ET Euroopa Liidu Teataja L 65/9

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/390,

11. november 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 909/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad väärtpaberite keskdepositooriumide ja panganduskõrvalteenuseid osutama määratud krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid teatavaid usaldatavusnõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012, (1) ning eriti selle artikli 47 lõike 3 kolmandat lõiku, artikli 54 lõike 8 kolmandat lõiku ja artikli 59 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) Määruses (EL) nr 909/2014 on kehtestatud väärtpaberite keskdepositooriumide (edaspidi „keskdepositooriumid“) usaldatavusnõuded, tagamaks, et nad oleksid turvalised ja usaldusväärsed ning vastaksid igal ajal kapitalinõuetele. Selliste kapitalinõuetega tagatakse, et keskdepositoorium on igal ajal piisavalt kapitaliseeritud riskide vastu, millele ta on avatud, ning et ta suudab vajaduse korral ellu viia nõuetekohase likvideerimise või restruktureerimise.

(2) Kuna määruse (EL) nr 909/2014 sätetega, mis käsitlevad keskdepositooriumide ja määratud krediidiasutustega seotud krediidi- ja likviidsusriske, on sõnaselgelt nõutud, et nende sise-eeskirjad ja menetlused võimaldaksid neil jälgida, mõõta ja juhtida riskipositsioone ja likviidsusvajadusi mitte üksnes üksikliikmete puhul, vaid ka samasse gruppi kuuluvate ja keskdepositooriumi vastaspoolteks olevate liikmete puhul, tuleks selliseid meetmeid kohaldada emaettevõtjast ja tema tütarettevõtjatest koosnevate gruppide suhtes.

(3) Käesoleva määruse kohaldamisel on arvesse võetud makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) välja antud finantsturutaristute põhimõtete (edaspidi „CPSS-IOSCO põhimõtted“) (2) soovitusi. Samuti on arvesse võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (3) kohast krediidiasutuste kapitali käsitlust, arvestades, et keskdepositooriumid on teataval määral avatud riskidele, mis on sarnased krediidiasutustel tekkivate riskidega.

(4) Käesolevas määruses kapitali mõiste määratlemisel on asjakohane lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 648/2012 (4) (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) sätestatud kapitali mõistest. Selline määratlus on seoses regulatiivsete nõuetega kõige sobivam, sest määruses (EL) nr 648/2012 esitatud kapitali mõiste oli kujundatud konkreetselt turutaristute jaoks. Keskdepositooriumid, millel on lubatud osutada määruse (EL) nr 909/2014 alusel panganduskõrvalteenuseid, peavad täitma samal ajal nii käesoleva määruse kohaseid kapitalinõudeid kui ka määruse (EL) nr 575/2013 kohaseid omavahendite nõudeid. Nad peavad täitma määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud omavahendite nõudeid instrumentidega, mis vastavad selle määruse tingimustele. Et ära hoida nõuete vastuolu või dubleerimist ning arvestades, et määruse (EL) nr 909/2014 alusel keskdepositooriumide puhul täiendavate kapitalinõuete arvutamiseks kasutatud meetodid on tihedalt seotud määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud meetoditega, tuleks panganduskõrvalteenuseid osutavatel keskdepositooriumidel lubada täita käesoleva määruse täiendavaid kapitalinõudeid samade instrumentidega, mis vastavad kas määruses (EL) nr 575/2013 või määruses (EL) nr 909/2014 sätestatud nõuetele.

(5) Et tagada vajaduse korral see, et keskdepositoorium oleks suuteline korraldama oma tegevuse restruktureerimise või nõuetekohase likvideerimise, peaks keskdepositooriumil olema selline kapital koos jaotamata kasumi ja reservidega, mis on igal ajal piisav tegevuskulude katmiseks ajavahemikul, mille jooksul keskdepositoorium suudab oma kriitilised funktsioonid ümber korraldada, mis hõlmab rekapitaliseerimist, juhtkonna asendamist, oma äristrateegia läbivaatamist, kulu- või tasustruktuuri läbivaatamist ja enda osutatavate teenuste restruktureerimist. Kuna keskdepositoorium peab likvideerimise või restruktureerimise ajal oma tavapärast tegevust jätkama ning ehkki keskdepositooriumi likvideerimise või restruktureerimise ajal võivad tegelikud kulud olla restruktureerimis- või likvideerimiskuludest tingituna märkimisväärselt suuremad kui iga-aastased brutotegevuskulud, peaks nõutava kapitali arvutamisel iga-aastaste brutotegevuskulude võrdlusnäitajana kasutamine andma sobiva hinnangu keskdepositooriumi likvideerimise või restruktureerimise ajal esinevatele tegelikele kuludele.

(6) Nagu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis a, milles nõutakse, et krediidiasutused ja investeerimisühingud arvaksid esimese taseme põhiomavahenditest maha jooksva majandusaasta kahjumi, tuleks ka käesolevas määruses tunnustada rolli, mida netotulu mängib äritingimuste negatiivsetest muutustest tulenevate riskide katmisel või maandamisel. Seepärast tuleb üksnes juhtudel, mil netotulu on ebapiisav äririski realiseerumisest tuleneva kahjumi katmiseks, katta see kahjum omavahenditest. Kui eelneva aasta andmed ei ole kättesaadavad, näiteks hiljuti asutatud keskdepositooriumide puhul, tuleks vaadelda ka jooksva aasta eeldatavaid näitajaid, võttes arvesse uusi asjaolusid. Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 152/2013 (5) sarnaste sätetega tuleks nõuda, et keskdepositooriumid hoiaksid usaldatavusnõuetele vastavat miinimumkapitali äririski vastu, et tagada minimaalne usaldatavusnõuete täitmine.

(7) Kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega võib materiaalse ja immateriaalse vara amortisatsioonikulud kapitalinõuete arvutamisel brutotegevuskuludest maha arvata. Kuna need kulud ei tekita tegelikke rahavooge, mida peab kapitaliga toetama, tuleks neid mahaarvamisi kohaldada äririski kapitalinõuete suhtes ja likvideerimist või restruktureerimist hõlmavate kapitalinõuete suhtes.

(8) Kuna nõuetekohaseks likvideerimiseks või restruktureerimiseks vajalik aeg sõltub väga palju asjaomase keskdepositooriumi osutatavatest teenustest ja turukeskkonnast, milles ta tegutseb, eelkõige võimalusest, et teine keskdepositoorium võib osad või kõik tema teenused üle võtta, peaks restruktureerimiseks või likvideerimiseks vajalike kuude arv põhinema keskdepositooriumi enda hinnangul. Samas ei tohiks see ajavahemik olla lühem kui minimaalne arv kuid, mida on vaja määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 47 sätestatud restruktureerimiseks või likvideerimiseks, et tagada kapitalinõuete usaldatavusnõuetele vastav tase.

(9) Keskdepositoorium peaks oma tegevuse restruktureerimiseks või likvideerimiseks välja töötama stsenaariumid, mis on kohandatud tema ärimudeliga. Samas selleks, et saavutada restruktureerimisele või likvideerimisele kehtivate nõuete ühtne kohaldamine liidus ning tagada usaldatavusnõuete kohaste nõuete täitmine, tuleks selliste stsenaariumide kavandamisel kasutatavat kaalutlusõigust piiritleda täpselt määratletud kriteeriumidega.

(10) Määrus (EL) nr 575/2013 on asjakohane võrdlusalus keskdepositooriumide kapitalinõuete kehtestamiseks. Et tagada kooskõla selle määrusega, tuleks käesolevas määruses sätestatud operatsiooniriski arvutamise meetodeid mõista nii, et need hõlmavad käesoleva määruse kohaldamisel ka õiguslikku riski.

(11) Kui osalise nimel väärtpabereid hoida ei suudeta, kaasneks sellega kas kulu osalise või keskdepositooriumi jaoks, kellele esitataks õiguslikke nõudeid. Seepärast võetakse operatsiooniriski puhul regulatiivse kapitali arvutamise eeskirjades juba arvesse hoidmisega seotud riski. Samadel põhjustel ei tohiks selliste väärtpaberite hoidmisega seotud riski suhtes, mida hoitakse ühenduse kaudu teises keskdepositooriumis, kohaldada ühtegi täiendavat regulatiivse kapitali nõuet, vaid seda tuleks käsitleda operatsiooniriski regulatiivse kapitali osana. Samamoodi ei tohiks keskdepositooriumi hoidmisega seotud riski, mis seostub depositooriumina tegutsevas pangas või muus keskdepositooriumis hoitavate omavahenditega, võtta arvesse kaks korda arvesse ega tohiks nõuda täiendavat regulatiivset kapitali.

(12) Keskdepositoorium võib kanda ka investeerimisriske seoses varadega, mida ta omab, või investeeringutega, mida ta teeb, kasutades tagatist, liikmete hoiuseid, neile antud laene või mis tahes muid riskipositsioone lubatud panganduskõrvalteenuste alusel. Investeerimisrisk on sellise kahjumi risk, mida keskdepositoorium kannab, kui ta investeerib enda või oma liikmete vahendeid, näiteks tagatisi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, (6) määruse (EL) nr 575/2013 ja delegeeritud määruse (EL) nr 152/2013 sätted on asjakohane võrdlusalus kapitalinõuete kehtestamiseks, et katta krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja tururisk, mis võivad tuleneda keskdepositooriumi investeeringutest.

(13) Keskdepositooriumide tegevuse laadi arvestades kannab keskdepositoorium äririski üldiste äritingimuste võimaliku muutumise tõttu, mis võib tõenäoliselt kahjustada tema finantsseisu pärast tema tulude vähenemist ja kulude suurenemist ning tuua kaasa kahjumi, mida tuleks katta tema kapitalist. Kuna äririski tase sõltub väga suures ulatuses iga keskdepositooriumi individuaalsest olukorrast ning selle võivad põhjustada mitmesugused tegurid, peaks käesoleva määruse kapitalinõuded põhinema keskdepositooriumi enda hinnangul ja keskdepositooriumi kasutatud metoodikal, sest see hinnang peaks olema keskdepositooriumi tegevuse ulatuse ja keerukusega proportsionaalne. Keskdepositoorium peaks välja töötama enda hinnangu kapitali kohta, mida on vaja äririski puhul eri stressistsenaariumide alusel, et katta riskid, mis ei ole veel hõlmatud operatsiooniriski puhul kasutatavate meetoditega. Et tagada äririskiga seotud kapitalinõuete usaldusväärne tase, tuleks enda välja töötatud stsenaariumide põhjal arvutuste tegemiseks kehtestada kapitali miinimumtase usaldatavusnõuetele vastava alampiirina. Äririski puhul nõutava kapitali miinimumtaset tuleks kohandada seonduvate liidu õigusaktidega (nt komisjoni delegeeritud määrus kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate kapitalinõuete kohta) teiste turutaristute suhtes kohaldatavate samalaadsete nõuetega,.

(14) Panganduskõrvalteenustega seotud riskide täiendav kapitalinõue peaks katma kõik riskid, mis on seotud liikmetele või teistele keskdepositooriumi kasutajatele päevasisese krediidi andmisega. Kui üleöö või pikemad krediidiriski positsioonid tulenevad päevasisese krediidi andmisest, tuleks vastavaid riske mõõta ja käsitleda, kasutades meetodeid, mis on juba sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükis standardmeetodi puhul ning 3. peatükis sisereitingute meetodi puhul, kuna selles määruses on sätestatud usaldatavusnõuded üleöö või pikematest krediidiriski positsioonidest tuleneva krediidiriski mõõtmiseks. Samas nõuavad päevasisesed krediidiriskid erikäsitlust, sest nende mõõtmise meetodit ei ole määruses (EL) nr 575/2013 ega muudes kohaldatavates liidu õigusaktides sõnaselgelt sätestatud. Selle tulemusena peaks meetod, mis käsitleb just päevasisest krediidiriski, olema piisavalt riskitundlik, et võtta arvesse tagatise kvaliteeti, liikmete krediidikvaliteedi hinnangut ning tegelikke täheldatud päevasiseseid riskipositsioone. Samal ajal peaks meetod olema panganduskõrvalteenuste osutajatele asjakohaseks stiimuliks, sealhulgas stiimuliks hankida kõrgeima kvaliteediga tagatisi ja valida krediidivõimelisi vastaspooli. Ehkki panganduskõrvalteenuste osutajad on kohustatud nõuetekohaselt hindama ja testima tagatise ja väärtuskärbete taset ning väärtust, peab kapitalinõude kindlaksmääramiseks kasutatav meetod tagama ja pakkuma piisavat kapitali juhuks, kui tagatise väärtuse järsk vähenemine ületab hinnanguid ja toob kaasa osaliselt tagamata järelejäänud krediidiriski positsioonid.

(15) Panganduskõrvalteenuste osutamisest tulenevate riskide jaoks täiendava kapitalinõude arvutamisel tuleb arvesse võtta varasemat teavet päevasiseste krediidiriski positsioonide kohta. Seega, et olla valmis seda täiendavat kapitalinõuet arvutama, peaksid keskdepositooriumi teenuste kasutajatele kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõikega 2 panganduskõrvalteenuseid osutavad üksused (edaspidi „keskdepositooriumi pangateenuste osutajad“) registreerima vähemalt ühe aasta andmed oma päevasiseste krediidiriski positsioonide kohta. Vastasel korral ei saa nad kindlaks teha asjaomaseid riskipositsioone, mille põhjal arvutus on tehtud. Seega ei tohiks keskdepositooriumi pangateenuste osutajatelt nõuda, et nad täidavad omavahendite nõude, mis vastab täiendavale kapitalinõudele, enne kui nad suudavad hankida kogu teabe, mis on vajalik täiendava kapitalinõude arvutamiseks.

