ET Euroopa Liidu Teataja L 87/126

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/571,

2. juuni 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad tegevuslubade väljastamist aruandlusteenuste pakkujatele ning neile esitatavaid organisatsioonilisi ja tehingute avaldamisega seotud nõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti artikli 61 lõiget 4, artikli 64 lõikeid 6 ja 8, artikli 65 lõikeid 6 ja 8 ning artikli 66 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

(1) Direktiivi 2014/65/EL kohaselt on aruandlusteenuste pakkujateks kolme eri liiki üksused: tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad. Kuigi nende kolme liiki üksuste tegevus on erinev, nähakse direktiiviga 2014/65/EL kõigi nende üksuste jaoks ette ühesugune tegevusloa väljastamise menetlus.

(2) Aruandlusteenuste pakkujana tegevusluba taotlev isik peaks esitama oma loataotluses tegevusplaani ja organisatsiooni ülesehituse kirjelduse. Nimetatud kirjelduses tuleb kindlaks määrata, kes vastutab erinevate tegevuste eest, et pädeval asutusel oleks võimalik hinnata, kas aruandlusteenuste pakkujal on piisavalt personali ja piisav ülevaade oma äritegevusest. Organisatsiooni ülesehituse kirjeldus peaks lisaks aruandlusteenusele hõlmama ka mis tahes muid üksuse osutatavaid teenuseid, sest sel viisil võivad ilmneda valdkonnad, mis võivad mõjutada aruandlusteenuste pakkuja sõltumatust ja anda alust huvide konflikti tekkeks. Aruandlusteenuste pakkujana tegevusluba taotlev isik peab esitama ka teabe oma juhtorganite ülesehituse, toimimise ja sõltumatuse kohta, et pädevatel asutustel oleks võimalik hinnata, kas põhimõtted, menetlused ja üldjuhtimisstruktuur aitavad tagada aruandlusteenuste pakkuja sõltumatuse ja huvide konfliktide vältimise.

(3) Huvide konfliktid võivad tekkida aruandlusteenuste pakkuja ja klientide vahel, kes kasutavad tema teenuseid oma õiguslike kohustuste täitmiseks, ning aruandlusteenuste pakkuja ja muude üksuste vahel, kes soetavad andmeid aruandlusteenuste pakkujatelt. Eelkõige võivad need konfliktid tekkida juhul, kui aruandlusteenuste pakkuja tegeleb ka muu tegevusega, näiteks tegutseb turukorraldajana, investeerimisühingu või kauplemisteabehoidlana. Kui konflikti ei lahendata, võib tekkida olukord, kus aruandlusteenuste pakkujal on stiimul viivitada andmete avaldamise või esitamisega või kaubelda talle esitatud konfidentsiaalsetest andmetest lähtuvalt. Aruandlusteenuste pakkuja peaks seetõttu vastu võtma laiapõhjalise lähenemisviisi olemasolevate ja võimalike huvide konfliktide kindlaks tegemiseks, ennetamiseks ja haldamiseks, sealhulgas koostama ülevaate huvide konfliktidest ning rakendama asjakohased põhimõtted ja menetlused nende konfliktide haldamiseks ning vajaduse korral äritegevuse ja personali lahushoidmiseks, et piirata tundliku teabe liikumist aruandlusteenuste pakkuja eri ärivaldkondade vahel.

(4) Aruandlusteenuste pakkuja juhtorgani kõik liikmed peaksid olema piisavalt hea maine ning piisavate teadmiste, oskuste ja kogemustega, sest neil isikutel on tähtis roll selle tagamisel, et aruandlusteenuste pakkuja täidab oma õiguslikke kohustusi, ning nad panustavad aruandlusteenuste pakkuja äristrateegiasse. Sellepärast on oluline, et aruandlusteenuste pakkuja näitaks, et tal on usaldusväärne kord juhtorgani liikmete määramiseks ja nende tegevuse hindamiseks ning et kehtestatud on selged aruandlusahelad ja ette on nähtud korrapärane aruandmine juhtorganile.

(5) Tegevuse – eelkõige otsustava tähtsusega ülesannete – edasiandmine võib muuta olulisel määral aruandlusteenuste pakkujale loa andmise tingimusi. Tagamaks et tegevuse edasiandmine ei kahjusta aruandlusteenuste pakkuja suutlikkust täita direktiivist 2014/65/EL tulenevaid kohustusi või et sellise edasiandmisega ei kaasne huvide konflikte, peab aruandlusteenuste pakkuja suutma tõendada, et tal on sellisest tegevusest piisav ülevaade ja ka piisav kontroll tegevuse üle.

(6) Aruandlusteenuste pakkuja kasutatavad IT-süsteemid peaksid olema korralikult kohandatud vastavalt eri liiki tegevusele, mida üksused võivad teostada – st kauplemisteabearuannete avaldamiseks, tehinguaruannete esitamiseks või kauplemiskoondteabe pakkumiseks –, ning piisavalt usaldusväärsed, et tagada nende teenuste osutamise järjepidevus ja korrapärasus. Selle raames tuleks samuti tagada, et aruandlusteenuste pakkuja IT-süsteemid suudavad toime tulla käideldavate andmete mahus esinevate kõikumistega. Selline kõikumine, eelkõige andmemahu ootamatu kasv, võib kahjustada aruandlusteenuste pakkuja süsteemi tõhusust ning selle tulemusel tema suutlikkust avaldada või edastada täielikku ja täpset teavet ettenähtud aja jooksul. Selle olukorraga toimetulekuks peab aruandlusteenuste pakkuja korrapäraselt testima oma süsteeme eesmärgiga tagada, et need oleksid piisavalt usaldusväärsed, saamaks hakkama tegevustingimuste muutumisega, ja piisavalt skaleeritavad.

(7) Aruandlusteenuste pakkuja kasutusele võetud varundamisseadmed ja kehtestatud kasutuskord peaksid olema piisavad selleks, et võimaldada aruandlusteenuste pakkujal osutada oma teenuseid ning seda isegi häirete korral. Aruandlusteenuste pakkuja peaks kehtestama otsustava tähtsusega funktsioonidega seotud maksimaalsed lubatavad taasteajad, mida kohaldatakse häirete korral ning mis peaksid võimaldama kinni pidada teabe edastamiseks ja avaldamiseks ette nähtud tähtaegadest.

(8) Tagamaks et aruandlusteenuste pakkuja saaks osutada oma teenuseid, peaks ta analüüsima, millised ülesanded ja tegevus on tema teenuste osutamiseks otsustava tähtsusega ning millised on võimalikud stsenaariumid, mille tõttu võivad häired tekkida, sealhulgas peaks ta astuma samme selliste stsenaariumide esinemise ennetamiseks ja nendega toimetulekuks.

