II 
(Muud kui seadusandlikud aktid) 
MÄÄR USED 
EUR OOP A KESKP ANGA MÄÄR US (EL) nr 2020/2011, 
1. detsember 2020, 
millega muudetak se määr ust (EL) nr 1409/2013 maksete statist ika kohta (EKP/2013/43) (EKP/2020/59) 
EUR OOP A KESKP ANGA NÕUK OGU, 
võtt es arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõiget 2, 
võtt es arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpang a põhikir ja, eelkõige selle artiklit 5, 
võtt es arvesse nõuk ogu 23. novem bri 1998. aasta määr ust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa 
Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4, 
ning arvestades järgmist: 
(1) Teave, mida kogutakse maksete ja mak sesüst eemide statistika jaoks määr use (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 1 alusel, 
on keskse tähtsusega liikmesr iikide maksete turgude arengu tuvastamiseks ja jälgimisek s. Euroopa Keskpank (EKP) 
kogub riigiti võrdlevat mak sete statistikat, mis võimaldab täita makses üste emide sujuvat toim imise edendamise 
ülesannet liidus, mis seega aitab kaasa krediidiasutust e usaldata vusjärelevalvega seotud poliitika sujuvale 
teosta misele ja finantssüsteemi stabiilsusele. 
(2) Kuna maksei d teost atak se makseinstr umentide kaudu ja neid töödeldakse mak sesüst eemides, on 
makseins trumentide kohta teabe kogumine vajalik mak sesüst eemide sujuva toim imise tagamiseks. Lisak s sellele 
aitab maksesüsteemide toim imise kohta statistilise teave kogumine kaasa makses üste emide sujuvale toimimisele, 
kuna makseinstr umentide standardid määratakse mak sesüst eemide poolt. Nendel eesmärkidel peab EKP vajalikuk s 
statistilist teavet sageduseg a kord aastas ja kaks korda aastas. Seetõttu tuleb suurendada aruandlussag edust. 
(3) Võtt es arvesse makseinstr umentide ja makses üstee mide omavahelist seost, sõltub mak sesüst eemide sujuv toimimine 
avalikkuse usaldusest makseinstr umentide vastu. Pettusest tulenev finantskahjum vähendab avalikkuse usaldust 
makseins trumentide vastu ja seetõttu on oluline võtta meetmeid, mis tagaksid mak seinstr umentide kindluse ning et 
maksjad ja mak sesüst eemid, mida maksed läbivad, olek sid samuti turvatud. Seetõttu on põhjendatud pettuse taseme 
ja pettuse teostam ise viiside jälgimine, et taga da nende instr umentide ohutus, turvalisus ja tõhusus, mis seega tagab 
nende sujuva toimimise. 
(1)EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                         L 418/1   
(4) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu direktiivi (EL) 2015/2366 (2) kohaselt peavad liikmesr iigid tagama, et makseteenuse 
pakkujad edastav ad oma riigi pädevat ele asutust ele vähemalt kord aastas statistilise teabe erinevate 
maksevahe ndit ega seotud pettuste kohta. Seda statistilist teavet, samuti agregeeri tud andmeid, mida pädevad 
asutused peavad esitama EBA -le ja EKP -le, on täpsustatud EBA suunistes pettusandmete esitamise kohta (3). Kuna 
EBA suunist e peatähelepanu on järelevalve eesmärkidel esitataval aruandlusel, tuleb tagada, et EKP -le esitata v 
statistiline teave võimaldaks tulemuslikult täita EKP järelevalve ülesandeid, näite ks täpselt jälgida uute 
makseteenuste suundumusi, koostada poliitika kiirelt areneva jaemaksete turu jaoks ja hinnata mak seinstr umentide 
turvalisust ja tõhusust, et vähendada konkreetsete makses keemidega seotud eripäraseid riske (näiteks finants- ja 
tegevusr iske). Seetõttu on vajalik täpsem aruandlus pettuse teabe kohta. Andmeesitaj ad peaksi d seetõttu esitama 
mitte ainult pettuse statistilise teabe makseinstr umendi kohta (näiteks kaardipõhised makseinstr umendid, 
kreeditk orraldused, otsek orraldused), mis on ette nähtud EBA suuniste s, vaid ka täpsema teabe makse kanalite, 
makses keemide, piiriüleste kaardipõhist e maksetehingute ja riikide kohta. Aruandlusnõuet e lihtsustamiseks 
andmeesitajat ele peab aruandlussagedus kokku langema EBA suunistele vastava aruandlussageduseg a. 
(5) Samal põhjusel ja kooskõlalise aruandluse tagamisek s tuleb Euroopa Keskpanga määr uses (EL) nr 1409/2013 
(EKP/2013/43) (4) sätestatud mõist ed ja met oodika EKPSi ülesannete täitmisek s vajal ikus ulatuses vasta vusse viia 
mõistet e ja metoo dikaga, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2015/2366. 
(6) Üldiselt meetodid, mille alusel kogutaks e statistilist teavet maksete ja maksesüsteemide kohta, peaksid arvesse võtma 
makseid reguleer iva õigusraamistiku muutusi liidus. Iga maksete reguleer imise muudatust liidus tulek s seega neid 
makseid puudutava statistilise teabe kogumise meet odit es arvesse võtta. Seetõttu tuleb maksete ja makses üste emide 
statistilise teabe terviklikkuse tagamisek s arvesse võtta direktiivi (EL) 2015/2366 sätteid täiendavat e mak seteenuste, 
makse algat amise teenust e, kontot eabe teenust e, uute makseteenuse pakkujate tegevuslubade andmise ja järelevalve, 
makseteenuse algata mise teenuse pakkujate ning kontot eabe teenuste pakkujate kohta. Seetõttu tuleb koguda teavet 
nende uute mak seteenuse pakkujate tegevuse kohta, eelkõige nende poolt osutatavat e teenust e kohta, et mõista 
nende rolli majanduses. Seetõttu tulek s kehtivate aruandlusnõuet e kohaldamisulatust laiendada teabele, mis on 
seotud uut liiki mak seteenuste pakkujate tegevuseg a, tugeva kliendiaute ntimisega ja sellest erandite tegemiseg a, et 
võimaldada Euroopa Keskpankade Süsteemil täita oma sõltumatuid järelevaatamise ülesandeid. 
(7) Täiendavad täpsustused kaardipõhiste maksetehingut e kohta on vajalikud selleks, et jälgida piiriülest kaubandust ja 
tõsta mak sebilansi statistika koostamisek s vajaliku teabe üldist kvalit eeti, eelkõige seoses kirjeteg a reisimise, 
transpordi ja kaupade ja teenust e online-kaubanduse kohta. Statistiline teabe kogumine kaupmehe tegevuse sektor i 
kohta kaupmehe kate goor ia koodi kasutades ning kaardipõhiste mak setehingute kogumine üleilmselt võimaldab 
rahvusvaheliste mak setehingute süvaanalüüsi ja mak sete täpset määramist erisuguste kaupade ja teenust e liikide 
kohta. Samal põhjusel peak sid andmeesitajad esitama seda statistikat kord kvar talis lühemate tähtaegadeg a, mis 
suurendab selle statistika asjak ohasust ja kasulikkust ning aitab kaasa kvar taalse maksebilansi statistika koostamisel. 
(8) Tulemuslik e meet odite abil kõige asjak ohasema teabe kogumine võimaldab täpse statistika koostamist. Suurem 
aruandlussag edus ja maksete statistika täpsem geograaf iline jaotus on vajalik, et parandada majandust egevuse 
lühiajali ste muutust e hindamist, sh kvar tali eratarbimise hindamist, mis moodustab SKP prognoosimise keskse osa. 
(2)Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta sisetur ul, direktiivide 
2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määr use (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ keht etuks 
tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35). 
(3)Euroopa Pangandusjärelevalve „Suunised pettusandmete esitamise kohta vastavalt teise makseteenuste direktiivi artikli 96 lõikele 6“, 
EBA /GL/2018/05. 
(4)Euroopa Keskpanga 28. novembr i 2013. aasta määr us (EL) nr 1409/2013 maksete statistika kohta (EKP/2013/43) (ELT L 352, 
24.12.2013, lk 18). ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/2                                                                                                                                         11.12.2020   
(9) Võtt es arvesse propor tsionaalsuse põhimõt et, peaks riikide kesk pankadel (RKPd) olema õigus sätestatud tingimust el 
kohaldada andmeesitajat e suht es käesoleva määr use statistika aruandluse nõuet est erandeid, kui erandite 
kohaldamine ei takista EKPSil tulemuslikult oma ülesandeid täita. Lisaks sellele peab RKPdel olema pädevus koguda 
vajalikku statistilist teavet mak sete kohta asjaomase riikliku pädeva asutuse kaudu, kes juba kogub nendelt 
andmeesitajat elt andmeid kooskõlas kohaliku koostöö korraga. Samuti peaks olema võimalik koguda käesoleva 
määr use alusel konfidentsiaalset statistilist teavet pettuse kohta, mis edastatakse riiklikule pädevale asutusele 
andmek ogumise lihtsustamisek s kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/2366, kui järgitak se konfidentsiaalse statistilise 
teabe kaitse ja kasutamise reeg leid kooskõlas määr useg a (EÜ) nr 2533/98. 
(10) Euroopa Komisjoniga on konsult eeritud määr uses (EL) nr 1409/2013 (EKP/2013/43) sätestatud statistilist e nõuet e 
muutmise osas kooskõlas määr use (EÜ) nr 2533/98 artikli 5 lõikeg a 2. 
(11) Et anda andmeesitajat ele piisaval t aega ettevalmistamisek s, ei alga aruandlus käesoleva määr use vastu võtmisele 
vähemalt järgneva 12 kuu jooksul. 
(12) Seetõttu tuleb Euroopa Keskpanga määr ust (EL) nr 1409/2013 (EKP/2013/43) vastav alt muuta, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEV A MÄÄR USE: 
Artikkel 1 
Määr use (EL) nr 1409/2013 (EKP/2013/43) muutmine 
Määr ust (EL) nr 1409/2013 (EKP/2013/43) muudetak se järgmiselt: 
1) artiklit 1 muudetak se järgmiselt: 
a) punkt b asendatakse järgmiseg a: 
„b) „mõist ed „mak seteenuse pakkuja”, „mak seasutus” ja „maksesüsteem” on määratletud Euroopa Parlamendi ja 
nõuk ogu direktiivi (EL) 2015/2366 (*) artiklis 4; 
_____________ 
(*) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 25. novemb ri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenust e kohta 
sisetur ul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määr use (EL) nr 1093/2010 muutmise 
ning direktiivi 2007/64/EÜ keht etuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).“; 
b) lisatakse järgmine punkt e: 
„e) „makseteenus” on direktiivi (EL) 2015/2366 I lisas toodud äritegevus või käesoleva määr use artikli 4 lõike 3 
punktis a osutatud tegevus.“; 
2) artikkel 2 asendatak se järgmisega : 
„Artikkel 2 
Tegelik andmeid esitav üldk ogum 
Tegelik andmeid esitav üldk ogum koosneb makseteenuse pakkujatest (sh e-raha väljastajad) ja/või makses üste emide 
haldajat est.“; 
3) artikli 3 lõige 1 asendatak se järgmisega: 
„1. Artiklis 2 osutatud tegelik andmeid esitav üldk ogum esitab statistika selle liikmesr iigi RKP -le, kus asjaomane 
andmeesitaja on resident, otse või riikliku pädeva asutuse kaudu kohaliku koostöök orra alusel kooskõlas III lisaga ning 
võttes arvesse I ja II lisas toodud selgitusi ja määratlusi. Need andmeesita jad peavad esitama nõuta va statistilise teabe 
kooskõlas IV lisa miinimumstandarditeg a.“; ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                         L 418/3   
4) artikkel 4 asendatak se järgmisega : 
„Artikkel 4 
Erandid 
1. RKPd, kes kohaldavad andmeesitajat e suht es erandeid, peavad järgima propor tsionaalsuse põhimõt et. 
2. RKPd võivad kohaldada järgmist e andmeesitajat e suht es erandit teatavat est artikli 3 lõike s 1 sätestatud aruandlus­
nõuetest kooskõlas lõigeteg a 3 ja 4: 
a) makseasutused, kui nad vastav ad direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 32 lõiget es 1 ja 2 sätestatud tingimust ele; 
b) e-raha asutused, kui nad täidav ad direktiivi 2009/110/EÜ artikli 9 lõiget es 1 ja 2 sätestatud tingimusi; 
c) punktides a ja b nimetamata muud makseteenuste pakkujad, kui nad vastav ad direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 32 
lõigetes 1 ja 2 või direktiivi 2009/110/EÜ artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimust ele. 
Esimese lõigu eesmärgil võivad RKPd kohaldada erandeid, olenemata sellest, kas andmeesitajat e osas on loobutud 
usaldatavusnõuet e kohaldamisest või kohaldatakse nende suhtes erandit kooskõlas riigisisese õigusaktiga, millega 
võetak se üle direktiivid (EL) 2015/2366 ja 2009/110/EÜ. 
3. RKPd võivad lõike s 2 osutatud andmeesitajat e suhtes kohaldada erandeid kooskõlas lõikega 4, kui esineb üks 
järgmistest asjaoludest: 
a) ühegi järgmise makseteenuse koguväär tus, mis arvestatakse kõikide sellise erandiga hõlmatud mak seteenuse 
pakkujat e kohta kokku, ei ületa riigis 5%: 
i) kreeditk orraldused (saadetud), 
ii) otsek orraldused (saadetud), 
iii) kaardipõhised maksetehingud (saadetud ja saadud), 
iv) sularaha välja võtmine kaardipõhist makseinstr umenti kasutades, 
v) e-raha mak setehingud (saadetud), 
vi) tšekid (saadetud), 
vii) rahasiirded (saadetud), 
viii) muud makseteenused (saadetud), 
ix) makse algata mise teenused, 
x) muud teenused, mis ei direktiivi (EL) 2015/2366) kohaldamisalas (saadetud); 
b) kontoteabe teenuse klientide koguar v, mis arvestatakse kõikide sellise erandig a hõlmatud makseteenuse pakkujate 
kohta kokku, ei ületa riigis 5%. 
Punkti a eesmärgil ei või makseteenust e kumulatiivne koguväär tus kõikide makseteenuste pakkujate kohta, kelle suht es 
erandit kohaldataks e, ületada riigis 5%. 
Käesoleva lõike eesmärgil võivad RKPd kohaldada erandeid ainult siis, kui aruandlusk oormus olek s andmeesitaja 
suur ust arvesse võtt es ebapropor tsionaalne. 
4. Andmeesitajad, kelle suhte s kohaldataks e erandeid lõiget e 2 ja 3 alusel, esitava d statistilise teabe kooskõlas III lisa 
tabeliteg a 4b ja 5b. 
5. RKPd kontrollivad lõiget es 2 ja 3 sätestatud tingimust e täitmist kord aastas ja piisava ajavaruga, mis võimaldaks 
jõustada erandi kohaldamise või selle lõpetamise vajaduse korral iga teise kalendr iaasta alguses. Kontrollimisel võetakse 
alusek s asjaomane aruandlusper iood 12 kuu osas, mis eelneb hindamise vaatlusper ioodile. 
6. Kui RKP kohaldab käesoleva artikli alusel erandit, teavitab ta sellest EKPd koos andmete esitamiseg a vastavalt 
artiklile 6. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/4                                                                                                                                         11.12.2020   
7. EKP avaldab nende üksuste nimekir ja, kelle suhtes RKPd kohaldavad erandit käesolevast artiklist.“; 
5) artikkel 6 asendatak se järgmisega : 
„Artikkel 6 
Tähta jalisus 
1. RKPd peavad esitama EKP -le statistilise teabe III lisa alusel kord kvar talis, kaks korda aastas või kord aastas 
vastavalt järgmisele: 
a) kvar taliar uandluse osas esitatakse statistiline teave, mis on osutatud III lisa tabelis 9, asjaomase kvar tali lõpule 
järgneva teise kuu viimase tööpäeva lõpuks; 
b) kaks korda aastas esitatava aruandluses osas esitatakse statistiline teave, mis on osutatud III lisa tabelites 1, 2, 3, 4a, 
5a, 6, 7 ja 8, perioodi kohta jaanuar ist kuni juunini sellele poolaastale, mille kohta andmeid esitatakse , järgneva 
novembr i viimase tööpäeva lõpuks. Statistiline teave perioodi kohta juulist kuni detsembr ini esitatakse sellele 
poolaastale, mille kohta andmeid esitatakse , järgneva mai viimase tööpäeva lõpuks ; 
c) aastaar uandluse osas esitatakse statistiline teave, mis on osutatud III lisa tabelites 4b ja 5b, poolaasta lõikes sellele 
aastale, mille kohta andmeid esitatakse , järgneva aasta mai viimase tööpäeva lõpuks ; 
2. RKPd keht estavad andmeesitajat ele selged aruandlustähtajad. Aruandlustähta jad peavad selgelt sätestama 
sageduse, mida andmeesitajad peavad RKP -le andmete esitamisel järgima, mis peab tagama, et RKPd saavad järgida oma 
aruandlustähtaegu EKP -le kooskõlas lõike ga 1.“; 
6) lisatak se järgmine artikkel 8a: 
„Artikkel 8a 
Kvar tali-, poolaast a- ja aast aaruandluse algus 
1. RKPde aruandlus EKP -le kvar tali ja poolaasta statistilise teabe kohta algab kvar taliandmeteg a 2022 Q1 kohta mai 
lõpuks 2022 ja poolaastaandmet ega 2022 H1 kohta ning see esitatakse novembr i lõpuks 2022. 
2. RKPde aruandlus EKP -le agregeeri tud statistilise aastateabe kohta, mille osas esitatakse jaotused poolaasta kohta, 
kui andmeesitajat e suht es kohaldataks e erandit kooskõlas artikli 4 lõiget ega 2 ja 3, alga b vaatlusper ioodidega 2022 H1 
ja H2 kohta ning see esitatakse mai lõpuks 2023.“; 
7) Määr use (EL) nr 1409/2013 I, II ja III lisa asendatak se käesoleva määr use I, II ja III lisaga. 
Artikkel 2 
Lõppsätted 
Käesolev määr us jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. 
jaanuar ist 2022. 
Käesolev määr us on tervikuna siduv ja liikmesr iikides vahetult kohaldatav kooskõlas 
aluslepinguteg a. 
Frankfur t Maini ääres, 1. detsember 2020  
For ECB's Styrelsesr åd 
EKP president 
Christine LAGARDE     ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                         L 418/5   
I LISA 
MAK SETE STATISTIKA ÜLDSTR UKTUUR 
1. OSA ÜLEV AADE 
1.1 osa Tabelite ülevaade 
1. Euroopa Keskpank (EKP) koostab maksete statistika riikide tasandil, kogudes harmoneer itud andmeid iga riigi keskpanga 
(RKP) kaudu. Andmeid kogutaks e allpool esitatud üheksa tabeli põhjal, mis hõlmav ad iga eurot rahaühikuna kasuta va 
liikmesr iigi (edaspidi „euroala liikmesr iik”) riigisiseseid andmeid, mis ühendatakse hiljem kõiki euroala liikmesr iike 
hõlmav ateks võrdlevate ks tabeliteks. Tabelite 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 9 andmed esitatakse makseteenuse pakkujate kaupa ja 
tabelite 7 ja 8 andmed esitatakse mak sesüst eemi haldajat e kaupa. Tabelite 4 ja 5 kahest versioonist tuleb esitada ainult 
üks. Kõik makseteenuse pakkujad, kelle suht es ei kohaldata erandit artikli 4 alusel, peavad esitama tabelite 4a ja 5a 
andmed; andmeesita jad, kelle suht es kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel peavad esitama tabelite 4b ja 5b 
statistilised andmed.                                                              
Tabel Peamist e omadust e kirjeldus 
Tabel 1: 
asutused, mis osutav ad maksetee­
nust mitter ahaloomeasutustele Jaotused, mis näitavad üleööhoiust e, makseko ntode ja e-raha kontode arvu ning 
salvestatud e-raha väär tuse jääki, krediidiasutust e, e-raha asutuste ja muude mak­
seteenuse pakkujate ja e-raha emiten tidee kaupa. Lisaks sellele, kuuluvad siia jao­
tused, millest nähtub kontot eabe teenuse pakkujate (AISP) klientide arv ja AIS­
Pide poolt juurdepääsetavat e kontode arv. ASPSP esitab andmed AISPide poolt 
juurdepääsetavat e kontode arvu kohta; AISPid esitav ad andmed oma klientide 
arvu kohta. 
Tabel 2: 
Kaardi funktsioonid Riigis resideer ivate makseteenuse pakkujat e poolt välja antud kaar tide arv. Kaar ­
diandmed koostatakse kaardi funktsioonide kaupa; kaardi funktsiooni siseselt 
vastav alt kaardiskeem ile. 
Tabel 3: 
Kaardi lugejad Riigis resideer ivate makseteenuse pakkujate poolt kättesaadavaks tehtud termi­
nalide arv. Terminalide andmetes teha kse vahet sularaha- või maksea utoma atide 
(ATM), müügik oha term inalide ja e-raha kaardit erminalide vahel ning term inali 
funktsioonide vahel. 
Tabel 4a: 
Maksetehingud, millesse on kaasa­
tud mitterahal oomeasutused Mitt erahaloomeasutuste poolt riigis resideer ivate makseteenuse pakkujate kaudu 
saadetud ja saadud mak setehingute arv ja väär tus, jaotusteg a kaug- ja mitteka ug­
maksetehingute kaupa. Tehingute andmed on jaotusteg a makseteenuse ja 
tehingu algatamise kanali kohta mak sesk eemis ning jaotusteg a kliendi tuge va 
autentim ise (SCA) ja kliendi vähem tuge va autentim ise (mitt e-SC A) kohta. Tehin­
gute autenti misel mitte-SCA kaudu esitatakse selle kohta põhjendused. 
Tabel 4b: 
Andmeesitaj ad, kelle suht es kohal­
dataks e erandit, esitav ad andmed 
tehingut e kohta, millesse on kaasa­
tud mitterahal oomeasutused Mitt erahaloomeasutuste poolt riigis resideer ivate makseteenuse pakkujate kaudu 
saadetud ja saadud mak setehingute arv ja väär tus, jaotusteg a kaug- ja mitteka ug­
maksetehingute kaupa. Tehingute andmed on jaotusteg a makseteenuse ja 
tehingu algatamise kanali kohta ning jaotusteg a kliendi tugeva aute ntimise 
(SCA) ja kliendi vähem tugeva autentimise (mitte-SCA) kohta, millele lisatak se 
selgitused mitte-S CA kasutamise kohta. Tabeli 4b andmed esitatakse ainult 
PSPde poolt, kelle suhte s kohaldataks e erandit. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/6                                                                                                                                         11.12.2020   
Tabel Peamist e omadust e kirjeldus 
Tabel 5a: 
Mitt erahaloomeasutusi kaasavad 
petturlikud maksetehingud Mitt erahaloomeasutuste poolt riigis resideer ivate makseteenuse pakkujate kaudu 
saadetud ja saadud petturlik e maksetehingute arv ja väär tus. Tehingute andmed 
koostatakse jaotusteg a makseteenuse ja tehingu algat amise kanali kohta makses ­
keem is, mis esitatakse jaotusteg a pettuse algpunkti ning jaotusteg a kliendi tugeva 
autentim ise (SCA) ja kliendi vähem tuge va autentim ise (mitt e-SC A) kohta. Tehin­
gute autenti misel mitte-SCA kaudu esitatakse selle kohta põhjendused. 
