) Saksamaa väidab, et elektriautode asjaomase geograafilise turuna tuleb määratleda maailmaturg, kuna Hiinale, Jaapanile ja USAle (ning mõnele ELi liikmesriigile), kus riiklikud toetused seda laadi autodele on küllaltki suured, kuulub märkimisväärne osa maailmaturust. Muus osas arenevad kaubavood kõikides suundades ja ülemaailmse elektriautodega kauplemise raamtingimused on tavakütusel töötavate autodega identsed või soodsamad.

(137) Komisjoni teatises, kus käsitletakse asjakohase turu mõistet ühenduse konkurentsiõiguses, on selgitatud, et üldiselt „tuleb turu määratlemisel kindlaks teha asjaomaste ettevõtjate klientide tegelikud alternatiivsed tarneallikad, pidades silmas nii toodete/teenuste kui ka tarnijate geograafilist asukohta” (53). Selles komisjoni teatises jõutakse lisaks järeldusele, et asjaomase geograafilise turu piiritlemise raames on võimalik uurida ka teisi tegureid, nt kohaliku esindatusega seotud nõudeid, juurdepääsutingimusi ja turustuskanaleid, õiguslike tõkete olemasolu või puudumist, hinnaregulatsioone, tariife, kvoote jne (54). Lõpuks võivad ka kaubavood anda kasulikke lisaandmeid pakkumise ja nõudlusega seotud tegurite kohta (55).

(138) Saksamaa väide, et elektriautode asjaomase geograafilise turuna tuleb määratleda maailmaturg, ei sisalda üksikasjalikke andmeid teatises kirjeldatud tegurite kohta.

(139) Pelgalt väide, et kaubandus areneb kõikides suundades, ei ole tõend selle kohta, et EMP piiridest kaugemale ulatuv asjaomane geograafiline turg on tegelikult olemas. Isegi kui EMP ja maailma teiste piirkondade vahel on kaubavahetus, ei tähenda see turgude seotust selles tähenduses, et ühe piirkonna turutingimused (nt hinnad) mõjutavad turutingimusi teises piirkonnas. Kokkuvõttes ei suuda komisjon leida ühtegi põhjust, miks kalduda oma tavapärasest riigiabiga seotud tavast kõrvale ja määrata kindlaks, et asjaomase geograafilise turuna tuleb käsitada maailmaturgu või vähemalt EMPst kaugemale ulatuvat turgu. Esitatud teabe alusel ei näe komisjon võimalust kahtlusteta välistada, et EMP kujutab endast elektriautode (või hübriidautode) asjaomast geograafilist turgu.

(140) Viimaks on abi saava ettevõtja osa nt segmendis D isegi elektriautode maailmaturul 25 % piirmäärast suurem, nagu juba põhjenduses 36 selgitati. Seoses küsimusega, kas abisaaja osa ületab asjaomasel (toote- ja geograafilisel) turul 25 %, ei ole järeldus elektriautode maailmaturu olemasolu kohta seetõttu määrava tähtsusega.

5.6.1.3. Abisaaja turuosad

Tavakütusel töötavate sõiduautode turg

(141) Asjaomase geograafilise turu piiritlemisest sõltumata ei ületa BMW AG osa üheski tavakütusel töötavate sõiduautode turu segmendis 25 % piirmäära. Elektriautoturg

(142) Saksamaa esitatud teabe ning sõltumatute allikate, nt Deutsche Banki uuringute alusel mõistab komisjon Saksamaa põhjendusi abisaaja osa kohta (puhtalt) elektri jõul töötavate autode koguturul järgmiselt: abisaaja osa segmentimata 150 000 sõiduki suurusel elektriautoturul […] on ([…] %), nii et tema turuosa 25 % piirmäära eeldatavasti ei ületa – see ületataks alles siis, kui 150 000 elektriautost müüakse rohkem kui 37 500 elektriautot.

(143) Ametliku uurimismenetluse varases etapis esitatud dokumendis selgitab Saksamaa, et Deutsche Banki 2008. aasta uuringu kohaselt on 2015. aastal ligikaudu 1 % kõikidest sõiduautodest elektriautod, mis vastab 2015. aastal EMPs ainuüksi elektri jõul töötavate autode koguarvule 150 000 (56). Sellele arvule tugines Saksamaa ka siis, kui ta arvutas esialgse uurimise raames välja elektriautode osa tavakütusel töötavate sõiduautode segmentides (57). Sealjuures selgus eelarvutustest, et abisaaja sellel alusel saadud turuosa ületab 2015. aastal segmentides B, C, D ning E2/F kogu EMPd hõlmaval turul tõenäoliselt 25 % piirmäära (58).

(144) Ametliku uurimismenetluse hilisemas etapis esitatud dokumendis tugines Saksamaa kahele hilisema kuupäevaga uuringule – European Roadmapi uuringule ja Delfti aruandele –, milles prognoositakse elektriautoturu kohta väidetavalt palju suuremat arvu (ELis 2020. aastaks viis miljonit ühikut) kui varasemates uuringutes (59).

