NÕUKOGU SOOVITUS,  
12. juuli 2022,  
milles käsitletakse Rumeenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus 
Rumeenia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta  
(2022/C 334/23)  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,  
võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika 
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (  1 ) eriti selle artikli 9 lõiget 2,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku 
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (  2 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1,  
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,  
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,  
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,  
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,  
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,  
võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust  
ning arvestades järgmist:  
(1)  19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (  3 ) millega loodi taaste- ja 
vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluvii ­
miseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige 
rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades 
samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi 
rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 
2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavus ­
rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.  
(2)  24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspolii ­
tika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjas ­
tatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu 
ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu 
analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 
alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb 
põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande 
kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu 
võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.ET  C 334/190 Euroopa Liidu T eataja 1.9.2022  
( 1 ) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.  
( 2 ) ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.  
( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu 
(ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).
 (3)  Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja 
majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, 
toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti 
eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti 
ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate 
inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud 
liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (  4 ) 
esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (  5 ) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus 
viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Rumee ­
niale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust 
ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakor ­
raline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.  
(4)  Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. 
aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu 
rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja 
vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, 
kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid 
soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased 
ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 
2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajako ­
hastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.  
(5)  Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 
2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma 
seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda 
majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala 
majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja 
majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade 
tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohalda ­
misaja pikendamine 2023. aastani.  
(6)  2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eel ­
arvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada 
poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt 
näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles 
samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta 
eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta 
võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- 
ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma 
poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpa ­
ketis.ET  1.9.2022 Euroopa Liidu T eataja C 334/191  
( 4 ) Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise 
sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4. 3.2022, 
lk 1).  
( 5 ) Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massi lise 
sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle ta ga ­
järgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).
 (7)  Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, 
suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat 
inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid 
rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et 
leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete 
abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa 
Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liik ­
mesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas 
neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.  
(8)  31. mail 2021 esitas Rumeenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku 
taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava 
asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 
3. novembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu 
heakskiitmise kohta (  6 ). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt 
määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendus ­
otsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte 
ei ole tagasi pööratud.  
(9)  12. mail 2022 esitas Rumeenia oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2022 oma 2022. aasta lähenemis ­
programmi, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste 
dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. 
aasta riiklik reformikava ka Rumeenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakenda ­
misel tehtud edusammude kohta.  
(10)  23. mail 2022 avaldas komisjon Rumeenia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rumeenia edusamme 
nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning 
tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Rumeenia on taaste- ja vastupidavuskava 
rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja 
vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas 
nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Rumeenia edusamme Euroopa 
sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide 
ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.  
(11)  Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rumeenia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle 
tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Rumeenias on makromajanduslik tasakaalustamatus. 
Eeskätt puudutab haavatavus maksebilanssi, mis on seotud valitsemissektori suure eelarvepuudujäägiga, ja konku ­
rentsivõime küsimusi, mis on taas esile kerkimas.  
(12)  Eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu 2019. aastal võttis nõukogu 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 
2020/509 (  7 ) ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias. Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu ka 
soovituse (  8 ) Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2022. aastaks. 
Võttes arvesse majandustegevuse järsku vähenemist seoses COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud vajadust sellele 
järele, et eelarvepoliitika toetataks majanduse taastumist 2021. ja 2022. aastal, esitas nõukogu 18. juunil 2021 
Rumeeniale uue soovituse (  9 ) kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2024. aastaks. Rumeenia peaks 
saavutama valitsemissektori eelarve puudujäägi peamise eesmärgi 8,0 % SKPst 2021. aastal, 6,2 % SKPst 2022. 
aastal, 4,4 % SKPst 2023. aastal ja 2,9 % SKPst 2024. aastal, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude 
nominaalsele kasvumäärale 3,4 % 2021. aastal, 1,3 % 2022. aastal, 0,9 % 2023. aastal ja 0,0 % 2024. aastal. See 
vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,7 % SKPst 2021. aastal, 1,8 % SKPst 2022. aastal, 1,7 % SKPst 
2023. aastal ja 1,5 % SKPst 2024. aastal. Menetlus on olnud peatatud alates 2021. aasta sügisest pärast seda, kui 
komisjon hindas tegelikke meetmeid.ET  C 334/192 Euroopa Liidu T eataja 1.9.2022  
( 6 ) ST 12319/21; ST 12319/21 ADD1.  
( 7 ) Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta otsus (EL) 2020/509 ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias (ELT L 110, 8.4.202 0, 
lk 58).  
( 8 ) Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta soovitus Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks (ELT C 116, 
8.4.2020, lk 1).  
( 9 ) Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta 
(ELT C 304, 29.7.2021, lk 107).