Tabel 5b: 
Andmeesitaj ad, kelle suht es kohal­
dataks e erandit, esitav ad andmed 
petturlike maksetehingute kohta, 
millesse on kaasatud mitter ahaloo­
measutused Mitt erahaloomeasutuste poolt riigis resideer ivate makseteenuse pakkujate kaudu 
saadetud ja saadud petturlike maksetehingut e arv ja väär tus. Tehingud koosta­
takse jaotusteg a makseteenuse ja tehingu alga tamise kanali kohta; kliendi tugeva 
autentim ise (SCA) ja kliendi vähem tugeva autentimise (mitt e-SC A) jaotuste osas 
esitatakse alajaotused pettuse algpunkti kohta; mitte-SCA kasutamisel lisatak se 
põhjendused autenti mise kohta mitte-SCA kaudu. Tabeli 5b andmed esitatakse 
ainult PSPde poolt, kelle suhtes kohaldatakse erandit. 
Tabel 6: 
Mitt erahaloomeasutusi kaasavad 
maksetehingud term inali liigi 
kaupa Mitt erahaloomeasutuste poolt makseteenuse pakkujate kaudu saadetud maksete­
hingute arv ja väär tus. Tehingute andmed koostatakse term inalide liikide kaupa 
geograafi lises jaotuses. Siia kuulub ka teenindusleti kaudu sularaha väljavõ tmiste 
arv ja väär tus ning müügik oha term inalidest sularaha väljavõ tmiste arv ja väär­
tus. 
Tabel 7: 
Osalemine teata vates mak sesüst ee­
mides Osalejate arv igas riigis asuvas maksesüsteemis; vahet tehakse otseosalejat e ja 
kaudsete osalejate vahel; otseosalejat e puhul esitatak se jaotus asutust e liikide 
kaupa. 
Tabel 8: 
Teata vates mak sesüst eemides töö­
deldud mak sed Riigis asuvas maksesüsteemis töödeldud maksete arv ja väär tus makse teenust e 
kaupa ja geograafilises jaotuses. 
Tabel 9: 
Kvar taliar uandlus maksetehingute 
kohta, millesse on kaasatud mitte­
rahaloomeasutused Mitt erahaloomeasutuste poolt saadetud maksetehingute arv ja väär tus. Tehin­
gute andmed koostatak se mak seteenuse kaupa jaotusteg a tehingu algatamise 
kanali kohta. Kaar dipõhist e maksetehingute osas esitatakse täiendavad jaotused 
kaupmehe kategoor ia koodi (MCC-k ood) kohta.   
1.2 osa Teabe liik 
1. Positsioonide andmed tabelite s 1, 2, 3 ja 7 osutavad perioodi lõpule, st need on vaatlusper ioodi viimase tööpäeva seisud. 
Emit eeritud e-raha positsiooniväär tused koostatakse eurodes ja need hõlmav ad kõikides väär ingut es väär ingustatud 
maksete salvestusi. 
2. Voogude andmed tabelites 4, 5, 6, 8 ja 9 hõlmav ad perioodi jooksul kogunenud maksetehinguid, st vaatlusalusper ioodi 
kogusumma. Tehinguväär tused koostatakse eurodes ja need hõlmavad maksetehinguid kõikides väär ingutes. 
1.3 osa Kon solideer imine sama riigi territooriumil 
1. Iga euroala liikmesr iigi osas koosneb andmeid esitav üldk ogum makseteenuse pakkujate st ja/või makses üste emide 
halda jatest. 
2. Makseteenuse pakkujad on sellel territoori umil asuvad asutused, sh väljaspool territoori umi asuvate emaettevõtjat e 
tütarett evõtjad ning nende asustust e filiaalid, mille peak ontor asub väljaspool territooriumi. 
a) Tütarett evõtjad on eraldiseisvad registreer itud üksused, milles muul üksusel on enamus- või täisosalus. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                         L 418/7   
b) Filiaal on registreer imata üksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik ja mis kuulub täielikult emaettevõ tjale. 
3. Statistikaeesmärkidel kohaldatakse riigisiseselt makseteenuste pakkujate konsolideer imisel järgmisi põhimõtteid: 
a) Kui emaettevõ tja ja tütarette võtjad on sama riigi territoori umil asuvad makseteenuse pakkujad, võib emaettevõtja 
konsolideer ida oma statistikaar uannetes nende tütarett evõtjate tegevuse. See kehtib ainult siis, kui emaette võtja ja 
tütarettevõtj ad on sama liiki makseteenuse pakkujad. 
b) Kui asutuse filiaal asub muu euroala liikmesr iigi territooriumil, käsitleb euroala liikmesr iigis asuv registreer itud või 
peak ontor sellist filiaali muu euroala liikmesr iigi residendina. Vastupidisel juhul käsitleb euroala liikmesr iigis asuv 
filiaal muu euroala liikmesr iigi territooriumi l asuvat registreer itud või peak ontorit või muud sama asutuse filiaali 
muu euroala liikmesr iigi residendina. 
c) Kui asutuse filiaal asub väljaspool euroala liikmesr iikide territooriumi, käsitleb euroala liikmesr iigis asuv 
registreer itud või peak ontor sellist filiaali välismaailma residendina. Vastupidisel juhul käsitleb euroala 
liikmesr iigis asuv filiaal väljaspool euroala liikmesr iike asuvat registreer itud või peak ontori t või muud sama 
asutuse filiaali välismaailma residendina. 
4. Statistikaeesmärkidel ei ole makseteenuse pakkujate piiriülene konsolideer imine lubatud. 
5. Kui maksesüsteemi haldaja vastutab mitme sama riigi territooriumil asuva maksesüsteemi eest, esitatakse andmed iga 
maksesüsteemi kohta eraldi. 
6. Offshor e-finantsk eskustes asuvaid asutusi käsitletakse statistikaeesmärkidel selle territoori umi residendina, kus need 
keskused asuvad. 
2. OSA 
Tabelite 2 kuni 9 erisused 
2.1 osa Kaardi funktsioonid (tab el 2) 
1. Kui „maksefunktsiooniga kaar t, v.a juhul, kui kaardil on ainult e-raha funktsioon” võimaldab mitut funktsiooni, võetakse 
see arvesse kõikides asjaomaste s alaliikides. Seetõttu võib mak sefunktsiooniga kaar tide koguar v olla väiksem kui kõikide 
alaliikide summa. Topeltar vestamise vältimisek s ei tohi ks alaliike summeer ida. 
2.Iga maksefun ktsiooni osas (s.t deebet, edasilükatud deebet ja krediit) jagunevad kaardipõhised instr umendid maksekaar­
disüste emi (PCS) järgi, mille alusel nad on välja antud. Ühismärgistatud kaardipõhised makseins trumendid võetakse 
arvesse iga kohaldatava skeemi all. Seetõttu võib kaardipõhist e mak seinstr umentide koguar v olla väiksem kui kõikide 
kaar tide summa PCS alusel. Topeltar vestuse vältimiseks ei ole lubatud kaar te PCS järgi ühendada. 
3. Kui edasilükatud deebetfunktsiooniga kaardi puhul ei saa konkreetset edasilükatud deebetfunktsiooni kindlaks teha, 
esitatakse kaar t krediitkaardina. Sama kohaldatakse edasilükatud deebetfunktsiooniga kaardi tehin gute esitamisel 
4. „E-raha funktsioonig a kaar t” võib olla kas „kaar t, millele saab vahetult salvestada e-raha” või „kaar t, mis võimaldab 
juurdepääsu e-raha kontod ele salvestatud e-rahale”. Seetõttu on e-raha funktsioonig a kaar tide koguar v võrdne kahe 
alaliigi summaga. 
5. Residendist makseteenuse pakkujate välja antud kaar tide koguar v esitatakse eraldi näitaja „kaar tide koguar v, sõltumata 
kaardi funktsioonidest” all. See arvnäitaja ei pruugi olla võrdne näitajat e „sularahafunktsiooniga kaardid”, „mak sefunkt­
siooniga kaardid” ja „e-raha funktsioonig a kaardid” summaga, sest need liigid võivad esineda samaaegselt. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/8                                                                                                                                         11.12.2020   
6. „Kombineer itud deebet-, sularaha ja e-raha funktsiooniga kaar t” osutab makseteenuse pakkuja poolt välja antud kaardile, 
millel on nii sularaha, deebet- kui e-raha funktsioon. Lisaks esitatakse vastav ad andmed kõikides alaliikides: 
a) „deebetkaardid“; 
b) „sularahafunktsiooniga kaardid”; 
c) „e-raha funktsioonig a kaardid”. 
7. Kombineer itud funktsioonidega kaardi andmed esitatak se iga asjaomase allkategoor ia all. 
8. Kaardid võetak se arvesse kaardi väljaandja poolel, sõltumata kaardivaldaja residentsusest või kaardiga seotud konto 
asuk ohast. 
9. Iga riik esitab andmed konkreetses riigis makseteenuse pakkujate välja antud kaar tide arvu kohta. 
10. Siia kuuluvad ringluses olevad kaardid, sõltumata nende väljaandmise ajast ja tegelikust kasutamisest. 
11. Siia kuuluvad ka kaardisüstee mide (st kolme või nelja osapooleg a süst eemide) poolt välja antud kaardid. 
12. Välja jäetakse aegunud või ringlusest eemaldatud kaardid. 
13. Välja jäetakse ka kaupmeeste kaardid (st jaeük suste kaardid), v.a juhul, kui need on välja antud koostöö s mak seteenuse 
pakkujag a (st tootemargi ühiskasutuses). 
2.2 osa Kaardilugejad (tab el 3) 
1. Andmed esitatak se kõikide füüsiliste terminalide kohta, kus residendist mak seteenuse pakkujad tehinguid vastu võta vad, 
s.h aruandluse riigis ja väljaspool aruandluse riiki asuvate term inalide kohta. 
2. Välismaal asuvate terminalide kohta, kus mak seteenuse pakkujate filiaalid ja/või tütarettevõtjad tehinguid vastu võta vad, 
ei esita andmeid mitte emaettevõ tjast mak seteenuse pakkuja, vaid filiaalid ja/või tütarette võtjad ise. 
3. Iga term inal võetakse arvesse eraldi, ka juhul kui kaupmehe asuk ohas on mitu sama liiki term inali. 
4. Enam kui ühe funktsioonig a ATM võetakse arvesse igas vastava s alaliigis. Seetõttu võib ATMide koguar v olla väiksem kui 
kõikide alaliikide summa. Topeltar vestamise vältimiseks ei summeer ita alaliike. 
5. Müügik oha (POS) term inalid esitatakse jaotusega EFTPOS term inalide kohta, mille osas omak orda esitatakse jaotused 
„Kontaktivabade tehingute lugemise“ ja „e-raha tehingut e lugemise“ kohta. Neid alaliike ei summeer ita, kuna need võivad 
esineda samaaegselt. 
6.Enam kui ühe funktsioonig a e-raha kaarditer minal võetak se arvesse igas vastavas alaliigis. Seetõttu võib e-raha kaardit er­
minalide koguar v olla väik sem kui kõikide alaliikide summa. Topeltar vestamise vältimiseks ei tohi ks alaliike 
summeer ida. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                         L 418/9   
2.3 osa Maksetehingud, millesse on kaasatud mitterahaloomeasutused (tabel 4) 
2.3.1 osa Maksetehingud, millesse on kaasatud mitter ahaloomeasutused (tabel 4a) 
1. Maksetehinguid kõikidele osapooltele algatavad mitter ahaloomeasutused või, kui tehingupool on mitter ahaloomeasutus, 
makseteenust e pakkujad. Siia kuuluvad: 
a) erinevate mak seteenuse pakkujate hallatavat e kontod e vahelised maksetehingud, mis tehakse vahenda ja kaudu, st 
maksed saadetak se muule makseteenuse pakkujale või makses üste emi, ja 
b) ühe makseteenuse pakkuja hallatavat e kontode vahelised maksetehingud (näiteks on-us tehingud), mis arveldatakse 
kas mak seteenuse pakkuja enda kontodel või vahendaj a (st muu makseteenuse pakkuja või maksesüsteemi) kaudu. 
2. Residendist mak seteenuse pakkuja alga tatud maksetehingud, mis on teht ud konkreetse tehinguk orraldusega (st 
makseinstr umenti kasutades), võetak se arvesse liigi „Mak setehingud, millesse on kaasatud mitter ahaloomeasutused” all. 
3. Siia kuuluvad rahaülekanded ühe osapoole erinevate kontode vahel ning ka erinevat liiki kontode vahel, vastava lt 
kasutatud mak seteenusele. Erinevat liiki kontode vahelised ülekanded hõlmav ad näiteks ülekandeid ülekantav alt hoiuselt 
kontole, millel hoitak se mitteüleka ntavat hoiust. 
4. Maksek ogumite puhul võetakse arvesse iga maksetehing eraldi. 
5. Siia kuuluvad välisväär ingus väär ingustatud maksetehingud. Andmed konver teeritaks e eurodek s EKP viitekursi või 
tehingutele kohaldatavat e vahetuskursside alusel. 
6. Vajadusel esitatakse eraldi andmed kaug- ja mittek augtehingut e kohta. 
7. Residendist makseteenuse pakkuja algat atud maksetehingud, mis on teht ud ilma konkreetse tehinguk orralduseta (st 
direktiivi (EL) 2015/2366 I lisas osutamata makseteenust kasutamata, tavalise raamatupidamiskandega mitterahal oo­
measutuse kontol), esitatakse kategoor ias „Muud teenused, mis jäävad välja direktiivi (EL) 2015/2366 (1) 
kohaldamisalast)“. 
8. Maksetehingute andmed esitatakse jaotusteg a kasutatud makseteenuse kohta ja tehingu töötlemise skeemi kohta. 
Piir iülesed maksetehingud 
9. Saadetud tehingute puhul võetakse piiriülesed tehingud arvesse riigis, kus tehing algat atak se. 
10.  Saadetud tehingut e puhul võetak se piiriülesed tehingud arvesse riigis, kus tehing laekub. 
11. Piiriülest e kaardipõhist e makseteenust e osas esitatakse vastaspoole residentsus ja müügik oha asuk oht koos. 
Kaugjuhtimise teel algatatud kaardipõhiste mak setehingute osas esitatakse maksetehingut e kohta vastuvõtva 
maksteenuse pakkuja riik ja müügik oha riik. Mitt ekaugjuhtimise teel algatatud kaardipõhist e maksetehingute osas 
esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse pakkuja riik ja füüsilise term inali asuk oha riik. Laekunud 
maksetehingute osas esitatakse maksetehingut e kohta saatva maksteenuse pakkuja riik ja müügik oha riik. Laekunud 
maksetehingute osas esitatakse mak setehingute kohta saatva maksteenuse pakkuja riik ja füüsilise müügik oha riik. 
12. „Saadetud piiriüleste tehingute” ja „laekunud piiriülest e tehingut e” vahe näitab tehingute netosissev oolu aruandluse riiki 
või netovälja voolu aruandluse riigist. 
(1)Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu direktiiv (EL) 2015/2366, 25. november 2015, makseteenuste kohta sisetur ul, direktiivide 2002/65/ 
EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määr use (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ keht etuks tunnistamise 
kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35). ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/10                                                                                                                                       11.12.2020   
Finantsvood 
13. Finantsv oogude suund sõltub kasutatud makseteenusest ja tehingu algatamise kanalist: 
a) kreeditk orralduste , rahasiirete, e-raha maksete ja samasuguste tehingut e puhul, kus tehingu algata jaks on maksja, 
on saatev osaleja ka raha saatja ning vastuvõttev osaleja raha vastuvõtja; 
b) otsek orralduste, tšekkide, e-raha maksete ja samalaadsete tehingut e puhul, kus tehingu algat ajaks on makse saaja, 
on saatev osaleja raha vastuvõtja ja vastuvõtt ev osaleja raha saatja; 
c) kaardipõhiste maksetehingute puhul järgitakse käesolevas määr uses põhimõt et, mille kohaselt tehingu algatab 
maksj a, kuigi tehingu algatab tegelikult mak se saaja. 
Makse tehingud kokku 
14. „Mitt erahaloomeasutusi kaasa vate maksetehingute koguar v (saadetud)” on kaheks a üksteist välistava alaliigi summa: 
„kreeditk orraldus (saadetud)“, „otsek orraldused (saadetud)“, „tehingud kaardipõhist e mak seinstr umentideg a, mis on 
väljastatud residendist makseteenuse pakkujate poolt“, „ sularaha välja võtmine kaardipõhist makseinstr umenti 
kasutades“, „e-raha mak setehingud (saadetud)“, „tšekid (saadetud)“, „rahasiirded (saadetud)“ ja „muud makseteenused 
(saadetud)“. „Mitte rahaloomeasutusi kaasa vate maksetehingute koguar v (laekunud)” on seitsme üksteist välistava 
alaliigi summa: „kreeditk orraldus (saadud)“, „otsek orraldused (saadud)“, „tehingud kaardipõhiste makseinstr umentideg a, 
mis on vastu võetud residendist makseteenuse pakkujate poolt“, „e-raha maksetehingud (saadud)“, „tšekid (saadud)“, 
„rahasiirded (saadud)“ ja „muud mak seteenused (saadud)“. 
Kreeditk orraldused 
15. Iga tehing jaotatakse ühte kindlasse alaliiki, s.t „paberkandjal alga tatud”, „elektrooniliselt algatatud” või „muu“. Kuna 
alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on kreeditk orralduste koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et 
kohaldataks e ka kreeditk orralduste koguväär tuse suhtes . 
16. Lisaks sellele määratak se mak se algatamise teenuse pakkujad (PISP) alaliiki „PISP algatatud“. Samas ei mõjuta see alaliik 
kreeditk orralduste koguar vu ega koguväär tust. 
17. „Elektrooniliselt algata tud” kreeditk orraldused jagunevad omak orda „failina/k ogumina algatatud” ja „üks ikmak sena 
algatatud” korraldusteks. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on elektrooniliselt algat atud kreeditk orralduste 
koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldataks e ka elektrooniliselt algatatud kreeditk orralduste 
koguväär tuse suht es. 
18. Kreeditk orralduste osas, mis esitatakse kategooria s „Üksikmak sena algatatud“, lisatak se alajaotused „Sularaha- või 
makseautomaat (ATM) või muu PSP term inal“, „Mobiilimakse lahendus“ ja „Krediidik orraldus internetipan kades“. „ATM 
või muu PSP term inal“ hõlmab ainult mittekaugt ehinguna algatatud kreeditk orraldusi; „Mobiilimakse lahendus“ ja 
„Krediidik orraldus interneti pankades“ hõlmab ainult kaugtehinguna algatatud kreeditk orraldusi. Kuna alaliigid ei saa 
esineda samaaegselt, on kreeditk orralduste koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõtet kohaldataks e ka 
kreeditk orralduste koguväär tuse suht es. 
19. „Krediidik orraldused internetipan kades“ alaliik on „E-kaubanduse maksed“. 
20. „Mobiilimakselahendus“ alaliik on „P2P mobiilimak selahendus“. 
21. Kreeditk orraldused on ka ühes või mõlemas otsas sularahas arveldatavad maksetehingud ning tehingud, mille puhul 
kasutatakse kreeditk orralduse mak seteenust. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/11   
22. Siia kuuluvad ka kreeditk orraldused, mida kasutatakse krediitkaar tidega, deebetkaar tideg a või edasilükatud 
deebetfunktsiooniga kaar tideg a tehtud tehingut e tasaar veldamiseks. 
23. Kreeditk orraldused hõlmav ad ka ühtse euromaksete piirk onna (SEP A) kreeditk orraldusi ja SEPA-väliseid tehinguid. 
Andmed elektrooniliselt algatatud kreeditk orralduste kohta esitatakse eraldi iga skee mi osas. 
24. Andmed elektrooniliselt algata tud kreeditk orralduste kohta jagunevad täiendavalt kaugt ehinguna algat atud kreeditk or­
raldusteks ja mittekaugt ehinguna algat atud kreeditk orraldusteks. Nendes jaotustes esitatakse tehingut e andmed iga 
skeemi poolt ja iga skee mi osas täiendav ate jaotusteg a autentimise kanali järgi, st „SCA autentim ine“ või „mitte-SCA 
aute ntimine“. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on kreeditk orralduste koguar v kreeditk orralduse skeemide 
kaupa võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldataks e ka tehingut e väär tuse suht es. 
25. „Mitt e-SC A autentimise“ tehingut e puhul esitatakse põhjendused mitte-SCA kasutamise kohta (s.t „madal väär tus“, 
„kontaktivaba madal väär tus“, „endale tehtud makse“, „usaldusväärsed maksesaajad“, „korduvmakse“, „transpordi- või 
parkimistasude mehitamata term inalid“, „ette võtjate turvatud maksemenetlused ja protok ollid“, „tehingu 
riskianalüüs“). Kui kohaldada võib mitut erandit, tuleb esitada see, mida kohaldati. Alaliigid ei saa esineda samaaegselt. 
Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute väär tuse suht es. Seevastu mitte-SCA kasutamise põhjendusi ei pea esitama 
maksesüsteemide lõike s, vaid ainult kaugt ehinguna alga tatud kreeditk orralduste ja mittekaugt ehinguna alga tatud 
kreeditk orralduste osas. 
26. Kreeditk orralduste skee mide alusel jagunenud tehingute arv on võrdne elektrooniliselt alga tatud kreeditk orralduste 
koguar vuga. Andmed tehingute kohta esitatakse iga skeemi kohta, eristades riigisisesed ja rahvusvahelised (näiteks 
SEPA krediitk orraldusske em ja SEPA välkmak sete krediitk orraldusskeem). Sama põhimõtet kohaldatakse ka kreeditk or­
ralduste koguväär tuse suhtes . 
27. Alaliigid „failina/k ogumina algatatud”, „üks ikmaksena algata tud” ja „Muud“ hõlmav ad kõiki SEPA ja SEPA-väliseid 
tehinguid. 
28. Saadetud riigisisesed tehingud, saadud riigisisesed tehingud, saadetud piiriülesed tehingud ja laekunud piiriülesed 
tehingud hõlmav ad nii SEPA kui ka SEPA-väliseid tehinguid. 
29. Kreeditk orraldused ei hõlma panga vormi kasutades kontole teht ud sularahamakseid. 
Otsek orraldused 
30. Siia kuuluvad nii ühek ordsed kui ka korduvad otsek orraldused. Korduvate otsek orralduste puhul võetakse iga üksik 
makse tehinguna arvesse. 
