LISA

„Barbera d’Asti“

PDO-IT-A1398-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 2.12.2014

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSE TAOTLUS

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1. Barbera d’Asti DOCG (KPN) tootespetsifikaadi muudatus – Nizza allpiirkonnale osutavate viidete väljajätmine

Tootespetsifikaadi muudatus, mis hõlmab määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punkti d kohase koonddokumendi mitut muudatust.

Artikkel 1. Nimetused ja veinid. Lõigetest 1 ja 2 on välja jäetud viited Nizza allpiirkonnale. Koonddokumendis on punktidest 2.4, 2.5 ja 2.5.2 välja jäetud viited Nizza allpiirkonnast pärit veinidele. Need on vormilised muudatused, mis tulenevad taotlusest muuta Nizza allpiirkond märkega „DOCG“ (Denominazione di Origine Controllata e Garantita) (KPN) tähistatavaks omaette piirkonnaks (vastavalt seadusandliku dekreedi nr 61/2010 artikli 4 lõikele 5), mis vormistati vastavat nimetust „Nizza“ DOCG (KPN) puudutava kaitsetaotlusega (vt toimik PDO-IT-01896).

Muudatus on seotud „Nizza“ DOCG (KPN) (PDO-IT-01896) kaitsetaotlusega ja spetsifikaadi artiklis 3 osutatud Barbera d’Asti DOCG (KPN) veinide tootmispiirkonnaga. Nizza allpiirkond kujutas endast tegelikult Barbera d’Asti DOCG (KPN) veinide täiendavat geograafilist kvalifitseerimist ja seda käsitleti seega eraldi lisatavas spetsifikaadis ning selle väljajätmine ja muutmine omaette piirkonnaks „Nizza“ DOCG (KPN) ei muuda midagi Barbera d’Asti DOCG (KPN) veinide tootmispiirkonnas. Seega rõhutatakse, et artiklis 3 kirjeldatud kõnealune tootmispiirkond hõlmab ka „Nizza“ DOCG (KPN) spetsifikaadis määratletud tootmispiirkonda, nagu see senini hõlmas Nizza allpiirkonda. See on täielikus kooskõlas kaitstud päritolunimetusi ja kaitstud geograafilisi tähiseid käsitlevate kehtivate ELi ja Itaalia õigusaktidega, millega lubatakse kahe või enama nimetuse samaaegset olemasolu ühes piirkonnas, tingimusel et neid reguleeritakse eraldi. Seoses sellega saavad tootjad igal aastal saagikoristuse ajal valida, millist KPNi veini igas viinamarjaistanduses toota (mõistagi tingimusel, et nad järgivad asjaomases spetsifikaadis sätestatud tehnilisi ja tootmisomadusi).

2.2. Artikkel 4. Viinamarjakasvatusnormid

Lõige 2. Tootespetsifikaadi muudatus: kehtestatud on erakorralise niisutamise võimalus, lisades teksti „keelatud on kõik ajatusvõtted“ järele teksti „lubatud on erakorraline niisutamine“. See muudatus on ajendatud ilmastikutingimuste muutumisest viimastel aastatel, mida iseloomustavad vähene sademete hulk ning kõrged keskmised ja maksimumtemperatuurid suvel, mis on põhjustanud erinevates mägipiirkonna mulla- ja ilmastikutingimustes ulatuslikku veepuudust. Erakorralise niisutamise lubamine võimaldab vajaduse korral tõkestada kahjulikku mõju viinamarjade kvaliteedile ja noortaimede arengule.

Lõige 4. Tootespetsifikaadi muudatus: tekstis „Kehva saagiga aastal […] Piemonte piirkondlik omavalitsus vajaduse korral…“ jäetakse välja sõnad „vajaduse korral“.

See on vormiline muudatus, kuna piirkondlik omavalitsus sekkub saagikuse vähendamise korral iga kord, kui saak on kehv. Sõnad „vajaduse korral“ on seetõttu tarbetud ja on välja jäetud, ilma et see muudaks lõike mõtet.

2.3. Artikkel 5. Veinivalmistusnormid

Lõige 4. Tootespetsifikaadi muudatus: veinide laagerdamisaja kontekstis jäetakse puidu kasutamist käsitlevas tabelis väljendist „sellest puidust vaatides (igas suuruses tammevaatides)“ välja täiend „tamme“.