(9) Kui teenuse osutamisel esineb häire, peab aruandlusteenuste pakkuja teavitama oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust, mis tahes muid pädevaid asutusi, kliente ja üldsust, sest häire võib tähendada ka seda, et need isikud ei saa täita neile kehtestatud õiguslikke kohustusi, näiteks kohustust edastada tehinguaruandeid muudele pädevatele asutustele või avalikustada toimunud tehinguid käsitlevaid andmeid. Teavitamine peaks võimaldama neil isikutel leida alternatiivseid viise oma kohustuste täitmiseks.

(10) Mis tahes IT-süsteemide värskenduste kasutuselevõtt võib mõjutada andmete edastamiseks kasutatavate süsteemide tõhusust ja stabiilsust. Ennetamaks olukorda, mille puhul aruandlusteenuste pakkuja IT-süsteemide tegevus ei vasta mis tahes ajahetkel tema õiguslikele kohustustele – eelkõige kohustusele kehtestada usaldusväärsed turvasüsteemid, mille abil tagada teabeedastusviiside turvalisus, minimeerida andmelaostuse ohtu ja hoida ära teabelekked enne andmete avaldamist –, peab aruandlusteenuste pakkuja kasutama selgelt piiritletud arendus- ja testimismeetodeid eesmärgiga tagada, et süsteemi nõuetele vastavuse tagamise ja riskijuhtimise komponendid töötavad plaanipäraselt ning et süsteem suudab jätkata tõhusat toimimist mis tahes tingimustes. Kui aruandlusteenuste pakkuja teeb süsteemis märkimisväärseid muudatusi, peab ta teavitama oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust ja vajaduse korral muid pädevaid asutusi, et need asutused saaksid hinnata, kas värskendus mõjutab nende süsteeme ja kas tegevusloa väljastamise tingimused on jätkuvalt täidetud.

(11) Liiga varajane kauplemisaruannete avalikustamine või tehinguaruannete lubamatu avaldamine võib anda aimu kauplemisstrateegiast või paljastada tundlikku teavet, näiteks aruandlusteenuste pakkuja klientide isiku. Sellepärast peaks aruandlusteenuste pakkuja võtma kasutusele füüsilised kontrollsüsteemid, näiteks lukustatud rajatised, ja elektroonilised kontrollsüsteemid, muu hulgas tulemüürid ja salasõnad – eesmärgiga tagada, et andmetele on juurdepääs vaid selleks volitatud töötajatel.

(12) Aruandlusteenuste pakkuja füüsilise või elektroonilise turvalisuse rikkumine ohustab kliendiandmete konfidentsiaalsust. Sellest tulenevalt peab aruandlusteenuste pakkuja sellise rikkumise korral viivitamatult teavitama asjaomast pädevat asutust ning samuti kõiki kliente, keda see rikkumine on mõjutanud. Oma päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamine on vajalik selleks, et see asutus saaks täita oma kestvaid järelevalveülesandeid kontrollimaks, kas aruandlusteenuste pakkujal on jätkuvalt kasutusel usaldusväärsed turvasüsteemid, et tagada teabe turvalisus ning minimeerida andmelaostuse ja loata juurdepääsu ohtu. Teavitada tuleks ka muid pädevaid asutusi, kellel on tehniline ühendus aruandlusteenuste pakkujaga, sest ka nemad võivad olla negatiivselt mõjutatud eelkõige juhul, kui rikkumine on seotud aruandlusteenuste pakkuja ja pädeva asutuse vaheliste andmeedastusviisidega.

(13) Tehinguaruandluse kohustustega investeerimisühing (aruandluskohustusega äriühing) võib otsustada kasutada kolmandat isikut tema nimel tehinguaruannete edastamiseks (edastav äriühing) tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale. Oma ülesannetest tulenevalt on edastaval äriühingul juurdepääs tema edastatavale konfidentsiaalsele teabele. Kuid edastaval äriühingul ei tohiks olla juurdepääsu mis tahes muudele andmetele, mis käsitlevad aruandluskohustusega äriühingut või tema tehinguid ning mis on tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja valduses. Need andmed võivad olla seotud tehinguaruannetega, mille aruandluskohustusega äriühing on ise edastanud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale või mille ta on edastanud teisele edastavale äriühingule selleks, et too äriühing edastaks need andmed tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale. Edastaval äriühingul ei tohiks olla juurdepääsu neile andmetele, sest need võivad sisaldada konfidentsiaalset teavet, näiteks teavet aruandluskohustusega äriühingu klientide isiku kohta.

(14) Aruandlusteenuste pakkuja peab jälgima, et tema avaldatavad või edastatavad andmed on täpsed ja täielikud, ning tagama, et tal on olemas mehhanismid kliendi või tema enda tehtud vigade või puuduste tuvastamiseks. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja puhul võib see kohustus hõlmata talle investeerimisühingu esitatud andmete valimi kooskõlastavat võrdlemist või selliste andmete valimi kooskõlastavat võrdlemist, mille tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja on loonud investeerimisühingu nimel vastavatest pädeva asutuse esitatud andmetest. Sellise kooskõlastava võrdlemise sagedus ja ulatus peaks olema proportsionaalne tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja käsitletavate andmete mahuga ja sellega, millises ulatuses ta koostab tehinguaruandeid klientide andmete alusel või edastab klientide koostatud tehinguaruandeid. Õigeaegse vigade ja puudusteta aruandluse tagamiseks peab tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja pidevalt seirama oma süsteemide toimimist.

(15) Kui vea või puuduse põhjustab tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja ise, peab ta selle teabe viivitamatult parandama ning teavitama veast või puudusest oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust ja mis tahes pädevaid asutusi, kellele ta esitab aruandeid, sest neid pädevaid asutusi huvitab neile esitatud andmete kvaliteet. Samuti peaks tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja teavitama veast või puudusest oma klienti ja edastama talle ajakohastatud teabe, et kliendi organisatsioonisisesed andmed oleks võimalik viia kooskõlla teabega, mille tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja on edastanud pädevale asutusele kliendi nimel.

(16) Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad peaksid saama kustutada ja muuta teavet, mille nad said neile teavet edastavalt üksuselt, et tulla toime olukorraga, kus aruandluskohustusega üksusel on tehnilisi raskusi ning ta ei saa teavet ise kustutada või muuta. Muudel juhtudel ei peaks tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad siiski vastutama avaldatud aruannetes sisalduva teabe parandamise eest, kui vea või puuduse on põhjustanud teavet esitav üksus. Seda sellepärast, et tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad ei tea kindlalt, kas arvatav viga või puudus on tõepoolest üldse viga või puudus, sest nad ei olnud kauplemistehingu pool.

(17) Selleks et hõlbustada usaldusväärset teabevahetust tunnustatud kauplemisaruandluse avalikustajate ja kauplemistehingust – eelkõige konkreetsete tehingute tühistamisest või muutmisest – teada andva investeerimisühingu vahel, peaks tunnustatud kauplemisaruandluse avalikustaja lisama aruandluskohustustega investeerimisühingutele edastatavatesse kinnitustesse tehingu tunnuskoodi, mille tunnustatud kauplemisaruandluse avalikustaja on tehingule andnud teabe avalikustamise ajal.

