Liik Põhiomaduste kirjeldus

8. Ringluses olev raha Kohustuste liik „Ringluses olev raha” tähendab ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks. See liik hõlmab EKP ja RKPde emiteeritud pangatähti. Ringluses olevad mündid ei ole osalevates liikmesriikides rahaloomeasutuste, vaid keskvalitsuse kohustus. Mündid on siiski osa rahaagregaatidest ja tavaliselt kantakse see kohustus „Ringluses oleva raha” alla. Selle kohustuse vastaskirje kantakse „Muu vara” alla.

9. Hoiused Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused vm), mis vastavad I lisa 1. osa 1. jaos kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate / osakute emissioonist tulenevad summad. Aruandlusvormil esitatakse jaotused üleööhoiuste, kokkulepitud tähtajaga hoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste ja tagasiostulepingute kohta: a) hoiused ja laenud. „Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Laenude mõiste kohaselt on need rahaloomeasutuste saadud summad, mis ei ole struktureeritud „Hoiustena”. ESA 95-s eristatakse „laene” ja „hoiuseid” algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega). Aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse laenudeks, liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiuste näol esinevad kohustused”, kui neid ei tähista kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud „Hoiuste näol esinevate kohustuste” määratlusele. „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” liigitatud laenude osas rahaloomeasutustele esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused (st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa); siia kuuluvad RAde poolt saadud sündikaatlaenud; b) edasiandmisõiguseta võlainstrumendid. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks”. „Edasiandmisõiguseta” tähendab instrumendi puhul seda, et selle seadusliku omandi üleandmise suhtes kehtivad piirangud, mis tähendab, et neid ei saa turustada või – kuigi need on tehnilises mõttes kaubeldavad – ei saa nendega kaubelda korraldatud turu puudumise tõttu. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”; c) tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused. Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused”) tuleks liigitada „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka, kui nad esindavad rahaloomeasutustesse deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Kehtiva turutava alusel soovitatakse samuti, et andmeesitaja saadud tagatishoiused tuleks liigitada „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” ainult sel määral, mil rahaloomeasutus saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuse saadud tagatishoiuse osa tuleb anda edasi teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiuste näol esinevaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatishoiuste identifitseerimise (sest eri tüüpi tagatishoiuseid pannakse eristamata samale kontole) või rahaloomeasutusele edasilaenatavaid varasid andvate tagatishoiuste identifitseerimise. Nendel juhtudel võib need tagatishoiused liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka; riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod hoiuste näol esinevateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele. Usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei näidata rahaloomeasutuse statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud” liigis 2); d) rahaloomeasutuste emiteeritud aktsiad. Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: 1) emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitor-kreeditor suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest), ja 2) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele: — asjakohastes riigi õigusnormides ei ole ette nähtud emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda; — aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras makstakse nad tagasiostmisel välja nimiväärtuses, ja — rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate valdajad kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse emiteeritud instrumendile ei peeta lisakohustuseks. Selliste aktsiate müügiks ette nähtud etteteatamistähtaegadest lähtutakse aktsiate liigitamisel etteteatamistähtaegade kaupa instrumendiliigi „Hoiused” all. Neid etteteatamistähtaegu kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 4. Rahaloomeasutuste antud laenudega seotud sihtotstarbelised aktsiad tuleks liigitada hoiuste näol esinevateks kohustusteks, millel on sama tähtaeg kui nendega seotud laenul, st „Kokkulepitud tähtajaga hoiusteks” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks”, olenevalt vastava laenulepingu tähtajatingimustest. Kui väärtpaberi valdaja on rahaloomeasutus, tuleb rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad, mis on liigitatud hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, liigitada valdajaks oleva rahaloomeasutuse bilansis varade poolel laenuks; e) väärtpaberistamisega seotud kohustused. Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja / või muu vara vastaskirje, mida pole bilansist eemaldatud. Järgmist kirjet ei käsitleta kui hoiust: — usalduse alusel saadud vahendid (hoiused) (vt liik 2 „Usalduse alusel antud laenud”).

9.1. Üleööhoiused Hoiused, mis on sularahasse konverteeritavad ja / või mida on võimalik nõudmisel üle kanda pangatšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega või samalaadsete vahendite abil ilma oluliste viivituste, piirangute või sanktsioonideta. Siia kuuluvad: — saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad; — saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses „riistvaralise” või „tarkvaralise” e-rahaga (nt ettemaksekaardid); — laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks.

9.1.a Ülekantavad hoiused Ülekantavad on hoiused, mis kuuluvad „Üleööhoiuste” alla, mida saab nõudmisel vahetult üle kanda maksete tegemiseks muudele majandussubjektidele, kasutades tavalisi maksevahendeid (näiteks krediitkorraldus, otsedebiteerimine, või ka deebet- või krediitkaart, e-raha tehing, tšekid vm), ilma olulise viivituse, piirangu või trahvita. Ülekantavate hoiuste alla ei kuulu hoiused, mida saab kasutada ainult sularaha väljavõtmiseks, ja / või hoiused, millel olevaid vahendeid saab välja võtta või üle kanda ainult sama omaniku teise konto kaudu.