31. Siia kuuluvad ka krediit- või edasilükatud deebetfunktsiooniga kaar tidega teht ud tehingut e tasaar veldamiseks kasutatud 
otsek orraldused, sest tegemist on kaardi valdaj a eraldi maksega kaardi väljasta jale. 
32. Otsek orraldused jagunevad omak orda „failina/k ogumina algatatud” ja „üksikmak sena algatatud” korraldusteks. Kuna 
alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on otsek orralduste koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et 
kohaldataks e ka otsek orralduste koguväär tuse suhte s. 
33. Alaliigid „failina/k ogumina algatatud” ja „üksikm aksena algatatud” hõlmavad kõiki SEPA ja SEPA-väliseid tehinguid. 
34. Otsek orraldused jagunevad järgmiselt: „elektroonilises vormis nõusolek“ ja „muus vorm is nõusolek“. Alaliigid ei saa 
esineda samaaegselt. Alaliikide summa on otsek orralduste koguar v. Sama põhimõt et kohaldataks e ka otsek orralduste 
väär tuse suht es. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/12                                                                                                                                       11.12.2020   
35. Iga nõusoleku andmiseks kasutatud kanali osas esitatakse tehingud iga skeemi kohta, eristades riigisisesed ja 
rahvusvahelised (näiteks SEPA otsek orralduste põhiskee m või SEPA otsek orralduste B2B skeem). 
36. Otsek orraldused ei hõlma panga vormi kasutades kontole teht ud sularahamakseid. 
Kaa rdipõhised maksetehingud 
37. Kaardipõhised maksetehingud kaardipõhiste mak seinstr umentideg a, mille on väljastanud residendist mak seteenuse 
pakkujad või mille puhul residendist makseteenuse pakkujad tehinguid vastu võta vad (v.a kaardid ainult e-raha 
funktsioonig a) esitatakse olenemata mak se tootemärgist, mille alusel kaardipõhine maksetehing tehti. 
38. Saadetud kaardipõhist e maksetehingute andmed esitab väljaandev mak seteenuse pakkuja ja saadud kaardipõhiste 
maksetehingute andmed esitab vastuvõtt ev makseteenuse pakkuja. 
39. „Maksetehingud, millesse on kaasatud mitter ahaloomeasutused“ hõlmab andmeid virtuaalsetes müügik ohtades (nt 
internetis või telef oni teel) tehtud kaardipõhiste mak setehingute kohta. 
40. Kaardipõhised mak setehingud esitatak se jaotusteg a järgmise kohta: Elektrooniliselt algata tud ja mitte-elektrooniliselt 
algatatud. Kuna algat amise kanalid ei saa esineda samaaegselt, on kaardipõhist e mak setehingute koguar v võrdne 
algatamise kanalite summaga . Sama põhimõt et kohaldatakse ka kaardipõhist e maksetehingute koguväär tuse suhte s. 
41. „Elektrooniliselt algata tud“ jagunevad järgmiselt: „Mobiilimakse lahendus“, „Füüsilises e-ülekande müügik oha term inalis 
algatatud”, „ATMis algatatud“ ja „Muu“. Füüsilises e-ülekande müügik oha term inalis algatatud” ja „ATMis algatatud“ 
hõlmav ad ainult mittek augtehinguna algatatud kaardipõhised maksetehingud; „Mobiilimak selahendus“ hõlmab ainult 
kaugt ehinguna algatatud kaardipõhised mak setehingud. Jaotus „Muud“ hõlmab nii kaugt ehinguna kui mittekaug­
tehinguna algatatud kaardipõhised maksetehingud. Kanalite alajaotused ei saa esineda samaaegselt. Sama põhimõt et 
kohaldataks e ka elektrooniliselt algata tud kaardipõhist e mak setehingute koguväär tuse suht es. 
42. Mitt e-elektrooniliselt ja elektrooniliselt algatatud kaardipõhist e maksetehingute osas esitatakse täiendav ad alajaotused 
kaug- ja mittekaugt ehingu algatamise kanalite kohta ja nendes omak orda tuleb iga elektrooniliselt algata tud 
kaardipõhise maksetehingu osas esitada kaardipõhiste mak setehingute arv PCS kohta, eristades riigisisesed ja 
rahvusvahelised (näit VISA või MasterCard). Sama põhimõtet kohaldataks e ka tehingut e väär tuse suhte s. 
43. Iga PCS osas esitatakse jaotused kaardi funktsiooni kohta (näit deebet, edasilükatud deebet ja krediit) ning „SCA 
aute ntimise“ ja „Mitte-S CA autenti mise“ kohta. Kaardipõhiste maksetehingute koguar v, mida töödeldakse kaardimakse­
süst eemis, on mitmesuguste üksteist välistavat e kaardifunktsioonide summa, mis võrdub tehingut e arvuga SCA ja 
mitte-S CA aute ntimises. Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingut e väär tuse suht es. 
44. Saadetud tehingut e arv jaotusteg a PCS kohta võrdub kaardipõhiste mak setehingute koguar vuga, mis on tehtud 
residentidest maksteenuste pakkujate poolt väljastatud kaar tideg a ja algatatud elektrooniliselt. Sama põhimõt et 
kohaldataks e ka tehin gute väär tuse suhtes ja residentidest makseteenuse pakkujate poolt vastu võetud (saadud) 
kaardipõhist e maksetehingut e suht es. 
45. Mitt e-SC A autentim ise tehingut e puhul esitatakse põhjendused mitte-SCA kasutamise kohta (s.t „madal väär tus“, 
„kontaktivaba madal väär tus“, „usaldusväärsed mak sesaa jad“, „korduvmakse “, „transpordi- või parkimistasude 
mehitamata term inalid“, „ettevõtjat e turvatud maksemenetlused ja prot okollid“, „tehingu riskianalüüs“, „kaupmehe 
algatatud tehing“ ja „muu“). Kui kohaldada võib mitut erandit, tuleb esitada see, mida kohaldati. Mitte- SCA aute ntimise 
põhjendused ei saa esineda samaaegselt. Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute väär tuse suhtes . Seevastu mitte- 
SCA kasutamise põhjenduste osas ei pea esitama jaotusi PCS kohta, vaid ainult jaotused kaugt ehinguna algata tud 
kreeditk orralduste ja mittekaugt ehinguna algatatud elektrooniliste kaardimak sete osas. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/13   
46. Siia ei kuulu kaardipõhised maksetehingud residendist makseteenuse pakkujate poolt välja antud kaardipõhist e 
instr umentidega, millel on ainult e-raha funktsioon. 
Sularaha väljavõtmine kaardipõhist makse instr umenti kasutades (v.a e-raha tehingud) 
47. Siia kuulub sularaha väljavõ tmine residendist makseteenuse pakkujate poolt välja antud kaardipõhist makseins trumenti 
kasutades, mille esitab kaardi väljaandja. 
48. Sularaha väljavõtmise arv tuleb esitada iga PCS kohta, eristades riigisisesed ja rahvusvahelised (näiteks VISA või 
Mast erCard). Iga PCS osas esitatakse jaotused kaardi funktsiooni kohta (st deebet, edasilükatud deebet ja krediit). Sama 
põhimõt et kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes. 
E-raha maksetehingud 
49. Iga tehing jaotatakse ühte kindlasse alaliiki, st tehinguteks „kaar tideg a, millele saab vahetult salvestada e-raha” ja 
tehinguteks „e-raha kontodega” . Kuna alaliigid on ei saa esineda samaaegselt, on e-raha maksetehingute koguar v 
võrdne alaliikide summaga . Sama põhimõt et kohaldataks e ka e-raha mak setehingute koguväär tuse suht es. 
50. Tehingute osas, mis määratak se alaliiki „e-raha kontodega”, esitatakse täiendav jaotus, mis on ainult üks järgmistest: 
„Kaardiga juurdepääs“, „Mobiilimak selahendused“ ja „Muud“. Kuna alaliigid on ei saa esineda samaaegselt, on e-raha 
maksetehingute koguar v e-raha kontode osas võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõtet kohaldataks e ka e-raha 
maksetehingute koguväär tuse suhte s. 
51. „Mobiilimakselahenduse“ alaliik on „P2P mobiilimakselahendus“. 
52. „E-raha mak setehingute“ osas esitatak se jaotused kaug- ja mittekaugt ehingu algatamise kanalite kohta, millest igas 
omak orda „SCA autenti mise“ ja „Mitte -SCA autentim ise“ kohta. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on e-raha 
maksetehingute koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes . 
53. „Mitt e-SC A autenti mise“ all esitatud tehingud jagunevad seejärel mitte-SCA põhjendust e järgi (s.t „madal väär tus“, 
„kontaktivaba madal väär tus“, „usaldusväärsed mak sesaa jad“, „korduvmakse “, „transpordi- või parkimistasude 
mehitamata term inalid“ „ettevõtj ate turvatud maksemenetlused ja protok ollid“, „endale tehtud mak sed“, „tehingu 
riskianalüüs“, „kaupmehele teht ud makse“ ja „muu“). Kui kohaldada võib mitut erandit, tuleb esitada see, mida 
kohaldati. Kuna mitte-SCA põhjendused ei saa esineda samaaegselt, on mitte-SCA aute ntimise koguar v võrdne 
alaliikide summaga. Sama kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes. 
Tšekid 
54. Andmed esitatak se saadetud ja saadud tšekkide kohta. Mak se saaja PSP esitab andmed saadetud tšekkide kohta ja 
maksja PSP esitab andmed saadud tšekkide kohta. 
55. Siia kuulub ka sularaha väljavõ tmine tšekig a. 
56. Siia ei kuulu sularaha väljavõtmine panga vorm i kasutades. 
57. Väljaantud tšekk e, mida pole lõppar velduseks esitatud, ei võeta arvesse. 
Rahasiirded 
58. Maksja PSP esitab andmed saadetud rahasiiret e kohta ja makse saaja PSP esitab andmed saadud tšekkide kohta. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/14                                                                                                                                       11.12.2020   
59. Rahasiirete andmeid ei esitata tehingut e kohta, mis on seotud maksja või mak se saaja makseko ntodega. Nende 
tehingute andmed esitatakse vastava kasutatud mak seinstr umendi all. 
Muud makse teenused 
60. Andmed esitatakse saadetud ja saadud tehingute kohta. 
61. Siia kuuluvad tehingud, kus kasutatak se makseteenuseid, mis on toodud direktiivi (EL) 2015/2366 I lisas, kuid mida ei 
saa liigitada mak seteenusteks käesoleva määr use alusel. Seetõttu kuuluvad siia „Sularaha välja võtmine teenindus leti 
kaudu“ ja „Sularaha sissemakse d teenindusleti kaudu“. Sularaha väljavõtmis t teenindusle ti kaudu käsitletakse kui muid 
saadetud makseteenuseid ja sularaha sissemakseid teenindusleti kaudu käsitletakse kui muid saadud mak seteenuseid. 
Makse algatamise teenused 
62. Makse algatamise teenust kasutades algata tud tehingute andmed esitava d PISPid jaotusteg a kaug- ja mittekaugt ehingu 
algatamise kanalite kohta, millest igas omak orda „SCA autenti mise“ ja „Mitt e-SC A aute ntimise“ kohta. Kuna alaliigid ei 
saa esineda samaaegselt, on mak se algatamise teenuste koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama kohaldataks e ka 
tehingute väär tuse suhtes . 
63. Iga tehing määratakse ainult ühte alaliiki, s.t „Kreeditk orraldused“ ja „Muu“. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on 
makse algatamise teenust e koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingut e 
koguväär tuse suht es. 
64. Neid tehinguid ei esitata liigis „Mitt erahaloomeasutusi kaasa vate mak setehingute koguar v“, kuna nad on lisatud 
tehinguk s kasutata va vastav a makseins trumendina. 
Muud teenused (ei ole hõlmatud direktiivis (EL) 2015/2366) 
65. Siia kuukuvad alaliigid „Konto kredit eerimine tavalise raamatupidamiskandega“, „Konto debitee rimine tavalise 
raamatupidamiskandega“ ja „Muu“. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on „Muude teenuste (ei ole hõlmatud 
direktiivis (EL) 2015/2366)“ koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes . 
66. Alaliiki „Konto krediteeri mine tavalise raamatupidamiskandega“ ja „Konto debite erimine tavalise raamatupida­
miskandeg a“ kuuluvad ainult tehingud ilma konkreetse tehinguk orralduseta, mida teostatakse lihtsalt kandega kliendi 
kontole või kontolt ilma traditsioonilist makseteenust kasutamata. 
2.3.2 osa Mak setehingud, millesse on kaasatud mitter ahaloomeasutused; aruandluse esitajad on andmeesitajad, kelle suhtes 
kohaldatakse erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel (tabel 4b) 
1. Maksetehinguid mis tahes osapoolele algata vad mitter ahaloomeasutused või, kui tehingupool on mitter ahaloo­
measutus, makseteenuste pakkujad. Siia kuuluvad: 
a) erinevate mak seteenuse pakkujate hallatavat e kontod e vahelised maksetehingud, mis tehakse vahenda ja kaudu, st 
maksed saadetak se muule makseteenuse pakkujale või makses üste emi; ja 
b) ühe makseteenuse pakkuja hallatavat e kontode vahelised maksetehingud (näiteks on-us tehingud), mis arveldatakse 
kas mak seteenuse pakkuja enda kontodel või vahendaj a (st muu makseteenuse pakkuja või maksesüsteemi) kaudu. 
2. Residendist mak seteenuse pakkuja algat atud maksetehingud, mis on tehtud konkreetse tehinguk orraldusega (st 
makseinstr umenti kasutades), võetak se arvesse liigi „Mak setehingud, millesse on kaasatud mitter ahaloomeasutused” all. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/15   
3. Siia kuuluvad rahaülekanded ühe osapoole erinevate kontode vahel ning ka erinevat tüüpi kontode vahel, vastavalt 
kasutatud mak seteenusele. Erinevat tüüpi kontode vahelised ülekanded hõlmav ad näite ks ülekandeid ülekantava lt 
hoiuselt kontole, millel hoitakse mitteülekanta vat hoiust. 
4. Maksek ogumite puhul võetakse arvesse iga maksetehing eraldi. 
5. Siia kuuluvad välisväär ingus väär ingustatud maksetehingud. Andmed konverteeritaks e eurodeks EKP viitekursi või 
tehingutele kohaldatavat e vahetuskursside alusel. 
6. Vajadusel esitatakse eraldi andmed kaug- ja mittek augtehingut e kohta. 
7. Nende tehingute andmed esitatakse vastava kasutatud makseinstr umendi all. 
Piir iülesed maksetehingud 
8. Saadetud tehingute puhul võetakse piiriülesed tehingud arvesse riigis, kus tehing algat atak se. 
9. Saadetud tehingute puhul võetakse piiriülesed tehingud arvesse riigis, kus tehing laekub. 
10. Piiriülest e kaardipõhist e makseteenust e osas esitatakse vastaspoole residentsus ja müügik oha asuk oht koos. 
Kaugjuhtimise teel algatatud kaardipõhiste mak setehingute osas esitatakse maksetehingut e kohta vastuvõtva 
makseteenuse pakkuja riik ja müügik oha riik. Mittekaug juhtimise teel algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas 
esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse pakkuja riik ja füüsilise term inali asuk oha riik. Laekunud 
maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta saatva makseteenuse pakkuja riik ja müügik oha riik. Laekunud 
maksetehingute osas esitatakse mak setehingute kohta saatva makseteenuse pakkuja riik ja füüsilise müügik oha riik. 
11. „Saadetud piiriüleste tehingute” ja „laekunud piiriülest e tehingut e” vahe näitab tehingute netosissev oolu aruandluse riiki 
või netovälja voolu aruandluse riigist. 
Finantsvood 
12. Finantsv oogude suund sõltub kasutatud makseteenusest ja tehingu algatamise kanalist: 
a) kreeditk orralduste , rahasiirete, e-raha maksete ja samasuguste tehingut e puhul, kus tehingu algata jaks on maksja, 
on saatev osaleja ka raha saatja ning vastuvõttev osaleja raha vastuvõtja; 
b) otsek orralduste, e-raha maksete ja samalaadset e tehingut e puhul, kus tehingu algata jaks on makse saaja, on saate v 
osaleja raha vastuvõtja ja vastuvõtt ev osaleja raha saatja; 
c) kaardipõhiste maksetehingute puhul järgitakse käesolevas määr uses põhimõt et, mille kohaselt tehingu algatab 
maksj a, kuigi tehingu algatab tegelikult mak se saaja. 
Kreeditk orraldused 
13. Iga tehing kuulub ühte kindlasse alaliiki, s.t kas „paberkandjal algatatud” või „elektrooniliselt algatatud”. Kuna alaliigid ei 
saa esineda samaaegselt, on kreeditk orralduste koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldatakse ka 
kreeditk orralduste koguväär tuse suht es. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/16                                                                                                                                       11.12.2020   
14. Lisaks sellele määratak se mak se algatamise teenuse pakkujad (PISP) alaliiki „PISP algatatud“. Samas ei mõjuta see alaliik 
kreeditk orralduste koguar vu ega koguväär tust. 
15. Kreeditk orraldused on ka ühes või mõlemas otsas sularahas arveldatavad maksetehingud ning tehingud, mille puhul 
kasutatakse kreeditk orralduse mak seteenust. 
16. Siia kuuluvad ka kreeditk orraldused, mida kasutatak se krediit- või edasilükatud deebetfunktsiooniga kaar tidega tehtud 
tehingute tasaar veldamisek s. 
17. Kreeditk orraldused hõlmav ad ka ühtse euromaks ete piirk onna (SEP A) kreeditk orraldusi ja SEPA-väliseid tehinguid. 
18. Elektrooniliselt algatatud kreeditk orralduste osas esitatakse jaotused kaug- ja mitteka ugtehingu algata mise kanalite 
kohta, millest igas omak orda „SCA autenti mise“ ja „Mitte-SCA autenti mise“ kohta. Kuna alaliigid ei saa esineda 
samaaegselt, on kreeditk orralduste koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingut e 
väär tuse suht es. 
19. „Mitt e-SC A autentimise“ all esitatud kreeditk orraldused esitatakse jaotuste ga mitte-SCA põhjenduste kohta (s.t „madal 
väär tus“, „kontaktivaba madal väär tus“, „endale tehtud makse“, „usaldusväärsed makses aajad“, „korduvmakse “, 
„transpordi- või parkimistasude mehitamata term inalid“, „ettevõtjate turvatud maksem enetlused ja protok ollid“, 
„tehingu riskianalüüs“). Kui kohaldada võib mitut erandit, tuleb esitada see, mida kohaldati. Kuna alaliigid ei saa 
esineda samaaegselt, on „Mitte-SCA autenti mise“ koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldataks e 
ka tehin gute väär tuse suhtes. 
20. Saadetud riigisisesed tehingud, saadetud piiriülesed tehingud ja laekunud piiriülesed tehingud hõlmavad nii SEPA kui ka 
SEPA-väliseid tehinguid. 
21. Kreeditk orraldused ei hõlma panga vormi kasutades kontole teht ud sularahamakseid. 
Otsek orraldused 
22. Siia kuuluvad nii ühek ordsed kui ka korduvad otsek orraldused. Korduvate otsek orralduste puhul võetakse iga üksik 
makse tehinguna arvesse. 
23. Siia kuuluvad ka krediit- või edasilükatud deebetfunktsiooniga kaar tidega teht ud tehingut e tasaar veldamiseks kasutatud 
otsek orraldused, sest tegemist on kaardi valdaj a eraldi maksega kaardi väljasta jale. 
24. Otsek orraldused hõlmav ad nii SEPA otsek orraldusi kui ka SEPA-väliseid otsek orraldusi. 
25. Otsek orraldused jagunevad järgmiselt: „Elektroonilises vorm is nõusolek“ ja „Muus vormis nõusolek“. Alaliigid ei saa 
esineda samaaegselt. Alaliikide summa on otsek orralduste koguar v. Sama põhimõt et kohaldataks e ka otsek orralduste 
väär tuse suht es. 
26. Otsek orraldused ei hõlma panga vormi kasutades kontole teht ud sularahamakseid. 
Kaa rdipõhised maksetehingud 
27. Kaardipõhised maksetehingud kaardipõhiste mak seinstr umentideg a, mille on väljastanud residendist mak seteenuse 
pakkujad või mille puhul residendist makseteenuse pakkujad tehinguid vastu võta vad (v.a kaardid ainult e-raha 
funktsioonig a) esitatakse olenemata mak se tootemärgist, mille alusel maksetehing teht i. 
28. Saadetud kaardipõhist e maksetehingute andmed esitab väljaandev mak seteenuse pakkuja ja saadud kaardipõhiste 
maksetehingute andmed esitab vastuvõtt ev makseteenuse pakkuja. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/17   
29. „Maksetehingud, millesse on kaasatud mitter ahaloomeasutused“ hõlmab andmeid virtuaalsetes müügik ohtades (nt 
internetis või telef oni teel) tehtud kaardipõhiste mak setehingute kohta. 
30. Kaardipõhised mak setehingud kaardipõhiste mak seinstr umentideg a esitatakse jaotusteg a järgmise kohta: 
elektrooniliselt algata tud ja mitte-elektrooniliselt algat atud. Kuna algatamise kanalid ei saa esineda samaaegselt, on 
kaardipõhist e mak setehingute koguar v võrdne algata mise kanalite summaga. Sama põhimõtet kohaldataks e ka 
tehingute koguväär tuse suhte s. 
31. Kaardipõhised maksetehingud, mis on algatatud elektrooniliselt, esitatakse jaotuste ga kaug- ja mittekaugt ehingu 
algatamise kanalite kohta, millest igas tuleb esitada kaardipõhiste maksetehingute arv kaardi funktsiooni kohta (s.t 
deebet, edasilükatud deebet ja krediit) ning „SCA autenti mise“ ja „Mitt e-SC A autenti mise“ kohta. Kaar dipõhist e 
maksetehingute koguar v, mis on algatatud elektrooniliselt, on erinevate üksteist välista vate kaardifunktsioonide 
summa, mis võrdub tehingut e arvuga SCA ja mitte-SCA autentimises. Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute 
väär tuse suht es. 
32. Mitt e-SC A autentim ise tehingut e puhul esitatakse põhjendused mitte-SCA kasutamise kohta (s.t „madal väär tus“, 
„kontaktivaba madal väär tus“, „usaldusväärsed mak sesaa jad“, „korduvmakse “, „transpordi- või parkimistasude 
mehitamata term inalid“, „ettevõtjat e turvatud maksemenetlused ja prot okollid“, „tehingu riskianalüüs“, „kaupmehe 
algatatud tehing“ ja „muu“). Kui kohaldada võib mitut erandit, tuleb esitada see, mida kohaldati. Kuna mitte-SCA 
põhjendused ei saa esineda samaaegselt, on mitte-S CA autentimise koguar v võrdne alaliikide summaga . Sama 
põhimõt et kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes. 
33. Siia ei kuulu kaardipõhised maksetehingud residendist makseteenuse pakkujate poolt välja antud kaardipõhist e 
instr umentidega, millel on ainult e-raha funktsioon. 
