Komisjoni otsus,

18. juuni 2001,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 507/2001/EÜ (mis käsitleb meetmeid, mis on seotud üleeuroopalise võrgustikuga ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel toimuva kaubavahetuse statistika kogumiseks, koostamiseks ja levitamiseks (Edicom)) rakendamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2001) 1529 all)

(2001/490/EÜ)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta otsust nr 507/2001/EÜ, mis käsitleb meetmeid, mis on seotud üleeuroopalise võrgustikuga ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel toimuva kaubavahetuse statistika kogumiseks, koostamiseks ja levitamiseks (Edicom), [1] ja eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Otsusega nr 507/2001/EÜ sätestatakse ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel toimuva kaubavahetuse statistika kogumise, koostamise ja levitamise infovõrgu jaoks tugiraamistik.

(2) Käesoleva otsusega sätestatavad meetmed on vastavuses otsuse 507/2001/EÜ eesmärkide ja tingimustega.

(3) Osad meetmed võetakse kesksel tasandil, samas kui teised võetakse otse nendes liikmesriikides, kus statistilist teavet kogutakse ja koostatakse. Eesmärgid jäävad samaks mõlemal juhul.

(4) Vastavalt otsusele 507/2001/EÜ kiidab komisjon heaks iga-aastase tööprogrammi ja aastakulude jaotuse.

(5) Käesoleva otsusega sätestatavad meetmed on vastavuses määrusega (EMÜ) nr 3330/91 [2] loodud liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistikat käsitleva komitee ning määrusega (EÜ) nr 1172/93 [3] loodud kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse statistikat käsitleva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2001. aasta tööprogrammi puhul on ühenduse rahastamise tingimustele vastavad meetmed sätestatud käesoleva otsuse I lisas ning nende maksimumsummad II lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. juuni 2001

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pedro Solbes Mira

[1] EÜT L 76, 16.3.2001, lk 1.

[2] EÜT L 316, 16.11.1991, lk 1.

[3] EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10.

--------------------------------------------------

I LISA

EDICOMI MEETMED — ÜLDINE TÖÖPROGRAMM

Vähem kuluka ja kiiremini kättesaadava kõrge kvaliteediga teabevõrgu rakendamisega seotud meetmed, mis on kooskõlas ühenduse poliitika nõuetega

2001. aasta tööprogrammil on järgmised eesmärgid.

1. Nüüdisaegsete hinnangfunktsioonide koostamine

Kavandatavate meetmete üldine eesmärk on koostada esialgsed tulemused Euroopa tasandil (ELis ja eurotsoonis), mis vastaksid nende koondamistasandi minimaalsetele kvaliteedinõuetele. Igakuist statistikat (avaldatud esialgsel kujul ja pärast läbivaatamist) võrreldes on võimalik ennustada korrapäraselt läbivaadatud andmete lõppväärtusi, kasutades asjakohast ökonomeetrilist modelleerimist või muid sobivaid meetodeid.

2. Väliskaubandust käsitleva alusstatistika kvaliteedi parandamine

Hiljuti komisjoni (Eurostat) poolt kasutusele võetud vahend võõrväärtuste kindlakstegemiseks on tõestuseks sellest, et integreeritud ja avatud lähenemine ELi sise- ja väliskaubanduse alusstatistika kvaliteedi kontrollimisel võiks olla efektiivsem. Eelkõige nähtub, et väärtuste, koguste ja ühikuväärtuste kontroll nende kolme statistikaliigi koostamisel peaks olema paremini integreeritud. Liikmesriikides ja komisjonis (Eurostat) väljatöötatud alusstatistika kvaliteedikontrolli meetodid peaksid olema sünteesitud, et need põhineksid ühisel alusel. Sellist instrumenti saaks kasutada andmete redigeerimiseks, kahtlase väärtusega või väära statistilise teabega ettevõtete kontrolliks, andmekogu haldamise kombineerimiseks ja puuduvate andemete vajalikuks korvamiseks.

Kavandatavate meetmete eesmärk on seega parandada statistika kvaliteeti ja analüüsida liikmesriikides väljatöötatud meetodeid ettevõtetest tulevate üksikandmete/kirjete kontrollimiseks ning liikmesriikides ja komisjonis (Eurostat) väljatöötatud meetodeid andmete kontrollimiseks koondatumal toote ja geograafilise klassifikatsiooni tasandil. Tulemuseks on põhjalik hinnang hetkel kasutatavate meetodite kohta ning ELi tasandi ühise platvormi teostuvuse hindamine.