(145) Komisjonil ei ole võimalik tunnustada nendest aruannetest tuletatud andmeid asjakohase tõendina Saksamaa väidete kohta järgmistel põhjustel. a) Esiteks hõlmab European Roadmapi uuringu prognoos, mille kohaselt on ELi turul 2020. aastaks viis miljonit elektrisõidukit, igat liiki sõidukeid, mille üksnes elektri jõul saavutatav sõidukaugus on vähemalt 50 km – näiteks puhtalt elektri jõul töötavad autod ja elektrivõrgust laetavad hübriidajamiga autod. Aruanne ei sisalda prognoosi puhtalt elektri jõul töötavate autode arvu kohta, mille alusel saaks abisaaja turuosa välja arvutada. b) Teiseks arvutatakse 2020. aasta viie miljoni euro suurune elektriautode arv optimistliku eelduse alusel, et saavutatakse suur tehnoloogiline läbimurre energiasalvestussüsteemi, ajamitehnoloogia, süsteemide ühendamise lahenduste, võrgutaristu, ohutussüsteemide ja teetaristu valdkonnas, nii et elektriautod saavutavad tavakütusel töötavate sõiduautodega sarnase sõidukauguse. European Roadmapi uuringu vähemoptimistlikus stsenaariumis, kus kajastatakse nende tegurite „iseeneslikku” kujunemist ilma suurema tehnoloogilise läbimurdeta, ennustatakse 2025. aasta turumahuks üks miljon puhtalt elektri jõul töötavat autot ja hübriidautot ning 2016. aasta turumahuks vaid 100 000 sellist sõiduautot (60). Seepärast ei avalda European Roadmapi uuring mingit mõju algselt esitatud andmetele, mis võeti Deutsche Banki uuringust ja mis on abisaaja osa arvutamisel puhtalt elektri jõul töötavate autode turul määravad.

(146) Saksamaa esitatud Delfti aruande väljavõtte lehekülgedel, millele liikmesriik tugineb, ei ole mingeid andmeid turuosa prognooside kohta. Seetõttu ei ole arusaadav, miks Saksamaa pidas neid eespool nimetatud aruande lehekülgi oma väidetega seoses oluliseks.

(147) Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et praegu olemasolevad prognoosid elektriautode tulevase turupositsiooni kohta erinevad üksteisest suurel määral. Ainuüksi Delfti aruanne sisaldab erinevaid hinnanguid selle kohta, kui suur peaks olema elektriautode arv (61) 2015. aasta turul ja nende osa kogu sõidukiturul. Ennustused on otseses seoses erinevate stsenaariumidega (62). Näiteks ühe kõige soodsamal stsenaariumil põhineva prognoosi kohaselt, mis lähtub sellest, et elektritranspordi valdkonnas saavutatakse läbimurre, esmaregistreeritakse 2015. aastal ELis 30 000 puhtalt elektri jõul töötavat autot. Kõige pessimistlikuma stsenaariumi kohaselt esmaregistreeritakse samal ajavahemikul ELis ainult 10 000 puhtalt elektri jõul töötavat autot, realistlikuma stsenaariumi kohaselt on aga esmaregistreeritud ja puhtalt elektri jõul töötavate autode arv ELis 2015. aastal 20 000 (63). Selle aruande kohaselt on 2015. aastal EL 27s 100 000 puhtalt elektri jõul töötavat autot (64).

(148) Tuleb tähele panna, et sõltumatute prognooside kohaselt on üheprotsendiline väärtus, mis on arvutatud Deutsche Banki uuringus puhtalt elektri jõul töötavate autode turuosa kohta kogu 2015. aasta sõidukiturul, tõenäoliselt liiga suur. Näiteks 2014. aasta aruandes „The xEV Industry insider Report” (65) märgitakse, et puhtalt elektri jõul töötavad autod moodustavad 2020. aastal ainult 0,6 % kogu maailmaturust. Ei ole mingit põhjust eeldada, et puhtalt elektri jõul töötavate autode osa oleks juba viis aastat varem, st 2015. aastal, autode koguturul 0,6 %.

(149) Komisjon märgib, et ükski nendest hilisema kuupäevaga uuringute prognoosidest ei ennusta 2015. aastaks puhtalt elektri jõul töötavate autode suuremat arvu kui Deutsche Banki uuring, mille alusel abisaaja turuosad arvutati. Komisjon teeb erinevaid prognoose arvesse võttes järelduse, et ei ole võimalik teha minimaalsegi kindlusega ennustusi elektriautode tulevase turuosa kohta EMPs (ja kogu maailmas) 2015. aastaks ja pärast seda.

5.6.1.4. Järeldus turuosa hindamise kohta

(150) Kokkuvõttes ei ole Saksamaa esitatud tõendite ja sõltumatutest allikatest pärit teabega tõendatud, et abisaaja turuosa ei ületa 2015. aastal 25 % piirmäära vähemalt mõnel EMP tõenäolisel asjaomasel tooteturul ja ülemaailmselt segmendis D (66). See järeldus tuleneb Deutsche Banki prognoosi ülekandmisest, mille kohaselt hakkavad elektriautod moodustama tavakütusel töötavate sõiduautode turu erinevates segmentides 1 % autode kogumüügist. Lisaks on võimalik muude põhjenduses 147 kirjeldatud sõltumatute allikate toel välja arvutada ka 25 % piirmäära ületav osa kogu EMPd hõlmaval segmentimata elektriautoturul (eri stsenaariumide alusel on 2015. aastal 10 000, 20 000 ja 30 000 puhtalt elektri jõul töötavat autot).

(151) Nendel põhjustel otsustab komisjon teha ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise alusel abi süvahindamise.

5.7. Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise kohaldatavus

(152) Regionaalabi suuniste punktis 68 on sätestatud, et kui ettenähtud tingimused on täidetud, kiidab komisjon investeeringuteks ettenähtud regionaalabi heaks alles pärast üksikasjalikku kontrollimist, mis järgneb [Euroopa Liidu toimimise lepingu] artikli [108] lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisele, kontrollides, et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju ja kahjustava mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Regionaalabi suuniste joonealuses märkuses 63 nimetatud suunised tehakse kättesaadavaks teatisena ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise kohta.

