ET Euroopa Liidu Teataja C 64/1

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012

(2009/C 64/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

(1) Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2012.

(2) Tarbijate ja ettevõtete usalduse languse ning karmimate laenutingimuste tõttu võimendas ülemaailmne finantskriis majanduskasvu aeglustumist 2008. aastal veelgi. Pärast tööstustoodangu järsku vähenemist 2008. aasta neljandas kvartalis prognoositakse, et aastane SKP väheneb 2009. aastal tunduvalt. Peamised poliitilised väljakutsed surutise tingimustes on finantssektori stabiliseerimine, tarbijate ja ettevõtete usalduse taastamine ning investeeringute toetamine. Surutisel on märkimisväärne mõju riigi rahandusele, kuna Prantsusmaa majandus-, tööstus- ja tööhõiveministri 6. veebruaril 2009 majanduse ja rahanduse volinikule saadetud kirja kohaselt ületas puudujääk 2008. aastal 3 % SKPst ning komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosi kohaselt ületab puudujääk 2009. aastal 5 % SKPst. Kõnealuses vaheprognoosis võeti arvesse detsembris vastuvõetud majanduse elavdamise kava, mille põhimeetmed on riiklike investeeringute toomine ettepoole ja ettevõtete rahaline toetamine ning mille mõju eelarvetasakaalule on hinnanguliselt 0,8 % SKPst. Valitsus on rakendanud mitmeid struktuurireforme, millelt oodatakse positiivset mõju võimalikule majanduskasvule.

(3) Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse positiivset SKP kasvu kogu programmiperioodil. Pärast SKP kasvu aeglustumist ligikaudu 1 %-le 2008. aastal prognoositakse jätkuvat aeglustumist 0,2–0,5 % 2009. aastal, enne suurenemist ligikaudu 2 %-ni 2010. aastal ning edaspidi kuni 2,5 %-ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb märkimisväärselt optimistlikel kasvuprognoosidel. Käesolevas hinnangus võetakse arvesse SKP märkimisväärset vähenemist 2008. aasta neljandas kvartalis, usaldusnäitajate madalal tasemel põhinevaid süngeid majanduslikke väljavaateid ning investeeringute ja kaubavahetuse järsku vähenemist, kuid samuti majanduse elavdamise kava ja majanduse ajakohastamist käsitleva seaduse mõju (3). Võttes arvesse nafta- ja toiduainete hindade viimaseid suundumusi ning ülemaailmset surutist, näivad programmis esitatud inflatsiooniprognoosid 2009. aasta kohta liiga optimistlikud, kuid järgnevate aastate prognoose võib pidada realistlikeks. Prantsusmaa valitsus teatas 6. veebruaril komisjonile, et makromajanduslikud ja riigi rahandust käsitlevad prognoosid vaadatakse üle.

(4) Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 3,2 % SKPst, mis on programmis esitatud näitajast 0,3 % suurem, kuid mida on kinnitatud eespool nimetatud 6. veebruari kirjas (4). Erinevust 0,9 % SKPst eelmise ajakohastatud versiooni eesmärgiga (2,3 % SKPst) saab suurel määral seletada i) loodetust halvemate tulemustega 2007. aastal (0,3 % SKPst); ii) märkimisväärselt nõrgema SKP reaalkasvuga 2008. aastal, kui loodeti eelmises ajakohastatud versioonis, vähendades maksutulu võrreldes kavaga (0,3 % võrra SKPst) ning iii) suuremate intressimaksetega, mis on tingitud 2008. aasta kõrgema inflatsiooni mõjust võlahalduskuludele inflatsiooniga indekseeritud võlakirjade puhul (0,2 % SKPst).