(16) Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõikega 8 on nõutud kõnealuse määruse artikli 54 lõike 3 punktis d ja artikli 54 lõike 4 punktis e osutatud täiendava kapitalinõude kindlaksmääramise eeskirjade väljatöötamist. Lisaks on selle määruse artikliga 54 nõutud, et täiendav kapitalinõue kajastaks päevasisest krediidiriski, mis tuleneb määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jao kohasest tegevusest, ning eelkõige päevasisese krediidi andmist väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele või muudele keskdepositooriumi teenuste kasutajatele. Seepärast peaks päevasisene krediidiriski positsioon hõlmama ka kahjumit, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kannaks, kui laenuvõttev liige muutuks maksejõuetuks.

(17) Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 3 punktiga d, mis on seotud keskdepositooriumi pangateenuste osutaja krediidiriskiga, on nõutud „minimaalse krediidi- ja tururiskiga, väga likviidse[te] tagatis[t]e“ esitamist. Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktiga d, mis on seotud keskdepositooriumi pangateenuste osutaja likviidsusriskiga, on nõutud „kvalifitseeruvate likviidsete vahendite“ olemasolu. Üks selline kvalifitseeruv likviidne vahend on „väga likviidne tagatis“. Ehkki on arusaadav, et kummalgi juhul kasutatud terminid on erinevad, arvestades seonduvate riskide erinevat laadi ja vastavust eri määratlustele krediidi- ja likviidsusriski reguleerimisel, on need mõlemad seotud osutajate või varade samasuguse kvaliteediga. Seepärast oleks asjakohane nõuda, et täidetakse samu tingimusi, enne kui tagatis või tagatise vormis likviidne vahend saab vastavalt kvalifitseeruda kas kategooria „minimaalse krediidi- ja tururiskiga, väga likviidne tagatis“ või „kvalifitseeruvad likviidsed vahendid“ alla.

(18) Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 3 punktis d on nõutud, et keskdepositooriumi pangateenuste osutaja aktsepteerib oma vastava krediidiriski juhtimiseks minimaalse krediidi- ja tururiskiga, väga likviidset tagatist. Sama sättega on teatavates olukordades lubatud kasutada muud liiki tagatisi kui minimaalse krediidi- ja tururiskiga väga likviidne tagatis, kohaldades asjakohast väärtuskärbet. Selle hõlbustamiseks tuleks ette näha tagatise kvaliteedi selge hierarhia, et teha vahet, milline tagatis peaks olema aktsepteeritav, et täielikult katta krediidiriski positsioonid, mille tagatis on aktsepteeritav kui likviidne vahend ning mille tagatis – ehkki see jääb aktsepteeritavaks krediidiriski maandamisel – nõuab kvalifitseeruvaid likviidseid allikaid. Tagatise pakkujaid ei tohiks takistada tagatise vabalt asendamist sõltuvalt nende vahendite kättesaadavusest või varade ja likviidsuse haldamise strateegiatest. Seega tuleks lubada kasutada tagatise asendamiseks ühtseid tagatisega seotud tavasid, näiteks tuginemine liikmete tagatiskontodele, mille puhul liige hoiustab tagatist oma tagatiskontodel, et katta täielikult mis tahes krediidiriski positsioon, seni kuni tagatise kvaliteeti ja likviidsust jälgitakse ning need vastavad käesoleva määruse nõuetele. Sellise tagatiskonto korra puhul hoiustab liige tagatise oma tagatiskontol, et katta täielikult mis tahes krediidiriski positsioon. Peale selle peaks keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagatist aktsepteerima, võttes arvesse kindlaksmääratud hierarhiat, aga ta võib aktsepteeritud tagatise vajaduse korral, kui liige muutub maksejõuetuks, kõige tõhusamal viisil realiseerida. Samas usaldatavusnõuete seisukohast peaks keskdepositooriumi pangateenuste osutaja olema valmis tagatise kättesaadavust, selle kvaliteeti ja likviidsust pidevalt jälgima, et täielikult katta krediidiriski positsioonid. Ta peaks olema kehtestanud ka korra, mille kohaselt laenuvõtvad liikmed peavad tagama, et kõik käesoleva määruse tagatise nõuded oleksid igal ajal täidetud.

(19) Päevasisese krediidiriski mõõtmiseks peaksid keskdepositooriumi pangateenuste osutajad suutma prognoosida päeva suurimaid riskipositsioone. See ei tohiks nõuda täpse numbri prognoosi, aga peaks kindlaks määrama kõnealuste päevasiseste riskipositsioonide suundumused. Seda toetab ka viide „suurimate riskipositsioonide prognoosimisele“ Baseli pangajärelevalve komitee standardites (7).

(20) Määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotises on kehtestatud riskikaalud, mida kohaldatakse krediidiriski positsioonide suhtes Euroopa Keskpangas ja muudes üksustes, millele kehtib vabastus. Regulatiivsetel eesmärkidel krediidiriski mõõtes käsitatakse selliseid riskikaalusid laialdaselt parima kättesaadava alusena. Seepärast võidakse sama meetodit kohaldada päevasiseste krediidiriski positsioonide suhtes. Samas selleks, et tagada selle lähenemisviisi sisuline asjakohasus, tuleb teha teatav korrigeerimine; eelkõige arvutuste tegemisel, kasutades määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatüki krediidiriski raamistikku standardmeetodi puhul ning 3. peatüki krediidiriski raamistikku sisereitingute meetodi puhul, tuleks päevasiseseid riskipositsioone käsitleda päevalõpu riskipositsioonidena, sest see on kõnealuse määruse eeldus.

(21) Kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõikega 5, milles viidatakse selgelt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 46 lõikele 3, tuleks pangagarantiid või akreditiivid viia vajaduse korral kooskõlla CPSS-IOSCO põhimõtetega ning need peaksid vastama samasugustele nõuetele, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 648/2012. Need hõlmavad nõuet, et pangagarantiid ja akreditiivid on garantide poolt täielikult tagatud. Selleks et säilitada väärtpaberiarvelduse tõhusus liidus, tuleks samas juhul, kui pangagarantiisid või akreditiive kasutatakse seoses krediidiriski positsioonidega, mis võivad tuleneda keskdepositooriumide koostalitlusvõimelistest ühendustest, lubada võtta arvesse asjakohaseid alternatiivseid riskimaandajaid, kui need tagavad samaväärse või suurema kaitse kui määruse (EL) nr 648/2012 sätted. Seda erikäsitlust tuleks kohaldada üksnes pangagarantiide või akreditiivide suhtes, mis kaitsevad keskdepositooriumide koostalitlusvõimelist ühendust ning see peaks katma üksnes kahe ühendatud keskdepositooriumi vahelise krediidiriski positsiooni. Kuna pangagarantii või akreditiiv kaitseb makseviivituses mitteolevaid keskdepositooriume krediidikahjude eest, tuleks tegeleda ka makseviivituses mitteolevate keskdepositooriumide likviidsusvajaduste eest kas garantide kohustuste õigel ajal täitmisega või hoopis kvalifitseeruvate likviidsete vahendite hoidmisega.

(22) Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktiga d on nõutud, et keskdepositooriumi pangateenuste osutajad maandavad likviidsusriske kvalifitseeruvate likviidsete vahenditega igas vääringus. Selle tulemusena ei saa kasutada selles artiklis sätestatud nõuete täitmiseks mittekvalifitseeruvaid likviidseid ressursse. Sellegipoolest ei takista miski kasutamast igapäevasel likviidsuse haldamisel lisaks kvalifitseeruvatele likviidsetele ressurssidele mittekvalifitseeruvaid likviidseid ressursse, näiteks valuutavahetustehinguid. See on kooskõlas ka CPSS-IOSCO põhimõtetes kajastatud rahvusvaheliste standarditega. Mittekvalifitseeruvaid likviidseid vahendeid tuleks seega sel eesmärgil mõõta ja jälgida.

(23) Likviidsusrisk võib tuleneda mis tahes panganduskõrvalteenustest, mida keskdepositoorium osutab. Likviidsusriskide juhtimise raamistik peab tuvastama eri panganduskõrvalteenustest, sealhulgas väärtpaberilaenudest tulenevad riskid ning eristama nende juhtimise, nagu on asjakohane.

(24) Kõikide likviidsusvajaduste, sealhulgas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja päevasiseste likviidsusvajaduste katmiseks peaks keskdepositooriumi likviidsusriski juhtimise raamistik tagama, et makse- ja arvelduskohustusi, sealhulgas päevasiseseid kohustusi, täidetakse nende tähtajal kõikides keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi arveldusvaluutades.

(25) Kuna kõik likviidsusriskid, välja arvatud päevasisesed, on direktiiviga 2013/36/EL ja määrusega (EL) nr 575/2013 juba kaetud, peaks käesolev määrus keskenduma päevasisestele riskidele.

(26) Arvestades, et keskdepositooriumi pangateenuste osutajad on süsteemselt olulised turutaristud, on oluline tagada, et keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhib oma krediidi- ja likviidsusriske konservatiivselt. Selle tulemusena tuleks keskdepositooriumi pangateenuste osutajal lubada pakkuda laenuvõtvatele liikmetele panganduskõrvalteenuste osutamise käigus üksnes kokku leppimata krediidiliine, nagu on osutatud määruses (EL) nr 909/2014.

(27) Selleks et tagada, et keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskijuhtimiskord on piisavalt usaldusväärne isegi halbades tingimustes, peaks keskdepositooriumi pangateenuse osutaja likviidsete finantsvahendite stressitestimine olema range ja ettevaatav. Samal põhjusel tuleks testides arvesse võtta mitmeid ekstreemseid, aga usutavaid stsenaariume ja need tuleks läbi viia igas asjakohases vääringus, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja pakub, võttes arvesse mõne eelnevalt kokku lepitud rahastamiskorra võimalikku mittetoimimist. Stsenaariumid peaksid hõlmama keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kahe suurima liikme maksejõetust selles vääringus, aga mitte piirduma sellega. See on vajalik selleks, et kehtestada õigusnorm, mis vastab ühelt poolt usaldatavusnõuetele (sest see võtab arvesse asjaolu, et teised liikmed peale suurima on samuti võimelised tekitama likviidsusriski), ning teiselt poolt õigusnorm, mis on ka eesmärgiga proportsionaalne (sest see ei võta arvesse teisi liikmeid, kelle puhul on väiksem likviidsusriski tekkimise võimalus).

(28) Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktiga c on nõutud, et keskdepositooriumi pangateenuste osutajad tagavad piisavad likviidsed vahendid kõikides asjakohastes vääringutes väga erinevate võimalike stressistsenaariumide korral. Seepärast peaks õigusnormid, milles määratakse kindlaks likviidsusriski juhtimise raamistikud ja vahendid stressistsenaariumide korral, ette nägema ka nende vääringute kindlakstegemise meetodid, mis on likviidsusriski juhtimisel olulised. Selliste vääringute kindlakstegemine peaks põhinema olulisusel, tuginema kindakstehtud kumulatiivsele likviidsuse netoriskipositsioonile ning põhinema andmetel, mida on kogutud pika ja hästi määratletud ajavahemiku jooksul. Peale selle, et säilitada liidus sidus õigusraamistik, tuleks kõige olulisemad liidu vääringud, mis on kindlaks määratud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/392 (8) määruse (EL) nr 909/2014 artikli 12 alusel, lisada vaikimisi kui olulised vääringud.

(29) Kõikide muude vääringute kui kõige olulisemad liidu vääringud kindlaks tegemiseks piisavate andmete kogumine nõuab, et oleks möödunud miinimumaeg keskdepositooriumi pangateenuste osutajatele loa andmisest kuni selle ajavahemiku lõpuni. Seepärast tuleks kõikide muude vääringute kui kõige olulisemad liidu vääringud kindlaks tegemiseks lubada kasutada alternatiivseid meetodeid esimese aasta jooksul pärast keskdepositooriumi pangateenuste osutajatele tegevusloa andmist uue regulatiivse raamistiku alusel, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 909/2014 nendele keskdepositooriumi pangateenuste osutajatele, kes juba osutavad panganduskõrvalteenuseid määruse (EL) nr 909/2014 artiklis 69 osutatud tehniliste standardite jõustumise kuupäeval. See üleminekukord ei tohiks mõjutada nõuet, et keskdepositooriumi pangateenuste osutajad tagaksid piisavad likviidsed vahendid kui sellised, vaid üksnes nende vääringute kindlaks tegemist, mille puhul tuleb likviidsuse juhtimise eesmärgil teha stressiteste.

(30) Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktiga d on nõutud, et keskdepositooriumi pangateenuste osutajatel oleks eelnevalt kokku lepitud ja väga usaldusväärne rahastamiskord, et tagada võimalus maksejõuetu kliendi esitatud tagatise rahaks konverteerimiseks isegi ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes. Sama määrusega on nõutud, et keskdepositooriumi pangateenuste osutaja maandaks päevasiseseid riske minimaalse krediidi- ja tururiskiga väga likviidse tagatise abil. Arvestades, et likviidsus peab olema kohe kättesaadav, peaks keskdepositooriumi pangateenuste osutaja olema valmis tegelema mis tahes likviidsusvajadusega samal päeval. Arvestades, et keskdepositooriumi pangateenuste osutajad võivad tegutseda mitmes ajavööndis, tuleks tagatise rahaks konverteerimise sätet kohaldada eelnevalt kokku lepitud rahastamiskorra kaudu, arvestades iga üksiku vääringu kohalike maksesüsteemide tööaegu.