Seda seetõttu, et kuigi tootjad seavad tänapäeval alati eesmärgiks tippkvaliteediga tooted, peab neil olema võimalus valida muud liiki puitu, mida nad peavad oma veinide rafineerimisel sobivamaks. Igal juhul ei nõuta kaitstud päritolunimetusi ja kaitstud geograafilisi tähiseid käsitlevate ELi õigusaktidega, et tootespetsifikaatides märgitaks, millistest botaanilistest liikidest puit saadakse. Ainus ELi õigusnorm, millega seda teemat reguleeritakse, on määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 66 lõige 2 ja XVI lisa, milles lubatakse märgisel kasutatavate võimalike väljendite seas kasutada ka selliseid väljendeid nagu „vaadis küpsenud“ ja „vaadis laagerdatud“, st selle botaanilise liigi nimetuseta, millest puit on saadud.

Lõike 4 viimane lõik. Tootespetsifikaadi muudatus: pärast teksti „Vaatidesse võib lisada sama veini“ on lisatud sõnad „samast aastakäigust“.

Peeti kasulikuks täpsustada, et laagerdamise ajal vaatidesse lisatav vein peab olema sama aastakäigu sama tüüpi vein.

Artikli 5 lõige 2. Tootespetsifikaadi muudatus: tekstis „viinamarjade asjaomane saagikus kilogrammides hektari kohta, nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 3“ on mõõtühik „kilogramm“ (kg) muudetud mõõtühikuks „tonn“ (t).

See on vormiline muudatus, mille eesmärk on viia mõõtühik kooskõlla mõõtühikuga artikli 4 lõikes 3, millele osutatakse ja milles on märgitud viinamarjade saagikus tonnides.

2.4. Artikkel 6. Tarbimisomadused

Spetsifikaadi muudatus. Välja on jäetud järgmine lõige: „2. Põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeerium võib oma dekreediga muuta üldhappesuse ja suhkruvaba ekstrakti piirmäärasid.“

See on vormiline muudatus, sest nimetatud võimalus ei vasta enam kehtivatele õigusaktidele.

2.5. Artikkel 7. Nimi ja esitus

Artikli 7 lõige 3. Tootespetsifikaadi muudatus: välja on jäetud järgmine taane:

„Märgisel peab olema esitatud sõna „Vigna“ [viinamarjaistandus], millele järgneb asjaomane kohanimi või traditsiooniline nimi, kasutades tähemärgi suurust, mis on kuni 50 % „Barbera d’Asti“ DOCG (KPN) puhul kasutatud tähemärgi suurusest.“

Selle muudatuse eesmärk on hoida kõrvale kõnealuste sõnade (Vigna + kohanimi) märkimise piiravatest eeskirjadest, viidates selle asemel üldistele riiklikele ja ELi eeskirjadele ning lubades seega kõnealust tähist, mis on veinitootjat eristav põhitunnus, rohkem esile tõsta.

2.6. Artikkel 8. Pakendamine

Artikli 8 lõige 1. Tootespetsifikaadi muudatus: vormiline muudatus, millega nõutakse mahutite mahu märkimist sentiliitrite asemel liitrites kooskõlas mõõtühikute standardsüsteemiga. Samal ajal kehtestatakse säte kõigi suuruste kohta vahemikus 0,187–12 liitrit, säilitades 2-liitrise mahu erandi, kuid lisades mõned suuremad mahud, mida varem tohtis kasutada üksnes müügiedenduse eesmärgil.

See põhineb kaubanduslikel nõuetel, mille eesmärk on võimaldada toote paigutamist eri turusegmentidesse. Eelkõige võimaldab mahukamate pudelite kasutamine parandada nii veini kvaliteeti (loob pudelis laagerdamiseks optimaalsed tingimused) kui ka kuvandit, sest need mahutid on väga väärtuslikud ja vastavad veini mainele.

Artikli 8 lõige 3. Tootespetsifikaadi muudatus: pudelite sulgemise vahendid on kindlaks määratud vastavalt kehtivatele õigusaktidele, keelates vaid kroonkorkide kasutamise Barbera d’Asti ja Barbera d’Asti Superiore veinide puhul. Lisaks sellele on nimetusega „Vigna“ ja allpiirkonna tähisega kvalifitseeritud veiniliikide puhul lubatud kasutada ainult looduslikke korke.

