ET Euroopa Liidu Teataja L 275/1

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1472/2006,

5. oktoober 2006,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. AJUTISED MEETMED

(1) 23. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 553/2006 (2) (“ajutise tollimaksu määrus”) Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist (“asjaomased riigid” või “ekspordiriigid”) pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Käesolev määrus jõustus 7. aprillil 2006.

(2) Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (“uurimisperiood”) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”).

2. JÄRGNENUD MENETLUS

(3) Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist asjaomastest riikidest pärit teatavate nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes teavitati kõiki osalisi faktidest ja kaalutlustest, millel ajutise tollimaksu määrus põhines. Kõikidele osalistele anti võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused avaldatud teabe kohta.

(4) Mõned huvitatud isikud esitasid märkused kirjalikult. Osalistele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(5) Komisjoni talitused avaldasid järgnevalt kõik olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealuse teabe avaldamist oma märkused. Osaliste esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajadusel tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused. Lisaks avaldati teave seoses muudatustega kavandatavates meetmetes.

(6) Mitmed huvitatud isikud kordasid oma väidet, et kaebuse esitajate nimede avaldamata jätmisega kahjustati nende kaitseõigust. Seda küsimust arutati juba eespool (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendust 8). Lõppetapis vaadati kõnealune küsimus uuesti läbi ja märkida tuleb järgmist: huvitatud isikutele, kes esitasid kaebuse õiguste rikkumise kohta, esitati toodangu maht riigiti. Seega leitakse, et nende kaitseõigust ei kahjustatud. See teave tehti järgnevalt tutvumiseks kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. VAATLUSALUNE TOODE

(7) Meenutatakse, et nagu on sätestatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 10, on vaatlusaluseks tooteks nahast või komposiitnahast pealsetega HRVst ja Vietnamist pärit jalatsid, välja arvatud: — spordijalatsid kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses, st i) jalatsid, mis on ette nähtud sportimiseks ja millele on kinnitatud või millele on võimalik kinnitada naelu, tihvte, sidemeid, klambreid ja teisi samalaadseid manuseid, ja ii) uisu-, mäe- ja murdmaasuusasaapad, lumelauasaapad, maadlus- ja poksisaapad ning jalgratturikingad, — tuhvlid ja muud toajalatsid (mis kuuluvad CN-koodide 6403 59 50, 6403 99 50 ja ex 6405 10 00 alla), — varbakaitsega jalatsid, st jalatsid, millel on kaitsev varbaosa ning mille löögikindlus on vähemalt 100 džauli (3) ning mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00.

(8) Lisaks sellele tehti esialgne järeldus, tuginedes ajutise toolimaksu määruse põhjendustele 12–27, et teatavad kõrgtehnoloogilised spordijalatsid, st eritehnoloogiaga spordijalatsid, tuleks sellest määratlusest välja arvata.

(9) Peale selle otsustati esialgu käsitleda lastejalatseid vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvatena ning lõppetapis seda lähemalt uurida ja selle üle arutada.

(10) Huvitatud isikutel paluti nendes konkreetsetes küsimustes märkusi esitada. Võttes arvesse märkusi, mida nad esitasid seoses eelpool nimetatuga ja edasisi taotlusi teatavate jalatsitüüpide väljajätmiseks, analüüsitakse neid nõudmisi allpool üksikasjalikult.

1.1. Eritehnoloogiaga spordijalatsid (“STAF-jalatsid”)

(11) Meenutatakse, et ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 13 määratletud STAF-jalatsid jäeti vaatlusaluse toote määratlusest välja.

(12) Nende väljajätmine põhineb asjaolul, et sellel jalatsitüübil on teistsugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused, neid müüakse teistsuguste müügikanalite kaudu ja neil on teistsugune lõppkasutus ning nende puhul kehtivad erinevad tarbijate arusaamad.

(13) Ühenduse jalatsitööstus vaidles STAF-jalatsite toote määratlusest väljajätmise vastu, väites, et STAF-jalatsitel on samasugused müügikanalid ja nende puhul kehtivad samad tarbijate arusaamad kui vaatlusaluse toote puhul. Rõhutati, et kui STAF-jalatsid peaksid ikkagi kõnealusest tootemääratlusest välja jääma, tuleks tõsta kehtiva TARIC-määratluse kohast STAF-jalatsi 9 euro suurust miinimumhinda, võttes arvesse aastate jooksul aset leidnud dollari väärtuse kahanemist euro suhtes.

(14) Vastusena neile esildistele märgitakse esmalt, et ühenduse tootmisharu ei vaidlustanud asjaolu, et STAF-jalatsitel on teistsugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Teiseks, mis puutub müügikanalitesse, kasutusse, tarbijate arusaamadesse ja impordisuundumustesse, ei esitanud ühenduse tootmisharu mingeid põhjendatud argumente, mis võiksid muuta ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 15–18 tehtud järeldusi. Peale selle ei põhjendatud mitte mingite tõenditega nõuet tõsta 9 euro suurust künnishinda.

(15) Mitmed importijad on taotlenud STAF-jalatsite 9 euro suuruse miinimumhinna langetamist 7,50 euro peale, seda põhiliselt seoses muutunud olukorraga kulusid vähendada võimaldava tootmisprotsessi tõttu.

(16) Ka neid esildisi on hoolikalt analüüsitud. Meenutatakse, et 9 euro suurune künnishind viidi TARICi nomenklatuuri sisse 1994. aastal, kui STAF-jalatsid lisati Hiinast pärit jalatsite kvoodi raamesse, st 12 aastat tagasi. Lisaks sellele põhjendasid importijad piisavate tõenditega, et tänu uutele tootmistehnoloogiatele on märkimisväärselt langenud ühe STAF-jalatsi kohta tehtavaid kulutused ning vähenenud nii materjali kui ka energia raiskamine. Koos STAF-jalatsite toodangu suurenenud pakkumise tõttu suurenenud konkurentsiga (mis võiks olla järgmine põhjus hinna alandamiseks) on sellel tõepoolest mõju hinnatasemele, võrreldes 12 aasta taguse olukorraga, ning sellest ei saa mööda vaadata. Mõõdukat STAF-jalatsite künnishinna langetamist 1,5 euro võrra tuleb nende muutuste valguses pidada mõistlikuks ja vajalikuks.

