KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

8. juuni 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

(Oolde (KPN))

(2018/C 199/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 2 ja leidis, et kõnealuse määruse artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja viide nimetuse „Oolde“ (KPN) tootespetsifikaadi avaldamise kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus täpsustatud nimetuse kaitse suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

KOONDDOKUMENT

„OOLDE“

PDO-NL-02230

Taotluse esitamise kuupäev: 18.8.2016

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Oolde

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

3. Liköörvein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

16. Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. veinikategooria, vein: Punane, täidlane, puuviljane

VIINAMARJASORDID: Regent või Pinotin või Cabertin, või kõnealuste sortide kuvee (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

Regent Barrique: värvus: punane; lõhn: kergelt animaalsete nootidega vürtsikas; maitse: aroomipalett, sh konservpuuvili ja raske mahl, pehmed tanniinid

Pinotin Barrique: värvus: punane; lõhn: vürtsikas, kontsentreeritud, tihe puuviljamahl; maitse: tumepunased puuviljad (nt hapukirsid), maitse suurepärane kestus

Cabertin Barrique: värvus: punane; lõhn: metsamarjad, pähklid ja must sõstar; maitse: sellised tumepunased marjad nagu mustikad, rikkalik järelmaitse

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus;

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 0,5–6 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11,5 Minimaalne üldhappesus 63,84 milliekvivalenti liitri kohta

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, puuviljane

VIINAMARJASORDID: Cabernet Blanc

Organoleptilised omadused:

Värvus: valge

Lõhn: õuna ja greibi värsked lõhnad

Maitse: happesuse ja maitse suurepärase kestuse meeldiv tasakaal

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus;

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 1–8 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10,5 Minimaalne üldhappesus 77,14 milliekvivalenti liitri kohta

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, täidlane

VIINAMARJASORDID: Solaris

Organoleptilised omadused:

Värvus: valge

Lõhn: vanilli ja röstsaia noodid, küps puuvili

Maitse: algselt täidlane, järelmaitses peene kooresus, piisava mineraalsuse ja happesusega

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus;

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 1–8 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11,5 Minimaalne üldhappesus 77,14 milliekvivalenti liitri kohta

1. veinikategooria, vein: roosa, täidlane, puuviljane

VIINAMARJASORDID: Regent või Pinotin või Cabertin, või kõnealuste sortide kuvee (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

Värvus: roosa

Lõhn: maasikad ja tsitruskeedis

Maitse: tihe mahlane puuvili, kergelt magus ja värske järelmaitse

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 1–8 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10 Minimaalne üldhappesus 63,84 milliekvivalenti liitri kohta

3. veinikategooria, liköörvein: punane

VIINAMARJASORDID: Regent või Pinotin või Cabertin, või kõnealuste sortide kuvee (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

Värvus: punane

Lõhn: magus, punased/mustad marjad, kergelt vürtsikas

Maitse: küps, vürtsikas

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus;

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 50–100 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 18 Minimaalne üldhappesus 63,84 milliekvivalenti liitri kohta

3. veinikategooria, liköörvein: valge

VIINAMARJASORDID: Solaris

Organoleptilised omadused:

Värvus: valge

Lõhn: küps puuvili

Maitse: täidlane, puuviljane

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 50–100 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 18 Minimaalne üldhappesus 63,84 milliekvivalenti liitri kohta

5. veinikategooria, kvaliteetvahuvein: valge, täidlane, puuviljane

VIINAMARJASORDID: Cabernet Blanc

Organoleptilised omadused:

Värvus: valge

Lõhn: õuna ja greibi värsked lõhnad

Maitse: happesuse ja maitse suurepärase kestuse meeldiv tasakaal, algselt peene maitsebuketiga rohune

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus;

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 2–12 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10,5 Minimaalne üldhappesus 79,8 milliekvivalenti liitri kohta

8. veinikategooria, poolvahuvein: roosa

VIINAMARJASORDID: Regent või Pinotin või Cabertin, või kõnealuste sortide kuvee (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused:

Värvus: roosa

Lõhn: maasikad

Maitse: peen magusus ja värske järelmaitse

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus;

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr

Suhkrusisaldus on 1–8 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 9 Minimaalne üldhappesus 77,17 milliekvivalenti liitri kohta

16. veinikategooria, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein:

VIINAMARJASORDID: Solaris

Organoleptilised omadused:

Värvus: valge

Lõhn: tagasihoidlik, peaaegu lämbe, litši ja küpse pirni nootidega

Maitse: peen värske maitse

Analüütilised omadused:

kõik omadused on kooskõlas ELi määrustes/Madalmaade ministri määrustes esitatud määratlustega.

— Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

— Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus

— Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus

— Maksimaalne rikastamise, hapetustamise ja heakskiidu saamise korral hapestamise määr.

Suhkrusisaldus on 20–80 grammi liitri kohta.

Üldised analüütilised omadused

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 12 Minimaalne üldhappesus 73,15 milliekvivalenti liitri kohta

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

1. veinikategooria, vein: punane, puuviljane, täidlane

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva ning laagerdumine puidust vaatides 5–17 kuud

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, puuviljane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

1. veinikategooria, vein: valge, kuiv, täidlane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti), osaline laagerdumine puidust vaatides 2–6 kuud

1. veinikategooria, vein: roosa, täidlane, puuviljane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti)

3. veinikategooria, liköörvein: punane

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva ning veinialkoholi lisamisega laagerdumine puidust vaatides vähemalt kaks aastat

3. veinikategooria, liköörvein: valge

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva ning veinialkoholi lisamisega laagerdumine puidust vaatides vähemalt kaks aastat

5. veinikategooria, kvaliteetvahuvein: valge, täidlane, puuviljane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti), teine kääritamine pudelis (traditsiooniline meetod)

8. veinikategooria, poolvahuvein: roosa

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (v.a temperatuuri tõus kääritamise alguses ja veinide puhul, mis ei kääri kergesti), karboniseeritud villimise käigus

16. veinikategooria, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein: valge

Veinivalmistuse eritavad

Hiline saagikoristus, vähemalt 110 Oechsle kraadi, külmkääritusega veinivalmistamine

b. Maksimaalne toodang

Punane, Regent

65 hektoliitrit hektari kohta

Punane, Pinotin

65 hektoliitrit hektari kohta

Punane, Cabertin

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Cabernet Blanc

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Solaris

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge, Solaris, üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Oolde“ hõlmatud piirkonna määratlus ja piirid (omavalitsusüksus Lochem).

Määratletud geograafiline piirkond on Oolde, mis on osa Lochemi omavalitsusüksusest.

Oolde on maakond Gelderlandi provintsi Lochemi omavalitsusüksuses.

Maakondade nimed ja arusaamad on kohalike elanike hulgas väga elujõulised.

Oolde maakonna kogupindala on 658 hektarit.

Oolde maakond on põhja- (Dortherbeek) ja lõunaosas (Molenbeek) määratletud vooluveekogudega. Läänes piirneb määratletud piirkond Gorsseli omavalitsusüksuse algse halduspiiriga. Idas kulgeb piir paralleelselt Lindenbergsdijki, Stoomdijki ja Broekdijki tammi nõlvadega.

Kaitstud päritolunimetusega „Oolde“ hõlmatud piirkonnas on iseloomulikud ojapõhja savised peeneteralised liivmullad, mis on viinamarjakasvatuse jaoks olulise tähtsusega.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Pinotin N

Cabertin N (VB-91–26-17)

Cabernet Blanc B (VB-91–26-1)

Solaris

Regent N

8. Seos(ed)

Mullastik

Oolde maakonna mullastiku tekstuur on üsna keerukas – üksteist katvad eri tüüpi mulla kihid vahelduvad omavahel.

Kaitstud päritolunimetusega „Oolde“ hõlmatud piirkonnas on viinamarjakasvatuse jaoks olulise tähtsusega iseloomulikud ojapõhja savised peeneteralised liivmullad (10–50 %), mille mineraalmullakiht on õhem kui 50 cm ja saviosakesi kuni 12 %.

Kliima ja keskkond

Twentega piirnevas Oolde maakonnas olid ajavahemikul 1971–2000 viinamarjakasvatuseperioodil maist septembrini seotud keskmised kliimanäitajad järgmised.

