Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/24/EÜ, 17. juuni 1997, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta



Euroopa Liidu Teataja L 226 , 18/08/1997 Lk 0001 - 0454

CS.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

ET.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

HU.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

LT.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

LV.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

MT.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

PL.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

SK.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487

SL.ES Peatükk 07 Köide 003 Lk 34 - 487



Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/24/EÜ, 17. juuni 1997, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2] tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 189b [3] sätestatud menetlusele ja lepituskomitee poolt 4. veebruaril 1997. aastal heakskiidetud ühistekstile, ning arvestades et: (1) on vaja võtta meetmeid siseturu tõrgeteta toimimiseks; (2) igas liikmesriigis peavad kahe- või kolmerattalised mootorsõidukid oma käesolevas direktiivis reguleeritavate osade ja omaduste suhtes vastama teatud kohustuslikele tehnilistele nõuetele, mis on eri liikmesriikides erinevad; niisuguste erinevuste tõttu tekivad takistused ühenduse piires toimuvaks kaubavahetuseks; nimetatud siseturu toimimise takistused on võimalik kõrvaldada, kui kõik liikmesriigid kehtestavad oma siseriiklike eeskirjade asemel ühtsed nõuded; (3) kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite osi ja omadusi käsitlevate harmoneeritud nõuete koostamine on vajalik nõukogu 30. juuni 1992 aasta direktiiviga 92/61/EMÜ reguleeritava tüübikinnituse ja osa tüübikinnituse menetluse võimaldamiseks eelmainitud sõidukite [4] kõigi tüüpide suhtes; (4) kolmandate riikide turule pääsemise võimaldamiseks on vajalik käesoleva direktiivi lisa peatükkide 1 (rehvid), 2 (valgustus- ja valgussignaalseadmed), 4 (tahavaatepeeglid) ja 11 (turvavööd) nõuded muuta võrdväärseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 30, 54, 64 ja 75, mis käsitlevad rehve, eeskirjade 3, 19, 20, 37, 38, 50, 56, 57, 72 ja 82, mis käsitlevad valgustus- ja valgussignaalseadmeid, eeskirja 81, mis käsitleb tahavaatepeegleid, ja eeskirja 16, mis käsitleb turvavöösid, nõuetega; (5) keskkonnakaitse tagamiseks, eriti õhusaaste ja mürareostuse ärahoidmise tagamiseks on vaja järgida keskkonna seisundi pideva parendamise eesmärki; selleks tuleb kehtestada saasteainete taseme ja mürataseme piirväärtused, tagades nende võimalikult kiire kohaldamise; piirväärtuste edasise alandamise ja katsemenetluse muutmise otsuse võib vastu võtta ainult olemasoleva või võimaliku tehnoloogilise potentsiaali uuringu ja tundmaõppimise ning vastava hinna/majandusefekti suhte analüüsi põhjal, võimaldamaks niisuguste sõidukite tööstuslikku tootmist, mis on võimelised vastama nimetatud rangematele piirväärtustele; Euroopa Parlament ja nõukogu peavad piirväärtuste edasise alandamise otsuse vastu võtma vähemalt kolm aastat enne nimetatud piirväärtuste jõustumist, mis võimaldab tööstusel võtta ettenähtud tähtajaks vajalikke meetmeid oma toodangu vastavusse viimiseks ühenduse uute normidega; Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus põhineb komisjoni poolt õigeaegselt esitatud ettepanekutel; (6) järgides direktiivi 92/61/EMÜ sätteid, ei tohi käesoleva direktiiviga reguleeritavaid sõidukite osi ja vastavate omadustega tooteid liikmesriikide turule viia ega seal müüa enne, kui need vastavad käesoleva direktiivi sätetele; liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks; (7) liikmesriikidel peaks olema võimalik maksusoodustuste tagamise teel soodustada niisuguste sõidukite turustamist, mis juba eelnevalt vastavad saasteainete heitkoguste ja müraheitmete piiramiseks ühenduse tasemel vastuvõetud nõuetele; (8) sõidukitel ja eraldi seadmestikul nõuab elektromagnetilisest kiirgusest tingitud häiretele vastupanuvõime mõõtmine elektromagnetilist ühilduvust (peatükk 8) käsitlevate sätete järgimiseks kompleksseid ja kulukaid seadmeid; nimetatud seadmete liikmesriikides kasutuselevõtu võimaldamiseks tuleb kehtestada normid, mis lubavad nimetatud mõõtmismeetodite rakendamist edasi lükata kolme aasta võrra käesoleva direktiivi jõustumisest; (9) asjaomase sektori ulatuse ja mõju tõttu on käesoleva direktiiviga sätestatud meetmed vajalikud või isegi vältimatud püstitatud eesmärgi, nimelt ühenduses kasutatavate sõidukite tüübikinnituse saamise, täitmiseks; liikmesriigid üksi ei suuda neid eesmärke nõuetekohaselt saavutada; (10) tehniline areng nõuab käesoleva direktiivi lisades sätestatud tehniliste nõuete kiiret kohandamist; menetluse lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tuleks see töö, välja arvatud saasteainete ja mürataseme piirväärtuste suhtes, ülesandeks anda komisjonile; kõikidel juhtudel, kui Euroopa Parlament ja nõukogu annavad komisjonile volitused rakendada kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite sektoris sätestatud eeskirju, on vaja kehtestada komitees peetavate komisjoni ja liikmesriikide eelnevate konsultatsioonide kord; (11) ohutus- või keskkonnanõuded kehtestavad teatavat tüüpi kahe- või kolmerattaliste sõidukite ümberehitusele piirangud; kui need piirangud ei kujune takistuseks omaniku poolt teostataval teenindusel ja hooldusel, peavad nimetatud piirangud rangelt piirduma ümberehitustega, mis oluliselt muudavad sõiduki tehnilisi andmeid ning saasteainete heitkoguseid ja müraheitmeid; (12) kuni sõidukid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, ei tohi ükski liikmesriik keelduda nende sõidukite registreerimisest või kasutamise lubamisest; käesoleva direktiivi nõuete eesmärgiks ei peaks olema kohustada oma eeskirju muutma liikmesriike, kelle territooriumil ei ole kahe- või kolmerattalistel mootorsõidukitel lubatud vedada haagist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolevat direktiivi ja selle lisa kohaldatakse: - rehvidele, - valgustus- ja valgussignaalseadmetele, - väljaulatuvatele osadele, - tahavaatepeeglitele, - õhusaaste vähendamise meetmetele, - kütusepaakidele, - lubamatu ümberehituse ärahoidmise meetmetele, - elektromagnetilisele ühilduvusele, - lubatud müratasemele ja väljalaskesüsteemidele, - haakeseadmetele ja lisaseadistele, - turvavöö kinnituspunktidele ja turvavöödele, - klaasidele, klaasipuhastitele ja -pesuritele ning klaasisoojendusseadmetele, kõikidel direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1 määratletud sõidukitüüpidel. Artikkel 2 Komisjon teostab kolme aasta jooksul pärast artikli 8 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud kuupäeva üksikasjaliku uurimuse, et selgitada välja, kas sõidukite ümberehituse vastaseid meetmeid, eriti käesoleva direktiivi lisa peatükis 7 kategooriate A ja B all viidatud sõidukitel, võib lugeda püstitatud eesmärkide suhtes sobivateks, ebasobivateks või liiga äärmuslikeks. Nimetatud uurimuse järelduste põhjal teeb komisjon vajadusel ettepaneku täiendavate seadusandlike meetmete rakendamiseks. Artikkel 3 1. Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüüpide rehvidele, valgustus- ja valgussignaalseadmetele, tahavaatepeeglitele, kütusepaakidele, väljalaskesüsteemidele, turvavöödele ja klaasidele osa tüübikinnituse andmise menetlus ja osadena paigaldatavate rehvide, valgustus- ja valgussignaalseadmete, tahavaatepeeglite, kütusepaakide, väljalaskesüsteemide, turvavööde ja klaaside tüüpidele osa tüübikinnituse andmise menetlus ning niisuguste sõidukite vaba liikumise ning osade vaba turuleviimise tingimused peavad vastama direktiivi 92/61/EMÜ vastavate II ja III peatükkide sätetele. 2. Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübi osa tüübikinnituse andmise menetlust väljaulatuvate osade, õhusaaste vähendamise, ümberehituste vastaste meetmete, elektromagnetilise ühilduvuse, lubatud mürataseme, treilerite haakeseadmete ja külghaagiste, turvavööde kinnituspunktide, klaasipuhastite ja -pesurite ning klaasisoojendusseadmete suhtes ning niisuguste sõidukite vaba liikumise tingimusi reguleeritakse direktiivi 92/61/EMÜ vastavate II ja III peatükkide sätetega. Artikkel 4 1. Vastavalt direktiivi 92/61/EMÜ artikli 11 sätetele tunnustatakse käesoleva direktiivi lisade peatükkides 1 (rehvid), 2 (valgustus- ja valgussignaalseadmed), 4 (tahavaatepeeglid) ja 11 (turvavööd) sisalduvate nõuete ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni rehve käsitlevate eeskirjade nr 30, [5] 54, [6] 64 [7] ja 75, [8] valgustus- ja valgussignaalseadmeid käsitlevate eeskirjade nr 3, [9] 19, [10] 20, [11] 37, [12] 38, [13] 50, [14] 56, [15] 57, [16] 72 [17] ja 82 [18], tahavaatepeegleid käsitleva eeskirja nr 81 [19] ning turvavöösid käsitleva eeskirja nr 16 [20] käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal kehtivate versioonide võrdväärsust. Esimeses lõigus ettenähtud võrdväärsuse kehtestamiseks kohaldatakse peatükkides 1 ja 11 toodud paigaldusnõudeid ka seadmetele, millele on tüübikinnitus antud vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni asjaomastele eeskirjadele. 2. Liikmesriikides osa tüübikinnitust andvad asutused aktsepteerivad osa tüübikinnitusi, mis on antud vastavalt lõigus 1 viidatud eeskirjade nõuetele, ja osa vastavate tüübikinnituste asemel antavaid osa tüübikinnitusmärke ning osa tüübikinnitusmärke, mis on antud vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele. Artikkel 5 1. 24 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku, mille ettevalmistamisel on tuginetud uuringutele ning rangemaks muudetud piirväärtuste kohaldamisest tulenevate kulude ja tasuvuse hindamisele, kehtestades järgmise staadiumi, mille jooksul võetakse asjaomaste sõidukite saasteainete heitkoguste ja mürataseme piirväärtuste edasisele rangemaks muutmisele suunatud meetmeid, nagu on vastavalt sätestatud peatüki 5 II lisas, I ja II tabelis ning peatüki 9 I lisas. Oma ettepanekus võtab komisjon arvesse ja hindab mitmesuguste saasteainete heitkoguste ja müraheitmete vähendamise meetmete tasuvust ning kehtestab nende näitajate tasakaalustatud ja mõistliku mõõtmise korra, mis järgib taotletavaid eesmärke. 2. 1. lõigus viidatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis võetakse vastu 1. jaanuariks 2001, näeb ette vajaduse võtta peale rangemaks muudetud piirväärtuste arvesse ka muid tegureid. Mainitud otsuses ettenähtud meetmete teostamisest tulenevaid kulusid ja tasuvust uuritakse ja hinnatakse ühiselt, kaasates huvitatud pooled, näiteks tööstuse, kasutajad ja tarbijaid või avalikkust esindavad grupid, kusjuures nimetatud pooli tuleb püstitatud eesmärkide saavutamiseks valida tasakaalustatult ja mõistlikult. Artikkel 6 1. Liikmesriigid võivad kehtestada maksusoodustusi ainult mootorsõidukitele, mis vastavad käesolevas direktiivis vastavalt 5. peatüki I lisa punktis 2.2.1.1.3 ja II lisa I ja II tabelis ning 9. peatüki I lisas sätestatud õhusaaste heitkoguste ja müraheitmete vähendamise meetmetele. 2. Lõigus 1 viidatud soodustused peavad olema kooskõlas asutamislepinguga ja vastama järgmistele tingimustele: - maksusoodustused kehtivad kõigile liikmesriigi turule viidavatele uutele sõidukitele, mis juba eelnevalt vastavad lõigus 1 viidatud käesoleva direktiivi nõuetele, - maksusoodustused kaotavad kehtivuse lõigus 1 viidatud meetmete kohustusliku teostamise jõustumisel, - maksusoodustustega kaasnevad kõikidele mootorsõiduki tüüpidele väiksemad kulud võrreldes täiendavate summadega, mis kuluvad kehtestatud piirväärtuste saavutamiseks vajalike tehniliste lahenduste väljatöötamiseks ja mootorsõidukitele kohaldamiseks. 3. Lõigus 1 nimetatud maksusoodustuste kehtestamise või muutmise kavadest tuleb komisjonile teatada piisavalt aegsasti, et komisjon saaks esitada oma märkused. Artikkel 7 Vajalikud muudatused: - artiklis 4 nimetatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade muudatuste arvessevõtmiseks, - lisa kohandamiseks tehnika arengule — peale õhusaaste heitkogustele ja müraheitmetele vastavalt 5. peatüki I lisas punktis 2.2.1.1.3 ja II lisa I ja II tabelites ning 9. peatüki I lisas sätestatud piirväärtustele, võetakse vastu vastavalt menetlusele, mis on kehtestatud nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 13, mis käsitleb liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse suhtes. [21] Artikkel 8 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 18. detsembrit 1998. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamatult komisjonile. Alates esimeses lõigus nimetatud kuupäevast ei või liikmesriigid enam keelata käesoleva direktiivi või selle teatavate peatükkide sätetele vastavate sõidukite esmast kasutuselevõttu. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 17. juunist 1999. Peatükkide 5, 8 ja 9 teatavate sätete jõustumist lükatakse siiski edasi vastavalt mainitud peatükkides ettenähtule. 2. Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 nimetatud meetmed, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või lisatakse niisugune viide nende ametliku avaldamise korral. Viitamise viisi määravad liikmesriigid. Artikkel 9 1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 80/780 (EMÜ, 22. juuli 1980, kaherattaliste külghaagisega või -haagiseta mootorsõidukite tahavaatepeegleid ja nende nimetatud sõidukitele paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta). [22] 2. Osade, millele on tüübikinnitused antud vastavalt lõikes 1 viidatud direktiivi I lisale, kasutamist võib siiski jätkata. 3. Nõukogu 23. novembri 1978 aasta direktiiv 78/1015/EMÜ mootorrataste lubatud mürataset ja väljalaskesüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [23] tunnistatakse kehtetuks artikli 8 esimeses lõigus nimetatud kuupäeval. 4. Kuni artikli 8 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud kuupäevani võib direktiivis 78/1015/EMÜ ettenähtud tüübikinnitusi anda direktiivis 92/61/EMÜ nimetatud sõidukite tüübikinnitustena. Kohaldatakse direktiivi 78/1015/EMÜ I lisa punktis 2.1.1 ettenähtud müranivoo piirväärtusi. Seetõttu kohaldatakse nimetatud sõidukite esmakordsel kasutuselevõtul direktiivi 92/61/EMÜ artikli 15 lõike 4 lõigu c sätteid. 5. Käesoleva direktiivi jõustumisel kaotavad nõukogu 3. mai 1989 aasta direktiivi 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [24] kehtivad sätted käesoleva direktiivi alusel reguleeritavate sõidukite suhtes kehtivuse. Artikkel 10 Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 11 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 17. juuni 1997 Euroopa Parlamendi nimel president J. M. Gil-Robles Nõukogu nimel eesistuja A. Jorritsma-Lebbink [1] EÜT C 177, 29.6.1994, lk 1 jaEÜT C 21, 25.1.1996, lk 23. [2] EÜT C 195, 18.7.1994, lk 77. [3] Euroopa Parlamendi 18. mai 1995. aasta arvamus (EÜT C 151, 19.6.1995, lk 184), nõukogu 23. novembri 1995. aasta ühine seisukoht (EÜT C 190, 29.6.1996, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 19. juuni 1996. aasta otsus (EÜT C 198, 9.7.1996, lk 23). Euroopa Parlamendi 24. aprilli 1997. aasta otsus; Nõukogu 12. mai 1997. aasta otsus. [4] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72. [5] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 29. [6] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 53. [7] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 63. [8] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 74. [9] E/ECE/TRANS/324/ADD 2. [10] E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 18. [11] E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 19. [12] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 36. [13] E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 37. [14] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 49. [15] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 55. [16] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 56. [17] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 71. [18] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 81. [19] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 80. [20] E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 15. [21] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/27/EÜ (EÜT L 169, 8.7.1996, lk 1). [22] EÜT L 229, 30.8.1980, lk 49. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 80/1272/EMÜ ((EÜT L 375, 31.12.1980, lk 73). [23] EÜT L 349, 13.12.1978, lk 21. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 89/235/EMÜ (EÜT L 98, 11.4.1989, lk 1). [24] EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/97/EMÜ (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 1). -------------------------------------------------- 1. PEATÜKK KAHE- VÕI KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE REHVID JA NENDE PAIGALDAMINE LISADE LOETELU | | Lehekülg | I LISA | Rehvide osa tüübikinnitust reguleerivad rakendussätted … | 39 | 1. liide | Kahe- või kolmerattalistel mootorsõidukitel kasutamiseks ettenähtud rehvitüübi teatis … | 41 | 2. liide | Kahe- või kolmerattalistel mootorsõidukitel kasutamiseks ettenähtud rehvitüübi osa tüübikinnitustunnistus … | 42 | II LISA | Mõisted, märgistused ja nõuded … | 43 | 1. liide | Selgitav joonis … | 50 | 2. liide | Rehvimärgistuste kujundus … | 51 | 3. liide | Koormustegurite ja vastavate lubatud maksimaalsete masside tabel … | 52 | 4. liide | Teatavat tüüpi rehvide märgistus ja mõõtmed … | 53 | 5. liide | Rehvimõõtmete määramise meetod … | 61 | 6. liide | Koormus- ja kiiruskatse menetlus … | 62 | 7. liide | Kandevõime muutumine funktsioonina kiirusest … | 64 | 8. liide | Rehvide dünaamilise suurenemise määramise meetod … | 65 | III LISA | Sõidukitele rehvide paigaldamise suhtes esitatavad nõuded … | 67 | 1. liide | Kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile rehvide paigaldamise teatis … | 69 | 2. liide | Sõiduki tüübikinnitustunnistus kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile rehvide paigaldamise kohta … | 70 | I LISA REHVITÜÜBI OSA TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD RAKENDUSSÄTTED 1. OSA TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS 1.1. Rehvitüübi osa tüübikinnituse taotlus peab sisaldama täpseid andmeid rehvitüübi kohta, millele tuleb kinnitada osa tüübikinnitusmärk. 1.2. Nimetatud taotluses peavad iga rehvitüübi kohta sisalduma ka järgmised täpsed andmed: 1.2.1. rehvisuuruse tähis vastavalt II lisa punktile 1.16, 1.2.2. mark või kaubanimi, 1.2.3. kasutuskategooria: normaalrehv, spetsiaalrehv, lumerehv või mopeedirehv, 1.2.4. rehvi konstruktsioon (diagonaalrehvid ehk kaldturvisega rehvid, diagonaal-vöörehvid, radiaalrehvid), 1.2.5. kiirusekategooria tähis, 1.2.6. koormustegur, 1.2.7. teave selle kohta, kas rehv on ette nähtud kasutamiseks sisekummiga või ilma sisekummita, 1.2.8. teave selle kohta, kas rehv on "normaalrehv" või "tugevdatud turvisega rehv", 1.2.9. rehviturvise nimiandmete number mootorrataste teisenditele, 1.2.10. välismõõtmed: rehvi üldlaius ja üldläbimõõt, 1.2.11. teave velgede kohta, millele rehvi võib paigaldada, 1.2.12. teave mõõtevelje ja katsevelje kohta, 1.2.13. katserõhk ja mõõterõhk, 1.2.14. II lisa punktis 1.19 nimetatud koefitsient x, 1.2.15. Rehvivalmistaja poolt lubatud maksimaalne kiirus ja nimetatud maksimaalsel kiirusel kehtiv kandevõime rehvidel, mille suuruse tähis sisaldab tähekoodi "V" ja mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, või rehvidel, mille suuruse tähis sisaldab tähekoodi "Z" ja mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 270 km/h. Maksimaalne lubatud kiirus ja vastav kandevõime tuuakse ära tüübikinnitustunnistuses (käesoleva lisa 2. liide). 1.3. Osa tüübikinnituse taotlusele lisatakse ka kolmes eksemplaris eskiisid või fotod, mis määratlevad mõõteveljele paigaldatud survestatud rehvi turvisemustrit ja kontuuri ning millel on toodud tüübikinnituse saamiseks esitatud rehvitüübi vastavad mõõtmed (vt II lisa punktid 3.1.1 ja 3.1.2). Taotlusele lisatakse samuti volitatud katselabori poolt väljaantud katseprotokoll või pädeva asutuse vastaval otsusel kaks näidist rehvitüübi kohta. 1.4. Rehvivalmistaja võib nõuda, et EÜ osa tüübikinnitust laiendatakse ka teistele modifitseeritud rehvitüüpidele. 1.5. Käesolevat direktiivi ei kohaldata ainult maasturitel kasutamiseks konstrueeritud rehvidele, mis on märgistatud tähisega "NHS" (ettenähtud kasutamiseks väljaspool teid), samuti mitte rehvidele, mida kasutatakse võidusõiduautodel. 2. MÄRGISTUSED Osa tüübikinnituse saamiseks esitatud rehvitüüpide näidistele kantakse selgelt loetav ja püsiv taotleja tootemark või kaubanimi, jättes piisavalt ruumi osa tüübikinnitusmärgi lisamiseks. 3. OSA TÜÜBIKINNITUSMÄRK Kõik rehvid, mis vastavad tüübile, millele on antud käesolevale direktiivile vastav osa tüübikinnitus, kannavad kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust käsitleva 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ V lisas kirjeldatud tüübikinnitusmärki. Tüübikinnitusmärki moodustavat ristkülikut ja märgil kasutatavate numbrite ja tähtede mõõtmeid määratlev väärtus "a" ei tohi olla väiksem kui 2 mm. 4. REHVITÜÜBI MODIFITSEERIMINE 4.1. Rehvi turvisemustri modifitseerimine ei nõua II lisas ettenähtud katsete kordamist. 1. liide +++++ TIFF +++++ 2. liide Kahe- või kolmerattalistel mootorsõidukitel kasutamiseks ettenähtud rehvitüübi osa tüübikinnitustunnistus +++++ TIFF +++++ II LISA MÕISTED, MÄRGISTUSED JA NÕUDED 1. MÕISTED Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1.1. rehvitüüp — rehvid, mis põhimõtteliselt ei erine üksteisest järgmiste andmete poolest: 1.1.1. mark või kaubanimi, 1.1.2. rehvisuuruse tähis, 1.1.3. kasutuskategooria (normaalrehvid: tavaliseks, teedel kasutamiseks ettenähtud rehvidel; spetsiaalrehvid: eriotstarbelistel rehvidel, nagu rehvidel, mida kasutatakse nii teedel kui maastikul sõitmisel; talverehvid või mopeedirehvid), 1.1.4. rehvi konstruktsioon (diagonaalrehvid ehk kaldturvisega (ristturvisega) rehvid, diagonaal-vöörehvid, radiaalrehvid), 1.1.5. kiirusekategooria tähis, 1.1.6. koormustegur, 1.1.7. ristlõikeprofiili mõõde paigaldamisel spetsiaalsele veljele; 1.2. rehvi konstruktsioon — rehvipõhimiku tehnilised omadused. Eristatakse eelkõige järgmisi rehvipõhimiku konfiguratsioone: 1.2.1. diagonaal- või kaldturvisega (ristturvisega) — rehvi konstruktsioon, mille korral turvisekoordid ulatuvad rantideni ja on paigutatud nii, et nad moodustuvad turvise keskjoone suhtes muutuvaid nurki, mis on tunduvalt väiksemad kui 90°, 1.2.2. diagonaalvöö-konfiguratsioon — rehvi konstruktsioon, mille korral põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast oluliselt mittevenivast koordimaterjali kihist, mis moodustavad põhimiku nurkade lähedal vahelduvaid nurki, 1.2.3. radiaalkonfiguratsioon — rehvi konstruktsioon, mille korral turvisekoordid ulatuvad rantideni ja on paigutatud turvise keskjoone suhtes selgelt 90° nurga alla, samal ajal kui põhimik on stabiliseeritud praktiliselt mitteveniva ringvööga, 1.2.4. tugevdatud — rehvi konstruktsioon, mille korral põhimik on vastava standardrehvi põhimikust vastupidavam; 1.3. rant — rehvi osa, mille kuju ja konstruktsioon võimaldab sobitada velge ja hoida rehvi sellel veljel [1]; 1.4. koordid — kiud, mis moodustavad õhkrehvi turvisekihi kanga [2]; 1.5. turvisekiht — kummikattega paralleelsete koordide kiht [3]; 1.6. põhimik — rehvi osa, mis ei ole turvis ega külg ja mis survestatult kannab koormat [4]; 1.7. turvis — rehvi osa, mis on kokkupuutes maapinnaga [5]; 1.8. külg — rehvi osa, mis jääb turvise ja selle osa vahele, mis on ette nähtud katta rattaveljega [6]; 1.9. turvisesoon — ruum turvisemustri kahe kõrvutiasetseva ribi või tükikujulise elemendi vahel [7]; 1.10. põhisooned — laiad sooned turvise keskmises osas; 1.11. ristlõike laius (S) — survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, millest on maha arvatud märgistustest, kaunistustest või kaitselintidest või ribidest tingitud eendid [8]; 1.12. üldlaius — survestatud rehvi külgede välispindade vaheline joonmõõde, mis arvestab märgistustest, kaunistustest või kaitselintidest või ribidest tingitud eendeid [9]; üldlaius rehvidel, mille turviselaius on ristlõike laiusest suurem, võrdub turviselaiusega; 1.13. ristlõike kõrgus (H) — vahekaugus, mis võrdub poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu kauguse erinevusest [10]; 1.14. nimi-ristlõikesuhe (Ra) — sajaga läbi korrutatud arv, mis on saadud, jagades ristlõike nimikõrguse ristlõike nimilaiusega (S1), kui mõlemad on väljendatud samades mõõtühikutes; 1.15. välisläbimõõt (D) — uue, survestatud rehvi üldläbimõõt [11]; 1.16. rehvisuuruse tähis — kirjeldus, milles sisaldub järgmine teave: 1.16.1. ristlõike nimilaius (S1) (väljendatuna millimeetrites, välja arvatud teatud rehvitüüpidel, millel kasutatakse käesoleva lisa 4. liite tabelite esimeses veerus sätestatud rehvisuuruse tähist), 1.16.2. nimi-ristlõikesuhe (Ra), välja arvatud teatud rehvitüüpidel, millel kasutatakse käesoleva lisa 4. liite tabelite esimeses veerus toodud rehvisuuruse tähist, 1.16.3. tunnusarv "d", mis näitab velje nimiläbimõõtu ja vastab sellele läbimõõdule, olles väljendatud kas koodi kujul (100st väiksem arv) või millimeetrites (100st suurem arv). 