ET Euroopa Liidu Teataja L 337/6

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/2361,

14. september 2017,

Ühtse Kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavate osamaksete lõpliku süsteemi kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti selle artikli 65 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1310/2014 (2) sätestatud kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks osamaksude osamaksetena tasumise ajutine süsteem põhines lihtsustatud metoodikal ja hõlmas ainult piiratud osa üksustest, s.o üksusi, keda Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP“) peab oluliseks (edaspidi „olulised üksused“). Ajutine süsteem võeti kasutusele, et tagada piisav rahastamine kriisilahendusnõukogu loomiseks, minimeerides kriisilahendusnõukogu halduskoormust, kellel oli sel ajal ainult piiratud struktuur ja tegevussuutlikkus. Ajutist süsteemi oli kavas kohaldada seni, kuni komisjon võtab vastu lõpliku süsteemi, mille alusel määratakse kindlaks halduskulude katmiseks tasutavad osamaksed ja kogutakse neid.

(2) Nüüd, kui kriisilahendusnõukogu struktuur ja tegevussuutlikkus on muutunud stabiilsemaks, on asjakohane kehtestada kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavate iga-aastaste osamaksete lõplik süsteem. Lõplik süsteem peaks asendama ajutise süsteemi, mis on kehtestatud delegeeritud määrusega (EL) nr 1310/2014.

(3) Kõnealuse lõpliku süsteemiga tuleks määrata kindlaks halduskulude katmiseks tehtavad osamaksed ja neid koguda mitte ainult oluliste, vaid kõigi üksuste puhul, mille suhtes kohaldatakse ühtset kriisilahenduskorda. Osamaksed tuleks arvutada osalevates liikmesriikides nende üksuste kõrgeimal konsolideerimise tasandil, kuna grupi kõigi konsolideerimisega hõlmatud tütarettevõtjate suhtes kohaldatakse konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavade vastuvõtmise, gruppide kriisilahenduskõlblikkuse hindamise ja gruppide kohta kriisilahendusotsuste tegemise ajal kriisilahendusnõukogu samu otsuste tegemise volitusi. Kui kriisilahendusnõukogu täidab neid ülesandeid, siis tekivad talle iga konsolideerimisega hõlmatud tütarettevõtja teabe ja andmete kogumise ning analüüsimise tõttu kulud. Kuna need kulud on seotud teenustega, mida kriisilahendusnõukogu osutab üksustele, kelle suhtes kohaldatakse ühtset kriisilahenduskorda, peaksid neid tasuma kõnealused üksused ning seega tuleks halduskulude katmiseks tehtavad osamaksed arvutada osalevates liikmesriikides konsolideerimise kõige kõrgema tasandi konsolideeritud finantsaruannete alusel ja iga grupi kohta tuleks arvutada ainult üks osamakse.

(4) Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 65 lõikele 3 peab kriisilahendusnõukogu määrama kindlaks osamaksed ja neid koguma ning tagama, et need tasutakse täies mahus ja õigel ajal. Selleks et kriisilahendusnõukogu saaks neid nõudeid täita, tuleks võtta kasutusele tõhus süsteem, et koguda määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud asutustelt ja üksustelt halduskulude katmiseks nõutavaid osamakseid. Nende asutuste ja üksuste suhtes kohaldatakse juba mitmeid liidu õigusaktides sätestatud aruandekohustusi. Täpsemalt kogub EKP vastavalt Euroopa Keskpanga määrusele (EL) nr 1163/2014 (3) järelevalvetasude arvutamiseks andmeid varade koguväärtuse ja koguriskipositsiooni kohta. Määruse (EL) nr 1163/2014 kohaselt kogutud andmeid saab tähenduslikult kasutada, et arvutada kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tehtavad osamaksed. Vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 30 lõikele 2 peavad kriisilahendusnõukogu ja EKP tegema kõnealuse määruse kohaseid ülesandeid täites tihedat koostööd ja esitama üksteisele kogu teabe, mida nad oma ülesannete täitmiseks vajavad. On tõhusam nõuda, et EKP edastaks kriisilahendusnõukogule andmed, mille ta on saanud ja mida ta on kontrollinud talle nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (4) antud ülesandeid ja volitusi täites, kui kehtestada asjaomastele asutustele ja üksustele topelt aruandluskoormus. Kui EKP ja kriisilahendusnõukogu jagaksid omavahel andmeid, siis võimaldaks see vältida olukorda, kus kriisilahendusnõukogu teeb andmete topeltkontrolli, ning sellisel juhul saaks tugineda kriisilahendusnõukogu ja EKP kohustusele teha oma vastavate ülesannete täitmisel tihedat koostööd, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 806/2014. Kui aruandlust ja andmete kontrollimist dubleeritaks, siis oleks arvutuste tegemiseks ja osamaksete kogumiseks vaja igal juhul rohkem aega, mille tõttu süsteem oleks vähem tõhus. Seega tuleks koostöökohustuse osana EKP-lt nõuda, et ta edastaks kriisilahendusnõukogule asjaomastelt asutustelt ja üksustelt saadud andmed, et kriisilahendusnõukogu saaks arvutada talle tehtavad osamaksed. Kriisilahendusnõukogu peaks tuginema võimalikult suurel määral EKP kogutud andmetele. Kriisilahendusnõukogul peaks olema juurdepääs eespool nimetatud andmetele selles ulatuses, milles see on vajalik, et täita oma ülesandeid käesoleva määruse alusel.

