Komisjoni direktiiv,

17. mai 1988,

millega kohandatakse tehnika arengule nõukogu direktiivi 77/649/EMÜ (mootorsõidukijuhtide vaatevälja käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)

(88/366/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse nõukogu 27. septembri 1977. aasta direktiivi 77/649/EMÜ mootorsõidukijuhtide vaatevälja käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] muudetud direktiiviga 81/643/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 5,

ning arvestades, et:

sõidukite projekteerimine on edasi arenenud, eriti kütuse kokkuhoiu saavutamiseks teostatava aerodünaamika alase uurimistöö mõju tulemusena, mis on sageli põhjustanud esiklaasi küljepostide tunduva tahapoole kaldu asetamise; arvestades, et esiklaasi küljepostide poolt põhjustatud binokulaarseid peitealasid käsitlevaid kehtivaid nõudeid tuleks muuta, selleks et leevendada tootjate raskusi optimaalse takistusteguriga (Cd) sõidukite tootmisel;

praktiline kogemus on tõestanud vajadust muuta ka teatud nõudeid, mis käsitlevad optimaalse kvaliteedi ja töökindluse huvides esiklaasi sisse ehitatud raadioantenne ning jäite ja niiskuse eemaldusseadmeid, mis ühilduvad kõrgtehnoloogiliste raadioseadmetega ning võimaldavad suurendada esiklaasi jäite ja niiskuse eemalduse töökindlust ja efektiivsust, tagades hea optilise kvaliteedi ilma vaatevälja piiramata;

käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukisektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 77/649/EMÜ lisade nimekirja ning I ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. oktoobril 1988 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. mai 1988

Komisjoni nimel

asepresident

Cockfield

[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.

[2] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.

[3] EÜT L 267, 19.10.1977, lk 1.

[4] EÜT L 231, 15.8.1981, lk 41.

--------------------------------------------------

LISA

Lisade loetelu muudetakse järgmiselt:"Liide: joonised 1 ja 2" lisatakse III lisa järele,"Liide: joonised 1–7" lisatakse IV lisa järele.

I lisa muudetakse järgmiselt:Punktid 5.1.2–5.1.2.1.2 asendatakse järgmiste punktidega:

"5.1.2. Kummagi A-posti peitenurk, mida on kirjeldatud punktis 5.1.2.1, ei tohi ületada 6° (vrd IV lisa liite joonis 3).

Kaassõitjapoolse A-posti peitenurka, mida on kirjeldatud punktis 5.1.2.1.2, ei ole vaja määrata, kui postid paiknevad sõiduki vertikaalse keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt.

5.1.2.1. Mõlema A-posti peitenurga mõõtmine toimub järgmise kahe horisontaallõike ühitamise abil ühel tasapinnal:

1. lõige : lähtuvalt punktist Pm, mis asetseb punktis 5.3.1.1 määratletud asukohas, joonestatakse tasand, mis on 2° nurga all ülespoole punkti Pm läbiva ettepoole suunduva horisontaaltasandi suhtes. Määratakse A-posti horisontaallõige lähtuvalt A-posti ja kaldtasandi kõige eesmisest lõikepunktist (vrd IV lisa liite joonis 2).

2. lõige : Korratakse sama toimingut tasandiga, mis on 5° nurga all allapoole punkti Pm läbiva horisontaaltasandi suhtes (vrd IV lisa liite joonis 2).

5.1.2.1.1. Juhipoolse A-posti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E1 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E2 lähtuv kiir ja punkti E2 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja (vrd IV lisa liite joonis 3).

5.1.2.1.2. Kaassõitjapoolse A-posti peitenurk on tasapinnaline projektsioon nurgast, mille moodustavad punkti E3 lõike S1 siseservaga ühendav puutuja ja punkti E4 lõike S2 välisservaga ühendava puutujaga paralleelne punktist E3 lähtuv kiir (vrd IV lisa liite joonis 3)."

Punkt 5.1.3 asendatakse järgmisega:

"5.1.3. V1 läbivast horisontaaltasandist allpool ja V2 läbivast kolmest tasandist ülalpool, millest üks on X–Z -tasandiga risti ja eest horisontaaltasandi suhtes 4° võrra allapoole kaldu, ja kaks ülejäänut on Y–Z -tasandiga risti ja eest horisontaaltasandi suhtes 4° võrra allapoole kaldu (vt IV lisa joonis 4) ei tohi juhi otseses 180° ulatuses ettepoole avanevas vaateväljas olla muid peitealasid kui need, mille tekitavad A-postid, fikseeritud või liikuvad tuulutus- või küljeakna jaotusprofiilid, välised raadioantennid, tahavaatepeeglid ja klaasipuhasti harjad.

