ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7)

Artikli 8 järele lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 8a Füüsilise isiku suhtes kohaldatavad karistused Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 5a lõigetes 1 ja 3 ning artiklis 5b osutatud süütegude suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid kriminaalkaristusi. Artikkel 8b Juriidilise isiku vastutus 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et juriidilisi isikuid saab võtta vastutusele artikli 5a lõigetes 1 ja 3 ning artiklis 5b osutatud kuritegude eest, mille on nende kasuks toime pannud ükskõik milline iseseisvalt või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud füüsiline isik, kes on juriidilise isiku struktuuris juhtival kohal, mis põhineb järgmisel: a) õigus esindada juriidilist isikut või b) õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid või c) õigus teostada juriidilise isiku sisest kontrolli. 2. Lisaks tagavad liikmesriigid, et juriidilise isiku saab vastutusele võtta juhul, kui lõikes 1 osutatud füüsilise isiku teostatud puuduliku järelevalve või kontrolli tõttu on osutunud võimalikuks, et juriidilise isiku alluvuses olev füüsiline isik on juriidilise isiku kasuks pannud toime artikli 5a lõigetes 1 või 3 või artiklis 5b osutatud kuriteo. 3. Juriidilise isiku vastutus vastavalt lõigetele 1 ja 2 ei välista kriminaalmenetlust füüsiliste isikute suhtes, kes osalesid artikli 5a lõigetes 1 või 3 või artiklis 5b osutatud kuritegudes toimepanijate, neile kihutajate või kaasosalistena. Artikkel 8c Juriidilise isiku suhtes kohaldatavad karistused Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 8b kohaselt vastutusele võetud juriidilise isiku suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.”
(7)

Liikmesriigid peaksid muudetud direktiivi 87/372/EMÜ üle võtma kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Kuigi see iseenesest ei kohusta liikmesriike muutma kehtivaid kasutusõigusi ega alustama loamenetlust, peavad liikmesriigid täitma direktiivi 2002/20/EÜ nõudeid, kui sagedusala 900 MHz on selle direktiivi alusel kättesaadavaks tehtud. Seda tehes peaksid nad eelkõige kontrollima, kas käesoleva direktiivi rakendamine võiks moonutada konkurentsi asjaomastel mobiilsideturgudel. Kui nad leiavad, et see on nii, peaksid nad kaaluma, kas sagedusala 900 MHz kasutamise õiguse saanud operaatorite kasutusõiguste muutmine on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne, ning vajaduse korral kõnealused kasutusõigused läbi vaatama ja selliste moonutuste vältimiseks kõnealused õigused ümber jagama. Igale otsusele toimida sel viisil peaks eelnema avalik arutelu.
(1)

Pärast teadusliku uurimuse „Use of permanent hair dyes and bladder cancer risk” („Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki”) avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis praegu kannab nime tarbijaohutuse komitee, (2) järeldusele, et võimalik oht on muret tekitav. Tarbijaohutuse komitee soovitas komisjonil täiendavalt kontrollida kemikaalide kasutamist juuksevärvides.
(4)

SCCS selgitas komisjoni palvel, et arvamustes SCCNFP/0653/03 ja SCCP/0882/05 on märgitud, et nõuet võib laiendada muudele direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele ainult fluoroosi eest hoiatamiseks. Kuid direktiiviga 2007/53/EÜ kehtestatud viitamisnõudega direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele, arvas SCCS, et terminid „fluor” ja „fluoriid” on samaväärsed ja teineteisega asendatavad.
(5)

Vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 2 on komisjon kaks aastat enne kümneaastase tööprogrammi lõpuleviimist esitanud aruande programmi edusammude kohta. Selle aruande tulemuste põhjal eeldatakse, et märkimisväärset hulka toimeaineid ei jõuta 14. maiks 2010 läbi vaadata. Lisaks sellele on liikmesriikidel isegi nende toimeainete puhul, mille kohta on 14. maiks 2010 võetud vastu otsus kanda need direktiivis 98/8/EÜ esitatud positiivsesse nimekirja, vaja piisavalt aega, et võtta üle asjakohased õigusaktid ning et anda, tühistada või muuta asjaomaste toodete lube, täitmaks direktiivi 98/8/EÜ ühtlustatud sätteid. On tõsine oht, et üleminekuperioodi lõpus 14. mail 2010 siseriiklikke eeskirju enam ei kohaldata ja vastavaid ühtlustatud eeskirju pole veel vastu võetud. Seepärast peetakse vajalikuks pikendada kümneaastast tööprogrammi, et võimaldada kõigi hindamiseks esitatud toimeainete läbivaatamise lõpuleviimist.
5)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt: a) lõiget 1 muudetakse järgmiselt: i) punktid c ja d asendatakse järgmistega: „c) vajaduse korral raamatupidamise vahearuanne, mis ei ole koostatud varem kui ühinemislepingus näidatud kuupäevale eelneva kolmanda kuu esimese päeva seisuga, juhul kui viimane raamatupidamise aastaaruanne on koostatud majandusaasta kohta, mis lõppes enam kui kuus kuud enne nimetatud kuupäeva; d) vajaduse korral ühinevate äriühingute haldus- või juhtorganite koostatud, artiklis 9 ette nähtud aruanded;”; ii) lisatakse järgmine lõik: „Esimese lõigu punkti c kohaldamisel ei nõuta raamatupidamise vahearuannet, kui äriühing avaldab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 kohaselt poolaasta vahearuande ning teeb selle aktsionäridele kättesaadavaks vastavalt käesolevale lõikele. Lisaks võivad liikmesriigid ette näha, et raamatupidamise vahearuannet ei nõuta, kui kõigi ühinemises osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud on nii kokku leppinud.”; b) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik: „Juhul kui aktsionär on nõus, et äriühing edastab teabe elektrooniliselt, võib need ärakirjad saata elektronposti teel.”; c) lisatakse järgmine lõige: „4. Äriühing vabastatakse nõudest teha lõikes 1 osutatud dokumendid kättesaadavaks registrijärgses asukohas, kui ta teeb need kättesaadavaks oma veebisaidil ajavahemikuks, mis algab vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu üle otsustava üldkoosoleku kuupäeva ega lõpe enne üldkoosoleku lõppemist. Liikmesriigid ei kohalda kõnealuse vabastuse suhtes muid nõudeid ega piiranguid kui neid, mis on vajalikud veebisaidi turvalisuse ja dokumentide autentsuse tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed nimetatud eesmärkide saavutamisega. Lõiget 3 ei kohaldata, kui aktsionäridel on võimalik veebisaidilt alla laadida ja printida lõikes 1 osutatud dokumentide elektrooniline koopia kogu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul. Liikmesriigid võivad siiski ette näha, et äriühing teeb need dokumendid oma registrijärgses asukohas aktsionäridele tutvumiseks kättesaadavaks. Liikmesriigid võivad nõuda, et äriühingud säilitaksid teabe kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast üldkoosolekut oma veebisaidil. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks tagajärjed, mille toob kaasa veebisaidile juurdepääsu ajutine katkestus, mille on põhjustanud tehnilised või muud tegurid.”
2.1.

Liikumisruum on näidatud IV lisa joonisel 3 ning see on harilikult määratud traktori suhtes pikisuunalise vertikaalse baastasandiga, mis läbib punktis 2.3 kirjeldatud istme võrdluspunkti ja rooliratta keskme. Eelduseks on, et baastasand liigub löökide ajal istmega horisontaalselt, kuid jääb traktori põranda või ümbermineku kaitsekonstruktsiooni suhtes risti (juhul, kui see on elastselt monteeritud). Kui rooliratta asend on reguleeritav, peab see olema normaalses juhtimisasendis.
(6)

Pädevate asutuste ja sidusorganisatsioonide esitatud teabe kohaselt on mikroelementide ühendite funktsionaalsesse rühma kuuluvates söödalisandites, mille kasutamine on lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1831/2003, (3) märkimisväärses koguses arseeni. Selleks et kaitsta loomade ja inimeste tervist, on asjakohane kehtestada arseeni piirnormid nendes lisandites.
a)

sisaldab rakke või kudesid või koosneb rakkudest või kudedest, mida on olulisel määral töödeldud nii, et taotletava kasutusviisi jaoks olulised algsed bioloogilised omadused, füsioloogilised talitlused ja strukturaalsed omadused on muutunud või ravim, mis sisaldab rakke või kudesid või koosneb rakkudest või kudedest, mis ei ole ette nähtud retsipiendil sama põhifunktsiooni või -funktsioonide täitmiseks, mida need täitsid doonoril;
o)