 (13)  Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli Rumeenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 7,1 % SKPst ning 
valitsemissektori võlg suurenes 47,2 %-lt SKPst 2020. aastal 48,8 %-le SKPst 2021. aastal. See on kooskõlas 
nõukogu soovitatud 2021. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgiga. 2021. aasta puhul on struktuurse 
eelarvepositsiooni kohandus 1,5 protsendipunkti SKPst, mis ületab soovitatud 0,7 protsendipunkti.  
(14)  2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal 
realistlik ja seejärel soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,9 % ja 2023. aastal 
4,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,6 % ja 
2023. aastal 3,6 %. Erinevused tulenevad peamiselt kõrgest inflatsioonist, mis mõjutab kodumajapidamiste ostu ­
jõudu, rahvusvahelisest keskkonnast tuleneva usalduse võimaliku edasise halvenemise mõjust tarbimisele ja inves ­
teeringutele ning netoekspordi negatiivsest mõjust, kuna energiatoodete hinnatõus eeldatavasti jätkub. Valitsus 
prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 
2022. aastal 6,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 4,4 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peami ­
selt nominaalse SKP suurt kasvu, maksude kogumise tõhususe eeldatavat suurenemist, enamiku avaliku sektori 
palkade külmutamist ning kava hoida kaupadele ja teenustele, sotsiaalabile ja muudele sotsiaalsiiretele tehtavate 
kulutuste kasv alla nominaalse SKP kasvumäära. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori 
võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 49,4 %ni ja 2023. aastal 49,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate 
poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk 
on 2022. aastal 7,5 % SKPst ja 2023. aastal 6,3 % SKPst. See on 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud 
eelarvepuudujäägist suurem ja peamiselt tingitud suurematest eeldatavatest sotsiaal- ja intressikuludest, energiahin ­
dade tõusuga toimetulekuks võetavate meetmete suuremast hinnangulisest netomõjust, ettevaatlikumast eeldusest 
oodatava maksutulu kohta ning sellest, et 2022. aasta lähenemisprogrammis puuduvad kulude poolel konkreetsed 
konsolideerimismeetmed. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 
suurem – 2022. aastal 50,9 % ja 2023. aastal 52,6 %. Erinevus tuleneb peamiselt suuremast prognoositud 
puudujäägist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) 
potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud 
taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Rumeenia potentsiaalset majanduskasvu.  
(15)  2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et 
ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 1,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %- 
le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja 
sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 
2022. aastal 0,7 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (  10 ). Need meetmed hõlmavad peamiselt jae- ja hulgihindade 
ülempiire kulude poolel ning energiatootjate lisakasumi maksustamist tulude poolel. Muud meetmed hõlmavad 
hüvituskavasid kodumajapidamiste ja VKEde energia- ja gaasiarvete jaoks ning energiatoetusi haavatavatele tarbi ­
jatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse 
mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige kodumajapidamistele üldise energiahinnalae 
kehtestamine ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele 
ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 
2023. aastal 0,1 % SKPst, (  11 ) ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,5 protsendipunkti SKPst).  
(16)  Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2022. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 
nõukogu soovitatud eesmärki 1,3 protsendipunkti SKPst ning struktuurse eelarvepositsiooni kohanduseks prognoo ­
sitakse 2022. aastal – 0,2 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,8 protsendipunktiga SKPst. See nõuab 
hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 
esmaste kulude netokasv (korrigeeritud ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmete puhul tulude poolel) olema 
2022. aastal 9,6 %, mis on soovitatud 1,3 %st suurem. 2022. aastaks prognoositud kogukulude kasv tuleneb 
peamiselt sotsiaalkulude suurenemisest, mis on tingitud pensionide indekseerimisest, eelarvesse kavandatud sotsiaal ­
meetmetest ning energiahindadele ülempiiri määramise meetmete (v.a tulumeetmed) ja Ukrainast põgenevateET  1.9.2022 Euroopa Liidu T eataja C 334/193  
( 10 ) Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja  kulusid 
ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.  
( 11 ) Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograa filine 
jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud i sikute 
tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud 
komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahali si 
hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.
 isikute vooga toimetulemise meetmete eelarvekuludest. Oma osa on väiksemal määral ka vahetarbimise kulude 
kasvul, mis on peamiselt tingitud kõrgest oodatavast tarbijahinnainflatsioonist. Netokulude kasvu kõrvalekalle 
nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusest liigub samas suunas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohandamise 
kõrvalekalle, kuigi suuremas ulatuses (netokulude kasvu korral 2,7 protsendipunkti SKPst, struktuurse eelarvepo ­
sitsiooni puhul 2,0 protsendipunkti SKPst). Seda erinevust võib osaliselt selgitada komisjoni 2022. aasta kevad ­
prognoosis 2022. aastaks prognoositud suurema tulude ja SKP suhtega kui see, mida prognoositi komisjoni 2021. 
aasta kevadprognoosis (+ 0,9 protsendipunkti SKPst), mis parandab struktuurset eelarvepositsiooni, kuid ei mõjuta 
kulude kasvu eesmärki. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et valitseb oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 
2021. aasta soovituses kehtestatud 2022. aasta eelarve-eesmärke.  