(18) Selleks et tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja saaks täita talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 (2) pandud aruandluskohustust, peaks nimetatud pakkuja tagama ladusa teabevahetuse pädeva asutusega, sealhulgas võimaldama aruannete edastamist ja tagasilükatud aruannete käsitlemist. Sellepärast peaks tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja suutma tõendada, et ta on võimeline järgima pädeva asutuse poolt seoses tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja ja pädeva asutuse vahelise liidesega kehtestatud tehnilisi kirjeldusi.

(19) Aruandlusteenuste pakkuja peaks samuti tagama, et ta säilitab tema töödeldavaid tehingu- ja kauplemisaruandluse andmeid piisavalt pikka aega, et muuta varasemate andmete otsimine pädevate asutuste jaoks hõlpsamaks. Konkreetselt tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate puhul peaks olema tagatud, et nad näevad ette vajaliku organisatsioonilise korra eesmärgiga säilitada andmeid vähemalt määruses (EL) nr 600/2014 täpsustatud aja jooksul ning et nad suudavad täita mis tahes nõude osutada selle määrusega reguleeritud teenuseid.

(20) Nimetatud määrusega nähakse ette mitmed täiendavad teenused, mida kauplemiskoondteabe pakkuja võiks osutada ning mis suurendavad turu tõhusust. Võimalikke turusuundumusi silmas pidades ei ole asjakohane koostada lõplikku nimekirja täiendavatest teenustest, mida kauplemiskoondteabe pakkuja võiks osutada. Kauplemiskoondteabe pakkuja peaks seega suutma osutada veel ka muid teenuseid lisaks selles määruses konkreetselt loetletud täiendavatele teenustele, kuid seda siiski tingimusel, et nende muude teenuste osutamine ei sea ohtu kauplemiskoondteabe pakkuja sõltumatust või kauplemiskoondteabe kvaliteeti.

(21) Selleks et tagada tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate avaldatud teabe tõhus levitamine ning saavutada, et selline teave on hõlpsalt kättesaadav turuosalistele ja neil on lihtne sellist teavet kasutada, tuleks teave avaldada masinloetavas vormingus usaldusväärsete kanalite kaudu, mis võimaldavad andmetele automaatset juurdepääsu. Kuigi veebisaidid ei pruugi alati olla sellise ülesehitusega, mis oleks piisavalt usaldusväärne ja skaleeritav ning võimaldaks hõlpsat automatiseeritud juurdepääsu andmetele, võivad need tehnoloogilised piirangud tulevikus kaduda. Sellepärast ei tohiks ette näha konkreetse tehnoloogia kasutamist, vaid kehtestada tuleks hoopis kriteeriumid, millele kasutatav tehnoloogia peab vastama.

(22) Aktsiate ja aktsialaadsete finantsinstrumentidega seoses ei välistata määrusega (EL) nr 600/2014 võimalust, et investeerimisühingud avalikustavad oma tehingud enam kui ühe tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu. Samas tuleks kehtestada konkreetne kord, et võimaldada huvitatud isikutel konsolideerida erinevatelt tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatelt, eelkõige konkreetsetelt kauplemiskoondteabe pakkujatelt kättesaadav kauplemisteave eesmärgiga teha kindlaks selline võimalik dubleeriv kauplemine, sest vastasel juhul võidakse sama kauplemistehingut konsolideerida mitu korda ja kauplemiskoondteabe pakkujad võivad üht ja sama kauplemistehingut avaldada korduvalt. See kahjustaks kauplemiskoondteabe kvaliteeti ja kasulikkust.

(23) Tehingu avaldamisel peaks tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja seega avaldama investeerimisühingute teada antud tehingud nii, et lisatakse n-ö taasavaldamismärge, märkides ära, kas aruanne on juba varem avaldatud. Selleks et võimaldada lähenemisviisi, mis oleks kasutatava tehnoloogia seisukohast neutraalne, tuleb ette näha erinevad võimalikud viisid, kuidas tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja saaks kindlaks teha kattuvused.

(24) Tagamaks, et iga tehing võetakse kauplemiskoondteabes arvesse vaid korra, ja seega suurendamaks esitatud teabe usaldusväärsust, ei tohiks kauplemiskoondteabe pakkujad avaldada tehinguid käsitlevat teavet, mille avaldab tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, sest vastasel juhul toimuks avaldamine topelt.

(25) Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad peaksid avaldama tehingute kohta lisaks ajatemplile sellise teabe nagu tehingu tegemise aeg ja tehingust teatamise aeg. Peale selle peaks ajatemplite detailsus peegeldama selle kauplemissüsteemi laadi, kus tehing tehti. Kui avaldatakse teavet elektroonilistes süsteemides tehtud tehingute kohta, peaks detailsus olema suurem, kui tehingute puhul, mis on tehtud mitteelektroonilistes süsteemides.

(26) Kauplemiskoondteabe pakkujad võivad avaldada teavet kapitaliinstrumentide ja mittekapitalinstrumentide kohta. Võttes arvesse nende koondandmete töötlemist käsitlevaid erinevaid nõudeid ning eelkõige mittekapitaliinstrumente hõlmavate finantsinstrumentide märkimisväärselt laiemat ulatust ning samuti asjaolu, et direktiivi 2014/65/EL kohaldamine mittekapitaliinstrumente käsitlevate koondandmete suhtes on edasi lükatud, täpsustatakse käesolevas määruses vaid kauplemiskoondteabe pakkuja konsolideeritava sellise teabe ulatust, mis hõlmab kapitaliinstrumente.

(27) Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, sest need käsitlevad tegevuslubade väljastamist aruandlusteenuste pakkujatele, neile esitatavaid organisatsioonilisi ja tehingute avaldamisega seotud nõudeid. Selleks et tagada kooskõla sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ning anda sidusrühmadele ja eelkõige neile isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, neist sätetest põhjalik ülevaade, tuleb need regulatiivsed tehnilised standardid koondada ühte määrusesse.

(28) Käesolevas määruses täpsustatakse tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate suhtes kohaldatavaid andmete avaldamise nõudeid. Selleks et tagada kõigis kauplemiskohtades ning kõigi tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate puhul järjepidev kauplemisteabe avaldamise tava ning muuta andmete konsolideerimine kauplemiskoondteabe pakkujate jaoks lihtsamaks, tuleks käesolevat määrust kohaldada koostoimes komisjoni delegeeritud määrustega (EL) 2017/587 (3) ja (EL) 2017/583, (4) millega on kehtestatud kauplemisteabe avaldamise suhtes kohaldatavad üksikasjalikud nõuded.

(29) Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja vastavaid direktiivi 2014/65/EL ülevõtvaid riiklikke õigusnorme hakataks kohaldama samast kuupäevast. Kuna direktiivi 2014/65/EL artikli 65 lõiget 2 kohaldatakse alates selle aasta 3. septembrist, mis järgneb aastale, mil hakatakse kohaldama käesolevat määrust, tuleb käesoleva määruse teatavaid sätteid hakata kohaldama hilisemast kuupäevast.