(153) Seoses Saksamaa väitega, et ametlikus uurimismenetluses tuleb tegeleda eranditult tõsiste kahtluste kõrvaldamisega ja jätta kõrvale kokkusobivuse kriteeriumid, mida on regionaalabi suuniste alusel juba kontrollitud (67), näeb komisjon võimalust rõhutada, et kehtivad õigusnormid ulatuslikele investeerimisprojektidele antava teatamiskohustusliku regionaalabi andmise hindamise kohta on sõnastatud ja koostatud selliselt, et abisaaja turuosa regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a kohase hindamise tulemus on otsustava tähtsusega. Kui abisaaja turuosa asjaomasel toote- ja geograafilisel turul ületab suuniste punkti 68 alapunkti a kohaseks hindamiseks kehtestatud piirmäära, ei ole võimalik jõuda tasakaalustatuse hindamise tulemuse suhtes positiivse eelduseni.

(154) Saksamaa ettepanek anda abi tingimusel, et igal aastal esitatakse tõendid abisaaja turuosa kohta, ja kiita abi ilma süvahindamiseta heaks (68) ei ole ilmselgelt mõistlik, sest see võib rikkuda väljavaate leida abi negatiivse mõju korral tõhus väljapääs.

(155) Seoses väitega, et vastavalt ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktile 9 peaks komisjoni üksikasjalik hindamine olema proportsionaalne abist tekkida võivate võimalike moonutustega ja seetõttu ei tuleks uurimist ellu viia juhtudel, kus nimetamisväärset konkurentsimoonutust ei esine ja abisaaja võtab enda peale uuendusliku ja väga riskantse innovatsiooni (69), teeb komisjon järelduse, et tõendit nimetamisväärse konkurentsimoonutuse puudumise kohta ei ole esitatud ja et 50 miljoni euro suurusel abil üle 400 miljoni euro väärtuses investeerimisprojekti jaoks on täiesti olemas nimetamisväärne potentsiaal konkurentsi moonutamiseks.

(156) Komisjon teeb järelduse, et 10. juuli 2012. aasta otsust kohtuasjas T-304/08: Smurfit Kappa vs. komisjon (70) ei ole võimalik tõlgendada nii, et see paneb komisjonile kohustuse jätta ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatis sellistel juhtudel nagu käesolev kohaldamata. Pigem kutsutakse otsuses komisjoni üles tegema süvahindamine juhtudel, kui regionaalabi positiivne mõju ei kaalu ilmselgelt üles võimalikku negatiivset mõju, isegi kui piirmäärasid vastavalt regionaalabi suuniste punktile 68 ei ületata.

5.8. Süvahindamine

(157) Käesolevas abijuhtumis peab komisjon vastavalt ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatises esitatud kriteeriumidele üksikasjalikult hindama, kas abi on vajalik investeerimisprojekti jaoks ergutava mõju loomiseks ja kas abimeetmest saadav kasu kaalub üles sellest tulenevad konkurentsimoonutused ja kahjustava mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

5.8.1. Abi asjakohasus

(158) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 18 kohaselt loetakse [asjakohaseks vahendiks] ainult „meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise valikvahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud”.

(159) Saksamaa esitas piisavalt tõendeid oma väite kohta (71), mille kohaselt üksnes taristu laiendamisest ja muudest üldistest meetmetest ei piisa, et vähendada Saksamaal piirkondlikku ebavõrdsust. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et abi on sobiv vahend piirkondlike arengueesmärkide elluviimiseks kõnealuses abistatavas piirkonnas.

5.8.2. Ergutav mõju/vastupidine stsenaarium

(160) Kuna ettevõtjal on palju põhjusi asuda teatud piirkonnas tegutsema ka abi saamise väljavaateta, on komisjon vastavalt ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktile 19 jj kohustatud üksikasjalikult kontrollima, et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks. Kõnealuse üksikasjaliku hindamise eesmärk on kindlaks määrata, kas abi aitab tegelikult kaasa abi saava ettevõtja käitumise muutumisele nii, et ta teeb kõnealusesse abistatavasse piirkonda (täiendavaid) investeeringud.

(161) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise kohaselt on võimalik tõendada ergutavat mõju kahe võimaliku stsenaariumi alusel: esimese stsenaariumi kohaselt ei tehtaks ilma abita mingit investeeringut, kuna investeerimisprojekt ei oleks ettevõtja jaoks üheski asukohas tasuv, teise stsenaariumi kohaselt tehtaks investeering ilma abita teises asukohas ELis.

(162) Liikmesriik peab seetõttu ühetähenduslike tõendite alusel põhjendama, et abi on investeerimisotsust või asukohavalikut tõepoolest mõjutanud. Komisjon peab kontrollima, kas esitatud vastupidised stsenaariumid on realistlikud.

(163) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise kohaselt lasub ergutava mõju olemasolu tõendamise koormus liikmesriigil. Teatise punktide 24 ja 25 kohaselt võib liikmesriik tõendada abi ergutava toime olemasolu, esitades ettevõtja dokumendid, millest nähtub, et 1) investeering ei oleks ilma abita kasumlik ning et muud asukohta ei ole vaatluse alla võetud või 2) et abistatavasse piirkonda investeerimisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid teise piirkonna valimisel. Liikmesriigil soovitatakse kasutada selleks finantsaruandeid, äriplaane ja dokumente, milles uuritakse erinevaid investeerimisstsenaariume.

(164) Esitamata kirjalikku tõendit selle kohta, et analüüs oli tehtud enne investeerimisotsust, üritas Saksamaa kõigepealt väita, et ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 22 kohase esimese stsenaariumi alusel tuleks uurida ergutavat mõju. Liikmesriik peab tõendama, et abi annab abisaajale stiimuli teha positiivne investeerimisotsus, kuna investeeringut, mis ilma abita ei oleks ettevõtja jaoks üheski asukohas tasuv, on võimalik abiga asjaomases abistatavas piirkonnas teha. Saksamaa esitatud dokumentidest nähtub, et investeerimisprojekti sisemine tulumäär tõuseb vajaliku riigiabi summa tulemusena ainult ühe protsendipunkti võrra ([0–8] %lt [1–9] %le), mis oleks tunduvalt väiksem nii kasutatud kapitali tasuvuse sisemisest 25 % eesmärgist kui ka abisaaja kaalutud keskmisest kapitalikulu 12 % määrast.