(17) Lisaks sellele on mitmed eksportijad väitnud, et STAF-jalatsite määratlust tuleks laiendada, lisades sinna alla ka kõik etüleen-vinüülatsetaadist taldadega ja nahast pealsetega jalatsid ja/või otsevalu taldadega jalatsid.

(18) Siiski tuleks vastusena nendele avaldustele rõhutada, et etüleen-vinüülatsetaat-valutehnika kasutamine ei eristanud lõpptoodet selgelt vaatlusalusest tootest. Peale selle selgitati, et valutehnikat, mida rakendatakse etüleen-vinüülatsetaadist taldade puhul, võib kasutada ka selliste jalatsite valmistamisel, mis ei ole ilmselgelt STAF-jalatsid. Lisaks sellele ei esitatud tõendeid selle kohta, et erinevatel füüsilistel ja tehnilistel omadustel, erinevatel müügikanalitel, kasutusaladel, erinevatel tarbijate arusaamadel ja erinevatel impordisuundumustel põhinev eristamine ei oleks kohane. Peale selle olid erinevate importijate esitatud etüleen-vinüülatsetaadi määratlused üksteisega ilmselgelt vastuolus. Seega lükati see STAF-jalatsite määratlust puudutanud ettepanek tagasi.

(19) Kokkuvõttes kinnitatakse STAF-jalatsite väljajätmist vaatlusaluse toote määratlusest ajutise tollimaksu määruses. Lisaks sellele tuleb STAF-jalatsite miinimumhinda langetada 9 eurolt 7,50 eurole. Edasiste märkuste puududes kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse STAF-jalatseid puudutavad järeldused, mis on esitatud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 13–19. Seega jäetakse need STAF-jalatsid, mille väärtus ei ole alla 7,50 euro, menetlusest lõplikult välja.

1.2. Lastejalatsid

(20) Lastejalatsid, st jalatsid, mille sisetalla pikkus on alla 24 cm, mille kõrgus talda ja kanda koos mõõtes on kuni 3 cm ning mis liigitatakse järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 ja ex 6405 10 00 ei kuulu ajutiste dumpinguvastaste meetmete alla, sest esialgsed järeldused ei näita, et sellised meetmed oleksid ühenduse huvide seisukohast põhjendatud.

(21) Ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 28–31 ei ole tehtud lõplikku otsust, kas lisada lastejalatsid vaatlusaluse toote määratlusse või mitte. Kuigi esitati mõned argumendid, mille alusel arvati olevat võimalik lastejalatsid uurimisaluse toote määratlusest välja jätta, ei võimaldanud need argumendid selles uurimisjärgus lõplikku otsust langetada. Seega otsustati lastejalatseid käsitada osana vaatlusalusest tootest kuni edasise uurimise ja otsustamiseni lõppetapis.

(22) Pärast esialgsete järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et lastejalatsid tuleks uurimisalusest tootemääratlusest välja jätta. Need väited põhinesid eeldusel, et lastejalatseid eristas käesoleva uurimise alustest muud tüüpi jalatsitest eeskätt nende stiil, disain, müügikanalid ja klienditeenindus, nagu märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 30 ja 31.

(23) Siiski leiti, et need väited on lastejalatsite vaatlusaluse toote määratlusest väljajätmiseks ebapiisavad, sest neid ei ole põhjendatud küllaldaste tõenditega, mis näitaksid, et selles uurimises võiks tõmmata selge piiri lastejalatsite ja muude uurimisaluste jalatsitüüpide vahele. Tegelikkuses jõuti vastupidisele järeldusele: põhilised füüsilised ja tehnilised lastejalatsite omadused, mis ühtisid vaatlusaluse toote omadustega – jalgade kaitsmiseks ettenähtud toode, mis valmistatakse nahast pealsetest ja erinevat tüüpi taldadest – olid palju olulisemad kui erinevused (st eeskätt suurus). Lisaks sellele ilmnes, et stiil, disain, müügikanalid ja klienditeenindus ei olnud teiste uurimisaluste jalatsitüüpide omadest oluliselt erinevad. Pelk tõsiasi, et lastejalatsid moodustavad selgelt piiritletava alajaotise vaatlusaluste toodete hulgas, ei õigusta nende väljajätmist tootemääratlusest. Leiti, et lastejalatsite ja vaatlusaluse toote vahel ei ole selget erinevust, vaid et vaatlusaluse toote määratlus kattub küllalt suures osas lastejalatsi omaga, nimelt et tegemist on inimeste jalgade katmiseks ja kaitsmiseks ettenähtud ja eeskätt jalgsi liikumisel kasutatava vahendiga.

(24) Reageerides ajutise tollimaksu määruse avaldamisele, väitis ühenduse tootmisharu, et lastejalatsid peaksid olema vaatlusaluse toote osa. Eeskätt esitati tõendeid, mis näitasid, et ühenduses toimub siiamaani märkimisväärne lastejalatsite tootmine.

(25) Tootmisharu esildis üksnes kinnitab lõplikke järeldusi. Seega on lõplikult otsustatud, et lastejalatsid tuleb kaasata vaatlusaluse toote määratlusse.

1.3. Muud väljajätmisettepanekud

(26) Mitmed huvitatud isikud väitsid, et teatavad teised nende CN-koodide all olevad jalatsitüübid on eeskätt oma kasutuselt liiga erinevad selleks, et kuuluda samasse tootekategooriasse. Neid väiteid analüüsitakse allpool lähemalt.

i) Matka-, ronimis- ja muud välisjalatsid

(27) Kombineeritud nomenklatuuri tähenduses ei loeta matka-, ronimis- ja teisi välisjalatseid (“matkajalatseid”) sportimistegevuses kasutatavateks ja seega langevad need jalatsitüübid väljapoole STAF-jalatsite määratlust, mis on esitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 13. Siiski taotlesid mitmed osalised selle toote menetlusest väljajätmist, sest i) selliste matkajalatsite nõuded on väidetavalt väga sarnased STAF-jalatsite omadele, ii) matkajalatseid saab väidetavalt väga selgelt eristada ülejäänud jalatsitüüpidest seoses müügikanalite ja tarbijate arusaamadega ning iii) suuremate tollimaksude maksmisel matkajalatsite eest oleks sellele konkreetsele turule väidetavalt kahjulik mõju.