Selle põhjuseks on vajadus vältida ülemäära piiravaid meetmeid DOCG (KPN) suurtes kogustes toodetavate põhiliikide suhtes ja eristada selle asemel mainekamate liikide kuvandit, mille puhul viidatakse ainult looduslikke korke kasutades konkreetsele viinamarjaistandusele ja/või allpiirkonnale.

2.7. Barbera d’Asti DOCG (KPN) spetsifikaadi muutmine. Tootespetsifikaadi lõpus oleva lisa läbivaatamine (eeskirjad järgmiste allpiirkondade kohta: Nizza, Tinella, Colli Astiani või Astiano)

Tootespetsifikaadi muudatus, mis hõlmab määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punkti d kohase koonddokumendi mitut muudatust.

Läbi on vaadatud tootespetsifikaadi lõpus olev lisa ja välja on jäetud Nizza allpiirkonda käsitlevad eeskirjad.

Nimetuse „Nizza“ DOCG (KPN) (PDO-IT-01896) kaitsetaotluse kohaselt muudeti lisa ja alles jäeti ainult Tinella ja Colli Astiani või Astiano allpiirkondi käsitlevad eeskirjad.

Nizza allpiirkond kujutas endast tegelikult Barbera d’Asti DOCG (KPN) veinide täiendavat geograafilist kvalifitseerimist ja selle väljajätmine ei muuda midagi Barbera d’Asti tootmispiirkonnas.

See on täielikus kooskõlas kaitstud päritolunimetusi ja kaitstud geograafilisi tähiseid käsitlevate kehtivate ELi ja Itaalia õigusaktidega, millega lubatakse kahe või enama nimetuse samaaegset olemasolu ühes piirkonnas, tingimusel et neid reguleeritakse eraldi.

Seoses sellega saavad tootjad igal aastal saagikoristuse ajal valida, millist KPNi veini igas viinamarjaistanduses toota (mõistagi tingimusel, et nad järgivad asjaomases spetsifikaadis sätestatud tehnilisi ja tootmisomadusi).

2.8. Õigusaktide viidete ajakohastamine

Spetsifikaadi artikli 4 lõike 3 ja artikli 7 lõigete 3 ja 10 ning koonddokumendi (tõendavad dokumendid) vormilised muudatused.

Muudetud on viiteid õigusaktidele. Tootespetsifikaadis olev viide „seadusandlikule dekreedile nr 61/2010“ on asendatud viitega „seadusele nr 238/2016“. Tõendavatele dokumentidele on lisatud eespool nimetatud seadus nr 238/2016, millega kehtestatakse määrustes (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1306/2013, komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1149 ning komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1150 osutatud veinitoodete tootmise, turustamise, päritolunimetuste, geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistamise ja esitlusvälimuse, haldamise, kontrollimise ja karistuste siseriiklikud eeskirjad.

KOONDDOKUMENT

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Barbera d’Asti

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Barbera d’Asti, Barbera d’Asti Superiore

Värvus: rubiinpunane, laagerdudes kaldub omandama granaatpunast varjundit.

Aroom: intensiivne ja eristuv, laagerdudes kaldub omandama eeterlikku varjundit.

Maitse: kuiv, ühtlane, täidlane; korraliku laagerdamise korral harmoonilisem, meeldiv, täidlane.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,0 %; tähisega „Superiore“ või „Vigna“ veinidel 12,5 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 24 g/l; tähise „Superiore“ puhul: 25 g/l.

Kõik analüütilised parameetrid, mida ei ole allolevas tabelis esitatud, vastavad riiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirväärtustele.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

Barbera d’Asti Superiore, mis pärineb määratletud Tinella ja Colli Astiani või Astiano allpiirkondadest

Värvus: rubiinpunane, laagerdudes kaldub omandama granaatpunast varjundit.

Aroom: intensiivne ja eristuv, laagerdudes kaldub omandama eeterlikku varjundit.

Maitse: kuiv, ühtlane, täidlane; korraliku laagerdamise korral harmoonilisem, meeldiv, täidlane.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,0 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l.