(165) On ilmne, et ettevõtja tavapärasest sihtväärtusest tunduvalt väiksema sisemise tulumäära vaevumärgatav tõus isegi abi kasutamise korral ei võimalda järeldada, et abi kujutab endast investeerimisstiimulit.

(166) Lisaks on kindel, et otsus investeerida elektriautode tootmisse tehti abisaaja pikemaajaliste strateegiliste eesmärkide alusel, mille kohaselt tuleb arendada uuenduslikku progressi võimaldavat tehnoloogiat, et abi saav ettevõtja täidaks tulevased elektritranspordi normid ja uuenduslik progressi võimaldav tehnoloogia oleks tööstuslikus masstootmises kasutatav. See eesmärgipüstitus nähtub ka asjaolust, et kontsern, kuhu abi saav ettevõtja kuulub, sõlmis 2009. aastal strateegilise alliansi süsinikkiust toodete tootja SGL Carboniga.

(167) Asjaolu, et ergutavat mõju esimese stsenaariumi põhjal ei tõendatud, ei võimalda siiski veel järeldada, et seda ei ole võimalik näidata ka teise stsenaariumi alusel.

(168) Saksamaa väitis hiljem tõepoolest, et abisaaja toetamine kuulub teise stsenaariumi kohaldamisalasse, ja esitles Müncheni tehast Leipzigi alternatiivina.

(169) Ergutava mõju uurimine teise stsenaariumi alusel peab tõendama, et abi andis abisaajale stiimuli teha investeering sihtpiirkonnas, mitte teises piirkonnas, kuna abi tasakaalustab abistatava piirkonnaga seotud netopuudujääke ja kulusid.

(170) Nagu põhjenduses 81 kirjeldatud, tugineb Saksamaa ergutava mõju tõendamiseks teise stsenaariumi korral (seoses mudeliga i3) 2009. aasta dokumentidele, nt koosoleku protokollile juhatuse 15. detsembri 2009. aasta otsuse kohta. Nendest dokumentidest nähtub, et algul kaaluti investeerimisprojekti jaoks tervet hulka asukohti, aga peaaegu kõik asukohad (ka […], mis on kõige määravama tähtsusega) (72) jäeti lõplikust võrdlusest kõrvale konkreetsetel strateegilistel põhjustel, nagu vajadus teha investeeringud linnast väljas, kaugus süsinikkiuga tugevdatud plasti tootmise kohast, suhtlemisraskused, puuduv oskusteabe kaitse, liiga suur kaugus abisaaja arenduskeskusest ning tootmisvõimsuse ja logistikaga seotud puudused. Asukoha otsustamise hetkeks vähendati alternatiive kahe võimaluseni, mida kaaluti tõsiselt: need olid Leipzig ja München. Otsustavatest dokumentidest, mis esitati BMW AG juhatusele 2009. aasta detsembris, nähtub, et asukoht Münchenis oleks […]aastast olelusringi aluseks võttes tekitanud ilma abita 17 miljonit eurot vähem kulusid kui asukoht Leipzigis.

(171) Veel üks tegur, mis mõjutas investeerimise asukoha valikut, seisnes pikaajalises strateegilises võimaluses tootmisvõimsust tulevikus suurendada. Leipzigis oli olemas võimalus kahekordistada tootmisvõimsust [10 000 – 50 000] ühikult aastas [50 000 – 90 000] ühikuni aastas, samal ajal kui Münchenis ei peetud sellist võimsuse suurendamist teostatavaks. Nagu selgub Saksamaa esitatud dokumentidest, ei kajastanud ettevõtja seda strateegilist tegurit rahalises väärtuses.

(172) Peale selle tõendavad dokumendid, et enne investeeringu/asukoha kohta otsuse tegemist analüüsiti 50 miljoni euro suuruse riigiabi kättesaadavust.

(173) Komisjon teeb järelduse, et Saksamaa on eespool nimetatud ehtsate ja ajakohaste dokumentidega tõendanud, et otsus viia investeerimisprojekt mudeli i3 tootmiseks Leipzigisse, mitte Münchenisse, põhines riigiabi kättesaadavusel.

5.8.3. Proportsionaalsus

(174) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 33 kohases „teises stsenaariumis, st asukohaga seotud stiimuli puhul, peetakse abi üldiselt proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega”.

(175) Nagu eespool selgitatud, esitas Saksamaa 2009. aasta dokumentides tõendi selle kohta, et kulude erinevus mõlema asukoha (Leipzig ja München) vahel, mis oli investeeringu/asukoha kohta otsuse tegemise hetkel kindlaks tehtud ja seitsmeaastast olelusringi aluseks võttes välja arvutatud, moodustas 17 miljonit eurot. Ettevõtja arvutas eeltoodud kulude erinevuse välja tootepõhiste investeerimiskulude, struktuuriinvesteeringute, kavandamis-, käivitamis-, tootmis-, varustus-, püsikulude ja niinimetatud sisendi-/väljundikulude (logistikakulud ja rahvusvaheliste vedude tollimaksud) alusel. Komisjoni järelduse põhjal on Saksamaa seega tõendanud, et 17 miljoni euro suurune abi vastab abisaaja asukoha kohta tehtud otsuse muutmiseks vajalikule miinimumile ja et kooskõlas abi eesmärgiga toetada regionaalarengut vastab see summa järelikult proportsionaalsuse põhimõttele. Komisjon märgib, et sellega seoses ei ole teatatud abi asjakohasuse hindamisel vaja arvesse võtta strateegilist valikuvõimalust tootmisvõimsuse suurendamiseks, mis Münchenis puudub, kuna see võimalus muutub oluliseks alles väga pika aja jooksul, seega pärast kõnealuse investeerimisprojekti seitsmeaastast olelusringi.