3. Väliskaubandusstatistika kvaliteedi mõõtmise ja kontrolli parandamine

Traditsiooniliselt on välisvoogusid hinnanud tolliasutus, millel on oma töökultuur. Tolliasutus kasutab eelkõige maksude haldamise puhul laialdaselt raamatupidamismeetodeid, st tehakse selget vahet õigete väärtuste ja vigade vahel. Seetõttu puudub paljudes liikmesriikides väliskaubandusstatistika usaldusväärsuse kvaliteedikontrolli, vigade mõõtmise ja edastamise traditsioon. See ei ole enam rahuldav olukord, eriti peale Intrastati (ettevõtetelt otse teabe kogumise süsteem) kasutuselevõtmist, millega kogutakse andmeid statistilistel eesmärkidel ja mis põhineb lähedasel seotusel käibemaksusüsteemiga.

Kavandatavate meetmete eesmärk on reageerida sellisele ebarahuldavale olukorrale, tõhustades kvaliteedi hindamist ja kontrollimist ning selle kindlust.

4. Statistiliste tulemuste ajakohastamise protsessi parandamine

Kavandatavate meetmete eesmärk on määrata kindlaks ühtne ajakohastamise menetlus statistika kvaliteeti mõjutavate tegurite mõju vähendamiseks. Igakuiste andmete puhul kasutatava ajakohastamise menetluse suur muutlikkus vähendab väliskaubandusstatistika terviklikkust. Parimate meetodite kindlakstegemiseks tuleb seepärast iga liikmesriigi poolt kasutatavat ajakohastamise protsessi uurida nii metodoloogilisest kui ka avaldamisega (kui sageli, millise perioodi kohta jne) seotud vaatepunktist. Seejärel kavandatakse ühtlustatud menetlus/lähenemisviis liidu tasandil (kas ühe või mitme liikmesriigi poolt kasutatav "parim" või täiesti uus lähenemisviis).

5. Statistiliste tulemuste korrigeerimismeetodite parandamine

Nii Intrastatis kui Extrastatis kasutavad liikmesriigid andmete kogumisel statistilisi lävesid, et piirata kauplejate koormust. Hetkel pole nõutavaid korrigeerimisvahendeid või meetodeid ühtlustatud. Liikmesriigid on välja töötanud erinevaid korrigeerimismeetodeid, et kompenseerida väliskaubandusstatistika madalamaks hindamist — eriti ELi sisese kaubavahetuse puhul. Kuigi need kohandused aitavad parandada statistika kvaliteeti, kompenseerides mittevastamise ja allpool assimilatsiooniläve toimuva kaubavahetuse tõttu tegelikust väiksemat deklareerimist, toovad need endaga kaasa märkimisväärsed erinevused liikmesriikide statistikate vahel, kuna puudub nende meetodite ühtlustamine. Esimese sammuna uuriti liikmesriikides kasutatavate kirjeldavate ja võrdlevate meetodite erinevusi ja sarnasusi. Ilmnes, et kuigi need meetodid liikmesriigiti erinevad, on neil siiski märkimisväärseid sarnasusi.

Selleks, et välja valida parimad tavad ja parandada praegusi meetodeid, on oluline viia liikmesriikidega läbi simulatsioonid ettevõtete andmetega, et kontrollida ja kavandada metodoloogilisest, halduslikust, infotehnoloogilisest ja inimressurssidega seotud perspektiivist terviklikum lähenemisviis/meetodite kogum, mida liikmesriigid ja komisjon (Eurostat) saaksid kasutada. Kavandatavate meetmete eesmärk on leida parimad korrigeerimismeetodid ning arendada välja kasutajasõbralik ja avatud rakendus alternatiivsete meetodite testimiseks liikmesriikides.

6. Intrastatis esinevate ebasümmeetriate käsitlemine

ELi sisese kaubavahetuse kohta peetava statistika kogumise süsteem (Intrastat) koostab statistika kogumeid, mis ei ole ELi sisesel kaubavahetuse tasandil sidusad. Kaks peamist erinevuste põhjust on seotud Intrastati süsteemi endaga:

1. kogumise süsteem kasutab statistilist läve, mis vabastab väikekauplejad deklareerimise kohustusest;

2. süsteem võimaldab vastamata jätta, kuna Intrastat ei toetu enam tollikontrollile, vaid ettevõtetele, mis esitavad oma andmed otse pädevatele riiklikele ametiasutustele.