(5) Osamaksete jaotus peaks kajastama töökoormuse ja sellega seotud kulutuste erinevust kriisilahendusnõukogu otsesesse vastutusalasse kuuluvate üksuste puhul võrreldes riiklike kriisilahendusasutuste vastutusalasse kuuluvate üksustega. Seetõttu tuleks määrata käesoleva määrusega kindlaks, kuidas tuleks jaotada osamaksed kõnealuse kahe üksuste grupi vahel. Nende kahe grupi raames tuleks määrusega kehtestatud lõpliku süsteemi alusel nõuda, et üksused tasuksid osamaksed, mis on proportsionaalsed ressurssidega, mida kriisilahendusnõukogu peab konkreetselt nendega tegelemiseks kulutama, mis on ligikaudu kindlaks määratud jälgitavate andmete alusel.

(6) Selleks et tagada nii kriisilahendusnõukogule kui ka asjaomastele üksustele kindlus selle kohta, kuidas individuaalseid iga-aastaseid osamakseid korrigeeritakse juhul, kui on tehtud arvutusviga või alusandmed muutuvad, tuleks käesolevas määruses sätestada selle kohta konkreetsed õigusnormid. Kui kriisilahendusnõukogu teeb iga-aastaste osamaksete arvutamisel vea, siis tuleks talt nõuda, et ta selle vea parandaks. Seda nõuet tuleks kohaldada nende vigade suhtes, mis tekivad, kuna kriisilahendusnõukogu kasutab valesti individuaalsete iga-aastaste osamaksete arvutamise metoodikat. Neil juhtudel tuleks kõiki osamakseid muuta. Arvutusvigadena ei tohiks seevastu käsitada olukordi, mille puhul individuaalsete iga-aastaste osamaksete arvutamiseks kasutatud sisendandmed ei ole õiged või muutuvad pärast arvutuse tegemist, ja kõnealuseid olukordi tuleks seega menetleda muul moel. Neil juhtudel tuleks muuta ainult nende üksuste osamakseid, kelle andmed ei olnud õiged või muutusid.

(7) Nõukogu määruse nr 1 (5) artikli 3 kohaselt peaksid osamakse teade ja kriisilahendusnõukogu mis tahes edasised teadaanded olema selle liikmesriigi keeles, kus asub vastuvõttev asutus.

(8) Tuleks tagada, et iga-aastased osamaksed tasutakse, ja kui makse tasutakse osaliselt, jäetakse tasumata või selle puhul ei täideta osamakse teates märgitud tingimusi, siis tuleks nõuda viivist, et tagada osamaksete täielik ja õigel ajal tasumine.

(9) Osamaksed, mille olulised üksused maksavad ajutise süsteemi alusel, tuleks läbi vaadata ja makstud summad arvesse võtta. Kriisilahendusnõukogu tegevuse algetapile järgneva aasta halduskulude osamaksete suuruse arvutamisel tuleks ajutise süsteemi raames tasutud osamaksete ja lõpliku süsteemi raames arvutatud osamaksete vahe tasaarvestada.