(176) Saksamaa väitis hiljem (73), et algul teatatud abi kogusumma 50 miljonit eurot on asjakohane, kuna lisakulud 29 miljonit eurot tuleb lisada 17 miljoni euro suurusele vahesummale, mis määrati kindlaks 2009. aasta detsembris Leipzigisse investeerimise lisakuludena. Need lisakulud summas 29 miljonit eurot tekkisid enne 2012. aasta lõppu, st pärast seda, kui otsused asukoha ja investeeringu kohta olid tehtud ja tööd investeerimisprojektiga alustatud.

(177) Saksamaa õigustab seda summat, väites, et abi asjakohasust ei ole vaja tõendada samade dokumentide alusel nagu ergutavat mõju. Saksamaa leiab, et komisjon peab arvesse võtma ka teisi andmeid, mis on seotud abistatavas piirkonnas tekkinud kuludega pärast seda, kui otsus investeerimise asukoha kohta oli tehtud.

(178) Komisjon märgib, et dokumendid, mille Saksamaa 2012. aasta septembris esitas ja milles on loetletud lisakulud (74), ei ole kas ehtsad või ei pärine ajast, mil ükskõik millist laadi otsus asukoha kohta tehti, kuna need koostati alles 2012. aasta septembris.

(179) Saksamaa väite, mille kohaselt ei tohi otsustada meetme asjakohasuse üle eranditult dokumentide alusel, mis kajastavad olukorda asukoha/investeeringu kohta otsuse tegemise hetkel, lükkab komisjon tagasi järgmistel põhjustel.

(180) Vastab tõele, et ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktis 35, milles on loetletud proportsionaalsuse tõendamiseks sobivate dokumentide liigid, ei nõuta sõnaselgelt, et proportsionaalsust tuleb tõendada samade [rõhuasetus lisatud] dokumentide alusel nagu ergutavat mõju, vaid asjakohaste [rõhuasetus lisatud] dokumentide alusel, kasutades näiteks teatise punktis 26 kirjeldatud dokumente. Punkti 35 sõnastust ei saa siiski tõlgendada selliselt, et ergutavat mõju ja abi proportsionaalsust on lubatud tõendada dokumentide alusel, mis sisaldavad abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu netopuudujääkide ja -kulude kohta täiesti erinevaid arve. Eelkõige ei luba sõnastus kasutada dokumente, mis sisaldavad kulusid, mis on tekkinud alles mitu aastat pärast seda, kui asjaomane otsus investeeringu/asukoha kohta tehti.

(181) Samuti on õige, et ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatis ei sisalda sõnaselget sätet ajahetke kohta, mis peaks olema meetme asjakohasuse hindamisel määrav. See ei sisalda ka ühest sätet täpse ajahetke kohta, mis tuleb ergutava mõju hindamisel aluseks võtta. On siiski selge, et määravad andmed abi ergutava mõju hindamiseks seoses investeeringu/asukoha kohta tehtud otsusega peavad olema kättesaadavad ja neid tuleb arvesse võtta enne otsuse tegemist investeeringu/asukoha kohta. Seetõttu viidatakse ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktis 26, milles loetletakse proportsionaalsuse tõendamiseks sobivate dokumentide liigid, „investeerimiskomisjonile esitatud [rõhuasetus lisatud] ja mitmesuguseid investeerimisstsenaariume pakkuvatele dokumentidele”. Komisjon on käesolevas asjas analüüsinud täpselt seda liiki dokumente, mis esitati abisaaja juhatusele ja mis sisaldavad erinevaid investeerimisstsenaariume koos vastavate arvandmetega. Nendest dokumentidest nähtub, et Leipzigisse tehtava investeeringu kuluhalvemuseks arvutati enne selle asukoha kasuks otsustamist 17 miljonit eurot.

(182) Edasi näeb teise stsenaariumi alusel tehtava analüüsi aluseks olev loogika ette, et lisakulud, mis tekivad varem, st enne otsuse tegemist investeerimiskoha kohta, investeeringu tõttu sihtkohas, kuhu investeeringut ilma abita ei oleks tehtud, peavad olema riigiabiga kompenseeritud. Proportsionaalsuse põhimõte tähendab siiski ka seda, et abi osa, mis ületab abistatavasse piirkonda investeerimise otsuse tegemiseks vajaliku miinimumi, tuleb käsitada üleliigsena, kuna see kujutab endast tingimustega mitteseotud rahalist toetust abisaajale, mille eesmärk ei ole abi eeskirjadega kokkusobiv.

(183) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktis 33 on sõnaselgelt kindlaks määratud, et abi peetakse proportsionaalseks, kui see võrdub mõlema alternatiivse asukoha puhaskulude vahega. Komisjon on seetõttu seisukohal, et abi on võimalik käsitada proportsionaalsena ainult selle abisumma ulatuses, mis oli vajalik, et abisaaja teeks investeerimisotsuse asjaomase asukoha kasuks.