(28) Matkajalatsite tehnilisi eripärasid ja omadusi puudutavaid täiendavaid tõendeid ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 34 toodud järelduse kummutamiseks ei esitatud; nimetatud järelduses leitakse, et kuigi eri tüüpi jalatsitel, nt matkajalatsitel, võivad lisaks muudele olla veel mõned eriomadused, on ka sellist tüüpi jalatsite põhiomadused samasugused. Lisaks sellele leiti, et matkajalatseid toodetakse ühenduses laialdaselt ning et imporditud matkajalatsite ja ühenduse toodangu vahele ei saa selget piiri tõmmata. Seda kinnitas ka otsus kaasata sama tüüpi jalatsid nõukogu määruse (EÜ) nr 2155/97 (4) tootemääratlusse. Kuigi matkajalatsitel võivad mõnikord olla eriomadused, jagavad nad teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsite füüsilisi ja tehnilisi põhiomadusi. Lisaks leiti veel, et matkajalatsite ja teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsite puhul esineb suur kattuvus ka nende kasutuse ja tarbijate arusaamade osas. Sellest tulenevalt leiti, et matkajalatsid peaksid jääma uurimise piiridesse.

ii) Mehhanoteraapilise kasutusega jalatsid

(29) Üks importija taotles teatavate mehhanoteraapilise kasutusega jalatsite väljajätmist. Kuigi toode kuulub praegu CN-koodide 6403 99 93, 6403 99 96 ja 6403 99 98 alla, väideti, et sellist tüüpi jalatsid tuleks menetlusest välja jätta, sest väidetavalt on neil serditud meditsiinitootena teistsugused füüsilised ja keemilised omadused, teistsugused müügikanalid, nende puhul kehtivad teistsugused tarbijate arusaamad ning neid on õigus müüa kui meditsiiniseadmeid mehhanoteraapiliseks kasutamiseks.

(30) Leiti, et seda tüüpi jalatseid tuleks lugeda vaatlusaluse toote hulka. Kuigi tootel on teistest erinev tehnoloogia ja kasutus, mida võiks rakendada meditsiinilistel eesmärkidel, ei erista need omadused seda selgelt ja olemuslikult vaatlusalusest tootest. Seda asjaolu rõhutab tõsiasi, et sellist tüüpi jalatseid võivad osta ka tarbijad, kes ostavad neid oma mugavuse pärast, mitte erilistel meditsiinilistel põhjustel; seda tunnistati isegi importija esitatud väites.

(31) Eespool esitatud põhjustel leiti, et taotlus mehhanoteraapilise kasutusega jalatsite väljajätmiseks tuleb tagasi lükata.

iii) Etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalid

(32) Etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalid on jalatsid, mille pealmine osa piirneb nahast valmistatud ribaga, mis kinnitub etüleen-vinüülatsetaadist ja teiste materjalide segust valmistatud kerge paksu talla mõlemale küljele. Teatavad huvitatud isikud väitsid, et selline toode tuleks käesoleva uurimise alt välja arvata, sest neil on väidetavalt väga spetsiifilised ja iseloomulikud füüsilised ja tehnilised põhiomadused, mistõttu nad on kergesti rannasandaalidena äratuntavad ja neil on sellest tulenevalt teistsugune kasutus ning nende puhul kehtivad teistsugused tarbijate arusaamad kui teistel toote määratlusega kaetud jalatsitüüpidel. Peale selle väideti, et etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalidele kohaldatav tehnoloogia on täielikult Euroopast välja viidud.

(33) Sellega seoses leiti, et kuigi etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalidel on tõepoolest mõned eriomadused, on neil teiste tootemääratlusse kuuluvate jalatsitega samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Lisaks leiti, et rannasandaalide ja teiste toote määratlusse kuuluvate jalatsite, eeskätt nahkribadest pealsetega ja puutallaga jalatsite puhul, esineb suur kattuvus ka nende kasutuse ja tarbijate arusaamade osas. Peale selle leiti, et ka nende müügikanalid, turustamine, moevoolud jne on samad, mis teistel tootemääratlusse kuuluvatel jalatsitel. Lisaks eelnevale esitas ühenduse tootmisharu tõendeid, mis näitasid, et ühenduses toimub siiski märkimisväärne etüleen-vinüülatsetaadist rannasandaalide tootmine. Kokkuvõttes leitakse, et see väljajätmist käsitlev väide tuleb tagasi lükata.

iv) Seanahast kingad

(34) Üks huvitatud isik väitis, et seanahast pealsetega jalatsid tuleks uurimise alt välja jätta väidetavate hinna- ja kvaliteedierinevuste tõttu ning kuna nimetatud pealsetega jalatseid EÜs väidetavalt ei toodeta.

(35) Siiski ei ole võimalik teha selget eristust imporditud seanahast pealsetega jalatsite ja ühenduse toodangu vahel, sest mõlema puhul ilmnevad samad füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutus. Peale selle osutusid müügikanalid üldiselt samadeks, mis kajastus ka tõsiasjas, et tarbijad ei tajunud seanahast jalatseid erinevalt. Seetõttu lükati väide tagasi.

v) Patenteeritud tehnoloogiaga jalatsid

(36) Üks huvitatud isik väitis, et teatavad patenteeritud tehnoloogiaga jalatsid, st spetsiaalse löögijõudu vähendava kannaosa, eripolsterdusega kesktalla ja erilise paindlikkust suurendava tehnoloogiaga jalatsid, tuleks uurimise alt välja jätta.

