ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 8. märtsi 2016. aasta (3) ja 12. novembri 2019. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda β-apo-8'-karoteenhappe etüülester kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Amet jõudis ka järeldusele, et β-apo-8'-karoteenhappe etüülester ei ole nahka ega silmi ärritav ega nahka sensibiliseeriv. Seoses β-apo-8'-karoteenhappe etüülestri mürgisusega sissehingamisel ei saa amet teha järeldust sissehingamisel kasutajale avalduva ohu kohta. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealune söödalisand on loomsele toidule värvuse andmisel tõhus. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. oktoobri 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella phaffii (CGMCC 12056) abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit tuleks käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisandi toimel paranes fosforikasutus ja -sisaldus. Seda järeldust võib laiendada tõuaretuseks ette nähtud kalkunitele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 16. aprilli 2013. aasta, (2)20. aprill 2016. aasta (3) ja 12. november 2019. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda lantaniid-tsitraadi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kuigi andmed hingamisteede ägeda mürgisuse kohta näitavad, et tolm on vähetoksiline, tuleks vältida pikaajalist või korduvat kokkupuudet söödalisandiga. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand võib tõhustada võõrutatud põrsaste kasvamist. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 28. jaanuari 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Pantoea ananatis NITE BP-02525 abil toodetud L-tsüstiin kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale ning et see mõjub sissehingamisel veidi ärritavalt. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Peale selle märkis amet, et Pantoea ananatis NITE BP-02525 abil kääritamise teel toodetud L-tsüstiini lisamisel tuleks järgida väävlit sisaldavaid aminohappeid käsitlevaid nõudeid. Seepärast tuleks kehtestada vastav säte märgistamise kohta. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealust söödalisandit võib kõikide loomaliikide puhul käsitada ainena, mis aitab tõhusalt rahuldada väävlit sisaldavate aminohapete vajadust, ning et mäletsejate puhul tuleks söödalisandina kasutatava L-tsüstiini täieliku tõhususe tagamiseks kaitsta seda lagunemise eest vatsas. Amet väljendas oma arvamuses muret võimaliku söödas tekkiva tasakaalustamatuse üle olukorras, kus L-tsüstiini manustatakse aminohappena joogiveega. Amet ei ole siiski teinud ettepanekut L-tsüstiini maksimumsisalduse kohta. Seepärast on asjakohane võtta söödale ja joogiveele aminohappena L-tsüstiini lisamisel arvesse kõigi asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu söödas.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 15. mai 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda lüsiini ja glutamiinhappe vaskkelaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijaohutusele. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand on silmi ärritav ning nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriv, ning märkis, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealusest söödalisandist ei tulene muude vaseühenditega võrreldes täiendavat riski keskkonnale ja et see on kõikide loomade jaoks tõhusaks vaseallikaks. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. jaanuari 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Aspergillus niger CBS 109.713 abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja Aspergillus niger DSM 18 404 abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada võimaliku naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealune söödalisand parandab zootehnilise lisandina tõhusalt sööda seedimist imetavatel emistel. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. oktoobri 2019. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis’e (LMG-S 15136) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina ja söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis oma eelmises arvamuses (4) järeldusele, et söödalisandi kasutamisel võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul on zootehnilised näitajad paranenud ning seda järeldust saab ekstrapoleerida kõikidele sealiikidele vanuses piimapõrsastest kuni tapasigadeni, kuid emiste või muude sigimissigade puhul ei ole tõhusus tõendatud. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 14. mai 2019. aasta arvamuses järeldusele, (2) et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 preparaat kahjulikku mõju ei loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et preparaat on silmi ärritav. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et preparaat võib tõhusalt parandada kaalutõusu ja söödaväärindust. Järeldust tõhususe kohta vasikate puhul saab laiendada samas arengustaadiumis vähemtähtsatele mäletsejaliste liikidele ja kaamellastele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 4. juuli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse potentsiaalselt nahka ja silmi ärritavaks ning nahka sensibiliseerivaks. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand võib tõhusalt parandada broilerite zootehnilisi näitajaid ning seda järeldust võib laiendada noorkanadele ja vähemlevinud kodulinnuliikide munalindudele (3). Sellele tuginedes on toiduohutusamet oma 2019. aasta arvamuses laiendanud broilerkanade kohta tehtud järeldusi broilerkalkunitele ja aretuskalkunitele. Samuti jõuti võõrutatud põrsaste puhul tehtud järeldust laiendades järeldusele, et kõnealune söödalisand võib olla soovitatava annuse puhul tõhus piimapõrsaste zootehniliste näitajate parandamisel (4). Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(16)

Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et komisjon on kaldunud kõrvale oma väljakujunenud praktikast, ja teatas, et uurimisperiood peaks lõppema 30. septembril 2019, st menetluse algatamise kuupäevale lähemal kuupäeval. Koostööd tegeva eksportiva tootja sõnul ei saadud komisjoni valitud uurimisperioodi puhul arvesse võtta uuemaid suundumusi – kahe valimisse kaasatud ELi tootja ühinemine 2019. aasta märtsis, toorainekulude arvatav langus alates 2019. aasta keskpaigast ja asjaolu, et liidu tootmisharu hakkas kasutama BPA-vaba rasket termopaberit, mis toimus alles 2019. aasta keskel. See väide lükati tagasi. Komisjonil on selle valiku tegemisel kaalutlusõigus, tingimusel et see on kooskõlas alusmääruse artikliga 6, mille kohaselt on uurimisperiood tavaliselt vähemalt kuue kuu pikkune menetluse algatamisele vahetult eelnev ajavahemik. Käesoleva uurimise puhul on see tingimus täidetud. Pealegi ei ole Hansol esitanud tõendeid selle kohta, et nimetatud suundumused oleksid mõjutanud kahju- ja põhjusliku seose analüüsi. Nii tooraine hinda kui ka BPA-vabade toodete küsimust võeti arvesse ajutise määruse põhjendustes 103–110 ja 111–115.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 6. detsembri 2016. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda kõnealused ained kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Amet jõudis järeldusele, et merekeskkonnas kasutamisel on hinnanguline ohutu sisaldus söödas 0,05 mg/kg. Kõnealuste ainete kavandatud sisaldus ületab merekeskkonna jaoks ohutut taset ning seepärast ei anta luba nende kasutamiseks mereloomade puhul. Samuti jõudis amet oma arvamuses järeldusele, et kõnealused ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seda järeldust võib laiendada söödale. Taotleja võttis tagasi taotluse kõnealuste ainete kasutamise kohta joogivees, ent neid võib sellegipoolest kasutada segasöödas, mida hiljem manustatakse veega.
(5)

Samuti jõudis amet järeldusele, et Corynebacterium glutamicum KCCM 80 184 ja Escherichia coli KCCM 80 096 abil toodetud L-metioniin on kõikide loomade jaoks tõhus metioniiniallikas ning selleks, et saavutada mäletsejate puhul sama tõhusus kui mittemäletsejate puhul, tuleks söödalisandit kaitsta lagunemise eest vatsas.
(2)

Riikide ja territooriumide tähestikulise kodeerimise aluseks on kehtiv standard ISO 3166 alpha 2 niivõrd, kuivõrd see on kooskõlas liidu õigusaktide ja statistikaalaste nõuetega.
(3)

Viimane üldaruanne, mille komisjon avaldas kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 117 lõikega 4, osutas vajadusele parandada kõnealuse määruse artikli 22 lõikes 1 registreerijatele kehtestatud kohustuse täitmist. Selle kohustuse täitmine on oluline tagamaks, et registreerimistoimikud kajastaksid olukorda alati sellisena, nagu see parajasti on, nii et amet ja liikmesriigid saaksid toimikuid ja aineid tõhusalt hinnata ning et nõuanded aine ohutu kasutamise kohta põhineksid ajakohastel ja usaldusväärsetel andmetel. Seetõttu on selleks, et hõlbustada määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 22 lõike 1 nõuete täitmist ja täitmise tagamist ning tõhustada selle määruse sätete jõustamist, asjakohane määrata kindlaks kõnealuse kohustuse täitmise tähtajad.
(2)