(17)  Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2023. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 
nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitatud eesmärki 1,9 protsendipunkti SKPst ning struktuurse eelarve ­
positsiooni kohanduseks prognoositakse 2022. aastal 0,0 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,7 protsen ­
dipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2022. aasta 
kevadprognoosi kohaselt peaks esmaste kulude netokasv (korrigeeritud ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmete 
puhul tulude poolel) olema 2023. aastal 1,7 %, mis on soovitatud 0,9 %st suurem eesmärkide saavutamiseks 
vajalike konkreetsete meetmete puudumise tõttu. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et valitseb oht, et Rumeenia 
ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses kehtestatud 2023. aasta eelarve-eesmärke. Võttes arvesse ohtu, et 
2022. ja 2023. aastal ei saavutata soovitatud eelarve-eesmärke, näivad täiendavad eelarvemeetmed olevat asjako ­
hased, et järgida kohandamiskava ja kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2024. aastaks.  
(18)  2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,95 %- 
le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. 
aastal alla 3 % SKPst. Eelarve konsolideerimine on kavandatud peamiselt eelarve kulude poolele. Kavandatud 
konsolideerimismeetmete kohta ei ole siiski teavet esitatud. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valit ­
semissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks stabiliseeruma, vähenedes 2024. aastal 49,4 %ni ja 2025. aastal 
48,9 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.  
(19)  Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 
sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille 
rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja 
sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõ ­
histes soovitustes, mille nõukogu esitas Rumeeniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka 
riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitletakse 
taaste- ja vastupidavuskavas maksuhalduse täielikku digitaliseerimist ja ülemääraste maksusoodustuste järkjärgulist 
kaotamist, et parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkusuutlikkust. Taaste- ja vastupidavuskava aitab samuti 
tagada riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja õiglust. Tervishoiureformid, millega kaasnevad investeeringud 
digitaliseerimisse, peaksid parandama tervishoiuteenuste kättesaadavust, kulutõhusust ja säilenõtkust. Tõenditel 
põhinev otsuste tegemine, pikaajaline planeerimine ja avalikud konsultatsioonid ning riigihankeprotsessi paranda ­
miseks võetavad meetmed peaksid aitama parandada avaliku halduse kvaliteeti ja tõhusust, mis parandab liidu 
vahendite kasutuselevõtmist. Suurendades kohtusüsteemi sõltumatust ja tõhusust, parandades õiguskaitse kättesaa ­
davust ning tõhustades korruptsioonivastast võitlust, on taaste- ja vastupidavuskava eesmärk käsitleda peamisi 
küsimusi, mis on seotud õigusriigi põhimõtte järgimisega Rumeenias kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjaomase 
kohtupraktikaga, võttes arvesse koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes esitatud soovitusi, riikide korruptsioonivastase 
ühenduse (GRECO) aruandeid, Veneetsia komisjoni arvamusi ja õigusriigi olukorda käsitlevaid aruandeid. Peamiste 
reformidega, mis puudutavad miinimumpalga kehtestamist ja miinimumsissetulekut, riigi osalusega ettevõtete 
juhtimise tugevdamist ja sotsiaaldialoogi, käsitletakse ka pikaajalisi riigipõhiseid soovitusi.  
Taaste- ja vastupidavuskavaga luuakse ka ühtne, kaasav ja kvaliteetne väikelaste haridus- ja hooldussüsteem, millega 
kaasnevad investeeringud lastehoidu. Samuti edendatakse taaste- ja vastupidavuskavaga investeeringuid kestlikkusse 
ja digitaliseerimisse ning toetatakse teadus- ja arendustegevust. Peamised reformid ja investeeringud CO  2 heite 
vähendamiseks, valitsuse pilve loomiseks ja elektroonilise isikutunnistuse kasutuselevõtuks aitavad toetada rohe- 
ja digipööret.ET  C 334/194 Euroopa Liidu T eataja 1.9.2022
 
(20)  Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digi ­
pöörde valdkonnas. Rumeenia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupida ­
vuskava kogueraldisest 41 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. 
Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Rumeenial 
COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude 
asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise 
majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava 
eest.  
(21)  Rumeenia esitas 14. aprillil 2022 ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusega (EL) 2021/1060 (  12 ) ette nähtud partnerluslepingu kohta ning 6. mail 2022 oma esimese programmi 
kohta. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Rumeenia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi 
ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondi ­
dest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal 
nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust 
täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakenda ­
mine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret 
ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.  