Vaatevälja takistusteks ei loeta:

- sisseehitatud või pressitud raadioantennijuhtmeid, mille paksus on maksimaalselt:

- sisseehitatud juhtmetel: 0,5 mm,

- pressitud juhtmetel: 1,0 mm.

Need raadioantennijuhtmed ei tohi kulgeda läbi piirkonna A vastavalt määratlusele direktiivis 78/318/EMÜ, [1] mis on seotud mootorsõidukite klaasipuhastus- ja pesusüsteemidega. Kolm raadioantennijuhet võivad siiski kulgeda läbi piirkonna A, kui nende paksus on maksimaalselt 0,5 mm.

- piirkonnas A kulgevad jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemi juhtmed, mis paiknevad tavaliselt siksak-mustrina või sinusoidina ja mille mõõtmed on järgmised:

- suurim nähtav paksus: 0,030 mm,

- juhtmete paigalduse suurim tihedus:

- kui juhtmed on vertikaalsed: 8 tk/cm,

- kui juhtmed on horisontaalsed: 5 tk/cm."

Punkt 5.3.1.1 asendatakse järgmisega:

"5.3.1.1. Tabel II sätestab baaskoordinaadid seljatoe tootja poolt ettenähtud 25° kaldenurga korral. Koordinaatide positiivsed suunad on näidatud IV lisa liites joonisel 1.

Punkt Pm on sirge P1P2 ja R-punkti läbiva vertikaalse pikitasapinna lõikepunkt.

II TABEL

Punkt P | X | Y | Z |

P1 | 35 mm | –20 mm | 627 mm |

P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |

Pm | 43,36 mm | 0 mm | 627 mm" |

Punkt 5.5.2 asendatakse järgmisega:

"5.5.2. Sirgjoont E1E2 pööratakse ümber punkti P1, kuni puutuja, mis ühendab punkti E1 ja juhipoolse A-posti lõike 2 välisserva, on sirgjoone E1E2 normaaliks (vrd IV lisa liite joonis 3)."

Punktid 5.5.2.1 ja 5.5.2.2 tunnistatakse kehtetuks.Punkt 5.5.4 asendatakse järgmisega:

"5.5.4. Sirgjoont E3E4 pööratakse ümber punkti P2, kuni puutuja, mis ühendab punkti E4 ja kaassõitjapoolse A-posti lõike 2 välisserva, on sirgjoone E3E4 normaaliks (vrd IV lisa liite joonis 3)."

Punkt 6.1.4 asendatakse järgmisega:

"6.1.4. Peitenurka (vt 5.1.2) mõõdetakse kaldtasanditel nii, nagu on osutatud IV lisa liites joonisel 2. Punktide P1 ja P2, mis on ühendatud punktidega E1 ja E2 ning vastavalt punktidega E3 ja E4, vahelised suhted on näidatud IV lisa liites joonisel 5."

Punktid 6.1.4.1 ja 6.1.4.2 asendatakse järgmistega:

"6.1.4.1. Sirgjoon E1E2 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.2. Juhipoolse A-posti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.1.

6.1.4.2. Sirgjoon E3E4 peab paiknema nii, nagu on kirjeldatud punktis 5.5.4. Kaassõitjapoolse A-posti peitenurka mõõdetakse seejärel nii, nagu on kindlaks määratud punktis 5.1.2.1.2."

Lisatakse uus punkt 6.1.5:

"6.1.5. Tootja võib peitenurka mõõta kas sõidukil või joonistelt. Kahtluse korral võib tehniline teenistus nõuda katsete läbiviimist sõidukiga."

IV lisa muudetakse järgmiselt:Jooniste ette lisatakse "Liide".Joonis 2 asendatakse järgmise joonisega 2:

+++++ TIFF +++++

Joonise 2 järele lisatakse uus joonis 3:

+++++ TIFF +++++

Jooniste numbrid 3, 4, 5 ja 6 muudetakse vastavalt numbriteks 4, 5, 6 ja 7.

[1] EÜT L 81, 28.3.1978, lk 49.

--------------------------------------------------