1.16.3.1. Tähise "d" väärtused väljendatuna koodi kujul on järgmised: Ühe või kahe numbriga väljendatud kood "d", mis tähistab velje nimiläbimõõtu | Vaste millimeetrites | 4 | 102 | 5 | 127 | 6 | 152 | 7 | 178 | 8 | 203 | 9 | 229 | 10 | 254 | 11 | 279 | 12 | 305 | 13 | 330 | 14 | 356 | 15 | 381 | 16 | 406 | 17 | 432 | 18 | 457 | 19 | 483 | 20 | 508 | 21 | 533 | 22 | 559 | 23 | 584 | 1.17. velje nimiläbimõõt (d) — läbimõõt veljel, millele rehv on ette nähtud paigaldada [12]; 1.18. velg — tugi rehvile ja sisekummile või tugi sisekummita rehvile, millele asetatakse rehvi randid [13]; 1.19. teoreetiline velg — kujuteldav velg, mille laius oleks X korda rehvi ristlõike nimilaiusest suurem. Väärtuse X peab määrama rehvivalmistaja; 1.20. mõõtevelg — velg, millele rehv läbimõõdu mõõtmise eesmärgil kinnitatakse; 1.21. katsevelg — velg, millele rehv tuleb kinnitada katsetamiseks; 1.22. murenemine — kummitükkide lahtitulek rehviturvise küljest; 1.23. koordi lahtitulek — koordide lahtitulek nende kummikattekihist; 1.24. turvisekihi lahtitulek — turvisekihtide lahtitulek üksteise küljest; 1.25. turvise lahtitulek — turvise lahtitulek põhimiku küljest; 1.26. koormustegur — arv, mis on seotud maksimaalse lubatud koormusega, mida rehv suudab kanda kiirusel, mis vastab tema kiirusekategooria tähisele vastavalt valmistaja poolt määratud kasutustingimustele; II lisa 3. liites on toodud tegurite ja vastavate koormuste nimekiri; 1.27. tabel kandevõime muutumise kohta funktsioonina kiirusest — II lisa 7. liites toodud tabel, milles koormustegurite ja nimikiirusel kehtiva kandevõime näitajate kujul on esitatud koormuse muutumine rehvidel, mida kasutatakse nende kiiruskategooria tähises näidatud kiirusest erineval kiirusel; 1.28. kiirusekategooria — 1.28.1. kiirus, mida väljendatakse kiirusekategooria tähisega, nagu kirjeldatud punktis 1.28.2, 1.28.2. kiirusekategooriad vastavad järgmises tabelis sätestatule: Kiirusekategooria tähis | Vastav kiirus (km/h) | B | 50 | F | 80 | G | 90 | J | 100 | K | 110 | L | 120 | M | 130 | N | 140 | P | 150 | Q | 160 | R | 170 | S | 180 | T | 190 | U | 200 | H | 210 | V | 240 | W | 270 | 1.28.3. Rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, on rehvisuuruse tähises täht "V" või rehvikonstruktsiooni tähise ees täht "Z"; 1.29. talverehv — rehv, mille turvise muster ja konstruktsioon on projekteeritud eelkõige eesmärgiga tagada poris ja värskes lumes või lörtsis rehvide parem töötamine võrreldes normaalrehvidega. Talverehvide turvisemuster koosneb tavaliselt soontest ja/või tükikujulistest elementidest, mis on paigutatud hõredamalt kui normaalrehvidel; 1.30. "MST" (multiservice tyre ehk universaalrehv) — universaalne rehv ehk niisugune rehv, mis sobib nii teedel kui maastikul sõitmiseks; 1.31. maksimaalne koormus — maksimaalne mass, mida rehv suudab kanda: 1.31.1. kiirusel, mis jääb alla 130 km/h või on sellega võrdne, ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi asjaomase koormusteguriga seonduva väärtuse protsentuaalset osakaalu, mis on toodud tabelis "Kandevõime muutumine funktsioonina kiirusest" (vt punkti 1.27) vastavalt rehvi kiirusekategooria tähisele ja maksimaalsele kiirusele sõidukil, millele rehv on paigaldatud; 1.31.2. kiirusel üle 130 km/h, kuid maksimaalselt 210 km/h, ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi koormusteguriga seostatud massi väärtust; 1.31.3. kiirusele üle 210 km/h, kuid maksimaalselt 270 km/h, konstrueeritud rehvidel ei tohi maksimaalne koormus ületada rehvi asjaomase koormusteguriga seonduva väärtuse protsentuaalset osakaalu, mis on alljärgnevas tabelis sätestatud vastavalt rehvi kiirusekategooria tähisele ja maksimaalsele kiirusele sõidukil, millele rehv paigaldatakse. Maksimaalne kiirus (km/h) [14] | Maksimaalne koormus (%) | Kiirusekategooria tähis "V" | Kiirusekategooria Süsteem "W" [16] | 210 | 100 | 100 | 220 | 95 | 100 | 230 | 90 | 100 | 240 | 85 | 100 | 250 | (80) [15] | 95 | 260 | (75) [15] | 85 | 270 | (70) [15] | 75 | 1.31.4. Kiirusel üle 270 km/h ei tohi koormus ületada rehvivalmistaja poolt vastavalt rehvi maksimaalsele kiirusele ettenähtud massi. Vahepealsetel kiirustel, mis jäävad 270 km/h ja rehvivalmistaja poolt lubatud maksimaalse kiiruse vahele, rakendatakse koormuse lineaarset interpoleerimist; 1.32. mopeedirehv — rehv, mis on konstrueeritud paigaldamiseks mopeedidele; 1.33. mootorrattarehv — rehv, mis on konstrueeritud paigaldamiseks eelkõige mootorratastele; 1.34. veeremisümbermõõt (Cr) — teoreetiline vahekaugus, mille sõidukirehvi keskpunkt (telg) läbib liikumisel ühe täispöörde ajal ja mida arvutatakse järgmise valemiga: Cr = f × D, kus: D on rehvi välisläbimõõt vastavalt rehvisuuruse tähisele, mis on sätestatud käesoleva lisa punktis 3.1.2 f = 3,02 rehvidel, mille veljeläbimõõdu kood on suurem kui 13 või on sellega võrdne 3,03 radiaalrehvidel, mille veljeläbimõõdu kood ei ületa 12 2,99 diagonaal ehk kaldturvisega (ristturvisega) või diagonaal-vöörehvidel, mille veljeläbimõõdu kood ei ületa 12. 2. MÄRGISTUSED 2.1. Rehvidele on vähemalt nende ühele küljele kantud järgmised märgistused: 2.1.1. mark või kaubanimi; 2.1.2. rehvisuuruse tähis vastavalt II lisa punktile 1.16; 2.1.3. rehvikonstruktsiooni tähis järgmiselt: 2.1.3.1. diagonaalrehvidel ehk kaldturvisega (ristturvisega) rehvidel kas ei ole märgistust või märgistuses eelneb veljeläbimõõdu koodile täht "D"; 2.1.3.2. diagonaal-vöörehvidel eelneb veljeläbimõõdu koodile täht "B" või mittekohustuslikult sõnad "BIAS-BELTED"; 2.1.3.3. radiaalrehvidel eelneb veljeläbimõõdu koodile täht "R" või mittekohustuslikult sõna "RADIAL"; 2.1.4. rehvi kiirusekategooria, mis väljendatakse punktis 1.28.2 kirjeldatud tähisega; 2.1.5. koormustegur, nagu määratud punktis 1.26; 2.1.6. sõna "TUBELESS", kui rehv on ette nähtud kasutamiseks ilma sisekummita; 2.1.7. tähis "REINFORCED" või "REINF" tugevdatud rehvide korral; 2.1.8. valmistuskuupäev, mis koosneb kolmest numbrist, millest esimesed kaks näitavad nädalat ja kolmas aastat. Niisugune teave tuleb kanda ainult rehvi ühele küljele; 2.1.9. talverehvidel tähis "M + S" või "M.S" või "M & S"; 2.1.10. universaalrehvidel tähis "MST"; 2.1.11. mõiste "MOPED", "CICLOMOTORE" või "CYCLOMOTEUR", kui rehv on ette nähtud mopeedidele; 2.1.12. kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidel peab rehvisuuruse tähis rehvikonstruktsiooni tähise ees (vt punkti 2.1.3) sisaldama vastavat tähekoodi "V" või "Z" (vt punkti 1.31.3); 2.1.13. kiirusele üle 240 km/h (või vastavalt 270 km/h) ettenähtud rehvide märgistus peab sulgudes sisaldama kiirusele 210 km/h (või vastavalt 240 km/h) vastavat koormusteguri märgistust (vt punkti 2.1.5) ja võrdleva kiirusekategooria tähist (vt punkti 2.1.4) järgmiselt: - sümbolit "V" rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähekoodi "V". - sümbolit "W" rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähekoodi "W". 2.2. 2. liites on esitatud rehvimärgistuse kujunduse näide. 2.3. Punktis 2.1 viidatud märgistused ja I lisa 3. punktis ettenähtud osa tüübikinnitusmärk pressitakse rehvidesse või kantakse rehvipinnale. Märgistus peab olema selgelt loetav. 3. REHVIDELE KEHTESTATUD NÕUDED 3.1. Rehvimõõtmed 3.1.1. Ristlõike laius 3.1.1.1. ristlõike laiust arvutatakse järgmise valemiga: S = S1 + K (A − A1), kus S = ristlõike laius millimeetrites mõõdetuna mõõteveljel S1 = ristlõike nimilaius (millimeetrites) vastavalt rehvi küljel olevale rehvisuuruse tähisele, A = mõõtevelje laius millimeetrites vastavalt valmistaja pool tehnilises kirjelduses esitatule A1 = teoreetiline veljelaius millimeetrites Suuruse A1 väärtuseks võetakse rehvivalmistaja poolt ettenähtud teguriga X läbikorrutatud väärtus S1 ja suuruse K väärtuseks 0,4. 3.1.1.2. Kui rehvisuuruse tähis on siiski toodud II lisa 4. liites olevate tabelite esimeses veerus, on ristlõike laius (S1) ja teoreetiline veljelaius (A1) toodud nimetatud tabelites rehvisuuruse tähistuse vastas. 3.1.2. Rehvi välisläbimõõt 3.1.2.1. Rehvi välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga: D = d + 2H, kus D = välisläbimõõt millimeetrites d = velje nimiläbimõõt millimeetrites H = rehvi nimikõrgus H = S1 × 0,01 Ra, kus S1 = ristlõike nimilaius Ra = nimi-ristlõikesuhe nii, nagu on sätestatud rehvi külje kirjelduses vastavalt punktile 2.1.3. 3.1.2.2. Rehvitüüpidel, mille rehvisuuruse tähis on toodud käesoleva lisa 4. liites olevate tabelite esimeses veerus, võetakse välisläbimõõt vastavalt nimetatud tabelites rehvikirjelduse vastas toodud väärtusele. 3.1.3. Rehvide mõõtmise meetod Rehvide mõõtmisel tuleb järgida käesoleva lisa 5. liidet. 3.1.4. Ristlõike laiusele esitatavad nõuded 3.1.4.1. Rehvi üldlaius võib olla väiksem kui punkti 3.1.1 kohaselt määratud ristlõike laius S. 3.1.4.2. Rehvi üldlaius võib olla suurem käesoleva lisa 4. liites toodud väärtusest või juhul, kui rehvisuuruse tähist ei ole mainitud 4. liites esitatud, võib olla määratud järgmiste protsentuaalsete näitajate alusel: 3.1.4.2.1. tavaliseks, teedel sõitmiseks ettenähtud mopeedirehvidel ja mootorrataste talverehvidel: + 10 %, kui veljeläbimõõdu kood on 13 või suurem + 8 %, kui veljeläbimõõdu kood ei ole suurem kui 12; 3.1.4.2.2. universaalrehvidel, mis on teatud piirangutega lubatud teedel kasutuseks ja omavad märgistust MST, lisatakse 25 %. 3.1.5. Rehvi välisläbimõõtu iseloomustavad andmed 3.1.5.1. Rehvi välisläbimõõt ei tohi ületada käesoleva lisa 4. liites ettenähtud läbimõõdu minimaalseid ja maksimaalseid väärtusi. 3.1.5.2. Kui käesoleva lisa 4. liites ei ole rehvisuuruse tähist määratud, ei tohi rehvi välisläbimõõt ületada läbimõõdu minimaalseid ja maksimaalseid väärtusi, mis on saadud järgmiste valemitega: Dmin = d + (2H × a) Dmax = d + (2H × b), kus: "H" ja "d" on määratletud punktis 3.1.2.1 ning "a" ja "b" on vastavalt määratletud punktides 3.1.5.2.1 ja 3.1.5.2.2: 3.1.5.2.1. mopeedirehvil, tavalisel teerehvil ja talverehvidel | a | veljeläbimõõt 13 ja suurem | 0,97 | veljeläbimõõt ei ületa 12 | 0,93 | universaalrehvil | 1,00 | 3.1.5.2.2. mopeedirehvil ja tavaliseks, teedel sõitmiseks ettenähtud mootorrattarehvil | b | veljeläbimõõt 13 ja suurem | 1,07 | veljeläbimõõt ei ületa 12 | 1,10 | universaalrehvil | 1,12 | 3.2. Koormus- ja kiiruskatse 3.2.1. Rehvi koormus- ja kiiruskatse tuleb teostada II lisa 6. liites kirjeldatud meetodil 3.2.1.1. Kui taotlus käsitleb rehve, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte "V" ja mis on ette nähtud kiirusele üle 240 km/h, või rehve, mille suuruse tähis sisaldab tähte "Z", ja mis on ette nähtud kiirusele üle 270 km/h (vt I lisa punkti 1.2.15), teostatakse eespool kirjeldatud rehvi koormus- ja kiiruskatse ühel rehvil nendes koormuse ja kiiruse tingimustes, mis on rehvile märgitud sulgudes (vt punkti 2.1.13). Teisel sama tüüpi rehvil tuleb teostada teine koormus- ja kiiruskatse rehvivalmistaja poolt määratud maksimaalse koormuse ja kiiruse tingimustel, kui niisugused tingimused on kehtestatud. 3.2.2. Pärast õnnestunud koormus- ja kiiruskatset ei tohi rehvil üldse esineda turvise või koordide lahtitulekut ega murenemist või koordide murdumist. 3.2.3. Vähemalt kuus tundi pärast koormus- ja kiiruskatset mõõdetud rehvi välisläbimõõt ei tohi enne katset mõõdetud välisläbimõõdust erineda rohkem kui ± 3,5 %. 3.2.4. Koormus- ja kiiruskatse lõpul mõõdetud rehvi üldlaius ei tohi ületada punktis 3.1.4.2 määratud väärtust. 3.3. Rehvide dünaamiline suurenemine II lisa 8. liite punktis 1.1 nimetatud rehvidele, mis on läbinud punktis 3.2.1 nõutud koormus- ja kiiruskatse, tuleb nimetatud liites määratud meetodil teostada dünaamilise suurenemise katse. 3.4. Kui rehvivalmistaja toodab rehve seeriana, ei ole seeria igale rehvitüübile koormus- ja kiiruskatset ja dünaamilise suurenemise katset vaja teostada. Kõige ebasoodsamat tulemust andev rehv valitakse osa tüübikinnituse eest vastutava asutuse äranägemisel. 3.5. Rehvi turvisemustri muutmine ei tingi käesoleva lisa punktides 3.2 ja 3.3 ettenähtud katse kordamist. 3.6. Tüübikinnituse laiendamist kiirusele üle 240 km/h konstrueeritud rehvidele, mis on rehvisuuruse tähises tähistatud tähega "V" (või kiirusele üle 270 km/h konstrueeritud rehvidele, mis on rehvisuuruse tähises tähistatud tähega "Z"), millele taotletakse tunnistust teistsugustele maksimaalsele kiirusele ja/või koormusele, lubatakse juhul, kui katse eest vastutav tehniline uurimisasutus esitab uue katseprotokolli, mis käsitleb uut maksimaalset kiirust ja koormust. Niisugused uue koormus- ja kiirusvõime andmed tuleb esitada I lisa 2. liites. 