Sularaha väljavõtmine kaardipõhist makse instr umenti kasutades (v.a e-raha tehingud) 
34. Siia kuulub sularaha väljavõ tmine residendist makseteenuse pakkujate poolt välja antud kaardipõhist makseins trumenti 
kasutades, mille esitab kaardi väljaandja. 
35. Sularaha väljavõtmis te arv tuleb esitada iga kaardi funktsiooni kohta (s.t deebet, edasilükatud deebet ja krediit). Sama 
põhimõt et kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes. 
E-raha maksetehingud 
36. „E-raha mak setehingute“ osas esitatak se jaotused kaug- ja mittekaugt ehingu algatamise kanalite kohta, millest igas 
omak orda „SCA aute ntimise“ ja „Mitte-SCA aute ntimise“ kohta. Kuna alaliigid on ei saa esineda samaaegselt, on e-raha 
maksetehingute koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes . 
37. „Mitt e-SC A autenti mise“ all esitatud tehingud esitatakse jaotusteg a mitte-SCA põhjenduste kohta (s.t „madal väär tus“, 
„kontaktivaba madal väär tus“, „usaldusväärsed mak sesaa jad“, „korduvmakse “, „transpordi- või parkimistasude 
mehitamata term inalid“ „ettevõtj ate turvatud maksemenetlused ja protok ollid“, „endale tehtud mak sed“, „tehingu 
riskianalüüs“, „kaupmehele teht ud makse“ ja „muu“). Kui kohaldada võib mitut erandit, tuleb esitada see, mida 
kohaldati. Kuna mitte-SCA põhjendused ei saa esineda samaaegselt, on mitte-SCA aute ntimise koguar v võrdne 
alaliikide summaga. Sama kohaldataks e ka tehingute väär tuse suhtes. 
Rahasiirded 
38. Saadetud rahasiirded esitab maksj a makseteenuse pakkuja. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/18                                                                                                                                       11.12.2020   
39. Rahasiirete andmeid ei esitata tehingut e kohta, mis on seotud maksja või mak se saaja makseko ntodega. Nende 
tehingute andmed esitatakse vastava kasutatud mak seinstr umendi all. 
Makse algatamise teenused 
40. Makse algat amise teenust kasutades algatatud tehingut e andmed esitatakse jaotusteg a kaug- ja mitte kaugtehingu 
algatamise kanalite kohta, millest igas omak orda „SCA autenti mise“ ja „Mitt e-SC A aute ntimise“ kohta. Kuna alaliigid ei 
saa esineda samaaegselt, on mak se algatamise teenuste koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama kohaldataks e ka 
tehingute väär tuse suhtes . 
41. Iga tehing määratakse ainult ühte alaliiki, s.t „Kreeditk orraldused“ ja „Muu“. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on 
makse algatamise teenust e koguar v võrdne alaliikide summaga. Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingut e 
koguväär tuse suht es. 
42. Neid tehinguid ei esitata liigis „Mitt erahaloomeasutusi kaasa vate mak setehingute koguar v“, kuna nad on lisatud 
tehinguk s kasutata va vastav a makseins trumendina. 
2.4 osa Petturlikud mak setehingud, millesse on kaasatu d mitterahaloomeasutused (tabelid 5a ja 5b) 
2.4.1 osa Petturlikud mak setehingud, millesse on kaasatu d mitter ahaloomeasutused (tabel 5a) 
1. Tabelis 5a esitatud petturlike mak setehingute suht es kohaldatakse 2.3.1 osa punkt e 1 kuni 66. Siia ei kuulu saadud 
petturlikud mak sed, v.a vastuvõetud kaardipõhised maksetehingud. 
2. Makseteenuse pakkuja esitab andmed kõikide petturlike maksetehingute kohta pärast pettuse avastamist kliendi 
kaebuse või muu taga järjel, olenemata sellest, kas petturliku maksetehingug a seotud juhtum on andmet e esitamise 
ajaks lahendatud. 
3. Lisaks alajaotustele, mida käsitleb 2.3.1 osa, tuleb esitada „Pettusest tulenev kahjum vastutav a isiku kohta“ järgmise 
osas: petturlikud kreeditk orraldused, petturlikud otsek orraldused, petturlikud kaardimaksed, kui kaardipõhise 
makseinstr umendi on välja andnud residendist PSP (v.a kaardid, millel on ainult e-raha funktsioon), ja petturlikud e- 
raha ülekanded, kui e-raha emite ndiks on residendist PSP. 
4. „Pettusest tulenev kahjum vastutav a isiku kohta“ jaguneb järgmiselt: „andmeid esitav PSP“, „andmeid esitav a PSP 
makseteenuse kasutaja (PSU)“ ja „Muu“. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on „Pettusest tulenev kahjum 
vastutav a isiku kohta“ võrdne alaliikide summaga. 
5. „Pettusest tuleneva kahjumi vastutava isiku kohta“ esitab PSP, kes andis tead a petturlikust maksetehingust, ainult 
petturlik e maksetehingute väär tuse ulatuses. Neid andmeid esitatakse ainult saadetud tehingut e kohta. 
6. Andmete summa „Pettusest tulenev kahjum vastutava isiku kohta“ osas ei võrdu petturlik e tehingute kogusummaga. 
Petturlikud kreeditk orraldused 
7. Elektrooniliselt algatatud petturlikud kreeditk orraldused esitatakse jaotusteg a pettuse algpunkti kohta (s.t pettur i poolt 
maksekäsundi andmine, pettur i poolt maksekäsundi muutmine, pettur i poolt mak sja manipuleer imine maksek äsundi 
andmiseks, ja maksja petturlik tegevus). 
8. Pettuse algpunkti andmed esitatakse jaotusteg a krediitk orraldusske emide kohta, mis omak orda esitatakse jaotuste ga 
„SCA aute ntimise“ ja „Mitt e-SC A autentim ise“ kohta. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/19   
9. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike kreeditk orralduse 
skeemideks jagunenud krediidik orralduste koguar v kõikide pettuse algpunktide summaga. Sama põhimõt et 
kohaldataks e ka tehingut e väär tuse suht es. 
Petturlikud otsek orraldused 
10. Petturlikud otsek orraldused esitatakse jaotusteg a pettuse algpunkti kohta („Autoriseer imata maksetehing“ ja „Mak sja 
manipuleer imine“.) 
11. Pettuse algpunkt esitatakse iga otsek orralduse skeemi kohta, kus see jaguneb järgmiselt: „elektroonilises vormis 
nõusolek“ ja „muus vorm is nõusolek“. 
12. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike otsek orralduste koguar v 
koos jaotusteg a otsek orralduse skeemide kohta kõikide pettuse algpunktide summaga . Sama põhimõtet kohaldatakse 
ka tehin gute väär tuse suhtes. 
Petturlikud kaardipõhised makse tehingud 
13. Petturlikud kaardipõhised maksetehingud esitatakse jaotuste ga pettuse algpunkti kohta (s.t „Pettur i poolt maksek äsundi 
muutmine“, „Mak sja manipuleer imine kaardimak se tegemiseks“ ja „Pettur i poolt maksek äsundi andmine“, mille osas 
esitatakse jaotused järgmise kohta: „Kaotatud või varastatud kaar t“, „Saamata kaar t“, „Võltsitud kaar t“, „Kaardiandmete 
vargus“ ja „Muu“). 
14. Pettuse algpunkti andmed esitatakse jaotusteg a järgmise kohta: „SCA aute ntimine“ ja „Mitte-S CA aute ntimine“. 
15. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike kaardipõhiste 
maksetehingute koguar v PCSde kohta kõikide pettuse algpunktide summaga. Sama põhimõt et kohaldatakse ka 
tehingute väär tuse suhtes . 
Petturlik sularaha väljavõtm ine kaardipõhist makseinst rumenti kasutades (v.a e-raha teh ingud) 
16. Petturlikud sularaha väljavõ tmised esitatakse jaotuste ga pettuse algpunkti kohta (s.t „Mak sja manipuleer imine sularaha 
väljavõ tmiseks“ ja „Pettur i poolt maksek äsundi andmine“, mille osas esitatakse jaotused järgmise kohta: „Kaotatud või 
varastatud kaar t“, „Saamata kaar t“, „Võltsitud kaar t“ ja „Muu“). Pettuse algpunktid PCS kohta ei saa esineda 
samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike sularaha väljavõtmist e koguar v PCSde kohta kõikide pettuse algpunktide 
summaga. Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute väär tuse suhtes. 
Petturlikud e-raha maksetehingud 
17. Petturlikud e-raha maksetehingud esitatakse jaotuste ga pettuse algpunkti kohta (s.t „Petturi poolt maksekäsundi 
muutmine“, „Mak sja manipuleer imine e-raha makse tegemisek s“ ja „Petturi poolt maksekäsundi andmine“, mille osas 
esitatakse jaotused järgmise kohta: „Kaotatud või varastatud e-raha kaar t“, „Saamata e-raha kaar t“, „Võltsitud e-raha 
kaar t“, „Kaardiandmete vargus“ ja „Autor iseer imata e-raha kontot ehing“). 
18. Pettuse algpunktid esitatakse jaotusteg a kaug- ja mitte kaugtehinguna algat atud e-raha maksetehingu kohta, mis 
omak orda jaotusteg a SCA aute ntimise“ ja „Mitt e-SC A autentim ise“ kohta. 
19. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike e-raha maksetehingute 
koguar v kõikide pettuse algpunktide summaga . Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute väär tuse suhtes. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/20                                                                                                                                       11.12.2020   
2.4.2 osa Petturlikud maksetehingud, millesse on kaasatu d mitter ahaloomeasutused; aruandluse esitajad on andmeesitajad, kelle 
suhtes kohaldatakse erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel (tabel 5b) 
1. Tabelis 5b esitatud petturlik e tehingute suhtes kohaldataks e 2.3.2 osa punkte 1 kuni 42. 
2. Makseteenuse pakkuja esitab andmed kõikide petturlik e maksetehingute kohta pärast pettuse avastamist, näiteks 
kliendi kaebuse või muu tagajärjel, olenemata sellest, kas petturliku maksetehingug a seotud juhtum on andmete 
esitamise ajaks lahendatud. 
3. Lisaks jaotustele , mis on selgitatud 2.3.2 osas, tuleb esitada „Pettusest tulenev kahjum vastutav a isiku kohta“ järgmise 
osas: petturlikud kreeditk orraldused, petturlikud otsek orraldused, petturlikud kaardimaksed, kui kaardipõhise 
makseinstr umendi on välja andnud residendist PSP (v.a kaardid, millel on ainult e-raha funktsioon), ja petturlikud e- 
raha ülekanded, kui e-raha emite ndiks on residendist PSP. 
4. „Pettusest tulenev kahjum vastutava isiku kohta“ jaguneb järgmiselt: „Andmeid esitav PSP“, „Andmeid esitav a PSP 
makseteenuse kasutaja (PSU)“ ja „Muu“. Kuna alaliigid ei saa esineda samaaegselt, on „Pettusest tulenev kahjum 
vastutav a isiku kohta“ võrdne alaliikide summaga. 
5. „Pettusest tuleneva kahjumi vastutava isiku kohta“ esitab PSP, kes andis tead a petturlikust maksetehingust, ainult 
petturlik e maksetehingute väär tuse ulatuses. Neid andmeid esitatakse ainult saadetud tehingut e kohta. 
6. Andmete summa „Pettusest tulenev kahjum vastutava isiku kohta“ osas ei võrdu petturlik e tehingute kogusummaga. 
Petturlikud kreeditk orraldused 
7. Petturlikud kreeditk orraldused esitatakse jaotusteg a pettuse algpunkti kohta (s.t „Petturi poolt mak sekäsundi andmine“, 
„Pettur i poolt maksekäsundi muutmine“ ja „Petturi poolt maksja manipuleer imine maksek äsundi andmisek s“). 
8. Pettuse algpunkti andmed jagunevad järgmiselt: „SCA aute ntimine“ ja „Mitte-SCA aute ntimine“. 
9. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike kreeditk orralduste 
koguar v kõikide pettuse algpunktide summaga . Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute väär tuse suhtes. 
Petturlikud otsek orraldused 
10. Petturlikud otsek orraldused esitatakse jaotusteg a pettuse algpunkti kohta („Autoriseer imata maksetehing“ ja „Mak sja 
manipuleer imine“.) 
11. Pettuse algpunkti aruandlusandmed jagunevad järgmiselt: „Elektroonilises vormis nõusolek“ ja „Muus vormis 
nõusolek“. 
12. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike otsek orralduste koguar v 
kõikide pettuse algpunktide summaga. Sama põhimõt et kohaldataks e ka tehingut e väär tuse suht es. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/21   
Petturlikud kaardipõhised makse tehingud 
13. Petturlikud kaardipõhised maksetehingud esitatakse jaotuste ga pettuse algpunkti kohta (s.t „Pettur i poolt maksek äsundi 
muutmine“, „Maksja manipuleer imine kaardipõhise maksetehingu tegemiseks“ ja „Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine“, mille osas esitatakse jaotused järgmise kohta: „Kaotatud või varastatud kaar t“, „Saamata kaar t“, „Võltsitud 
kaar t“, „Kaardiandmete vargus“ ja „Muu“). 
14. Pettuse algpunkti andmed jagunevad järgmiselt: „SCA aute ntimine“ ja „Mitte-SCA aute ntimine“. 
15. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike kaardipõhiste 
maksetehingute koguar v kõikide pettuse algpunktide summaga. Sama põhimõt et kohaldataks e ka tehingute väär tuse 
suht es. 
Petturlik sularaha väljavõtm ine kaardipõhist makseinst rumenti kasutades (v.a e-raha teh ingud) 
16. Petturlikud sularaha väljavõ tmised esitatakse jaotuste ga pettuse algpunkti kohta (s.t „Mak sja manipuleer imine sularaha 
väljavõ tmiseks“ ja „Pettur i poolt maksek äsundi andmine“, mille osas esitatakse jaotused järgmise kohta: „Kaotatud või 
varastatud kaar t“, „Saamata kaar t“, „Võltsitud kaar t“ ja „Muu“). 
17. Pettuse algpunkti andmed jagunevad järgmiselt: „SCA aute ntimine“ ja „Mitte-SCA aute ntimine“. 
18. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlik e sularaha väljavõ tmiste 
koguar v kõikide pettuse algpunktide summaga . Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute väär tuse suhtes. 
Petturlikud e-raha maksetehingud 
19. Petturlikud e-raha maksetehingud esitatakse jaotuste ga pettuse algpunkti kohta (s.t „Petturi poolt maksekäsundi 
muutmine“, „Mak sja manipuleer imine e-raha makse tegemisek s“ ja „Petturi poolt maksekäsundi andmine“, mille osas 
esitatakse jaotused järgmise kohta: „Kaotatud või varastatud e-raha kaar t“, „Saamata e-raha kaar t“, „Võltsitud e-raha 
kaar t“, „Kaardiandmete vargus“ ja „Autor iseer imata e-raha kontot ehing“). 
20. Pettuse algpunkti andmed jagunevad järgmiselt: „SCA aute ntimine“ ja „Mitte-SCA aute ntimine“. 
21. Iga jaotuse osas ei saa mitu pettuse algpunkti esineda samaaegselt. Seetõttu võrdub petturlike e-raha maksetehingute 
koguar v kõikide pettuse algpunktide summaga . Sama põhimõt et kohaldatakse ka tehingute väär tuse suhtes. 
2.5 osa Mitterahaloomeasutusi kaasa vad maksetehingud terminali liigi kaupa (tab el 6) 
1. Kõik selle tabeli näitajad osutavad füüsilises (mitt e virtuaalses) term inalis tehtud sularaha- või sularahata 
maksetehingute le. 
2. Residentidest PSPd esitav ad teabe kõikide term inalides vastuvõetud maksetehingute kohta. 
3. Residendist makseteenuse pakkujad esitavad andmed kõikide makseteenuse pakkujat e poolt väljastatud kaar tideg a 
mitter esidendist mak seteenuse pakkujat e poolt term inalides vastuvõetud maksetehingute kohta. 
4. Emaett evõtjast mak seteenuse pakkuja ei esita andmeid makseteenuse pakkuja välisf iliaalide või tütarettevõtjat e poolt 
terminalides vastuvõetud maksetehingute kohta. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/22                                                                                                                                       11.12.2020   
5. Tehingud term inali liigi kaupa jagunevad makseteenuse pakkuja residentsuse alusel kolmeks. Punktides a ja b nimetatud 
liigid võetakse arvesse vastuvõtja poolel, punktis c nimetatud liik väljaandja poolel: 
a) maksetehingud term inalides, mille vastuvõtjak s on residendist makseteenuse pakkuja, residendist mak seteenuse 
pakkujate poolt väljastatud kaar tideg a; 
b) maksetehingud term inalides, mille vastuvõtjaks on residendist makseteenuse pakkuja, mitter esidendist 
makseteenuse pakkujate poolt väljastatud kaar tideg a; 
c) maksetehingud term inalides, mille vastuvõtjaks on mittere sidendist makseteenuse pakkuja, residendist 
makseteenuse pakkujate poolt väljastatud kaar tideg a. 
6. Punktis 5 nimetatud liikide a, b ja c alaliike ei summeer ita. 
7. Selles tabelis põhineb geograafi line jaotus term inali asuk ohal. 
8. „E-raha maksetehingud e-raha funktsioonig a kaar tidega“ hõlmab tehingud kaar tideg a, millel saab vahetult salvestada e- 
raha, ja kaar tidega, millel on juurdepääs e-raha kontol hoiustatud e-rahale. 
9. Sularaha väljamaks ete osas müügik oha terminalides, mille osas ei saa andmeid sularaha väljamaks ete kohta müügik oha 
terminalides eristada, esitatak se andmed „müügik oha tehingut e” all. 
10. Teenindusleti kaudu sularaha väljavõ tmiste andmed hõlmavad makseteenuse pakkuja juures päeva- või ööhoiusena 
hoiustatud sularaha, mis kredit eeritaks e makseteenuse pakkuja kontole. Need tehingud ei ole otseselt maksed ja 
hõlmav ad ainult muutuse sularahast kontor ahak s. 
11. Teenindusleti kaudu sularaha väljavõtmise tehingud ei ole otseselt maksed ja hõlmav ad ainult muutuse kontor ahast 
sularahaks. 
2.6 osa Osalemine teat avates maksesüs teemides (tab el 7) 
1. See tabel näitab mak sesüst eemis osalejate (sõltumata nende asuk ohast) arvu, liiki ja institutsionaalset sektor it ja selle 
esitab makses üste emi haldaja. 
2. „Osalejate arv” on kahe teineteist välistava alaliigi „Otseosalejad” ja „Kaudsed osalejad” summa. 
3. „Otseosalejad” on kolme üksteist välista va alaliigi „Krediidiasutused”, „Keskpank” ja „Muud otseosalejad” summa. 
4. „Muud otseosalejad” on nelja üksteist välista va alaliigi „Avalik haldus”, „Mak se- ja arveldusasutused”, „Muud 
finantsasutused” ja „Muu” summa. 
2.7 osa Teatavates makses üsteemides töödeldud maksed (tabel 8) 
1. See tabel näitab maksetehinguid, mis töödeldak se mak sesüst eemides, mis jagunevad suur maksete arveldussüst eemidek s 
ja jaemaksete makses üste emideks, ja selle esitab makses üsteemi halda ja. 
2. Andmed makseteenuse pakkuja poolt iseenda arvel tehtud maksetehingute kohta esitatakse vastav ate näita jate all. 
3. Maksesüsteemi puhul, mida muu maksesüsteem (nt kõrvalmaksesüsteem) kasutab oma positsioonide arveldamiseks, 
kohaldataks e järgmisi põhimõtteid: 
a) arveldussüst eem esitab andmed arveldusteh ingute tegeliku arvu ning tegelikult arveldatud summade kohta; ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/23   
b) kui maksetehingud lõppar veldatakse väljaspool makses üsteemi ja kui makses üstee mi kaudu arveldatakse ainult 
netopositsioone, võetakse arvesse ainult netopositsioonide arveldamiseks tehtud tehin gud, mis kajastatakse 
arvelduste hingu tegemiseks kasutatud makseteenuste all. 
4. Iga makse võetak se arvesse ainult üks kord saatva osaleja poolel, st mak sja konto debite erimist ja makse saaja konto 
kredit eerimist ei võeta arvesse eraldi. Vt finantsvoogude jaotust 2.3 osas eespool. 
5. Multi-kreeditk orralduste (st makseko gumite) puhul võetakse iga mak se arvesse eraldi. 
6. Tasaar veldussüst eemide puhul esitatak se andmed mak setehingute brutoar vu ja brutoväär tuse kohta, mitte 
tasaar velduse tulemuse kohta. 
7. Maksesüsteemid eristavad ja esitav ad andmed riigisisest e ja piiriüleste tehin gute kohta vastav alt saatva ja vastuvõtva 
osaleja residentsusele. Tehingute liigitamine „riigisiseste ks tehinguteks” või „piir iülest eks tehingut eks” osutab osapoolte 
asuk ohale. 
8. Topeltar vestamise vältimiseks võetakse piiriülesed tehin gud arvesse riigis, kus tehing algatatakse. 
9. ATMis algatatud tehingud esitatakse jaotusteg a vastava kasutatud makseteenuse kohta. 
10. „Kaardipõhiste maksei nstr umentide” andmed hõlmavad kõiki maksesüsteemis töödeldud maksetehinguid, sõltumata 
kaardipõhise mak seinstr umendi väljastamise või kasutamise kohast. 
11. Siia ei kuulu tühistatud maksetehingud. Siia kuuluvad hiljem tagasi lükatud tehin gud. 
2.8 osa Kvar taliar uandlus maksete hingute kohta, millesse on kaasatu d mitterahaloomeasutused (tabel 9) 
1. Tabelis 9 esitatud tehingut e suhtes kohaldatakse 2.3.1 osa punkt e 1 kuni 66, v.a punkt 11. Tabelis 9 esitatakse 
kaugt ehinguna algatatud piiriüleste kaardipõhist e maksetehingute andmed, osutades müügik oha asuk oha riigile; 
seevastu mitteka ugtehinguna algata tud piiriülest e kaardipõhist e maksetehingute andmed esitatakse, osutades füüsilise 
terminali asuk oha riigile. 
Kaa rdipõhised maksetehingud 
2. Kaardipõhised maksetehingud kaardipõhiste mak seinstr umentideg a, mille on väljastanud residendist mak seteenuse 
pakkujad (v.a kaardid ainult e-raha funktsioonig a) esitatakse olenemata makse tootemärgist, mille alusel maksetehing 
tehti. 
3. Andmed saadetud kaardipõhiste maksetehingute kohta esitab väljaandev mak seteenuse pakkuja. 
4. „Kaardipõhised maksetehingud“ hõlmab andmeid virtuaalsetes müügik ohtades (nt intern etis või telef oni teel) tehtud 
kaardipõhist e maksetehingut e kohta. 