(30) Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille on komisjonile esitanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA).

(31) ESMA on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikli 37 kohaselt moodustatud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

TEGEVUSLOA VÄLJASTAMINE

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 61 lõige 2)

Artikkel 1

Pädevatele asutustele esitatav teave

1. Taotleja, kes soovib saada tegevusluba aruandlusteenuste pakkumiseks, esitab pädevale asutusele artiklites 2, 3 ja 4 ette nähtud teabe ning teabe kõigi II ja III peatükis sätestatud organisatsiooniliste nõuete kohta.

2. Aruandlusteenuste pakkuja teavitab viivitamata oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust mis tahes olulistest muutustest teabes, mis esitati tegevusloa saamise ajal ja pärast seda.

Artikkel 2

Organisatsiooni käsitlev teave

1. Taotleja, kes soovib saada tegevusluba aruandlusteenuste pakkumiseks, lisab tegevusloa taotlusele direktiivi 2014/65/EL artikli 61 lõikes 2 osutatud tegevusplaani. Tegevusplaan peab sisaldama järgmist teavet:

a) teave taotleja organisatsioonilise struktuuri kohta, sealhulgas organisatsiooni skeem ning taotleja äritegevuseks eraldatud inim-, tehniliste ja õigusressursside kirjeldus;

b) teave aruandlusteenuste pakkuja nõuete järgimise põhimõtete ja menetluste kohta, sealhulgas: i) nende põhimõtete heakskiitmise ja haldamise eest vastutava isiku nimi või vastutavate isikute nimed; ii) nõuete järgimise põhimõtete ja menetluste jälgimise ja jõustamise kord; iii) meetmed, mis võetakse rikkumiste korral, mille tõttu ei pruugita suuta täita esmaseid tegevuslubade tingimusi; iv) selle menetluse kirjeldus, mida kasutatakse pädeva asutuse teavitamiseks mis tahes rikkumistest, mille tõttu ei pruugita suuta täita esmaseid tegevuslubade tingimusi;

c) loetelu kõigist edasiantud ülesannetest ja edasiantud ülesannete täitmise kontrollimiseks eraldatud vahenditest.

2. Aruandlusteenuste pakkuja, kes pakub lisaks aruandlusteenustele muid teenuseid, kirjeldab neid teenuseid organisatsiooni skeemis.

Artikkel 3

Üldjuhtimine

1. Taotleja, kes soovib saada tegevusluba aruandlusteenuste pakkumiseks, lisab oma loataotlusele teabe organisatsioonisiseste üldjuhtimispõhimõtete ja menetluste kohta, millega on korraldatud tema juhtorgani, kõrgema juhtkonna ja loodud komiteede töö.

2. Lõikes 1 nimetatud teave hõlmab järgmist:

a) kõrgema juhtkonna ja juhtorgani liikmete valimise, ametisse määramise, tegevuse hindamise ja ametist vabastamise protsessi kirjeldus;

b) Aruandlusahelate kirjeldus ning kõrgemale juhtkonnale ja juhtorganile aruannete esitamise sagedus;

c) nende põhimõtete ja menetluste kirjeldus, mis käsitlevad juhtorgani liikmete juurdepääsu dokumentidele.

Artikkel 4

Teave juhtorgani liikmete kohta

1. Taotleja, kes soovib saada tegevusluba aruandlusteenuste pakkumiseks, lisab oma loataotlusele järgmise teabe juhtorgani iga liikme kohta:

a) nimi, sünniaeg ja -koht, isikukood või samalaadne kood, aadress ja kontaktandmed;

b) ametikoht, millele isik nimetatakse;

c) CV, mis tõendab, et isikul on piisav kogemus ja piisavad teadmised ülesannete asjakohaseks täitmiseks;

d) karistusregistri andmed, nimelt ametliku tõendi kujul või kui sellist dokumenti asjaomases liikmesriigis ei väljastata, siis isiku enda kinnitusena tema hea maine kohta, ja luba, et pädev asutus võib teha järelepärimisi selle kohta, kas isik on süüdi mõistetud mis tahes kuriteos seoses finants- või andmesideteenuste osutamisega või pettuse või omastamisega;

e) isiku enda kinnitus tema hea maine kohta ja luba, et pädev asutus võib teha järelepärimisi selle kohta, kas: i) temaga seoses on reguleeriv asutus või ametiasutus teinud distsiplinaarmenetluse raames negatiivse otsuse või tema suhtes on algatatud mis tahes selline menetlus, mis ei ole veel lõpule viidud; ii) temaga seoses on kohtueelses tsiviilmenetluses kohtulikult tuvastatud negatiivseid asjaolusid, mis on seotud finants- või andmesideteenuste osutamisega või kohustuste rikkumise või pettusega äritegevuse juhtimisel; iii) ta on olnud sellise ettevõtja juhtorgani liige, kelle suhtes on reguleeriv asutus teinud negatiivse otsuse või määranud karistusi või kelle registreerimise või tegevusloa on reguleeriv asutus tühistanud; iv) talt on võetud õigus tegutseda valdkonnas, milleks on tarvis reguleeriva asutuse registreeringut või tegevusluba; v) ta on olnud sellise ettevõtja juhtorgani liige, kes on muutunud maksejõuetuks või likvideeritud ajal, kui see isik oli sellel kohal, või ühe aasta jooksul pärast seda, kui isik lahkus sellelt ametikohalt; vi) kutseorganisatsioon on teda trahvinud, tema tegevuse peatanud, keelanud tal töötada teataval ametikohal või kohaldanud tema suhtes muid karistusi seoses pettuse või omastamisega või finants- või andmesideteenuste osutamisega; vii) tema suhtes kehtib direktorina töötamise keeld, keeld töötada mis tahes juhtival ametikohal, ta on vabastatud töölt või muult ametikohalt äriühingus kohustuste rikkumise või ametiseisundi kuritarvituste tõttu;

f) märge minimaalse aja kohta, mis kulub isiku ülesannete täitmiseks aruandlusteenuste pakkuja juures;

g) deklaratsioon mis tahes võimalike huvide konfliktide kohta, mis võivad olemas olla või tekkida ülesannete täitmisel, ning selliste konfliktide lahendamise kirjeldus.