Kui liikmesriigilt nõutakse direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 29 lõike 4 kohaselt keskse kontaktpunkti määramist, peaks selline keskne kontaktpunkt kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis eeskätt tagama piisava teabevahetuse ja teabe esitamise nimetatud direktiivi III ja IV jaotises sätestatud nõuetele vastavuse kohta, sh arvestades määrava makseasutuse aruandekohustusi vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ees. Samuti peaks ta keskselt koordineerima määrava makseasutuse ning päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste suhtlust, et lihtsustada järelevalvet vastuvõtvas liikmesriigis asutamisõiguse alusel tegutsevate agentide kaudu makseteenuste osutamise üle. Selleks peaks makseasutus tagama, et kesksele kontaktpunktile antakse vajalikud ressursid ja tal on juurdepääs asjakohastele aruandlusandmetele, mida on vaja, et täita direktiivist (EL) 2015/2366 tulenevaid kohustusi.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. jaanuar 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda paprika (Capsicum annuum) seebistatud ekstrakt kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Amet märkis, et järeldust paprika (Capsicum annuum) seebistatud ekstrakti (kapsantiini) ohutuse kohta broilerite ja munakanade puhul võib laiendada vähemtähtsate kodulinnuliikide nuum- ja munalindudele. Samuti jõudis amet järeldusele, et asjaomane toimeaine on viskoosne pasta ning seepärast ei puutu kasutajad sellega kokku sissehingamise teel. Taotleja möönab, et toimeaine võib ärritada nahka ja silmi. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele, muu hulgas söödalisandi kasutamisel preparaadina, mille puhul ei ole võimalik välistada selle mürgisust sissehingamisel või selle nahka/silmi ärritavat või nahka sensibiliseerivat toimet. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus, kuna selle abil on võimalik muuta broilerite naha ja munarebu värvust. Seda järeldust laiendatakse vähemtähtsate kodulinnuliikide nuum- ja munalindudele. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(12)

Nagu on märgitud põhjenduses 5, esitas registreerimistaotluse kohta märkusi mitu huvitatud isikut. Seoses esimese kriteeriumiga rõhutasid Türgi valitsus, Habas, ÇİB ning Colakoglu ja Erdemiri kontsernid, et dumpinguvastase uurimise algatamine iseenesest ei tähenda automaatselt dumpingu olemasolu, kuna osa uurimisi (neist mõned Türgi suhtes) lõpetatakse ilma tollimaksu kehtestamata. Pigem on tegemist ühe poole väitega. Importija ei saa olla teadlik mingist asjast (nt dumpingust), mida uurimisega ei ole veel välja selgitatud. Türgi valitsus, Habas ja ÇİB seadsid kahtluse alla ka teatavad Euroferi taotluses esitatud täiendavad tõendid, sealhulgas väite, et Türgi eksportiva tootja tegevjuht oli teadlik eelseisvast dumpinguvastasest uurimisest ja sellest, et kolmandad riigid kohaldavad asjaomase toote impordi suhtes kaubanduse kaitsemeetmeid. TCUD omakorda märkis, et mõned Euroferi kaebuses esitatud väited, mis käsitlevad Türgist pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, ei vasta tõele. TCUD väitis, et pärast vaide esitamist asjaomasele kohtule vabastati üks äriühing Ameerika Ühendriikide meetmetest ning et veel üks kolmas riik (Maroko) kaotas Türgile kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud WTO vaekogu otsuse alusel.
(5)

Selleks et tagada ICSMSi sisestatud teadetes sisalduvate isikuandmete ja ICSMSi kasutajateks määratud füüsiliste isikute isikuandmete kustutamine niipea, kui need ei ole enam vajalikud eesmärkidel, milleks need süsteemi sisestati, tuleks sätestada nende andmete säilitustähtaeg.
(6)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/626 (4) on kehtestatud kolmandate riikide või nende piirkondade loetelu, kust toiduohutust silmas pidades on lubatud tuua liitu teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomi ja kaupu kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikli 126 lõike 2 punktiga a, mille kohaselt nõutakse vastavust määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega sätestatud asjaomastele nõuetele või nõuetele, mis on tunnistatud kõnealuste nõuetega vähemalt samaväärseks. Määruses (EL) 2019/626 on sätestatud, et inimtoiduks ettenähtud jahutatud, külmutatud või töödeldud kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude saadetisi lubatakse liitu tuua üksnes juhul, kui need on pärit I lisas loetletud kolmandatest riikidest või nende piirkondadest. Nimetatud loetellu on kantud Ameerika Ühendriikide Massachusettsi ja Washingtoni osariigid.
(7)