(10) Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks tasutavate osamaksete lõplik süsteem, ei ole ajutist süsteemi käsitlev määrus enam vajalik ja see tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse õigusnormid, millega määratakse kindlaks:

1) lõplik süsteem, mille abil arvutatakse Ühtse Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“) halduskulude katmiseks tehtavad osamaksed, mille peavad tasuma määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud üksused;

2) osamaksete tasumise viis;

3) registreerimise, raamatupidamise, aruandluse ja muud õigusnormid, et tagada osamaksete täielik ja õigeaegne tasumine, ning

4) algetapi jooksul tasumisele kuuluvate osamaksete ümberarvutamise ja korrigeerimise metoodika.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määrusega (EL) nr 1163/2014 kehtestatud mõisteid. Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

1) „kriisilahendusnõukogu halduskulud“– kriisilahendusnõukogu eelarve I osa kulud, millele on osutatud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 59 lõikes 2;

2) „iga-aastane osamakse“– osamakse, mille kriisilahendusnõukogu nõuab sisse konkreetse eelarveaasta eest kooskõlas käesoleva määrusega, et katta kriisilahendusnõukogu halduskulud;

3) „osamakse võlgnik“– tasuvõlgnik, kes määratakse vastavalt määruse (EL) nr 1163/2014 artiklile 4 kindlaks järelevalvetasu kogumisel ja kes kuulub määruse (EL) nr 806/2014 artikli 2 kohaldamisalasse;

4) „algetapp“– 19. augustil 2014 algav ja 31. detsembril 2017 lõppev ajavahemik.

Artikkel 3

Kogutavate iga-aastaste osamaksete kogusumma kindlaksmääramine

Konkreetsel eelarveaastal kogutavate osamaksete kogusumma arvutatakse selle eelarve I osa alusel, mille kriisilahendusnõukogu on kõnealusel eelarveaastal määruse (EL) nr 806/2014 artikli 61 kohaselt vastu võtnud ja mida on korrigeeritud lähtuvalt eelarvetulemusest viimasel eelarveaastal, mille lõplikud raamatupidamisaruanded on avaldatud vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 63 lõikele 7.

Kriisilahendusnõukogu määrab iga-aastaste osamaksete kogusumma kindlaks sellisel moel, et tema eelarve I osa oleks tasakaalus.

Artikkel 4

Iga-aastaste osamaksete kogusumma jaotamine

1. Artikli 3 kohaselt kogutav kogusumma jaotatakse järgmiselt:

a) 95 % järgmistelt üksustelt ja gruppidelt: i) määruse (EL) nr 806/2014 artikli 7 lõikes 2 osutatud üksused ja grupid; ii) üksused ja grupid, kelle puhul kriisilahendusnõukogu on otsustanud vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 7 lõike 4 punktile b täita talle selle määruse alusel antud volitusi; iii) üksused ja grupid, kelle puhul osalevad liikmesriigid on otsustanud vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 7 lõikele 5, et kriisilahendusnõukogu peab täitma talle selle määruse alusel antud volitusi ja kohustusi;

b) 5 % määruse (EL) nr 806/2014 artikli 7 lõikes 3 osutatud üksustelt ja gruppidelt.

2. Kriisilahendusnõukogu peab piiramata artikli 7 kohaldamist määrama üksused ja grupid ühte lõikes 1 sätestatud kahest kategooriast, tuginedes andmetele, mille EKP esitab kriisilahendusnõukogule vastavalt artikli 6 lõikele 1 või artiklile 11, nagu on kohaldatav.

3. Kui üksus kuulub lõike 1 punkti a kohaldamisalasse, siis määratakse samasse kategooriasse kõik sellega samasse gruppi kuuluvad üksused.

4. Kriisilahendusnõukogu teatab komisjonile igal aastal, kui asjakohane on lõikes 1 sätestatud jaotus, võttes arvesse üksuste ja gruppide kahe kategooria muutuvat koosseisu.

Artikkel 5

Individuaalsete iga-aastaste osamaksete arvutamine

1. Kriisilahendusnõukogu arvutab igal eelarveaastal tasumisele kuuluvad individuaalsed iga-aastased osamaksed artikli 6 kohaselt saadud andmete alusel ning artikli 3 kohaselt kindlaks määratud iga-aastaste osamaksete kogusumma alusel.