Kõik analüütilised parameetrid, mida ei ole allolevas tabelis esitatud, vastavad riiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirväärtustele.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: 5,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

Laagerdamine

Veinivalmistuse eritava

Barbera d’Asti, sealhulgas tähisega „Vigna“: laagerdamine peab kestma viinamarjade korjamise aasta 1. novembrist alates vähemalt neli kuud.

Barbera d’Asti Superiore, sealhulgas tähisega „Vigna“: laagerdamine peab kestma viinamarjade korjamise aasta 1. novembrist alates vähemalt 14 kuud, vähemalt kuus kuud sellest puidust vaatides.

Barbera d’Asti Tinella ja Colli Astiani või Astiano allpiirkonnas: laagerdamine peab kestma viinamarjade korjamise aasta 1. oktoobrist alates vähemalt 24 kuud, vähemalt kuus kuud sellest puidust vaatides ja kuus kuud pudelis.

Vaatide vahepealne täitmine

Veinivalmistuse eritava

Vaatidesse võib kogu kohustusliku laagerdamisaja vältel lisada kuni 10 % ulatuses kogumahust sama aastakäigu veini, mida võib säilitada muudes mahutites kui puidust vaadid. Selle toimingu eesmärk on tagada, et vaadid või muud veinimahutid on alati pilgeni täis; vein, mis laagerdamise ajal aurustub ja/või mille maht väheneb temperatuuri langemise tõttu, asendatakse sama liiki veiniga kui mahutis olev vein.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritava

Rikastamine on lubatud Barbera d’Asti veini eri liike käsitlevates kehtivates õigusaktides kehtestatud piirmäärade ja meetodite kohaselt.

Piirang: Tinella allpiirkonna tähisega Barbera d’Asti Superiore veinide alkoholisisaldust võib suurendada kuni 0,5 %, samal ajal kui Colli Astiani või Astiano allpiirkonna tähisega Barbera d’Asti Superiore veinide alkoholisisaldust võib suurendada kuni 1 %.

5.2. Maksimaalne saagikus

Barbera d’Asti ja Barbera d’Asti Superiore

63 hektoliitrit hektari kohta

Barbera d’Asti Superiore, mis pärineb määratletud Tinella ja Colli Astiani või Astiano allpiirkondadest

49 hektoliitrit hektari kohta

Tähisega „Vigna“ Barbera d’Asti ja Barbera d’Asti Superiore

56 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Barbera d’Asti DOCG (KPN) veinide tootmispiirkond hõlmab järgmisi kohalikke omavalitsusi:

Asti provints:

Agliano Terme, Albugnano, Antignano, Aramengo, Asti, Azzano d’Asti, Baldichieri, Belveglio, Berzano S. Pietro, Bruno, Bubbio, Buttigliera d’Asti, Calamandrana, Calliano, Calosso, Camerano Casasco, Canelli, Cantarana, Capriglio, Casorzo, Cassinasco, Castagnole Lanze, Castagnole Monferrato, Castel Boglione, Castell’Alfero, Castellero, Castelletto Molina, Castello d’Annone, Castelnuovo Belbo, Castelnuovo Calcea, Castelnuovo Don Bosco, Castel Rocchero, Celle Enomondo, Cerreto d’Asti, Cerro Tanaro, Cessole, Chiusano d’Asti, Cinaglio, Cisterna d’Asti, Coazzolo, Cocconato, Corsione, Cortandone, Cortanze, Cortazzone, Cortiglione, Cossombrato, Costigliole d’Asti, Cunico, Dusino San Michele, Ferrere, Fontanile, Frinco, Grana, Grazzano Badoglio, Incisa Scapaccino, Isola d’Asti, Loazzolo, Maranzana, Maretto, Moasca, Mombaldone, Mombaruzzo, Mombercelli, Monale, Monastero Bormida, Moncalvo, Moncucco Torinese, Mongardino, Montabone, Montafia, Montaldo Scarampi, Montechiaro d’Asti, Montegrosso d’Asti, Montemagno, Montiglio Monferrato, Moransengo, Nizza Monferrato, Olmo Gentile, Passerano Marmorito, Penango, Piea, Pino d’Asti, Piovà Massaia, Portacomaro, Quaranti, Refrancore, Revigliasco d’Asti, Roatto, Robella, Rocca d’Arazzo, Roccaverano, Rocchetta Palafea, Rocchetta Tanaro, San Damiano D’Asti, San Giorgio Scarampi, San Martino Alfieri, San Marzano Oliveto, San Paolo Solbrito, Scurzolengo, Serole, Sessame, Settime, Soglio, Tigliole, Tonco, Tonengo, Vaglio Serra, Valfenera, Vesime, Viale d’Asti, Viarigi, Vigliano, Villafranca d’Asti, Villa San Secondo, Vinchio.