Meetodi nr 15 järele lisatakse meetod nr 16: „MEETOD nr 16 MELAMIIN JA TEATAVAD MUUD KIUD (Kuuma sipelghappe meetod) 1. RAKENDUSALA Käesolev meetod on pärast mittekiuliste ainete eemaldamist kasutatav kahekomponentsete segude puhul, mille koostisse kuuluvad: 1. melamiin (48) ning 2. puuvill (5) ja aramiid (31). 2. PÕHIMÕTE Melamiin lahustatakse teada oleva kuivmassiga kiusegust välja 90-massiprotsendilise kuuma sipelghappega. Jääk kogutakse, pestakse, kuivatatakse ja kaalutakse; vajaduse korral korrigeeritud jäägi mass väljendatakse massiprotsendina segu kuivmassist. Teise komponendi protsent leitakse kaalutiste erinevuse põhjal. Märkus: järgige rangelt soovituslikku temperatuurivahemikku, sest melamiini lahustuvus sõltub väga tugevalt temperatuurist. 3. SEADMED JA REAGENDID (lisaks üldosas esitatutele) 3.1. Seadmed i) Lihvkorgiga kooniline kolb vähemalt 200 ml mahutavusega. ii) Loksutiga veevann või muu loksutav seade, kus kolbi hoitakse temperatuuril 90 ± 2 °C. 3.2. Reagendid i) Sipelghape (90-massiprotsendiline, suhteline tihedus 20 °C juures 1,204 g/ml). 890 ml 98–100-massiprotsendilist sipelghapet (suhteline tihedus 20 °C juures 1,220 g/ml) lahjendatakse veega 1 l-ni. Kuum sipelghape on tugeva söövitava toimega ja seda tuleb käidelda ettevaatlikult. ii) Ammoniaagi lahjendatud lahus: 80 ml kontsentreeritud ammoniaagilahust (suhteline tihedus 20 °C juures 0,880) lahjendatakse veega 1 l-ni. 4. KATSEMENETLUS Järgitakse üldosas kirjeldatud menetlust ja jätkatakse järgmiselt. Proov asetatakse vähemalt 200 ml mahutavusega lihvkorgiga kolbi ning lisatakse 100 ml sipelghapet proovi iga grammi kohta. Kolb suletakse korgiga ja loksutatakse, et proov märguks. Kolb jäetakse tunniks ajaks loksutiga veevanni temperatuurile 90 ± 2 °C ja loksutatakse tugevasti. Kolb lastakse jahtuda toatemperatuurini. Vedelik dekanteeritakse eelnevalt kaalutud filtertiiglisse. Kolvis sisalduvale jäägile lisatakse 50 ml sipelghapet, loksutatakse käsitsi ning kolvi sisu valatakse filtertiiglisse. Kolbi jäänud kiud uhutakse tiiglisse vähese koguse sipelghappega. Tiiglist eemaldatakse vedelik vaakumfiltreerimise teel ning jääki pestakse sipelghappe, kuuma vee, lahjendatud ammoniaagilahusega ja lõpuks külma veega; tiigel vaakumfiltreeritakse iga kord pärast vedeliku lisamist. Enne vaakumfiltreerimist tuleb oodata, kuni pesuvedelik on raskusjõu mõjul läbi filtri valgunud. Lõpuks tiigel vaakumfiltreeritakse, tiigel ja jääk kuivatatakse, jahutatakse ja kaalutakse. Märkus: temperatuuri tuleb täpselt kontrollida, sest melamiini lahustuvus sõltub suuresti temperatuurist. 5. TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on puuvilla ja aramiidi puhul 1,02. 6. TÄPSUS Käesoleva meetodiga homogeensetest tekstiilkiusegudest saadud tulemuste usalduspiirid ei ületa ± 2, kui usaldusnivoo on 95 %.”
(6)