— Keskmine temperatuur: 15,0 °C (15,2)

— Keskmine miinimumtemperatuur: 9,7 °C (10,5)

— Keskmine maksimumtemperatuur: 19,9 °C (19,7)

— Keskmine suhteline õhuniiskus: 78,8 %, (78,8 %)

— Keskmine sademete hulk: 64,9 mm, (64,9 mm) kuus

— Päikesevalgust keskmiselt: 174,2 tundi (185,1 tundi) kuus.

Tänu veidi madalamale öisele temperatuurile on võimalik valmistada värskeid, puuviljaseid veine.

Viinamarjasordid

Määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatavad ja toote „Oolde“ (KPN) tootmiseks kasutatavad viinamarjasordid on valge veini puhul Cabernet Blanc ja Solaris ning punase veini puhul Regent, Pinotin ja Cabertin. Rahvusvahelise viinapuusortide kataloogi (Vitis International Variety Catalogue (VIVC)) andmebaasis on kõnealused sordid ametlikust klassifitseerimisteabest lähtuvalt klassifitseeritud hariliku viinapuuna (Vitis vinifera). Kõnealused sordid on kantud ka Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (Office International de la Vigne et du Vin) kehtivasse loetelusse.

Inimtegurid (viinamarjade kasvatamine ja veinivalmistamine)

Enne istutamist valitakse hoolikalt sellised viinamarjasordid, mis kasvavad hästi nimetatud kasvukohtade piirkonnas ja annavad küllusliku aroomiga viinamarju. Mullastiku analüüsi alusel valitakse iga sordi jaoks välja kõige sobivamat tüüpi pookealused. Kinnitatud andmetele tuginedes on väljavalitud sordid tavaliste haiguste suhtes suurema vastupanuvõimega, mida optimeeritakse kogu aasta jooksul taime pideva jälgimise ja plaanipärase kaitsmisega. Sellega suurendatakse märgatavalt viljelemise jätkusuutlikkust.

Viinamarjaistanduses istutatakse taimed põhja-lõuna suunal ridadesse nii, et need saaks võimalikult palju päikesevalgust. Ridade vahe on 2,15 meetrit. Selleks et iga taim saaks mullast piisavalt toitaineid, on taimedevaheline kaugus 0,9–1,25 meetrit (umbes 2,2 ruutmeetrit taime kohta).

Kasvatamisel kasutatakse Guyot' meetodit, mille puhul kasvatatakse lehestikuseina vertikaalselt ning võrseid toetavad horisontaalsed trossköied. Talvine lõikamine toimub käsitsi, et välja valida kõige paremad aastased võrsed, ning pungad moodustuvad uuel kasvuperioodil. Kasvuperioodil kärbitakse lehestikuseina masinaga. Kobarate ümber harvendatakse lehestikku spetsiaalselt (käsitsi või masinaga) nii, et võimalikult palju päikesesoojust jõuaks kobarateni ja need kuivaksid pärast vihma kiiresti. Oskuslikult pügatud lehestik soodustab viinamarjas suhkrute moodustumist ja kobarate valmimist. Kui kobarad hakkavad värvi muutma harvendatakse neid selliselt, et allesjäänud kobarad saavad paremini küpseda (suhkrud, aroomid). Üheks näitajaks viinamarjade nõuetekohase küpsuse ja aroomi saavutamise kindlaksmääramisel on mulla ja lehestiku tasakaalustatud väetamine. See tagatakse iga-aastase mullanalüüsiga pinna iga hektari 20 punkti kohta, millele järgneb kohandatud väetamiskava koostamine. Lehestikku väetatakse asjakohasel ajal selleks, et vältida vaegusi, nt magneesiumipuudust.

Üks kõige olulisemaid otsuseid on viinamarjade koristamise aja kindlaksmääramine. Küpsemisprotsessi (suhkrute, hapete ja aroomide kujunemine) jälgitakse väga hoolikalt Oechsle kraadide ja pH mõõtmise ning viinamarjade seisukorra visuaalse hindamisega. Viinamarju koristatakse täielikult käsitsi, mille käigus valitakse välja ainult kvaliteetsed marjad, et oleks võimalik toota kvaliteetveini. Otsus koristamise aja kohta tuleb teha kiiresti, et see aeg ei oleks liiga varane või hiline, vaid optimaalne. Kohe pärast koristamist jahutatakse viinamarjad (ligikaudu 4 °C) viinamarjaistanduse lähedal, et viinamarjade hea seisund säiliks ka veinitootmiskohta transportimise ajal.