1. liide +++++ TIFF +++++ Selgitav joonis(vt käesoleva lisa punkti 1) 2. liide Rehvimärgistuste kujundus Näide tüübikinnitusega rehvitüüpide kohustuslikust märgistusest +++++ TIFF +++++ b ≥ 4 mm | b | 100/80 B 18 | 53 S | TUBELESS M + S | 013 | Niisugune märgistus tähistab rehvi: - mille ristlõike nimilaius on 100, - mille nimi-ristlõikesuhe on 80, - mis on konstruktsioonilt diagonaal-vöörehvid (B), - mille veljeläbimõõt on 457 mm, millele vastab kood 18, - mille kandevõime on 206 kg, mis vastab koormustegurile 53 (vt 3. liite nimekirja), - mis on klassifitseeritud kiirusekategooriana S (maksimaalne kiirus 180 km/h), - mida võib paigaldada ilma sisekummita (tubeless), - mis on talverehv (M + S), - mis on valmistatud 1993. aasta 1. (01) nädalal (3). Rehvitähistust moodustavate märgistuste asukoht ja andmete järjekord märgistuses on järgmine: a) rehvisuuruse tähis, mis sisaldab ristlõike nimilaiust, nimi-ristlõikesuhet, konstruktsiooni tähist (vajaduse korral) ja velje nimiläbimõõtu, peab vastama eespool esitatud näitele, st omama kuju 100/80 B 18; b) koormustegur ja kiirusekategooria tähis tuleb paigutada rehvisuuruse tähise lähedale. Need märgistused võivad rehvisuuruse tähisele eelneda või järgneda või paikneda selle kohal või all; c) tähised "TUBELESS" ja "REINFORCED" või "REINF" ja "M + S" või "M.S" või "M & S" ja "MST" ja/või "MOPED", "CICLOMOTORE" või "CYCLOMOTEUR" võib paigutada rehvisuuruse tähistusest kaugemale; d) kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidele märgitakse vajadusel rehvikonstruktsiooni märgistuse ette (näiteks 140/60ZR18) tähed "V" või "Z". Võrdlev koormustegur ja kiirusekategooria tähis tuleb vajadusel märkida sulgudesse (vt II lisa punkti 2.1.13). 3. liide Koormustegurite ja vastavate lubatud maksimaalsete masside tabel A = koormustegur B = vastav maksimaalne mass (kg) A | B | 0 | 45 | 1 | 46,2 | 2 | 47,5 | 3 | 48,7 | 4 | 50 | 5 | 51,5 | 6 | 53 | 7 | 54,5 | 8 | 56 | 9 | 58 | 10 | 60 | 11 | 61,5 | 12 | 63 | 13 | 65 | 14 | 67 | 15 | 69 | 16 | 71 | 17 | 73 | 18 | 75 | 19 | 77,5 | 20 | 80 | 21 | 82,5 | 22 | 85 | 23 | 87,5 | 24 | 90 | 25 | 92,5 | 26 | 95 | 27 | 97,5 | 28 | 100 | 29 | 103 | 30 | 106 | 31 | 109 | 32 | 112 | 33 | 115 | 34 | 118 | 35 | 121 | 36 | 125 | 37 | 128 | 38 | 132 | 39 | 136 | 40 | 140 | 41 | 145 | 42 | 150 | 43 | 155 | 44 | 160 | 45 | 165 | 46 | 170 | 47 | 175 | 48 | 180 | 49 | 185 | 50 | 190 | 51 | 195 | 52 | 200 | 53 | 206 | 54 | 212 | 55 | 218 | 56 | 224 | 57 | 230 | 58 | 236 | 59 | 243 | 60 | 250 | 61 | 257 | 62 | 265 | 63 | 272 | 64 | 280 | 65 | 290 | 66 | 300 | 67 | 307 | 68 | 315 | 69 | 325 | 70 | 335 | 71 | 345 | 72 | 355 | 73 | 365 | 74 | 375 | 75 | 387 | 76 | 400 | 77 | 412 | 78 | 425 | 79 | 437 | 80 | 450 | 81 | 462 | 82 | 475 | 83 | 487 | 84 | 500 | 85 | 515 | 86 | 530 | 87 | 545 | 88 | 560 | 89 | 580 | 90 | 600 | 91 | 615 | 92 | 630 | 93 | 650 | 94 | 670 | 95 | 690 | 96 | 710 | 97 | 730 | 98 | 750 | 99 | 775 | 100 | 800 | 101 | 825 | 102 | 850 | 103 | 875 | 104 | 900 | 105 | 925 | 106 | 950 | 107 | 975 | 108 | 1000 | 109 | 1030 | 110 | 1060 | 111 | 1090 | 112 | 1120 | 113 | 1150 | 114 | 1180 | 115 | 1215 | 116 | 1250 | 117 | 1285 | 118 | 1320 | 119 | 1360 | 120 | 1400 | 4. liide Teatavat tüüpi rehvide märgistus ja mõõtmed (Vt II lisa punkte 3.1.1.2, 3.1.2.2, 3.1.4.2 ja 3.1.5.1) TABEL 1 A Mopeedirehvid Tähistused ja veljeläbimõõdud kuni suuruseni 12 Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax | 2—12 | 1,35 | 413 | 417 | 426 | 55 | 59 | 2¼—12 | 1,50 | 425 | 431 | 441 | 62 | 67 | 2½— 8 | 1,75 | 339 | 345 | 356 | 70 | 76 | 2½— 9 | 1,75 | 365 | 371 | 382 | 70 | 76 | 2¾— 9 | 1,75 | 375 | 381 | 393 | 73 | 79 | 3—10 | 2,10 | 412 | 418 | 431 | 84 | 91 | 3—12 | 2,10 | 463 | 469 | 482 | 84 | 91 | TABEL 1 B Mootorrattarehvid Tähistused ja veljeläbimõõdud kuni suuruseni 12 Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax | 2,50— 8 | 1,50 | 328 | 338 | 352 | 65 | 70 | 2,50— 9 | 354 | 364 | 378 | 2,50—10 | 379 | 389 | 403 | 2,50—12 | 430 | 440 | 451 | 2,75— 8 | 1,75 | 338 | 348 | 363 | 71 | 77 | 2,75— 9 | 364 | 374 | 383 | 2,75—10 | 389 | 399 | 408 | 2,75—12 | 440 | 450 | 462 | 3,00— 4 | 2,10 | 241 | 251 | 264 | 80 | 86 | 3,00— 5 | 266 | 276 | 291 | 3,00— 6 | 291 | 301 | 314 | 3,00— 7 | 317 | 327 | 342 | 3,00— 8 | 352 | 362 | 378 | 3,00— 9 | 378 | 388 | 401 | 3,00—10 | 403 | 413 | 422 | 3,00—12 | 454 | 464 | 473 | 3,25— 8 | 2,50 | 362 | 372 | 386 | 88 | 95 | 3,25— 9 | 388 | 398 | 412 | 3,25—10 | 414 | 424 | 441 | 3,25—12 | 465 | 475 | 492 | 3,50— 4 | 2,50 | 264 | 274 | 291 | 92 | 99 | 3,50— 5 | 289 | 299 | 316 | 3,50— 6 | 314 | 324 | 341 | 3,50— 7 | 340 | 350 | 367 | 3,50— 8 | 376 | 386 | 397 | 3,50— 9 | 402 | 412 | 430 | 3,50—10 | 427 | 437 | 448 | 3,50—12 | 478 | 488 | 506 | 4,00— 5 | 2,50 | 314 | 326 | 346 | 105 | 113 | 4,00— 6 | 339 | 351 | 368 | 4,00— 7 | 365 | 377 | 394 | 4,00— 8 | 401 | 415 | 427 | 4,00—10 | 452 | 466 | 478 | 4,00—12 | 505 | 517 | 538 | 4,50— 6 | 3,00 | 364 | 376 | 398 | 120 | 130 | 4,50— 7 | 390 | 402 | 424 | 4,50— 8 | 430 | 442 | 464 | 4,50— 9 | 456 | 468 | 490 | 4,50—10 | 481 | 493 | 515 | 4,50—12 | 532 | 544 | 568 | 5,00— 8 | 3,50 | 453 | 465 | 481 | 134 | 145 | 5,00—10 | 504 | 516 | 532 | 5,00—12 | 555 | 567 | 583 | 6,00— 6 | 4,00 | 424 | 436 | 464 | 154 | 166 | 6,00— 7 | 450 | 462 | 490 | 6,00— 8 | 494 | 506 | 534 | 6,00— 9 | 520 | 532 | 562 | TABEL 2 Mootorratta- ja mopeedirehvid Normaalprofiil Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax [1] | Dmax [2] | [1] | [2] | 1¾—19 | 1,20 | 582 | 589 | 597 | 605 | 50 | 54 | 58 | 2—14 | 1,35 | 461 | 468 | 477 | 484 | 55 | 58 | 63 | 2—15 | 486 | 493 | 501 | 509 | 2—16 | 511 | 518 | 526 | 534 | 2—17 | 537 | 544 | 552 | 560 | 2—18 | 562 | 569 | 577 | 585 | 2—19 | 588 | 595 | 603 | 611 | 2—20 | 613 | 620 | 628 | 636 | 2—21 | 638 | 645 | 653 | 661 | 2—22 | 663 | 670 | 680 | 686 | 2¼—14 | 1,50 | 474 | 482 | 492 | 500 | 62 | 66 | 71 | 2¼—15 | 499 | 507 | 517 | 525 | 2¼—16 | 524 | 532 | 540 | 550 | 2¼—17 | 550 | 558 | 566 | 576 | 2¼—18 | 575 | 583 | 591 | 601 | 2¼—19 | 601 | 609 | 617 | 627 | 2¼—20 | 626 | 634 | 642 | 652 | 2¼—21 | 651 | 659 | 667 | 677 | 2¼—22 | 677 | 685 | 695 | 703 | 2½—14 | 1,60 | 489 | 498 | 508 | 520 | 68 | 72 | 78 | 2½—15 | 514 | 523 | 533 | 545 | 2½—16 | 539 | 548 | 558 | 570 | 2½—17 | 565 | 574 | 584 | 596 | 2½—18 | 590 | 599 | 609 | 621 | 2½—19 | 616 | 625 | 635 | 647 | 2½—20 | 641 | 650 | 660 | 672 | 2½—21 | 666 | 675 | 685 | 697 | 2½—22 | 692 | 701 | 711 | 723 | 2¾—14 | 1,85 | 499 | 508 | 518 | 530 | 75 | 80 | 86 | 2¾—15 | 524 | 533 | 545 | 555 | 2¾—16 | 549 | 558 | 568 | 580 | 2¾—17 | 575 | 584 | 594 | 606 | 2¾—18 | 600 | 609 | 621 | 631 | 2¾—19 | 626 | 635 | 645 | 657 | 2¾—20 | 651 | 660 | 670 | 682 | 2¾—21 | 676 | 685 | 695 | 707 | 2¾—22 | 702 | 711 | 721 | 733 | 3—16 | 1,85 | 560 | 570 | 582 | 594 | 81 | 86 | 93 | 3—17 | 586 | 596 | 608 | 620 | 3—18 | 611 | 621 | 633 | 645 | 3—19 | 637 | 647 | 659 | 671 | 3¼—16 | 2,15 | 575 | 586 | 598 | 614 | 89 | 94 | 102 | 3¼—17 | 601 | 612 | 624 | 640 | 3¼—18 | 626 | 637 | 651 | 665 | 3¼—19 | 652 | 663 | 675 | 691 | TABEL 3 Mootorrattarehvid Normaalprofiil Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax [3] | Dmax [4] | [5] | [6] | [7] | 2,00—14 | 1,20 | 460 | 466 | 478 | | 52 | 57 | 60 | 65 | 2,00—15 | 485 | 491 | 503 | | 2,00—16 | 510 | 516 | 528 | | 2,00—17 | 536 | 542 | 554 | | 2,00—18 | 561 | 567 | 579 | | 2,00—19 | 587 | 593 | 605 | | 2,25—14 | 1,60 | 474 | 480 | 492 | 496 | 61 | 67 | 70 | 75 | 2,25—15 | 499 | 505 | 517 | 521 | 2,25—16 | 524 | 530 | 542 | 546 | 2,25—17 | 550 | 556 | 568 | 572 | 2,25—18 | 575 | 581 | 593 | 597 | 2,25—19 | 601 | 607 | 619 | 623 | 2,50—14 | 1,60 | 486 | 492 | 506 | 508 | 65 | 72 | 75 | 79 | 2,50—15 | 511 | 517 | 531 | 533 | 2,50—16 | 536 | 542 | 556 | 558 | 2,50—17 | 562 | 568 | 582 | 584 | 2,50—18 | 587 | 593 | 607 | 609 | 2,50—19 | 613 | 619 | 633 | 635 | 2,50—21 | 663 | 669 | 683 | 685 | 2,75—14 | 1,85 | 505 | 512 | 524 | 530 | 75 | 83 | 86 | 91 | 2,75—15 | 530 | 537 | 549 | 555 | 2,75—16 | 555 | 562 | 574 | 580 | 2,75—17 | 581 | 588 | 600 | 606 | 2,75—18 | 606 | 613 | 625 | 631 | 2,75—19 | 632 | 639 | 651 | 657 | 2,75—21 | 682 | 689 | 701 | 707 | 3,00—14 | 1,85 | 519 | 526 | 540 | 546 | 80 | 88 | 92 | 97 | 3,00—15 | 546 | 551 | 565 | 571 | 3,00—16 | 569 | 576 | 590 | 596 | 3,00—17 | 595 | 602 | 616 | 622 | 3,00—18 | 618 | 627 | 641 | 647 | 3,00—19 | 644 | 653 | 667 | 673 | 3,00—21 | 694 | 703 | 717 | 723 | 3,00—23 | 747 | 754 | 768 | 774 | 3,25—14 | 2,15 | 531 | 538 | 552 | 560 | 89 | 98 | 102 | 108 | 3,25—15 | 556 | 563 | 577 | 585 | 3,25—16 | 581 | 588 | 602 | 610 | 3,25—17 | 607 | 614 | 628 | 636 | 3,25—18 | 630 | 639 | 653 | 661 | 3,25—19 | 656 | 665 | 679 | 687 | 3,25—21 | 708 | 715 | 729 | 737 | 3,50—14 | 2,15 | 539 | 548 | 564 | 572 | 93 | 102 | 107 | 113 | 3,50—15 | 564 | 573 | 589 | 597 | 3,50—16 | 591 | 598 | 614 | 622 | 3,50—17 | 617 | 624 | 640 | 648 | 3,50—18 | 640 | 649 | 665 | 673 | 3,50—19 | 666 | 675 | 691 | 699 | 3,50—21 | 716 | 725 | 741 | 749 | 3,75—16 | 2,15 | 601 | 610 | 626 | 634 | 99 | 109 | 114 | 121 | 3,75—17 | 627 | 636 | 652 | 660 | 3,75—18 | 652 | 661 | 677 | 685 | 3,75—19 | 678 | 687 | 703 | 711 | 4,00—16 | 2,50 | 611 | 620 | 638 | 646 | 108 | 119 | 124 | 130 | 4,00—17 | 637 | 646 | 664 | 672 | 4,00—18 | 662 | 671 | 689 | 697 | 4,00—19 | 688 | 697 | 715 | 723 | 4,25—16 | 2,50 | 623 | 632 | 650 | 660 | 112 | 123 | 129 | 137 | 4,25—17 | 649 | 658 | 676 | 686 | 4,25—18 | 674 | 683 | 701 | 711 | 4,25—19 | 700 | 709 | 727 | 737 | 4,50—16 | 2,75 | 631 | 640 | 658 | 665 | 123 | 135 | 141 | 142 | 4,50—17 | 657 | 666 | 684 | 694 | 4,50—18 | 684 | 691 | 709 | 719 | 4,50—19 | 707 | 717 | 734 | 745 | 5,00—16 | 3,00 | 657 | 666 | 686 | 698 | 129 | 142 | 148 | 157 | 5,00—17 | 683 | 692 | 710 | 724 | 5,00—18 | 708 | 717 | 735 | 749 | 5,00—19 | 734 | 743 | 761 | 775 | TABEL 4 Mootorrattarehvid Normaalprofiil Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax [8] | Dmax [9] | [10] | [11] | [12] | 3,60—18 | 2,15 | 605 | 615 | 628 | 633 | 93 | 102 | 108 | 113 | 3,60—19 | 631 | 641 | 653 | 658 | 4,10—18 | 2,50 | 629 | 641 | 654 | 663 | 108 | 119 | 124 | 130 | 4,10—19 | 655 | 667 | 679 | 688 | 5,10—16 | 3,00 | 615 | 625 | 643 | 651 | 129 | 142 | 150 | 157 | 5,10—17 | 641 | 651 | 670 | 677 | 5,10—18 | 666 | 676 | 694 | 702 | 4.25/85—18 | 2,50 | 649 | 659 | 673 | 683 | 112 | 123 | 129 | 137 | 4,60—16 | 2,75 | 594 | 604 | 619 | 628 | 117 | 129 | 136 | 142 | 4,60—17 | 619 | 630 | 642 | 654 | 4,60—18 | 644 | 654 | 670 | 678 | TABEL 5 Mootorrataste teisendite rehvid Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) (mm) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax | 3,00— 8C | 2,10 | 359 | 369 | 379 | 80 | 86 | 3,00—10C | 410 | 420 | 430 | 3,00—12C | 459 | 471 | 479 | 3,50— 8C | 2,50 | 376 | 386 | 401 | 92 | 99 | 3,50—10C | 427 | 437 | 452 | 3,50—12C | 478 | 488 | 513 | 4,00— 8C | 3,00 | 405 | 415 | 427 | 108 | 117 | 4,00—10C | 456 | 466 | 478 | 4,00—12C | 507 | 517 | 529 | 4,50— 8C | 3,50 | 429 | 439 | 453 | 125 | 135 | 4,50—10C | 480 | 490 | 504 | 4,50—12C | 531 | 541 | 555 | 5,00— 8C | 3,50 | 455 | 465 | 481 | 134 | 145 | 5,00—10C | 506 | 516 | 532 | 5,00—12C | 555 | 567 | 581 | TABEL 6 Mootorrataste madalrõhurehvid Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) (mm) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax | 5,4— 6 | 4,00 | 373 | 379 | 395 | 135 | 146 | 5,4—10 | 474 | 481 | 497 | 5,4—12 | 525 | 532 | 547 | 5,4—14 | 576 | 582 | 598 | 5,4—16 | 626 | 633 | 649 | 6,7—10 | 5,00 | 532 | 541 | 561 | 170 | 184 | 6,7—12 | 583 | 592 | 612 | 6,7—14 | 633 | 642 | 662 | TABEL 7 Mootorrattarehvid USA rehvide tähistused ja mõõtmed Rehvisuuruse tähis | Teoreetilise velje laius (kood) (A1) | Üldläbimõõt (mm) | Ristlõike nimilaius (S1) (mm) | Maksimaalne üldlaius (mm) | Dmin | D | Dmax | MH90—21 | 1.85 | 682 | 686 | 700 | 80 | 89 | MJ90—18 | 2.15 | 620 | 625 | 640 | 89 | 99 | MJ90—19 | 2.15 | 645 | 650 | 665 | ML90—18 | 2.15 | 629 | 634 | 650 | 93 | 103 | ML90—19 | 2.15 | 654 | 659 | 675 | MM90—19 | 2.15 | 663 | 669 | 685 | 95 | 106 | MN90—18 | 2.15 | 656 | 662 | 681 | 104 | 116 | MP90—18 | 2.15 | 667 | 673 | 692 | 108 | 120 | MR90—18 | 2.15 | 680 | 687 | 708 | 114 | 127 | MS90—17 | 2.50 | 660 | 667 | 688 | 121 | 134 | MT90—16 | 3.00 | 642 | 650 | 672 | 130 | 144 | MT90—17 | 3.00 | 668 | 675 | 697 | MU90—15M/C | 3.50 | 634 | 642 | 665 | 142 | 158 | MU90—16 | 3.50 | 659 | 667 | 690 | MV90—15M/C | 3.50 | 643 | 651 | 675 | 150 | 172 | MP85—18 | 2.15 | 654 | 660 | 679 | 108 | 120 | MR85—16 | 2.15 | 617 | 623 | 643 | 114 | 127 | MS85—18 | 2.50 | 675 | 682 | 702 | 121 | 134 | MT85—18 | 3.00 | 681 | 688 | 709 | 130 | 144 | MV85—15M/C | 3.50 | 627 | 635 | 658 | 150 | 172 | 5. liide Rehvimõõtmete määramise meetod Teistsugused rehviliigid tuleb survestada rehvivalmistaja poolt ettenähtud rõhuni. 