(5) Ajakohastatud versioonis on 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärk 3,9 % SKPst, võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosis esitatud 5,4 %-ga. Puudujäägi suurenemine 2009. aastal kajastab automaatsete stabilisaatorite mõju vastuseks majandussurutisele, kuid ka 2008. aasta stimuleerivate meetmete mõju 0,8 % ulatuses SKPst. Hiljuti teatas valitsus eelarvepuudujäägi suuremast eesmärgist 4,4 % SKPst (5). Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe ja komisjoni talituste tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) suurenema 2009. aastal 3 %-ni SKPst, võrreldes 2,5 %-ga 2008. aastal. Kõnealust eelarvepoliitikat võib käsitada ekspansiivsena ning see on täiesti seletatav stimuleerivate meetmete paketiga seotud fiskaalse impulsiga.

(6) Programmis esitatud Prantsusmaa eelarvestrateegia sihiks keskpikal perioodil on saavutada 2012. aastaks keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurselt tasakaalus eelarve. Kooskõlas programmi prognoosidega, mis vaadati läbi eespool nimetatud 6. veebruari kirjas, ulatub valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 4,4 %-ni SKPst (varem 3,9 % SKPst) ning langeb seejärel 2010. aastal uuesti 3,1 %-le SKPst (varem 2,7 % SKPst), kuna majanduse elavdamise kava mõju eelarvele kaoks. See on võrreldav komisjoni talituste vaheprognoosiga, mille kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb 2009. aastal 5,4 %-ni SKPst ning väheneb seejärel 2010. aastal 5,0 %-ni SKPst. Eespool nimetatud kirjas läbivaadatud prognooside kohaselt hinnatakse, et puudujääk väheneb pärast 2010. aastat, kahanedes 1,5 %-ni SKPst 2012. aastal. Esmane tasakaal järgib sama suundumust. Struktuurne puudujääk saavutab haripunkti tasemel 3 % SKPst 2009. aastal ja väheneb ligikaudu 1 % võrra SKPst 2010. aastal ja 0,5 % võrra SKPst aastas järgnevatel aastatel. Lisaks majanduse elavdamise kava lõppemisele loodetakse seda saavutada konkreetsete kulutuste piiramisega. Ajakohastatud programmi kohaselt peaks võla suhe SKPsse suurenema 69,1 %-ni 2009. aastal ja üldiselt stabiliseeruma 69,4 %-l 2010. aastal enne kerget langust kahel järgmisel aastal. Lisaks eelarvepoliitikale hõlmab see pankade rekapitaliseerimise mõju ja osalemist strateegiliste investeeringute fondis (6), mis ulatub ligikaudu 0,75 %-ni SKPst, kuid ei hõlma tagatiskavast tulenevaid võimalikke tingimuslikke kohustisi. Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt ulatuks võla suhe 72,4 %-ni SKPst 2009. aastal ja 76 %-ni SKPst 2010. aastal; erinevust ajakohastatud stabiilsusprogrammiga selgitatakse erinevustega majanduskasvu ja valitsemissektori eelarve puudujääki käsitlevates andmetes.

(7) Eelarve täitmine võib programmiperioodi jooksul halveneda. Esiteks ei kajasta need veel 2008. aasta halvemaid tulemusi (0,3 % võrra SKPst), mis leidsid hiljuti kinnitust eespool nimetatud kirjas. Kõnealused tulemused kajastavad ka asjaolu, et eelarve konsolideerimine ei ole õnnestunud majanduse tõusuaegadel või tavaolukorras (7) ning see selgitab osaliselt 2009. aasta puudujäägile seatud eesmärgi suuremaks korrigeerimist 4,4 %-ni SKPst (mille puhul võetakse arvesse ka ettevõtetele tulumaksu vähendamist). Veelgi olulisem on, et programmis esitatud makromajanduslik prognoos ei sisalda praegu eeldatavat majanduslangust 2009. aastaks, mis isegi valitsuse teatatud ajakohastatud puudujääki käsitleva eesmärgi puhul viitab eelarvega seotud tõsistele ohtudele. Pealegi lisandub automaatsete stabilisaatorite mõjule ülekulutuste oht tervishoius (8). Võttes arvesse kohalike omavalitsuste varasemaid tulemusi, valitseb oht, et kavandatud kulutustega seotud eesmärke ei saavutata. Samuti suurenevad võlastsenaariumiga seotud ohud, mis kajastavad ohte eelarve tasakaalule ning finantssektori stabiliseerimise meetmete võimalikku mõju.