(31) Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna need käsitlevad keskdepositooriumi usaldatavusnõudeid. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, oleks soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 909/2014 ette nähtud regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses.

(32) Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

(33) Enne käesoleva määruse aluseks oleva tehniliste standardite eelnõu esitamist tegi Euroopa Pangandusjärelevalve tihedat koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemiga (EKPS) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA). Ta korraldas käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsis võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsis arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (9) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

KÕIKIDE KESKDEPOSITOORIUMIDE MÄÄRUSE (EL) nr 909/2014 ARTIKLIS 47 OSUTATUD KAPITALINÕUDED

Artikkel 1

Keskdepositooriumi kapitali käsitlevate nõuete ülevaade

1. Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 lõike 1 kohaldamisel peab väärtpaberite keskdepositoorium (edaspidi „keskdepositoorium“) hoidma koos jaotamata kasumi ja reservidega igal ajal kapitali käesoleva määruse artiklis 3 kindlaks määratud summas.

2. Artiklis 3 osutatud kapitalinõuded tuleb täita kapitaliinstrumentidega, mis vastavad käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Kapitaliinstrumente käsitlevad tingimused

1. Artikli 1 kohaldamisel peab keskdepositoorium hoidma kapitaliinstrumente, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

a) need on märgitud kapital nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ artikli 22 tähenduses (10);

b) need, sh seonduv ülekurss, on sisse makstud;

c) need katavad täielikult kahjumi tegevuse jätkamise korral;

d) pankroti või likvideerimise korral on nende nõudeõiguse järk maksejõuetusmenetluses või kohaldatava maksejõuetusõiguse alusel kõikide muude nõuete omast madalam.

2. Lisaks lõike 1 tingimustele vastavatele kapitaliinstrumentidele võib määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punkti a kohaselt panganduskõrvalteenuste osutamiseks tegevusloa saanud keskdepositoorium kasutada artikli 1 nõuete täitmiseks kapitaliinstrumente, mis

a) vastavad lõike 1 tingimustele;

b) on omavahenditesse kuuluvad instrumendid, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 119;

c) vastavad määruse (EL) nr 575/2013 sätetele.

Artikkel 3

Kapitalinõuete tase keskdepositooriumi puhul

1. Keskdepositoorium hoiab kapitali, mis koos jaotamata kasumi ja reservidega on kogu aeg vähemalt võrdne järgmise summaga:

a) keskdepositooriumi kapitalinõuded määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 lõike 1 punktis a osutatud operatsiooni-, õigusliku ja hoidmisega seotud riski puhul; arvutatakse kooskõlas artikliga 4;

b) keskdepositooriumi kapitalinõuded määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 lõike 1 punktis a osutatud investeerimisriskide puhul; arvutatakse kooskõlas artikliga 5;

c) keskdepositooriumi kapitalinõuded määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 lõike 1 punktis a osutatud äririskide puhul; arvutatakse kooskõlas artikliga 6;

d) keskdepositooriumi kapitalinõuded määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 lõike 1 punktis b osutatud likvideerimise või restruktureerimise puhul; arvutatakse kooskõlas artikliga 7.

2. Keskdepositooriumil peab olema kord, et teha kindlaks kõik lõikes 1 osutatud riskide allikad.

Artikkel 4

Kapitalinõuete tase operatsiooni-, õigusliku ja hoidmisega seotud riski puhul

1. Keskdepositoorium, millel on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba panganduskõrvalteenuste osutamiseks ning luba määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 321–324 osutatud täiustatud mõõtmismudeli kasutamiseks, arvutab oma kapitalinõuded operatsiooni-, õigusliku ja hoidmisega seotud riski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 231–234.

2. Keskdepositoorium, millel on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba panganduskõrvalteenuste osutamiseks ning mis kasutab operatsiooniriski puhul määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 317–320 osutatud standardmeetodit, arvutab oma kapitalinõuded operatsiooni-, õigusliku ja hoidmisega seotud riski puhul vastavalt nimetatud määruse sätetele, mida kohaldatakse operatsiooniriski puhul määruse artiklites 317–320 osutatud standardmeetodi suhtes.

3. Keskdepositoorium, mis vastab ühele järgmistest tingimustest, arvutab oma kapitalinõuded operatsiooni-, õigusliku ja hoidmisega seotud riski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 315 ja 316 osutatud baasmeetodit käsitlevatele sätetele:

a) keskdepositoorium, millele ei ole antud tegevusluba kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõikega 2;

b) keskdepositoorium, millel on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba, aga millel ei ole luba kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 321–324 osutatud täiustatud mõõtmismudelit;

c) keskdepositoorium, millel on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba, aga millel ei ole luba kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 317–320 osutatud standardmeetodit.

Artikkel 5

Kapitalinõuete tase investeerimisriski puhul

1. Keskdepositoorium arvutab investeerimisriski puhul oma kapitalinõuded järgmiste tegurite summana:

a) 8 % keskdepositooriumi riskiga kaalutud varast seoses mõlema järgmise riskiga: i) lõike 2 kohane krediidirisk; ii) lõike 3 kohane vastaspoole risk;

b) keskdepositooriumi kapitalinõuded tururiski puhul kooskõlas lõigetega 4 ja 5.

2. Keskdepositooriumi riskiga kaalutud vara arvutamiseks krediidiriski puhul kohaldatakse järgmist:

a) kui keskdepositooriumil ei ole kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba panganduskõrvalteenuste osutamiseks, kohaldab keskdepositoorium krediidiriski puhul määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 107–141 osutatud standardmeetodit koos selle määruse artiklitega 192–241, mis käsitlevad krediidiriski maandamist;

b) kui keskdepositooriumil on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba panganduskõrvalteenuste osutamiseks, aga ei ole luba kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 142–191 sätestatud sisereitingute meetodit, kohaldab keskdepositoorium krediidiriski puhul määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 107–141 osutatud standardmeetodit koos krediidiriski maandamise sätetega, mis on esitatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 192–241;

c) kui keskdepositooriumil on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba panganduskõrvalteenuste osutamiseks ja luba kasutada sisereitingute meetodit, kohaldab keskdepositoorium krediidiriski puhul määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 142–191 sätestatud sisereitingute meetodit koos krediidiriski maandamise sätetega, mis on esitatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 192–241.

3. Keskdepositooriumi riskiga kaalutud vara arvutamiseks vastaspoole riski puhul kasutab keskdepositoorium mõlemat järgmist meetodit:

a) üks määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 271–282 sätestatud meetoditest;

b) finantstagatise mõju arvutamise üldmeetod, kohaldades määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 220–227 sätestatud volatiilsuskoefitsiente.

4. Keskdepositoorium, mis vastab ühele järgmistest tingimustest, arvutab oma kapitalinõuded tururiski puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 102–106 ja 325–361, sealhulgas kasutades kõnealuse määruse artiklis 94 sätestatud erandit, mida kohaldatakse juhul, kui kauplemisportfelliga seotud tegevuse maht on väike:

a) keskdepositoorium, millele ei ole antud tegevusluba kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a;

b) keskdepositoorium, millele on antud tegevusluba kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a, aga millel ei ole lubatud kasutada tururiski puhul omavahendite nõuete arvutamiseks sisemudeleid.

5. Keskdepositoorium, millel on kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga a tegevusluba panganduskõrvalteenuste osutamiseks ja luba kasutada tururiski puhul omavahendite nõuete arvutamiseks sisemudeleid, arvutab oma kapitalinõuded tururiski puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 102–106 ja 362–376.

Artikkel 6

Kapitalinõuded äririski puhul

1. Keskdepositooriumi kapitalinõuded äririski puhul vastavad järgmistest summadest suurimale:

a) hinnanguline summa, mis tuleneb lõike 2 kohaldamisest ja millest arvatakse maha järgmistest summadest väikseim: i) viimase auditeeritud majandusaasta netotulu pärast maksustamist; ii) jooksva majandusaasta eeldatav netotulu pärast maksustamist; iii) sellise kõige viimase majandusaasta eeldatav netotulu pärast maksustamist, mille auditeeritud tulemused ei ole veel kättesaadavad;

b) 25 % keskdepositooriumi iga-aastastest brutotegevuskuludest, millele on osutatud lõikes 3.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel peab keskdepositoorium tegema kõik järgmised toimingud:

a) hindama kapitali, mida on vaja äririskist tulenevate kahjumite katmiseks mõistlikult ettenähtavate negatiivsete stsenaariumide korral, mis on tema ärimudeli puhul asjakohased;

b) dokumenteerima eeldused ja meetodid, mida kasutati punktis a osutatud eeldatavate kahjumite hindamiseks;

c) vaatama punktis a osutatud stsenaariumid vähemalt kord aastas läbi ja ajakohastama neid.

3. Keskdepositooriumi iga-aastaste brutotegevuskulude arvutamiseks kohaldatakse järgmist:

a) keskdepositooriumi iga-aastased brutotegevuskulud koosnevad vähemalt järgmisest: i) kogu tööjõukulud, sealhulgas töötasud, preemiad ja sotsiaalmaksukulud; ii) kogu üldised halduskulud ning eelkõige turundus- ja esinduskulud; iii) kindlustuskulud; iv) muud töötajatega seotud ja sõidukulud; v) kinnisvarakulud; vi) IT tugiteenuste kulud; vii) telekommunikatsioonikulud; viii) posti- ja andmeedastuskulud; ix) väliskonsultatsioonikulud; x) materiaalse ja immateriaalse vara kulum ja amortisatsioon; xi) põhivara väärtuse langus ja võõrandamine;

b) keskdepositooriumi iga-aastased brutotegevuskulud määratakse kindlaks kooskõlas ühega järgmistest õigusnormidest: i) rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRS), mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (11); ii) nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ, (12) 83/349/EMÜ (13) ja 86/635/EMÜ; iii) kolmanda riigi üldtunnustatud arvestuspõhimõtted, mis on tunnistatud IFRSiga samaväärseks kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1569/2007, (14) või kolmanda riigi raamatupidamisstandardid, mida on lubatud kasutada kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 4;

c) keskdepositoorium võib materiaalse ja immateriaalse vara kulumi ja amortisatsiooni iga-aastastest brutotegevuskuludest maha arvata;

d) keskdepositoorium kasutab kõige värskemat auditeeritud raamatupidamise aastaaruande teavet;

e) kui keskdepositoorium on tegutsenud alla aasta, kasutab ta oma äriplaanis kavandatud brutotegevuskulusid.

Artikkel 7

Kapitalinõuded likvideerimise või restruktureerimise puhul

Keskdepositoorium arvutab oma kapitalinõuded likvideerimise või reststruktureerimise puhul, tehes järgmised toimingud alljärgnevas järjestuses:

a) hindab ajavahemikku, mida on vaja likvideerimiseks või restruktureerimiseks kõikide lisas osutatud stressistsenaariumide korral vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artikli 47 lõikes 2 osutatud kavale;

b) jagab keskdepositooriumi artikli 6 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud iga-aastased brutotegevuskulud kaheteistkümnega (edaspidi „igakuised brutotegevuskulud“);

c) korrutab punktis b osutatud igakuised brutotegevuskulud järgmistest ajavahemikest pikemaga: i) punktis a osutatud ajavahemik; ii) kuus kuud.

II JAOTIS

TÄIENDAV KAPITALINÕUE KESKDEPOSITOORIUMIDE PUHUL, KELLEL ON TEGEVUSLUBA PANGANDUSKÕRVALTEENUSTE OSUTAMISEKS, NING MÄÄRATUD KREDIIDIASUTUSTE PUHUL, NAGU ON OSUTATUD MÄÄRUSE (EL) nr 909/2014 ARTIKLIS 54

Artikkel 8

Päevasisese krediidi andmisest tulenev täiendav kapitalinõue

1. Päevasisese krediidi andmisest tuleneva täiendava kapitalinõude arvutamiseks, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 3 punktis d ning sama määruse artikli 54 lõike 4 punktis e, teeb keskdepositooriumi pangateenuste osutaja järgmised toimingud alljärgnevas järjestuses:

a) arvutab kõige viimase kalendriaasta kohta määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jaos sätestatud teenuste osutamisest tuleneva viie suurima päevasisese krediidiriski positsiooni (edaspidi „riskipositsioonide tipp“) keskmise;

b) kohaldab väärtuskärpeid kõikide tagatiste suhtes, mis on saadud seoses riskipositsioonide tipuga, ning eeldab pärast vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 222–227 väärtuskärbete kohaldamist et tagatise turuväärtus väheneb 5 %;

c) arvutab omavahendite nõuete keskmise seoses lõike 2 kohaselt arvutatud riskipositsioonide tipuga, käsitledes neid riskipositsioone päevalõpu riskipositsioonidena (edaspidi „täiendav kapitalinõue“).