(184) Ka komisjoni talituste 2007. aasta konsultatsioonidokument „Majandusliku hindamise ühised põhimõtted: riigiabi ühisturuga kokkusobivus EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel” ei näe vastupidiselt Saksamaa seisukohale ette teist võimalust. Konsultatsioonidokument ei ole komisjoni jaoks niikuinii siduv ja pealegi pooldatakse selle punktis 41 pigem arusaama, mille olulisim eesmärk on vältida seda, et investeerimisprojektile antav abi on vajalikust miinimumist suurem. Ühetähenduslikult osutatakse sellele, et juhtumite puhul, mille suhtes kohaldatakse olemasolevate suuniste üksikasjalikku hindamist, tuleb kontrollida, kas abi osatähtsus ei ole liiga suur ja kas sama tulemust ei saaks saavutada vähema abiga. Kui on tõendatud – nagu käesoleva juhtumi puhul –, et hetkel, mil tehti otsus Leipzigi kasuks (st siis, kui investeeringuga alustati), oli Leipzigis ja Münchenis paiknevate asukohtade investeerimiskulude vahe ainult 17 miljonit eurot, siis on seda erinevust ületav abisumma ka Saksamaa viidatud konsultatsioonidokumendi alusel üleliigne.

(185) Ka otsus kohtuasjas Freistaat Sachsen vs. komisjon ei kohusta komisjoni tegema otsust dokumentide alusel, mida liikmesriik peab ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 35 tähenduses asjakohaseks (75), kuid mis ei saanud avaldada mõju abisaaja otsusele teha investeering asjaomases asukohas.

(186) Kui vaadelda lisakulusid, mis tekkisid investeeringu laiendamisel pärast esialgset 2009. aasta detsembris tehtud investeerimisotsust, siis väljendab komisjon uue teabe alusel, mille Saksamaa esitas 2012. aasta septembris ametliku uurimise käigus, alljärgnevaid kahtlusi.

(187) Mudeli i8 tootmisvõimsusega seotud lisakulud ei olnud 2009. aasta investeerimisotsuse ese, sest i8 tootmise otsus tehti alles 2011. aasta alguses. Määrav juhatuse otsus on iseseisev, mudeli i3 tootmise asukoha/investeeringu kohta tehtud otsusest eraldiseisev otsus. Lisaks ei olnud mudeli i8 tootmise otsustamisel küsimus selles, kas teha investeeringud Leipzigis või mõnes muus asukohas (teine stsenaarium), vaid selles, kas toota mudelit i8 või mitte (esimene stsenaarium). Täpselt öeldes oli investeerimisotsus toota kavatsetavate autode väikest arvu silmas pidades majanduslikust seisukohast otstarbekas ainult juhul, kui mudelit i8 toodetaks Leipzigis ehitatavates tootmisüksustes. Saksamaa märkis tõepoolest ühes teabenõudele saadetud vastuskirjas, et algselt kavandatud investeerimismaht seeläbi ei muutu (76) ja komisjonile teadaolevalt täiendavat abi mudeli i8 tootmisega seotud uuteks investeerimiskuludeks ei taotletud.

(188) Komisjon on seisukohal, et abi osa puhul, mis hõlmab investeerimiskulusid, mis ei olnud teates ette nähtud, ei ole ergutavat mõju ega asjakohasust võimalik tõendada.

(189) Nendel põhjustel ei saa komisjon investeeringuteks ettenähtud regionaalabi asjakohasust summas 45 257 273 eurot (diskonteeritud väärtus) kinnitada. Komisjon teeb järelduse, et teatavaks tehtud abi osa puhul, mis ületab 17 miljonit eurot (st 28 257 273 eurot) on tegemist rahaga, mis eraldati abisaajale, ilma et sellega oleks edendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3 vastava eesmärgi saavutamist. Lisaks on komisjon seisukohal, et 28 257 273 euro suurusel lisasummal oleks negatiivne mõju ja see moonutaks tugevasti konkurentsi, eriti kuna konkurendid võiksid selle tagajärjel sarnastesse toodetesse tehtavate investeeringute ees tagasi kohkuda, mis tooks kaasa erainvestorite väljatõrjumise asjaomaselt turult.

5.8.4. Abi positiivne mõju

(190) Ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise kohaselt peab liikmesriik tõendama, et investeerimisprojekt aitab kaasa asjaomase piirkonna arengule (77), ja komisjon võib abi heaks kiita ainult juhul, kui selle positiivne mõju on tänu investeeringut ergutavale mõjule ja abi asjakohasusele suurema kaaluga kui selle negatiivne mõju (78).

(191) Komisjoni sõnul on Saksamaa tõendanud, et 17 miljoni euro suurusel abil on regionaalarengule positiivne mõju (79).

5.8.5. Abi negatiivne mõju konkurentsile

(192) Vastavalt ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punktile 40 (80) ei mõjuta abi teisel stsenaariumil põhineva analüüsi korral konkurentsi, kui investeering oleks tehtud ka ilma abita ja abi on proportsionaalne, kuna olemasolevad tegurid, nt abisaaja suur turuosa, jäävad samaks.

(193) Komisjonil oli 17 miljoni euro puhul võimalik kinnitada abi ergutavat mõju ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist. Kui abi piirdub selle summaga, ei too see konkurentsi mõttes kaasa negatiivseid tagajärgi.

5.8.6. Abi negatiivne mõju kaubandusele

(194) Regionaalabi mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust, sest see ajendab ettevõtjaid tegema investeeringuid teatud liikmesriikide abistatavatesse piirkondadesse, mitte teistesse sihtkohtadesse teistes liikmesriikides. Investeerimisprojekt Leipzigis ei toonud aga kaasa investeeringu äratõmbamist teise liikmesriigi abistatavast piirkonnast ega samavõrra ebasoodsas olukorras olevast Saksamaa piirkonnast. Alternatiivne asukoht […] jäeti varasel kavandamisetapil kvalitatiivsetel ja strateegilistel kaalutlustel kõrvale. Seega ei ole abi vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu ühtekuuluvuse eesmärkidega. Lisaks ei ole investeerimisprojekt seotud olemasoleva seadme üleviimisega Leipzigisse, nii et ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkt 54 ei kuulu kohaldamisele.