(8) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on pisut väiksem kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulude kasv on mõnevõrra väiksem juba teostatud pensionireformide tõttu, näiteks eripensionide süsteem (régimes spéciaux), mille eesmärk on kohandada nõutavat sissemaksete perioodi muude süsteemide eeskirjadega. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Kui lähtepositsiooniks võtta komisjoni talituste 2009. aasta eelarveseisundi vaheprognoos, suureneks jätkusuutlikkuse mahajäämus. Koguvõla praegune tase on kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Eespool nimetatud finantssektori stabiliseerimiskavad, mille Prantsusmaa on kasutusele võtnud, võivad mõjutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, kui valitsuse toetuse kulusid tulevikus täielikult tasa ei teenita. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga juba ette nähtud, aitaks vähendada keskpika perioodi ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

(9) Prantsusmaa varasemad tulemused näitavad, et valitsemissektori ülekulud ei ole viimase kümne aasta jooksul olnud erandlikud, mis kinnitab eelarve-eeskirjade nõrkust. 23. juulil 2008. aastal vastuvõetud põhiseaduse reformiga võeti üldeesmärgina kasutusele valitsemissektori eelarve tasakaal (9). Siiski tõstatab tasakaalustatud eelarve-eesmärgi mittesiduv olemus küsimuse, kas selle järgimist on võimalik tõhusalt kontrollida. Reformiga võeti kasutusele ka alates 2009. aastast parlamendi poolt kinnitatav mitmeaastane eelarve, mis on ette nähtud ajavahemikuks 2009–2012, st samaks ajavahemikuks kui stabiilsusprogramm. Kõnealune reform peaks aitama tõhustada riigi rahanduse haldamist ja parandama eelarvedistsipliini. Lisaks võeti pärast riikliku poliitika üldise läbivaatamise alustamist 2007. aasta keskel mitmeid meetmeid valitsemissektori kulude tõhususe suurendamiseks, sealhulgas riigiteenistujate arvu vähendamiseks. Uus võla-eeskiri, mida kohaldatakse sotsiaalkindlustuse allsektori suhtes, jõustus 2008. aastal (10).

(10) Finantskriisi tingimustes võttis Prantsusmaa valitsus mitmeid meetmeid finantssektori stabiilsuse tagamiseks. Selleks et leevendada kriisi mõju Prantsusmaa pankade krediidivõimele, otsustas valitsus (11) osta 40 miljardi EUR ulatuva allutatud pangavõla ilma hääleõigusi omandamata. Vastutasuks on pangad kohustunud suurendama laenude andmist majandusele, et toetus vastaks majandussubjektide vajadustele. Lisaks on pangavõlgade tagamiseks seadusega ette nähtud 320 miljardit EUR (12). Alates finantskriisi algusest tekkinud tugeva survega pankadevaheliste laenude turule on kõnealuse tagatiskava eesmärk parandada pankade juurdepääsu rahastamisvahenditele. Pangad maksavad riikliku laenutagatise eest tasu ja annavad tagatise.