2. Lõikes 1 osutatud täiendava kapitalinõude arvutamiseks kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud üht järgmistest meetoditest:

a) määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 107–141 osutatud krediidiriskiga seotud standardmeetodit, kui neil ei ole luba kasutada sisereitingute meetodit;

b) sisereitingute meetodit ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 142–191 nõudeid, kui neil on luba kasutada sisereitingute meetodit.

3. Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad krediidiriski puhul kooskõlas lõike 2 punktiga a standardmeetodit, käsitletakse lõike 1 punktis a osutatud riskipositsioonide tippu kuuluvat iga riskipositsiooni lõike 1 punkti b kohaldamisel summat riskipositsiooni väärtusena määruse (EL) nr 575/2013 artikli 111 tähenduses. Kohaldatakse ka määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki nõudeid, mis on seotud kõnealuse määruse artikliga 111.

4. Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad krediidiriski puhul kooskõlas lõike 2 punktiga b sisereitingute meetodit, käsitletakse lõike 1 punktis a osutatud riskipositsioonide tippu kuuluva iga riskipositsiooni saldot riskipositsiooni väärtusena määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 tähenduses, pidades silmas lõike 1 punkti b eesmärki. Kohaldatakse ka määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 4. peatüki nõudeid, mis on seotud kõnealuse määruse artikliga 166.

5. Käesoleva artikli kapitalinõudeid kohaldatakse kaksteist kuud pärast panganduskõrvalteenuste osutamiseks tegevusloa saamist vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 artiklile 55.

III JAOTIS

USALDATAVUSNÕUDED, MIDA KOHALDATAKSE KREDIIDIASUTUSTE VÕI KESKDEPOSITOORIUMIDE SUHTES, MILLEL ON LUBATUD OSUTADA PANGANDUSKÕRVALTEENUSEID VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) nr 909/2014 ARTIKLILE 59

I PEATÜKK

TAGATIS JA MUUD SAMAVÄÄRSED FINANTSVAHENDID KREDIIDI- JA LIKVIIDSUSRISKIDE PUHUL

Artikkel 9

Tagatisi ja muid samaväärseid finantsvahendeid käsitlevad üldeeskirjad

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja peab seoses tagatisega täitma järgmised tingimused:

a) tegema selget vahet laenuvõtva liikme tagatisel ja muudel väärtpaberitel;

b) aktsepteerima tagatist, mis vastab artikli 10 tingimustele, või muud liiki tagatist, kui see vastab artikli 11 nõuetele alljärgnevas järjestuses: i) esiteks aktsepteerima tagatisena üksnes kõiki laenuvõtva liikme väärtpabereid, mis vastavad artikli 10 nõuetele; ii) teiseks aktsepteerima tagatisena üksnes kõiki laenuvõtva liikme väärtpabereid, mis vastavad artikli 11 lõikes 1 sätestatud nõuetele; iii) viimasena aktsepteerima tagatisena kõiki laenuvõtva liikme kontol olevaid väärtpabereid, mis vastavad artikli 11 lõikes 2 sätestatud nõuetele, artiklis 34 osutatud kättesaadavate kvalifitseeruvate likviidsete vahendite piires eesmärgiga täita artikli 35 lõikes 3 osutatud minimaalsete likviidsete vahendite nõue;

c) jälgima vähemalt kord päevas iga tagatisena aktsepteeritud väärtpaberi krediidikvaliteeti, turulikviidsust ja hinnavolatiilsust ning hindama seda kooskõlas artikliga 12;

d) määrama kindlaks meetodid, mis on seotud tagatise väärtuse suhtes kooskõlas artikliga 13 kohaldatavate väärtuskärbetega;

e) tagama, et tagatis jääb vastavalt artiklile 14 piisavalt hajutatuks, et võimaldada selle realiseerimist artiklites 10 ja 11 osutatud ajavahemike jooksul ilma märkimisväärse turumõjuta.

2. Vastaspooled esitavad tagatise Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/47/EÜ (15) artikli 2 lõike 1 punktis c kindlaks määratud pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel või selle direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis b kindlaks määratud omandiõiguse üleminekul põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel.

3. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja peab täitma seoses muude samaväärsete finantsvahenditega artiklite 15 ja 16 tingimused.

Artikkel 10

Tagatis määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 3 punkti d ja lõike 4 punkti d kohaldamisel

1. Selleks et tagatist saaks käsitleda parima kvaliteediga tagatisena määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 3 punkti d ja lõike 4 punkti d kohaldamisel, peab see koosnema võlainstrumentidest, mis vastavad kõik järgmistele tingimustele:

a) need on emiteerinud või sõnaselgelt garanteerinud üks järgmistest asutustest: i) valitsus; ii) keskpank; iii) üks määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 117 loetletud mitmepoolsetest arengupankadest; iv) Euroopa Finantsstabiilsuse Fond või Euroopa stabiilsusmehhanism;

b) keskdepositoorium suudab tõendada, et neil on väike krediidi- ja tururisk, tuginedes tema enda sisehinnangule, mille puhul on kasutatud kindlaksmääratud ja objektiivset meetodit, mis ei tugine üksnes välistele arvamustele ja võtab arvesse selle riigi laenuriski, kus emitent asub;

c) need on nomineeritud vääringus, mille riske suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhtida;

d) need on vabalt võõrandatavad ning nende suhtes ei ole õiguslikke piiranguid ega kolmanda isiku nõudeid, mis takistavad nende likvideerimist;

e) need vastavad ühele järgmistest nõuetest: i) nende puhul on aktiivne kohese müügi või repolepingute turg, kus osalevad erinevad ostja- ja müüjarühmad ning millele on keskdepositooriumi pangateenuste osutajal kindel juurdepääs, sealhulgas halvenenud turutingimustes; ii) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja saab neid realiseerida eelnevalt kokku lepitud ja väga usaldusväärse rahastamiskorra kaudu, millele on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktis e ja mida on täpsustatud käesoleva määruse artiklis 38;

f) selle võlainstrumendi usaldusväärset hinnateavet avaldatakse vähemalt kord päevas;

g) need on kohe kättesaadavad ja samal päeval rahaks konverteeritavad.

2. Selleks et tagatist saaks käsitleda halvema kvaliteediga tagatisena kui on osutatud lõikes 1, eesmärgiga kohaldada määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 3 punkti d ja lõike 4 punkti d, peab see koosnema vabalt võõrandatavatest väärtpaberitest ja rahaturuinstrumentidest, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

a) finantsinstrumendid on emiteerinud emitent, kellel on madal krediidirisk, tuginedes keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tehtud piisavale sisehinnangule, kasutades kindlaksmääratud ja objektiivset meetodit, mis ei tugine üksnes välistele arvamustele ja võtab arvesse riski, mis tuleneb emitendi asumisest asjaomases riigis;

b) finantsinstrumentidel on keskdepositooriumi pangateenuste osutaja piisava sisehindamise kohaselt madal tururisk; hindamisel on kasutatud kindlaksmääratud ja objektiivset meetodit, mis ei tugine üksnes välistele arvamustele;

c) need on nomineeritud vääringus, mille riske suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhtida;

d) need on vabalt võõrandatavad ning nende suhtes ei ole õiguslikke piiranguid ega kolmanda isiku nõudeid, mis takistavad nende likvideerimist;

e) need vastavad ühele järgmistest nõuetest: i) nende puhul on aktiivne kohese müügi või repolepingute turg, kus osalevad erinevad ostja- ja müüjarühmad ning mille puhul suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tõendada, et tal on sellele turule kindel juurdepääs, sealhulgas halvenenud turutingimustes; ii) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja saab neid realiseerida eelnevalt kokku lepitud ja väga usaldusväärse rahastamiskorra kaudu, millele on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktis e ja mida on täpsustatud käesoleva määruse artiklis 38;

f) neid saab realiseerida samal päeval;

g) nende instrumentide hinnateave avalikustatakse peaaegu reaalajas;

h) neid ei ole emiteerinud ükski järgmistest üksustest: i) tagatist andev liige või temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus, välja arvatud pandikirjade puhul ja ainult juhul, kui kõnealuseid võlakirju tagavad varad on asjakohaselt eraldatud kindla õigusraamistiku alusel ja vastavad käesoleva artikli nõuetele; ii) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja või temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus; iii) üksus, mille tegevus hõlmab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja funktsioonide jaoks kriitilise tähtsusega teenuste osutamist, välja arvatud juhul, kui see üksus on liidu keskpank või keskpank, mis emiteerib vääringut, milles keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on riskipositsioone;

i) nende puhul ei esine muul viisil märkimisväärset korrelatsiooniriski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 tähenduses.

Artikkel 11

Muu tagatis

1. Muud liiki tagatised, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja võib kasutada, koosnevad finantsinstrumentidest, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

a) need on vabalt võõrandatavad ning nende suhtes ei ole õiguslikke piiranguid ega kolmanda isiku nõudeid, mis takistavad nende likvideerimist;

b) neid aktsepteerib liidu keskpank, kui keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on selles keskpangas juurdepääs korrapärasele mittejuhuslikule krediidile (edaspidi „tavakrediit“);

c) need on nomineeritud vääringus, mille riski suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhtida;

d) keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on eelnevalt kokku lepitud rahastamiskord krediidivõimelise finantseerimisasutusega, millele on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktis e ja mida on täpsustatud käesoleva määruse artiklis 38 ning mis tagab nende instrumentide samal päeval rahaks konverteerimise.

2. Määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 3 punkti c kohaldamisel on muud liiki tagatised, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja võib kasutada, finantsinstrumendid, mis vastavad järgmistele tingimustele:

a) need on vabalt võõrandatavad ning nende suhtes ei ole õiguslikke piiranguid ega kolmanda isiku nõudeid, mis takistavad nende likvideerimist;

b) need on nomineeritud vääringus, mille riski suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhtida;

c) keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on täidetud mõlemad järgmised tingimused: i) eelnevalt kokku lepitud rahastamiskord, mis vastab määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktile e ja mida on täpsustatud käesoleva määruse artiklis 38, nii et neid instrumente saab realiseerida viie tööpäeva jooksul; ii) artikli 34 kohaselt kvalifitseeruvad likviidsed vahendid piisavas summas tagamaks, et see summa katab ajavahe tagatise realiseerimisel liikme maksejõuetuse korral.

Artikkel 12

Tagatise hindamine

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kehtestab tagatise hindamise põhimõtted ja menetlused, mis tagavad järgmise:

a) artiklis 10 osutatud finantsinstrumente hinnatakse turuväärtuse meetodil vähemalt kord päevas;

b) artikli 11 lõikes 1 osutatud finantsinstrumente hinnatakse vähemalt kord päevas ning, kui selline igapäevane hindamine ei ole võimalik, siis hinnatakse neid mudelipõhisel meetodil;

c) artikli 11 lõikes 2 osutatud finantsinstrumente hinnatakse vähemalt kord päevas ning, kui selline igapäevane hindamine ei ole võimalik, siis hinnatakse neid mudelipõhisel meetodil.

2. Lõike 1 punktides b ja c osutatud mudelipõhise hindamise meetodid tuleb täielikult dokumenteerida.

3. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja vaatab oma hindamispõhimõtete ja menetluste piisavuse üle kõikidel järgmistel juhtudel:

a) korrapäraselt, s.o vähemalt kord aastas;

b) kui oluline muutus mõjutab hindamispõhimõtteid ja -menetlusi.

Artikkel 13

Väärtuskärped

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kehtestab väärtuskärbete taseme järgmiselt:

a) kui tagatist aktsepteerib keskpank, milles keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on juurdepääs tavakrediidile, võib väärtuskärbete miinimumtasemena käsitleda keskpanga poolt seda liiki tagatise suhtes kohaldatavaid väärtuskärpeid;

b) kui tagatist ei aktsepteeri keskpank, milles keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on juurdepääs tavakrediidile, käsitletakse väärtuskärbete miinimumtasemena väärtuskärpeid, mida kohaldab keskpank, kes emiteerib vääringut, milles finantsinstrument on nomineeritud.

2. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagab, et tema väärtuskärbete kindlaksmääramise põhimõtetes ja menetlustes võetakse arvesse võimalust, et tekib vajadus realiseerida tagatis halvenenud turutingimustes, ning selle realiseerimiseks vajalikku aega.

3. Väärtuskärped määratakse kindlaks, võttes arvesse asjaomaseid kriteeriume, sealhulgas kõiki järgmisi kriteeriume:

a) vara liik;

b) finantsinstrumendiga seotud krediidiriski tase;

c) vara emiteerimise riik;

d) vara tähtaeg;

e) vara ajalooline ja hüpoteetiline tuleviku hinnavolatiilsus halvenenud turutingimustes;

f) aluseks oleva turu likviidsus, sealhulgas müügi- ja ostuhinna vahe;

g) vajaduse korral valuutarisk;

h) vajaduse korral korrelatsioonirisk määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 tähenduses.

4. Lõike 3 punktis b osutatud kriteeriumid määratletakse keskdepositooriumi pangateenuste osutaja sisehindamise käigus kindlaks määratud ja objektiivse meetodi alusel, mis ei tugine üksnes välistele arvamustele.

5. Tagatise väärtust ei määrata väärtpaberite puhul, mida pakub laenuvõtjaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluv üksus.

6. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagab, et väärtuskärped arvutatakse konservatiivselt, et piirata võimalikult suures ulatuses protsüklilisust.

7. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagab, et tema väärtuskärpeid käsitlevad põhimõtted ja menetlused valideerib vähemalt kord aastas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja sõltumatu üksus ning et kohaldatavaid väärtuskärpeid võrreldakse selle keskpangaga, mis emiteerib asjaomast vääringut, ning kui keskpanga võrdlusalus ei ole kättesaadav, siis muude asjakohaste allikatega.

8. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja vaatab kohaldatavad väärtuskärped läbi vähemalt kord päevas.

Artikkel 14

Tagatisega seotud kontsentratsiooniriski piirmäärad

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutajal peavad olema kehtestatud põhimõtted ja menetlused tagatisega seotud kontsentratsiooniriski piirmäärade kohta, mis hõlmavad järgmist:

a) põhimõtted ja menetlused, mida tuleb järgida, kui rikutakse kontsentratsiooniriski piirmäärasid;

b) riskimaandamismeetmed, mida kohaldatakse juhul, kui ületatakse põhimõtetes kindlaks määratud kontsentratsiooniriski piirmäärasid;

c) punktist b tulenevate meetmete eeldatava rakendamise ajakava.

2. Saadud tagatiste kogusummaga (edaspidi „tagatiste portfell“) seotud kontsentratsiooniriski piirmäärad kehtestatakse, võttes arvesse kõiki järgmisi kriteeriumeid:

a) eri emitendid, arvestades nende konsolideerimisgrupi struktuuri;

b) emitendi riik;

c) emitendi liik;

d) vara liik;

e) arveldusvaluuta;

f) tagatis, mille krediidi-, likviidsus- ja tururisk ületab miinimumtaset;

g) tagatise kõlblikkus keskdepositooriumi pangateenuste osutaja jaoks, et saada juurdepääs tavakrediidile emiteerivas keskpangas;

h) iga laenuvõttev liige;

i) kõik laenuvõtvad liikmed;

j) majandussektori, tegevuse ja geograafilise piirkonna seisukohast sama liiki emitentide emiteeritud finantsinstrumendid;

k) finantsinstrumendi või emitendi krediidiriski tase, mis on määratletud keskdepositooriumi pangateenuste osutaja sisehinnanguga kindlaks määratud ja objektiivse meetodi alusel, mis ei tugine üksnes välistele arvamustele ja võtab arvesse riski, mis tuleneb emitendi asumisest asjaomases riigis;

l) finantsinstrumentide likviidsus ja hinnavolatiilsus.

3. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagab, et üle 10 % tema päevasisesest krediidiriski positsioonist ei oleks garanteeritud järgmiste isikute poolt:

a) üks krediidiasutus;

b) kolmanda riigi finantseerimisasutus, kelle suhtes kehtivad usaldatavusnõuded ja kes täidab usaldatavusnõudeid, mis on vähemalt sama ranged kui direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud nõuded kooskõlas kõnealuse määruse artikli 114 lõikega 7;

c) äriettevõtja, kes kuulub punktis a või b osutatud asutusega samasse konsolideerimisgruppi.

4. Lõikes 2 osutatud tagatisega seotud kontsentratsiooniriski piirmäärade arvutamisel liidab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kokku oma koguriskipositsiooni ühe vastaspoole suhtes, mis tuleneb kumulatiivsetest krediidiliinidest, hoiukontodest, arvelduskontodest, rahaturu instrumentidest ja pöördrepotehingutest, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kasutab.

5. Tagatisega seotud kontsentratsiooniriski piirmäära kindlaksmääramisel keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskipositsiooni puhul ühe emitendi suhtes liidab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kokku kõik oma riskipositsioonid ja käsitleb neid ühe riskina seoses kõikide finantsinstrumentidega, mille on emiteerinud või mille on selgelt garanteerinud emitent või konsolideerimisgruppi kuuluv üksus.

6. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagab igal ajal oma tagatisega seotud kontsentratsiooniriski piirmäära põhimõtete ja menetluste piisavuse. Ta vaatab oma tagatisega seotud kontsentratsiooniriski piirmäärad läbi vähemalt kord aastas ja alati, kui toimub oluline muutus, mis kahjustab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskipositsiooni.

7. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja teavitab laenuvõtvaid liikmeid kohaldatavatest tagatisega seotud kontsentratsiooniriski piirmääradest ning nende muutustest kooskõlas lõikega 6.

Artikkel 15

Muud samaväärsed finantsvahendid

1. Muud samaväärsed finantsvahendid koosnevad üksnes lõigetes 2–4 ja artiklis 16 osutatud finantsvahenditest või krediidiriski kaitsest.

2. Muud samaväärsed finantsvahendid võivad hõlmata kommertspanga garantiisid, mille on andnud krediidivõimeline finantseerimisasutus, kes täidab artikli 38 lõikes 1 sätestatud nõudeid, või selliste finantseerimisasutuste sündikaat, ning mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

a) need on emiteerinud emitent, kellel on madal krediidirisk, tuginedes keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tehtud piisavale sisehinnangule, kasutades kindlaksmääratud ja objektiivset meetodit, mis ei tugine üksnes välistele arvamustele ja võtab arvesse riski, mis tuleneb emitendi asumisest asjaomases riigis;

b) need on nomineeritud vääringus, mille riski suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja piisavalt juhtida;

c) need on tagasivõtmatud, tingimusteta ning nende suhtes ei kehti õiguslikke ega lepingulisi erandeid või võimalust, mis lubab emitendil vaidlustada garantii maksmine;

d) neid saab nõudmise korral täita ühe tööpäeva jooksul maksejõuetu laenuvõtva liikme portfelli likvideerimise perioodil ilma igasuguste regulatiivsete, õiguslike või tegevusega seotud piiranguteta;

e) neid ei ole emiteerinud üksus, mis kuulub garantiiga kaetud laenuvõtva liikmega samasse konsolideerimisgruppi, ega üksus, mille tegevus hõlmab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja funktsioonide jaoks kriitilise tähtsusega teenuste osutamist, välja arvatud juhul, kui see üksus on Euroopa Majanduspiirkonna keskpank või keskpank, kes emiteerib vääringut, milles keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on riskipositsioone;

f) nende puhul ei esine märkimisväärset korrelatsiooniriski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 tähenduses;

g) need on täielikult garanteeritud tagatisega, mis vastab järgmistele tingimustele: i) selle puhul ei esine korrelatsiooniriski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 tähenduses, mis põhineb garandi või laenuvõtva liikme krediidikvaliteedi korrelatsioonil, välja arvatud juhul, kui korrelatsiooniriski on tagatise suhtes kohaldatava väärtuskärpega piisavalt maandatud; ii) keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on kiire juurdepääs tagatisele ning see on pankrotivarast välistatud, juhul kui laenuvõttev liige ja garant muutuvad korraga maksejõuetuks; iii) garandi sobivust on kinnitanud keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhtorgan pärast emitendi ning garantii õigusliku, lepingulise ja tegevusega seotud raamistiku täielikku hindamist, et olla väga kindel garantii tõhususes, ning sellest on teavitatud asjaomast pädevat asutust kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 60 lõikega 1.

3. Muud samaväärsed finantsvahendid võivad hõlmata keskpanga antud garantiisid, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

a) need on emiteerinud liidu keskpank või keskpank, kes emiteerib vääringut, milles keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on riskipositsioone;

b) need on nomineeritud vääringus, mille riski suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja piisavalt juhtida;

c) need on tagasivõtmatud, tingimusteta ning emiteeriv keskpank ei saa tugineda ühelegi õiguslikule ega lepingulisele erandile või võimalusele, mis lubab emitendil vaidlustada garantii maksmise;

d) need täidetakse ühe tööpäeva jooksul.

4. Muud samaväärsed finantsvahendid võivad hõlmata kapitali pärast artiklite 1–8 kapitalinõuete mahaarvamist, aga üksnes keskpankade, mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide (mis ei ole vabastatud kooskõlas artikli 23 lõikega 2) riskipositsioonide katmise eesmärgil.

Artikkel 16

Muud samaväärsed finantsvahendid koostalitlusvõimeliste ühenduste riskipositsioonide puhul

Muud samaväärsed finantsvahendid võivad hõlmata pangagarantiisid ja akreditiive, mida kasutatakse koostalitlusvõimelisi ühendusi loovate keskdepositooriumide vaheliste krediidiriski positsioonide tagamiseks ning mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

a) need katavad üksnes kahe ühendatud keskdepositooriumi vahelisi krediidiriski positsioone;

b) need on emiteerinud selliste krediidivõimeliste finantseerimisasutuste konsortsium, mis vastavad artikli 38 lõikes 1 sätestatud nõuetele ning milles iga asjaomane finantseerimisasutus on kohustatud maksma osa kogusummast, mis on lepinguliselt kokku lepitud;

c) need on nomineeritud vääringus, mille riski suudab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja piisavalt juhtida;

d) need on tagasivõtmatud, tingimusteta ning emiteerivad krediidiasutused ja investeerimisühingud ei saa tugineda ühelegi õiguslikule ega lepingulisele erandile või võimalusele, mis lubab emitendil vaidlustada akreditiivi maksmise;

e) neid saab nõudmise korral täita ilma igasuguste regulatiivsete, õiguslike või tegevusega seotud piiranguteta;

f) neid ei ole emiteerinud: i) üksus, mis kuulub laenuvõtva keskdepositooriumiga samasse konsolideerimisgruppi, või keskdepositoorium, mille riskipositsioon on pangagarantii ja akreditiividega kaetud; ii) üksus, mille tegevus hõlmab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja funktsioonide jaoks kriitilise tähtsusega teenuste osutamist;

g) nende puhul ei esine märkimisväärset korrelatsiooniriski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 291 tähenduses;

h) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja jälgib korrapäraselt emiteerivate finantseerimisasutuste krediidivõimelisust, hinnates iseseisvalt nende asutuste krediidivõimelisust ning määrates iga finantseerimisasutuse krediidireitinguid ja neid korrapäraselt üle vaadates;

i) neid saab likvideerimise perioodil täita kolme tööpäeva jooksul alates hetkest, mil maksejõuetu keskdepositooriumi pangateenuste osutaja ei täida oma maksekohustusi nende tähtaja saabumisel;

j) artiklis 34 osutatud kvalifitseeruvad likviidsed vahendid on kättesaadavad piisavas summas, mis katab ajavahe kuni ajani, mil pangagarantii ja akreditiiv tuleb täita juhul, kui üks ühendatud keskdepositooriumidest muutub maksejõuetuks;

k) riski, et konsortsium ei tasu pangagarantii või akreditiivide täielikku summat, maandab i) asjakohaste kontsentratsiooniriski piirmäärade kehtestamine, mis tagab, et ükski finantseerimisasutus, sealhulgas tema ema- ja tütarettevõtjad, ei oleks konsortsiumi garantiide osalised rohkem kui 10 % ulatuses akreditiivi kogusummast; ii) pangagarantii või akreditiividega kaetud krediidiriski positsiooni piiramine pangagarantii kogusummaga, millest arvatakse maha kas 10 % kogusummast või kahe sellise krediidiasutuse garanteeritud summa, millel on suurim osalus kogusummas, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem; iii) täiendavate riskimaandamismeetmete rakendamine, näiteks kahjumi jagamise kord, mis on tõhusad ja millel on selgelt määratletud eeskirjad ja menetlused;

l) korda testitakse korrapäraselt ja vaadatakse läbi kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 41 lõikega 3.

II PEATÜKK

USALDATAVUSRAAMISTIK KREDIIDI- JA LIKVIIDSUSRISKI PUHUL

Artikkel 17

Üldsätted

1. Usaldatavusnõuete puhul, mis on seotud keskdepositooriumi pangateenuste osutaja poolt panganduskõrvalteenuste osutamisest tuleneva krediidiriskiga seoses iga väärtpaberiarveldussüsteemiga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõigetes 3 ja 5, peab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja täitma kõik käesolevas peatükis sätestatud krediidiriski jälgimise, mõõtmise, juhtimise, neist teatamise ja avalikustamisega seotud nõuded seoses järgmisega:

a) päevasisene krediidirisk ja üleöö krediidirisk;

b) asjaomane tagatis ja muud samaväärsed finantsvahendid, mida kasutatakse seoses punktis a osutatud riskidega;

c) võimalikud järelejäänud krediidiriski positsioonid;

d) tagasimaksmise kord ja karistusmäärad.

2. Usaldatavusnõuete puhul, mis on seotud keskdepositooriumi pangateenuste osutaja poolt panganduskõrvalteenuste osutamisest tuleneva likviidsusriskiga seoses iga väärtpaberiarveldussüsteemiga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõikes 4, peab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja täitma kõik järgmised nõuded:

a) 2. jao nõuded seoses likviidsusriskide jälgimise, mõõtmise, juhtimise, neist teatamise ja avalikustamisega;

b) määruse (EL) nr 575/2013 nõuded seoses muude kui punktiga a hõlmatud likviidsusriskide jälgimise, mõõtmise, juhtimise, neist teatamise ja avalikustamisega.