Muud tegurid, mis aitavad kaasa erinevuste tekkimisele, on konfidentsiaalsust käsitlevad eeskirjad, kaupade klassifikatsioon, aruandluse viibimine, esialgsed tulemused ja ajakohastamise protsessid, kolmepoolne kaubavahetus jms.

Need ebasümmeetriad moodustavad tõsise probleemi, kuna nad mõjutavad nii eurotsooni kaubavahetusbilansi kui ka maksebilansi ning rahvamajanduse arvepidamise (muu maailma arvestus) usaldusväärsust. Ebasümmeetriad ei piirdu ELi sisese kaubavahetusega ja võivad esineda ka partneritega väljastpoolt liitu.

Selleks, et neid probleeme lahendada ja parandada kasutajate olukorda Euroopa tasandil (EL, eurotsoon), on kavandatavate meetmete eesmärk erinevate meetodite alusel võrrelda ja rakendada konkreetseid mudeleid lahknevate andmete ühtlustamiseks.

7. Väliskaubandusstatistika ühtlustamine

Väliskaubandusstatistika on statistika valdkond, mille eripäraks on see, et kaks kaubanduspartnerit koostavad analoogsed andmete kogud. Riigis A registreeritud ekspordivoog riigist A riiki B peaks olema sama mis riigis B registreeritud impordivoog riigist A. Tegelikkus on paraku teistsugune. Samade kaupade sama perioodi ekspordi- ja impordivood kahe riigi vahel on teineteisest erinevad.

Erinevused tehakse kindlaks impordi- ja ekspordivoogusid võrreldes, st kasutatakse nn "peegelstatistikat". Järgmiseks sammuks on leida seletused ja korrigeerida kindlaksmääratud erinevused võimalikult täpselt, st teha ühtlustamine. Lõplik eesmärk on loomulikult parandada kaubandusstatistika kvaliteeti.

Väliskaubandusstatistika ühtlustamine partnerriikide vahel on statistikaalaste koostööprogrammide raames tähtis tegevus. Lisaks viiakse peamiste kaubanduspartneritega läbi ühtlustamine üsna korrapäraselt, sõltuvalt olemasolevate vahendite hulgast ning teistest muutuvatest asjaoludest.

Siiski seisavad statistikud silmitsi tõsise väljakutsega, kui nad analüüsivad peegelandmeid kaubavahetusstatistika ühtlustamiseks. Sellise ühtlustamistöö jaoks ühise aluse kehtestamiseks tuleb rakendada eelkõige mitmeid korrigeerimismeetodeid, nt veo- ja kindlustuskulude, reekspordi mõju, alahindamise probleemide suhtes jne.

Partnerriikidega teostatav ühtlustamine on väga tõhus viis kontrollida ja parandada kaubandusstatistika kvaliteeti. Sel eesmärgil kavandatavate meetmete eesmärk on koostada statistilised meetodid ja arvutustehnilised vahendid, mida saab rakendada erinevates olukordades kaubavahetusandmete ühtlustamisel kahe või enama partneri vahel. Väljatöötatud vahendit testitakse ELi ja selle kahe peamise kaubanduspartneri, Kanada ja USA kaubavahetusstatistika ühtlustamisel. Täpne, vaidlustamata ja ühtlustatud väliskaubandusstatistika on tähtis kaubandusläbirääkimiste puhul.

Meetmed, mis on seotud kasutajate muutuvatest vajadustest lähtuvalt olulise ja asjakohase infovõrgu rakendamisega majandus- ja rahaliidu ning rahvusvahelise majanduskeskkonna raames

2001. aasta tööprogrammil on järgmised eesmärgid.

1. Väliskaubandusstatistika salastatuse käsitlemise parandamine

Väliskaubandusstatistika kogumine ja levitamine on väga detailne protsess, hõlmates üle 10000 toote. Paljudel juhtudel ei vasta detailsuse tase konfidentsiaalsuse eeskirjadele, mis kaitsevad ettevõtete edastatud üksikandmeid. Vajadusel rakendavad liikmesriigid omaenda eeskirju andmete varjamiseks riiklikul tasandil ning edastavad esialgsed andmed ning asjakohased lubatud avaldamise tasemed komisjonile (Eurostat).