(11) Vastuseks kriisiolukorrale avaldas Prantsusmaa valitsus 4. detsembril majanduse elavdamise kava, mida võib kirjeldada kui tulu- ja kuluvahendite tasakaalustatud kogumit ning mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Selle meetmed hõlmavad riiklikke investeeringuid (peamiselt riigi osalusega äriühingud, infrastruktuurid, teadusuuringud ja riigikaitse), tööturumeetmeid (nt väikeettevõtete tööandjate täielik maksuvabastus sotsiaalkindlustusmaksetest uute töötajate puhul), toetust äriühingutele (nt valdkondlik abi ehituses ja autotööstuses, samuti valituse toetuste kiirem väljamaksmine ettevõtjatele, eelkõige VKEdele) ning majapidamiste ostujõu toetust (peamiselt 200 EUR suurune toetus väiksema sissetulekuga majapidamistele). Paketti võib käsitada sihipärase ja õigeaegsena. Esitatud meetmed on ajutised ja seega ümberpööratavad ning pärast 2010. aastat ei kaasne nendega kulusid riigi rahandusele. Valitsus viib ellu ka mitmeid struktuurireforme, millel on eeldatavasti positiivne mõju võimalikule majanduskasvule ning pikas perspektiivis seega ka riigi rahandusele. Kaupade ja teenuste turu puhul on eespool nimetatud majanduse reformimist käsitleva seaduse eesmärk suurendada võimalikku majanduskasvu, edendades eelkõige eraettevõtlust ja vähendades olemasolevaid konkurentsitõkkeid, sealhulgas jaemüügisektoris. Tööturuga seoses on samuti vastu võetud uusi seadusi, eelkõige seoses turvalise paindlikkusega. 2008. aasta juunis vastu võetud tööturu moderniseerimist käsitleva seadusega võetakse üle esimene sotsiaalpartnerite kutsealaülene kokkulepe, mille eesmärk on töötada välja usaldusväärsemad ja paindlikumad lepingud. Põhjalikult reformiti sotsiaalse dialoogi pidamise menetlust, et lihtsustada häälteenamusega otsustamist. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel antud riigipõhiste soovitustega.

(12) Pärast riigi rahanduse olukorra halvenemist 2007. ja 2008. aastal, kui majandustingimused olid soodsamad, on eelarvepoliitika 2009. aastal halvemates majandustingimustes ekspansiivne (peegeldades Prantsusmaa valitsuse reageeringut Euroopa majanduse elavdamise kavale). Järgnevatel aastatel on kavas riigirahanduse konsolideerimine vastavalt programmile; kuid võttes arvesse märkimisväärset ohtu eelarve-eesmärkidele, mis on seotud puudujäägiga tublisti üle 3 % SKPst 2009. ja 2010. aastal, ei saavutata keskpika perioodi eesmärgiks seatud tasakaalus struktuurset eelarvet 2012. aastaks. Sellega seoses saab Prantsusmaa vähendada ülekulude ohtu, rakendades ja parandades riigi rahanduse raamistikku, eelkõige seoses kulutusi reguleerivate eeskirjadega. Võttes arvesse eespool osutatud riske seoses hinnangulise võlaga, on 2009. aastal ekspansiivset eelarvepoliitikat kajastav võla suhe suur ning lähiaastatel on vaja otsustavaid meetmeid kõnealuse suundumuse muutmiseks.

(13) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (13).

Üldine järeldus on, et eelarvepuudujääk kerkis 2008. aastal veidi üle 3 % SKPst ebapiisava edu tõttu soodsamate majandustingimuste valitsemise ajal ning seoses majandusolukorra halvenemisega eelkõige 2008. aasta viimases kvartalis. Tugeva majanduslangusega toimetulemiseks võttis valitsus kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu majanduse elavdamise riikliku kava, mis on sihipärane, ajutine ja õigeaegne. Kõnealune ajutine eelarvepoliitika lõdvendamine koos tugeva majanduslangusega põhjustaks valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 2009. aastal. Järgnevatel aastatel on programmiga ette nähtud riigi rahanduse tugevdamine piirangute kaudu, eelkõige 2010. aastal. Ohud on seotud eelkõige programmi märkimisväärselt optimistlike makromajanduslike prognoosidega ja praeguse ebakindla olukorraga, kuid need kajastavad ka kulutustega seotud eeskirjade mittesiduvat olemust. Seepärast võib hilisematel aastatel, kui majandus tugevneb, olla vaja edasisi jõupingutusi eelarve konsolideerimiseks. Juba vastuvõetud struktuurireformidega loodetakse aidata kaasa võimaliku majanduskasvu suurendamisele, parandada konkurentsivõimet ja jätkata eelarve konsolideerimist.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades soovitatakse Prantsusmaal:

i) rakendada 2009. aastaks kavandatud fiskaalmeetmeid, sealhulgas Euroopa majanduse elavdamise kava kohaseid stimuleerivaid meetmeid stabiilsuse ja kasvu pakti raames, järgides samal ajal eesmärki vältida riigi rahanduse olukorra edasist halvenemist;