Kehtiva menetluse (mille kohaselt peab komisjon otsustama, kas elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes vähendatud maksumäära kohaldamise tulemusena eksisteerib konkurentsimoonutuse oht) hiljutise rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele nõuetekohaselt teavet vähendatud maksumäärade kehtestamise kohta selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega.
(4)

Vaja on muuta direktiivi 94/35/EÜ lisa, et lubada neotaami kasutamist samades toiduainetes kui teisi intensiivseid magusaineid. Neotaamile tuleks anda uus E-number E 961. Selleks et lihtsustada selle uue magusaine kasutamist, on sätestatud, et käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid tooteid võib turustada direktiivi jõustumise kuupäevast alates.
(1)

Raudürdi (Lippia citriodora Kunth.) õli kasutamine kosmeetikatoodetes on praegu keelatud ja see aine on kantud direktiivi 76/768/EMÜ II lisas esitatud loetellu viitenumbri 450 all. See aine keelati kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee (edaspidi „SCCNFP”) poolt 2000. aasta mais esitatud arvamuse alusel. Kõnealune komitee asendati hiljem tarbekaupade teaduskomiteega (komisjoni otsus 2004/210/EÜ) (2) ja seejärel tarbijaohutuse komiteega (komisjoni otsus 2008/721/EÜ) (3). SCCNFP soovitas keelata raudürdi (Lippia citriodora Kunth.) eeterlike õlide ja nende derivaatide (nt tahke õli ja absoluutõli) kasutamise lõhnaingrediendina, sest need võivad põhjustada ülitundlikkust.
Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Juurdepääs numbritele ja teenustele

1. Liikmesriigid tagavad, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, ning välja arvatud juhtudel, kui abonent on ärilistel põhjustel otsustanud konkreetsetes geograafilistes piirkondades asuvate helistajate juurdepääsu piirata, et asjakohased riikide reguleerivad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et lõppkasutajatel on

a) juurdepääs ühenduses osutatavatele teenustele ja nad saavad neid kasutada, kasutades mittegeograafilisi numbreid, ja

b) juurdepääs kõigile ühenduses välja antud numbritele, olenemata operaatori kasutatavast tehnoloogiast ja seadmetest, sealhulgas liikmesriikide numeratsiooniplaani ETNSi numbritele ning rahvusvahelistele tasuta telefoninumbritele.

2. Liikmesriigid tagavad, et asjaomastel riigiasutustel on võimalik nõuda üldkasutatavaid sidevõrke pakkuvatelt ja/või üldkasutatavat elektroonilist sideteenust osutavatelt ettevõtjatelt, et nad tõkestaksid igal üksikul juhul juurdepääsu numbritele või teenustele, kui see on põhjendatud pettuse või väärkasutuse tõttu, ning nõuda, et kõnealustel juhtudel peataksid elektrooniliste sideteenuste osutajad asjaomase vastastikuse sidumise või muude teenuste müügi.”
lisatakse järgmised lõiked:

„3a. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 4 ja 5 kohaldamist, tegutsevad riigi reguleerivad asutused, kes vastutavad turu eelneva reguleerimise või ettevõtjatevaheliste vaidlusküsimuste lahendamise eest kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 20 ja 21, sõltumatult ning ei taotle ega täida ühegi teise organi juhiseid kõnealuste ülesannete täitmisel, mis on neile määratud ühenduse õigust rakendavate siseriiklike õigusnormidega. See ei välista siseriikliku riigiõiguse kohast järelevalvet. Riigi reguleeriva asutuse otsuseid võivad peatada või tühistada üksnes artikli 4 kohaselt asutatud edasikaebusi käsitlevad organid. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud riigi reguleeriva asutuse juhti või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmeid, või nende asetäitjaid saab ametist vabastada üksnes juhul, kui nad ei vasta enam tingimustele, mis on nende ametiülesannete täitmiseks eelnevalt siseriiklikus õiguses sätestatud. Asjaomase riigi reguleeriva asutuse juhi või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmete ametist vabastamise otsus tuleb ametist vabastamise ajal avalikustada. Riigi reguleeriva asutuse ametist vabastatud juhile või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmetele esitatakse vabastamise põhjused ning neil on õigus nõuda nende avaldamist, juhul kui avaldamist muidu ei toimuks, mille puhul nimetatud põhjused avaldatakse.