5. Kaardipõhised mak setehingud kaardipõhiste mak seinstr umentideg a esitatakse jaotusteg a järgmise kohta: 
„Elektrooniliselt algatatud“ jaotusteg a kaugt ehinguna algatatud tehingut e ja mittekaugt ehinguna algatatud tehingute 
kohta. Kanalite alajaotused ei saa esineda samaaegselt. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/24                                                                                                                                       11.12.2020   
6. „Elektrooniliselt algatatud“ tehingut e andmet ele lisatak se kaupmehe kate goor ia kood (MCC-k ood), kui see on 
andmeesita jale kätte saadav , nii kaug- kui mittekaugt ehingute kohta.   ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/25   
II LISA 
ANDMETE MÄÄRA TLUSED 
Mõiste Määratlus 
Agen t (Agent) Agen t on määratletud direktiivi (EL) nr 2015/2366 artikli 4 punktis 38. 
Arveldushoiused (Transfe rable 
deposits) Arveldushoiused, mis on määratletud määr use (EL) nr 1071/2013 (EKP/210/33) II lisa 
2. osa tabeli „Instr umendiliigid“ punktis 9.1a. 
Asutused, mis osutavad mittera ­
haloomeasutustele makseteenu­
seid (Institutions offer ing payment 
services to non-MFIs) Siia kuuluvad kõik käesolevas lisas määratletud mak seteenuse pakkujad, kes osutav ad 
makseteenuseid mitterahal oomeasutustele. 
Autenditud kliendi vähem tuge va 
autentim isega (Authenticated via 
non-stron g customer authentication) „Autenditud kliendi vähem tugeva autenti misega“ (non-SCA) puudutab tehinguid, mille 
puhul kohaldataks e erandit kliendi tugevast autenti misest komisjoni delege eritud mää­
ruse (EL) 2018/389 (1) III peatüki kohaselt, ja tehinguid, mille suhte s ei kohaldata direk­
tiivi (EL) 2015/2366 artikli 97 lõiget 1. Siia kuuluvad kaupmehe algatatud tehingud ja 
muud tehingud, mille suhte s ei kohaldata kliendi tugevat autentimist. 
Autentimine (Authentication) Autentimine on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 29. 
Autoriseer imata e-raha kontote­
hing (Unauthor ised e-mone y 
account transaction) Autoriseer imata e-raha kontot ehing on määratletud kui autoriseer imata maksetehing 
eespool, mida kohaldatakse e-raha konto kasutamise suht es. 
Autoriseer imata maksetehing 
(Unauthor ised payment transaction) Autoriseer imata maksetehing on määratletud EBA „Suuniste pettusandmete esitamise 
kohta vastav alt teise makseteenuste direktiivi artikli 96 lõike le 6“ suunises 1.1.a (EBA- 
GL-2018-05). 
Deebetkaar t (Debit card) Deebetkaar t on määratletud määr use (EL) nr 2015/751 artikli 2 punktis 33. 
Edasilükatud deebetfunktsioo­
niga kaar t (Delay ed debit card) Kaar t, mis võimaldab kaardivalda jal teha oste, mis arvestatakse lubatud piirides maha 
kaardi väljasta ja juures olevalt kontolt. Kontojääk arveldatakse tervikuna ettemääratud 
perioodi lõpus. Kaardivaldajalt võetak se tavaliselt aastatasu. 
Edasilükatud deebetfunktsiooniga kaar ti eristab krediitfunktsiooniga või deebetfunkt­
siooniga kaardist kokkulepe, millega avatakse krediidiliin ja lisatak se kohustus arveldada 
tekk inud võlg ettemääratud perioodi lõpus ilma intressimäärata. Sellist liiki kaar ti nime­
tatakse tavaliselt järelemaks ukaardiks (charge card). 
E-kaubandus (E-commerce) Kaupade või teenust e ost või müük ettevõtjate, koduma japidamiste, üksikisikute või era­
sekt ori orga nisatsioonide vahel, mis toimub elektroonilise tehingun a intern eti kaudu või 
arvutivõrgu vahendusel (online edastus). Mõiste hõlmab ka kaupade ja teenuste tellimise, 
mis edastatakse arvutivõrkude kaudu, kuigi makse ja kaupade või teenuste lõplik kätte­
toim etamine võib toimuda nii on- kui offline. 
Elektrooniliselt algatatud kreedit­
korraldused (credit transfers initia­
ted electr onically) Kreeditk orraldus, mille mak sja esitab elektrooniliselt, mitte paberkandjal. 
Elektrooniliselt antud nõusolek 
(Consent given via an electronic mandate) Mak sja poolt komisjoni delegeer itud määr use (EL) nr 260/2012 artikli 2 punktis 21 
määratletud volituse alusel elektrooniliselt antud nõusolek. 
Endale tehtud maksed (Payment to 
self) Mak setehingud, mille suhtes kohaldataks e erandit komisjoni delege eritud määr use (EL) 
2018/389 artikli 15 kohaselt. 
E-raha (Electr onic mone y) E-raha on määratletud direktiivi 2009/110/EÜ artikli 2 punktis 2.  
E-raha asutus (Electronic mone y 
institution) E-raha asutus on määratletud direktiivi 2009/110/EÜ artikli 2 punktis 1. 
E-raha emitent (Electr onic mone y 
issuer) E-raha emiten t on määratletud kui e-raha väljastaja direktiivi 2009/110/EÜ artikli 2 
punktis 3. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/26                                                                                                                                       11.12.2020   
Mõiste Määratlus 
E-raha emite ntide poolt emit eeritud 
e-raha positsiooniväär tused (Outs­
tanding value on e-mone y storages 
issued by electro nic mone y issuers) E-raha emiten tide poolt emiteer itud ja üksuste, kes ei ole emitendid (sh muude e-raha 
emiten tide), poolt hoitava e-raha väär tus aruandlusper ioodi lõpu seisuga . 
E-raha funktsioonig a kaardid 
(card with an e-mone y function) Siia kuuluvad kaardid, millel saab vahetult hoida e-raha ja/või kaardid, mis võimalda vad 
juurdepääsu e-raha kontol hoita vale e-rahale ja võimalda vad e-raha maksetehinguid. 
E-raha funktsiooniga kaar t, mida 
on laetud vähemalt üks kord 
(Car d with an e-mone y function 
which has been loaded at least once) E-raha funktsiooniga kaar t, mida on laetud vähemalt üks kord ning mida võib seega 
pidada aktiveer ituks . Laadimist võib tõlg endada e-raha funktsiooni kasutamise tahte na. 
E-raha kaardi term inal (E-mone y 
card terminal) Terminal, mis võimaldab elektroonilise väär tuse ülekannet e-raha emitendilt e-raha 
funktsiooniga kaardi valdaj ale ja tagasi (st üles- ja allalaadimine) või ülekannet e-raha 
kaardi valdajal, kui kaardil on e-raha ülekande funktsioon, kaardi e-raha jäägi väär tuse 
ülekandmist kaupmehe või muu vastuvõtja jäägile. 
E-raha kaardi üles/alla laadimine (E- 
mone y card-loading and unloading) Tehingud, mis võimaldav ad elektroonilise väär tuse ülekannet e-raha emit endilt e-raha funkt­
siooniga kaardi valda jale ja tagas i. Arvesse võetakse nii üles- kui allalaadimise tehingud. 
E-raha kaardi üles/alla laadimise 
term inal (E-mone y card-loading 
and unloading terminal) Terminal, mis võimaldab elektroonilise väär tuse ülekannet e-raha emitendilt e-raha 
funktsiooniga kaardi valdaja le ja tagasi, s.t üles- ja allalaadimist. 
E-raha kaar te lugev terminal (E- 
mone y card accepting terminal) Terminal, mis võimaldab e-raha funktsioonig a kaardile salvestatud e-raha omajal kanda 
oma e-raha väär tuse jäägi kaupmehe või muu vastuvõtja jäägile.  
E-raha konto (E-mone y accounts) Konto, mis salvestab e-raha (2) jäägi, mida kontoomanik võib kasutada mak sete tegemi­
seks ja vahendit e ülekandmisek s kontode vahel. 
E-raha kontod, millel on kaardiga 
juurdepääs (e-mone y accounts 
accessed through a card) Vt mõist ete „e-raha kontod” ja „e-raha funktsiooniga kaar t” määratlust. 
E-raha makse e-raha konto kaudu 
(E-mone y payment with e-mone y 
accounts) Tehing, millega maksja kannab vahendeid e-raha kontolt mak se saaja kontole. Vt „e-raha 
konto” määratlus. 
E-raha mak se e-raha konto 
kaudu, sellest kontod , millel on 
kaardiga juurdepääs (E-mone y 
payment with e-mone y accounts, of 
which: accessed throu gh a card) Tehing, mille puhul kasutatakse e-raha kontole juurdepääsuk s kaar ti ning vahendid kan­
takse maksja e-raha kontolt makse saaja e-raha kontole. Vt „e-raha konto” määratlus. 
E-raha mak se kaardiga , millele 
saab vahetult salvestada e-raha 
(E-mone y payment with cards on 
which e-mone y can be stored directly) Tehing, millega e-raha funktsioonig a kaardi valdaj a kannab e-raha väär tuse kaardile sal­
vestatud vabalt jäägilt makse saaja vabale jäägile. 
E-raha mak setehing (E-mone y 
payment transaction) E-raha maksetehing on maksetehing, milles kasutatak se e-raha. Vt „e-raha” määratlust. 
E-ülekande müügik oha term inal 
(EFTPOS terminal) E-ülekande müügik oha term inal salvestab makseteabe elektrooniliselt ; mõned lahendu­
sed võimaldavad makseteabe edastamist online (reaalajali se autori seer imisnõudega) või 
offline. Siia kuuluvad ka personalita term inalid. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/27   
Mõiste Määratlus 
Failina/ kogumina algatatud kree­
ditkorraldused (Credit transfers ini­
tiated in a file/batch) Elektrooniliselt algatatud kreeditk orraldus, mis moodustab osa maksj a poolt eriotstarbe­
lise edastusliini kaudu korraga algatatud kreeditk orralduste kogumist. Andmete esitami­
sel tehingut e arvu kohta käsitletakse igat kogumisse kuuluvat kreeditk orraldust eraldi 
kreeditk orraldusena. 
Failina/ kogumina algatatud otse­
korraldus (Dir ect debit initiated in a 
file/batch) Elektrooniliselt algatatud otsek orraldus, mis moodustab osa makse saaja poolt korraga 
algat atud otsek orralduste kogumist. Andmete esitamisel tehingut e arvu kohta käsitle­
takse igat kogumisse kuuluvat otsek orraldust eraldi otsek orraldusena. 
Filiaal (Branch) Muus riigis õiguspäraselt asutatud makseteenuse pakkuja tegevuse asuk oht, mis ei ühti 
peak ontori asuk ohag a ja asub aruandluse riigis. Filiaalil ei ole iseseisvat õigusvõimet. Fili­
aal teostab vahetult makseteenuse pakkuja äritegevusega seotud toim inguid. 
Kõik muus riigis õiguspäraselt asutatud asutuse poolt algatatud tegevuse asuk ohad aru­
andluse riigis moodusta vad ühe filiaali. Kõiki neid tegevusk ohti loetakse üksikhar uks. 
Füüsilises e-ülekande müügik oha 
term inalis algat atud kaardipõ­
hine maksetehing (card payment 
initiated at a physic al EFTPOS) E-ülekandeid võimaldavas füüsilises müügik ohas elektrooniliselt algatatud kaardipõhine 
maksetehing. Siia kuuluvad üldjuhul kaardipõhised maksetehingud e-ülekande müügi­
koha term inali (EFTPOS) kaudu kaupmehe asuk ohas. Siia ei kuulu e-raha mak setehin­
gud. 
Internetipan kadel põhinevad 
kreeditk orraldused (Online ban­
king based credit transfe rs) Internetipan kades algatatud kreeditk orraldused ja makse algatamise teenused. 
Jaemak sesüst eem (Retail payment 
system, RPS) Jaemak sesüst eem on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr use (EL) nr 260/ 
2012 artikli 2 punktis 22. 
Kaardi väljastaja (Car d issuer) Kaardi väljastaja on määratletud kui väljasta ja määr use (EL) nr 2015/751 artikli 2 punktis 2 (3). 
Kaardi andmet e vargus (Car d 
details theft) Direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 32 määratletud tundlike mak seandmete var­
gus. Käesoleval juhul osutavad tundlikud maksea ndmed kaardipõhise makseins tru­
mendi andmet ele. 
Kaardi d, mis võimalda vad juur­
depääsu e-raha kontodel e salves­
tatud e-rahale (Car ds which give 
access to e-mone y stored on e- 
mone y accounts) Vt „e-raha konto” määratlus. 
Kaardi põhine makseins trument 
(Car d-based payment instr ument) Kaardi põhine mak seinstr ument on määratletud määr use (EL) 2015/751 artikli 2 punk­
tis 20; siia kuuluvad ka edasilükatud deebetfunktsiooniga kaardid. 
Kaardi põhised maksetehingud 
(Car d-based payment transaction) Kaardi põhised maksetehingud on määratletud määr use (EL) 2015/751 artikli 2 punktis 
7; siia kuuluvad ka edasilükatud deebetfunktsiooniga kaardid. 
Kaardi põhised maksetehingud 
kaardipõhiste makseinstr umen­
tideg a, mille on välja andnud resi­
dendist makseteenuse pakkujad 
ja mis on algata tud elektroonili­
selt (Car d-based payment transac­
tions with card-based payment ins­
truments issued by resident PSP 
initiated electronically) Kaardi põhised maksetehingud, mis on alga tatud EFTPOSis, ATMis või muus füüsilises 
term inalis, mis võimaldab elektroonilist mak se algatamist, või kaugt ehinguna elektroo­
nilise teabeülekande teel. Siia ei kuulu kaardipõhised mak setehingud residendist PSPde 
poolt väljastatud kaardipõhist e makseins trumentideg a, mis algatatakse paberkandjal 
(näiteks kaardipõhise makseinstr umendi kopeer ija, kui makseteavet säilitataks e paber­
kandjal). ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/28                                                                                                                                       11.12.2020   
Mõiste Määratlus 
Kaardi põhised maksetehingud 
kaardipõhiste makseinstr umen­
tideg a, mille on välja andnud resi­
dendist makseteenuse pakkujad 
(v.a kaardid, millel on ainult e- 
raha funktsioon) (Car d-based pay­
ment transactions with card-based 
payment instr uments issued by resi­
dent PSPs, except cards with an e- 
mone y function only) Kaardi põhised maksetehingud, mis teostatakse deebet-, edasilükatud deebet- või krediit­
funktsiooniga kaardiga terminalis või muu kanali kaudu. 
Siia kuuluvad kõik kaardipõhise makseinstr umendiga algatatud maksetehingud, s.t: 
a) kõik tehingud, kus vastuvõtja ja kaardipõhise mak seinstr umendi väljastaja on 
erinevad üksused, ja 
b) kõik tehingud, kus vastuvõtja ja kaardipõhise maksei nstr umendi/te hingu väljasta ja 
on sama üksus. 
Siia kuuluvad ka makseteenuse pakkuja kontolt tehta vad mahaar vamised kaardipõhise 
maksetehingu arveldamisest, kui vastuvõtja ja kaardipõhise makseinstr umendi/tehingu 
väljaandja on sama üksus. 
Siia kuuluvad ka telef oni teel või intern etis kaardipõhist makseinstr umenti kasutades 
teht ud kaardipõhised maksetehingud. 
Siia ei kuulu e-raha maksetehinguid. 
Siia ei kuulu sularaha väljavõ tmine ATMist ja sularaha sissemakse ATMi. Need kajasta­
takse „Sularaha väljavõ tmine ATMist” või „Sularaha sissemakse ATMi” all. 
Siia ei kuulu ka kreeditk orraldused ATMis. Need kajastataks e „Kreeditk orralduste” all. 
Samuti ei kuulu siia sularaha ettemak sed müügik oha term inalides. 
Kaardi põhised maksetehingud 
kaardipõhiste makseinstr umen­
tideg a, mille on välja andnud resi­
dendist makseteenuse pakkujad 
ja mis ei ole algatatud elektrooni­
liselt (Car d-based payment transac­
tions with card-based payment ins­
truments issued by resident PSPs 
initiated non-electronically) Füüsilises terminalis algatatud kaardipõhised maksetehingud manuaalses autori seer i­
mise menetluses (näite ks kopeer ijad) (tehingud kaardi esitamisel) või posti teel/telef oni 
kaudu algata tud (MOTO) maksed (tehingud ilma kaar ti esitamata). 
Kaardipõhised maksetehingud 
kaardipõhiste makseinstr umenti­
dega , mille on välja andnud resi­
dendist maks eteenuse pakkujad ja 
mis on algatat ud elektrooniliselt 
kaugmak se kanali kaudu (Card- 
based payment transactions with 
card-based payment instr uments 
issued by resident PSPs initiated elec­
tronically via remote payment channel) Elektrooniliselt algatatud kaardipõhine maksetehing, mis on üks direktiivi (EL) 2015/ 
2366 artikli 4 lõikes 6 määratletud kaugmaksetehingu liik. 
Kaardi põhised maksetehingud 
kaardipõhiste makseinstr umen­
tideg a, mille on välja andnud resi­
dendist makseteenuse pakkujad 
ja mis ei ole algatatud elektrooni­
liselt kaugmak se kanali kaudu 
(Car d-based payment transactions 
with card-based payment instr u­
ments issued by resident PSPs initia­
ted non-electroni cally via remote 
payment channel) Mitt e-elektrooniliselt algatatud kaardipõhine mak setehing, mis on üks direktiivi (EL) 
2015/2366 artikli 4 lõikes 6 määratletud kaugmak setehingu liik. 
Kaar t (Car d) Mak seinstr ument, mis põhineb kordumatul numbr il, mida saab kasutada mak se, sula­
raha välja võtmise või sularaha hoiustamise alga tamisek s ja mida töödeldak se kaardis­
keem i poolt või kaardi väljaandja poolt käitata vas võrgus. Numbr it võib salvestada füü­
silisele kaardile või muule seadmele (s.h juhtpult, kleebis, nutit elefon) või hoida 
virtuaalselt ilma füüsilise seadmeta. Vastavalt kokkuleppele kaardi väljaandjag a võimal­
dab kaar t kaardivalda jal kasutada üht või mitut järgmist funktsiooni: sularaha, deebet, 
edasilükatud deebet, krediit ja e-raha. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/29   
Mõiste Määratlus 
Kaar t, millele saab vahetult sal­
vestada e-raha (Car d on which e- 
mone y can be stored directly) E-raha omaj a valduses oleval kaardil hoitav e-raha. Vt ka „e-raha” määratlus. 
Kaartide koguar v, sõltumata kaardi 
funktsioonide arvust (Total number 
of cards, irrespect ive of the number of 
functions on the card) Ring luses olevat e kaar tide koguar v. Neil võivad olla üks või mitu järgmist funktsiooni: 
sularaha, deebet, krediit, edasilükatud deebet või e-raha. 
Kaotat ud või varastatud e-raha 
kaar t (Lost or stolen e-mone y card) See on pettuse liik, mille puhul kasutatak se kaotatud või varastatud e-raha kaar ti ilma 
tegeliku või vaikimisi õigusärase valduseta kaardi üle. 
Kaotat ud või varastatud kaar t 
(Lost or stolen card) See on pettuse liik, mille puhul kasutatakse kaotatud või varastatud kaardipõhist mak­
seinstr umenti (deebet-, edasilükatud deebetfunktsiooniga ja krediitkraat) ilma tegeliku 
või vaikimisi õigusärase valduseta kaardi üle. 
Kaud ne osaleja (indirect partici­
pant) Kaud ne osaleja on mitmetasandilise maksesüsteemi osaleja, kus otseosaleja teostab tea­
tud süstee mis lubatav aid tegevusi (eelkõige arveldust) vahendaj ana. 
Kõik kaudse osaleja tehingud arveldatakse asjaomast kaudset osalejat esinda va otseosa­
leja arvel. Iga osaleja, kelle poole süstee m saab otse pöörduda, võetakse arvesse eraldi, 
olenemata kahe või enama sellise osaleja vahelise õigussuhte olemasolust. 
Kaugmak setehing (Rem ote pay­
ment transaction) Kaugmak setehing on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 6. 
Kaupm ees (Mer chant) Üks us, kes on volitatud kaupade ja/või teenust e eest vahendeid vastu võtma ning kes on 
sõlminud makseteenuse pakkujaga kokkuleppe nende vahendit e vastu võtmisek s. 
Kaupm ehe kate goor ia kood 
(Mer chant categor y code, MCC) Neljak ohaline number (ISO 18245 nimekir jas) jaefi nantst eenuste jaoks . MCC-k oodi abil 
liigitatakse äritegevus toodetavat e kaupade ja pakuta vate teenust e liigi järgi. 
Kaupm ehe poolt algat atud tehing 
(Mer chant initiated transaction, 
MIT) Kaupmehe poolt algatatud tehing on määratletud EBA „Suunistes, millega muudetakse EBA 
suuniseid pettusandmete esitamise kohta vastavalt teise makseteenuste direktiivi ((EL) 2015/ 
2366) artikli 96 lõikele 6“ (EBA/GL/2020/01, II lisa, C osa, joonealune märkus 4) 
Keskpank (Centr al bank) Määr use (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.72-2.74 määratletud keskpang ad (allsektor 
S.121). 
Kliendi tugev autentimine (Strong 
customer authentication, SCA ) Kliendi tugev autentimine on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 30. 
Klientide arv (Number of clients) Mak seteenuse kasutajat e arv, kellele kontoteabe teenuse pakkuja oma teenust osutab. 
Kliir ingu-ja arveldusasutus (Clea­
ring and settlement organisation) Mak sesüst eemis otseosalev kliir ingu- ja arveldusasutus. 
Kombineer itud deebet-, sula­
raha- ja e-raha funktsiooniga 
kaar t (Car d with a combined debit, 
cash and e-mone y function) Mak seteenuse pakkuja väljastatud kaar t, millel on kombineer itud sularaha-, deebet- ja e- 
raha funktsioon. 
Kontaktivaba madala väär tusega 
makse (Contactless low value) Kontaktivabad maksed, mille suhte s kohaldataks e komisjoni delegeer itud määr use (EL) 
2018/389 artiklit 11. 
Kontaktivaba makse (Contactless 
payment) Maks etehing, mille puhul kasutatak se kaar ti või muud vahendit ning maksja ja kaupmees (ja/ 
või tema seadmed) on samas füüsilises asuk ohas ning mille puhul teabevahetus kaasaskan­
tava seadme ja müügik oha vahel toimub kontaktivaba tehnoloogia vahendusel. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/30                                                                                                                                       11.12.2020   
Mõiste Määratlus 
Kontaktivaba maksefunktsioo­
niga kaar t (Car d with a contactless 
payment function) Kaar t, mis võimaldab maksek aardit ehingu algatada kontaktivaba eritehnoloogiaga, mille 
puhul maksetehingu maksja ja makse saaja (ja/või nende seadmed) on samas füüsilises 
asuk ohas. 