II PEATÜKK

ORGANISATSIOONILISED NÕUDED

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 64 lõige 3, artikli 64 lõiked 4 ja 5, artikli 65 lõiked 4, 5 ja 6, artikli 66 lõiked 2, 3 ja 4)

Artikkel 5

Huvide konflikt

1. Aruandlusteenuste pakkuja kehtestab tõhusa halduskorra, mis aitaks ära hoida huvide konflikte klientidega, kes kasutavad oma õiguslike kohustuste täitmiseks tema teenuseid, ja teiste üksustega, kes soetavad andmeid aruandlusteenuste pakkujatelt. Selline halduskord peab hõlmama põhimõtteid ja menetlusi olemasolevate ja võimalike huvide konfliktide kindlaks tegemiseks, haldamiseks ja avalikustamiseks ning sisaldama järgmist:

a) olemasolevate ja võimalike huvide konfliktide loetelu, mis sisaldab nende konfliktide kirjeldust ning teavet nende kindlaks tegemise, ennetamise, haldamise ja avalikustamise kohta;

b) kohustuste ja äritegevuste lahushoidmine aruandlusteenuste pakkuja siseselt, kusjuures see hõlmab järgmist: i) teabevahetuse ennetamise või kontrollimise meetmed olukordades, kus võib tekkida huvide konflikt; ii) eraldi järelevalve isikute üle, kelle põhiülesanded on seotud huvidega, mis võivad olla vastuolus kliendi huvidega;

c) hinnapoliitika kirjeldus, mille alusel määratakse kindlaks tasud, mida kohaldavad aruandlusteenuste pakkuja ja ettevõtjad, kellega aruandlusteenuste pakkujal on tihedad seosed;

d) juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmete tasustamispõhimõtete kirjeldus;

e) eeskirjad raha, kingituste või soodustuste vastuvõtmise kohta aruandlusteenuste pakkuja personali ja tema juhtorgani poolt.

2. Lõike 1 punktis a osutatud huvide konfliktide loetelu peab hõlmama huvide konflikte, mis tekivad olukordades, mille puhul aruandlusteenuste pakkuja:

a) võib teenida finantstulu või vältida finantskahju, kahjustades seeläbi klienti;

b) võib olla huvitatud kliendile osutatava teenuse tulemusest, mis erineb kliendi soovitud tulemusest;

c) võib olla motiveeritud seadma esikohale oma huvid või teise kliendi või kliendirühma huvid, mitte aga selle kliendi huvid, kellele teenust osutatakse;

d) saab või võib saada muult isikult kui klient seoses kliendile osutatava teenusega mõne muu hüve rahasumma, kaupade või teenuste näol, mis ei ole selle teenuse osutamise eest makstav vahendus- või teenustasu.

Artikkel 6

Organisatsioonilised nõuded seoses ülesannete edasiandmisega

1. Kui aruandlusteenuste pakkuja näeb ette, et tegevuse peavad läbi viima tema nimel kolmandad isikud, sealhulgas äriühingud, kellega tal on tihedad seosed, peab ta tagama, et kolmandast isikust teenuseosutajal on võimalused ja vahendid tegevuse usaldusväärseks ja professionaalseks läbiviimiseks.

2. Aruandlusteenuste pakkuja täpsustab, milline tegevus antakse edasi, sealhulgas tuleb täpsustada iga sellise tegevuse läbiviimiseks vajalike inim- ja tehniliste ressursside tase.

3. Aruandlusteenuste pakkuja, kes annab tegevuse edasi, peab tagama, et sellise edasiandmisega ei vähenda ta oma suutlikkust või õigust täita kõrgemale juhtkonnale või juhtorganile ette nähtud ülesandeid.

4. Aruandlusteenuste pakkuja vastutab jätkuvalt mis tahes edasiantud tegevuse eest ja peab võtma korralduslikud meetmed eesmärgiga tagada järgmine:

a) selle hindamine, kas kolmandast isikust teenuseosutaja viib edasiantud tegevust läbi tõhusalt ning kooskõlas kohaldatavate õigusnormide ja regulatiivsete nõuetega ning pöörab nõuetekohaselt tähelepanu tuvastatud puudustele;

b) edasiantud tegevusega seotud riskide tuvastamine ja nõuetekohane korrapärane järelevalve;

c) nõuetekohased kontrollimenetlused seoses edasiantud tegevusega, sealhulgas tõhus järelevalve tegevuse ja sellega kaasnevate riskide üle aruandlusteenuste pakkuja siseselt;

d) edasiantud tegevuse nõuetekohane talitluspidevus.

Punkti d täitmiseks peab aruandlusteenuste pakkuja saama kolmandast isikust teenusteosutajalt teavet talitluspidevuse tagamise korra kohta, hindama talitluspidevuse kvaliteeti ja vajaduse korral nõudma olukorra parandamist.

5. Aruandlusteenuste pakkuja peab tagama, et kolmandast isikust teenuseosutaja teeb seoses edasiantud tegevusega koostööd aruandlusteenuste pakkuja pädeva asutusega.

6. Kui aruandlusteenuste pakkuja annab edasi mis tahes otsustava tähtsusega ülesande, peab ta oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitama järgmise teabe:

a) kolmandast isikust teenuseosutaja isik;

b) edasiandmisega seotud korralduslikud meetmed ja põhimõtted ning sellega kaasnevad riskid, nagu on määratletud lõikes 4;

c) edasiantud tegevust käsitlevad sise- või välisaruanded.

Lõike 6 sissejuhatava lause kohaldamiseks käsitatakse ülesannet otsustava tähtsusega ülesandena, kui selle puudulik täitmine või täitmata jätmine seaks olulisel määral ohtu aruandlusteenuste pakkuja jätkuva vastavuse tema tegevusloas sisalduvatele tingimustele ja nõuetele või talle direktiiviga 2014/65/EL kehtestatud muudele nõuetele.

Artikkel 7

Talitluspädevus ja varundamisseadmed

1. Aruandlusteenuste pakkuja kasutab süsteeme ja seadmeid, mis on piisavalt asjakohased ja usaldusväärsed selleks, et tagada direktiivis 2014/65/EL osutatud teenuste toimimise järjepidevus ja korrapärasus.

2. Aruandlusteenuste pakkuja teeb korrapäraselt ja vähemalt korra aastas läbivaatuseid, hinnates oma tehnilisi taristuid ning nendega seotud põhimõtteid ja menetlusi, sealhulgas talitluspidevuse tagamise korda. Aruandlusteenuste pakkuja kõrvaldab läbivaatuse käigus tuvastatud mis tahes puudused.

3. Aruandlusteenuste pakkuja kehtestab tõhusa talitluspidevuse tagamise korra häiretega toimetulekuks, sealhulgas nähakse ette järgmine:

a) protsessid, mis on otsustava tähtsusega aruandlusteenuste pakkuja teenuste tagamiseks ning mis hõlmavad eskalatsioonimenetlusi, asjaomast edasiantud tegevust või sõltuvust välistest pakkujatest;

b) konkreetne talitluspidevuse tagamise kord, mis hõlmab piisaval hulgal võimalikke stsenaariume lühikeses ja pikas perspektiivis, sealhulgas süsteemirikkeid, loodusõnnetusi, sidekatkestusi, olulise personali kadu ja suutmatust kasutada tavapäraseid ruume;

c) riistvara komponentide dubleerimine, mis võimaldab tõrkesiiret varutaristule, sealhulgas võrguühilduvus ja sidekanalid;

d) äritegevuse seisukohast otsustava tähtsusega varundamine ja vajalikud ajakohastatud kontaktid, mille abil tagatakse andmeedastus aruandlusteenuste pakkuja siseselt ja tema klientidega;

e) menetlused aruandlusteenuste suunamiseks varukohta ja teenuste osutamine sealt;

f) otsustava tähtsusega funktsioonidega seotud maksimaalsed taasteajad, mis peavad olema võimalikult lühikesed ning igal juhul ei tohi olla need pikemad kui kuus tundi tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate ja kauplemiskoondteabe pakkujate puhul ning tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate puhul ei tohi need kesta kauem kui järgmise tööpäeva lõpuni;

g) personalikoolitus, mis käsitleb äritegevuse talitluspidevuse korda, isikute rolli, sealhulgas konkreetsete turvatoimingute eest vastutavate töötajate valmisolekut reageerida viivitamata teenuse osutamises esinevate häirete korral.