(37) Võrreldes seda jalatsitüüpi vaatlusaluse tootega, ei olnud füüsilisi ja tehnilisi põhiomadusi ning seda tüüpi jalatsite ja vaatlusaluse toote kasutust silmas pidades siiski võimalik nende vahele selget piiri tõmmata. Kuigi tunnistati, et patenteeritud tehnoloogia võib tähendada kasutusmugavuse suurenemist, ei muuda see asjaolu oluliselt omadust, et tegemist on tavakasutusega jalatsiga. Peale selle ei ole tõsiasi, et teatav tehnoloogia on patenteeritud, veel piisavaks põhjuseks, mis õigustaks toote väljajätmist toote määratlusest. Seega, kuigi tunnistatakse, et tootel võib olla erilisi omadusi, konkureerib see ikkagi ühenduses toodetud vaatlusaluse tootega. Seetõttu lükati see väide tagasi.

vi) Muud kui STAF-tüüpi spordijalatsid

(38) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et menetlusest tuleks välja jätta igat tüüpi spordijalatsid, seega mitte ainult STAF-jalatsid ja spordijalatsid kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses. Need väited põhinevad samadel väidetel, mis esitati STAF-jalatsite väljajätmiseks, ja sellel, et teatavate muude kui STAF-tüüpi jalatsite osas võib ühenduse turul väidetavalt tekkida puudujääke, kui neid jalatsitüüpe välja ei jäeta. Selle väite kinnituseks ei esitatud konkreetseid tõendeid. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 27 esitatud ülejäänud muude kui STAF-tüüpi jalatsite kohta tehtud järelduse muutmiseks uut kaalukat teavet ei esitatud. Seetõttu lükati väide tagasi.

1.4. Järeldus

(39) Eelnevast tulenevalt kinnitatakse käesolevaga lõplikult esialgsed järeldused, võttes arvesse eespool B-osa punktis 1.1 esitatud muudatusi. Pidades silmas selle menetluse eesmärke ja järjekindlat ühenduse tava, leitakse käesolevaga, et kõiki vaatlusaluse toote tüüpe tuleks käsitleda ühtse tootena.

2. SAMASUGUNE TOODE

(40) Kuna samasugust toodet puudutavaid märkusi ei laekunud, kinnitatakse käesolevaga esialgsete järelduste sisu.

(41) Pidades silmas ülal esitatut, otsustatakse lõplikult, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 on võrdlusriigis Brasiilia toodetud ja müüdud vaatlusalune toode ja kõik sellele vastavad nahast pealsetega jalatsite tüübid, nagu ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud vastavad tooted samasugused.

C. VÄLJAVÕTTELINE UURING

1. HRV JA VIETNAMI EKSPORTIVATE TOOTJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING

(42) Mõned osalised väitsid, et valimid ei olnud tüüpilised, viidates STAF-jalatsite ja lastejalatsite väljajätmisele.

(43) Nagu on märgitud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 61, ei mõjutanud STAF-jalatsite väljajätmine oluliselt valimi tüüpilisust. Mis puutub lastejalatsitesse, ei ole esitatud väide asjakohane, sest seda tüüpi jalatsid otsustati uurimisse kaasata.

(44) Märkusi esitati seoses ajutiste meetmete raames kehtestatud valimite protsentidega. Neid märkusi võeti arvesse. Lastejalatseid kaasa arvates leiti, et valimitesse kaasatud äriühingud esindasid vastavalt üle 12 % ja üle 15 % koostööd tegevate Hiina ja Vietnami vaatlusalust toodet ühendusse eksportivate tootjate ekspordikogustest. Seega on valim selgelt tüüpiline Samuti viidatakse käesolevaga põhjenduses 56 esitatud argumentidele.

(45) Samuti väideti, et valimite moodustamine ei olnud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) dumpinguvastase lepinguga, sest teatavad suuremad eksportijad valiti teiste äriühingute asemel, mille eksport ühendusse on väiksem või puudub üldse, kuid mille omamaine müügimaht on suhteliselt suur.

(46) Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 60 juba selgitatud, valiti selline meetod, et tagada valimite maksimaalne võimalik tüüpilisus ja hõlmata tüüpilise omamaise müügiga äriühinguid sellise suurima tüüpilise ekspordimahu kajastamisel, mida olemasoleva aja jooksul oleks võimalik uurida. Selle põhjal peaks olema võimalik normaalväärtuse arvutamine, kui mõnedele valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist. Valimite moodustamisel ei ole mindud vastuollu WTO reeglitega ega algmääruse artikliga 17, mille järgi peab valim olema kas statistiliselt õige või sisaldama suurimat hulka tüüpilist tootmis-, müügi- või ekspordimahtu, mida on võimalik nende käsutuses oleva aja jooksul uurida. Seega võimaldavad nimetatud reeglid omamaise müügi või ekspordi kasutamist valikukriteeriumina.

(47) Meenutatakse ka seda, et nagu ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 57 ja 58 selgitatud, andsid asjaomased riigid moodustatud valimitele oma täieliku heakskiidu.

(48) Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et nõusolekut HRV valimi koosseisu kohta oleks pidanud küsima Hongkongi ja Taiwani võimudelt, võttes arvesse, et Hiina tootjate omanikeks on suures osas nende riikide aktsionärid. Seega olid nendes riikides olevad osalised väidetavalt menetlusega seotud.

(49) Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 on ühenduse pikaajaliseks tavaks küsida valimitega seotud meetodite rakendamisel eksportiva riigi võimude ja/või dumpinguvastastes menetlustes osalevate tootjate ühenduste nõusolekut. Lisaks sellele olid asjaomaste riikide võimuesindajad lähedases kontaktis riikide tootjate ühendustega. Käesolevas menetluses on eksportivateks riikideks HRV ja Vietnam. Niisiis küsiti valimite koosseisu kohta nende võimude nõusolekut ja see ka saadi.