1. JAGU

Krediidirisk

Artikkel 18

Krediidiriski juhtimise raamistik

1. Artikli 17 lõike 1 punkti a kohaldamiseks töötab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja välja ja rakendab põhimõtteid ja menetlusi, mis vastavad järgmistele nõuetele:

a) mõõdavad päevasisest ja üleöö krediidiriski kooskõlas 1. alajaoga;

b) jälgivad päevasisest ja üleöö krediidiriski kooskõlas 2. alajaoga;

c) juhivad päevasisest ja üleöö krediidiriski kooskõlas 3. alajaoga;

d) mõõdavad, jälgivad ja juhivad tagatist ja muid samaväärseid finantsvahendeid, millele on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 3 punktides c ja d, kooskõlas käesoleva määruse I peatükiga;

e) analüüsivad ja kavandavad, kuidas käsitleda võimalikke järelejäänud krediidiriski positsioone kooskõlas 4. alajaoga;

f) haldavad oma tagasimaksekorda ja karistusmäärasid kooskõlas 5. alajaoga;

g) teatavad oma krediidiriskidest kooskõlas 6. alajaoga;

h) avalikustavad oma krediidiriskid kooskõlas 7. alajaoga.

2. Keskdepositoorimi pangateenuste osutaja vaatab oma lõikes 1 osutatud põhimõtted ja menetlused vähemalt kord aastas läbi.

3. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja vaatab need põhimõtted ja menetlused läbi ka siis, kui toimub üks järgmistest sündmustest ning kui üks punktides a või b osutatud muutustest mõjutab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskipositsiooni:

a) põhimõtteid ja menetlusi muudetakse oluliselt;

b) kui keskdepositooriumi pangateenuste osutaja teeb pärast artiklis 19 osutatud hindamist vabatahtlikult muudatuse.

4. Lõikes 1 osutatud põhimõtted ja menetlused hõlmavad krediidiriskidega seotud aruande koostamist ja ajakohastamist. See aruanne sisaldab järgmist teavet:

a) artiklis 19 osutatud näitajad;

b) kooskõlas artikliga 13 kohaldatud väärtuskärped, millest antakse aru tagatise liikide kaupa;

c) lõikes 3 osutatud põhimõtete või menetluste muudatused.

5. Lõikes 4 osutatud aruande vaatavad kord kuus läbi keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhtorgani loodud asjakohased komiteed. Kui keskdepositooriumi pangateenuste osutaja on krediidiasutus, mille keskdepositoorium on määranud kooskõlas määruse (EL) nr 909/2014 artikli 54 lõike 2 punktiga b, tehakse lõikes 4 osutatud aruanne samamoodi kord kuus kättesaadavaks ka keskdepositooriumi riskikomiteele, mis on loodud keskdepositooriumide nõudeid käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2017/392 artikli 48 alusel.

6. Kui keskdepositooriumi pangateenuste osutaja rikub üht või mitut artiklis 14 osutatud kontsentratsiooniriski piirmäära, teatab ta sellest viivitamata oma riskikontrolli eest vastutavale asjaomasele komiteele ning, kui selleks on käesoleva artikli lõikes 5 osutatud krediidiasutus, teatab ta sellest viivitamata keskdepositooriumi riskikomiteele.

1. alajagu

Krediidiriskide mõõtmine

Artikkel 19

Päevasisese krediidiriski mõõtmine

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tuvastab ja mõõdab päevasisese krediidiriski positsioone ja prognoosib päevasiseseid krediidiriski positsioonide tippe tegevusega seotud ja analüütiliste vahendite abil, millega tuvastatakse ja mõõdetakse krediidiriski positsioone ning mis registreerivad eelkõige iga vastaspoole kõik järgmised näitajad:

a) päevasiseste krediidiriski positsioonide tipud ja keskmised määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jaos sätestatud panganduskõrvalteenuste puhul;

b) päevasiseste krediidiriski positsioonide tipud ja keskmised ning neid krediidiriski positsioone katva tagatise edasine liigendus;

c) päevasiseste krediidiriski positsioonide tipud ja keskmised teiste vastaspoolte suhtes ning juhul, kui see on tagatud tagatisega, siis neid krediidiriski positsioone katva tagatise edasine liigendus;

d) liikmetele antud päevasiseste krediidiliinide koguväärtus;

e) punktides b ja c osutatud krediidiriski positsioonide edasine liigendus hõlmab järgmist: i) tagatis, mis vastab artikli 10 nõuetele; ii) muu tagatis kooskõlas artikli 11 lõikega 1; iii) muu tagatis kooskõlas artikli 11 lõikega 2; iv) muud samaväärsed finantsvahendid kooskõlas artiklitega 15 ja 16.

2. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja teostab lõikes 1 osutatud mõõtmisi pidevalt.

Kui päevasisese krediidiriski pidev tuvastamine ja mõõtmine ei ole võimalik seetõttu, et sõltutakse väliste andmete kättesaadavusest, mõõdab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja päevasiseseid krediidiriski positsioone nii sageli kui võimalik ja vähemalt kord päevas.

Artikkel 20

Üleöö krediidiriski positsioonide mõõtmine

Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja mõõdab üleöö krediidiriski positsioone määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jaos sätestatud panganduskõrvalteenuste puhul, registreerides kord päevas tööpäeva lõpus eelmise päeva krediidiriski positsioonide saldod.

2. alajagu

Krediidiriskide jälgimine

Artikkel 21

Päevasiseste krediidiriski positsioonide jälgimine

Päevasiseste krediidiriski positsioonide jälgimiseks teeb keskdepositooriumi pangateenuste osutaja eelkõige järgmist:

a) jälgib automaatse aruandlussüsteemi kaudu pidevalt päevasiseseid krediidiriski positsioone, mis tulenevad määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jaos sätestatud panganduskõrvalteenustest;

b) hoiab vähemalt kümme aastat alles päevasiseste krediidiriski positsioonide tipu ja keskmised näitajad, mis tulenevad määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jaos osutatud panganduskõrvalteenustest;

c) registreerib päevasisesed krediidiriski positsioonid, mis tulenevad igast üksusest, mille puhul päevasisesed krediidiriski positsioonid ilmnevad, sealhulgas järgmised andmed: i) emitendid; ii) keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed üksuse ja konsolideerimisgrupi tasandil; iii) koostalitlusvõimeliste ühendustega keskdepositooriumid; iv) pangad ja muud finantseerimisasutused, mida kasutatakse maksete tegemiseks või vastuvõtmiseks;

d) kirjeldab täielikult, kuidas krediidiriski juhtimise raamistikus võetakse arvesse omavahelist sõltuvust ja mitmeid suhteid, mis keskdepositooriumi pangateenuste osutajal võivad olla teiste punktis c osutatud üksustega;

e) määrab iga vastaspoole kohta kindlaks selle, kuidas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja jälgib oma päevasiseste krediidiriski positsioonide kontsentratsiooni, sealhulgas oma riskipositsioone selliste gruppide üksuste ees, kuhu kuuluvad punktis c loetletud üksused;

f) määrab kindlaks, kuidas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja hindab saadud tagatise suhtes kohaldatavate väärtuskärbete piisavust;

g) määrab kindlaks, kuidas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja jälgib krediidiriski positsioonide tagatisega kaetust ning krediidiriski positsioonide kaetust muude samaväärsete finantsvahenditega.

Artikkel 22

Üleöö krediidiriski jälgimine

Üleöö krediidiriski positsioonide jälgimiseks teeb keskdepositooriumi pangateenuste osutaja seoses üleöölaenuga järgmist:

a) hoiab tegelike päevalõpu krediidiriski positsioonide summa andmeid alles vähemalt kümme aastat;

b) registreerib punktis a osutatud andmed iga päev.

3. alajagu

Päevasiseste krediidiriskide juhtimine

Artikkel 23

Päevasisese krediidiriski juhtimise üldnõuded

1. Päevasiseste krediidiriski positsioonide juhtimiseks teeb keskdepositooriumi pangateenuste osutaja järgmist:

a) täpsustab, kuidas ta hindab oma krediidiriski juhtimise raamistiku ülesehitust ja toimimist seoses määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jaos loetletud kõikide tegevustega;

b) annab üksnes krediidiliine, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja võib mis tahes ajal tingimusteta tühistada keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi laenuvõtvaid liikmeid eelnevalt teavitamata;

c) kui artiklis 16 osutatud pangagarantiid kasutatakse koostalitlusvõimelistes ühendustes, hindab ja analüüsib keskdepositooriumi pangateenuste osutaja omavahelisi seoseid, mis võivad tuleneda sellest, et seda pangagarantiid pakuvad samad liikmed.

2. Järgmised riskipositsioonid on artiklite 9–15 ja 24 kohaldamisest vabastatud:

a) riskipositsioonid Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmete ja liikmesriikide teiste sarnaseid ülesandeid täitvate asutuste ning muude liidu ametiasutuste ees, mille ülesanne on valitsemissektori võla haldamine või mis on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse;

b) riskipositsioonid ühe määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõikes 2 loetletud mitmepoolse arengupanga ees;

c) riskipositsioonid ühe määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 118 loetletud rahvusvahelise organisatsiooni ees;

d) riskipositsioonid avaliku sektori asutuste ees määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 8 tähenduses, kui need kuuluvad keskvalitsustele ja neil on selge kord, mille on sätestanud nende krediidiriski positsioone garanteerivad keskvalitsused;

e) riskipositsioonid kolmandate riikide keskpankade ees, mis on nomineeritud selle keskpanga omavääringus, tingimusel et komisjon on vastu võtnud rakendusakti määruse (EL) nr 575/2013 artikli 114 lõike 7 kohaselt, mis kinnitab, et seda kolmandat riiki käsitletakse sellisena, et ta rakendab liidus kohaldatavaga vähemalt samaväärset järelevalve- ja õiguskorda.

Artikkel 24

Krediidilimiidid

Päevasisese krediidiriski juhtimiseks ja ühele laenuvõtvale liikmele grupi tasandil krediidilimiite kehtestades peab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tegema kõik järgmised toimingud:

a) hindama laenuvõtva liikme krediidivõimelisust meetodi alusel, mis ei tugine üksnes välistele arvamustele;

b) kontrollima tagatise ja muude samaväärsete finantsvahendite, mille liige on esitanud päevasiseste krediidiriski positsioonide katmiseks, vastavust artiklites 9 ja 15 sätestatud nõuetele;

c) kehtestama laenuvõtvale liikmele krediidilimiidid, mis põhinevad mitmepoolsetel suhetel, mis keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on laenuvõtva liikmega, sealhulgas juhul, kui keskdepositooriumi pangateenuste osutaja osutab samale liikmele rohkem kui üht määruse (EL) nr 909/2014 lisa C jaos nimetatud panganduskõrvalteenust;

d) võtma arvesse kvalifitseeruvate likviidsete vahendite taset kooskõlas artikliga 34;

e) vaatama laenuvõtva liikme krediidilimiidid läbi eesmärgiga tagada mõlema järgmise punkti järgimine: i) kui laenuvõtva liikme krediidivõimelisus väheneb, siis vaadatakse krediidilimiidid üle või neid vähendatakse; ii) kui laenuvõtva liikme esitatud tagatise väärtus väheneb, siis vähendatakse krediidi kättesaadavust;

f) vaatama laenuvõtvatele liikmetele antud krediidilimiidid läbi vähemalt kord aastas, tuginedes nende tegelikule krediidikasutusele;

g) tagama, et üleöö krediidiriski positsioonide summa integreeritakse liikmele antud krediidilimiidi kasutusse;

h) tagama, et veel tagasi maksmata üleöölaenu summa hõlmatakse päevasisestesse riskipositsioonidesse järgmisel päeval ning seda piiratakse krediidilimiidiga.

4. alajagu

Võimalikud järelejäänud krediidiriski positsioonid

Artikkel 25

Võimalikud järelejäänud krediidiriski positsioonid

1. Artikli 18 lõikes 1 osutatud põhimõtted ja menetlused tagavad, et võimalikke järelejäänud krediidiriski positsioone juhitakse, sealhulgas olukordades, kus tagatise ja muude samaväärsete finantsvahendite realiseerimisjärgne väärtus ei ole piisav, et katta keskdepositooriumi pangateenuste osutaja krediidiriski positsioone.

2. Sellistes põhimõtetes ja menetlustes

a) määratakse kindlaks, kuidas jaotatakse võimalikke katmata laenukahjumeid, sealhulgas mis tahes vahendite tagasimaksed, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja võib oma likviidsuse pakkujatelt laenata, et katta selliste kahjumitega seotud likviidsuspuudujääke;

b) põhimõtted ja menetlused sisaldavad muutuvate turutingimuste pidevat hindamist seoses tagatise või muude samaväärsete finantsvahendite likvideerimisjärgse väärtusega, mis võib tekitada võimaliku järelejäänud krediidiriski positsiooni;

c) määratakse kindlaks, et punktis b osutatud hinnangule lisatakse kord, milles sätestatakse i) meetmed, mida võetakse punktis b osutatud turutingimustele reageerimiseks; ii) punktis i osutatud meetmete ajakava; iii) krediidiriski juhtimise raamistiku võimalikud ajakohastused tulenevalt punktis b osutatud turutingimustest.

3. Kõikidest riskidest, mis võivad tekitada võimalikke järelejäänud krediidiriski positsioone, teavitatakse keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskikomiteed ja vajaduse korral keskdepositooriumi riskikomiteed, samuti teavitatakse sellistest riskidest viivitamata määruse (EL) nr 909/2014 artikli 60 lõikes 1 osutatud pädevat asutust.

4. Päevasiseseid krediidiriski positsioone mõjutavaid turu- ja tegevuse muutusi analüüsitakse ja need vaadatakse läbi iga kuue kuu järel ning neist antakse teada keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskikomiteele ning vajaduse korral keskdepositooriumi riskikomiteele.