4. Aruandlusteenuste pakkuja loob programmi äritegevuse talitluspidevuse korra testimiseks ja läbivaatamiseks ning selle muutmiseks, kui see peaks osutuma vajalikuks.

5. Aruandlusteenuste pakkuja avaldab oma veebisaidil teabe mis tahes katkestuste kohta teenuse osutamises või ühenduses ja ka korrapärase teenuseosutamise jätkamiseks kuluva aja kohta ning teavitab sellest viivitamatult oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust ja kliente.

6. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate puhul tuleb lõikes 5 osutatud teated edastada ka mis tahes pädevale asutusele, kellele tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja edastab tehinguaruandeid.

Artikkel 8

Testimine ja võimekus

1. Aruandlusteenuste pakkuja rakendab selgelt piiritletud arendus- ja testimismetoodikad eesmärgiga tagada, et:

a) IT-süsteemide toimimine on kooskõlas aruandlusteenuste pakkuja õiguslike kohustustega;

b) IT-süsteemidesse salvestatud nõuetele vastavuse tagamise ja riskijuhtimise komponendid töötavad plaanipäraselt;

c) IT-süsteemid suudavad jätkata tõhusalt tööd igal ajahetkel.

2. Aruandlusteenuste pakkuja kasutab lõikes 1 nimetatud metoodikaid ka enne ja pärast IT-süsteemide mis tahes värskendamist.

3. Aruandlusteenuste pakkuja teavitab viivitamata oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust IT-süsteemidesse kavandatud mis tahes olulistest muudatustest enne nende rakendamist.

4. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate puhul tuleb lõikes 3 osutatud teated edastada ka mis tahes pädevale asutusele, kellele tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja edastab tehinguaruandeid.

5. Aruandlusteenuste pakkuja loob pidevalt töötava programmi arendus- ja testimismetoodikate korrapäraseks läbivaatamiseks ja vajaduse korral nende muutmiseks.

6. Aruandlusteenuste pakkuja viib korrapäraselt vähemalt kord aastas läbi stressitestid. Aruandlusteenuste pakkuja võtab stressitesti negatiivsetes stsenaariumides arvesse oma süsteemide ja sideliinide otsustava tähtsusega komponentide ootamatut toimimist. Stressitestide käigus tehakse kindlaks, kuidas riistvara, tarkvara ja sidevahendid reageerivad võimalikele ohtudele, ning täpsustatakse, millised süsteemid ei suuda negatiivse stsenaariumi puhul toime tulla. Aruandlusteenuste pakkuja võtab meetmeid nende süsteemide puhul tuvastatud puudujääkidega tegelemiseks.

7. Aruandlusteenuste pakkuja:

a) peab omama piisavat võimekust, et täita oma ülesandeid katkestuste või riketeta, sealhulgas ei tohi andmed puududa ega olla väärad;

b) süsteem peab olema piisavalt skaleeritav, et põhjendamatu viivituseta toime tulla ka siis, kui peaks suurenema töödeldavate andmete maht ja klientidelt saadud juurdepääsutaotluste arv.

Artikkel 9

Turvalisus

1. Aruandlusteenuste pakkuja kehtestab menetlused ja korra füüsilise ja elektroonilise turvalisuse tagamiseks, mille eesmärk on:

a) kaitsta tema IT-süsteeme väärkasutuse või loata juurdepääsu eest;

b) minimeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/40/EL (6) artikli 2 punktis a määratletud infosüsteemide vastu suunatud rünnete ohtu;

c) ära hoida konfidentsiaalse teabe lubamatu avalikustamine;

d) tagada andmeturve ja -terviklus.

2. Kui investeerimisühing (aruandluskohustusega äriühing) kasutab kolmandat isikut (edastav äriühing) tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale teabe esitamiseks tema nimel, peab tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja olema kehtestanud menetlused ja korra eesmärgiga tagada, et edastaval äriühingul ei ole juurdepääsu mis tahes muule teabele, mis käsitleb aruandluskohustusega äriühingut, või teabele, mille see äriühing on esitanud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujale otse või mõne teise edastava äriühingu kaudu.

3. Aruandlusteenuste pakkuja kehtestab meetmed ja korra, et viivitamata kindlaks teha lõikes 1 määratletud riskid ja hallata neid.

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud füüsilise ja elektroonilise turvalisuse meetmete rikkumisest teavitab aruandlusteenuste pakkuja viivitamatult:

a) oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust ning esitab juhtumiaruande, kirjeldades seal juhtumi laadi, olukorra lahendamiseks võetud meetmeid ja samalaadsete juhtumite vältimiseks astutud samme;

b) oma kliente, keda turvarikkumine on mõjutanud.

5. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate puhul tuleb lõike 4 punktis a osutatud teade edastada ka mis tahes pädevatele asutustele, kellele tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja edastab tehinguaruandeid.

Artikkel 10

Kuidas tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad haldavad mittetäielikku või võimalikku vigast teavet

1. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad kehtestavad asjakohase korra eesmärgiga tagada, et nad avaldavad nõuetekohaselt kauplemisaruanded, mis on saadud investeerimisühingutelt ning kauplemiskoondteabe pakkujate puhul kauplemiskohtadelt ja tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajatelt, ilma et nad ise teeksid seejuures mis tahes vigu või jätaksid teavet välja, ning parandavad teabe, kui nad on ise põhjustanud vea või väljajätmise.

2. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad seiravad pidevalt reaalajas oma IT-süsteemide toimimist, tagades, et neile esitatud kauplemisaruanded on edukalt avaldatud.

3. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad võrdlevad korrapäraselt ja kooskõlastavalt neile esitatud ja nende avaldatud kauplemisaruandeid, kontrollides, et teave on avaldatud korrektselt.

4. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja edastab aruandluskohustusega investeerimisühingule kinnituse kauplemisaruande kättesaamise kohta, sealhulgas tema määratud tehingu tunnuskoodi. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kasutab viidet tehingu tunnuskoodile mis tahes järgneva teabevahetuse puhul, mis toimub aruandluskohustusega äriühinguga seoses konkreetse kauplemisaruandega.

5. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kehtestab asjakohase korra eesmärgiga tuvastada kauplemisaruannete saamisel, kas need aruanded on mittetäielikud või sisaldavad teavet, mis on tõenäoliselt vigane. See kord sisaldab automatiseeritud hinna- ja mahuhoiatusi, võttes arvesse järgmist:

a) sektor ja segment, kus finantsinstrumenti kaubeldakse;

b) likviidsustasemed, sealhulgas varasemad kauplemistasemed;

c) asjakohased hinna ja mahu võrdlusalused;

d) vajaduse korral muud näitajad vastavalt finantsinstrumendi tunnusjoontele.

6. Kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja teeb kindlaks, et talle esitatud kauplemisaruanne on mittetäielik või sisaldab tõenäoliselt vigast teavet, ei avalikusta ta seda kauplemisaruannet ning teavitab viivitamatult kauplemisaruande esitanud investeerimisühingut.

7. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad kustutavad ja muudavad kauplemisaruandes sisalduvat teavet erakorraliste asjaolude korral selle teabe esitanud üksuse taotluse alusel, kui see üksus ei saa oma teavet kustutada või muuta tehnilistel põhjustel.

8. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad avaldavad kohustusliku korra, mis käsitleb teabe tühistamist ja muutmist kauplemisaruannetes ning millega nähakse ette karistused, mida tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad võivad kohaldada investeerimisühingute suhtes, kes esitavad kauplemisaruandeid, milles sisalduv mittetäielik või vigane teave on põhjustanud kauplemisaruannete tühistamise või muutmise.

Artikkel 11

Kuidas tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad haldavad mittetäielikku või võimalikku vigast teavet

1. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab asjakohase korra eesmärgiga tuvastada tehinguaruanded, mis on mittetäielikud või sisaldavad ilmselgeid vigu, mille on teinud klient. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kontrollib määruse (EL) nr 600/2014 artikliga 26 kehtestatud nõuete alusel tehinguaruande välju, vormingut ja väljade sisu kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/590 (7) I lisa tabeliga 1.

2. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab asjakohase korra, et tuvastada tehinguaruanded, mis sisaldavad selle tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja põhjustatud vigu või väljajätmisi, ning et parandada, sealhulgas kustutada või teha muudatusi seoses selliste vigade või väljajätmistega. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kontrollib välju, vormingut ja väljade sisu kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2017/590 I lisa tabeliga 1.

3. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja seirab pidevalt reaalajas oma süsteemide toimimist, tagades, et talle esitatud tehinguaruandest on edukalt teatatud pädevale asutusele vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 26.

4. Oma päritoluliikmesriigi pädeva asutuse või sellise pädeva asutuse taotlusel, kellele ta esitab tehinguaruandeid, võrdleb tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja korrapäraselt ja kooskõlastavalt teavet, mille ta saab oma klientidelt või koostab klientide nimel tehinguaruannete jaoks, ning pädeva asutuse esitatud teabe alusel koostatud andmevalimeid.

5. Tehinguaruannetesse tehtavad mis tahes parandused – sealhulgas tühistamised või muudatused –, mis ei kujuta endast tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja põhjustatud vigade või väljajätmiste parandusi, tehakse vaid kliendi taotluse alusel ja konkreetses tehinguaruandes. Kui tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tühistab tehinguaruande või muudab seda klienti taotluse alusel, edastab ta selle ajakohastatud tehinguaruande kliendile.

6. Kui tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja tuvastab enne tehinguaruande edastamist kliendi põhjustatud vea või väljajätmise, ei esita ta seda tehinguaruannet ning teavitab viivitamatult investeerimisühingut viga või väljajätmist käsitlevatest üksikasjadest, et kliendil oleks võimalik esitada parandatud teave.

7. Kui tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja saab teada tema enda põhjustatud veast või väljajätmisest, esitab ta viivitamata korrektse ja täieliku aruande.

8. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja teavitab viivitamatult klienti vea või väljajätmise üksikasjadest ning edastab kliendile ajakohastatud tehinguaruande. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja teavitab veast või väljajätmisest viivitamatult oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust ja seda pädevat asutust, kellele ta edastas tehinguaruande.

9. Kohustus parandada või tühistada vigaseid tehinguaruandeid või teada anda väljajäetud tehingutest ei laiene vigadele või väljajätmistele, mis tehti rohkem kui viis aastat tagasi alates kuupäevast, mil tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja sai teada sellistest vigadest või väljajätmistest.

Artikkel 12

Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate ühenduvus

1. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab põhimõtted ja korra ning näeb ette tehnilised võimalused, et järgida tehinguaruannete esitamist käsitlevaid tehnilisi kirjeldusi, mida nõuab tema päritoluliikmesriigi pädev asutus ja muud pädevad asutused, kellele tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja edastab tehinguaruandeid.

2. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja kehtestab asjakohased põhimõtted ja korra ning näeb ette tehnilised võimalused, et võtta klientidelt vastu tehinguaruandeid ja edastada teavet klientidele. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja edastab kliendile selle tehinguaruande koopia, mille ta esitas pädevale asutusele kliendi nimel.

Artikkel 13

Muud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate osutatavad teenused

1. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja võib osutada järgmisi täiendavaid teenuseid:

a) kauplemiseelse läbipaistvusalase teabe pakkumine;

b) varasemate andmete pakkumine;

c) võrdlusandmete pakkumine;

d) uuringute pakkumine;

e) finantsinstrumente ja kauplemiskohti käsitlevate andmete ja statistika ning muude turuga seotud andmete töötlemine, levitamine ja turundus;

f) tarkvara, riistvara ja võrkude disainimine, haldamine, hooldamine ja turundus andmete ja teabe edastamisega seoses.

2. Tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja võib osutada lisaks lõikes 1 täpsustatud teenustele ka muid turu tõhusust suurendavaid teenuseid, tingimusel et nende teenustega ei tekitata riski, mis ohustab koondteabe kvaliteeti või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkuja sõltumatust ning mida ei ole võimalik piisavalt ennetada või leevendada.

III PEATÜKK

AVALDAMISKORD

(Direktiivi 2014/65/EL artikli 64 lõiked 1 ja 2 ning artikli 65 lõige 1)

Artikkel 14

Masinloetavus

1. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad avaldavad masinloetaval kujul teabe, mis tuleb avalikustada vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 64 lõikele 1 ja artikli 65 lõikele 1.

2. Kauplemiskoondteabe pakkujad avaldavad masinloetaval kujul teabe, mis tuleb avalikustada vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 65 lõikele 2.

3. Teave loetakse avalikustatuks masinloetaval kujul vaid siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) teave on avaldatud elektroonilises vormingus, mida arvuti suudab otse ja automaatselt lugeda;

b) teabe salvestamisel on kasutatud vastavalt artikli 8 lõikele 7 asjakohast IT-arhitektuuri, mis võimaldab automaatset juurdepääsu;

c) süsteem on piisavalt usaldusväärne, et tagada osutatavate teenuste toimimise järjepidevus ja korrapärasus, ning süsteemiga on tagatud piisav juurdepääs kiiruse seisukohast;

d) teabele on võimalik ligi pääseda ning seda on võimalik lugeda, kasutada ja kopeerida tasuta ja avalikult kättesaadava arvutitarkvaraga.