Alessandria provints:

Acqui, Alfiano Natta, Alice Bel Colle, Altavilla Monferrato, Bergamasco, Bistagno, Borgoratto Alessandrino, Camagna Monferrato, Camino, Carentino, Casale Monferrato, Cassine, Castelletto Merli, Cellamonte, Cereseto, Cerrina, Coniolo, Conzano, Cuccaro Monferrato, Frascaro, Frassinello Monferrato, Fubine, Gabiano, Gamalero, Lu Monferrato, Mirabello Monferrato, Mombello Monferrato, Moncestino, Murisengo, Occimiano, Odalengo Grande, Odalengo Piccolo, Olivola, Ottiglio, Ozzano Monferrato, Pontestura, Ponzano Monferrato, Ricaldone, Rosignano Monferrato, Sala Monferrato, S. Giorgio Monferrato, S. Salvatore Monferrato, Serralunga di Crea, Solonghello, Strevi, Terruggia, Terzo, Treville, Vignale, Villadeati, Villamiroglio.

Coniolo, Casale Monferrato, Occimiano ja Mirabello Monferrato omavalitsuses piirdub tootmispiirkond Po jõe parema kalda mäenõlvadega, mis omakorda piirnevad Casale ringteega, mis algab üle Po jõe viivast sillast, suundub piki Santa Anna mäekülge läbi Valentino ümbruse ja San Germano küla Alessandria poole.

Casalest lõuna pool langeb tootmispiirkonna piir kokku põhimaanteega kuni San Salvatore Monferrato omavalitsuse halduspiirini, hõlmates nimetatud teest lääne poole jäävat maa-ala.

Barbera d’Asti DOCG (KPN) veinide laiema tootmispiirkonna allpiirkondade piiritlemine:

— Barbera d’Asti Superiore DOCG (KPN) veini Tinella tootmispiirkond hõlmab Costigliole d’Asti, Calosso, Castagnole Lanze, Coazzolo ja Isola d’Asti (piirneb Asti-Montegrosso maanteest paremale jääva alaga) omavalitsuste kogu territooriumi.

— Barbera d’Asti Superiore veini Colli Astiani või Astiano tootmispiirkond hõlmab Asti omavalitsuses Montemarzo ja San Marzanotto Valle Tanaro ringkonda, Isola d’Asti omavalitsuses Asti-Montegrosso d’Asti maanteest vasakule jäävat ala ning Mongardino, Vigliano, Montegrosso d’Asti, Montaldo Scarampi, Rocca d’Arazzo ja Azzano omavalitsuste kogu territooriumi.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Barbera N.’

8. Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Tootmispiirkond asub Piemonte kolmanda taseme valgala keskel ning hõlmab Asti provintsi ja osa Alessandria provintsist. See on enamjaolt 150–400 meetri kõrgusel merepinnast asuv madalate mägede piirkond, mida iseloomustab mõõdukas või mõõdukalt soe kliima (umbes 1 800 kraadipäeva) ning mille aasta keskmine sademete hulk on ligikaudu 700 mm.

„Barbera d’Asti“ maa-alad pärinevad enam kui 2 miljoni aasta tagusest ajast, kui meri taandus praegusest Po jõe orust ja algas ulatuslik erosioon, mille tulemusena kujunes välja praegune künklik maastik. Vanimad maa-alad asuvad tootmispiirkonna põhja- ja lõunaosas ning pinnas koosneb müotseeni liiva- ja lubimerglist ehk nn valgetest muldadest, milles on lihtne leida fossiilseid kesti. Kõige noorem pinnas on Tanaro jõe kallaste nn Asti liivad (pliotseen), mis on meresette ladestused. Need on peamiselt lubjarikkad mullad, millele on iseloomulik kaltsiumkarbonaadi rohkus ja orgaanilise aine vähesus; mäenõlvade tõttu on pinnas suvel tihti kuiv, mis tähendab, et pinnas ei hoia vett kinni.