Praegused andmesalastustehnikad on määratletud liikmesriikide tasandil ja neid kohaldatakse otse Euroopa Liidu ja rahaliidu kogumitele. Statistilisi algoritme kasutades peaks olema võimalik levitada infot liidu tasandil ilma üksikandmete paljastamise riskita. Lisaks sellele ei ole COMEXT andmebaasi kasutajad veel teadlikud salastatuse mõjust sellest andmebaasist pärit andmetele: hindamisvea risk on suur, sest kasutatavad andmed on parimal juhul puudulikud.

Riiklikul tasandil määratletud meetodid ei saa olla koherentsed ühenduse tasandil. Kahepoolne voog võib seega olla konfidentsiaalne ühe liikmesriigi jaoks, kuid avalik partnerriigi jaoks. Teisest küljest ei ole detailsed konfidentsiaalsed andmed ühe liikmesriigi jaoks integreeritud ELi või rahaliidu tasandil arvutatud kogumisse, samas kui Euroopa kogum võib sageli sisaldada riiklikku teavet ilma üksikandmete avalikustamise riskita.

Kavandatavate meetmete eesmärk on seega parandada ja standardida liikmesriikide ja komisjoni (Eurostat) rakendatavat metodoloogiat seoses üksikandmete konfidentsiaalsusega, tagades samas, et kõige asjakohasemad andmed on levitatud.

2. Väliskaubanduse hinnaindeksite väljatöötamine

Väliskaubanduse hindade täpne jälgimine lühikese aja jooksul on väga oluline majandus- ja rahanduspoliitika jaoks, eriti järgmistel põhjustel:

ekspordi jaoks, et mõõta Euroopa Liidu ja eurotsooni toodete konkurentsivõimet võrdluses nende konkurentidega välisturgudel,

impordi jaoks, et mõõta impordiinflatsiooni riski,

ekspordi ja impordi jaoks, et koostada sobivaid väliskaubanduse deflaatoreid, mida kasutada näiteks majandusega seotud arvepidamise puhul.

Väliskaubandushindade mõõtmist ei ole veel ühenduse tasandil metoodiliselt ühtlustatud. Hinnainformatsiooni allikaid on mitmeid ja samuti kasutatakse mitmeid indeksite arvutamise tehnikaid. Ainult mõned üksikud eurotsooni riigid viivad läbi otseseid valikvaatlusi ekspordi ja/või impordi hindade jälgimiseks. See teave ei ole piisav, et koostada Euroopa kogumeid ELi või eurotsooni jaoks.

Indeksid, mis on kõige lähedasemad impordi- ja ekspordihindadele, on ühikuväärtusindeksid, mis saadakse kaubanduse andmetest. Need indeksid on olemas mõlema suuna, impordi ja ekspordi jaoks ning need annavad teavet ka kaubavoogude päritolu- ja sihtriikide kohta. Seega on neid andmeid võimalik koondada Euroopa indeksitesse ELi ja eurotsooni kohta. Siiski on ühikuväärtusindeksitel mõningad loomupärased puudused, mis piiravad tugevasti nende võimalikku kasutamist eespool märgitud majandus- ja rahandusanalüüsi eesmärkidel.

Selles kontekstis on kavandatavate meetmete eesmärk detailselt uurida ja analüüsida olemasolevaid riiklikke ekspordi ja impordi hinnaindeksite metodoloogiaid.

Meetmed, mis on seotud sellise teabevõrgu kasutuselevõtmisega, mis on paremini integreeritud üldisesse statistilisse süsteemi ja kohandatud vastavalt halduskeskkonna arengule

2001. aasta tööprogrammil on järgmised eesmärgid.

1. Kaubandusregistrite arendamine ja üleilmastumisega arvestamine

ELi avatud majandusele on väliskaubandusstatistika üheks peamiseks teabeallikaks, mida kasutavad laialdaselt nii majandusteadlased, poliitiliste otsuste tegijad ja äriühingud. Andmete täielikuks kasutamiseks peab enamik kasutajaid siiski seostama need ettevõtte statistikaga, mille kohta on juba saadaval terve muutujate kogum ELi tasandil.