Konto debiteer imine tavalise raa­
matupidamiskandega (Debits 
from the account by simple book 
entry) Mak seteenuse pakkuja (s.h e-raha emiten di) poolt algatatud debit eerimisehingud ilma 
konkreetse mak sekäsundita, mida teostatakse lihtsa raamatupidamiskandega (debite eri­
miskanne) kliendi kontol ilma tavalist makseins trumenti kasutamata. See aruandlus hõl­
mab järgmisi tehinguid: a) panga poolt intressi sissenõudmine; b) pangat asude mahaar­
vamine; c) finantsvaraga seotud mak sude maksed , kui need on eraldi tehingud, mille 
jaoks klient ei ole andnud eraldi korraldust ; d) laenu tagasimaksed; ja e) konto muu debi­
teerimine lihtsa raamatupidamiskandega. Need andmed ei kuulu otsek orralduste alla. 
Konto krediteeri mine tavalise 
raamatupidamiskandega (Credits 
to the accounts by simple book entry) Mak seteenuse pakkuja (s.h e-raha emiten di) poolt algatatud krediiditehingud ilma kon­
kreetse maksekäsundita, mida teostatakse lihtsa raamatupidamiskandega (lihtne raama­
tupidamiskanne on krediidikir je kliendi kontol ilma tavalist makseinstr umenti kasuta­
mata). See aruandlus hõlmab järgmisi tehinguid: a) panga intressimakse; b) panga 
dividendimakse ; c) laenusumma väljastamine kliendi jooksv ale kontole; ja d) konto 
muu kredit eerimine lihtsa raamatupidamiskandega. Need andmed ei kuulu kreeditk or­
ralduste alla. 
Kontot haldav makseteenuse 
pakkuja (Account servicing pay­
ment service provider , ASPSP) Kontot haldav makseteenuse pakkuja on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 
punktis 17. 
Kontoteabe teenus (account infor­
mation service, AIS) Kontoteabe teenus on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 16. 
Kontoteabe teenuse pakkuja 
(Acc ount information service provi­
der, AISP) Kontoteabe teenuse pakkuja on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 
19. 
Kontoteabe teenuse pakkujate 
poolt hinnatud kontode arv 
(Number of accounts accessed by 
AISPs) Kontoteabe teenuse pakkujat e (AISP) poolt aruandeper ioodis hinnatud kontode arv. 
Kontsentratsiooni suhtar v (Con­
centr ation ratio) Kontsentratsiooni suhtar v näitab iga süstee mi viie suur ima mak setehingute saatja 
turuosa (siia võib kuuluda keskpank). Viie suur ima maksetehingute saatja turuosa arvu­
liselt või erineda viie suur ima maksetehingute saatja turuosast väär tuse järgi. Iga osaleja, 
kellel on isiklik juurdepääs süste emile, võetak se arvesse eraldi, olenemata sellest, kas osa­
lejate vahel esineb kaks või enam seost. 
Korduv tehing (Recu rring transac­
tion) Mak setehingud, mille suhtes kohaldataks e erandit komisjoni delege eritud määr use (EL) 
2018/389 artikli 14 kohaselt. 
Krediidiasutus (Credit institution) Krediidiasutus on määratletud määr use (EL) nr 575/2013 (4) artikli 4 lõike 1 punktis 1. 
Krediitkaar t (Credit card) Krediitkaar t on määratletud määr use (EL) 2015/751 artikli 2 punktis 34. Käesoleva 
määr use kohaldamisel jäetak se edasilükatud deebetfunktsiooniga kaardid välja. 
Kreeditk orraldus (Credit transfer) Kreeditk orraldus on määratletud direktiivi (EL) nr 2015/2366 artikli 4 punktis 24. 
Kreeditk orralduse funktsiooniga 
ATM (ATM with a credit transfer 
function) ATM, mis võimaldab volitatud kasutajal teha kreeditk orraldusi kaardipõhise makseins­
trumendi abil või muul viisil. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/31   
Mõiste Määratlus 
Kreeditk orralduse mak sesk eem 
(Credit transfer payment scheme) Vt „mak sekeemi” määratlus. Rahvusvahelised makses keemid hõlmavad SEPA kreeditüle­
kandesk eemid ja SEPA välkkreeditülekande skee mid. 
Lähiväljaside makse (Near Field 
Communication (NFC) payment) Kontaktivaba maksetehing lähiväljaside (NFC) tehnoloogiat kasutades (ISO(IEC 18092). 
Madal väär tus (Low value) Mak setehingud, mille suhtes kohaldataks e erandit komisjoni delege eritud määr use (EL) 
2018/389 artikli 16 kohaselt. 
Makse algatamise teenus (Pay­
ment initiation service) Mak se algatamise teenus on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 15. 
Makse algatamise teenuse pak­
kuja (Payment initiation service pro­
vider , PISP) Mak se algatamise teenuse pakkuja on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 
punktis 18. 
Makse saaja (Payee) Mak se saaja on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 9. 
Makseasut us (Payment institution) Mak seasutus on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 4. 
Maksefunk tsiooniga kaar t, v.a 
juhul, kui kaardil on ainult e- 
raha funktsioon (Car d with a pay­
ment function, except cards with an 
e-mone y function only) Kaar t, millel on vähemalt üks järgmist est funktsioonidest : deebetfunktsioon, edasilüka­
tud deebetfunktsioon või krediitfunktsioon. Kaar dil võib olla ka muid funktsioone, näi­
teks e-raha funktsioon, kuid kaar te, millel on ainult e-raha funktsioon, selle liigi all 
arvesse ei võeta. Siia ei kuulu kaardid, millel on ainult sularaha väljavõtmise/hoiustamise 
funktsioon. 
Maksei nstr ument (Payment ins­
trument) Mak seinstr ument on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 14. 
Makseka ardisüst eem (Payment 
card scheme, CPS) Mak sekaardisüst eem on määratletud määr use (EL) nr 2015/751 artikli 2 punktis 16. 
Maksek onto (Payment account) Mak sekonto on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 12. 
Maksekä sund (Payment order) Mak sekäsund on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 13. 
Makseskeem (Payment scheme) Mak sesk eem on ametlike , standardsete ja ühiste reeg lite kogum, mis võimaldab väär tust 
lõppkasutajat e vahel elektroonilisi makseins trumente kasutades üle kanda. Selle tööd 
juhib juhto rgan. 
Maksesüs teem (Payment system) Mak sesüst eem on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 7. 
Maksesüs teemi haldaja (Payment 
system operator, PSO) Mak sesüst eemi halda ja on maksesüsteemi haldamise eest õiguslikult vastutav juriidiline 
isik. 
Makseteenus (Payment service) Mak seteenus on direktiivi (EL) 2015/2366 I lisas osutatud äritegevus või käesoleva mää­
ruse artikli 4 lõike 3 punktis a osutatud tegevus. 
Makseteenuse kasuta ja (Payment 
service user, PSU) Mak seteenuse kasutaja on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 10. 
Makseteenuse pakkuja (Payment 
service provider , PSP) Mak seteenuse pakkuja on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 11. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/32                                                                                                                                       11.12.2020   
Mõiste Määratlus 
Maksetehingu algatamine (Initia­
tion of a payment transaction) Mak sekäsundi (5) esitamine makseteenuse kasutaja poolt. 
Maksetehingute vastuvõtmine 
(Acqu iring of payment transactions) Mak setehingute vastuvõtmine on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punk­
tis 44. 
Maksj a (Payer) Mak sja on määratletud direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 8. 
Maksj a manipuleer imine (Mani­
pulation of the payer ) Mak sja manipuleer imine on määratletud EBA „Suunist e pettusandmete esitamise kohta 
vastav alt teise makseteenuste direktiivi ((EL) 2015/2366) artikli 96 lõikele 6“ suunises 
1.6.d (EBA/GL/2018/05) 
Mitmetasandiline maksesüsteem 
(Tier ing arrangement) Korraldus, mille puhul süsteemi kaudsed osalejad peavad oma tehin gute tegemiseks 
kasutama otseosalejat e teenuseid 
Mitt erahaloomeasutus (Non- 
MFI) Füüsiline või juriidiline isik, kes ei kuulu rahaloomeasutuste sektor isse. 
Mak sestatistikas jäetakse mak seteenuse pakkujaid mitterahaloomeasutust e sekt orist 
välja. 
Mitt erahaloomeasutusi kaasa­
vate mak setehingute koguar v 
(Total payment transactions invol­
ving non-MFIs) Mak seinstr umentideg a teostatud tehingute koguar v, millesse on kaasatud mitterahaloo­
measutused. Makseinstr umentidega teostatud tehingute koguväär tus, millesse on kaasa­
tud mitterahal oomeasutused. 
Mobiilimaks elahendus (Mobile 
payment solution) Lahendus, mida kasutatak se maksete algat amisek s, mille puhul makseandmeid ja mak­
sekorraldused edastatakse ja/või kinnitatakse mobiilsides ja mobiilseadme andmeedas­
tusteh noloogiat kasutades. Siia kuuluvad digirahak ott ja muud mobiilimakselahendu­
sed, mida kasutatak se P2P (isikult isikule) ja/või C2B (tarbij alt kaupmehele) tehingut es, 
s.t kreeditk orraldused, kaardimak sed ja/või e-raha ülekanded. 
Muu e-raha emitent (Other e- 
mone y issuer) E-raha emiten did, kes ei ole „e-raha asutused” või „krediidiasutused”. Vt „e-raha emitendi” 
määratlus. 
Muud finantseer imisasutused 
(Other financial institutions) Kõik maksesü steemis osalevad, asjaomast e asutuste (s.t keskp anga või usaldata vusjärele­
valve teostaja) järelevalve all olevad finantsasutused, mida ei käsitleta krediidiasutust ena. 
Muud makseteenuse osutajad ja 
e-raha emitendid (Other PSPs 
and e-mone y issuers) Muud makseteenuse osutaj ad on määratletud kui makseteenuse osutaj ad käesolevas 
lisas, v.a krediidiasutused, e-raha asutused, mak seasutused ja keskpangad käesoleva lisa 
määratluses. 
Muud makseteenused (Other pay­
ment services) Kõik makseteenused, mis on direktiivi (EL) 2015/2366 kohaldamisalas, kuid mida ei saa 
liigitada III lisa makseteenuste muudesse liikidesse. 
Muud otseosalejad (Other direct 
participants) Mak sesüst eemi otseosaleja, v.a krediidiasutused ja keskpangad. 
Muud teenused, mis ei direktiivi 
(EL) 2015/2366) kohaldamisalas 
(Other services not included in Direc­
tive (EU) 2015/2366) Kõik makseteenused, mis ei ole direktiivi (EL) 2015/2366 kohaldamisalas ja mida ei saa 
liigitada III lisa makseteenuste muudesse liikidesse. 
Müügik oha tehingud, v.a e-raha 
tehingud (POS transactions, except 
e-mone y transactions) Tehingud, mida teostatakse POS terminalis kaardiluge jat või muud vahendit kasutades, 
kus asub kohane mak seraken dus. 
Siia ei kuulu tehingud, kus kasutatak se e-raha funktsioonig a kaar ti ja POS sularaha välja­
võtmist. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/33   
Mõiste Määratlus 
Müügik oha term inal (Point of sale 
(POS) terminal) Füüsiline seade, mida kasutatak se jaemüügi asuk ohas makseteabe vastuvõtmisek s tarbi­
jalt-ettevõ tjale (C2B) tehingut es (ost) (tavaliselt elektrooniliselt). Makseteav e võetakse 
tavaliselt vastu manuaalselt paberkandjal või elektrooniliselt, näiteks EFTPOS. 
Müügik oha term inal, mis loeb e- 
raha tehinguid (POS terminal 
accepting e-mone y transactions) Müügik oha term inal, mille lisavõim alusek s on e-raha mak sete vastuvõtmine. Siia ei 
kuulu e-raha kaarditer minalid, mis ainult võtavad vastu e-raha mak seid (6). 
Müügik oha term inalidest sula­
raha väljavõtmine (Cash advance 
at point of sale (POS) terminals) Tehingud, mille puhul kaardivalda ja saab kaar ti kasutades või muul viisil müügik oha ter­
minalist sularaha koos kaupade ja teenuste eest tasumisega (tavaliselt osutatakse sellele 
kui tagasimak sele (cash-back)). 
Müügik oht (Point of sale) Müügik oht on määratletud määr use (EL) nr 2015/751 artikli 2 punktis 29. 
Otsek orraldus (Dir ect debit) Otsek orraldus on määratletud direktiivi (EL) nr 2015/2366 artikli 4 punktis 23. 
Otsek orralduse mak sesk eem 
(Dir ect debit payment scheme) Vt „maksekeemi” määratlus. Rahvusvahelised otsek orralduse skeemid hõlmavad SEPA 
otsek orralduse põhiskee mid ja SEPA otsek orralduse B2B skeemid. 
Otseosaleja (Dir ect participant) Otseosaleja on üksus, kelle mak sesüst eem saab tuvastada ja kellel on luba saata ja saada 
maksek äsundeid süsteemi kaudu vahetult ilma vahendajata või kelle suhtes kohaldatakse 
vahetult mak sesüst eemi reeg leid. Mõnedes süste emides esitavad otseosalejad korraldusi 
kaudsete osalejate nimel. Iga osaleja, kellel on süsteemile oma juurdepääs, võetak se 
arvesse eraldi. 
P2P mobiilimak selahendus (P2P 
mobile payment solution) Lahendus, mille puhul maksete alga tamine, kinnitamine ja/või saamine toimub üksikisi­
kute vahel (P2P) mobiilseadet kasutades. Mak sekorralduse ja muud maksea ndmed edas­
tatakse või kinnitatak se mobiilseadmega. Mak sja ja/või makse saaja tuvastamiseks võib 
kasutada unikaalset mobiilimak se koodi, näiteks mobiiltele foni numbr it või e-posti 
aadressi. P2P mobiilimak selahendusi võib kasutada kreeditk orralduste, kaardimaksete 
ja/või e-raha tehingut e algatamiseks. 
Paberkandjal algata tud kreedit­
korraldused (Credit transfers initia­
ted in paper -based form) Kreeditk orraldus, mille mak sja algatab paberkandja vorm is või andes juhise filiaali tee­
nindusleti töötajale algatada kreeditk orraldus või muu manuaalset töötlemist vajav kree­
ditkorraldus. 
Pettur i poolt maksek äsundi and­
mine (Issuance of a payment order by 
the fraudster) Pettur i poolt maksek äsundi andmine on määratletud kui „Mak sekäsundi pettur ipoolne 
väljastamine“ EBA „Suuniste pettusandmete esitamise kohta vastava lt teise mak setee­
nust e direktiivi artikli 96 lõikele 6“ suunises 1.6.d (EBA/GL/2018/05). 
Pettur i poolt mak sekäsundi 
muutmine (Modification of a pay­
ment order by the fraudster) Pettur i poolt maksekäsundi muutmine on määratletud kui maksek äsundi pettur ipoolne 
muutmine EBA „Suuniste pettusandmete esitamise kohta vastav alt teise makseteenuste 
direktiivi artikli 96 lõike le 6“ suunises 1.6.c (EBA/GL/2018/05). 
Petturlik mak setehing (Fraud ulent 
payment transaction) Petturlik mak setehing hõlmab kõik maksepe ttuse juhud, mis on toodud EBA „Suuniste 
pettusandmete esitamise kohta vastav alt teise makseteenuste direktiivi artikli 96 lõikele 
6“ suunises 1.1 (EBA/GL/2018/05). 
Pettusest tulenev kahjum vastu­
tava isiku kohta (Losses due to 
fraud per liability bearer) Pettusest tulenev kahjum vastutav a isiku kohta on määratletud kui „Pettuse tõttu tekk i­
nud kahjum vastutuse kandja kohta“ EBA „Suuniste s pettusandmet e esitamise kohta vas­
tavalt teise makseteenuste direktiivi artikli 96 lõikele 6“ (EBA/GL/2018/05, suunis 1.6.b). 
Piiriülene mak setehing (Cross- 
border payment transaction) Mak setehing, mis on algatatud maksja või makse saaja poolt ning mille puhul maksja 
makseteenuse pakkuja ja makse saaja makseteenuse pakkuja asuvad erinevates riikides. 
Kaardi põhiste mak setehingute jaoks on piiriülene maksetehing määratletud määr use 
(EL) 2015/751 (7) artikli 2 punktis 8. 
Mak sesüst eemide puhul eelkõig e erinevates riikides asuvate osalejate vaheline maksete­
hing. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/34                                                                                                                                       11.12.2020   
Mõiste Määratlus 
Rahaloomeasutused (Monetar y 
financial institutions, MFIs) Rahaloomeasutus on määratletud määr use (EL) nr 549/2013 A lisa punktis 2.67. 
Rahasiire (Mone y remi ttance) Rahasiire on määratletud direktiivi (EL) nr 2015/2366 artikli 4 punktis 22. 
Riigisisene mak setehing (Domes­
tic payment transaction) Riigisisene maksetehing on määratletud määr use (EL) nr 260/2012 artikli 2 punktis 27. 
Kaardi põhiste mak setehingute jaoks on riigisisene maksetehing määratletud määr use 
(EL) 2015/751 artikli 2 punktis 9. 
Saadetud tehing (Transaction sent) Mak seteenuse pakkujale saadetud tehing, millesse on kaasatud mitterahaloomeasutused. 
Aruandluse riigis esitab andmed residendist mak seteenuse pakkuja. 
Mak seteenustele kohaldatakse järgmisi nõudeid: 
a) kreeditk orraldused võetakse arvesse mak sja poolel; 
b) otsek orraldused võetak se arvesse makse saaja poolel; 
c) tšekid võetak se arvesse makse saaja poolel; 
d) kaarditehing ud võetakse arvesse mak sja, s.t väljaandmise poolel. 
e) e-raha maksetehingud võetakse arvesse kas maksja või makse saaja poolel, sõltuvalt 
maksetehingu alga tamisek s kasutatud kanalist. Kui tehing võetak se arvesse mak sja 
(mak se saaja) poolel saadetud tehinguna, peaks tehingu arvesse võtma ka makse 
saaja (maksja) poolel laekunud tehinguna. 
Mak sesüst eemide puhul on tegemist tehin guga, mille osaleja on saatnud töötlemiseks 
makses üste emi. 
Saadetud tehingud kokku (Total 
transactions sent) Konkreetsesse maksesüsteemi esitatud ja seal töödeldud tehingut e koguar v. 
Konkreetsesse maksesüsteemi esitatud ja seal töödeldud tehingut e koguväär tus. 
Saadud tehing (Transaction recei­
ved) Mak seteenuse pakkujalt laekunud tehing, millesse on kaasatud mitterahaloomeasutused. 
Aruandluse riigis esitab andmed residendist mak seteenuse pakkuja. 
Mak seteenustele kohaldatakse järgmisi nõudeid: 
a) kreeditk orraldused võetakse arvesse mak se saaja poolel; 
b) otsek orraldused võetak se arvesse maksja poolel; 
c) tšekid võetak se arvesse maksja poolel; 
d) kaarditehing ud võetakse arvesse mak se saaja, s.t vastuvõtmise poolel. 
e) e-raha maksetehingud võetakse arvesse kas maksja või makse saaja poolel, sõltuvalt 
maksetehingu alga tamisek s kasutatud kanalist. Kui tehing võetak se arvesse mak sja 
(mak se saaja) poolel laekunud tehinguna, peaks tehingu arvesse võtma ka makse 
saaja (maksja) poolel saadetud tehinguna . 
Saamata e-raha kaar t (E-mone y 
card not receiv ed) E-raha kaar t, mille osas maksja väidab, et pole seda saanud, kuigi maksja makseteenuse 
pakkuja (väljastaja) kinnituse kohaselt on see mak sjale saadetud (mis tahes vorm is). 
Saamata kaar t (Car d not receiv ed) Kaardi põhine makseins trument, mille osas maksj a väidab, et pole seda saanud, kuigi 
maksja PSP (väljasta ja) kinnituse kohaselt on see maksjale saadetud (mis tahes vorm is). 
Sularaha (Cash) Ring luses olevad pangat ähed ja mündid, mida hoitak se väljaspool rahaloomeasutuste 
(MFI) sektor it rahaloomeasutuse varahoidlates . 
Sularaha- ja makseautomaadi tehin­
gud, v.a e-raha tehingud (ATM tran­
sactions, except e-mone y transactions) Mak setehing (8) sularaha- või maksea utoma adist kaardipõhise mak seinstr umendi abil 
või muul viisil. Siia ei kuulu e-raha maksetehinguid. 
Sularaha sissemakse sularaha- 
või maksea utomaat i, v.a e-raha 
tehingud (ATM cash deposit, except 
e-mone y transactions) Sularaha sissemakse sularaha- või mak seaut omaati kaardipõhise makseinstr umendi abil 
või muul viisil. See hõlmab terminalis (manuaalse sekkumiseta) tehtud sularaha sisse­
makse tehinguid, kus maksja tuvastatakse kaardipõhise makseins trumendi abil või 
muul viisil. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/35   
Mõiste Määratlus 
Sularaha- või maksea utomaat 
(Automated teller machine, ATM) Elektromehaaniline seade, mis võimaldab volitatud kaardivaldajal võtta kaardipõhise 
makseins trumendi abil või muul viisil oma kontolt sularaha ja/või saada muid teenuseid, 
näiteks saldot eated, rahaülekanded või hoiustamine. 
Sularaha väljavõ tmine kaardipõ­
hist mak seinstr umenti kasutades 
(v.a e-raha tehingud) (Cash withdr a­
wal using card-based payment instr u­
ments, except e-mone y transactions) Sularaha väljavõtmine ATMis või makseteenuse pakkuja teenindusle tis, kasutades sula­
rahafunktsiooniga kaar ti. Siia ei kuulu e-raha maksetehingud; siia kuulub müügik oha 
term inalidest sularaha väljavõ tmine. 
Sularaha väljavõtmine sularaha- 
või maksea utomaad ist, v.a e- 
raha tehingud (ATM cash withdr a­
wal, except e-mone y transactions) Sularaha väljavõ tmine sularaha- või makseautomaadist kaardi abil või muul viisil. 
Siia ei kuulu mak setehingud kaupade või teenust e ostmiseks, mis moodusta vad osa sula­
raha ettemak sest müügik oha term inalides (tagasimak se tehingud (cash-back)). 
Sularaha väljavõtmise funktsioo­
niga ATM (ATM with a cash with­
drawal function) ATM, mis võimaldab volitatud kasuta jal võtta oma kontolt välja sularaha kaardipõhise 
instr umendi abil või muul viisil. 
Sularahafunktsioonig a kaar t 
(Car d with a cash function) Kaar t, mis võimaldab kaardivaldajal sularaha ATMist välja võtta ja/või ATMi sisse 
maksta. 
Suur maksete arveldussüst eem 
(Larg e-value payment system, LVPS) Suur maksete arveldussüst eem on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr use 
(EL) nr 260/2012 artikli 4 punktis 18. 