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud riigi reguleerivatel asutustel on eraldi aastaeelarve. Kõnealune eelarve avalikustatakse. Liikmesriigid tagavad samuti, et riigi reguleerivatel asutustel on piisavad rahalised ja inimressursid, mis võimaldavad neil aktiivselt osaleda elektroonilise side sektori Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) (18) töös ja sellele kaasa aidata.

3b. Liikmesriigid tagavad, et asjaomased riigi reguleerivad asutused toetavad aktiivselt BERECi eesmärke reguleerimise koordineeritumaks ja ühtsemaks muutmisel.

3c. Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused järgivad siseriiklikke turgusid käsitlevate otsuste vastuvõtmisel täiel määral BERECi vastu võetud arvamusi ja ühiseid seisukohti.
(9)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.
3.1.

tootjatehase tähis peab olema kantud tootjasildile. See peab olema numbriraudadega löödud või perforeeritud šassii või raami kergesti juurdepääsetavale kohale sõiduki paremal poolel nii, et see ei kustuks ega kahjustuks; 3.1.1. tootjatehase tähis peab koosnema kolmest osast järgmiselt: 3.1.1.1. esimene osa koosneb sõiduki tootjale antud koodist, mis võimaldab tootja identifitseerida. Kood koosneb kolmest tähemärgist (tähed või numbrid), mille määravad tootja registrijärgse asukohariigi pädevad asutused kokkuleppel Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) volitusel tegutseva rahvusvahelise asutusega. Esimene tähemärk tähistab geograafilist piirkonda, teine geograafilises piirkonnas asuvat riiki ning kolmas tähemärk konkreetset tootjat. Kui tootja valmistab alla 500 sõiduki aastas, siis on kolmas tähemärk alati „9”. Kõnealuse tootja identifitseerimiseks määrab eespool nimetatud pädev asutus kindlaks ka kolmanda osa kolmanda, neljanda ja viienda tähemärgi; 3.1.1.2. teine osa koosneb kuuest tähemärgist (tähed ja numbrid), mis tähistavad sõiduki üldisi omadusi (tüüp, variant ja mopeedide puhul versioon); igale omadusele võib vastata mitu tähemärki. Kui tootja ei kasuta ühte või mitut kõnealustest tähemärkidest, siis tuleb kasutamata kohad täita tootja valitud tähtede või numbritega; 3.1.1.3. kolmas, kaheksast tähemärgist koosnev osa, mille neli viimast kohta on numbrid, peab koos kahe ülejäänud osaga võimaldama konkreetse sõiduki täpselt identifitseerida. Igale kasutamata kohale tuleb kaheksa tähemärgi saamiseks märkida 0; 3.1.2. valmistajatehase tähis peab alati kui võimalik olema paigutatud ühele reale. Iga rea alguses ja lõpus peab olema märk, mis ei ole ei araabia number ega ladina suurtäht ning mida ei saa nendega segi ajada. Erandina võib see tehnilistel põhjustel paikneda ka kahel real. Kuid sellisel juhul ei tohi üheski kolmest osast olla tühikuid ning iga rea alguses ja lõpus peab olema märk, mis ei ole ei araabia number ega ladina suurtäht ning mida ei saa nendega segi ajada. Kõnealuse märgi võib asetada ka kolme ühel real paikneva osa vahele (punkt 3.1.1). Tähemärkide vahel ei tohi olla tühikuid.
(2)

Laboratoorsed uuringud, mida tuleb teha direktiivi 2000/29/EÜ raames, on väga tehnilist laadi ja hõlmavad eri teadusvaldkondi. Kõnealuste uuringute jaoks on vaja palju erinevaid ja kulukaid tehnilisi vahendeid ning kõrgelt kvalifitseeritud laboritöötajaid, kes on suutelised kohanema diagnostikameetodite kiire arenguga. Uuringute arv, mida tuleb teha, on viimaste aastatega kasvanud. Seetõttu on muutunud üha raskemaks leida juriidilisi isikuid, kes vastavad kõikidele vajalikele nõuetele.
(4)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et tsüflufenamiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võib lugeda üldiselt vastavateks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes. Seega on asjakohane lisada tsüflufenamiid direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.
(2)