2. Individuaalsete iga-aastaste osamaksete arvutamiseks kasutab kriisilahendusnõukogu määruse (EL) nr 1163/2014 artikli 10 lõigetes 1, 2 ja 3 ning artikli 10 lõike 6 punktides a, b ja c sätestatud põhimõtteid.

3. Lõikes 2 osutatud sätete kohaldamisel tähendab

a) „iga-aastane järelevalvetasu“ individuaalset iga-aastast osamakset;

b) „oluline järelevalve alla kuuluv üksus“ või „oluline järelevalve alla kuuluv grupp“ artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud üksust või gruppi;

c) „vähem oluline järelevalve alla kuuluv üksus“ või „vähem oluline järelevalve alla kuuluv grupp“ artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud üksust või gruppi;

d) „järelevalve alla kuuluv üksus“ või „järelevalve alla kuuluv grupp“ mis tahes üksust või gruppi ning

e) „tasuvõlgnik“ osamakse võlgnikku.

4. Sama grupi liikmeks olevate määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud üksuste poolt tasumisele kuuluvad iga-aastased osamaksed arvutatakse ühe osamaksena.

5. Kui kriisilahendusnõukogu teeb individuaalse iga-aastase osamakse arvutamisel vea, siis parandab ta selle vea, arvutades ümber iga asjaomase üksuse individuaalse iga-aastase osamakse. Kriisilahendusnõukogu tasaarvestab mis tahes erinevused tasutud individuaalsete iga-aastaste osamaksete ja ümberarvutatud summa vahel, suurendades või vähendades ümberarvutamisele järgneva eelarveaasta individuaalset iga-aastast osamakset.

Ümberarvutamist ei toimu juhul, kui kriisilahendusnõukogu saab veast teada rohkem kui viis aastat pärast vea tegemise eelarveaasta lõppu.

Artikkel 6

Individuaalsete iga-aastaste osamaksete arvutamiseks vajalikud andmed

1. EKP esitab igal aastal viie tööpäeva jooksul alates määruse (EL) nr 1163/2014 artikli 12 lõike 1 kohaselt tasu maksmise teadete esitamisest ja igal juhul hiljemalt selle aasta 31. detsembril, mille kohta tasu maksmise teade esitatakse, kriisilahendusnõukogule andmed, mis käsitlevad sellel aastal EKP kogutud osamaksete iga võlgnikku ja mida on kasutatud, et määrata kindlaks järelevalvetasud vastavalt määrusele (EL) nr 1163/2014.

2. Andmed sisaldavad vähemalt järgmisi elemente:

a) iga sellise osamakse võlgniku isiku- ja kontaktandmed, kes on määratud kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 1163/2014 artiklile 4 järelevalvetasude otstarbel;

b) määruse (EL) nr 1163/2014 artikli 10 alusel kindlaks määratud tasutegurid;

c) kas osamakse võlgnik on vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikele 4 oluline või kas tegemist on üksuse või grupiga, mille puhul EKP on otsustanud kasutada määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 5 punkti b kohaselt ise vahetult kõiki asjakohaseid volitusi;

d) mis tahes andmed, mille EKP on määranud kindlaks, kui osamakse võlgnik aruandeid ei esita, vastavalt määruse (EL) nr 1163/2014 artikli 10 lõikele 5;

e) iga osamakse võlgniku tasu arvutamisel kasutatud kehtivuskuupäev, mille alusel määratakse kindlaks aeg, mille jooksul osamakse võlgniku suhtes järelevalvetasu kohaldati, ja mis tahes staatuse muutus selle tasuperioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 1163/2014 artikli 7 lõikele 2.

3. Lõike 2 punkti a kohaldamisel sisaldavad iga osamakse võlgniku isiku- ja kontaktandmed mis tahes isikuandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (6) tähenduses, mida EKP kogub, et täita oma ülesandeid määruse (EL) nr 1163/2014 alusel, ning mis on vajalikud, et kriisilahendusnõukogu saaks täita oma ülesandeid käesoleva määruse alusel.

4. Kui kriisilahendusnõukogu peab käesoleva määruse kohaldamisel määrama kindlaks, kas üksus kuulub gruppi, mis on nimetanud konkreetse osamakse võlgniku, esitavad EKP ning riiklikud kriisilahendusasutused ja pädevad asutused kriisilahendusnõukogule kogu selleks vajaliku teabe.