5.8.7. Abi positiivse ja negatiivse mõju kaalumine

(195) Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on 17 miljoni euro ulatuses selle eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, tuleb kaaluda selle positiivset ja negatiivset mõju.

(196) Uurimine on kinnitanud, et 17 miljoni euro suurune abimeede on võimaldanud viia investeerimisprojekt ellu ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt regionaalabi saamiseks kõlblik. Investeeringuga luuakse otseselt 800 töökohta, seepärast annab see regionaalarengusse suure panuse. Kuna otsusega valida investeerimiskohaks Leipzig ei seata ebasoodsamasse olukorda ühtegi piirkonda, kus abi ülemmäär on sama kõrge või kõrgem, ei ole see ühtekuuluvuse eesmärkidega vastuolus. Komisjoni hinnangul on investeering ebasoodsamas olukorras olevasse piirkonda liidu ühtekuuluvuse jaoks tähtsam kui sama investeering soodsamas olukorras olevasse piirkonda.

(197) Eeltoodud kaalutlusi silmas pidades leiab komisjon, et 17 miljoni euro suuruse abi positiivne mõju kaalub üles negatiivse mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning võimaliku sotsiaalse ja majandusliku mõju alternatiivses asukohas, mis paikneb soodsamas olukorras olevas piirkonnas.

(198) Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 68 ja võttes arvesse ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise alusel tehtud üksikasjalikku hindamist, leiab komisjon, et Saksamaa on esitanud tõendid selle kohta, et abi summas 17 miljonit eurot annab regionaalarengusse positiivse panuse. Komisjon teeb järelduse, et kuni 17 miljoni euro suurune abi on vajalik, et vallandada ergutav mõju investeeringu kasuks Leipzigis, ja et abimeetmest saadav kasu kaalub üles sellest tulenevad konkurentsimoonutused ja kahjustava mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

5.8.8. Võimalus anda abi kuni teatamise künniseni vastavalt üldisele grupierandi määrusele

(199) Komisjon lükkab tagasi Saksamaa väite, mille kohaselt piirdub tema õigus uurida kõnealuse abimeetme kokkusobivust siseturuga vastavalt ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatisele teatatud abisumma selle osaga, mis ületab üldise grupierandi määruse artikli 6 lõike 2 kohase teatamise künnise.

(200) Komisjon on kohustatud ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise alusel hindama põhjalikumalt nende abimeetmete ergutavat mõju ja asjakohasust, millele kohaldatakse süvahindamist, st teavitamiskohustuslikku regionaalabi suurtele investeerimisprojektidele, mis vastavad regionaalabi suuniste asjaomastele tingimustele.

(201) Seoses Saksamaa võimalusega anda ettevõtjale BMW AG abi, mille summa ei ületa üldise grupierandi määruse artikli 6 lõike 2 kohast teatamise künnist – siinsel juhul oleks see 22,5 miljonit eurot –, tuleb märkida, et ulatuslike investeerimisprojektide süvahindamise teatise punkti 56 joonealuses märkuses on vaid öeldud, et liikmesriik jätab endale selle võimaluse. See Saksamaa viidatud joonealune märkus ei tähenda, et komisjon oleks ise kohustatud regionaalabi kuni grupierandi raames kehtiva teatamise künniseni heaks kiitma.

(202) Järelikult on komisjonil õigus uurida Saksamaa teatatud abi kogusumma ergutavat mõju ja proportsionaalsust ja teha kindlaks, et abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui see piirdub 17 miljoni euroga.

6. JÄRELDUS

(203) Komisjon jõuab järeldusele, et investeeringuteks ettenähtud regionaalabi, mida Saksamaa kavatseb anda ettevõtjale BMW AG, on 17 miljoni euro ulatuses vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a siseturuga kokkusobiv.

(204) Puuduvad märgid sellest, et käesoleval juhul kehtiks seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 107 ettenähtud riigiabi keeluga mingi teine erandlik kord ja Saksamaa ei ole ka sellise erandliku korra olemasolu kinnitanud.

(205) Seetõttu on 28 257 273 euro suurune osa abist, millest Saksamaa on ettevõtja BMW AG toetamise eesmärgil teatanud, siseturuga kokkusobimatu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi 45 257 273 eurot, mida Saksamaa soovib anda ettevõtjale BMW AG investeeringu tegemiseks Leipzigisse, on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui see piirdub 17 miljoni euroga (2009. aasta hindades); seda ületav summa (28 257 273 eurot) ei ole siseturuga kokkusobiv.

Abi võib seetõttu anda ainult kuni 17 miljoni euro ulatuses.

Artikkel 2

Saksamaa edastab komisjonile

— kahe kuu jooksul pärast abi andmist ühe eksemplari abimeetme seisukohalt olulistest dokumentidest ja

— esitab kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist vastavalt teatatud väljamaksekavale üksikasjaliku lõpparuande.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 9. juuli 2014 Komisjoni nimel asepresident Joaquín ALMUNIA

(1) ELT C 363, 13.12.2011, lk 20.

(2) ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

(3) Ametliku uurimismenetluse käigus sai komisjonile teatavaks, et abisaaja oli samal ajavahemikul samas asukohas ellu viinud teise väga suure investeerimisprojekti. Seejärel esitas Saksamaa seoses eesseisva teise projektiga eelteate (SA. 37291 (13/PN)) eraldi teatamisele kuuluva abi kohta; seda teadet ei ole siiski komisjonile veel ametlikult esitatud. Kui teise investeerimisprojektiga seoses abist teatatakse, selgitab komisjon selle teate uurimise käigus välja, kas käesoleva ametliku uurimismenetluse esemeks olev elektriautode tootmise projekt ja teine investeerimisprojekt moodustavad ühe ühtse investeerimisprojekti regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses.