Valget ja roosat veini valmistatakse külmkääritamise teel, et saada iseloomulikult värsket, puuviljast veini. Punast veini laagerdatakse tammevaatides, et kujuneks selle veini täidlasem maitse. Valge veini täidlasema maitse kujunemiseks võib ka seda veini lühikest aja jooksul laagerdada puidust vaatides.

Kõnealuste veinide valmimisel on oluline osa ka veinitootjate ja asjatundjate tihedal koostööl.

Veini võib valmistada kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnas või selle lähedal asuvas omavalitsusüksuses Hof van Twente.

Põhjuslik seos

Veini kvaliteet sõltub olulisel määral kliima, mulla, viljelemise ja veinivalmistamise koostoimimisest.

Kliima (kontinentaalne) aitab saavutada viinamarjade nõutava küpsusastme. Veidi madalamad temperatuurid sügisel tagavad hapete piisava vähenemise, siiski säilivad aga veini iseloomulik värskus ja puuviljane maitse.

Veidi madalamad temperatuurid sügisel tagavad hapete piisava vähenemise, kuid küllaldasel määral happesust, et säilitada magususe ja happesuse tasakaal, mis on oluline veini iseloomuliku värskuse ja puuviljase maitse kujunemisel.

Piirkonna muld on nn ojapõhja muld, milles on palju savi ja 5–10 % orgaanilist ainet. Liivsavimuld sobib ideaalselt viinamarjakasvatuseks, sest see seob hästi niiskust ja toitaineid. Tänu sellele kujuneb viinamarjade aroom täielikult välja ning on tagatud täidlase, jõulise veini saamine.

Liivsavimuld säilitab niiskust pikema aja jooksul, mis on vajalik mullas sisalduvate toitainete imendumiseks taime ja viinamarjadesse ning seda eelkõige ka kuivadel perioodidel. Taime varustatakse kõnealuste toitainetega viinamarjade küpsemise ajal ja tagatakse sellega suhkrute ja aroomide täielik kujunemine.

Sel viisil valminud viinamarjad on olulised suupärase ja kestva järelmaitsega veini valmistamiseks.

Seda liiki vein sobib ideaalselt vaadis laagerdamiseks, et lasta sel edasi valmida.

Lisaks kliima- ja mullatingimustele mõjutavad veini kvaliteeti ka viinamarjakasvatajate ja veinitootjate teadmised ja valikud: sordi valimine, viinamarjaistanduse kujundamine, väetamine, kasvatusmeetodid (lehestikuseina hooldamine, kobarate harvendamine), istanduse olukorra jälgimine ja küpsemisprotsess, koristusaja kohta otsuse tegemine, korjamise käigus marjade valimine ning veini valmistamine (külmkääritamine, puuvaatides laagerdamine).

Teadlikult tehakse koostööd gastronoomia ja veinikauplemise asjatundjatega, kes annavad oma panuse kvaliteetveini valmimisse.

Kõnealune põhjuslik seos toimib veini, kvaliteetvahuveini, poolvahuveini, liköörveini ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini puhul. Nimetatud veinidest kaks viimast on inimeste tegevustest kõige rohkem mõjutatud.

Toodetavate veinide sellised organoleptilised ja analüütilised omadused nagu valge ja roosa veini värske puuviljamaitse ning punase veini mahe tanniinimaitse on mulla, kliima ja inimtegurite vahelise seose tulemus.

9. Olulised lisatingimused

Õigusraamistik:

KPNide ja KGTdega tegeleva asutuse poolt, kui see on liikmesriigis ette nähtud.

Lisatingimuse liik:

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus:

Veini võib valmistada kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnas või selle lähedal asuvas omavalitsusüksuses Hof van Twente.

Link tootespetsifikaadi juurde

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2016/08/Productdossier-Oolde.pdf