(22)  Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ette ­
panekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast 
fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, 
investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist 
sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.  
(23)  2020. aasta andmete (  13 ) kohaselt põhineb Rumeenia energiaallikate jaotus tugevalt fossiilkütustel; nafta ja gaas 
moodustavad mõlemad umbes 30 %, samas kui süsi moodustab omakorda 10 %. Rumeenia ise toodab umbes 
80 % tarbitavast gaasist, samas kui ülejäänu on pärit Venemaalt (ELis tervikuna moodustab tarbitavast gaasist 
enamiku import ja keskmiselt 44 % imporditakse Venemaalt). Toornafta puhul moodustab import Venemaalt 
32 % koguimpordist, võrreldes liidu keskmisega, mis on 26 %. Rumeenia on võtnud kohustuse lõpetada 2032. aas ­
taks järk-järgult kivisöe kasutamine. Selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks hõlmavad Rumeenia taaste- ja 
vastupidavuskava ning muud liidu fondid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (  14 ) 
loodud moderniseerimisfond, märkimisväärseid investeeringuid CO  2 heite vähendamisse uue taastuvenergia toot ­
misvõimsuse rajamise kaudu. Roheüleminek ja suur prognoositav energiatarbimise kasv nõuavad aga energiavõr ­
kude märkimisväärset ajakohastamist ja rohelise taristu kiiremat kasutuselevõttu. See nõuab paremat õigusraa ­
mistikku ja suuremaid investeeringuid, samuti tarbijate mõjuvõimu suurendamist, et võimaldada neil kas indivi ­
duaalselt või kollektiivselt energiakogukondade kaudu aktiivselt elektriturul osaleda. Kiiremad investeeringud taris ­
tusse, näiteks salvestamisse, samuti gaasi- ja elektrivõrkude naaberriikide võrkudega ühendamisse võivad parandada 
energiavarustuse mitmekesistamist, suurendada turu stabiilsust ja võimet piirkondlike erinevustega kohaneda. Seda 
tuleb vaadelda seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ja impordisõltuvuse vähendamisega, kuna energiasüsteem 
sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest. Lisaks pakuvad Mustal merel avastatud avamere gaasiväljad Rumee ­
niale olulist võimalust suurendada veelgi oma energiasõltumatust ja aidata naaberliikmesriikidel märkimisväärselt 
vähendada oma sõltuvust Venemaa maagaasi impordist.ET  1.9.2022 Euroopa Liidu T eataja C 334/195  
( 12 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaal ­
arengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesivilje ­
lusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitik a rahastu 
suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).  
( 13 ) Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 
liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Rumeenia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineer itud 
naftatooteid.  
( 14 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud  
heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).
 Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada 
nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Samal ajal nähakse Rumeenia 
taaste- ja vastupidavuskavas ette 3 miljardit eurot avaliku ja erasektori elamute ning tööstussektori energiatõhususe 
meetmeteks. Esimesest renoveerimislainest kaugemale minek on vajalik energiatarbimise ja fossiilkütustest sõltuvuse 
vähendamiseks, kuna taaste- ja vastupidavuskava eesmärk ei hõlma kogu hoonefondi. Rumeenia peab hoonete 
renoveerimise kiirendamiseks poliitikaraamistikku veelgi täiustama. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks 
tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.  
(24)  Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimis ­
väärseid ümberkorralduskulusid, saab Rumeenia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehha ­
nismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab 
Rumeenia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (  15 ) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, 
et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.  
(25)  Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 
2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu 
soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 3. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitika meetmed aitavad muu hulgas 
vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud suure ja püsiva jooksevkonto puudujäägiga, sest eelarve parem 
tasakaal aitab tervikuna vähendada Rumeenia majanduse suurt vajadust välisrahastamise järele. Soovituses 2 
osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas käsitleda konkurentsivõimega seotud haavatavust. Soovituses 3 
osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas pikas perspektiivis tulla toime maksebilansiga seotud haavatavusega,  
SOOVITAB  Rumeenial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.  
1. Järgida eelarvepoliitikat kooskõlas nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusega Rumeenia valitsemissektori ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.  
2. Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 3. novembri 2021. aasta rakendusotsuses 
esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuu ­
luvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.  
3. Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Hõlbustada säästva energiatootmise edasist laiendamist, kiirendades taas ­
tuvate energiaallikate arendamist, ajakohastades energiavõrke ja suurendades ühendusi naaberliikmesriikidega. Tõsta 
renoveerimise kiirust ja seada sellele kõrgemaid eesmärke, et suurendada hoonete energiatõhusust.  
Brüssel, 12. juuli 2022  
Nõukogu nimel  
eesistuja  
Z. STANJURAET  C 334/196 Euroopa Liidu T eataja 1.9.2022  
( 15 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).