Referentliikmesriik on saanud täiendavat teavet hüdrolüüsitud valkude kohta. On selgunud, et hüdrolüüsitud valke võib saada paljudest erinevatest orgaanilistest ühenditest. Seetõttu on asjakohane osutada üldnimetusele ja puhtusele viisil, nagu need esinevad hüdrolüüsitud valke käsitlevas hindamisaruandes.
(7)

Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et turustuslubade väljaandmisel puidukonservandina kasutatavatele tolüülfluaniidi sisaldavatele toodetele rakendataks selliseid riskivähendamismeetmeid, millega tagatakse riskide vähendamine vastuvõetava tasemeni vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 5 ja VI lisale. Eelkõige on asjakohane nõuda, et tööstuslikuks või erialaseks kasutuseks ette nähtud toodete kasutamisel tuleks kasutada sobivaid isikukaitsevahendeid, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et ohtu tööstuslikule või erialasele kasutajale on võimalik vähendada muude vahendite abil. Tuleks võtta asjakohased meetmed mulla ja veekeskkonna kaitseks, kuna hindamisel on tehtud kindlaks lubamatult suur risk nendele keskkonnaosadele. Seepärast tuleks anda juhised selle kohta, et töödeldud puit tuleb vahetult pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või mitteläbilaskval kõval pinnal, ning et kõik kaod tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
(5)

Uuringud näitavad, et flokumafeeni sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht loomadele, kelle hävitamist ei taotleta. Samas peetakse flokumafeeni praegusel ajal väga oluliseks rahva tervise ja hügieeni tagamise vahendiks. Seega on asjakohane kanda flokumafeen I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik flokumafeeni sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina turustamiseks lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.
6.4.

„Reguleeritud raudteeületuskoht” – raudteeületuskoht, kus raudteeületuskoha kasutajad on kaitstud või neid on hoiatatud läheneva rongi eest nii, et seadmed aktiveeruvad siis, kui kasutajatel on ohtlik raudteeületuskohta ületada. — Füüsiliste seadmete kasutamisega tagatav turvang: — pool- või täistõkkepuud; — raudteeväravad. — Raudteeületuskohta kinnistatud seadmete abil antav hoiatus: — nähtavad seadmed: tuled; — kuuldavad seadmed: kellad, sireenid, signaalid jne; — füüsilised seadmed, nt künniste põhjustatav vibratsioon. Reguleeritud raudteeületuskohti klassifitseeritakse järgmiselt: 1) „reguleeritud raudteeületuskoht koos automaatse turvangu ja/või hoiatusega kasutaja poolel” – raudteeületuskoht, kus lähenev rong aktiveerib turvangu ja/või hoiatuse raudteeületuskohas. Sellised raudteeületuskohad klassifitseeritakse järgmiselt: i) automaatne hoiatus kasutaja poolel; ii) automaatne turvang kasutaja poolel; iii) automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel; iv) automaatne turvang ja hoiatus kasutaja poolel ning raudteeäärne turvang. „Raudteeäärne turvang” – signaal või muu rongi turvangusüsteem, mis lubab rongil sõitu jätkata üksnes siis, kui raudteeületuskohas on turvanguseadmed kasutaja poolel aktiveeritud ning raudteeületuskoht ei ole hõivatud; viimane tehakse kindlaks jälgimise ja/või takistuse tuvastamise abil; 2) „raudteeületuskoht koos manuaalse turvangu ja/või hoiatusega raudteeületuskoha/kasutaja poolel” – raudteeületuskoht, kus turvang ja/või hoiatus aktiveeritakse manuaalselt ning puudub signaaliga blokeering, mis üksnes siis näitaks rongile, et ta võib liikumist jätkata, kui raudteeületuskoha turvang ja/või hoiatus on aktiveeritud. Sellised raudteeületuskohad klassifitseeritakse järgmiselt: v) manuaalne hoiatus kasutaja poolel; vi) manuaalne turvang kasutaja poolel; vii) manuaalne turvang ja hoiatus kasutaja poolel.