1. [1]. 2. Veljele paigaldatud rehvi hoitakse vähemalt 24 tundi laboritemperatuuril. 3. Rõhk reguleeritakse uuesti punktis 1 nimetatud väärtusele. 4. Üldlaiust mõõdetakse nihkkaliibriga kuues, võrdsete vahekaugustega punktis, ribide või lintide paksus kaasa arvatud. Nii saadud maksimaalne mõõde võetakse üldlaiuseks. 5. Välisläbimõõt määratakse järgmiselt: mõõdetakse maksimaalne ümbermõõt ja saadud arv jagatakse πga (3,1416). 6. liide Koormus-/kiiruskatse menetlus 1. REHVIDE ETTEVALMISTAMINE 1.1. Uus rehv paigaldatakse rehvivalmistaja poolt ettenähtud veljele. 1.2. Rehv survestatakse järgmises tabelis näidatud rõhuni: REHVIRÕHUD KATSETAMISEL | Rehviliik | Kiirusekategooria | Rõhk | | | bar | kPa | MOPEEDIREHVID | | | standardsed | B | 2,25 | 225 | tugevdatud | B | 3,00 | 300 | MOOTORRATTAREHVID standardsed | F, G, J, K | 2,50 | 250 | L, M, N, P | 2,50 | 250 | Q, R, S | 3,00 | 300 | T, U, H, V [1] | 3,50 | 350 | tugevdatud | F, G, J, K, L, M, N, P | 3,30 | 330 | Q, R, S, T, U, H | 3,90 | 390 | MOOTORRATASTE TEISENDITE REHVID | 4PR | F, G, J, K, L, M | 3,70 | 370 | 6PR | 4,50 | 450 | 8PR | 5,20 | 520 | Teistsugused rehviliigid tuleb survestada rehvivalmistaja poolt ettenähtud rõhuni. 1.3. Kui see on põhjendatud, võib rehvivalmistaja nõuda, et survestamisel kasutataks punktis 1.2 toodud rehvirõhkudest erinevaid rõhke. Niisugusel juhul survestatakse rehv nimetatud rõhuni (vt I lisa punkti 1.12.13). 1.4. Ratta ja rehvi koostu hoitakse vähemalt kolm tundi katseruumi temperatuuril. 1.5. Rehvirõhk reguleeritakse punktis 1.2 või 1.3 nimetatud rõhule. 2. KATSE JÄRJEKORD 2.1. Rehvi ja ratta koost kinnitatakse katsevõllile ja surutakse siledapinnalise hooratta vastu, mille läbimõõt on 1,7 m ± 1 % või 2,0 m ± 1 %. 2.2. Katsevõlli koormatakse koormusega, mis moodustab 65 % järgmisest koormusest: 2.2.1. koormusest, mis vastab kiiruseklassi tähisega kuni "H" ("H" kaasa arvatud) varustatud rehvide koormustegurile, 2.2.2. koormusest, mis vastab kiiruseklassi tähisega "V" varustatud rehvide maksimaalsele kiirusele 240 km/h (vt käesoleva lisa punkti 1.31.2), 2.2.3. koormusest, mis vastab kiiruseklassi tähisega "W" varustatud rehvide maksimaalsele kiirusele 270 km/h (vt käesoleva lisa punkti 1.31.3), 2.2.4. koormusest, mis vastab kiirusel üle 240 km/h (või vajadusel 270 km/h) rehvivalmistaja poolt kasutamiseks ettenähtud maksimaalsele kiirusele (vt punkti 3.2.1.1), 2.2.5. mopeedirehvidel (kiirusekategooria tähisega B) moodustab katserõhk 65 % katsetrumlil, mille läbimõõt on 1,7 m, ja 67 % katsetrumlil, mille läbimõõt on 2,0 m. 2.3. Katsetamise ajal ei tohi rehvirõhku korrigeerida ja katsekoormust tuleb hoida konstantsena. 2.4. Katse ajal tuleb temperatuuri katseruumis hoida vahemikus 20-30 °C, valmistaja nõusolekul võib kasutada kõrgemat temperatuuri. 2.5. Katse teostatakse katkestusteta, järgides järgmisi kriteeriume: 2.5.1. aeg, mis kulub nullkiirusest katse alguskiiruseni: 20 minutit; 2.5.2. katse alguskiirus: rehvitüübile ettenähtud maksimaalsele kiirusele vastav kiirus, millest on lahutatud 30 km/h, kui katse teostatakse 2 m läbimõõduga trumlil, või 40 km/h, kui katse teostatakse 1,7 m läbimõõduga trumlil; 2.5.2.1. maksimaalne kiirus, mida kasutatakse teisel katsel kiirusele üle 240 km/h ettenähtud rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte "V" (või kiirusele üle 270 km/h ettenähtud rehvidel, mille rehvisuuruse tähis sisaldab tähte "Z"), on rehvivalmistaja poolt määratud maksimaalne kiirus (vt I lisa punkti 1.2.15); 2.5.3. kiirusastmestiku samm: 10 km/h; 2.5.4. katse kestus igal kiirusel: 10 minutit; 2.5.5. katse kogukestus: üks tund; 2.5.6. maksimaalne katsekiirus: rehvitüübile ettenähtud maksimaalsele kiirusele vastav kiirus, kui katse teostatakse 2 m läbimõõduga trumlil, ja sellele rehvitüübile ettenähtud maksimaalne kiirus, millest on lahutatud 10 km/h, kui katse teostatakse 1,7 m läbimõõduga trumlil; 2.5.7. mopeedirehvidel (kiirusekategooria tähisega B) on katsekiirus 50 km/h, kiirendamiseks kiiruselt 0 km/h kiiruseni 50 km/h kulub 10 minutit, seejärel hoitakse konstantset kiirust 30 minutit, mis annab katse kogukestuseks 40 minutit. 2.6. Kui teine katse teostatakse siiski maksimaalsete tööparameetrite hindamiseks rehvidel, mis sobivad kasutamiseks kiirusel üle 240 km/h, on katsemenetlus järgmine: 2.6.1. kakskümmend minutit kiirendamiseks nullkiiruselt katse algkiiruseni, 2.6.2. kakskümmend minutit katse algkiirusel, 2.6.3. kümme minutit maksimaalse katsekiiruse saavutamiseni, 2.6.4. viis minutit maksimaalsel katsekiirusel. 3. VÕRDVÄÄRSED KATSEMEETODID Kui kasutatakse punktis 2 kirjeldatud meetodist erinevat meetodit, tuleb selle võrdväärsust tõestada. 7. liide Kandevõime muutumine funktsioonina kiirusest Kiirus (km/h) | Kandevõime muutumine (%) | Mopeedirehvid | veljeläbimõõdu kood ≤ 12 | veljeläbimõõdu kood ≥ 13 | kiirusekategooria tähis | kiirusekategooria tähis | kiirusekategooria tähis | B | J | K | L | J | K | L | M | N | P ja kõrgem | 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | 50 | 0 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | + 30 | 60 | | + 23 | + 23 | + 23 | + 23 | + 23 | + 23 | + 23 | + 23 | + 23 | 70 | | + 16 | + 16 | + 16 | + 16 | + 16 | + 16 | + 16 | + 16 | + 16 | 80 | | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 10 | + 14 | 90 | | + 5 | + 5 | + 7,5 | + 5 | + 5 | + 7,5 | + 7,5 | + 7,5 | + 12 | 100 | | 0 | 0 | + 5 | 0 | 0 | + 5 | + 5 | + 5 | + 10 | 110 | | − 7 | 0 | + 2,5 | | 0 | + 2,5 | + 2,5 | + 2,5 | + 8 | 120 | | − 15 | − 6 | 0 | | | 0 | 0 | 0 | + 6 | 130 | | − 25 | − 12 | − 5 | | | | 0 | 0 | + 4 | 140 | | | | | | | | | 0 | 0 | 8. liide Rehvide dünaamilise suurenemise määramise meetod 1. KOHALDAMISALA JA ULATUS 1.1. Käesolevat katsemeetodit kohaldatakse käesoleva liite punktis 3.4.1 nimetatud mootorrattarehvide tüüpidele. 1.2. Katsemeetodi eesmärgiks on kindlaks määrata rehvidel tsentrifugaaljõu toimel maksimaalsel lubatud kiirusel esinevat maksimaalset suurenemist. 2. KATSEMENETLUSE KIRJELDUS 2.1. Katsevõlli ja velge kontrollitakse ja veendutakse, et ratta radiaalne ekstsentrilisus on alla ± 0,5 mm ja külgsiire alla ± 0,5 mm, mõõdetuna velje perimeetri välimisest pöiast. 2.2. Rehvi äärejoone mõõtmise seade Mis tahes seade (projektsioonirastriga kaamera, prožektorid jms), mis võimaldab täpselt kujutada rehviristlõike välisserva äärejooni või määrata mähisjoont, ja mis on turvise maksimaalse deformatsiooni hetkel rehvi keskjoone suhtes täisnurga all. Nimetatud seade muudab igasugused deformatsioonid minimaalseks ja tagab (teadaoleva) konstantse suhte (K) registreeritava äärejoone ja rehvi tegelike mõõtmete vahel. Nimetatud seade võimaldab määrata rehvi äärejoont rattatelje suhtes. 3. KATSE TEOSTAMINE 3.1. Katse ajal tuleb katseruumi temperatuuri hoida vahemikus 20-30 °C või kasutada rehvivalmistaja nõusolekul kõrgemat temperatuuri. 3.2. Katsetatavad rehvid peavad olema läbinud 6. liitele vastava koormus- ja kiiruskatse, ilma et oleks ilmnenud mingeid defekte. 3.3. Katsetatav rehv tuleb kinnitada rattale, mille velg vastab kohaldatavale standardile. 3.4. Rehvirõhk (katserõhk) reguleeritakse punktis 3.4.1 nimetatud väärtustele vastavaks. 3.4.1. Diagonaalrehvid ehk kaldturvisega (ristturvisega) rehvid ja diagonaal-vöörehvid. Kiirusekategooria tähis | Rehviliik | Katserõhk | bar | kPa | P/Q/R/S | standardne | 2,50 | 250 | T ja kõrgem | standardne | 2,90 | 290 | 3.5. Ratta ja rehvi koostu hoitakse vähemalt kolm tundi katseruumi temperatuuril. 3.6. Pärast nimetatud hoiuperioodi möödumist reguleeritakse rehvirõhk punktile 3.4.1 vastavale väärtusele. 3.7. Ratta ja rehvi koost paigaldatakse katsevõllile ja veendutakse selle vabas pöörlemises. Rehvi võib pöörata katsevõlli käitav mootor või muul juhul katsetrumlile avalduv rõhk. 3.8. Kogu koostu kiirendatakse katkestusteta nii, et viie minutiga saavutatakse rehvi maksimaalne kiirus. 3.9. Rehvi äärejoone kujundamise seadme paigaldamisel tuleb hoolitseda selle eest, et see on katsetatava rehvi turvise pöörlemissuuna suhtes täisnurga all. 3.10. Tuleb kontrollida, kas turviseserva ringkiirus võrdub rehvi maksimaalse kiirusega ± 2 %. Seadet hoitakse konstantsel kiirusel vähemalt viis minutit ja seejärel joonistatakse maksimaalse deformatsiooni kohale rehvi ristlõike äärejooned või kontrollitakse, ega rehv ei ulatu üle mähisjoone. 4. TULEMUSTE HINDAMINE 4.1. Rehvi ja ratta koostu mähisjoon peab vastama järgnevalt toodud näitele. +++++ TIFF +++++ Vastavalt käesoleva lisa punktidele 3.1.4 ja 3.1.5 määratakse mähisjoone piirväärtused järgmiselt: Rehvi kiirusekategooria | dynH (mm) | Kasutuskategooria: normaalrehvid | Kasutuskategooria: talverehvid ja spetsiaalrehvid | P/Q/R/S | H × 1,10 | H × 1,15 | T/U/H | H × 1,13 | H × 1,18 | Üle 210 km/h | H × 1,16 | — | 4.1.1. Vajadusel tuleb korrigeerida mähisjoone põhimõõtmeid, võttes arvesse konstantset suhet K (vt eespool punkti 2.2). 4.2. Rehvi äärejoone kõrvalekalle maksimaalsel kiirusel ei tohi ületada mähisjoont rehvi telje suhtes. 4.3. Rehvidele ei teostata mingeid muid katseid. 5. VÕRDVÄÄRSED KATSEMEETODID Kui kasutatakse punktis 2 kirjeldatud meetodist erinevat meetodit, tuleb selle võrdväärsust tõestada. III LISA SÕIDUKITELE REHVIDE PAIGALDAMISE KOHTA ESITATAVAD NÕUDED 1. ÜLDOSA 1.1. Kõigile sõidukitele paigaldatavatele rehvidele, kaasa arvatud tagavararehvidele, peab käesoleva direktiivi alusel olema antud tüübikinnitus, kui 2. punktis ei ole sätestatud teisiti. 1.2. Rehvide paigaldamine 1.2.1. Kõik sõidukitele paigaldatavad rehvid peavad olema II lisa punktis 1.1.5 nimetatud omaduste suhtes võrdsed. 1.2.2. Kõik teatud teljele paigaldatavad rehvid peavad olema sama tüüpi (vt II lisa punkt 1.1). 1.2.3. Sõidukivalmistaja määratleb rehvide märgistuse vastavalt käesoleva peatüki nõuetele. See rehv või rehvid, millise/millised rehvivalmistaja on valmistanud II lisa punktides 3.1.4, 3.1.5 ja 3.3 määratud tolerantside piires, liigub/liiguvad vabalt sellele/nendele ettenähtud asendis. Ruum, milles rehv pöörleb, peab vedrustusele, roolisüsteemile ja hammasülekande kattele sõidukivalmistaja poolt ettenähtud piirangute piires kasutatavate maksimaalsete lubatud rehvisuuruste puhul võimaldama rehvi takistamatut liikumist. 1.3. Kandevõime 1.3.1. Iga sõidukile paigaldatud rehvi maksimaalne koormus määratuna II lisa punktis 1.31, ja arvestades II lisa 7. liites esitatud nõudeid, peab vähemalt võrduma: - maksimaalse lubatud teljekoormusega, kui teljel on ainult üks rehv, - poolega maksimaalsest lubatud teljekoormusest, kui teljel on kaks rehvi ükshaaval paigaldatuna, - 0,54 maksimaalsest lubatud teljekoormusest, kui teljel on kaks rehvi paaris paigaldatuna, - 0,27 maksimaalsest lubatud teljekoormusest, kui teljel on kaks rehvikomplekti paaris paigaldatuna, vastavalt sõidukivalmistaja poolt teatatud maksimaalsele teljekoormusele. 1.4. Kiiruseklass 1.4.1. Igal rehvil, millega sõiduk on tavaliselt varustatud, peab olema sõiduki lubatud maksimaalsele konstruktiivsele kiirusele (nagu teatatud sõidukivalmistaja poolt, sh lubatud tolerants, mis on seeriatoodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel lubatud) vastav kiirusekategooria tähis (vt II lisa punkti 1.28) või kohaldatav koormuse/kiiruse kombinatsioon (Vt II lisa punkti 1.27). 1.4.2. Eespool määratletut ei kohaldata harilikult tavaliste rehvidega kuid aeg-ajalt talve- või universaalrehvidega varustatud sõidukitele. Niisugusel juhul peab talve- või universaalrehvide kiirusekategooria tähis siiski vastama kas sõiduki maksimaalsest konstruktiivsest (sõidukivalmistaja poolt ettenähtud) kiirusest suuremale kiirusele või vähemalt kiirusele 130 km/h (või mõlemale tingimusele). Kui sõiduki maksimaalne konstruktiivne kiirus (sõidukivalmistaja poolt ettenähtud kiirus) on siiski talve- või universaalrehvide kiirusekategooria tähisele vastavast kiirusest suurem, tuleb sõidukisse, juhile hästi nähtavasse kohta, paigaldada maksimaalse kiiruse hoiatusmärk, millele on märgitud talverehvide maksimaalne kiirusvõime. 2. ERIJUHUD 2.1. Rehve, millele on vastavalt direktiivile 92/93/EMÜ antud osa tüübikinnitus, võib paigaldada ka külgvankriga mootorratastele, kolmerattalistele mopeedidele, kolme- ja neljarattalistele mootorsõidukitele. 2.2. Mootorrattarehve võib paigaldada ka mopeedidele. 