(50) Üks valimisse kaasamata jäänud eksportiv tootja Vietnamis kordas oma märkust, et kuna ta oli dumpinguvastase küsimustiku nõuetekohaselt täitnud, oleks tema ettevõtet tulnud individuaalselt kontrollida. Siiski ei tähenda veel asjaolu, et valimisse mittekuuluv osaline täidab dumpinguvastase küsimustiku, et tema ettevõtet tuleks individuaalselt kontrollida. Nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64, järeldas komisjon, arvestades valimi enneolematut suurust, et uute eksportivate tootjate individuaalne kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav ning oleks võinud takistada uurimise lõpuleviimist mõistliku aja jooksul.

(51) Viimaks väitsid osalised, et tüüpiliste omamaiste müügimahtude kaasamine valimisse oli ebakohane, kuna ühelegi eksportijale polnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. See väide loeti siiski ebaoluliseks, kuna otsus turumajandusliku kohtlemise kohta tehakse pärast valimisse kaasamist.

(52) Taotlus lükati seega tagasi ning edasiste märkuste puudumisel selles küsimuses otsustati, et valimid olid tüüpilised.

2. ÜHENDUSE TOOTJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING

(53) Mitmed huvitatud isikud väitsid, et algmääruse artiklit 17 on rikutud, sest ühenduse tootjate valim ei ole väidetavalt tüüpiline. Kaebus põhines asjaolul, et valimisse kaasati ainult kümme äriühingut ja need äriühingud moodustavad ainult 10 % kaebuse esitajate kogutoodangust ja väga väikse osa, st alla 5 % ühenduse kogutoodangust, pidades silmas, et kaebuse esitajate kogutoodang moodustab antud juhul natuke üle 40 % ühenduse kogutoodangust. Lisaks sellele on väidetud, et teatavaid valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid puudutavad suundumused ei ole sarnased kaebuse esitajate üleüldiste suundumustega ja valim ei ole seega tüüpiline.

(54) Üks importijate ühendus väitis samuti, et ühenduse tootjate valim ei ole statistiliselt õige ja seega tehti ainult tühisele osale ühenduse tootjatest kontrollvisiite.

(55) Siinkohal meenutatakse, et algmääruse artiklis 17 on sätestatud, et uurimine võib piirduda statistiliselt õige valimiga või valimiga, mis hõlmab suurimat tüüpilist tootmis-, müügi- või ekspordimahtu, mida on võimalik uurida.

(56) Selle sätte sõnastusest on selge, et ei ole seatud koguselist tähist või piiri, millest algab tüüpiline maht. Ainus mahtu puudutav viide on, et maht ei tohiks olla suurem, kui olemasoleva aja jooksul on võimalik uurida.

(57) Tulenevalt vaatlusaluse juhtumi spetsiifilistest asjaoludest, st võttes arvesse, et ühenduse tootmisharu on väga killustatud, on vältimatu, et valimisse kaasatud äriühingud moodustavad suhteliselt väikse osa ühenduse kogutoodangust. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 65 on selgitatud, moodustas komisjon valimi eelkõige tootmismahu alusel, kuid võttis arvesse ka tootjate geograafilist asukohta, et tagada valimi tüüpilisus ka seda arvestades. Valimisse kaasatud äriühingute arvu tuli siiski vähendada mahuni, mida oleks võimalik olemasoleva aja jooksul uurida, st antud juhul kümne äriühinguni. Võttes arvesse tootmisharu kõrget killustatuse astet ja seda, et valimisse kaasati suuremad tootjad, ei oleks äriühingute arvu edasine suurendamine avaldanud mingil moel olulist mõju valimi asjakohasusele, võrreldes ühenduse kogutoodanguga. Sellega seoses on veel vastupidiselt mõnede osaliste väidetele märgitud, et puudub õiguslik kohustus ühenduse õiguses määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete valimisse kaasamiseks, nagu tuleneb algmääruse artikli 17 lõikest 1.

(58) Nagu ülalpool selgitatud, peaks valimi moodustamine olema kas statistiliselt õige või põhinema tüüpilisel kogusel. Kuna antud juhtumi puhul otsustati teise meetodi kasuks, lükati tagasi väide, et valim pole statistiliselt õige. Niisamuti ei ole tõsiasjad, et mõned valimisse kaasatud ühenduse tootjate juures täheldatud suundumused ei ole väidetavalt sarnased kõigi kaebuse esitanud osaliste ühiste suundumustega ning et kontrollvisiite korraldati vaid väheste ühenduse tootjate juurde, õiguslikult arvestatavad argumendid, et seada kahtluse alla valimi õigsus.

(59) Eespool esitatu põhjal lükati erinevate osaliste esitatud väited tagasi ning käesolevaga kinnitatakse valimi õiguslikku kehtivust, sest valim on tüüpiline ja on koostatud täielikult vastavalt algmääruse artiklile 17.

D. DUMPING

1. TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE

1.1. Üldmärkus

(60) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et komisjon ei ole suutnud esitada iga valimist väljajäänud Hiina ja Vietnami eksportija puhul põhjendust, miks leiti, et nendele ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Nende kaebuse järgi, mida nad esitasid korduvalt kuni lõpliku otsuse avaldamiseni, on komisjon kohustatud esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluste puhul langetama otsused iga juhtumit eraldi hinnates, sõltumata sellest, kas eksportija on valimisse kaasatud või mitte. Nad leidsid, et kohaldatud meetod jätab valimist väljajäänud äriühingud ilma nende õigusest eraldi hindamisele ja eksib seega algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b ja artikli 2 lõike 7 punkti c vastu.

