ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Liidu Teataja L 267 , 27/09/1978 Lk 0001 - 0001

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 7 Lk 0003

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 12 Lk 0003

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 7 Lk 0003

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 10 Lk 0106

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 10 Lk 0106



Nõukogu Määrus (EMÜ) nr 2214/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 238, võttes arvesse komisjoni soovitust, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1] ning arvestades, et: tuleks sõlmida Brüsselis 3. mail 1977. aastal allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse ja Liibüa Vabariigi vaheline koostööleping, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Majandusühenduse ja Liibüa Vabariigi vaheline koostööleping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistuja edastab lepingu artikliga 49 ettenähtud teate. [2] Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 26. september 1978 Nõukogu nimel eesistuja J. Ertl [1] EÜT C 266, 7.11.1977, lk 18. [2] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Ühenduste Teatajas. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 263 , 27/09/1978 Lk 0001 - 0001

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 5 Lk 0057

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 10 Lk 0003

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 5 Lk 0057

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 8 Lk 0070

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 8 Lk 0070



Nõukogu Määrus (EMÜ) nr 2210/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 238, võttes arvesse komisjoni soovitust, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1] ning arvestades, et: tuleks sõlmida Alžiiris 26. aprillil 1976. aastal allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline koostööleping, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline koostööleping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistuja edastab lepingu [2] artikliga 58 ettenähtud teate. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 26. september 1978 Nõukogu nimel eesistuja J. Ertl [1] EÜT C 259, 4.11.1976, lk 15. [2] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Ühenduste Teatajas. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 264 , 27/09/1978 Lk 0001 - 0001

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 5 Lk 0181

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 10 Lk 0130

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 5 Lk 0181

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 9 Lk 0003

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 9 Lk 0003



Nõukogu Määrus (EMÜ) nr 2211/78, 26. september 1978, Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise koostöölepingu sõlmimise kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 238, võttes arvesse komisjoni soovitust, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1] ning arvestades, et: tuleks sõlmida Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline koostööleping, mis allkirjastati Rabatis 27. aprillil 1976, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühendus nimel sõlmitakse Euroopa Majandusühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline koostööleping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistuja edastab lepingu artikliga 60 ettenähtud teate. [2] Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 26. september 1978 Nõukogu nimel eesistuja J. Ertl [1] EÜT C 259, 4.11.1976, lk 15. [2] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Ühenduste Teatajas. --------------------------------------------------
Official Journal L 331 , 28/11/1978 P. 0013 - 0013