Teisest küljest on tähtis pakkuda kasutajatele lisaandmeid, millega mõõdetakse rahvusvaheliste ühingute mõju kaubavahetuse statistikale. Selles suhtes peaksid võtmerolli mängima kaubandus- ja äriregistrite vahelised seosed. Juhul kui ettevõtete grupid on äriregistris määratletud, peaks seos kaubavahetusstatistikaga võimaldama anda hinnangut rahvusvaheliste gruppide poolt tehtava väliskaubanduse osa kohta.

Nende eesmärkide saavutamiseks on komisjon (Eurostat) kavandanud tegevuskava järgmiseks viieks aastaks, mis jaguneb kaheks järgmiseks teemaks: kaubandusregistrid ja üleilmastumine. On tehtud ettepanek seda tööd jätkata.

- Kaubandusregistrid

Kavandatavate meetmete eesmärk on luua seosed kaubandus- ja äriregistrite vahel selleks, et läbi viia suur hulk uusi väliskaubandusstatistika alaseid analüüse. Näiteks oleks võimalik mõõta eraldi iga majandussektori osa kaubavahetuses mistahes aruandja/partneri/kauba kombinatsiooni puhul. Samuti oleks võimalik analüüsida seoseid kaubavahetuse ja struktuurilise ettevõtlusstatistika vahel, näiteks kaubavahetuse mõju tööhõivele.

- Üleilmastumine

Üleilmastumise peamiseks tagajärjeks on see, et ettevõtete tegevusi tuleb analüüsida ja mõõta nii globaalses kui ka riiklikus kontekstis. Tavapäraselt on statistilised andmed keskendunud rahvusvahelisele kaubavahetusele ning on tunduvalt vähem tähelepanu pööranud teistele olulistele piiriülestele majandussuhetele, nagu näiteks rahvusvaheliste firmade tegevused ja ettevõttesisesed vood. Tulemuseks on see, et statistika ei pruugi anda täielikku pilti piiriülese majandustegevuse ulatusest.

Kavandatavate meetmete eesmärk on uurida, millises ulatuses suudab olemasolev väliskaubandusstatistika sellise teabe kogumisele kaasa aidata, ja määrata kindlaks võimalikud tehnilised muudatused olemasolevates süsteemides, mis aitaksid seda kogumist hõlbustada.

2. Extrastati kohandamine ja kaasajastamine

Tollideklaratsioonid (ühtsed haldusdokumendid) on peamiseks ELi ja kolmandate riikide vahel toimuva kaubavahetuse statistilise teabe allikaks. Siiski on ühtse haldusdokumendi (SAD) statistilisel kasutamisel ilmsed piirangud. Kavatsetakse hinnata kasutajate vajadusi ning kasutada paremini ära tollideklaratsioone, et saada paremat statistilist teavet mitme valdkonna kohta: rahandusstatistika, maksud, tollimeetmete kohaldamine, tehingute iseloom jne. Seda teavet tuleks koguda, kontrollida ja töödelda ühtseid meetodeid kasutades ning säilitada üldises andmebaasis, millest oleks võimalik teostada erinevaid statistikapäringuid vastavalt vajadusele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väliskaubandusstatistikale transpordiliigi järgi ning seostele transporti käsitleva statistilise teabe süsteemiga. Tuleks analüüsida ja parandada kaubandusläbirääkimisteks vajalikku teavet ja eriti TARIC (ühenduse integreeritud tariif) andmebaasi statistilisi funktsioone.

Kavandatavatel meetmetel on seega järgmised eesmärgid:

- inverteerida saadaolevaid tollideklaratsiooni andmeid, mida ei kasutata statistilistel eesmärkidel, ja analüüsida tollideklaratsiooni parema kasutamise tagajärgi seoses riiklike ametiasutuste poolt andmete kogumise ja töötlemise ning levitamise süsteemidega,

- määrata kindlaks täpne teabevajadus seoses kaubandusläbirääkimistega,

- suurendada TARIC andmebaasi statistilist potentsiaali.

3. Intrastati süsteemist statistilise teabe andjatele johtuva koormuse ümberhindamine

Aastatel 1995/1996 viis komisjon (Eurostat) läbi kaks uuringut, ühe Intrastati andmete kasutajate hulgas ja teise Intrastati statistilise teabe pakkujate hulgas. Ligikaudu 4700 teabe pakkujat küsitleti nendes 12 liikmesriigis, mis moodustasid Euroopa Liidu 1993. aastal, kui Intrastat loodi. Selle küsitluse tulemusi analüüsiti ja need avaldati 1996. aasta aprillis. Avaldamisele järgnevatel kuudel uuriti Intrastati süsteemi lihtsustamisettepanekuid osana SLIMi katseprojektist (siseturu kohta käivate õigusaktide lihtsustamine), mille tulemusel muudeti ühenduse eeskirju.