Komisjon leiab, et Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) tehtav määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 3 kohane ohutuse hindamine ei ole praeguse taotluse puhul vajalik. Kakaopuu Theobroma cacao L. viljade viljalihast saadud kontsentreeritud mahlast kuivatamise või puhastamise käigus eraldatud suhkrud on identsed kakaopuu (Theobroma cacao L.) viljade viljaliha mahlas looduslikult leiduvate suhkrutega ning koosnevad peamiselt glükoosist ja fruktoosist, mida on toidus pikka aega ohutult kasutatud, mistõttu nende lubamisel jäävad muutmata sellised ohutuskaalutlused, millega toetati Theobroma cacao L. viljade viljalihast saadud kontsentreeritud mahla lubamist traditsioonilise toiduna.
(2)

COVID‐19 pandeemia tõttu on tekkinud olukord, kus lennuliiklus on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt pandeemia puhangu piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt vähenenud. COVID-19 pandeemia põhjustatud erakorralised asjaolud mõjutavad oluliselt praeguseid protsesse ja meetmeid, millega rakendatakse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024), sealhulgas tulemuseesmärkide ja ühikumäärade kehtestamist ning stimuleerimiskavade ja riskijagamismehhanismide kohaldamist. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta ajutisi erimeetmeid.
(2)

On oluline, et kogurahvatulu koondnäitajad ja nende komponendid oleksid liikmesriigiti võrreldavad ning et kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamiseks kasutatavate allikate ja meetodite nimistu oleks kooskõlas ESA 2010 (2) vastavate määratluste ja raamatupidamiseeskirjadega.
(211)

Liidu turu suurus – see on maailmas suuruselt kolmas – on ilmselgelt oluline tegur, mis sellele turule atraktiivsust lisab. Lisaks näitab asjaolu, et HRVst pärit import on kehtivatest meetmetest hoolimata jätkunud, et Hiina eksportivate tootjate jaoks on liidu turg atraktiivne ja nad soovivad seal müüki jätkata. Nagu täheldati pärast tühistavat kohtuotsust, millega algne määrus 2012. aasta märtsis kehtetuks tunnistati, on Hiina eksportivatel tootjatel peale selle stiimul suunata muudesse kolmandatesse riikidesse toimuv eksport kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral ümber kõrgemate hindadega liidu turule. Samuti kehtib Hiina eksportivate tootjate tarnete suhtes nende suurimale eksporditurule Ameerika Ühendriikidesse nüüd täiendav 25 % tollimaks (73). Kõnealused uued tollimaksud kehtestati praeguste HRV ja Ameerika Ühendriikide vaheliste pingete tõttu kaubandussuhetes. Need on osa tollimaksudega seotud meetmetest, mille Ameerika Ühendriigid võtsid oma paragrahvi 301 kohase Hiinat käsitleva poolelioleva uurimise raames (74).
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 20. veebruari 2018, (2)4. oktoobri 2019 (3) ja 4. oktoobri 2019 (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis DSM 25841 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet märkis ka, et seda preparaati tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina ning et toiduohutusamet ei saa järeldada, et see preparaat võib olla nahka ja silmi ärritav või nahka sensibiliseeriv. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib anda häid tulemusi sihtliikide zootehniliste näitajate parandamisel. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli KCCM 80109 ja KCCM 80197 abil kääritamise teel saadud L-tsüsteiinvesinikkloriidmonohüdraat kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis Escherichia coli KCCM 80109 ja KCCM 80197 abil kääritamise teel saadud L-tsüsteiinhüdrokloriidmonohüdraadi puhul järeldusele, et kuigi kasutajate kokkupuude ainega sissehingamise teel on vähetõenäoline vähese tolmususe tõttu, soovitatakse toode klassifitseerida hingamiselundeid ärritavaks aineks, kuna selle pH lahuses on madal. Lisaks tuleks see esitatud uuringute tulemuste põhjal klassifitseerida nahka ärritavaks ja rasket silmakahjustust põhjustada võivaks aineks. L-tsüsteiinhüdrokloriidmonohüdraat ei ole naha sensibilisaator. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kuna Escherichia coli KCCM 80109 ja KCCM 80197 abil kääritamise teel saadud L-tsüsteiinhüdrokloriidmonohüdraati kasutatakse toidus lõhna- ja maitseainena, võib eeldada, et sellel võib olla sarnane toime söödas, ja seepärast ei ole vaja täiendavalt tõendada selle tõhusust söödas kasutamisel. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.