5. alajagu

Tagasimaksmise kord ja karistusmäärad

Artikkel 26

Päevasisese krediidi tagasimaksmise kord

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutajal peab olema kehtestatud tõhus päevasisese krediidi tagasimaksmise kord, mis vastab lõigete 2 ja 3 nõuetele.

2. Päevasisese krediidi tagasimaksmise korras sätestatakse karistusmäärad, mis toimivad üleöölaenu riskipositsioone pärssiva tõhusa hoiatusena, ja eelkõige see, et need peavad vastama mõlemale järgmisele tingimusele:

a) need on suuremad kui pankadevahelise rahaturu üleöö tagatud turuintressimäär ning krediidiriski positsiooni vääringut emiteeriva keskpanga laenamise püsivõimaluse intressimäär;

b) need võtavad arvesse krediidiriski positsiooni vääringu rahastamiskulusid ning üleöö krediidiriski positsiooni omava liikme krediidivõimelisust.

6. alajagu

Krediidiriskist teatamine

Artikkel 27

Ametiasutustele päevasisese riski juhtimisest aruandmine

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja annab aru asjaomasele pädevale asutusele, millele on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 60 lõikes 1.

2. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja peab vastama kõikidele järgmistele aruandlusnõuetele:

a) ta esitab vähemalt kord aastas kvalitatiivse aruande, milles täpsustatakse meetmeid, mida võetakse seoses sellega, kuidas krediidiriske, sealhulgas päevasiseseid krediidiriske, mõõdetakse, jälgitakse ja juhitakse;

b) ta teavitab kõikidest kooskõlas punktiga a võetud meetmete olulistest muutustest kohe pärast nende oluliste muutuste toimumist;

c) ta esitab kord kuus artiklis 19 osutatud näitajad.

3. Kui keskdepositooriumi pangateenuste osutaja rikub või on oht, et ta rikub käesoleva määruse nõudeid, sealhulgas stressiperioodil, peab ta sellest pädevat asutust viivitamata teavitama, ning ta esitab põhjendamatu viivituseta sellele pädevale asutusele üksikasjaliku kava selle kohta, kuidas hakatakse õigel ajal taas nõudeid täitma.

4. Kuni käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 909/2014 nõuete täitmise taastamiseni annab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja lõikes 2 osutatud kirjetest aru olenevalt olukorrast kord päevas iga tööpäeva lõpuks, välja arvatud juhul, kui asjaomane pädev asutus lubab harvemini ja hiljem aru anda, võttes arvesse keskdepositooriumi pangateenuste osutaja individuaalset olukorda ning tema tegevuse ulatust ja keerukust.

7. alajagu

Avalikustamine

Artikkel 28

Avalikustamine

Artikli 18 lõike 1 punkti h kohaldamisel avalikustab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja igal aastal põhjaliku kvalitatiivse aruande, milles täpsustatakse, kuidas krediidiriske, sealhulgas päevasiseseid krediidiriske, mõõdetakse, jälgitakse ja juhitakse.

2. JAGU

Likviidsusrisk

Artikkel 29

Likviidsusriski käsitlevad üldeeskirjad

1. Artikli 17 lõike 2 punkti a kohaldamiseks töötab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja välja ja rakendab põhimõtted ja menetlused, mille alusel

a) mõõdetakse päevasisest ja üleöö likviidsusriski kooskõlas 1. alajaoga;

b) jälgitakse päevasisest ja üleöö likviidsusriski kooskõlas 2. alajaoga;

c) juhitakse likviidsusriski kooskõlas 3. alajaoga;

d) antakse teada päevasisesest ja üleöö likviidsusriskist kooskõlas 4. alajaoga;

e) avalikustatakse raamistik ja vahendid likviidsusriski jälgimiseks, mõõtmiseks, juhtimiseks ja sellest teatamiseks kooskõlas 5. alajaoga.

2. Kõikidest üldise likviidsusriski raamistiku muudatustest teatatakse keskdepositooriumi pangateenuste osutaja juhtorganile.

1. alajagu

Päevasiseste likviidsusriskide mõõtmine

Artikkel 30

Päevasiseste likviidsusriskide mõõtmine

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja võtab kasutusele tõhusad töö- ja analüüsivahendid, et mõõta pidevalt ja valuutapõhiselt järgmisi näitajaid:

a) maksimaalne päevasisene likviidsuse kasutamine, mis on arvutatud, kasutades suurimat positiivset kumulatiivset netopositsiooni ja suurimat negatiivset kumulatiivset netopositsiooni;

b) kättesaadavad päevasisesed likviidsed vahendid kokku tööpäeva alguses, jagatuna järgmisteks osadeks: i) artiklis 34 kindlaks määratud kvalifitseeruvad likviidsed vahendid: — emiteerivas keskpangas hoiustatud rahalised vahendid; — artikli 38 lõikes 1 osutatud muus krediidivõimelises finantseerimisasutuses hoiustatud kättesaadavad rahalised vahendid; — kokkulepitud krediidiliinid või samalaadsed kokkulepped; — varad, mis vastavad käesoleva määruse artikli 10 ja artikli 11 lõike 1 nõuetele, mida kohaldatakse tagatise või finantsinstrumentide suhtes, mis on kooskõlas keskdepositooriumide nõudeid käsitlevas delegeeritud määruses (EL) 2017/392 sätestatud nõuetega ning mis on kohe kättesaadavad ja rahaks konverteeritavad eelnevalt kokku lepitud ja väga usaldusväärse rahastamiskorra kaudu, nagu on osutatud artiklis 38; — artiklis 10 ja artikli 11 lõikes 1 osutatud tagatis; ii) muud vahendid kui kvalifitseeruvad likviidsed vahendid, sealhulgas kokkuleppimata krediidiliinid;

c) kõikide järgmiste vahendite koguväärtus: i) päevasisene likviidsete vahendite väljavool, sealhulgas selline, mille puhul on ajaline päevasisene tähtaeg; ii) rahaarvelduskohustused muudes väärtpaberiarveldussüsteemides, kus keskdepositoorium, mille puhul keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tegutseb arveldusagendina, peab arveldama positsioone; iii) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja turutegevusega seotud kohustused, näiteks rahaturutehingute või tagatismaksete tegemine või tagastamine; iv) muud maksed, mis on keskdepositooriumi ja keskdepositooriumi pangateenuste osutaja maine jaoks väga olulised.

2. Väärtpaberiarveldussüsteemi iga vääringu puhul, mille korral keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tegutseb arveldusagendina, peab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja jälgima likviidsusvajadusi, mis tulenevad igast üksusest, mille suhtes keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on likviidsusriski positsioon.

Artikkel 31

Üleöö likviidsusriskide mõõtmine

Seoses üleöö likviidsusriskidega võrdleb keskdepositooriumi pangateenuste osutaja pidevalt enda likviidseid vahendeid oma likviidsusvajadustega, kui need vajadused tulenevad üleöölaenu kasutamisest, väärtpaberiarveldussüsteemi iga vääringu puhul, mille korral keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tegutseb arveldusagendina.

2. alajagu

Päevasiseste likviidsusriskide jälgimine

Artikkel 32

Päevasiseste likviidsusriskide jälgimine

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja koostab ja säilitab aruande päevasiseste likviidsusriskide kohta, mida ta võtab. Selline aruanne sisaldab vähemalt järgmist:

a) artikli 30 lõikes 1 osutatud näitajad;

b) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskivalmidus;

c) ettenägematute kulude reservi kava, milles kirjeldatakse kohaldatavaid heastamisvahendeid, kui riskivalmidus väheneb.

Esimeses lõikes osutatud aruande vaatavad keskdepositooriumi pangateenuste osutaja riskikomitee ja keskdepositooriumi riskikomitee kord kuus üle.

2. Väärtpaberiarveldussüsteemi iga arveldusvaluuta puhul, mille korral keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tegutseb arveldusagendina, peavad tal olema tõhusad töö- ja analüüsivahendid, et jälgida peaaegu reaalajas oma päevasiseseid likviidsuspositsioone võrreldes oma eeldatava tegevuse ja kättesaadavate vahenditega, tuginedes saldodele ja järelejäänud päevasisesele likviidsusvõimele. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja

a) hoiab vähemalt kümme aastat alles päevase suurima positiivse kumulatiivse päevasisese netopositsiooni ning suurima negatiivse kumulatiivse päevasisese netopositsiooni andmed selle väärtpaberiarveldussüsteemi iga arveldusvaluuta puhul, mille korral ta tegutseb arveldusagendina;

b) jälgib pidevalt oma päevasiseseid likviidsusriski positsioone võrreldes maksimaalse päevasisese likviidsusriski positsiooniga, mis on ajalooliselt registreeritud.

Artikkel 33

Üleöö likviidsusriskide jälgimine

Seoses üleöö likviidsusriskidega teeb keskdepositooriumi pangateenuste osutaja mõlemad järgmised toimingud:

a) hoiab vähemalt kümme aastat alles üleöölaenu kasutamisest tekkinud likviidsusriskide andmed selle väärtpaberiarveldussüsteemi iga arveldusvaluuta puhul, mille korral ta tegutseb arveldusagendina;

b) jälgib antud üleöölaenuga tekitatud likviidsusriski võrreldes maksimaalse likviidsusriski positsiooniga, mis on tekkinud antud üleöölaenuga ja registreeritud ajalooliselt.

3. alajagu

Likviidsusriskide juhtimine

Artikkel 34

Kvalifitseeruvad likviidsed vahendid

Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja maandab vastavaid likviidsusriske, sealhulgas päevasiseseid likviidsusriske, igas vääringus, kasutades mõnda järgmistest kvalifitseeruvatest likviidsetest vahenditest:

a) emiteerivas keskpangas hoiustatud rahalised vahendid;

b) mõnes artikli 38 lõikes 1 märgitud krediidivõimelises finantseerimisasutuses hoiustatud kättesaadavad rahalised vahendid;

c) kokkulepitud krediidiliinid või samalaadsed kokkulepped;

d) varad, mis vastavad käesoleva määruse artikli 10 ja artikli 11 lõike 1 nõuetele, mida kohaldatakse tagatise või finantsinstrumentide suhtes, mis on kooskõlas keskdepositooriumide nõudeid käsitlevas delegeeritud määruses (EL) 2017/392 sätestatud nõuetega ning mis on kohe kättesaadavad ja rahaks konverteeritavad eelnevalt kokku lepitud ja väga usaldusväärse rahastamiskorra kaudu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 38;

e) artiklis 10 ja artikli 11 lõikes 1 osutatud tagatis.

Artikkel 35

Päevasiseste likviidsusriskide juhtimine

1. Väärtpaberiarveldussüsteemi iga vääringu puhul, mille korral keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tegutseb arveldusagendina, peab ta tegema järgmist:

a) hindama päevasisest likviidsete vahendite sisse- ja väljavoolu kõikide osutatavate panganduskõrvalteenuste puhul;

b) hindama eelnevalt nende voogude päevasisest ajakava;

c) prognoosima päevasiseseid likviidsusvajadusi, mis võivad päeva jooksul eri ajal tekkida.

2. Väärtpaberiarveldussüsteemi iga vääringu puhul, mille korral keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tegutseb arveldusagendina, peab ta tegema järgmist:

a) tagama piisava päevasisese rahastamise, et täita oma päevasiseseid eesmärke, kui need tulenevad lõikes 1 osutatud analüüsist;

b) juhtima ja olema valmis konverteerima rahasse tagatist, mis on vajalik päevasiseste vahendite hankimiseks stressiolukordades, võttes arvesse väärtuskärpeid kooskõlas artikliga 13 ja kontsentratsiooniriski piirmäärasid kooskõlas artikliga 14;

c) juhtima enda likviidsete vahendite väljavoolu kooskõlas oma päevasiseste eesmärkidega;

d) omama korda, et tegeleda oma päevasiseste likviidsusvoogude ootamatute häiretega.

3. Oma minimaalsete kvalifitseeruvate likviidsete vahendite nõude täitmiseks peab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tuvastama ja juhtima riske, mis tal tekivad pärast vähemalt kahe sellise liikme, sealhulgas nende ema- ja tütarettevõtjate maksejõuetuks muutumist, mille suhtes tal on suurimad likviidsusriski positsioonid.

4. Seoses oma päevasiseste likviidsusvoogude ootamatute häirete riskiga, millele on osutatud lõike 2 punktis d, peab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja määrama kindlaks ekstreemsed, ent usutavad stsenaariumid, sealhulgas vajaduse korral need, mis on esitatud artikli 36 lõikes 7 ning mis põhinevad vähemalt ühel järgmistest teguritest:

a) mitmesugused ajaloolised stsenaariumid, sealhulgas viimase 30 aasta jooksul või sellise aja jooksul, mille kohta on olemas usaldusväärsed andmed, täheldatud äärmuslike turumuutuste perioodid, mis oleksid tekitanud keskdepositooriumi pangateenuste osutajale suurima finantsriski, välja arvatud juhul, kui keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tõendab, et ajalooline suurte hinnamuutuste näide ei ole usutav;

b) mitmesugused võimalikud tulevased stsenaariumid, mis vastavad järgmistele tingimustele: i) need põhinevad järjekindlatel eeldustel turu volatiilsuse ja hinna korrelatsiooni kohta turgude ja finantsinstrumentide kaupa; ii) need põhinevad nii kvantitatiivsetel kui ka kvalitatiivsetel võimalike turutingimuste hinnangutel, hõlmates turule juurdepääsu häireid ja nihkeid või eeskirjade eiramisi, samuti tagatise realiseerimisväärtuse vähenemist ning vähenenud turulikviidsust, kui tagatisena on aktsepteeritud mitterahalisi varasid.