Kavandatavate meetmete eesmärk on ümber hinnata Intrastati süsteemi koormus statistilise teabe esitajatele, mis põhineb 1995/1996. aasta hinnangu tulemustel, et selgitada välja, kas süsteemi on vaja veel kohandada.

Meetmed, mis on seotud sellise võrgustiku rakendamisega, millega parandatakse asutustele, andmete kasutajatele ja pakkujatele pakutavat statistikateenust

2001. aasta tööprogrammil on järgmised eesmärgid.

1. Andmete levitamine

Väliskaubandusstatistika kasutajad vajavad kiiret juurdepääsu asjakohasele statistikale. Võimalikult kaasaegsete ja erinevate kasutajate vajadustele kohandatud andmete kiire edastamine teeb Euroopa statistikasüsteemist eelistatud ELi ja eurotsooni välis- ja sisekaubandusalaste andmete edastaja. Samas kui tööprogrammi teiste osadega nähakse ette uute indikaatorite arendamist ja olemasolevate andmete parandamist, tagatakse selle osaga süsteemid ja vahendid, mis on vajalikud nende andmete kiireks levitamiseks. Vastavalt otsusele 1999/1719/EÜ kasutatakse vajaduse korral Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni (IDA) jaoks väljatöötatud ühiseid üldteenuseid ja -vahendeid. Selle eesmärgi saavutamiseks on aastaks 2001 kavandatud mitmeid projekte.

Kiire olemasolevate ja uute andmeliikide levitamine kindlustatakse makromajanduse andmebaasi väljatöötamisega, koondades andmed peamiste toodete ja partnerite kogumite kohta, mida vajavad Euroopa Keskpank (ECB) ja teised väliskaubandusstatistika kasutajad. Teiste meetmete alusel väljatöötatud lühima tähtaja määramise ja hindamise tehnikaid kasutatakse tagamaks, et andmed oleksid nii täielikud kui võimalik. Lisaks töötlemata andmetele sisaldab andmebaas ka hooajaliselt kohandatud ja indekseeritud andmeid.

Teise projektiga kehtestatakse selle andmebaasi kaasaegsed ja paindlikud levitamise väljundid, kasutades standardseid formaate ja vahendeid, nagu näiteks XML. Need võimaldavad andmeid levitada kas paberil või World Wide Web'i kasutades.

Tagamaks, et andmebaas vastaks täiesti kasutajata (näiteks ECB) vajadustele ja ootustele, on vajalik täita ajalooliste andmete lüngad, näiteks puuduolevad andmed liikmesriikide liitumiseelse aja kohta. Kolmas projekt uurib ja arendab väljundeid, mida vajatakse andmebaasi ajaloolise osa täielikkuse tagamiseks.

Neljas projekt arendab ELi ja eurotsooni väliskaubanduse kokkuvõtlikku, informatiivset ja huvitavat analüüsi, kasutades tabeleid, graafikuid ja teksti. See toob kaasa kahte liiki avaldamise: viimaste kaubandusandmete regulaarsed lühianalüüsid ja pikem iga-aastane ülevaade ELi ja eurotsooni kaubavahetuse struktuurist ja arengust.

2. Kaupade klassifitseerimise vahendi väljatöötamine

Edicom 2 programmi osana on kavandatud mitmeid projekte eesmärgiga edendada arvutisüsteemide ja -võrkude vahelist koostalitusvõimet, sealhulgas vahendite ja tarkvara arendamine statistiliste andmete kogumiseks eesmärgiga hõlbustada nii haldustööd kui ka teabe edastajate tööd.

Projektide puhul võetakse kasutusele andmete kogumise meetodid, mis kasutavad elektroonilist andmesidesüsteemi liikmesriikide vahel toimuva kaubavahetuse statistiliste tulemuste koostamisel ja edastamisel.

Kuna kogumine teostatakse kodeeritud statistiliste andmete põhjal, on tähtis varustada väliskaubandusettevõtted olemasolevates nomenklatuurides olevate kaupade klassifitseerimise vahendiga.