Seost väljendavad inimtegurid

Leardi ja Demaria 1873. aasta raamatus „Ampelografia della Provincia di Alessandria“ [Alessandria provintsi viinamarjasordid (tollal hõlmas Alessandria provints ka kogu praegust Asti provintsi, mis lõi Alessandriast lahku 1936. aastal) öeldakse sordi ’Barbera’ kohta järgmist: „See väga hästi tuntud viinamarjasort on üks peamisi sorte, mida kasutatakse veini valmistamisel Astis ja Basso Monferratos, kus see on kohalik sort, mida on kasvatatud väga pikka aega“.

Barbera d’Asti veinide piirkonnas võtavad inimese ja keskkonna täiusliku sünergia kokku traditsiooniliste piirde- ja võra vertikaalsete toestussüsteemide, Guyot’ ja mõnikord oksavõrsete tugeva tagasilõikamise meetodite kasutamine, saagi kogumine ja ratsionaalne hoolitsemine lehestiku eest, mis koos lõunapoolse asukohaga tõstavad ’Barbera’ viinamarja kvaliteeti. Viinamarjasorti ’Barbera’, mis vajab palju päikest, kasvatatakse tavaliselt kõige päikesepoolsematel nõlvadel (kagupoolsetest läänepoolseteni), välja arvatud orupõhjad.

Üksikasjalik kirjeldus toote omaduste ja tunnuste kohta, mis tulenevad valdavalt või eranditult geograafilisest piirkonnast

Piirkonda iseloomustavate looduslike ja inimtegurite kooslus võimaldab toota Barbera d’Asti veini, millel on hea keskmine alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti, hea happesus ja suurepärane polüfenoolide sisaldus. Selles geograafilises piirkonnas valmistatud veinide omadused on tihedalt seotud mullastikuga. Nn valged mullad, milles on ülekaalus tolm ja savi ning mis sisaldavad palju kaltsiumkarbonaati, annavad rikkaliku värvusega kaua säilivaid täidlasi veine. Nn Asti liivad, mida leidub peamiselt Monferrato Astigiano piirkonna keskosas Tanaro jõe vasemal ja paremal kaldal, annavad punaste puuviljade intensiivse ja elegantse aroomiga ning vähese happesusega punaseid veine, mis laagerduvad kiiremini.

Põhjusliku seose kirjeldus

Kuigi ’Barbera’ on tuntud kogu Lõuna-Piemontes, on see viinamarjasort eriti laialt levinud just selles piirkonnas, kus see on peamine sort. Mägine maastik ja kagu- kuni edelapoolsed nõlvad loovad üheskoos ideaalse keskkonna, mis on õhurikas ja päikesepaisteline ning kus ei ole seisvat vett. Mõõdukalt soe kliima, mullastiku tekstuur ja keemiline koostis/füüsikalised omadused ning inimeste pidev töö selle territooriumi ja viinamarjaistanduste haldamisel näitavad maa ja veinide vahelist seost, mis tugevdab registreeritud päritolunimetusega „Barbera d’Asti“ punaste veinide erijooni.

’Barbera’ sordi mitmekesisus, võttes arvesse maad, kus see sort kasvab, on ideaalne laagerdamiseks sobiva veini valmistamiseks. Tänu suurte vaatide kasutamise traditsioonile ja hilisemal ajal barrique-vaatide kasutamisele võivad need punased veinid nüüd kanda tähist „Superiore“. Need veinid on täidlasemad ja organoleptiliselt mitmekesisemad ning säilivad pikka aega ja tänu neile on tähis „Barbera d’Asti“ saanud väga kuulsaks ja pälvinud üha rohkem rahvusvahelist tunnustust.

9. Olulised lisatingimused

Pakendamine

Pakendi suurus on 0,187–12 liitrit, välja arvatud 2-liitrine pakend.

Barbera d’Asti ja Barbera d’Asti Superiore veinide pudelite sulgemiseks ei tohi kasutada kroonkorke. Lisaks sellele on nimetusega „Vigna“ ja allpiirkonna tähisega kvalifitseeritud veiniliikide puhul lubatud kasutada ainult looduslikke korke.

Link tootespetsifikaadi juurde

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12402