Finnish special edition: Chapter 3 Volume 10 P. 0128

Greek special edition: Chapter 03 Volume 23 P. 0065

Swedish special edition: Chapter 3 Volume 10 P. 0128

Spanish special edition: Chapter 03 Volume 15 P. 0060

Portuguese special edition Chapter 03 Volume 15 P. 0060



NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2754/78, 23. november 1978, sekkumise kohta oliiviõlisektoris EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta,1 viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1562/78,2 eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: kaubandustavade kohaselt turustatakse oliiviõli üldiselt majandusaasta esimese üheteistkümne kuu jooksul; spekulatiivsete tehingute vältimiseks tuleks ette näha, et majandusaasta viimase kuu jooksul peavad sekkumisasutused oliiviõli kokku ostma kõnealuse majandusaasta algul kohaldatava hinnaga; sekkumisasutuste valduses olev oliiviõli tuleb panna müüki ühenduse ostjaid diskrimineerimata ja kõige soodsamate majanduslike tingimustega; müük pakkumismenetluse teel näib olevat selleks otstarbeks kõige sobivam süsteem; teatavates eriolukordades võib siiski olla soovitatav kasutada muid menetlusi kui pakkumine; sekkumissüsteemi ratsionaliseerimiseks tuleks sekkumiskeskuste asutamisel võtta arvesse nii erinevate oliiviõli tootmispiirkondade tootmismahtu kui olemasolevaid ladustamisrajatisi kohtades, mis võidakse määrata sekkumiskeskusteks; tuleks kehtetuks tunnistada nõukogu 27. oktoobri 1966. aasta määrus nr 164/66/EMÜ, millega määratakse kindlaks oliiviõli peamised sekkumiskeskused ja sätestatakse muude sekkumiskeskuste kindlaksmääramisel kohaldatavad kriteeriumid,3 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Tootjaliikmesriikide määratud sekkumisasutused ostavad oliiviõli kokku: - augustis ja septembris juulikuus kohaldatava sekkumishinnaga, - oktoobris jooksva majandusaasta esimesel kuul kohaldatava sekkumishinnaga. Artikkel 2 1. Sekkumisasutuste valduses olev oliiviõli pannakse müüki pakkumismenetluse teel. Kui eritingimused seda nõuavad, võib siiski kasutada muud müügimenetlust. 2. Pakkumise teel müügi või mistahes muu müügimenetluse tingimused peavad tagama kõigi isikute võrdsed osalemisvõimalused ja võrdse kohtlemise, sõltumata nende registrisse kantud asukohast ühenduses. Artikkel 3 Sekkumiskeskused peavad asuma piirkonnas, mille oliiviõli keskmine aastatoodang on vähemalt 1 000 tonni. Keskusi võib asutada üksnes kohtades, kus on olemas sobivad rajatised sekkumiseks pakutava oliiviõli ladustamiseks. Artikkel 4 Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus nr 164/66/EMÜ. Artikkel 5 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1979. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 23. november 1978 Nõukogu nimel eesistuja J. ERTL 1 EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. 2 EÜT L 185, 7.7.1978, lk 1. 3 EÜT 197, 29.10.1966, lk 3398/66.
31978R2991
21.12.1978 L 357/2 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA
NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2991/78,
18. detsember 1978,
millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 316/68 värskete lõikelillede ja värske lõikerohelise
kvaliteedistandardite kindlaksmääramise kohta
EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 1968. aasta määrust
(EMÜ) nr 234/68 elustaimede ja lillekasvatustoodete turu ühisekorralduse kehtestamise kohta, (
1) eriti selle artiklit 3,
võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:nõukogu 12. märtsi 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 316/68
(värskete lõikelillede ja värske lõikerohelise kvaliteedistandardite
kindlaksmääramise kohta, (
2) viimati muudetud määrusega
(EMÜ) nr 1155/76 (3)) artikli 2 lõike 1 esimese taandega
nähakse ette, et hulgimüüjad ja otse tootjad võivad artiklis 1täpsustatud tooteid ühenduses müüki panna ja müüa hulgimüü-gietapis üksnes juhul, kui need tooted vastavad kvaliteedistan-
darditele; eespool nimetatud sätet tuleks täiendada nii, et oleks
võimalik kontroll veo ajal,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse 316/68/EMÜ artikli 2 lõike 1 esimene taane asenda-
takse järgmisega:
“— hulgimüüjate ega otse tootjate poolt ühenduses
müügiks esitada, müüki panna, müüa, tarnida ega
muul viisil hulgimüügietapis turustada.”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalda-
mist Euroopa Ühenduste Teatajas .
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. detsember 1978
Nõukogu nimel
eesistuja
J. ERTL03/4. kd 18 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) EÜT L 55, 2.3.1968, lk 1.
(2) EÜT L 71, 21.3.1968, lk 8.
(3) EÜT L 130, 19.5.1976, lk 26.
Euroopa Liidu Teataja L 100 , 15/04/1999 Lk 0020 - 0020