5. Kui EKP esitab täiendavaid arveid või arvutab ümber iga-aastase järelevalvetasu vastavalt määruse (EL) nr 1163/2014 artiklile 7, siis teatab EKP kriisilahendusnõukogule uued andmed alates tasu maksmise teadete esitamisest viie päeva jooksul.

6. Kriisilahendusnõukogu kasutab selleks, et arvutada konkreetsel eelarveaastal kogutavad individuaalsed iga-aastased osamaksed, andmeid, mille EKP on kogunud eelmisel eelarveaastal vastavalt määrusele (EL) nr 1163/2014 ja mille ta on esitanud kriisilahendusnõukogule kas käesoleva artikli või artikli 11 alusel.

7. Kui EKP ei ole konkreetsel eelarveaastal esitanud kriisilahendusnõukogule käesolevas artiklis sätestatud ajavahemike jooksul andmeid, mis on vajalikud iga-aastaste osamaksete arvutamiseks, siis võib kriisilahendusnõukogu kasutada viimaseid saada olevaid andmeid, mille EKP on talle selle arvutuse tegemiseks esitanud.

8. Kui EKP esitatud andmeid ei ole üldse saadaval, siis esitab asjaomane riiklik pädev asutus kriisilahendusnõukogule taotluse korral asutuse käsutuses olevad andmed.

9. Kui riikliku pädeva asutuse esitatud andmed ei ole saadaval, siis esitab osamakse võlgnik taotluse korral kriisilahendusnõukogule kõik vajalikud andmed kriisilahendusnõukogu määratud tähtpäevaks. Kui osamakse võlgnik ei vasta kriisilahendusnõukogu määratud tähtaja jooksul, siis võib kriisilahendusnõukogu määrata andmed kindlaks mõistlike eelduste alusel.

10. Kriisilahendusnõukogu kasutab käesolevas artiklis käsitletud andmeid ainult käesoleva määruse kohaldamisel ja selle kohaselt.

Artikkel 7

Kohaldamisala, staatuse või muude andmete muutus

1. Kui üksus või grupp kuulub määruse (EL) nr 806/2014 artikli 2 kohaldamisalasse ainult eelarveaasta mingi osa jooksul, siis arvutatakse tema individuaalne iga-aastane osamakse sellel eelarveaastal lähtuvalt täiskuude arvust, mille jooksul ta kuulus kõnealuse artikli kohaldamisalasse.

2. Kui üksus või grupp liigub eelarveaasta jooksul ühest artikli 4 lõikes 1 sätestatud kategooriast teise, siis arvutatakse tema individuaalne iga-aastane osamakse sellel eelarveaastal lähtuvalt nende kuude arvust, mil üksus või grupp kuulus vastavasse kategooriasse kuu viimasel päeval.

3. Kui eelarveaastal üksuse või grupi individuaalse iga-aastase osamakse arvutamiseks kasutatud andmed muutuvad muul moel, siis arvutatakse selle grupi või üksuse individuaalne iga-aastane osamakse sel eelarveaastal ajakohastatud andmete alusel.

4. Kui EKP on teatanud lõigetes 1 ja 2 osutatud muutusest või kui on toimunud lõikes 3 osutatud muutus, siis arvutab kriisilahendusnõukogu selle üksuse või grupi individuaalse iga-aastase osamakse uuesti ainult asjaomastel eelarveaastatel. Kui lõikes 1, 2 või 3 osutatud muutused on toimunud samal eelarveaastal mitmes üksuses või grupis, siis võtab kriisilahendusnõukogu konkreetse üksuse või grupi individuaalse iga-aastase osamakse ümberarvutamisel arvesse ainult selle üksuse või grupi puhul toimunud muutusi.

5. Kui tasutud individuaalse iga-aastase osamakse summa on suurem kui lõike 4 kohaselt ümberarvutatud summa, siis hüvitab kriisilahendusnõukogu asjaomasele üksusele või grupile summade erinevuse. Kui tasutud individuaalse iga-aastase osamakse summa on väiksem kui lõike 4 kohaselt ümberarvutatud summa, siis tasub asjaomane üksus või grupp summade erinevuse kriisilahendusnõukogule. Selleks et hüvitada summa või nõuda see sisse vastavalt käesolevale lõikele, vähendab või suurendab kriisilahendusnõukogu asjaomase üksuse või grupi individuaalset iga-aastast osamakset lõike 4 kohasele ümberarvutuse tegemisele järgneval eelarveaastal.