Teenindusleti kaudu sularaha 
hoiustamine (Over the counter 
(OTC) cash deposits) Sularaha sissemakse makseteenuse pakkuja juures, mille puhul kasutatakse vormi; siia 
kuuluvad juhud, kui kaar ti kasutatak se ainult mak sja tuvastamiseks. 
Teenindusleti kaudu sularaha väl­
javõtmine (Over the counter (OTC) 
cash withdr awals) Sularaha väljavõtmine mak seteenuse pakkuja kontolt vorm i kasutades; siia kuuluvad 
juhud, kui kaar ti kasutatakse ainult makse saaja tuvastamiseks. 
Tehingud terminal ides, kus mitte­
residendist maks eteenuse pakku­
jad võtava d tehinguid vastu resi­
dendist makseteenuse pakkujate 
poolt väljastatud kaar tideg a (Tran­
sactions at terminals at which transac­
tions are acquired by non-r esident PSPs 
with cards issued by resident PSPs) Mak setehingud, mis tehakse kõikides terminalides, kus mitteresid endist mak seteenuse 
pakkujad tehinguid vastu võta vad (mak seteenuse pakkuja asuk ohar iigis või sellest väljas­
pool asuvate s), mille puhul kasutatak se kaar te, mille on väljastanud residendist makse­
teenuse pakkujad. 
Geograafiline jaotus (vt III lisa) osutab term inali asuk ohar iigile. 
Tehingud terminalides, kus residen­
dist makse teenuse pakkujad võta­
vad tehinguid vastu residendist 
makseteenuse pakkujate poolt väl­
jastatud kaar tidega (Transactions at 
terminals at which transactions are 
acquired by resident PSPs with cards 
issued by resident PSPs) Mak setehingud, mis teha kse kõikides term inalides, kus residendist makseteenuse pakku­
jad tehinguid vastu võtavad (makseteenuse pakkuja asuk ohar iigis või sellest väljaspool 
asuvates), mille puhul kasutatak se kaar te, mille on väljastanud residendist makseteenuse 
pakkujad. 
Geograafiline jaotus (vt III lisa) osutab term inali asuk ohar iigile. 
Tehingud terminalides, kus resi­
dendist makseteenuse pakkujad 
võta vad tehinguid vastu mittere ­
sidendist makseteenuse pakku­
jate poolt väljastatud kaar tidega 
(Transactions at terminals at which 
transactions are acquire d by resid ent 
PSPs with cards issued by non-resi­
dent PSPs) Mak setehingud, mis teha kse kõikides term inalides, kus residendist makseteenuse pakku­
jad tehinguid vastu võtavad (makseteenuse pakkuja asuk ohar iigis või sellest väljaspool 
asuvates), mille puhul kasutatakse kaar te, mille on väljastanud mitteresidendist makse­
teenuse pakkujad. 
Geograafiline jaotus (vt III lisa) osutab term inali asuk ohar iigile. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/36                                                                                                                                       11.12.2020   
Mõiste Määratlus 
Tehingur iski analüüs (Transaction 
Risk Analysis, TRA) Mak setehingud, mille suhtes kohaldataks e erandit komisjoni delege eritud määr use (EL) 
2018/389 artikli 18 kohaselt. 
Transpordi- või parkimistasude 
mehitamata term inalid (Unatten­
ded terminals for transpor t fares or 
parking fees) Mak setehingud, mille suhtes kohaldataks e erandit komisjoni delege eritud määr use (EL) 
2018/389 artikli 12 kohaselt. 
Tšekk (Cheque) Ühe poole (tšeki maksja) kirjalik ja allkir jastatud korraldus teisele poolele (tšeki väl­
jaandja, tavaliselt krediidiasutus), mis kohustab tšeki väljaandjat tšeki maksja korraldusel 
määratud summa tšeki maksjale või tšeki maksj a poolt osutatud kolmandale isikule tin­
gimuste ta välja mak sma. 
Usaldusväärsed makses aajad 
(Trusted benef iciar ies) Mak setehingud, mille suhtes kohaldataks e erandit komisjoni delege eritud määr use (EL) 
2018/389 artikli 13 kohaselt. 
Vahendid (Funds) Vahendid on määratletud kui rahalised vahendid direktiivi (EL) nr 2015/2366 artikli 4 
punktis 25. 
Vahendustasu (Interchang e fee) Vahendustasu on määratletud määr use (EL) nr 2015/751 artikli 2 punktis 10. 
Valitsemissekt or (Gener al gover n­
ment) Määr use (EL) nr 549/2013 A lisa lõiget es 2.111-2.117 määratletud valitsemissektor 
(sektor S.13). 
Vastuvõtja (Acquir er) Vastuvõtja on määratletud määr use (EL) nr 2015/751 artikli 2 punktis 1 (9). 
Võltsitud e-raha kaar t (Counterfeit 
e-mone y card) Muudetud või ebaseaduslikult taastoodetud e-raha kaardi kasutamine, k.a magnetr iba 
või reljeef trüki paljundamine või muutmine. 
Võltsitud kaar t (Counterfeit card) Muudetud või ebaseaduslikult taastoodetud kaardipõhise makseinstr umendi kasuta­
mine, k.a magnetr iba või reljeef trüki paljundamine või muutmine. 
Välkmakse (Instant payment) Välkmaksed on elektroonilised jaemaksed, mis töödeldakse reaalajas 24 tundi ööpäevas 
365 päeva aastas ja mille vahendid on viivitamata vastuvõtja kasutuses. 
Äriühingut e turvalised mak se­
protsessid ja -protok ollid (Secure 
corporate payment processes and 
protocols) Mak setehingud, mille suhtes kohaldataks e erandit komisjoni delege eritud määr use (EL) 
2018/389 artikli 17 kohaselt. 
Ühtne euromaks ete piirk ond 
(Single Euro Payments Area, SEPA) SEPA on Euroopa Liidu (EL) maksete integree rimise algatus, mille eesmärgiks on harmo­
neer ida elektroonilised euromaks ed Euroopas. See järgib eurodes tehtavat e maksete 
jaoks määratletud tehniliste ja äriliste nõuet e kogumit, mis on sätestatud määr uses (EL) 
260/2012. 
Üks ikmaksena algatatud kreedit­
korraldus (Credit transfers initiated 
on a single payment basis) Elektrooniliselt (muudest kreeditk orraldustest eraldi) algatatud kreeditk orraldus, s.t 
mitte algatatud kreeditk orralduste kogumis. 
Üks ikmaksena algatatud otse­
korraldus (Dire ct debit initiated on 
a single payment basis) Elektrooniliselt (muudest otsek orraldustes t eraldi) algat atud otsek orraldus, s.t mitte 
kogumis algatatud otsek orraldused. 
Ülekanta vate üleööhoiust e arv 
(Number of transferable overnight 
deposits) Ülekanta vate üleööhoiust ega kontode, mis on määratletud määr use (EL) nr 1071/2013 
(EKP/210/33) II lisa 2. osa tabeli „Instr umendiliigid“ punktis 9.1a, arv. 
Ülekanta vate üleööhoiust e arv, 
sellest intern eti- või arvutij uurde­
pääsug a ülekantav ad üleööhoiu­
sed (Number of transferable over­
night deposits of which: number of 
inter net/PC linked overnight transfe­
rable deposits) Ülekanta vate üleööhoiust e, mis on määratletud määr use (EL) nr 1071/2013 (EKP/210/ 
33) II lisa 2. osa tabeli „Instr umendiliigid“ punktis 9.1a, arv, mida hoia vad mitterahaloo­
measutused ja millele kontoomanikul on elektrooniline juurdepääs interneti kaudu või 
eritarkvara ja -sideliine kasuta va pangarak endusega arvuti kaudu. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/37   
Mõiste Määratlus 
Üleööhoiuste arv (Number of over­
night deposits) Üleööhoiuste ga kontode, mis on määratletud määr use (EL) nr 1071/2013 (EKP/210/33) 
II lisa 2. osa tabeli „Instr umendiliigid“ punktis 9.1, arv. 
Üleööhoiuste arv, sellest inter ­
neti- või arvutij uurdepääsuga 
üleööhoiust e arv (number of over­
night deposits of which: number of 
inter net/PC linked overnight depo­
sits) Mitt erahaloomeasutuste üleööhoiust e kontode arv, millele kontoomanik el on elektroo­
niline juurdepääs interneti kaudu või eritarkvara ja –sideliine kasutava pang arakendu­
sega arvuti kaudu. 
(1) Komisjoni delegeeritud määr us (EL) nr 2018/389, 27. november 2017, millega täiendataks e Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu direktiivi 
(EL) 2015/2366 regulatiivset e tehniliste standarditeg a, mis käsitlevad kliendi tugevat auten timist ning ühiseid ja turvalisi teabevahetuse 
avatud standardeid (ELT L 69, 13.3.2018, lk 23). 
(2) Vt käesoleva lisa mõistet „e-raha“. 
(3) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr us (EL) 2015/751, 29. aprill 2015, kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta (ELT L 
123, 19.5.2015, lk 1). 
(4) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr us (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja invest eerimisühingut e suhtes 
kohaldata vate usaldatavusnõuet e kohta ja määr use (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1). 
(5) Vt käesoleva lisa mõistet „Maksekäsund“. 
(6) Vt käesoleva lisa mõistet „E-raha kaarditermin alid“. 
(7) II lisas määratletud piirülese maksetehingu osas on nõutav teave vastaspoole residentsuse ja müügik oha asuk oha kohta, et määrata, kas 
kaardipõhine maksetehing on piiriülene. Seetõttu tuleb esitada teave vastaspoole residentsuse ja müügik oha asuk oha kohta koos. 
(8) Vt käesoleva määr use mõistet „Maksetehing“. 
(9) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr us (EL) 2015/751, 29. aprill 2015, kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta (ELT L 
123, 19.5.2015, lk 1).   ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/38                                                                                                                                       11.12.2020   
III LISA 
ARUANDLUSV ORMID 
Aruandlusk ohustus on osutatud hallides lahtr ites. Makseteenuse pakkujad esitav ad andmed tabelite 1 kuni 6 ja 9 osas; 
makses üste emi haldajad esitav ad andmed tabelite 7 ja 8 osas. Tabelite 4 ja 5 kahest versioonist tuleb esitada ainult üks. 
Kõik makseteenuse pakkujad, kelle suhtes ei kohaldata erandit artikli 4 alusel, esitav ad tabelite 4a ja 5a andmed; 
andmeesitajad , kelle suhtes kohaldatakse erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel esitav ad tabelite 4b ja 5b statistilised andmed. 
Geograafilist jaotust on täpsustatud käesoleva lisa lõpus. 
Kõik makseteenuse pakkujad, v.a need, kelle suhtes kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel, esitav ad tabeli 1 
andmed kaks korda aastas. 
Tabel 1 
Mitterahaloomeasutus tele makseteenus t osutavad asutused 
(Perioodi lõpp, tegelike ühikute arv, väär tus eurodes, Geo 0, kui ei ole osutatud teisti)  
Arv Väär tus 
Krediidiasutused   
Üleööhoiuste arv   
sellest:   
interneti- või arvutijuurdepääsuga üleööhoiust e arv (tuhandetes)   
Ülekanta vate üleööhoiust e arv   
sellest:   
interneti- või arvutijuurdepääsuga ülekantav ate üleööhoiuste 
arv   
Maksek ontode arv   
E-raha kontode arv   
Emit eeritud e-raha positsiooniväär tused (1)   
Kon toteabe teenuse pakkujad   
Klientide arv Geo 3  
E-raha asutused   
Maksek ontode arv   
E-raha kontode arv   
Emit eeritud e-raha positsiooniväär tused (1)   ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/39   
Arv Väär tus 
Maks easutused   
Maksek ontode arv   
Kon toteabe teenuse pakkujad   
Klientide arv Geo 3  
Muud maksete enuse osutajad ja e-raha emitendid   
Maksek ontode arv   
E-raha kontode arv   
Emit eeritud e-raha positsiooniväär tused (1)   
Kon tot haldav maksete enuse pakkuja   
Kontot haldavat e makseteenuse pakkujate poolt kasutata vate makse­
kontode arv Geo 3  
(1) E-raha emitentide poolt emiteeritud e-raha positsiooniväär tused.   
Kõik makseteenuse pakkujad, v.a need, kelle suhtes kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel, esitav ad tabeli 2 
andmed kaks korda aastas. 
Tabel 2 
Kaardi funktsioonid 
(Perioodi lõpp, tegelike ühikute arv, Geo 0) 
Residendist makseteenuse pakkujat e poolt väljastatud kaardid Arv 
Sularahafunktsioonig a kaardid  
Maksefunk tsiooniga kaardid (v.a juhul, kui kaardil on ainult e-raha funktsioon)  
sellest:  
Deebetkaar t  
VISA maksekaardisüsteemi raames välja antud kaardid  
MASTER CARD maksekaardisüsteemi raames välja antud kaardid  
muu mak sekaardisüst eemi raames välja antud kaardid (1)  
Edasilükatud deebetfunktsiooniga kaar t  
VISA maksekaardisüsteemi raames välja antud kaardid  
MASTER CARD maksekaardisüsteemi raames välja antud kaardid  ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/40                                                                                                                                       11.12.2020   
Residendist makseteenuse pakkujat e poolt väljastatud kaardid Arv 
muu mak sekaardisüst eemi raames välja antud kaardid 2  
Krediitkaar t  
VISA maksekaardisüsteemi raames välja antud kaardid  
MASTER CARD maksekaardisüsteemi raames välja antud kaardid  
muu mak sekaardisüst eemi raames välja antud kaardid (1)  
E-raha funktsioonig a kaardid  
Kaardi d, millele saab vahetult salvestada e-raha  
sellest:  
e-raha funktsioonig a kaardid, mida on laetud vähemalt üks kord  
Kaardi d, mis võimaldavad juurdepääsu e-raha kontodele salvestatud e-rahale  
Kaar tide koguar v, sõltumata kaardi funktsioonide arvust  
sellest:  
kombineer itud deebet-, sularaha- ja e-raha funktsioonig a kaardid  
kontaktivaba mak sefunktsiooniga kaardid  
(1) Muude maksekaardisüsteemide raames välja antud kaar tide kohta tuleb esitada aruanded vastavalt RKP nõuetel e.   
Kõik makseteenuse pakkujad, v.a need, kelle suhtes kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel, esitav ad tabeli 3 
andmed kaks korda aastas. 
Tabel 3 
Kaardilugejad 
(Perioodi lõpp, tegelike ühikute arv, Geo 3) 
Residendist makseteenuse pakkujate poolt kättesaadavaks tehtud terminalid Arv 
Sularaha- või mak seaut omaadid (ATM)  
sellest:  
Sularaha väljavõ tmise funktsioonig a ATMid  
Krediitk orralduse funktsiooniga ATMid  
Kontaktivaba tehingut lugevad ATMid  ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/41   
Residendist makseteenuse pakkujate poolt kättesaadavaks tehtud terminalid Arv 
Müügik oha (POS) terminalid  
sellest:  
E-ülekande müügik oha terminalid (EFTPOS)  
sellest:  
Kontaktivaba tehingut lugevad  
e-raha tehinguid lugevad  
e-raha kaardi terminalid  
sellest:  
e-raha kaar tide üles-/allalaadimise term inalid  
e-raha kaar te luge vad term inalid    
Kõik makseteenuse pakkujad, v.a need, kelle suhtes kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel, esitav ad tabeli 4a 
andmed kaks korda aastas. 
Tabel 4a 
Mak setehingud, millesse on kaasatud mitterahaloomeasutused 
(Periood kokku, Geo 3(*), kui ei ole osutatud teisiti, tehin gute arv miljonites; tehingute väär tus miljonit es 
eurodes)  
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Kreeditk orraldused       
Kreeditk orraldused (kokku)       
Paberkandjal algatatud       
Elektrooniliselt algata tud       
Failina/ kogumina algatatud       
(*) Piiriüleste kaardipõhiste makseteenuste osas esitatakse vastaspoole residentsus ja müügik oha asuk oht koos. Kau gjuhtimise teel 
algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse pakkuja riik ja müügik oha 
riik. Mitteka ugjuhtimise teel algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse 
pakkuja riik ja füüsilise terminali asuk oha riik. Laekunud maksetehingute osas esitatakse maks etehingute kohta saatva maksteenuse 
pakkuja riik ja müügik oha riik. Laekunud maks etehingute osas esitatakse maksetehingute kohta saatva maks teenuse pakkuja riik ja 
füüsilise müügik oha riik. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/42                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Üks ikmaksena algatatud       
sellest:       
internetipan kadel põhinevad 
kreeditk orraldused       
sellest:       
e-kaubanduse maksed       
ATM või muu mak seteenuse 
pakkuja term inal       
Mobiilimaks elahendus       
sellest:       
P2P mobiilimak selahendus       
sellest:       
töödeldud kreeditk orralduste 
skee mides (1)       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
Põhjendused mitte-SCA 
autentim ise kohta (2):       
Madal väär tus       
Endale tehtud maksed       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/43   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Muu       
sellest:       
PISP algatatud       
Otsek orraldused       
Otsek orraldused (kokku)       
Failina/ kogumina algatatud       
Üks ikmaksena algatatud       
Elektrooniliselt antud nõusolek       
töödeldud otsek orralduse 
skee mides (1)       
Volitus antud muus vorm is       
töödeldud otsek orralduse 
skee mides (1)       
Kaardipõhised maksete hingud       
Kaardi põhised maksetehingud 
kaardipõhiste makseinstr umenti­
dega, mille on välja andnud resi­
dendist makseteenuse pakkujad 
[saadetud] / vastu võetud resi­
dendist makseteenuse pakkujate 
poolt (v.a kaardid, millel on ainult 
e-raha funktsioon) [saadud]       
Algatatud mitte-elekt rooniliselt       
Elektrooniliselt algata tud       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/44                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
sellest:       
Mobiilimaks elahendus       
sellest:       
P2P mobiilimak selahendus       
Füüsilises EFTPOS terminalis 
algat atud       
sellest:       
Kontaktivaba makse       
sellest:       
Lähiväljaside (NFC) makse       
ATMis algatatud       
Muud       
sellest:       
Töödeldud maksek aardisüs­
teem is (1)       
sellest:       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunkt­
siooniga kaar tidega       
krediitkaar tidega       
sellest:       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/45   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Põhjendused mitte-SCA 
autentim ise kohta (2):       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Madal väär tus       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       
Sularaha väljavõtmine       
Sularaha väljavõ tmine kaardipõ­
hist makseinstr umenti kasutades 
(v.a e-raha tehingud)       
Töödeldud maksek aardisüst ee­
mis (1)       
sellest:       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunktsioo­
niga kaar tideg a       
krediitkaar tidega       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/46                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
E-raha maks etehingud       
E-raha maksed residendist mak­
seteenuse pakkujate poolt välja 
antud e-rahaga (kokku)       
Kaar tideg a, millele saab vahetult 
salvestada e-raha       
E-raha kontodeg a       
sellest:       
kaardi juurdepääsu kasutades       
Mobiilimaks elahendus       
sellest:       
P2P mobiilimak selahendus       
Muud       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
Põhjendused mitte-SC A autenti­
mise kohta:       
Madal väär tus       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Endale tehtud maksed       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/47   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       
Tšekid       
Rahasiirded       
Muud maksete enused       
Mitterahaloomeasutusi kaasa­
vate maks etehingute koguar v       
Maks e algatamise teenused       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest jaotusteg a makseinstr umendi 
kohta:       
Kreeditk orraldused       
Muu       
Muud teenused (ei ole hõlma­
tud direktiivis (EL) 2015/2366)       
Konto kredit eerimine tavalise 
raamatupidamiskandega Geo 0      ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/48                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Konto debitee rimine tavalise 
raamatupidamiskandega Geo 0      
Muud Geo 0      
(1) Andmed tuleb esitada iga skeemi kohta eraldi. 
(2) Põhjendused mitte-SCA autentimise kohta esitatakse jaotusteg a skeemide kohta.   
Tabeli 4b andmed esitav ad ainult need makseteenuse pakkujad, kelle suht es kohaldatakse erandit,ar tikli 4 lõigete 2 ja 3 
alusel, kord aastas poolaasta lõikes. 
Tabel 4b 
Andmeesitajad , kelle suhtes kohaldat akse erandit, esitavad andmed tehingute kohta, millesse on 
kaasatud mitterahaloomeasutused. 
(Periood kokku, Geo 3(*), tehingute arv miljonite s; tehingute väär tus miljonites eurodes)  
Saadetud Laekunud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Kreeditk orraldused       
Kreeditk orraldused (kokku)       
Paberkandjal algatatud       
Elektrooniliselt algata tud       
sellest:       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
(*) Piiriüleste kaardipõhiste makseteenuste osas esitatakse vastaspoole residentsus ja müügik oha asuk oht koos. Kau gjuhtimise teel 
algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse pakkuja riik ja müügik oha 
riik. Mitteka ugjuhtimise teel algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse 
pakkuja riik ja füüsilise terminali asuk oha riik. Laekunud maksetehingute osas esitatakse maks etehingute kohta saatva maksteenuse 
pakkuja riik ja müügik oha riik. Laekunud maks etehingute osas esitatakse maksetehingute kohta saatva maks teenuse pakkuja riik ja 
füüsilise müügik oha riik. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/49   
Saadetud Laekunud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Põhjendused mitte-SC A auten­
timise kohta:       
Madal väär tus       
Endale tehtud maksed       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Muu       
sellest:       
PISP algatatud       
Otsek orraldused       
Otsek orraldused (kokku)       
Elektrooniliselt antud nõusolek       
Volitus antud muus vorm is       
Kaardipõhised maksete hingud       
Kaardi põhised maksetehingud 
kaardipõhiste makseinstr umenti­
dega, mille on välja andnud resi­
dendist makseteenuse pakkujad 
[saadetud] / vastu võetud resi­
dendist makseteenuse pakkujate 
poolt (v.a kaardid, millel on ainult 
e-raha funktsioon) [saadud]       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/50                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Laekunud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Algatatud mitte-elekt rooniliselt       
Elektrooniliselt algata tud       
sellest:       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunktsioo­
niga kaar tideg a       
krediitkaar tidega       
sellest:       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
Põhjendused mitte-SC A auten­
timise kohta:       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Madal väär tus       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/51   
Saadetud Laekunud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Sularaha väljavõtmine       
Sularaha väljavõ tmine kaardipõ­
hist makseinstr umenti kasutades 
(v.a e-raha tehingud)       
sellest:       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunktsioo­
niga kaar tideg a       
krediitkaar tidega       
E-raha maks etehingud       
E-raha maksed residendist mak­
seteenuse pakkujate poolt välja 
antud e-rahaga (kokku)       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
Põhjendused mitte-SC A autenti­
mise kohta:       
Madal väär tus       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Endale tehtud maksed       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/52                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Laekunud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       
Rahasiirded       
Maks e algatamise teenused       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest jaotusteg a makseinstr umendi 
kohta:       
Kreeditk orraldused       
Muu         
Kõik makseteenuse pakkujad, v.a need, kelle suhtes kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel, esitav ad tabeli 5a 
andmed kaks korda aastas. 