Nõukogu otsus, 29. märts 1999, rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitleva konventsiooni sõlmimise kohta (1999/257/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 130s lõiget 1 koos artikli 228 lõike 2 esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2] ning arvestades, et: komisjon on ühenduse nimel osalenud rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitleva konventsiooni koostamise läbirääkimistel; konventsioon on ühenduse nimel alla kirjutatud 11. aprillil 1996 Wroclawis (Poola); konventsiooni eesmärk on tugevdada mitmepoolset koostööd, et ära hoida ja kontrollida Oderi reostumist, kaitsta keskkonda ja tagada veeressursside säästev kasutus; ühenduse keskkonnapoliitika peamine eesmärk on kaitse kõrge tase; see rajaneb põhimõtetel, mille kohaselt võetakse ettevaatus- ja ennetusmeetmeid, lahendatakse keskkonnakahjustuste eelistatavalt nende tekkekohas ning kahjude eest maksab saastaja; oma pädevuse piires teevad ühendus ja liikmesriigid koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega; konventsiooni sõlmimine ühenduse poolt aitab kaasa asutamislepingu artiklis 130r sätestatud eesmärkide saavutamisele, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks rahvusvahelist Oderi reostusevastase kaitse komisjoni käsitlev konventsioon. Konventsiooni tekst lisatakse käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik või isikud, kes on volitatud andma heakskiitmisdokumendi hoiule nõukogu peasekretariaati vastavalt konventsiooni artikli 18 lõikele 2. Brüssel, 29. märts 1999 Nõukogu nimel eesistuja F. Müntefering [1] EÜT C 316, 14.10.1998, lk 5. [2] Arvamus on esitatud 16. detsembril 1998 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). --------------------------------------------------
Nõukogu otsus,

22. veebruar 1999,

teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel

(1999/224/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 130 m koostoimes artikli 228 lõike 2 esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]

ning arvestades, et:

Euroopa Ühendus ja Iisrael tegelevad teaduslike eriprogrammidega ühist huvi pakkuvates valdkondades,

Iisraeli Riik ühelt poolt ning Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid teiselt poolt on kirjutanud alla Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingule, milles on sätestatud läbirääkimiste pidamine teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimiseks;

Euroopa Ühendus ja Iisraeli Riik on teadusuuringute ja tehnoloogia arendamiseks sõlminud neljanda raamprogrammi ajaks teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu;

nõukogu volitas oma 18. mai 1998 otsusega komisjoni pidama läbirääkimisi, et uuendada teadus- ja tehnoloogiaalast koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel viienda raamprogrammi ajaks;

teadus- ja tehnoloogialane koostööleping ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse suhtes siduvale lepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel lepingu artikliga 13 ettenähtud teate.

Luxembourg, 22. veebruar 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

H.-F. von Ploetz

[1] EÜT C 283, 12.9.1998, lk 5.

[2] Arvamus on esitatud 11. veebruaril 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

--------------------------------------------------
(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule viia taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad nimetatud direktiivi I lisas loetlemata toimeaineid, mis on juba turul kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui kõnealuseid aineid tööprogrammi raames järk-järgult uuritakse.
(3)

Ühendkuningriigi ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotleja on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjaomase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
(4)

Hindamisaruande kohta on esitanud eksperthinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti hindamistöörühm ning see edastati komisjonile 13. jaanuaril 2006. aastal EFSA kokkuvõttena, mis sisaldab vastastikuseid eksperthinnanguid pestitsiidse toimeaine fenitrotiooni ohuanalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid nimetatud aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 14. juulil 2006 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena fenitrotiooni kohta.
(3)

Tiodikarbi mõju inimeste tervisele ja keskkonnale kasutusviiside puhul, mida teavitaja on ette näinud, on hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Tiodikarbi puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati 19. jaanuaril 2004.
(1)

Lammaste katarraalne palavik on haigus, mida kannavad edasi putuknakatajad Culicoïdes spp. See on piiriülene haigus ning tõhusaks seireks ja kontrolliks ei piisa liikmesriikide iseseisvatest jõupingutustest. On tarvis terviklikku lähenemisviisi ühenduse tasandil, et analüüsida lammaste katarraalsesse palavikku nakatumise ja vastavate Culicoïdes nakatajate piirkondlikku ning globaalset levikut. Seega on äärmiselt tähtis koguda ja vahetada lammaste katarraalse palaviku epidemioloogilist teavet, et kehtestada asjakohased meetmed haiguse kontrollimiseks nimetatud populatsioonis ja nende meetmete tõhususe kontrollimiseks.
(78)