Punkti a kohaldamisel täpsustatakse elektrooniline vorming tasuta kättesaadavate, mittesiduvate ja avatud standarditega.

4. Lõike 3 punkti a kohaldamisel hõlmab elektrooniline vorming failide või teadete liiki, nende määratlemise eeskirju ning neis sisalduvate väljade nime ja andmeliiki.

5. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad teevad järgmist:

a) teevad avalikkusele kättesaadavaks suunised, milles selgitatakse, kuidas ja kus on võimalik hõlpsasti andmetele ligi pääseda ja neid kasutada, sealhulgas märkides ära elektroonilise vormingu;

b) avalikustavad kõik punktis a osutatud suunistesse tehtud muudatused vähemalt kolm kuud enne nende kehtima hakkamist, välja arvatud juhul, kui suunistesse tehtud muudatused tuleb kehtestada kiireloomuliselt ja see on nõuetekohaselt põhjendatud;

c) lisavad oma veebisaidile lingi punktis a osutatud suunistele.

Artikkel 15

Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude samalaadsete finantsinstrumentidega seotud koondteabe ulatus

1. Kauplemiskoondteabe pakkuja lisab oma elektroonilisse andmevoogu määruse (EL) nr 600/2014 artiklite 6 ja 20 kohaselt avalikustatud andmed, mis käsitlevad kõiki nimetatud artiklites osutatud finantsinstrumente.

2. Kui tegevust alustab uus tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja või uus kauplemiskoht, lisab kauplemiskoondteabe pakkuja selle tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja või kauplemiskoha avalikustatud andmed oma koondteabe elektroonilisse andmevoogu esimesel võimalusel, kuid igal juhul hiljemalt kuue kuu jooksul alates tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja või kauplemiskoha tegevuse alustamisest.

Artikkel 16

Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude samalaadsete finantsinstrumentidega seotud algsete ja dubleerivate kauplemisaruannete tuvastamine

1. Kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja avaldab dubleeriva kauplemisaruande, lisab ta taasavaldamisväljale koodi „DUPL“, et andmete saajad suudaksid eristada algset kauplemisaruannet ja selle aruande mis tahes koopiaid.

2. Lõike 1 kohaldamiseks nõuab tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja, et iga investeerimisühing täidaks ühe järgmistest tingimustest:

a) ta peab tõendama, et ta annab selle tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu teada vaid konkreetse finantsinstrumendiga seotud tehingutest;

b) ta peab kasutama tuvastamismehhanismi, mis märgib ühe aruande originaalina („ORGN“) ja kõik muud sama tehinguga seotud aruanded koopiatena („DUPL“).

Artikkel 17

Aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude samalaadsete finantsinstrumentidega seotud algsete aruannete avaldamine

Kauplemiskoondteabe pakkuja ei konsolideeri taasavaldamise väljal koodi „DUPL“ kandvaid kauplemisaruandeid.

Artikkel 18

Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja avaldatavad üksikasjad

1. Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja:

a) avaldab aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude samalaadsete finantsinstrumentidega tehtud tehingute puhul delegeeritud määruse (EL) 2017/587 I lisa tabelis 2 määratletud tehingute üksikasjad ning kasutab asjakohast märgistust, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2017/587 I lisa tabelis 3;

b) avaldab võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega tehtud tehingute puhul delegeeritud määruse (EL) 2017/583 II lisa tabelis 1 määratletud tehingute üksikasjad ning kasutab asjakohast märgistust, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2017/583 II lisa tabelis 2.

2. Kui tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja avaldab tehingust teatamist käsitleva teabe, lisab ta kuupäeva ja sekundi täpsusega esitatud kellaaja, mil ta tehingu avaldab.

3. Erandina lõikest 2 lisab tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja elektroonilises süsteemis tehtud tehingut käsitleva teabe avalikustamisel selle kuupäeva ja millisekundi täpsusega esitatud kellaaja, mil ta avaldab selle tehingu oma kauplemisaruandes.

4. Lõike 3 kohaldamisel tähendab elektrooniline süsteem sellist süsteemi, kus korraldused on elektrooniliselt kaubeldavad või kus korraldused on kaubeldavad väljaspool süsteemi tingimusel, et neid reklaamitakse asjaomase süsteemi vahendusel.

5. Lõigetes 2 ja 3 osutatud ajatemplid ei tohi erineda rohkem kui vastavalt ühe sekundi või ühe millisekundi võrra koordineeritud maailmaajast (UTC), mille on kinnitanud ja mida haldab üks ajakeskustest, mis on loetletud Bureau International des Poids et Mesures (BIPM) viimases ajategevusi käsitlevas aastaaruandes.

Artikkel 19

Diskrimineerimiskeeld

Tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja kauplemiskoondteabe pakkujad tagavad, et avalikustamisele kuuluv teave saadetakse kõigi jaotuskanalite kaudu välja üheaegselt, sealhulgas siis, kui teave avalikustatakse nii suurel määral reaalajas, kui see on tehniliselt võimalik, või 15 minutit pärast esimest avaldamist.

Artikkel 20

Kauplemiskoondteabe pakkuja avaldatavad üksikasjad

Kauplemiskoondteabe pakkuja:

a) avaldab aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude samalaadsete finantsinstrumentidega tehtud tehingute puhul delegeeritud määruse (EL) 2017/587 I lisa tabelis 2 määratletud tehingute üksikasjad ning kasutab asjakohast märgistust, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2017/587 I lisa tabelis 3;

b) avaldab võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega tehtud tehingute puhul delegeeritud määruse (EL) 2017/583 II lisa tabelis 1 määratletud tehingute üksikasjad ning kasutab asjakohast märgistust, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2017/583 II lisa tabelis 2.

Artikkel 21

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mida on direktiivi 2014/65/EL artikli 93 lõike 1 teises lõigus nimetatud esimesena.

Artikli 14 lõiget 2 ja artikli 20 punkti b kohaldatakse siiski direktiivi 2014/65/EL kohaldamise kuupäevale järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 2. juuni 2016 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

(3) Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/587, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiskohtade ja investeerimisühingute läbipaistvusnõudeid seoses aktsiatega, hoidmistunnistustega, börsil kaubeldavate fondidega, sertifikaatidega ja muude sarnaste finantsinstrumentidega, samuti tehingute tegemisega seotud kohustusi kauplemiskohas või kliendi korralduste süsteemsete täitjate kaubeldavate teatavate aktsiate puhul (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 387).

(4) Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/583, millega täiendatakse finantsinstrumentide turge käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiskohtade ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid läbipaistvuse nõudeid võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, lubatud heitkoguste väärtpaberite ning tuletisinstrumentide puhul (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 229).

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiiv 2013/40/EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (ELT L 218, 14.8.2013, lk 8).

(7) Komisjoni 28. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/590, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad pädevatele asutustele tehingutest teatamist (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 449).