2.3. Sõidukitele, millele on eriliste kasutustingimuste tõttu paigaldatud mootorrattarehvidest, sõiduauto rehvidest või tööauto rehvidest erinevad rehvid (näiteks põllumajanduses ja tööstuses kasutatavate sõidukite rehvid, maastikuautode rehvid), ei kohaldata II lisa nõudeid juhul, kui tüübikinnitust andev asutus tunnistab, et paigaldatud rehvid on sõiduki kasutustingimustele sobivad. 2.4. Väikese võimsusega mopeedidele paigaldatavad rehvid, määratletuna direktiivi 92/61/EMÜ I lisas kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, võivad erineda nendest tüüpidest, mida käesoleva peatüki sätted reguleerivad erilistest kasutustingimustest tulenevalt, juhul, kui sõiduki tüübikinnituse eest vastutavale ametiasutusele esitatakse tõend selle kohta, et paigaldatud rehvid on sõiduki kasutustingimusteks sobivad. 1. liide +++++ TIFF +++++ 2. liide Kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile rehvide paigaldamise tüübikinnitustõend +++++ TIFF +++++ 2. PEATÜKK KAHE- VÕI KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMED LISADE LOETELU | | Lehekülg | I LISA | Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite valgustus- ja valgussignaalseadmete tüüpide osa tüübikinnitusele kohaldatavad üldnõuded … | 73 | 1. liide | Tulede valguse värvused — kolmevärvikoordinaadid … | 79 | 2. liide | Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited … | 80 | II LISA | Kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldatavate eesmiste gabariiditulede, tagumiste gabariiditulede, stopptulede, suunatulede, tagumise numbrimärgi valgusti, eesmiste udulaternate, tagumiste udulaternate, tagurdustulede ja helkurite osa tüübikinnitusele esitatavad nõuded … | 88 | 1. liide | Ruumilise valgusjaotuse horisontaalsed (H) ja vertikaalsed (V) minimaalsed nurgad … | 91 | 2. liide | Fotomeetrilised mõõtmised … | 92 | 3. liide | Tagumise numbrimärgi valgusti fotomeetrilised mõõtmised … | 93 | 4. liide | Teatis … | 94 | 5. liide | Osa tüübikinnitustunnistus … | 95 | III LISA | Kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldatud ja lähi- või kaugtule valgusvihku andvate ning hõõglampidega või halogeen-hõõglampidega varustatud seadmete (esilaternate) osa tüübikinnitusele esitatavad nõuded … | 96 | III-A LISA | Mopeedide esilaternad … | 98 | 1. liide | S3- ja S4-klassi lampidega varustatud esilaternate fotomeetrilised katsed … | 99 | 2. liide | HS2-klassi halogeenlampidega varustatud esilaternate fotomeetrilised katsed … | 101 | 3. liide | Mopeedidel kasutamiseks ettenähtud esilaternatüübi teatis … | 103 | 4. liide | Mopeedidel kasutamiseks ettenähtud esilaternatüübi osa tüübikinnitustunnistus … | 104 | III-B LISA | Mootorrataste ja kolmerattaliste mootorsõidukite hõõglampidega varustatud ja sümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andvad esilaternad … | 105 | 1. liide | Fotomeetrilised katsed … | 107 | 2. liide | Töötavate esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite püsivuse katse … | 109 | 3. liide | Plasthajutitega valgustitele esitatavad nõuded ja valgustikoostu hajuti- või materjalinäidiste katsetamine … | 110 | 4. liide | Mootorratastele ja kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldamiseks ettenähtud, hõõglampidega varustatud ja sümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andva esilaterna tüübi teatis … | 111 | 5. liide | Mootorratastele ja kolmerattalistele mootorsõidukitele ettenähtud, hõõglampidega varustatud ja sümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andva esilaterna tüübi osa tüübikinnitustunnistus … | 112 | III-C LISA | Mootorrataste ja kolmerattaliste mootorsõidukite halogeen-hõõglampidega (HS1-lampidega) või R2-klassi hõõglampidega varustatud ja asümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andvad esilaternad … | 113 | 1. liide | Mõõteekraan … | 117 | 2. liide | Töötavate esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite püsivuse katse … | 118 | 3. liide | Plasthajutitega valgustitele esitatavad nõuded ja valgustikoostu hajuti- või materjalinäidiste katsetamine … | 119 | 4. liide | Mootorratastele ja kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldamiseks ettenähtud, halogeen-hõõglampidega (HS1-lampidega) või R2-klassi hõõglampidega varustatud ja asümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andva esilaterna tüübi teatis … | 120 | 5. liide | Mootorratastele ja kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldamiseks ettenähtud, halogeen-hõõglampidega (HS1-lampidega) või R2-klassi hõõglampidega varustatud ja asümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andva esilaterna tüübi osa tüübikinnitustunnistus … | 121 | III-D LISA | Mootorrataste ja kolmerattaliste mootorsõidukite HS1-lampidest erinevate halogeen-hõõglampidega varustatud ja asümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andvad esilaternad … | 122 | 1. liide | Mõõteekraan … | 127 | 2. liide | Töötavate esilaternate fotomeetriliste tööparameetrite püsivuse katse … | 130 | 3. liide | Plasthajutitega valgustitele esitatavad nõuded ja valgustikoostu hajuti- või materjalinäidiste katsetamine … | 133 | 4. liide | Mootorratastele ja kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldamiseks ettenähtud, halogeen-hõõglampidega varustatud ja asümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andva esilaterna tüübi teatis … | 142 | 5. liide | Mootorratastele ja kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldamiseks ettenähtud, halogeen-hõõglampidega varustatud ja asümmeetrilist lähi- ja kaugtule valgusvihku andva esilaterna tüübi osa tüübikinnitustunnistus … | 143 | IV LISA | Mopeedide, mootorrataste ja kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust omavates tuledes kasutamiseks ettenähtud hõõglambid … | 144 | Liited 1-22 | (Vt IV lisa) … | 146 | 23. liide | Tüübikinnitusmärgi kujunduse näide … | 211 | 24. liide | Lambi hõõgniitide valguskese ja vormid … | 212 | I LISA KAHE- VÕI KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMETE TÜÜPIDE OSA TÜÜBIKINNITUSELE KOHALDATAVAD ÜLDNÕUDED 1. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: seadmetüüp — seadmed, millel ei ole järgmiste tähtsate omaduste suhtes erinevusi: 1.1. mark või kaubanimi; 1.2. optilise süsteemi omadused; 1.3. niisuguste osade lisamine või kõrvaldamine, mis võivad seadme töötamise ajal esineva valguse peegeldumise, murdumise või neeldumise ja/või moonutuste tõttu optilisi tulemusi muuta; 1.4. seadmete ettenähtud kasutamine kas parem- või vasakpoolses liikluses või mõlema liiklussuunavariandi korral; 1.5. laternahajutite ja võimaliku kattekihi materjalid. 2. SEADMETÜÜBI OSA TÜÜBIKINNITUSTAOTLUS 2.1. Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust käsitleva 30. juuni 1992 aasta nõukogu direktiivi 92/61/EMÜ artikli 3 kohaselt peab seadmetüübi osa tüübikinnitustaotlus täiendavalt sisaldama järgmist teavet: 2.1.1. seadme kasutusotstarve (-otstarbed); 2.1.2. esilaterna korral: kas see on konstrueeritud kasutamiseks parem- või vasakpoolses liikluses või mõlema liiklussuunavariandi korral; 2.1.3. suunatule korral: selle klass. 2.2. Iga seadmetüübi puhul, millele osa tüübikinnitust taotletakse, tuleb taotlusele lisada: 2.2.1. kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt detailsed, võimaldamaks määratleda seadme tüüpi ja geomeetrilisi tingimusi, mille alusel seade sõidukile paigaldatakse, samuti vaatesuunda, mida tuleb katsete ajal lugeda võrdlusteljeks (horisontaalnurk H = 0, vertikaalnurk V = 0) ja punkti, mida nende katsete ajal tuleb käsitleda võrdluskeskmena; esilaterna korral peab joonistel olema kujutatud vertikaal(aksiaal-)lõige ja eestvaade, millest vajadusel selguvad laternahajuti lainestuse detailid; lisaks peavad joonistel olema kujutatud kohustusliku osa tüübikinnitusmärgi ja muude nimetatud märgi ristkülikusse kantavate vajalike tähiste ettenähtud asukohad; 2.2.2. lühike tehniline kirjeldus, mis sisaldab eelkõige üksikasju hõõglampide ettenähtud klassi või klasside kohta, välja arvatud hõõglampidel, mille valgusallikas on väljavahetatav. 2.3. Taotlejad peavad samuti lisama kaks näidiseksemplari seadmest, millele osa tüübikinnitust taotletakse. 2.4. Esilaternate [1] ja eesmiste udulaternate hajutite valmistamiseks kasutatava plastmaterjali katsetamiseks tuleb lisada: 2.4.1. kolmteist laternahajutit: 2.4.1.1. kõnealustest laternahajutitest kuus võib asendada kuue vähemalt 60 mm x 80 mm suuruse katsetatava materjali näidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm x 15 mm suurune praktiliselt lame ala (kõverusraadiusega mitte alla 300 mm); 2.4.1.2. iga niisugune laternahajuti või materjalinäidis peab olema saadud seeriatoodangu valmistamisel kasutatava meetodi kohaselt; 2.4.2. peegeldi, millele saab laternahajutid valmistaja juhendi kohaselt kinnitada. 2.5. Laternahajutite ja võimaliku kattekihi juba katsetatud materjalidele peab olema lisatud katseprotokoll, milles kirjeldatakse nende materjalide ja kattekihtide omadusi. 2.6. Enne tüübikinnituse andmist peab pädev asutus kontrollima toodangu vastavuse tõhusat jälgimist tagavate meetmete olemasolu. 3. SEADMETE MÄRGISTAMISELE JA MÄRGISTUSTELE ESITATAVAD TÄIENDAVAD NÕUDED 3.1. Seadmetel peavad olema järgmised selgelt loetavad ja püsivad märgistused: 3.1.1. mark või kaubanimi; 3.1.2. teave hõõglambi (-lampide) ettenähtud klassi või klasside kohta (see ei kehti mittevahetatavate valgusallikatega lampide kohta); 3.1.3. mittevahetatavate valgusallikatega lampide puhul tuleb esitada andmed nimipinge ja -võimsuse kohta; 3.1.4. osa tüübikinnitusmärk vastavalt direktiivi 92/61/EMÜ artikli 8 sätetele. Esilaternate puhul tuleb tüübikinnitusmärgid kinnitada laternahajutitele või valgusti põhikorpusele (peegeldi loetakse põhikorpuseks). Kui laternahajuti on põhikorpusega püsivalt ühendatud, piisab märgist laternahajutil. Märgi asukoht selgub joonistelt, millele viidati punktis 2.2.1. Näited on toodud käesoleva lisa 2. liites. 4. SEADME OSA TÜÜBIKINNITUS 4.1. Kui vähemalt kaks seadet moodustavad sama seadme osa, võib osa tüübikinnituse anda ainult juhul, kui igaüks nimetatud seadmetest vastab käesolevas peatükis esitatud nõuetele. 5. TOOTMISE NÕUETEKOHASUSE JÄRELEVALVEMENETLUSELE ESITATAVAD MINIMAALSED NÕUDED 5.1. Üldsätted 5.1.1. Vastavusnõuded loetakse mehaaniliselt ja geomeetriliselt rahuldatuiks, kui erinevused ei ületa käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid vältimatuid tootmishälbeid. 5.1.2. Fotomeetriliste tööparameetrite suhtes ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate seadmete nõuetele vastavust juhul, kui mitte ühegi juhuslikult katsetatud seadme fotomeetrilised tööparameetrid ja standardsete hõõglampidega varustatud signaaltulede, esilaternate või eesmiste udulaternate mitte ükski mõõdetud väärtus ei kaldu ebasoodsas suunas üle 20 protsendi kõrvale käesolevas direktiivis sätestatud minimaalsetest väärtustest. 5.1.3. Kui signaaltulede, esilaternate või eesmiste udulaternate puhul ei vasta eespool kirjeldatud katse tulemused nõuetele, tuleb seadmete katsetamist korrata, kasutades teist standardset hõõglampi. 5.1.4. Ilmsete defektidega seadmeid ei võeta arvesse. 5.1.5. Kui tegemist on signaaltulede, esilaternate või eesmiste udulaternatega, milles kasutatakse A-standardile vastava värvustemperatuuriga hõõglampe, tuleb järgida kolmevärvikoordinaate. 5.2. Nõuetele vastavuse valmistajapoolsele kontrollimisele esitatavad minimaalsed nõuded Tüübikinnitusmärgi haldaja peab sobiva ajavahemiku järel teostama igale seadmetüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb teostada vastavalt käesoleva direktiivi sätetele. Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta täiendavad näidised ja katsetada neid. Valmistaja peab võtma meetmeid asjaomase toote nõuetele vastavuse tagamiseks. 5.2.1. Katsete laad Käesoleva direktiivi kohased nõuetele vastavuse katsed käsitlevad mootorrataste ja kolmerattaliste mootorsõidukite esilaternate fotomeetrilisi ja kolorimeetrilisi omadusi ning esilaternate valgusvihu valgustatud ja valgustamata ala piiri vertikaalasendi soojusest põhjustatud muutumise kontrollimist. 5.2.2. Katsetel kasutatavad meetodid 5.2.2.1. Katsed teostatakse üldiselt vastavalt käesolevas direktiivis kirjeldatud meetoditele. 5.2.2.2. Valmistaja poolt teostatavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Valmistajal on vastutus tõestada, et kohaldatud meetodid on käesolevas direktiivis sätestatud meetoditega võrdväärsed. 5.2.2.3. Punktide 5.2.2.1 ja 5.2.2.2 kohaldamine nõuab katseseadmete regulaarset kalibreerimist ja nende mõõteandmete vastandamist pädeva asutuse poolt teostatud mõõtmistulemustele. 5.2.2.4. Kõikidel juhtudel, kuid eriti halduslikul kontrollimisel ja proovivõtul, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas direktiivis sätestatud meetodeid. 