9.2. Kokkulepitud tähtajaga hoiused Mitteülekantavad hoiused, mida ei saa enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida või mida saab enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida ainult juhul, kui omaniku suhtes rakendatakse teatavat sanktsiooni. See kirje hõlmab ka riigi poolt reguleeritavaid säästuhoiuseid, kui tähtajaga seotud kriteerium ei ole asjakohane (on liigitatud üle kaheaastase tähtaja vööndisse). Automaatselt pikenevad finantstooted tuleb liigitada varaseima tähtaja järgi. Kuigi kokkulepitud tähtajaga hoiustel võib olla võimalus varasemaks tagasinõudmiseks pärast etteteatamist või need võivad olla tagasinõutavad olenevalt teatavatest sanktsioonidest, ei loeta neid omadusi liigitamisel asjakohaseks

9.2a/9.2b/9.2c Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine: a) hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida; b) hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib etteteatamisel tagasi saada enne kõnealuse tähtaja möödumist; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vajadust mööda andmeühikuteks 9.3a või 9.3b; c) hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada; d) tagatismaksed, mis tehakse ühe / ühe kuni kahe / kolme aasta jooksul lõpetatava tuletisinstrumendi lepingu alusel ja mis tähistavad krediidiriskiga seoses antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi; e) ühe dokumendiga tõendatud laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; f) edasiandmisõiguseta võlakirjad (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille on emiteerinud rahaloomeasutused ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; g) rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; h) väärtpaberistamisega seotud kohustused. Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja / või muu vara vastaskirje, mida ei ole bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga” liigi alla. Lisaks kuuluvad üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuste hulka: — hoiused (tähtajast olenemata), mille puhul intressimäärad ja / või muud tingimused on riigi õigusaktides kindlaks määratud ning mis on ette nähtud eriotstarbeks (nt eluasemekulude katmiseks) pärast kaheaastase tähtaja möödumist (ka siis, kui need kuuluvad nõudmise korral tagasimaksmisele).

9.3. Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused Mitteülekantavad hoiused, millel puudub kokkulepitud tähtaeg ja mida ei saa sularahasse konverteerida etteteatamisajata, enne mida ei ole hoiuse sularahasse konverteerimine võimalik või on võimalik ainult sanktsiooniga. Nende hulka kuuluvad hoiused, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendataks siseriiklike tavade kohaselt sanktsioone ja piiranguid (liigitatakse kuni kolmekuulise tähtaja vööndisse), ning investeeringute kontod, millel puudub etteteatamistähtaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud (liigitatakse üle kolmekuulise tähtaja vööndisse).

9.3a/9.3b Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine: a) kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamisajaga; kui hoiust on võimalik välja võtta enne kõnealust etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), rakendatakse väljavõtmise suhtes sanktsiooni; b) kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, sellest üle kahe aasta. Lisaks kuuluvad kuni kolmekuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste hulka: — mitteülekantavad arveldushoiused ja muud liiki jaehoiused, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendatakse olulisi sanktsioone ja piiranguid. Samuti hõlmavad hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga üle kolme kuu (millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga, kui see on kohaldatav), — investeerimiskontosid, mille puhul puuduvad etteteatamistähtaeg ja kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud.

9.4. Repotehingud Andmeesitajate poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite eest (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) saadud raha vastaskirje. Summad, mida andmeesitajad on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada „tagasiostulepingute” alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte võimalus. See tähendab, et andmeesitajatele jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja kasuvõimalused. Järgmised repo-tüüpi tehingute variandid liigitatakse „tagasiostulepingute alla”: — summad, mis on saadud kolmandale isikule võlakirjalaenu vormis (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; — summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest. Repo-tüüpi tehingutes kasutatavad väärtpaberid kirjendatakse vastavalt varaliigi 3 „Väärtpaberid, v.a aktsiad” all sätestatud eeskirjadele. Selle kirje alla kuuluvad ka tehingud kulla ajutiseks üleandmiseks sularahatagatise vastu.

10. Rahaturufondide aktsiad / osakud Rahaturufondide emiteeritud aktsiad ja osakud. Vt määratlus I lisa 1. osa 2. jaos.

11. Emiteeritud võlakirjad Väärtpaberid, v.a andmeesitajate emiteeritud osakud või rahaturuväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarvestada ning mis ei anna valdajale emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Siia kuuluvad: a) väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja / või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; b) andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks” (vt ka liik 9); c) rahaloomeasutuste antud allutatud võlga käsitletakse rahandus- ja pangandusstatistikas samuti nagu muid rahaloomeasutuste tekitatud võlgu. Seega liigitatakse väärtpaberite kujul antud allutatud võlg „Emiteeritud võlakirjade” alla, samas kui rahaloomeasutuste poolt hoiuste või laenude kujul antud võlg liigitatakse „Hoiuste näol esinevate kohustuste” alla. Kui rahaloomeasutuse antud kõik võlad esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlakirjade” alla põhjendusel, et allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlgu ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid” alla; d) hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks: — kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalustega, — kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja / või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul.

11a/11b/11c Võlakirjad esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine: a) rahaloomeasutuste emiteeritud kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; b) rahaloomeasutuste antud allutatud laenud võlakirjade kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta.

11d sellest võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat RAde poolt emiteeritud hübriidinstrumendid algtähtajaga kuni kaks aastat, mille lepingust tulenev lunastamisväärtus emiteerimisvääringus tähtaja lõppemisel võib olla alla esialgse investeerimissumma, kuna tegemist on võla ja tuletisinstrumendi omaduste ühendamisega.

12. Kapital ja reservid Aruandlusvormil hõlmab see liik summasid, mis tekivad andmeesitajate aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused rahaloomeasutuses ja üldjuhul õigus saada osa asutuse kasumist ja asutuse likvideerimise korral osa omavahenditest. Samuti kuuluvad sellesse liiki vahendid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeesitajad on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Siia kuuluvad: a) aktsiakapital; b) jaotamata kasum ja vahendid; c) eri- ja üldprovisjonid laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks (võib kirjendada raamatupidamiseeskirjade kohaselt).