Nii ettevõtjal E2 kui ka ettevõtjal Elsam on konkurentsivõimelise hinnaga juurdepääs suurtele maagaasi kogustele. Neil on ka juurdepääs gaasihoidlatele ja paindliku gaasivarustuse tagamise vahenditele. Lisaks on neil ka vajalik energia kaubamärk. Valdav enamus komisjoni turu-uuringule vastanutest on märkinud, et Elsam ja E2 võiksid neile müüa täiendavaid gaasikoguseid. Komisjon on leidnud kindlaid tõendeid ka selle kohta, et ettevõtjal E2 on sellised turuletuleku võimalused ja kavatsused olemas, sest 2003. ja 2004. aastal on viimane juba teinud pakkumisi piirkondlikele hulgimüügi tarneettevõtjatele Rootsis ja Taanis.
(5)

Kõnealuse toimeaine hindamisel on esile kerkinud mitmeid küsimusi. Eeskätt ei ole olemasolevate andmete põhjal tõestatud, et tarbija kokkupuude toimeainega on lubatav. Nagu näitab kättesaadav teave, võivad tekitada probleemi metaboliidid, mille toksilisuse aste on sama mis toimeainel ja mille olemasolu toksikoloogiliselt ohtlikel tasemetel ei saa välistada. Lisaks tekitavad muret toimeaine võimalikud kantserogeensed omadused. Samuti esineb suur pikaajaline risk putuktoidulistele lindudele, suur akuutne risk taimtoidulistele imetajatele, suur akuutne ja pikaajaline risk veeorganismidele ning suur risk kasulikele lülijalgsetele.
(4)

Hindamisaruande kohta on esitanud eksperthinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti hindamistöörühm ning see edastati komisjonile 12. mail 2006. aastal EFSA kokkuvõttena, mis sisaldab vastastikuseid eksperthinnanguid pestitsiidse toimeaine triklorofooni ohuanalüüsi kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid nimetatud aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 29. septembril 2006 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena triklorofooni kohta.
(1)

Määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa punktis 8 on sätestatud püügipäevade maksimaalne arv, mille jooksul võivad ühenduse laevad, mille kogupikkus on vähemalt 10 meetrit ja mille pardal on piimtraalid võrgusilma suurusega vähemalt 80 mm, viibida Skagerrakis, ICES IV ja VIId püügipiirkonnas, ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes, ICES VIIa püügipiirkonnas ja ICES VIa püügipiirkonnas 1. veebruarist 2007 kuni 31. jaanuarini 2008.
(11)

Itaalia ametiasutused teatasid oma 30. jaanuari 2007. aasta kirjas komisjonile, et kõnealusele meetmele ettenähtud vahendeid kasutatakse muudeks eesmärkideks ning et teatatud meedet ei rakendata, sest see on tühistatud.
(2)

Taani, Saksamaa ja Ühendkuningriik on esitanud komisjonile teavet kalalaevatunnistuste automaatse peatamise süsteemi kohta seoses rikkumistega, mille on toime pannud kalalaevad, mille pardal hoiti määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA lisa punkti 4.1 alapunkti a alapunktis v osutatud püügivahendeid, nimelt traale, ankurdatud põhjanootasid ja samalaadseid püügivahendeid (välja arvatud piimtraalid), mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm.
(61)