ii) majandustegevuse prognoositavat elavnemist silmas pidades konsolideerida eelarve 2010. aastal ja kiirendada selle kohandamise tempot järgnevatel aastatel, et tagada eelarvepuudujäägi kiire vähendamine alla kontrollväärtuse, asudes selle abil vähendama võla suhet SKPsse;

iii) täitma tõhusalt kehtivaid kulutusi reguleerivaid eeskirju ja võtma täiendavaid meetmeid, et tagada valitsemissektori kulude vähendamise mitmeaastaste ambitsioonikate eesmärkide järgimine kõikide allsektorite poolt ning jätkata riikliku poliitika üldise läbivaatamise raames võetud meetmete rakendamist. Rakendada struktuurireformide programmi, eelkõige pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse osas.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2007 2008 2009 2010 2011 2012 SKP reaalkasv (muutuse %) SP dets 2008 2,2 1,0 0,2– 0,5 2,0 2,5 2,5 KOM jaan 2009 2,2 0,7 – 1,8 0,4 puudub puudub SP nov 2007 2– 2,5 2– 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 THHI inflatsioon (%) SP dets 2008 1,6 3,3 1,5 1 1 1 KOM jaan 2009 1,6 3,2 0,8 1,5 puudub puudub SP nov 2007 1,4 1,7 1,6 1,6 1,6 1,6 SKP lõhe (14) (% potentsiaalsest SKPst) SP dets 2008 0,4 – 0,6 – 1,8 – 1,6 – 1.1 – 0.4 KOM jaan 2009 (15) 1,8 1,0 – 1,7 – 2,3 puudub puudub SP nov 2007 – 0,8 – 0,8 – 0,6 – 0,5 – 0,3 0,0 Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) SP dets 2008 – 2,8 – 3,4 – 2,6 – 2,5 – 2,4 – 2,4 KOM jaan 2009 – 2,8 – 3,8 – 4,0 – 3,9 puudub puudub SP nov 2007 – 2,3 – 2,5 – 2,3 – 2,2 – 2,1 – 2,0 Valitsemissektori tulud (% SKPst) SP dets 2008 49,7 49,8 49,6 50,0 50,0 50,2 KOM jaan 2009 49,7 49,6 49,4 49,9 puudub puudub SP nov 2007 50,7 50,4 50,1 50,0 50,0 50,0 Valitsemissektori kulud (% SKPst) SP dets 2008 52,4 52,7 53,5 52,7 52,0 51,3 KOM jaan 2009 52,4 52,7 54,9 54,9 puudub puudub SP nov 2007 53,2 52,6 51,9 51,2 50,6 49,9 Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKPst) SP dets 2008 – 2,7 – 2,9 – 3,9 – 2,7 – 1,9 – 1,1 Rahandusministeeriumi andmed lisatakse hiljem – 2,7 – 3,2 – 4,4 – 3,1 – 2,3 – 1,5 KOM jaan 2009 – 2,7 – 3,2 – 5,4 – 5,0 puudub puudub SP nov 2007 – 2,4 – 2,3 – 1,7 – 1,2 – 0,6 0,0 Esmane tasakaal (% SKPst) SP dets 2008 0,1 0,0 – 1,1 0,1 0,9 1,7 KOM jaan 2009 0,1 – 0,3 – 2,6 – 2,1 puudub puudub SP nov 2007 0,2 0,5 0,9 1,4 2,0 2,5 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (14) (% SKPst) SP dets 2008 – 2,9 – 2,6 – 3,0 – 1,9 – 1,4 – 0,9 KOM jaan 2009 – 3,5 – 3,7 – 4,6 – 3,8 puudub puudub SP nov 2007 – 2,0 – 1,9 – 1,4 – 1,0 – 0,4 0,0 Struktuurne tasakaal (16) (% SKPst) SP dets 2008 – 2,9 – 2,6 – 3,0 – 1,9 – 1,4 – 0,9 KOM jaan 2009 – 3,6 – 3,8 – 4,6 – 3,8 puudub puudub SP nov 2007 – 2,0 – 1,9 – 1,4 – 1,0 – 0,4 0,0 Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) SP dets 2008 63,9 66,7 69,1 69,4 68,5 66,8 KOM jaan 2009 63,9 67,1 72,4 76,0 puudub puudub SP nov 2007 64,2 64,0 63,2 61,9 60,2 57,9 Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Hinnangus on eelkõige arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka muud selleks ajaks kättesaadavat teavet.