(61) Siiski arvatakse, et olemasolev valimi moodustamist puudutav säte (algmääruse artikkel 17) hõlmab täielikult ka turumajanduslikku kohtlemist taotlevate äriühingute olukorda. Olenemata sellest, kas eksportijad tegutsevad turumajandusriikides või üleminekumajandusega riikides, jäetakse nad tulenevalt valimi moodustamise viisist eraldi hindamisest ilma ja neile laiendatakse valimi kohta tehtud järeldused. Algmääruse artiklis 17 on esitatud üldine meetod tegelemaks olukordadega, kus eraldi hindamine ei ole tulenevalt kaasatud äriühingute suurest hulgast enam võimalik, st tüüpilise valimi kasutamisel. Puudub põhjus, miks ei peaks valimi meetodit kasutama samamoodi ka olukordades, kus suure hulga osalevate äriühingute seas on palju turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist taotlevaid äriühinguid. Nagu teiste valimi koostamise juhtumite puhul, arvutatakse kõigi valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmine, hoolimata sellest, millist meetodit kasutatakse dumpinguarvutustes iga üksiku äriühingu puhul pärast turumajandusliku või individuaalse kohtlemise otsuse tegemist. Turumajanduslik või individuaalne kohtlemine ei tohiks seega takistada tavapäraste valimimeetodite rakendamist. Valimi kasutamise peamiseks põhjendiks on haldusvajaduste tasakaalustamine selliselt, et teha ühelt poolt võimalikuks juhtumi hindamine õigeaegselt ja kohustuslike tähtaegade raamides ning teiselt poolt võimalikult tõhus individuaalne analüüs. Viimaks meenutatakse, et kõnealusel juhul oli turumajandusliku kohtlemise taotluste arv nii suur, et taotluste individuaalne hindamine – nagu seda mõnikord teistel juhtumitel tehakse – oli halduslikult võimatu. Seega peeti mõistlikuks kohaldada kõigi valimis olevate äriühingute põhjal arvutatud kaalutud keskmist dumpingumarginaali võrdselt kõikidele valimist väljajäänud äriühingutele, eristamata seejuures, kas tegemist on äriühingutega, millele on võimaldatud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist või mitte. On väidetud, et dumpinguarvutused ei olnud piisavalt usaldusväärsed, sest valimisse kaasati turumajandusliku kohtlemise taotlused. Kõnealune väide tuleb tagasi lükata. Esiteks ei kaasatud valimisse mitte turumajandusliku kohtlemise taotlused, vaid eksportivad tootjad. Teiseks on valimisse kaasamist käsitlevad sätted välja töötatud nii, et oleks tagatud piisavalt usaldusväärne dumpingu esinemise või puudumise kindlakstegemine suure hulga eksportivate tootjate puhul. Kolmandaks, juhul kui eksportivad tootjad on esitanud ka turumajandusliku kohtlemise taotluse, ei ole põhjust järeldada, et tavapäraselt kohaldatud valimisse kaasamise meetod tooks endaga kaasa dumpingu ebapiisavalt usaldusväärse kindlakstegemise. Väide, mille kohaselt (valimist väljajäänud) eksportijate liigitamine turumajandusliku kohtlemise suhtes sobivateks ja mittesobivateks muudab taolise valimi iseenesest ebatüüpiliseks, on valimi koostamise põhimõtetega vastuolus. Nii nagu muude dumpinguvastaste uurimiste puhul, ei ole ühegi eksportija olukord teistega sarnane. Tootjate vahel võib olla olulisi erinevusi, kuid valimisse kaasamist saab siiski rakendada. Neljandaks tähendab äriühingu liigitamine turumajandusliku kohtlemise suhtes mittesobivaks üksnes seda, et normaalväärtust ei saa arvutada äriühingu oma andmete põhjal, vaid kasutada tuleb muid sobivaid võimalusi. Muude sobivate võimaluste kasutamist tuleb rakendada ka muudes olulistes dumpingu kindlakstegemise valdkondades, vt algmääruse artikli 2 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 6. Viiendaks, valimi tüüpilisust rõhutab ka asjaolu, et suurem osa valimisse kaasatud äriühinguid on eksportivate riikide valitsuste endi poolt soovitatud. Teisisõnu on nad ise neid valimisse kaasatud tootjaid kõigi oma eksportivate tootjate hulgast tüüpilisteks pidanud.

(62) Mõned eksportivad tootjad HRVst ja Vietnamist väitsid ikka, et komisjon on andnud individuaalseid hinnanguid turumajandusliku kohtlemise taotlustele varasematel juhtudel, kus eksportivate tootjate arv on olnud suur. Sellistel juhtudel, nt polüesterfilamentkangaste puhul (nõukogu määrus (EÜ) nr 1487/2005, 12. september 2005), (5) anti individuaalseid hinnanguid, kuigi dumpingu hindamise läbiviimiseks oli kasutatud algmääruse artikliga 17 kooskõlas olevaid valimi koostamise meetodeid.

(63) Seoses sellega meenutatakse, et nimetatud juhtumi puhul leiti, et turumajandusliku kohtlemise taotluste individuaalne hindamine on teostatav, kuid käesoleva uurimise puhul ei olnud see nii. Peale selle märgitakse, et kooskõlas valimi koostamise eeskirjadega kohaldati eespool nimetatud juhtumi puhul äriühingutele, mis ei kuulunud valimisse, kuid millele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, valimisse kuuluvatele turumajandusliku kohtlemisega äriühingute puhul kindlaksmääratud keskmist dumpingumarginaali, st neile ei arvutatud individuaalset marginaali, vaid neile kohaldati kaalutud keskmist marginaali, mis oli kindlaksmääratud äriühingute puhul, millele oli võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

(64) Varasematel juhtudel, kus kasutati valimi koostamist ja kus koostööd tegevad eksportijad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, oli taotlejate arv selline, mis võimaldas iga taotluse individuaalset hindamist. Laekunud turumajandusliku kohtlemise taotluste enneolematut hulka silmas pidades ei olnud iga taotluse individuaalne hindamine võimalik. Teised eksportijad, nii valimisse kuuluvad kui ka sealt välja jäänud, kordasid, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Oma väidete kinnituseks esitasid mõned neist oma põhikirjad tõestamaks, et nende juhtum ei erine Golden Stepi juhtumist, ainsast äriühingust, millele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist.