Kavandatavate meetmete peaeesmärk on kavandada ja välja töötada kaupade automaatset klassifitseerimist võimaldav ühine tarkvara.

Tegemist peab olema moodultootega, mis on koostalitusvõimeline ühenduse tasandil, nii et seda saab kohandada olemasolevate teabekogumisvahendite järgi, samuti peaks seda olema võimalik kasutada kõikides ühenduse ametlikes keeltes. Pikemas perspektiivis tuleb ette näha ka Interneti kaudu toimuvat on-line kasutamist.

3. Metaandmete levitamine

Edicom 2 programmi osana on kavandatud mitmeid projekte eesmärgiga edendada arvutisüsteemide ja -võrkude vahelist koostalitusvõimet, sealhulgas võrgu loomine, et parandada asutustele, andmete esitajatele ja kasutajatele pakutavat statistikateenust.

Üheks peamiseks projektide tunnusjooneks on väliskaubandusalane põhiteave, sealhulgas metaandmed, näiteks nomenklatuurid, klassifikatsioonid ja kõrvalsaadused.

Kavandatavate meetmete eesmärk on kavandada ja välja töötada arvutimoodulid, mis võimaldavad parandada kaubandusnomenklatuuride ja nende erinevate kõrvaltoodete (selgitused, võtmesõnad, tähestikulised indeksid, ülevõtmis- ja korrelatsioonitabelid jms) kohta käiva teabe kättesaadavust ja levikut sidusas ja kasutajasõbralikus süsteemis.

See on eelkõige mõeldud väliskaubandusstatistika kasutajatele, kes vajavad juurdepääsu statistikaalastele kontseptsioonidele ja meetoditele, kuid samuti ja rohkem spetsiifilisemalt liikmesriikide asutustele, mis kasutavad ja levitavad ühenduse tasandil kehtestatud väliskaubanduse klassifikatsioone (koondnomenklatuur, riikide ja territooriumide nomenklatuurid jne) ja nende kõrvaltooteid, ja isikutele või organisatsioonidele, kes on huvitatud elektroonilistest kaubanimekirjadest ja kõrvaltoodetest.

Meetmed, mis on seotud uusimatel tehnoloogilistel teabekogumise vahenditel põhineva võrgu rakendamisega teabe pakkujatele kättesaadavate funktsioonide parandamiseks

2001. aasta tööprogrammi eesmärk on arendada vahendeid statistilise teabe kogumiseks.

Ettevõtetelt andmete kogumine ja nende esialgne töötlemine on väliskaubandusstatistika süsteemi üks põhilisi komponente. Edicom I programmi üheks kordaminekuks oli andmete kogumise vahendite väljatöötamine ja rakendamine Intrastati süsteemi jaoks, mida kasutab suur hulk ettevõtteid (elektroonilised vormid IDEP/CN8 ja IRIS ning veebivormid). Tehnoloogilise keskkonna modifikatsioonide tõttu ja omandatud kogemustest lähtudes on kavandatavate meetmete eesmärk programmi esimesel etapil:

- tagada nende vahendite jätkuvus ning areng, teostades vajalikud tehnoloogilised ja funktsionaalsed modifikatsioonid,

- võtta arvesse uusi metodoloogilisi nõudeid,

- võtta arvesse sõnumite standardimise arenguid,

- tagada kaasaegsete andmekogumisvahendite edendamine.

Meetmed, mis on seotud integreeritud ja koostalitusvõimelise võrgustiku rakendamisega

2001. aasta tööprogrammil on järgmised eesmärgid.

Edicomi programmil on metodoloogilised, organisatsioonilised, seadusandlikud ja elektroonilised komponendid, mis vajavad sidusat, integreeritud ja koostoimelist lähenemist. Seetõttu kavandatakse esimeseks aastaks järgmised meetmed.

1. Metodoloogiat käsitleva teabesüsteemi arendamine

Kõik kavandatavad metodoloogilised meetmed peavad olema koordineeritud, et tagada nende järjepidevus, ja nende eesmärk peab olema kaubavahetusstatistika parem integreerimine Euroopa statistika süsteemi. Samuti peavad need olema seotud olemasoleva metodoloogiaga (sealhulgas ühenduse õigustikuga) ning nendega peavad olema kaasas õpetusjuhised.