Itaalia Vabariik aga selgitab, et meede on vajalik peamiselt selleks, et võimaldada Sardiinia väljarändajatel säilitada side oma päritolukoha kultuurilise kogukonnaga. (17) Isegi kui sellist eesmärki saaks pidada avaliku huvi õiguspäraseks eesmärgiks määruse artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses, on kõnealune meede siiski ilmselt ebaproportsionaalne. Esiteks kohaldatakse meedet kõigi Sardiinias sündinud, kuid seal mitte elavate isikute suhtes, ilma et oleks vaja tõendada näiteks olemasolevat perekondlikku sidet asjaomase isiku ja päritolupiirkonna vahel. Teiseks kohaldatakse meedet sõltumata iga väljarändaja rahalistest vahenditest. Kolmandaks, erinevalt Sardiinia elanikest, kes peavad teatavate põhiteenuste (haridus, tervishoid) saamiseks või Sardiinia arendamiseks vajalikeks majandustegevusteks suhteliselt sageli mandrile reisima, sõidavad väljarändajad Sardiiniasse vaid erandjuhul (maksimaalselt 50 % asjaomastest isikutest teevad Itaalia ametiasutuste andmetel ühe reisi aastas). Seega on nende juhuslike reiside kogukulu suhteliselt väike võrreldes Sardiinia elanike kuludega ja selle võiks enamikul juhtudel kergesti katta väljarändajate poolt, ilma et oleks vaja kasutada ministri määrustega nr 35 ja 36 ettenähtud vähendamist. Ning lõpuks, kuivõrd osal väljarändajatest ei ole vajalikke vahendeid, et maksta iga-aastase lennu eest Sardiiniasse, oleks sobivam ja vähem piirav meede pakkuda abi just sellistele väljarändajatele.
(2)

Tähtajad, mis on Tšehhi Vabariigile, Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Ungarile, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale antud, et esitada komisjonile määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 6 lõike 1 punktis b ja komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (2) artikli 4 lõikes 1 osutatud dokumendid, on lõppenud.
2.

Igale värske kala saadetisele tuleb lisada dokument, mis on koostatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1480/2004 artiklile 2. Selle dokumendi peab välja andma Küprose türgi kaubanduskoda, mis on saanud komisjonilt selleks nõuetekohased volitused kokkuleppel Küprose Vabariigi valitsusega, või muu organ, mis on saanud selleks volitused kokkuleppel valitsusega. See dokument peab olema välja antud määruse (EÜ) nr 866/2004 artikli 4 lõigetes 5 ja 6 sätestatud korras ning kinnitama, et kala on lossitud otse kalapüügialustelt, mis on loetletud punktis 1 nimetatud nõuetele vastavate laevade nimekirjas, mis õigeaegselt esitatakse.
6.

määrata konkreetsete liikmesriikide ülesehitusest ja nõuetest sõltuvalt riiklikud koordineerimisasutused, et toetada ja koos teiste asjaomaste riiklike asutustega suunata riiklike kvalifikatsioonisüsteemide ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku vahelist suhet, et edendada selle suhte kvaliteeti ja läbipaistvust. Riiklike koordineerimisasutuste ülesanded peksid hõlmama järgmist: a) siduda riiklike kvalifikatsioonisüsteemide tasemed II lisas kirjeldatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetega; b) tagada ühelt poolt, et riiklike kvalifikatsioonitasemete sidumisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga kasutatud meetodid on selged, et hõlbustada nende võrdlemist, ning tagada teiselt poolt, et avaldataks protsessi käigus tehtavad otsused; c) anda juurdepääs teabele ja juhiseid sidusrühmadele selle kohta, kuidas riiklikud kvalifikatsioonid on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kaudu; d) julgustada, et kvalifikatsioone võrdleksid ja kasutaksid Euroopa tasandil kõik asjaomased sidusrühmad, kaasa arvatud (kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega) kõrgharidusasutused ning kutseharidus- ja kutsekoolitusasutused, tööturu osapooled, valdkondade esindajad ja eksperdid.
16.

Kui liikmesriigis ei ole ajutiselt piisavalt kontrollijaid kohapealsete kontrollimiste tegemiseks, peaks riigi järelevalveasutusel olema õigus otsustada, et kohapealseid ülevaatusi teevad eksperdid tingimusel, et need eksperdid vastavad direktiivi 2006/43/EÜ artikli 29 lõike 1 esimese alalõigu punktis d esitatud nõuetele, et nad on riigi järelevalveasutuse ees täielikult aruandekohustuslikud ja et vähemalt üks kord kuue aasta kohta teevad kohapealseid ülevaatusi sama vannutatud audiitori või audiitorühingu juures kontrollijad.
(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 20 (edaspidi „EÜ asutamislepingu artikkel 20”) on sätestatud, et liidu kodanikul on mingi kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanik ta on, õigus saada kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi oma kodanikel. Sama õigus on sätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 46.