5.2.3. Proovivõtu laad Seadmete näidised valitakse ühtlase toodangupartii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlane partii tähendab valmistaja tootmismeetodite kohaselt määratletud sama tüüpi seadmete rühma. Hindamine katab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Valmistaja võib siiski koguda sama seadmetüübi kohta andmeid erinevatest tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel. 5.2.4. Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised ja kolorimeetrilised omadused Näidiseks olevale seadmele teostatakse fotomeetrilised mõõtmised asjaomastes lisades ettenähtud punktides, kui ei ole sätestatud teisiti. Tuleb järgida kolmevärvikoordinaate. 5.2.5. Nõuetele vastavust reguleerivad kriteeriumid Valmistaja vastutab katsetulemuste statistilise uurimise eest ja koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivate kriteeriumide määratlemise eest nii, et on täidetud direktiivi 92/61/EMÜ VI lisas sätestatud toodete nõuetele vastavuse hindamise nõuded. Toodete nõuetele vastavuse määratlemise kriteeriumid peavad olema niisugused, et 6. punktis määratletud üksikproovi (esimese proovivõtu) läbimise minimaalne tõenäosus on 95 % kindlusega 0,95. 6. KONTROLLIJA POOLT TEOSTATAVALE PROOVIVÕTULE ESITATAVAD MINIMAALSED NÕUDED 6.1. Üldsätted 6.1.1. Vastavusnõuded loetakse mehaaniliselt ja geomeetriliselt rahuldatuiks juhul, kui erinevused ei ületa käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid vältimatuid tootmishälbeid. 6.1.2. Fotomeetriliste tööparameetrite suhtes ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate seadmete nõuetele vastavust juhul, kui mitte ühegi juhuslikult katsetatud seadme fotomeetrilised tööparameetrid ja standardsete hõõglampidega varustatud signaaltulede, esilaternate või eesmiste udulaternate mitte ükski mõõdetud väärtus ei kaldu ebasoodsas suunas üle 20 protsendi kõrvale käesolevas direktiivis sätestatud minimaalsetest väärtustest. 6.1.3. Kui tegemist on signaaltulede, esilaternate või eesmiste udulaternatega, milles kasutatakse A-standardile vastava värvustemperatuuriga hõõglampe, tuleb järgida kolmevärvikoordinaate. 6.2. Esimene proovivõtt Esimesel proovivõtul valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli seadet. Esimese kahe seadme näidis märgistatakse tähega A ja teise kahe seadme näidis tähega B. 6.2.1. Juhud, kui nõuetele vastavust ei vaidlustata. 6.2.1.1. Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavust, kui seadme mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on: 6.2.1.1.1. näidis A A1: | ühel seadmel | 0 %, | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 %; | A2: | mõlemal seadmel rohkem kui | 0 %, | kuid mitte rohkem kui | 20 %, | edasi näidisele B 6.2.1.1.2. näidis B B1: | mõlemal seadmel | 0 %. | 6.2.2. Nõuetele vastavus vaidlustatakse. 6.2.2.1. Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavus vaidlustada ja valmistajalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on: 6.2.2.1.1. näidis A A3: | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 %, | ühel seadmel rohkem kui | 20 %, | kuid mitte rohkem kui | 30 %. | 6.2.2.1.2. näidis B B2: | A2 korral | | ühel seadmel rohkem kui | 0 %, | kuid mitte rohkem kui | 20 %, | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 %; | B3: | A2 korral | | ühel seadmel | 0 %, | ühel seadmel rohkem kui | 20 %, | kuid mitte rohkem kui | 30 %. | 6.2.3. Tühistatud tüübikinnitus Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja direktiivi 92/61/EMÜ artiklit 10 kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlust järgides on seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded: 6.2.3.1. näidis A A4: | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 %, | ühel seadmel rohkem kui | 30 %; | A5: | mõlemal seadmel rohkem kui | 20 %. | 6.2.3.2. näidis B B4: | A2 korral | | ühel seadmel rohkem kui | 0 %, | kuid mitte rohkem kui | 20 %, | ühel seadmel rohkem kui | 20 %; | B5: | A2 korral | | mõlemal seadmel rohkem kui | 20 %; | B6: | A2 korral | | ühel seadmel | 0 %, | ühel seadmel rohkem kui | 30 %. | 6.3. Korduv proovivõtt Juhtumitel A3, B2 ja B3 on mitte hiljem kui kaks kuud pärast teatamist vajalik uus proovivõtt, mis hõlmab kolmandat näidist C kahest seadmest ja neljandat näidist D kahest spetsiaalsest hoiatustulest, mis valitakse pärast toodangu ühtlustamist valmistatud ja laos oleva kauba hulgast. 6.3.1. Nõuetele vastavust ei vaidlustata. 6.3.1.1. Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavust juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on: 6.3.1.1.1. näidis C C1: | ühel seadmel | 0 %, | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 %; | C2: | mõlemal seadmel rohkem kui | 0 %, | kuid mitte rohkem kui | 20 %, | edasi näidisele D 6.3.1.1.2. näidis D D1: | C2 korral | | mõlemal seadmel | 0 %. | 6.3.2. Nõuetele vastavus vaidlustatakse. 6.3.2.1. Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud seadmete nõuetele vastavus vaidlustada ja valmistajalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist (ühtlustamist) nõuda juhul, kui seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded on: 6.3.2.1.1. näidis D D2: | C2 korral | | ühel seadmel rohkem kui | 0 %, | kuid mitte rohkem kui | 20 %, | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 %. | 6.3.3. Tühistatud tüübikinnitus Nõuetele vastavus tuleb vaidlustada ja direktiivi 92/61/EMÜ artiklit 10 kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlust järgides on seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded: 6.3.3.1. näidis C C3: | ühel seadmel mitte rohkem kui | 20 %, | ühel seadmel rohkem kui | 20 %; | C4: | mõlemal seadmel rohkem kui | 20 %. | 6.3.3.2. näidis D D3: | C2 korral | | ühel seadmel võrdne või rohkem kui | 0 %, | ühel seadmel rohkem kui | 20 %. | +++++ TIFF +++++ Joonis 1 1. liide Tulede valguse värvused Kolmevärvikoordinaadid PUNANE: | piirväärtus kollase suunas: | y ≤ 0,335 | piirväärtus punakaslilla suunas: | z ≤ 0,008 | VALGE: | piirväärtus sinise suunas: | x ≥ 0,310 | piirväärtus kollase suunas: | x ≤ 0,500 | piirväärtus rohelise suunas: | y ≤ 0,150 + 0,640 × | piirväärtus rohelise suunas: | y ≤ 0,440 | piirväärtus punakaslilla suunas: | y ≥ 0,050 + 0,750 × | piirväärtus punase suunas: | y ≥ 0,382 | MEREVAIGUKOLLANE: | piirväärtus kollase suunas: | y ≤ 0,429 | piirväärtus punase suunas: | y ≥ 0,398 | piirväärtus valge suunas: | z ≤ 0,007 | Eespool nimetatud piirväärtuste kontrollimiseks võib kasutada valgusallikat värvustemperatuuriga 2856 K (Rahvusvahelise valgustuskomisjoni (CIE) valgusallikat A koos sobivate filtritega). Helkurite korral valgustatakse seadet CIE standardile vastava valgusallikaga A nii, et kõrvalekaldenurk on 1/3° ja valgustusnurk V = H = 0° või, kui see annab värvuseta pinnapeegelduse, st nurga V = ± 5°, H = 0°, peavad peegeldava valgusvoo kolmevärvikoordinaadid olema eespool nimetatud piirväärtuste piires. 2. liide Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited +++++ TIFF +++++ Joonis 1 Seade, millel on eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, on klassi 11 kuuluv suunatuli, millele Madalmaades (e4) on antud numbrit 00243 kandev tüübikinnitus. Tüübikinnituse numbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt käesoleva direktiivi II lisa esialgse versiooni nõuetele. Suunatule korral näitab nool, et valgusjaotus on horisontaaltasapinnas asümmeetriline ja kui seadet vaadata valguse suunale vastupidisest suunast, on fotomeetrilised väärtused nõuetele vastavad kuni nurgani 80° paremale. Näites on kujutatud suunatuld, mis on sõidukil paigaldatud paremale poole. Grupeeritud, kombineeritud või konstruktiivselt kokkuehitatud valgustite lihtsustatud märgistamine, kui vähemalt kaks valgustit moodustavad ühe ja sama koostu osa. +++++ TIFF +++++ Joonis 1a(Vertikaal- ja horisontaaljooned kujutavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need jooned ei ole tüübikinnitusmärgi osaks.) Märkus: Need kolm tüübikinnitusmärgi näidet (näited A, B ja C) kujutavad kolme võimalikku valgustus- ja valgussignaalseadme märgistamisviisi, milles kaks või mitu valgustit moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või konstruktiivselt kokkuehitatud valgustitest koosneva koostu osa. Näidetest on näha, et seadmele on Madalmaades (e4) antud numbrit 3333 kandev tüübikinnitusmärk ja et seade koosneb järgmistest osadest: - klassi 1 kuuluv helkur, millele direktiivi 76/757/EMÜ esialgse versiooni alusel on antud tüübikinnitus, - punane tagumine gabariidituli (R), millele käesoleva direktiivi II lisa esialgse versiooni alusel on antud tüübikinnitus, - tagumine udutulelatern (F), millele on direktiivi 77/538/EMÜ esialgse versiooni alusel antud tüübikinnitus, - tagurdustuli (AR), millele on direktiivi 77/539/EMÜ esialgse versiooni alusel antud tüübikinnitus, - stopptuli (S), millele on käesoleva direktiivi II lisa esialgse versiooni alusel antud tüübikinnitus. EÜ osa tüübikinnitusmärgi näidis +++++ TIFF +++++ Joonis 1b | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Joonis 1c | Joonis 1d | Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga helkur kuulub klassi 1 ja sellele on Madalmaades (e4) direktiivi 76/757/EMÜ alusel antud numbrit 216 kandev tüübikinnitus; käesoleva direktiivi II lisa punktis 9.1 helkuritele esitatavaid nõudeid kohaldatakse juhul, kui a ≥ 4 mm. +++++ TIFF +++++ Joonis 2 Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga esilaternale on Madalmaades (e4) käesoleva direktiivi III-A lisa esialgse versiooni alusel antud numbrit 00243 kandev osa tüübikinnitus. Tüübikinnituse numbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt käesoleva direktiivi esialgse versiooni nõuetele. +++++ TIFF +++++ Joonis 3 Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab käesoleva direktiivi III-B lisa esialgse versiooni nõuetele ja on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses liikluses. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Joonis 4 | Joonis 5 | Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab käesoleva direktiivi III-B lisa esialgse versiooni nõuetele ja on ette nähtud kasutamiseks: | ainult vasakpoolses liikluses. | nii parem- kui vasakpoolses liikluses, reguleerides asjaomasel viisil optilist süsteemi või valgusti asendit sõidukil. | +++++ TIFF +++++ Joonis 6 Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga esilatern on varustatud plastist laternahajutiga ja vastab käesoleva direktiivi III-C lisa esialgse versiooni nõuetele. Esilatern on konstrueeritud nii, et lähituleniiti on võimalik sisse lülitada üheaegselt kaugtulega ja/või mõne teise konstruktiivselt kokkuehitatud valgustusfunktsiooniga. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Joonis 7 | Joonis 8 | Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab käesoleva direktiivi III-D lisa esialgse versiooni nõuetele. | Ainult lähitulel ja vasakpoolse liikluse korral. | Ainult kaugtulel. | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Joonis 9 | Joonis 10 | Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga esilaternal on plastist laternahajuti, mis vastab käesoleva direktiivi III-D lisa esialgses versioonis ainult lähituledele esitatavatele nõuetele ning mis on ette nähtud: | nii parem- kui vasakpoolsele liiklusele | ainult parempoolsele liiklusele. | Grupeeritud, kombineeritud või konstruktiivselt kokkuehitatud tulede lihtsustatud märgistamine +++++ TIFF +++++ Joonis 11(Vertikaal- ja horisontaaljooned kujutavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need jooned ei ole tüübikinnitusmärgi osaks.) Märkus: Eespool esitatud neli näidet käsitlevad valgustusseadmeid, millel on EÜ osa tüübikinnitusmärk antud järgmistele seadmetele: - eesmine gabariidituli (A), millele on käesoleva direktiivi II lisa esialgse versiooni alusel antud tüübikinnitus, - esilatern (HCR), millel on nii parem- kui ka vasakpoolses liikluses kasutamiseks ettenähtud lähituli ja kaugtuli, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86,250 ja 101,250 cd (tähistab number 30), mis on varustatud plasthajutiga ning millele on käesoleva direktiivi III-D lisa viimase versiooni alusel antud numbrit 30 kandev tüübikinnitus, - eesmine udutulelatern B, mis on varustatud plasthajutiga ja millele on direktiivi 76/762/EMÜ esialgse versiooni alusel antud tüübikinnitus, - eesmine suunatuli, mis kuulub klassi 11 ja millele on käesoleva direktiivi II lisa esialgse versiooni alusel antud tüübikinnitus. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Joonis 12 | Joonis 13 | Ülalkujutatud EÜ osa tüübikinnitusmärgiga esilatern vastab direktiivi 76/761/EMÜ nõuetele: | ainult lähitulel ja vasakpoolse liikluse korral | ainult kaugtulel. | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Joonis 14 | Joonis 15 | Märgistus plasthajutiga esilaternal, mis vastab direktiivi 76/761/EMÜ nõuetele käesoleva direktiivi esialgse versiooni III-D lisa 3. liite suhtes. | Nii lähi- kui kaugtulel ja ainult parempoolse liikluse korral. | Ainult lähitulel ja vasakpoolse liikluse korral. | Lähituleniit ei tohi sisse lülituda samaaegselt kaugtuleniidi ja/või mis tahes muu esilaternaga, millega see on konstruktiivselt kokku ehitatud. | II LISA KAHE- VÕI KOLMERATTALISTELE MOOTORSÕIDUKITELE PAIGALDATUD EESMISTE GABARIIDITULEDE, TAGUMISTE GABARIIDITULEDE, STOPPTULEDE, SUUNATULEDE, TAGUMISE NUMBRIMÄRGIVALGUSTI, EESMISTE UDULATERNATE, TAGUMISTE UDULATERNATE, TAGURDUSTULEDE JA HELKURITE OSA TÜÜBIKINNITUSELE ESITATAVAD NÕUDED 1. MÕISTED Kohaldatakse kahe- ja kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitleva 29. oktoobri 1993. aasta nõukogu direktiivi 93/92/EMÜ I lisas toodud mõisteid. 1.1. Hajuti — valgusti (seadme) välimine osa, mis laseb valgust läbi valgusava pinna; 1.2. kattekiht — mis tahes toode või tooted, mis paigaldatakse ühes või mitmes kihis hajuti välispinnale; 1.3. erinevat tüüpi seadmed — seadmed, mis erinevad üksteisest niisuguste oluliste näitajate poolest, nagu: 1.3.1. mark või kaubanimi, 1.3.2. optilise süsteemi omadused, 1.3.3. niisuguste osade lisamine või kõrvaldamine, mis võivad seadmete töötamise ajal esineva peegeldumise, murdumise, neeldumise ja/või moonutuste tõttu muuta optilist toimet, 1.3.4. hõõglambi tüüp, 1.3.5. hajutite ja võimaliku kattekihi materjalid. 2. SUUNATULEDE OSA TÜÜBIKINNITUSMÄRGILE TÄIENDAVALT ESITATAV TEAVE 2.1. Suunatuledel tuleb üldjuhul osa tüübikinnitusmärgi ristküliku lähedale ja osa tüübikinnitusnumbri vastu kinnitada number, mis näitab, kas on tegemist eesmise suunatulega (klass 11) või tagumise suunatulega (klass 12). 2.2. Suunatuledel, millel vastavalt punktile 4.7.1 ei saavutata ühel poolel nõutavat minimaalset valgustugevust kuni nurgani H = 80°, tuleb osa tüübikinnitusmärgi ristküliku alla kinnitada horisontaalne nool, mille teravik osutab suunda, milles punktile 4.7.1 vastav minimaalne valgustugevus saavutatakse vähemalt kuni nurgani H = 80°. 3. ÜLDNÕUDED Seadmed tuleb projekteerida ja ehitada nii, et need tavalistes kasutustingimustes ja vaatamata neile mõjuda võivale vibratsioonile jätkavad häireteta töötamist ja säilitavad oma käesolevas lisas määratletud omadused. 4. TULEDE VALGUSTUGEVUS Mitte kummalgi kahest seadmest ei tohi seadme poolt antava valguse valgustugevus võrdlustelje piires olla alljärgnevas tabelis toodud valgustugevuse kahest minimaalsest väärtusest väiksem ega maksimaalsest valgustugevusest suurem. Esitatud maksimaalseid väärtusi ei tohi mitte üheski suunas ületada. | | min. (cd) | maks. (cd) | 4.1. | Tagumised gabariidituled | 4 | 12 | 4.2. | Eesmised gabariidituled | 4 | 60 | 4.3. | Stopptuled | 40 | 100 | 4.4. | Suunatuled | | | 4.4.1. | eesmine suunatuli (klass 11) (vt 1. liidet) | 90 | 700 [1] | 4.4.2. | tagumine suunatuli (klass 12) (vt 1. liidet) | 50 | 200 | 4.5. Väljaspool võrdlustelge peab tulede poolt antava valguse valgustugevus 1. liite joonistele vastavate nurgapiirkondade piires igas suunas, mis vastavad 2. liite valgusjaotuse tabelis sellele suunale toodud punktidele, võrduma vähemalt punktides 4.1-4.4 toodud minimaalsete väärtuste ja nimetatud tabelis vastavale suunale määratud protsentuaalsete näitajate korrutisega. 4.6. Erandina punktist 4.1 lubatakse maksimaalset valgustugevust 60 cd tagumistele gabariidituledele, mis on konstruktiivselt kokku ehitatud stopptuledega, selle tasapinna all, mis moodustab horisontaaltasapinnast allapoole nurga 5°. 4.7. Lisaks kehtivad järgmised nõuded. 4.7.1. Kõikides 1. liites määratletud piirkondades peab tulede poolt antava valguse valgustugevus olema gabariidituledel vähemalt 0,05 cd ning stopptuledel ja suunatuledel vähemalt 0,3 cd. 4.7.2. Kui gabariidituli on grupeeritud või stopptulega konstruktiivselt kokku ehitatud, peab kahe samaaegselt sisselülitatud tule mõõdetud tegeliku valgustugevuse suhe üksinda põleva tagumise gabariiditule valgustugevusse olema vähemalt 5:1 liites 2 määratud üheteistkümnes mõõtepunktis, mis paiknevad valgusjaotuse tabelis esitatud, punkti 0° V/± 10° H kaudu kulgevate vertikaalsete sirgjoontega ja punkti ± 5° V/0° H kaudu kulgevate horisontaalsete sirgjoontega piiratud piirkonnas. 4.7.3. Tuleb järgida 2. liite punktis 2.2 valgustugevuse kohaliku kõrvalekaldumise kohta esitatud nõudeid. 4.8. Valgustugevuse mõõtmise ajal peab lamp olema pidevalt sisse lülitatud. Vilkuvate tulede korral tuleb vältida seadme ülekuumenemist. 4.9. Täpsemad andmed kasutatavate meetodite kohta on toodud 2. liites, millele viidatakse punktis 4.5. 4.10. Tagumise numbrimärgi valgusti peab vastama 3. liites esitatud nõuetele. 4.11. Mitme valgusallikaga tulede fotomeetrilisi tööparameetreid kontrollitakse 2. liite sätete alusel. 5. KATSETINGIMUSED 5.1. Kõik katsed tuleb teostada standardse värvitu lambiga, mis kuulub seadmele ettenähtud lampide klassi ja mida reguleeritakse andma asjaomaselt lambilt nõutavat etalonvalgusvoogu. Mittevahetatavate valgusallikatega tuledel tuleb kõik katsed siiski teostada pingel 6,75 V või 13,5 V. 5.2. Seadme valgustandva pinna vertikaalsed ja horisontaalsed servad määratakse ja mõõdetakse seadme võrdluskeskme suhtes. 6. TULEDE VALGUSE VÄRVUSED Stopptuled ja tagumised gabariidituled peavad andma punast valgust, eesmised gabariidituled valget valgust ja suunatuled kollakaspruuni valgust. Tulede valguse värvus, mida mõõdetakse valmistaja poolt määratud lambiklassi kuuluva hõõglambi abil, peab olema I lisa 1. liites nõutud kolmevärvikoordinaatide piirväärtuste piires juhul, kui seda hõõglampi kasutatakse IV lisas ettenähtud katsepingel. Mittevahetatavate valgusallikatega lampide kolorimeetrilisi omadusi tuleb siiski kontrollida lampides olevate valgusallikatega pingel 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V. 7. EESMISED JA TAGUMISED UDULATERNAD Kohaldatakse eesmisi udulaternaid käsitleva direktiivi 76/762/EMÜ ja tagumisi udulaternaid käsitleva direktiivi 77/538/EMÜ nõudeid. 8. TAGURDUSTULED Kohaldatakse tagurdustulesid käsitleva direktiivi 77/539/EMÜ nõudeid. 9. HELKURID 9.1. Pedaalide helkurid 9.1.1. Helkurite kuju peab olema niisugune, et need mahuvad ristkülikusse, mille külgede pikkuste suhe ei ole suurem kui 8. 9.1.2. Pedaalide helkurid peavad direktiivi 76/757/EMÜ VIII lisa nõuete kohaselt olema kollakaspruunid. 9.1.3. Kõigi nelja pedaali helkuri töötav peegelduspind peab olema vähemalt 8 cm2. 9.2. Muud helkurid Kohaldatakse helkureid käsitleva direktiivi 76/757/EMÜ nõudeid. 1. liide Ruumilise valgusjaotuse horisontaalsed (H) ja vertikaalsed (V) minimaalsed nurgad +++++ TIFF +++++ 2. liide Fotomeetrilised mõõtmised 1. MÕÕTMISMEETODID 1.1. Häirivaid peegeldusi tuleb fotomeetriliste mõõtmiste ajal sobivate kaitsetega vältida. 1.2. Kui mõõtmiste tulemused seatakse kahtluse alla, tuleb mõõtmised teostada nii, et: 1.2.1. mõõtekaugus on pöördvõrdeline vahekauguse ruuduga; 1.2.2. mõõteseade on niisugune, et fotomeetri nurgaava paikneb valgusti võrdluskeskmest vaadatuna kümne nurgaminuti ja ühe nurgakraadi vahel; 1.2.3. valgustugevuse nõue loetakse antud vaatlussuuna suhtes rahuldatuks, kui nõue on täidetud suunas, mis ei erine vaatlussuunast rohkem kui veerandkraadi võrra. 2. STANDARDSE VALGUSJAOTUSE TABEL +++++ TIFF +++++ 2.1. Suund H = 0° ja V = 0° vastab võrdlusteljele (mis paikneb sõiduki suhtes horisontaalselt ja sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelselt ning osutab ettenähtud vaatevälja suunas). See läbib võrdluskeset. Tabelis esitatud väärtused annavad erinevatele mõõtmissuundadele minimaalse valgustugevuse protsentides igalt valgustilt võrdlusteljel nõutavast minimaalsest valgustugevusest (suundades H = 0° ja V = 0°). 2.2. 2. punktis toodud joonisel ruudustikuna kujutatud valgusjaotuse piirkonnas peab valgusjaotus olema valdavalt ühtlane nii, et valgustugevus saavutab ruudustiku joontega piiratud piirkonna osa igas suunas vähemalt protsentuaalselt esitatud minimaalse väärtuse (või madalaima võimaliku väärtuse) ruudustiku asjaomast suunda ümbritsevatel joontel. 3. MITME VALGUSALLIKAGA TULEDE FOTOMEETRILINE MÕÕTMINE Tuleb kontrollida fotomeetrilisi tööparameetreid: 3.1. Mittevahetatavatel (statsionaarsetel) hõõglampidel ja teistel valgusallikatel: valmistaja poolt ettenähtud pingel; tehniline uurimisasutus võib nõuda valmistajalt niisugustele hõõglampidele spetsiaalset vooluallikat. 3.2. Vahetatavatel hõõglampidel: seeriaviisiliselt toodetavatel hõõglampidel, mis töötavad pingel 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, peavad valgustugevuse väärtused olema käesolevas lisas määratud maksimaalse ja minimaalse piirväärtuse vahel, liites valgustugevusele juurde valitud hõõglambitüübile IV lisas seeriaviisiliselt toodetavate hõõglampide kohta toodud valgusvoo ettenähtud lubatud kõrvalekalde; alternatiivselt võib standardset hõõglampi kasutada kordamööda igas üksikus asendis, rakendades etalonvalgusvoogu, kusjuures erinevate asendite üksikud mõõtmistulemused summeeritakse. 3. liide Tagumise numbrimärgi valgusti fotomeetrilised mõõtmised 1. VALGUSTATAV PIIRKOND Seadmed võivad kuuluda klassi I või klassi II. Klassi I kuuluvad seadmed tuleb projekteerida nii, et need valgustavad vähemalt 130 × 240 mm suurust piirkonda, ja klassi II kuuluvad seadmed nii, et need valgustavad vähemalt 200 × 280 mm suurust piirkonda. 2. VALGUSTI VALGUSE VÄRVUS Seadmes kasutatud lambi valguse värvus peab olema valge, kuid piisavalt neutraalne, et mitte põhjustada numbrimärgi värvuse märgatavat muutumist. 3. VALGUSE LANGEMINE Valgustusseadme valmistaja peab kehtestama seadme paigaldamise tingimused numbrimärgi ettenähtud kinnituskoha suhtes. Seade peab olema paigaldatud kohta, kus valguse langemisnurk pinnale ei ületa valgustatud piirkonna mitte üheski kohas 82°, kui nimetatud nurka mõõdetakse seadme valgust andva pinna numbrimärgi pinnast kõige kaugemal asetseva punkti suhtes. Kui optilisi elemente on rohkem kui üks, kehtib nimetatud nõue ainult numbrimärgi selle osa kohta, mida on ette nähtud vastava elemendiga valgustada. Seade peab olema konstrueeritud nii, et mitte ükski valguskiir ei ole suunatud otse taha, välja arvatud punaste valguskiirte puhul, kui seade on kombineeritud või kokku ehitatud tagatulega. 4. MÕÕTMISMEETOD Heledustasemeid mõõdetakse puhtal valgel kuivatuspaberi lehel, mille hajupeegeldumistegur on minimaalselt 70 protsenti, mis on numbrimärgi suurune ja asetatakse numbrimärgi tavalisele paigalduskohale, kuid numbrimärgi hoidikust 2 mm ettepoole. Heledustaset mõõdetakse paberipinna suhtes täisnurkade all, alljärgnevas 5. punktis toodud joonisel kujutatud punktides, kui iga punkt esindab ümmargust piirkonda läbimõõduga 25 mm. 5. FOTOMEETRILISED OMADUSED Heledus B peab kõigis alljärgnevalt määratletud mõõtepunktides olema vähemalt 2 cd/m2. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Joonis 1Mõõtepunktid klassile 1 | Joonis 2Mõõtepunktid klassile 2 | Heledusgradient väärtuste B1 ja B2 vahel, mida on mõõdetud eespool nimetatud punktide hulgast valitud mis tahes kahes punktis 1 ja 2, ei tohi ületada 2 × B0/cm, kui B0 on erinevates mõõtepunktides registreeritud minimaalne heledus: B −B . ≤ 2 × B /cm 4. liide Teatis järgmiste seadmete tüüpide kohta +++++ TIFF +++++ 5. liide +++++ TIFF +++++ III LISA KAHE- VÕI KOLMERATTALISTELE MOOTORSÕIDUKITELE PAIGALDATUD JA LÄHI- VÕI KAUGTULE VALGUSVIHKU ANDVATE NING HÕÕGLAMPIDE VÕI HALOGEEN-HÕÕGLAMPIDEGA VARUSTATUD SEADMETE (ESILATERNATE) OSA TÜÜBIKINNITUSELE ESITATAVAD NÕUDED 1. MÕISTED Kohaldatakse direktiivi 93/92/EMÜ I lisas toodud mõisteid. 1.1. Hajuti — esilaterna (seadme) välimine osa, mis laseb valgust läbi valgusava pinna; 1.2. kattekiht — toode või tooted, mis paigaldatakse ühes või mitmes kihis hajuti välispinnale; 1.3. erinevat tüüpi esilaternad — esilaternad, mis erinevad üksteisest niisuguste oluliste näitajate poolest, nagu: 1.3.1. mark või kaubanimi; 1.3.2. optilise süsteemi omadused; 1.3.3. niisuguste osade lisamine või kõrvaldamine, mis võivad seadmete töötamise ajal esineva peegeldumise, murdumise, neeldumise ja/või moonutuste tõttu muuta optilist toimet. Niisuguste filtrite lisamine või kõrvaldamine, mis on ette nähtud valgusvihu värvuse muutmiseks ja mis ei mõjuta valgusjaotust, ei tingi siiski tüübi muutmist; 1.3.4. sobivus kasutamiseks nii parem- kui ka vasakpoolses liik