5. Lõike 2 kohaldamisel võtab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja arvesse ka järgmist:

a) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja ülesehitus ja tegevus, sealhulgas seoses artikli 30 lõikes 2 osutatud üksustega ning seotud finantsturutaristute või muude üksustega, mis võivad tekitada olulist likviidsusriski keskdepositooriumi pangateenuste osutajale, ning mis hõlmavad vajaduse korral mitmepäevase ajavahemiku;

b) võimalikud tugevad seosed või samalaadsed riskipositsioonid keskdepositooriumi pangateenuste osutaja liikmete vahel, sealhulgas liikmete ning nende ema- ja tütarettevõtjate vahel;

c) mitme liikme maksejõuetuse tõenäosuse hinnang ning sellise maksejõuetuse võimalikud mõjud liikmetele;

d) punktis c osutatud mitme liikme maksejõuetuse mõju keskdepositooriumi pangateenuste osutaja rahavoogudele ning tema tasakaalustamissuutlikkusele ja vastupidamise ajale;

e) seda, kas mudelid kajastavad eri mõjusid, mida majanduslik stress võib avaldada nii keskdepositooriumi pangateenuste osutaja varadele kui ka tema likviidsete vahendite sisse- ja väljavoolule.

6. Ekstreemsete, ent usutavate turutingimuste kindlaks tegemiseks kasutatavate ajalooliste ja hüpoteetiliste stsenaariumide kogumi vaatab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja vähemalt kord aastas läbi, konsulteerides vajaduse korral keskdepositooriumi riskikomiteega. Sellised stsenaariumid vaadatakse läbi sagedamini, kui keskdepositooriumi pangateenuste osutaja turu muutused või tegevus mõjutavad stsenaariumide aluseks olevaid eelduseid viisil, mis nõuab nende stsenaariumide korrigeerimist.

7. Likviidsusriski raamistikus võetakse kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt arvesse seda, kui suures ulatuses võivad tagatise või varade ekstreemsed hinnamuutused ilmneda mitmel kindlaksmääratud turul samal ajal. Raamistikuga tehakse kindlaks, et ajaloolised hinnakorrelatsioonid ei pruugi ekstreemsetes, ent usutavates turutingimustes enam kehtida. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja võtab stressitestimisel arvesse ka enda väliseid seoseid, millele on käesolevas artiklis osutatud.

8. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja teeb kindlaks, kuidas kasutatakse artikli 30 lõikes 1 osutatud päevasiseseid jälgimisnäitajaid selleks, et arvutada vajaliku päevasisese rahastamise asjakohane väärtus. Ta töötab välja sisemise raamistiku, et hinnata selliste likviidsete varade usaldatavusnõuetele vastavat väärtust, mida peetakse tema päevasisese riskipositsiooni puhul piisavaks, mis hõlmab eelkõige kõike järgmist:

a) likviidsete varade, sealhulgas varade kvaliteedi, kontsentratsiooni ja nende viivitamatu kättesaadavuse õigeaegne jälgimine;

b) selliste turutingimuste jälgimise asjakohased põhimõtted, mis võivad mõjutada päevasiseste kvalifitseeruvate likviidsete vahendite likviidsust;

c) päevasiseste kvalifitseeruvate likviidsete vahendite väärtus, mida on hinnatud ja kohandatud halvenenud turutingimustel, sealhulgas artikli 36 lõikes 7 osutatud stsenaariumide järgi.

9. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagab, et tema likviidsed varad on spetsiaalse likviidsuse juhtimise funktsiooni kontrolli all.

10. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja likviidsusriski raamistik hõlmab asjakohast juhtimiskorda seoses kõikide selliste kvalifitseeruvate likviidsete vahendite summa ja vormiga, mida keskdepositooriumi pangateenuste osutaja hoiab, samuti asjaomaseid piisavaid dokumente ning eelkõige järgmist:

a) tema selliste likviidsete varade paigutamine eraldi kontole likviidsuse juhtimise funktsiooni otsese juhtimise all, mida võib kasutada üksnes hädaolukorra vahendite allikana stressiperioodidel;

b) sisemiste süsteemide ja kontrollide kehtestamine, et anda likviidsuse juhtimise funktsioonile tõhus operatiivne kontroll, et teha mõlemat järgmist toimingut: i) konverteerida mis tahes ajal stressiperioodi jooksul likviidsed varad rahaks; ii) hinnata hädaolukorra vahendeid, minemata otseselt vastuollu ühegi kehtiva äri- või riskijuhtimisstrateegiaga, nii et likviidsuspuhvrisse ei kuuluks ükski vara, mille asendamiseta müük stressiperioodil tekitaks avatud riskipositsiooni, mis ületab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja siseseid piirmäärasid;

c) punktides a ja b sätestatud nõuete kombinatsioon, kui see tagab võrdväärse tulemuse.

11. Käesoleva artikli nõudeid seoses keskdepositooriumi pangateenuste osutaja likviidsusriski raamistikuga kohaldatakse vajaduse korral ka piiri- ja vääringuüleste riskipositsioonide suhtes.

12. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja vaatab oma lõigetes 2, 3 ja 11 osutatud põhimõtted ja menetlused vähemalt kord aastas läbi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid turumuutuseid ning riskipositsioonide ulatust ja kontsentratsiooni.

Artikkel 36

Likviidsete finantsvahendite piisavuse stressitestimine

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja määrab kindlaks oma likviidsete vahendite piisavuse asjaomase vääringu tasandil ja testib seda, kasutades korrapärast ja ranget stressitestimist, mis vastab kõikidele järgmistele tingimustele:

a) see viiakse läbi lõigetes 4 ja 5 osutatud tegurite, samuti lõikes 6 osutatud eriomaste stsenaariumide põhjal;

b) see hõlmab keskdepositooriumi pangateenuste osutaja sellise korra korrapärast testimist, kasutades päevasiseseid stsenaariume, millega hinnatakse tema likviidsuse pakkujalt saadud kvalifitseeruvatele likviidsetele vahenditele juurdepääsu;

c) see vastab lõigete 2–6 nõuetele.

2. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja tagab vähemalt range hoolsuskohustuse auditi ja stressitestimise kaudu, et iga likviidsuse pakkuja, kes pakub kooskõlas artikliga 34 loodud minimaalseid nõutavaid kvalifitseeruvaid likviidseid vahendeid, omab piisavalt teavet, et mõista ja juhtida oma seonduvat likviidsusriski, ning on valmis vastama määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktides d ja e sätestatud eelnevalt kokku lepitud ja väga usaldusväärse rahastamiskorra tingimustele.

3. Keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on kehtestatud eeskirjad ja menetlused, et kõrvaldada oma stressitestidega tuvastatud kvalifitseeruvate likviidsete finantsvahendite ebapiisavus.

4. Kui stressitestidega kaasneb artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud kokkulepitud riskivalmiduse vähenemine, teeb keskdepositooriumi pangateenuste osutaja järgmist:

a) teatab enda riskikomiteele ning vajaduse korral ka keskdepositooriumi riskikomiteele stressitestide tulemustest;

b) vaatab läbi ja korrigeerib oma artikli 32 lõike 1 punktis c osutatud ettenägematute kulude reservi kava, kui vähenemist ei saa päeva lõpuks kõrvaldada;

c) omab eeskirju ja menetlusi, et hinnata ja korrigeerida enda likviidsusriski juhtimise raamistiku ja likviidsuse pakkujate piisavust kooskõlas oma stressitestide tulemuste ja analüüsiga.

5. Likviidsete finantsvahendite stressitestimisel kasutatud stressitestimise stsenaariumid töötatakse välja, võttes arvesse keskdepositooriumi pangateenuste osutaja ülesehitust ja tegevust, ning need hõlmavad alati kõiki üksuseid, mis võivad talle olulist likviidsusriski tekitada.

6. Kvalifitseeruvate likviidsete finantsvahendite stressitestimisel kasutatavad stsenaariumid töötatakse välja, võttes arvesse keskdepositooriumi pangateenuste osutaja vähemalt kahe sellise liikme, sealhulgas nende emaettevõtja ja tütarettevõtjad, maksejõuetust kas eraldi või koos, mille puhul keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on suurim likviidsusriski positsioon.

7. Likviidsete finantsvahendite stressitestimisel kasutatavad stsenaariumid töötatakse välja, võttes arvesse laias valikus ekstreemseid, aga usutavaid stsenaariumeid, mis hõlmavad lühi- ja pikaajalist stressi, ning asutusele omast ja turuülest stressi, sealhulgas järgmisi asjaolusid:

a) liikmete maksed ei ole õigel ajal laekunud;

b) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja likviidsuse pakkujatest ühe pakkuja ajutine maksejõuetus või suutmatus pakkuda likviidsust; see hõlmab määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktis e osutatud pakkujaid, depositooriumina tegutsevaid pankasid, vastastikuseid agente või mis tahes seotud taristut, sealhulgas koostalitlusvõimelisi keskdepositooriume;

c) samaaegne surve rahastamis- ja varaturgudel, sealhulgas kvalifitseeruvate likviidsete vahendite väärtuse vähenemine;

d) valuuta konverteeritavusega ning valuutaturgudele juurdepääsuga seotud stress;

e) keskdepositooriumi pangateenuste osutaja maine negatiivsed muutused, mis põhjustavad selle, et teatavad likviidsuse pakkujad vähendavad pakutavat likviidsust;

f) tagatise või varade hinnavolatiilsuse asjakohased ajaloolised tipptasemed korduvate sündmustena;

g) turul krediidi kättesaadavuse muutused.

8. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja määrab kindlaks asjaomased vääringud, millele on osutatud määruse (EL) nr 909/2014 artikli 59 lõike 4 punktis c, kohaldades samme alljärgnevalt:

a) järjestab eurodesse konverteeritud vääringud kõrgeimast madalaimani, tuginedes kolme suurima igapäevase negatiivse kumulatiivse netopositsiooni keskmisele kaheteistkümne kuu jooksul;

b) võtab vastavalt vajadusele arvesse i) kõige olulisemaid liidu vääringuid, mis vastavad tingimustele, mis on kindlaks määratud keskdepositooriumide nõudeid käsitlevas delegeeritud määruses (EL) 2017/392; ii) kõiki ülejäänud vääringuid, kuni vastav suurimate negatiivsete kumulatiivsete netopositsioonide keskmiste väärtuste koondsumma, mida mõõdetakse punkti a kohaselt, on kõikide vääringute puhul võrdne 95 %ga või ületab selle.

9. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja määrab kindlaks asjaomased lõikes 8 osutatud vääringud ja ajakohastab neid korrapäraselt vähemalt kord kuus. Ta sätestab oma eeskirjades, et stressiolukordades võib esialgseid arveldusteenuseid mitteolulistes vääringutes osutada samaväärses väärtuses olulises vääringus.

Artikkel 37

Ettenägematud ja potentsiaalselt katmata likviidsuse puudujäägid

1. Keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kehtestab eeskirjad ja menetlused, et teostada õigel ajal maksekohustuste päevasisest ja mitmepäevast arveldamist pärast individuaalset või kombineeritud maksejõuetust tema liikmete seas. Nendes eeskirjades ja menetlustes sätestatakse võimalik ettenägematu ja potentsiaalselt katmata likviidsuse puudujääk, mis tuleneb sellest maksejõuetusest, eesmärgiga ära hoida maksekohustuste samal päeval arveldamise lõpetamist, tagasi võtmist või viivitust.

2. Lõikes 1 osutatud eeskirjad ja menetlused tagavad, et keskdepositooriumi pangateenuste osutajal on juurdepääs rahalistele hoiustele või üleööhoiustele ning et tal on kehtestatud protsess eesmärgiga suurendada mis tahes likviidseid vahendeid, mida ta võib stressisündmuse korral kasutada, et jätkata oma tegevust turvaliselt ja usaldusväärselt.

3. Lõikes 1 osutatud eeskirjad ja menetlused hõlmavad mõlema järgmise toimingu nõudeid:

a) muutuvate likviidsusvajaduste pidev analüüs, et oleks võimalik teha kindlaks sündmused, mis võivad areneda ettenägematuteks ja potentsiaalselt katmata puudujääkideks, sealhulgas rahastamiskorra uuendamise kava enne selle aegumist;

b) eeskirjade ja menetluste korrapärane praktiline testimine.

4. Lõikes 1 osutatud eeskirjadele ja menetlustele lisatakse kord, milles määratakse kindlaks, kuidas tuvastatud potentsiaalne likviidsuse puudujääk viivitamata kõrvaldada, sealhulgas ajakohastades vajaduse korral likviidsusriski juhtimise raamistikku.

5. Lõikes 1 osutatud eeskirjad ja menetlused hõlmavad ka järgmisi üksikasju:

a) kuidas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja pääseb juurde rahalistele hoiustele või üleööhoiustele;

b) kuidas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja teostab sama päeva turutehinguid;

c) kuidas keskdepositooriumi pangateenuste osutaja kasutab eelnevalt kokku lepitud likviidsusliine.

6.