(4) Vt joonealune märkus 1.

(5) Uus investeerimiselement oli seotud plastpõrkeraudade tootmisega sisepõlemismootoriga madalama kompaktklassi autode jaoks (mudelid BMW 1 ja BMW X1). 3. veebruari 2012. aasta kirjaga ja sama kuupäeva e-kirjadega palus komisjon selle muudatuse kohta lisaandmeid, mille Saksamaa esitas 25. jaanuari ja 24. veebruari 2012. aasta kirjaga. 17. detsembril 2013 selgitas Saksamaa, et kõnealune investeering ei moodusta koos algselt teatatud projektiga (mudelite i3 ja i8 tootmiseks) ühtset investeerimisprojekti, vaid seda tuleb käsitada pigem teise projekti (vt joonealune märkus 3) osana, mille suhtes oli abist eelnevalt teatatud (SA. 37291 (13/PN)). Seetõttu jättis Saksamaa plastpõrkeraudade tootmiseks mõeldud investeerimisprojekti toetamise käesolevast teatest välja. 23. jaanuari 2014. aasta kirjaga paluti Saksamaalt lisaandmeid. Saksamaa täitis selle palve 11. veebruari 2014. aasta kirjaga. Plastpõrkeraudade tootmise investeerimisprojekt ei mõjuta rahastamiskõlblikke kulusid ega i3/i8 projektile antavat abi ja selleks investeeringuks antavat abi uuritakse teises seoses.

(6) Komisjoni 8. novembri 2006. aasta otsus riigiabi N 459/06 kohta – Regionaalabi suunised 2007–2013 – Regionaalabi kaart: Saksamaa (ELT C 295, 5.12.2006, lk 6).

(7) Nagu see kehtis esialgse teate päeval, st 30. novembril 2010.

(8) X 167/2008 – Saksamaa – Investeerimistoetuse seadus 2010 (ELT C 280, 20.11.2009, lk 7).

(*) Ärisaladus.

(9) Elektrisõidukitel ei ole kahte – mehaanilist ja elektrilist – ajamisüsteemi. Neid käitatakse eranditult elektrimootoriga, mida toidab akus salvestatud elekter. (Allikas: Deutsche Bank: Electric Cars: Plugged In Batteries must be included, 9. juuni 2008, lk 10.)

(10) Elektrivõrgust laetavatel hübriidajamiga elektrisõidukitel on nii tavakütusel töötav sisepõlemismootor kui ka elektriajam. Neid on võimalik laadida pistikust ja käitada piiratud sõidukauguse ulatuses sisepõlemismootorist sõltumata. Allikas: „Impacts of Electric Vehicles – Deliverable 1 – An overview of Electric Vehicles on the market and in development”, Delfti aruanne, aprill 2011, lk 30, http://www.cedelft.eu/publicatie/impactofelectricvehicles/1153.

(11) Regionaalabi suuniste eraldi teatatavat abi käsitlevate sätete kohaselt diskonteeriti nominaalsumma teatamise aasta alusel (2010). Kõik summad diskonteeriti selle aastani. Diskontomäär on kohaldatavate õigusnormide kohaselt 2,24 % ja see leiti teatamise ajahetke (1. jaanuari 2010) alusel kehtiva 1,24 % baasintressimäära alusel, millele lisati 100 baaspunkti; vrd http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(12) MCV investeeringuga seotud kulusid katab ainult osa sellest laenust.

(13) Regionaalabi suuniste punktis 65 on kirjas: „Kui liikmesriik tõendab, et abi saaja loob uue tooteturu, siis ei tule teostada punkti 68 alapunktides a ja b viidatud teste ning abi antakse punktis 67 esitatud tabeli alusel”.

(14) Komisjon tunnistas, et elektriautomudelid paistavad silma nii kõrge uuendustasemega, et sellega luuakse uudne toode, mis ei ole võrreldav minevikus toodetud sõidukitega, võttes eelkõige arvesse süsinikkiuga tugevdatud plastkere kasutamist. Siiski tõdes komisjon, et BMW ei ole ilmselt esimene ega ainuke selliste sõidukite tootja.

(15) Allikas: Deutsche Bank: „Electric Cars: Plugged In, Batteries must be included”, 9. juuni 2008. http://electricdrive.org/index.php?ht=a/GetDocumentAction/id/27929.

(16) On olemas hulk teenuseid osutavaid ettevõtjaid, kes koostavad autoturu kohta analüüse. Kõige nimekamate pakkujate hulka kuuluvad ISH Global Insight ja POLK. Liikmesriigid ja abisaajad tuginevad teabe edastamisel üldjuhul nende nõustamisettevõtete liigitusele. ISH Global Insight jagab sõiduautoturu 27ks üsna kitsalt piiritletud segmendiks. Iga segmendiga kasvab vastavalt keskmine hind, suurus ja mootori võimsus.

(17) Komisjon märgib algatamisotsuses (põhjendus 84), et 1 % prognoos elektriautode osa kohta autode koguturul võib olla teatud asjaoludel liiga konservatiivne, kuid juhib tähelepanu sellele, et Saksamaa ei suutnud esitada muud kolmandate isikute sõltumatut hinnangut.

(18) Abisaaja teatas, et [10 000–50 000] auto suurusest kogutoodangust on […] suurune tükiarv ette nähtud müügiks EMPs ja ülejäänud ühikud EMP-välistes riikides. Seda arvu kasutati abisaaja kogu EMPd hõlmava turuosa arvutamiseks, mille kohaselt on see segmendis B (elektriautod) [> 25 %] ([…] jagatud […]ga),