Samuti kavandatakse ulatusliku, sidusa ja järjepideva dokumendibaasi väljatöötamise alustamist, et toetada üldprojekti ning võimaldada metodoloogilist teavet levitada interaktiivselt ja kasutajasõbralikul viisil, kasutades uusimat tehnoloogiat.

2. Olemasoleva süsteemi analüüs

Edicomi programm koosneb suurest hulgast meetmetest, mille eesmärk on kaasajastada ja parandada ühenduse piires toimuva ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel peetava kaubavahetusstatistika kogumise, koostamise ja levitamise üleeuroopalist võrgustikku. Programmi algusest alates kavandatakse olemasoleva võrgustiku kõikide elementide analüüsi (selle struktuur, standardid, meetodid, protsessid jne) teostamist, et tagada programmi meetmete järjepidevus ja koostoime ning uurida, millises ulatuses on võimalik kasutada IDA üldteenuseid. Selle meetmega seoses ja arvestades tulevasi vajadusi, suurendatakse väliskaubandusstatistika levitamise tarkvara mälu võimalusi ja funktsioone (Comext) ning võrgu kasutajatele viiakse läbi uute funktsioonide alane koolitus.

--------------------------------------------------

II LISA

EDICOMI MEETMED — KULUDE SOOVITUSLIK JAOTUS

(1000 eurot) |

| 2001. aasta |

Vähem kuluka ja kiiremini kättesaadava kõrge kvaliteediga teabevõrgu rakendamisega seotud meetmed, mis on kooskõlas ühenduse poliitika nõuetega

— Tsentraliseeritud meetmed: | 1556 |

— Liikmesriikides võetavad meetmed: | 1683 |

Belgia | 167 |

Taani | 210 |

Saksamaa | 155 |

Kreeka | 50 |

Hispaania | 271 |

Itaalia | 121 |

Luksemburg | 4 |

Madalmaad | 84 |

Portugal | 154 |

Soome | 132 |

Rootsi | 115 |

Ühendkuningriik | 220 |

Meetmed, mis on seotud kasutajate muutuvatest vajadustest lähtuvalt olulise ja asjakohase infovõrgu rakendamisega majandus- ja rahaliidu ning rahvusvahelise majanduskeskkonna raames

— Tsentraliseeritud meetmed: | 481 |

— Liikmesriikides võetavad meetmed: | 673 |

Belgia | 19 |

Taani | 55 |

Saksamaa | 80 |

Kreeka | 142 |

Itaalia | 64 |

Austria | 25 |

Portugal | 28 |

Soome | 86 |

Rootsi | 99 |

Ühendkuningriik | 75 |

Meetmed, mis on seotud sellise teabevõrgu kasutuselevõtmisega, mis on paremini integreeritud üldisesse statistilisse süsteemi ja kohandatud vastavalt halduskeskkonna arengule

— Tsentraliseeritud meetmed: | 531 |

— Liikmesriikides võetavad meetmed: | 318 |

Saksamaa | 60 |

Kreeka | 56 |

Itaalia | 30 |

Portugal | 79 |

Soome | 63 |

Rootsi | 30 |

Meetmed, mis on seotud sellise võrgustiku rakendamisega, millega parandatakse asutustele, andmete kasutajatele ja pakkujatele pakutavat statistikateenust

— Tsentraliseeritud meetmed: | 1038 |

Meetmed, mis on seotud uusimatel tehnoloogilistel teabekogumise vahenditel põhineva võrgu rakendamisega teabe pakkujatele kättesaadavate funktsioonide parandamiseks

— Tsentraliseeritud meetmed: | 629 |

— Liikmesriikides võetavad meetmed: | 1155 |

Belgia | 5 |

Taani | 29 |

Kreeka | 148 |

Hispaania | 91 |

Prantsusmaa | 73 |

Iirimaa | 92 |

Luksemburg | 6 |

Madalmaad | 268 |

Portugal | 132 |

Soome | 101 |

Rootsi | 102 |

Ühendkuningriik | 108 |

Meetmed, mis on seotud integreeritud ja koostalitusvõimelise võrgustiku rakendamisega

— Tsentraliseeritud meetmed: | 1220 |

Tehnilise ja haldusalase abiga seotud meetmed; toetusmeetmed | 630 |

Kokku | 9914 |

--------------------------------------------------