(3) Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt väheneb SKP 2009. aastal 1,8 % võrra; SKP kasv peaks seejärel taastuma 0,4 %-ni 2010. aastal, kuna tingimused finantssektoris ja usaldus paranevad ning ülemaailmne nõudlus taastub.

(4) Pidades silmas asutamislepingu kontrollväärtust, nagu on esitatud Prantsusmaa majandus-, tööstus- ja tööhõiveministri saadetud kirjas, koostas komisjon 18.veebruaril 2009. aastal asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohase aruande.

(5) Prantsusmaa majandus-, tööstus- ja tööhõiveministri 6. veebruaril saadetud kirja kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal hinnanguliselt 3,1 % SKPst.

(6) Strateegilisi investeerimisfonde kasutatakse osalemiseks ettevõtete kapitalis.

(7) Hinnang selle kohta, kas majanduses valitsevad head või halvad ajad, põhineb 2007. ja 2008. aasta positiivse SKP lõhe analüüsil (mis võiks tähendada head majandusolukorda), mida täiendatakse üldise majandushinnanguga, nagu tööhõive, eratarbimine, investeeringud või väline tasakaalustamatus, mis võib esialgseid järeldusi muuta. Selle põhjal valitsenuks Prantsusmaal 2007. aastal majanduse tõusuaeg ja 2008. aastal neutraalne olukord. Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt (vt tehniline hinnang) halvenes struktuurne tasakaal SKP suhtes 2007. aastal siiski 0,3 protsendipunkti võrra ja 2008. aastal 0,2 protsendipunkti võrra.

(8) Kui tervishoiukulutuste nominaalkasv ületab 2009. aasta sotsiaalkindlustuse rahastamise seadusega kehtestatud taseme rohkem kui 0,75 punkti võrra, käivitub hoiatusmenetlus.

(9) Hiljuti vastu võetud põhiseaduse artikli 34 lõikes 4 on sätestatud, et: „Riigi tegevuse eesmärgid määratakse kindlaks planeerimisseadustega. Riigi rahanduse mitmeaastased suunised määratakse kindlaks planeerimisseadustega. Need kuuluvad avaliku halduse bilansi tasakaalu eesmärkide hulka”.

(10) Sotsiaalkindlustusvõlgade tagasimaksmine on hõlmatud erifondiga (Caisse d'Amortissement de la Dette Sociale — sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond). 2005. aastal vastu võetud ja lõpuks 2008. aastal jõustunud uue seaduse kohaselt tuleb iga uus võlaülekanne fondi hüvitada uue tuluga, et mitte pikendada fondi kestust.

(11) Valitsus on seni esitanud komisjonile taotluse 21 miljardi EUR ulatuses ning komisjon on selle heaks kiitnud; võlakirju on emiteeritud 10,5 miljardit EUR ulatuses.

(12) Valitsus on seni esitanud komisjonile taotluse 265 miljardi EUR ulatuses ning komisjon on selle heaks kiitnud.

(13) Puuduvad prognoosid lühi- ja pikaajaliste intressimäärade kohta.

(14) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(15) Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 1,6 %, 1,4 %, 0.9 % ja 1,0 %.

(16) Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile on ühekordsed ja muud ajutised meetmed kogu hõlmatud perioodi (2007–2012) jooksul 0 % ning komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt 2007. aastal 0,1 % SKPst, 2008. aastal 0,1 %, mis kõik on puudujääki vähendavad; ning 2009. ja 2010. aastal 0 %.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.