(65) Sellega seoses märgitakse, et selles menetluses kohaldati algmääruse artikli 17 valimit puudutavaid sätteid. Edasisi valimist väljajäänud eksportijate avaldusi ei analüüsitud, sest kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3 oleks see olnud põhjendamatult koormav ning oleks võinud takistada uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Valimisse kaasatud äriühingute edasisi väiteid analüüsitakse konkreetselt kahte käesolevasse menetlusse kaasatud riiki käsitlevates vastavates lõigetes allpool.

(66) Mõned eksportivad tootjad väitsid, et komisjon ei langetanud hinnangut turumajandusliku kohtlemise kohta kolme kuu jooksul alates menetluse algusest, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c viimases lõigus.

(67) Kuigi turumajandusliku kohtlemise hinnang anti pärast kolme kuu möödumist menetluse algusest, avaldati valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele eraldi nende turumajandusliku kohtlemise staatust puudutavad andmed ning neile anti täielik kaitseõigus. Kindlasti ei ole osalisi kahjustanud ükskõik missugused enne ajutiste meetmete rakendamist tehtud otsused turumajandusliku kohtlemise kohta.

(68) Mõned eksportivad tootjad, kes juba olid individuaalset kontrollimist taotlenud, kordasid oma taotlust. Siiski ei olnud võimalik ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64 selgitatud põhjusel HRV ega Vietnami eksportivaid tootjaid individuaalselt kontrollida.

(69) Seega, nagu ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 53–63 selgitatud, kasutati koostööd teinud HRV ja Vietnami eksportivate tootjate suurt arvu silmas pidades valimist väljajäänud koostööd tegevatele eksportijatele kohaldatava tollimaksu arvutamiseks tüüpilist valimit nagu kõigil dumpinguvastastel juhtudel.

1.2. Turumajandusliku kohtlemise määramine HRV eksportivate tootjate suhtes

(70) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid kaksteist valimisse kaasatud ja kohapeal kontrollitud Hiina eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, ning kordasid samu väiteid, mida nad olid esitanud ka varem.

(71) Nende kaheteistkümne ettevõtja hulgast väitis üks, nimelt Golden Step (“GS”), teatas esialgsete järelduste teatavakstegemisel olulisest muutusest pärast tema turumajandusliku kohtlemise taotluse läbivaatamist ja esitas sellekohased tõendid. Meenutatakse, et GSi turumajandusliku kohtlemise taotlus lükati tagasi, sest see ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumile 1. Eeskätt põhines taotluse tagasilükkamine asjaolul, et GSile oli seatud ekspordikohustus, mis näitas, et äriühing ei olnud vaba määrama oma müügikoguseid ilma märkimisväärse riigipoolse vahelesekkumiseta. GS esitas turumajanduslikku kohtlemist puudutavate järelduste avaldamisel ning selle kommenteerimiseks seatud tähtaja jooksul tõendid, mis näitasid, et tal ei ole enam faktiliselt ega õiguslikult eksportmüügi kohustust.

(72) Pärast nõuetekohaselt GSi juhtumi muutunud asjaolude uurimist ja arvestades tõsiasja, et turumajanduslikust kohtlemisest keeldumine põhines GSi mittevastamisel kriteeriumile 1, otsustati esialgne otsus läbi vaadata ja võimaldada GSile turumajanduslikku kohtlemist.

(73) Mõned turumajanduslikust kohtlemisest ilma jäänud asjaomased tootjad väitsid, et põhikirjas sisalduv müügipiirang ei viinud teistes dumpinguvastastes menetlustes turumajanduslikust kohtlemisest ilmajätmiseni. Vastuseks sellele avaldusele meenutatakse, et turumajandusliku kohtlemise analüüsi viiakse esitatud faktide põhjal läbi iga juhtumi puhul eraldi ning et sellist väidetavat vastuolu teiste hiljutiste turumajandusliku kohtlemise analüüsidega, mille asjaolud oleksid olnud sarnased, ei esine. Vastupidi, viidatud juhtumi puhul esitas eksportiv tootja õigeaegselt oma põhikirja uue versiooni, kus ei esinenud müügipiiranguid, ning näitas, et selliseid piiranguid ei esine ka tegelikkuses.

(74) Teised osalised väitsid, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamata jätmine Hiina jalatsieksportijatele ei olnud vastavuses WTO reeglitega, eeskätt põhjusel, et Hiina eksport ei ole enam riigi monopoli alluvuses, nagu näeb ette teine täiendav säte 1994. aasta GATTi lepingu 1. lisa artikli VI lõikele 1, mis on tingimuseks, et lepingupooled võiksid kalduda kõrvale ekspordiriikidest pärit normaalväärtusi puudutavate andmete põhjal normaalväärtuse arvutamisest.

(75) Kui ülalmainitud lisamärkus koostati, arvati HRV koos teiste riikidega nende maade hulka, millel on ekspordi vallas kehtestatud riigimonopol. Alates sellest ajast on Hiinas toimunud mitmeid majandusreforme, mille tulemuseks on Hiina teistsugune kohtlemine kaubanduskaitse menetlustes. Praegusel ajal kehtestatakse Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jaoga konkreetsed reeglid, kuidas Hiina eksporti tuleb kaubanduskaitse menetlustes käsitleda. Selle dokumendi sätted võimaldavad WTO liikmetel kasutada “meetodit, mis ei põhine jäigal Hiina omamaiste hindade või kulude võrdlusel … kui vaatlusalused tootjad ei suuda selgelt näidata, et samasugust toodet valmistava tootmisharu juures valitsevad turumajanduslikud tingimused nii toote tootmises, töötlemises kui ka müügis”.

(76) Ülejäänud üheteistkümne valimisse kuuluva äriühingu puhul märgitakse, et ettenähtud aja jooksul ei laekunud uusi põhjuseid nende suhtes turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsuse muutmiseks.

(77) Sellega seoses rõhutatakse, et muudetud ja neid piiranguid enam mitte sisaldava põhikirja esitamine kahe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja poolt vahetult enne lõpliku otsuse langetamist toimus liiga hilja selleks, et neid oleks saanud arvesse võtta, sest sel hetkel ei olnud piisavalt aega kontrollimiseks kooskõlas algmääruse artikli 16 lõikega 1. Igal juhul märgitakse, et kõnealustel äriühingutel ei jäänud turumajanduslikku kohtlemist võimaldavad nõuded täitmata ainult müügipiirangute tõttu (kriteerium 1).