6. Ei korrigeerita üksuste või gruppide neid individuaalseid iga-aastaseid osamakseid, milles ei ole lõikes 1, 2 või 3 osutatud muutusi toimunud.

7. Kriisilahendusnõukogu kohaldab lõike 5 alusel tehtud kõigi korrigeerimiste tulemusena saadud summaarset ülejääki või puudujääki artikli 3 alusel kindlaks määratavate iga-aastaste osamaksete kogusumma suhtes korrigeerimise eelarveaastale järgneval eelarveaastal.

8. Kriisilahendusnõukogu teeb kooskõlas oma eelarve usaldusväärse juhtimise põhimõttega mis tahes otsused, mida peetakse vajalikuks, et rakendada käesoleva artikliga kehtestatud sätteid, sealhulgas üksustelt kogutavate lisamaksete ning kriisilahendusnõukogu makstavate hüvitiste aja kohta.

Artikkel 8

Osamakse teade, teabevahetus, maksed ja viivis

1. Kriisilahendusnõukogu esitab osamakse võlgnikele osamakse teate.

2. Ta saadab osamakse teate ühel järgmisel viisil:

a) elektrooniliselt või muu võrreldava sidemeetodi abil;

b) faksi teel;

c) kiirkulleri teenuse abil;

d) kasutades väljastusteatega tähtkirja;

e) käsiposti või ise kättetoimetamise teel.

Osamakse teade kehtib ilma allkirjata.

3. Osamakse teates täpsustatakse iga-aastase osamakse summa ja tasumise viis. Osamakse teates peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud individuaalse osamakse kohta tehtud otsuse faktilised ja õiguslikud aspektid.

4. Kriisilahendusnõukogu võtab mis tahes muu teabevahetuse asjus, mis on seotud iga-aastase osamaksega, sealhulgas artikli 10 lõike 8 kohaselt tehtava mis tahes tasaarvestusotsusega, ühendust osamakse võlgnikuga.

5. Osamaksed tasutakse eurodes.

6. Osamakse võlgnik tasub iga-aastase osamakse summa 35 kalendripäeva jooksul alates osamakse teate väljastamisest. Osamakse võlgnik täidab osamakse teates iga-aastase osamakse tasumise kohta kehtestatud nõudeid. Makse tegemise kuupäevaks loetakse kuupäev, kui kriisilahendusnõukogu konto krediteeritakse.

7. Sama grupi liikmeks olevate määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud üksuste poolt tasumisele kuuluvad iga-aastased osamaksed nõutakse sisse kõnealuse grupi osamakse võlgnikult.

8. Ilma et see piiraks muude kriisilahendusnõukogu meetmete rakendamist, arvestatakse tasu osalise maksmise, maksmata jätmise või osamakse teates sätestatud maksetingimuste rikkumise eest iga-aastase osamakse maksmata summalt alates võlgnevuse tekkimise kuupäevast igapäevast viivist, mille suuruseks on EKP põhiline refinantseerimismäär pluss kaheksa protsendipunkti.

9. Kui osamakse võlgnik maksab tasu osaliselt, jätab selle maksmata või rikub osamakse teates sätestatud maksetingimusi, siis teavitab kriisilahendusnõukogu sellest selle osaleva liikmesriigi kriisilahendusasutust, kus osamakse võlgnik on asutatud.

Artikkel 9

Täitmise tagamine

1. Tuleb tagada tasumisele kuuluvate iga-aastaste osamaksete ja artikli 8 lõikes 8 sätestatud mis tahes viivise tasumine.

2. Täitmise tagamist reguleerivad nende osalevate liikmesriikide territooriumil kohaldatavad menetlusnormid, kus see toimub.

3. Iga osalev liikmesriik nimetab ametiasutuse, kes kontrollib individuaalsete osamaksete kohta tehtud otsuste autentsust ning annab sellest teada kriisilahendusnõukogule ja Euroopa Liidu Kohtule.