Tabel 5a 
Mitterahaloomeasutusi kaasavad petturlikud maksete hingud 
(Periood kokku, Geo 3(*) kui ei ole osutatud teisti, tehingute arv miljonites ; tehingute väär tus miljonit es 
eurodes)  
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Petturlikud kreeditk orraldu­
sed       
Petturlikud kreeditk orraldused 
(kokku)       
Paberkandjal algatatud       
(*) Piiriüleste kaardipõhiste makseteenuste osas esitatakse vastaspoole residentsus ja müügik oha asuk oht koos. Kau gjuhtimise teel 
algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse pakkuja riik ja müügik oha 
riik. Mitteka ugjuhtimise teel algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse 
pakkuja riik ja füüsilise terminali asuk oha riik. Laekunud maksetehingute osas esitatakse maks etehingute kohta saatva maksteenuse 
pakkuja riik ja müügik oha riik. Laekunud maks etehingute osas esitatakse maksetehingute kohta saatva maks teenuse pakkuja riik ja 
füüsilise müügik oha riik. ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/53   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Elektrooniliselt algata tud       
Failina/ kogumina algatatud       
Üks ikmaksena algatatud       
sellest:       
internetipan kadel põhinevad 
kreeditk orraldused       
sellest:       
e-kaubanduse maksed       
ATM või muu mak seteenuse 
pakkuja term inal       
Mobiilimaks elahendus       
sellest:       
P2P mobiilimak selahendus       
sellest:       
töödeldud kreeditk orralduste 
skee mides (1)       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
Sellest petturlikud kreeditkor­
raldused algpunktide kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
pettur i poolt maksekäsundi 
andmiseks       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/54                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
Sellest petturlikud kreeditkor­
raldused algpunktide kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
pettur i poolt mak sekäsundi 
andmiseks       
Põhjendused mitte-SCA 
autentim ise kohta (2):       
Madal väär tus       
Endale tehtud maksed       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Muu       
sellest:       
PISP algatatud       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/55   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (3)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1      
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1      
Muud Geo1      
Petturlikud otsek orraldused       
Petturlikud otsek orraldused 
(kokku)       
Failina/ kogumina algatatud       
Üks ikmaksena algatatud       
Elektrooniliselt antud nõusolek       
töödeldud otsek orralduse 
skee mides (1)       
Sellest petturlikud otsekor ral­
dused algpunktide kaup a:       
Autoriseer imata mak sete­
hing       
Maksj a manipuleer imine       
Volitus antud muus vorm is       
töödeldud otsek orralduse 
skee mides (1)       
Sellest petturlikud otsekor ral­
dused algpunktide kaup a:       
Autoriseer imata mak sete­
hing       
Maksj a manipuleer imine       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (3)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1      ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/56                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1      
Muud Geo1      
Petturlikud kaardipõhised 
maksete hingud       
Petturlikud kaardipõhised mak­
setehingud kaardipõhist e mak­
seinstr umentidega, mille on välja 
andnud residendist makseteenuse 
pakkujad [saadetud] / vastu võe­
tud residendist makseteenuse 
pakkujate poolt (v.a kaardid, mil­
lel on ainult e-raha funktsioon) 
[saadud]       
Algatatud mitte-elekt rooniliselt       
Elektrooniliselt algata tud       
sellest:       
Mobiilimaks elahendus       
sellest:       
P2P mobiilimak selahendus       
Füüsilises EFTPOS terminalis 
algat atud       
sellest:       
Kontaktivaba makse       
sellest:       
Lähiväljaside (NFC) makse       
ATMis algatatud       
Muud       
sellest:       
Töödeldud maksek aardisüs­
teem is (1)       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/57   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
sellest:       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunkt­
siooniga kaar tidega       
krediitkaar tidega       
sellest:       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
sellest petturlikud kaar dimak­
sed algpunkti kaupa:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud 
kaar t       
Saamata kaar t       
Võltsitud kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Muud       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
kaardimak se tegemiseks       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest petturlikud kaar dimak­
sed algpunkti kaupa:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/58                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Kaotat ud või varastatud 
kaar t       
Saamata kaar t       
Võltsitud kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Muud       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
kaardimak se tegemiseks       
Põhjendused mitte-SCA 
autentim ise kohta (2):       
Usaldusväärsed makses aa­
jad       
Korduv tehing       
Kontaktivaba madala väär­
tusega makse       
Transpordi- või parkimis­
tasude mehitamata term i­
nalid       
Madal väär tus       
Äriühingut e turvalised 
makseprotses sid ja -       
Tehingur iski analüüs       
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (3)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1   Geo1   ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/59   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1   Geo1   
Muud Geo1   Geo1   
Petturlik sularaha väljavõtmine       
Petturlik sularaha väljavõ tmine 
kaardipõhist makseins trumenti 
kasutades (v.a e-raha tehingud) 
(kokku)       
Töödeldud maksek aardisüst ee­
mis (1)       
sellest:       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunktsioo­
niga kaar tideg a       
krediitkaar tidega       
sellest petturlik sular aha välja­
võtmine algpunkti kaupa:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud kaar t       
Saamata kaar t       
Võltsitud kaar t       
Muu       
Maksj a manipuleer imine sula­
raha väljavõ tmisek s       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (3)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1   Geo1   
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1   Geo1   
Muud Geo1   Geo1   ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/60                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Petturlikud e-raha maksete ­
hingud       
Petturlikud e-raha maksed resi­
dendist makseteenuse pakkujate 
poolt välja antud e-rahaga (kokku)       
Kaar tideg a, millele saab vahetult 
salvestada e-raha       
E-raha kontodeg a       
sellest:       
kaardi juurdepääsu kasutades       
Mobiilimaks elahendus       
sellest:       
P2P mobiilimak selahendus       
Muud       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
sellest petturlikud e-raha kaardi 
maksed algpunkti kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud e- 
raha kaar t       
Saamata e-raha kaar t       
Võltsitud e-raha kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Autoriseer imata e-raha kon­
totehing       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/61   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Maksj a manipuleer imine e- 
raha kaardimakse tegemiseks       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest petturlikud e-raha kaardi 
maksed algpunkti kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud e- 
raha kaar t       
Saamata e-raha kaar t       
Võltsitud e-raha kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Autoriseer imata e-raha kon­
totehing       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine e- 
raha kaardimakse tegemiseks       
Põhjendused mitte-SC A autenti­
mise kohta:       
Madal väär tus       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Endale tehtud maksed       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/62                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (3)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1      
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1      
Muud Geo1      
Tšekid       
Rahasiirded       
Muud maksete enused       
Mitterahaloomeasutusi kaasa­
vate petturlik e maksetehingute 
koguar v       
Maks e algatamise teenused       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest jaotusteg a makseinstr umendi 
kohta:       
Kreeditk orraldused       
Muu       
(1) Põhjendused mitte-SCA autentimise kohta esitatakse jaotusteg a skeemide kohta. 
(2) Esitatalkse ainult petturlike maksetehingute väär tus. 
(3) Andmed tuleb esitada iga skeemi kohta eraldi.   ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/63   
Tabeli 5b andmed esitav ad ainult need mak seteenuse pakkujad, kelle suhtes kohaldatakse erandit artikli 4 lõiget e 2 ja 3 
alusel, kord aastas poolaasta lõikes. 
Tabel 5b 
Andmeesitajad , kelle suhtes kohaldat akse erandit, esitavad andmed petturlik e maksetehingute kohta, 
millesse on kaasatud mitterahaloomeasutused. 
(Periood kokku, Geo 3(*) kui ei ole osutatud teisti, tehingute arv miljonites ; tehingute väär tus miljonit es 
eurodes)  
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Petturlikud kreeditk orraldu­
sed       
Petturlikud kreeditk orraldused 
(kokku)       
Paberkandjal algatatud       
Elektrooniliselt algata tud       
sellest:       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
Sellest petturlikud kreeditkor­
raldused algpunktide kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
pettur i poolt mak sekäsundi 
andmiseks       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
(*) Piiriüleste kaardipõhiste makseteenuste osas esitatakse vastaspoole residentsus ja müügik oha asuk oht koos. Kau gjuhtimise teel 
algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse pakkuja riik ja müügik oha 
riik. Mitteka ugjuhtimise teel algatatud kaardipõhiste maksetehingute osas esitatakse maksetehingute kohta vastuvõtva maksteenuse 
pakkuja riik ja füüsilise terminali asuk oha riik. Laekunud maksetehingute osas esitatakse maks etehingute kohta saatva maksteenuse 
pakkuja riik ja müügik oha riik. Laekunud maks etehingute osas esitatakse maksetehingute kohta saatva maks teenuse pakkuja riik ja 
füüsilise müügik oha riik. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/64                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Sellest petturlikud kreeditkor­
raldused algpunktide kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
pettur i poolt mak sekäsundi 
andmiseks       
Põhjendused mitte-SC A auten­
timise kohta:       
Madal väär tus       
Endale tehtud maksed       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Muu       
sellest:       
PISP algatatud       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (1)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1      
Andmeid esitav a maksetee­
nuse pakkuja (PSP) maksetee­
nuse kasuta ja (PSU) Geo1      ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/65   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Muud Geo1      
Petturlikud otsek orraldused       
Petturlikud otsek orraldused 
(kokku)       
Elektrooniliselt antud nõusolek       
Sellest petturlikud otsekor raldused 
algpunktide kaupa:       
Autoriseer imata mak setehing       
Maksj a manipuleer imine       
Volitus antud muus vorm is       
Sellest petturlikud otsekor raldused 
algpunktide kaupa:       
Autoriseer imata mak setehing       
Maksj a manipuleer imine       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (1)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1      
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1      
Muud Geo1      
Petturlikud kaardipõhised 
maksete hingud       
Petturlikud kaardipõhised mak­
setehingud kaardipõhist e mak­
seinstr umentidega, mille on välja 
andnud residendist makseteenuse 
pakkujad [saadetud] / vastu võe­
tud residendist makseteenuse 
pakkujate poolt (v.a kaardid, mil­
lel on ainult e-raha funktsioon) 
[saadud]       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/66                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Algatatud mitte-elekt rooniliselt       
Elektrooniliselt algata tud       
sellest:       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunktsioo­
niga kaar tideg a       
krediitkaar tidega       
sellest:       
Tugev kliendiautenti mine 
(SCA)       
sellest petturlikud kaar dimaksed 
algpunkti kaupa:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud 
kaar t       
Saamata kaar t       
Võltsitud kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Muud       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
kaardimak se tegemiseks       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest petturlikud kaar dimaksed 
algpunkti kaupa:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/67   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Kaotat ud või varastatud 
kaar t       
Saamata kaar t       
Võltsitud kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Muud       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine 
kaardimak se tegemiseks       
Põhjendused mitte-SC A auten­
timise kohta:       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Madal väär tus       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (1)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1   Geo1   ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/68                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1   Geo1   
Muud Geo1   Geo1   
Petturlik sularaha väljavõtmine       
Petturlik sularaha väljavõ tmine 
kaardipõhist makseins trumenti 
kasutades (v.a e-raha tehingud) 
(kokku)       
deebetkaar tideg a       
edasilükatud deebetfunktsioo­
niga kaar tideg a       
krediitkaar tidega       
sellest petturlik sular aha väljavõt­
mine algpunkti kaupa:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud kaar t       
Saamata kaar t       
Võltsitud kaar t       
Muu       
Maksj a manipuleer imine sula­
raha väljavõ tmisek s       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (1)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1      
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1      
Muud Geo1      
Petturlikud e-raha maksete ­
hingud       ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/69   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Petturlikud e-raha maksed resi­
dendist makseteenuse pakkujate 
poolt välja antud e-rahaga (kokku)       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
sellest petturlikud e-raha kaardi 
maksed algpunkti kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud e- 
raha kaar t       
Saamata e-raha kaar t       
Võltsitud e-raha kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Autoriseer imata e-raha kon­
totehing       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine e- 
raha kaardimakse tegemiseks       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest petturlikud e-raha kaardi 
maksed algpunkti kaup a:       
Pettur i poolt maksekäsundi 
andmine       
Kaotat ud või varastatud e- 
raha kaar t       
Saamata e-raha kaar t       ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/70                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Võltsitud e-raha kaar t       
Kaardi andmet e vargus       
Autoriseer imata e-raha kon­
totehing       
Pettur i poolt maksekäsundi 
muutmine       
Maksj a manipuleer imine e- 
raha kaardimakse tegemiseks       
Põhjendused mitte-SC A autenti­
mise kohta:       
Madal väär tus       
Usaldusväärsed makses aajad       
Korduv tehing       
Endale tehtud maksed       
Äriühingut e turvalised mak­
seprotsessid ja -protok ollid       
Tehingur iski analüüs       
Kontaktivaba madala väär tu­
sega makse       
Transpordi- või parkimista­
sude mehitamata term inalid       
Kaupm ehe poolt algatatud 
tehingud (MIT)       
Muu       
sellest pettusest tulene v kahjum 
vastu tava isiku kohta: (1)       
Andmeid esitav makseteenuse 
pakkuja (PSP) Geo1      ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/71   
Saadetud Saadud 
Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud Kokku Kaugtehin-
gud Mitte- 
kaugt ehingud 
Andmeid esitav a makseteenuse 
pakkuja (PSP) mak seteenuse 
kasutaja (PSU) Geo1      
Muud Geo1      
Rahasiirded       
Maks e algatamise teenused       
Tugev kliendiautenti mine (SCA)       
Vähem tuge v kliendiautenti­
mine (mitt e-SC A)       
sellest jaotusteg a makseinstr umendi 
kohta:       
Kreeditk orraldused       
Muu       
(1) Andmed tuleb esitada iga skeemi kohta eraldi.   
Kõik makseteenuse pakkujad, v.a need, kelle suhtes kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel, esitav ad tabeli 6 
andmed kaks korda aastas. 
Tabel 6 
Mitterahaloomeasutusi kaasa vad maksetehingud terminali liigi kaupa 
(Per ioodil kokku; tehingute arv miljonite s; tehingute väär tus miljonites eurodes, Geo 3, kui ei ole osutatud 
teisti,) 
Tehingud termin alide liigi kaupa (1) Arv Väär tus 
a) Tehingud terminalides, kus residendist makseteenuse 
pakkujad võtavad tehinguid vast u residendis t maksete e­
nuse pakkujate poolt väljas tatud kaartidega    
sellest:    
Sularaha väljavõ tmine pangaaut omaadist (v.a e-raha tehingud)    
Sularaha sissemakse pangaaut omaati, v.a e-raha tehingud    
Muud ATM tehingud, v.a e-raha tehingud    
POS tehingud, v.a e-raha tehingud   ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/72                                                                                                                                       11.12.2020   
Tehingud termin alide liigi kaupa (1) Arv Väär tus  
e-raha kaardi üles-/allalaadimine    
e-raha maksed e-raha funktsioonig a kaardiga Geo 3   
b) Tehingud terminalides, kus residendist makseteenuse 
pakkujad võtavad tehinguid vast u mitteresidendis t mak­
seteenuse pakkujate poolt väljast atud kaartidega    
sellest:    
Sularaha väljavõ tmine pangaaut omaadist (v.a e-raha tehingud)    
Sularaha sissemakse pangaaut omaati, v.a e-raha tehingud    
Muud ATM tehingud, v.a e-raha tehingud    
POS tehingud, v.a e-raha tehingud    
e-raha kaardi üles-/allalaadimine    
e-raha maksed e-raha funktsioonig a kaardiga Geo 3   
c) Tehingud terminalides, kus mitteresidendis t maksetee­
nuse pakkujad võtavad tehinguid vastu residendis t mak­
seteenuse pakkujate poolt väljast atud kaartidega    
sellest:    
Sularaha väljavõ tmine pangaaut omaadist (v.a e-raha tehingud)    
Sularaha sissemakse pangaaut omaati, v.a e-raha tehingud    
Muud ATM tehingud, v.a e-raha tehingud    
POS tehingud, v.a e-raha tehingud    
e-raha kaardi üles-/allalaadimine    
e-raha maksed e-raha funktsioonig a kaardiga Geo 3        
Sularaha väljavõ tmine teenindusle ti kaudu Geo 1 Geo 1 ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/73   
Tehingud termin alide liigi kaupa (1) Arv Väär tus  
Sularaha sissemaksed teenindusleti kaudu Geo 1 Geo 1  
Sularaha väljamaks ed müügik oha term inalides Geo 1 Geo 1 
(1) Geograafiline (Geo) jaotus põhineb terminali asuk ohal.   
Maksesüs teemide halda jad esitav ad andmed tabeli 7 osas. 
Tabel 7 
Osalemine teatavates mak sesüsteemides 
(Perioodi lõpp, tegelike ühikute arv, Geo 1) 
Mak sesüsteem, v.a TARGET2 Arv 
Osalejate arv  
Otseosalejad  
Krediidiasutused  
Keskpank  
Muud otseosalejad  
Valitsussekt or  
Makse-j a arveldusasutused  
Muud finantseer imisasutused  
Muud  
Kaud sed osalejad    
Maksesüs teemide halda jad esitav ad andmed tabeli 8 osas. 
Tabel 8 
Teatavates mak sesüsteemides töödel dud maksed 
(Per ioodil kokku; tehingute arv miljonite s; tehingute väär tus miljonites eurodes, Geo 4, kui ei ole osutatud 
teisiti)  
Saadetud 
Arv Väär tus 
Maks esüsteem (mitte TARGET2) - suur maks ete maksesüs teem 
Tehingud kokku   
Kreeditk orraldused   ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/74                                                                                                                                       11.12.2020   
Saadetud 
Arv Väär tus 
Paberkandjal algatatud Geo 1 Geo 1 
Elektrooniliselt algata tud Geo 1 Geo 1 
Otsek orraldused   
Kaardi põhised maksetehingud   
Raha väljavõtmis ed sularahaautomaadist   
Sularaha sissemaksed sularahaautomaati   
E-raha maksetehingud   
Tšekid   
Muud mak seteenused   
Kontsentratsiooni suhtar v Geo 1 Geo 1 
Maks esüsteem (mitte TARGET2) - jaemakset e makses üsteem 
Tehingud kokku   
Kreeditk orraldused   
Paberkandjal algatatud Geo 1 Geo 1 
Elektrooniliselt algata tud Geo 1 Geo 1 
sellest:   
välkmak sed Geo 1 Geo 1 
Otsek orraldused   
Kaardi põhised maksetehingud   
Raha väljavõtmis ed sularahaautomaadist   
Sularaha sissemaksed sularahaautomaati   
E-raha maksetehingud   
Tšekid   
Muud mak seteenused   
Kontsentratsiooni suhtar v Geo 1 Geo 1   ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/75   
Kõik makseteenuse pakkujad, v.a need, kelle suhtes kohaldataks e erandit artikli 4 lõigete 2 ja 3 alusel, esitav ad tabeli 9 
andmed kord kvar talis. 
Tabel 9 
Kvar taliaruandlus mak setehingute kohta, millesse on kaasatud mitterahaloomeasutused 
(Per iood kokku, Geo 6(**), tehingut e arv miljonites; tehin gute väär tus miljonite s eurodes)  
Saadetud 
Kokku Kau gtehingud Mitte-kaugt ehingud 
Kreeditk orraldused    
Kreeditk orraldused (kokku)    
Elektrooniliselt algata tud    
Otsek orraldused    
Otsek orraldused (kokku)    
Kaardipõhised maksete hingud    
Kaardi põhised maksetehingud kaardipõhist e makseinstr u­
mentideg a, mille on välja andnud residendist makseteenuse 
pakkujad (v.a kaardid, millel on ainult e-raha funktsioon) 
[saadetud]    
Elektrooniliselt algata tud    
sellest:    
Kaupm ehe kategoor ia kood (MCC)    
E-raha maks etehingud    
E-raha maksed residendist makseteenuse pakkujate poolt 
välja antud e-rahag a (kokku)    
Tšekid      
(**) Teave kaugjuhtimise teel algatatu d piiriüleste kaardipõhiste maksetehingute kohta tuleb esitada selleks, et tuvastada müügik oha 
asuk ohar iik; seevastu teave mitte-kaugjuhtimise teel algatatud piiriüleste kaardipõhiste maksetehingute kohta tuleb esitada selleks, et 
tuvastada riik, kus füüsiline termin al asub. ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/76                                                                                                                                       11.12.2020   
Geog raaf iline jaotus                                                                  
Geo 0 Geo 1 Geo 2 Geo 3 Geo 4 Geo 6 
Riigisisesed Riigisisesed ja 
piiriülesed kokku Piiriülesed Riigisisesed Riigisisesed Jaotus kõikide rii­
kide kaupa (1) 
Jaotus EMP liikmesr ii­
kide kaupa Piiriülene EMP -sisene 
Välismaailm (piir iü­
lene EMP -väline) Välismaailm (piir iü­
lene EMP -väline) 
(1) ISO 3166 alusel: https://www .iso.org/obp/ui/#searc h   ET Euroopa Liidu Teata ja 11.12.2020                                                                                                                                       L 418/77   
IV LISA 
MIINIMUMNÕUDED, MID A PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESIT AV ÜLDK OGUM 
Euroopa Keskpang a (EKP) statistilise aruandluse nõuet e järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi 
miinimumnõudeid. 
1. Edastamise miinimumnõuded: 
a) andmed tuleb edastada õigeks ajaks ja asjaomase RKP seatud tähtaega de jook sul; 
b) statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomase RKP keht estatud 
tehnilist ele aruandlusnõuetele; 
c) andmeesitaja peab andma asjaomasele RKP -le ühe või mitme kontaktisiku kontaktandmed; 
d) tuleb järgida asjaomasele RKP -le andmet e edastamise tehnilisi nõudeid. 
2. Täpsuse miinimumnõuded: 
a) statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt vahesummad kokku peavad 
vastama lõppsummadele) ja eri aruandlussag edust ega esitatud andmed peavad olema omav ahel kooskõlas; 
b) andmeesitajad peavad suutma anda teavet muutuste kohta, mis ilmnevad edastatud andmetest ; 
c) statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuur ilisi lünki; puuduvatest andmete st 
tuleb asjaomast RKPd teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada esimesel võimalusel; 
d) andmeesitajad peavad järgima ümardamispõhimõttei d, mis asjaomane RKP on kehtestanud andmete tehnilisek s 
edastamiseks. 
3. Mõist ete vastav use miinimumnõuded: 
a) statistiline teave peab vastama käesolevas määr uses sätestatud määratlustele ja liigitust ele; 
b) kui nendest määratlustest ja liigitust est on kõrvale kaldutud, peavad andmeesita jad korrapäraselt kontrollima 
kasutatud meetme ja käesoleva määr use kohase meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma; 
c) andmeesitajad peavad suutma selgitada katke stusi edastatud andmete s võrdluses varasemate perioodide andmet ega. 
4. Andmete parandamise miinimumnõuded: 
Tuleb järgida EKP ja asjaomase RKP sätestatud põhimõtteid ja korda andmet e parandamisek s. Korrapäraselt tehta vatest 
parandust est kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.   ET Euroopa Liidu Teata ja L 418/78                                                                                                                                       11.12.2020