4. Igale individuaalse osamakse kohta tehtud otsusele lisatakse täitmise tagamise korraldus. Täitmise tagamise suhtes ei kohaldata mingeid formaalseid nõudeid peale selle, et lõike 3 kohaselt nimetatud ametiasutus peab kontrollima otsuse autentsust.

5. Riiklikud kriisilahendusasutused abistavad kriisilahendusnõukogu osaleva liikmesriigi kohaldatavate menetlusnormidega reguleeritud täitmise tagamise menetluse käigus.

Artikkel 10

Algetapil tasumisele kuuluvate osamaksete ümberarvutamine ja tasaarvestamine

1. Algetapil tasumisele kuuluvate osamaksete ümberarvutamisel ja tasaarvestamisel käsitatakse 2014. aasta novembrit ja detsembrit 2015. eelarveaasta osana.

2. Kriisilahendusnõukogu arvutab käesoleva määruse sätete kohaselt ümber osamaksete summa, mille määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud iga üksus pidi tasuma, et katta kriisilahendusnõukogu halduskulud algetapi vältel.

3. Piiramata artikli 6 lõike 4 kohaldamist, kasutab kriisilahendusnõukogu selleks, et arvutada ümber algetapiga hõlmatud eelarveaastatel iga üksuse poolt tasumisele kuuluvad osamaksed, andmeid, mille EKP on kogunud neil eelarveaastatel vastavalt määrusele (EL) nr 1163/2014 ja mille ta on esitanud kriisilahendusnõukogule artikli 11 alusel.

4. Mis tahes erinevus oluliste üksuste poolt delegeeritud määruses (EL) nr 1310/2014 sätestatud ajutise süsteemi alusel tasutud osamaksude ja lõikes 2 osutatud osamaksete vahel tasaarvestatakse algetapi lõpule järgneva eelarveaasta eest tasumisele kuuluvate iga-aastaste osamaksete arvutamisel. Tasaarvestus tehakse, vähendades või suurendades selle eelarveaasta eest tasumisele kuuluvaid iga-aastaseid osamakseid.

5. Määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 2 osutatud üksused, kelle puhul lükati osamaksete arvutamine ja kogumine algetapi ajal edasi, tasuvad lõike 2 kohaselt arvutatud osamakseid algetapiga hõlmatud aastate eest. Need osamaksed suurendavad algetapi lõpule järgneva eelarveaasta eest tasumisele kuuluvaid iga-aastaseid osamakseid.

6. Lõike 4 kohaldamisel on olulised üksused EKP veebisaidil 4. septembril 2014 avaldatud loetelusse kantud üksused, kellele EKP on osalevates liikmesriikides kõige kõrgemal konsolideerimise tasandil teatanud, et EKP otsusega ja kooskõlas Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (7) artikli 147 lõikega 1 peetakse neid oluliseks määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 4 tähenduses, välja arvatud need olulised üksused, kes on gruppide tütarettevõtjad ja keda on juba selles määratluses arvesse võetud, ning mitteosalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste filiaalid, mis asuvad osalevates liikmesriikides.

7. Kui lõikes 4 osutatud erinevus või lõikes 5 osutatud algetapiga hõlmatud aastate osamaksed on suuremad kui algetapi lõpule järgneva eelarveaasta eest tasumisele kuuluvad osamaksed, siis jätkatakse korrigeerimist järgmistel eelarveaastatel.

8. Kui grupi kahe või enama üksuse puhul tehakse lõikes 4 või 5 osutatud tasaarvestus, siis võib kriisilahendusnõukogu tasaarvestada tasumisele kuuluvad osamaksed kõnealuse grupi üksuste hüvitiste alusel.

Artikkel 11

Algetapiga hõlmatud eelarveaastate osamaksete ümberarvutamiseks vajalikud andmed

EKP esitab käesoleva määruse jõustumisest 30 päeva jooksul kriisilahendusnõukogule artiklis 6 kindlaks määratud andmed, mille EKP on kogunud vastavalt määrusele (EL) nr 1163/2014 algetapiga hõlmatud eelarveaastatel.

Artikkel 12

Tegevuse edasiandmine

1. Kriisilahendusnõukogu võib otsustada anda edasi käesolevas määruses sätestatud ülesanded kas täielikult või osaliselt.

2. Kriisilahendusnõukogu annab edasi ainult osamaksete kogumisega seotud tehnilisi ülesandeid, mis ei hõlma kriisilahendusnõukogu volitusi seoses osamaksete kindlaksmääramisega.

3. Mis tahes volituses, mis teenuseosutajale tegevuse edasiandmise raames antakse, tuleb selgelt märkida volituse kestus ja edasi antavad konkreetsed ülesanded ning kehtestada raamistik, mille alusel teenuseosutaja esitab kriisilahendusnõukogule korrapäraselt aruandeid.

4. Kriisilahendusnõukogu ja teenuseosutaja vahel lõike 1 kohaselt tegevuse edasiandmiseks sõlmitud mis tahes leping peab sisaldama klausleid, mis reguleerivad kriisilahendusnõukogu õigusi leping kehtetuks tunnistada ning õigusi, mis on seotud edasise alltöövõtuga ja teenuseosutajapoolse kohustuste rikkumisega.

5. Kui kriisilahendusnõukogu annab lõike 1 kohaselt ülesandeid osaliselt või täielikult edasi, vastutab ta endiselt täiel määral kõigi määruses (EL) nr 806/2014 ja käesolevas määruses talle pandud kohustuste täitmise eest.

6. Lõike 1 kohaselt ülesannete osalise või täieliku edasiandmise käigus tagab kriisilahendusnõukogu alati järgmise:

a) tegevuse edasiandmiseks sõlmitud mis tahes lepingus ei sätestata kriisilahendusnõukogu vastutuse delegeerimist;

b) tegevuse edasiandmiseks sõlmitud mis tahes lepingus ei vabastata kriisilahendusnõukogu määruse (EL) nr 806/2014 artikli 45 ja artikli 46 lõike 1 kohasest aruandekohustusest ega jäeta teda ilma kõnealuse määruse artikli 47 kohasest sõltumatusest;

c) tegevuse edasiandmise tulemusena ei võeta kriisilahendusnõukogult riskide juhtimiseks vajalikke süsteeme ja ohjevahendeid;

d) teenuseosutaja rakendab kriisilahendusnõukogu talitluspidevuse tagamise korraga samaväärset korda;

e) kriisilahendusnõukogu säilitab pädevuse ja ressursid, mida on vaja, et hinnata osutatavate teenuste kvaliteeti ja teenuseosutaja organisatsioonilist suutlikkust, kriisilahendusnõukogu teeb edasi antud ülesannete tulemuslikku järelevalvet ja haldab pidevalt tegevuse edasiandmisega seotud riske;

f) kriisilahendusnõukogul on otsene juurdepääs asjakohasele teabele, mis võimaldab tal teha edasi antud ülesannete vajalikku kontrolli.

7. Kui kriisilahendusnõukogu annab vastavalt lõikele 1 ülesandeid täielikult või osaliselt edasi, siis ta tagab, et teenuseosutaja on kohustatud järgima kriisilahendusnõukogu asutusesiseseid õiguslikke nõudeid ja põhimõtteid turvalisuse ja konfidentsiaalsuse valdkonnas. Kriisilahendusnõukoguga seotud mis tahes konfidentsiaalset teavet, mis on teenuseosutajale kättesaadav, kasutatakse ainult selles ulatuses, mis on vajalik kriisilahendusnõukogu antud volituste täitmiseks.

8. Enne seda, kui kriisilahendusnõukogu teeb mis tahes otsuse tegevuse edasiandmise kohta, hangib ta EKP nõusoleku jagada EKP edastatud andmeid teenuseosutajaga, järgides kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid.

Artikkel 13

Riiklike kriisilahendusasutuste antav abi

Kriisilahendusnõukogu võib paluda iga-aastaste osamaksete kogumisel riiklike kriisilahendusasutuste abi, kui see on konkreetse juhtumi asjaolude tõttu põhjendatud.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrus (EL) nr 1310/2014 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. september 2017 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

(2) Komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1310/2014 osamaksude osamaksetena tasumise ajutise süsteemi kohta, et katta ühtse kriisilahendusnõukogu algetapi halduskulud (ELT L 354, 11.12.2014, lk 1).

(3) Euroopa Keskpanga 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1163/2014 järelevalvetasude kohta (EKP/2014/41) (ELT L 311, 31.10.2014, lk 23).

(4) Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

(5) Nõukogu määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

(7) Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).