(78) Nende äriühingute teisi märkusi käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 69–77. Seega kinnitatakse käesolevaga eespool esitatud tulemusi ja järeldust ning otsus lükata turumajandusliku kohtlemise taotlus jääb üheteistkümne äriühingu suhtes kehtima.

1.3. Turumajandusliku kohtlemise määramine Vietnami eksportivate tootjate suhtes

(79) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid seitse valimisse kaasatud Vietnami eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ja kordasid samu väiteid, mida nad olid ka varem esitanud, esitamata seejuures uusi ammendavaid tõendeid. Neid märkusi on juba käsitletud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 78–90. Seega kinnitatakse järeldusi, milleni jõuti mainitud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes ja jäädakse otsuse juurde lükata tagasi kaheksa äriühingu turumajandusliku kohtlemise taotlused.

(80) Kaks valimisse kaasatud eksportivat Vietnami tootjat väitsid, et neile oleks tulnud võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, sest GSile turumajanduslikku kohtlemist võimaldanud alused olid ka nende puhul olemas. Nende arusaama järgi ei võimaldatud neile turumajanduslikku kohtlemist i) ettevõtluslitsentsis ja põhikirjas olevate müügipiirangute tõttu ning ii) lepingu olemasolu tõttu nendega seotud ettevõtte ja 100 % riigi omanduses oleva ettevõtte vahel. Äriühingud teatasid, et samasugused asjaolud ilmnesid ka Hiina eksportiva tootja, GSi puhul ja seega oleks neid puudutav otsus pidanud olema GSi otsusega täpselt samasugune.

(81) Tuleb märkida, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 78–90 esitatud põhjustel ei võimaldatud kahele Vietnami ettevõttele turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud kriteeriumidele 1, 2 ja 3. Sellega seoses täheldatakse, et kahel asjaomasel ettevõttel olid investeerimislitsentsid, millega kehtestati koguselised müügipiirangud. Neid piiranguid ei kaotatud ei uurimisperioodi ajal ega ka pärast seda. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 89 selgitatud, ei esitanud kaks ettevõtet turumajandusliku kohtlemise taotlust ühe nendega seotud tootja kohta Vietnamis. Seega ei saanud ka kindlaks teha, kas ettevõtted tervikuna täidavad kõiki turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seda asjaolu, et sellel seotud ettevõttel oli riigi omanduses oleva ettevõttega sõlmitud töötlemise leping, ei kasutatud turumajandusliku kohtlemise hindamises, sest komisjoni seisund ei anna õigust hinnangu andmiseks esitamata jäänud turumajandusliku kohtlemise taotlusele. Seega otsustatakse, et kahe kõnealuse Vietnami eksportiva tootja tegelik olukord ei olnud sarnane GSi olukorraga. Seega tuli esitatud väited tagasi lükata.

2. INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE

2.1. Individuaalne kohtlemine HRV eksportivate tootjate suhtes

(82) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid mõned valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad, et neile oleks tulnud võimaldada individuaalset kohtlemist ja kordasid samu väiteid, mida nad olid ka varem esitanud, esitamata seejuures ettenähtud aja jooksul uusi tõendeid. Sellega seoses rõhutatakse, et muudetud ja neid piiranguid enam mitte sisaldava põhikirja esitamine kahe valimisse kuuluva Hiina eksportiva tootja poolt toimus alles vahetult enne lõpliku otsuse langetamist. See toimus liiga hilja, et seda nõuetekohaselt kontrollida, nagu näeb ette algmääruse artikli 16 lõige 1.

(83) Seda silmas pidades ning ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 94 nimetatud põhjustel tuli need väited tagasi lükata.

(84) Teised Hiina eksportivad tootjad väitsid, et keeldumine Hiina eksportivatele tootjatele individuaalse kohtlemise võimaldamisest on Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jao ja dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 10 rikkumine.

(85) See väide tuli tagasi lükata. Esiteks ei ole dumpinguvastane leping vahetult ühendusele kohaldatav. Teiseks sätestab dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 10 pelgalt üldise reegli eksportijatele antud individuaalsete marginaalide kohta. Mitteturumajanduslikes oludes on WTO õiguse järgi lubatud ka üldisest reeglist kõrvalekalded, nagu näiteks sätestab teine täiendav säte 1994. aasta GATTi lepingu lisa 1 artikli VI lõikele 1. Hiina eksportijate olukorda käsitleb tõepoolest lähemalt Hiina WTOga ühinemise protokoll. Siiski ei saa selle protokolli 15. jaost tuletada kohustust kohaldada eksportivatele tootjatele individuaalseid marginaale.

(86) Samadel põhjustel väitsid osalised, et algmääruse artikli 9 lõige 5, mis sätestab individuaalse kohtlemise kohta käivad reeglid, on vastuolus WTO õigusega.

(87) See väide tuli tagasi lükata, sest WTO reegleid ei saa ühendusele vahetult kohaldada ning need ei välista ka kaheastmelist i) turumajandusliku kohtlemise ja ii) individuaalse kohtlemise meetodit.

(88) Neli Hiina eksportijat kordasid oma väiteid individuaalse kontrolli kohta, nagu on viidatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 7. Väideti, et kui kaheteistkümnest Hiina äriühingust koosneva valimi uurimine oli võimalik, peaks olema teostatav veel nelja äriühingu uurimine.

(89) Need väited lükati ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 64 toodud põhjustel tagasi.

(90) Üks eksportiv tootja tegi individuaalse kohtlemise taotluse pärast ajutiste meetmete rakendamist. See tootja alustas tegevusega pärast esialgse uurimisperioodi lõppu. Samal, eespoolmainitud põhjusel ei olnud selle äriühingu taotluse sisu võimalik individuaalselt hinnata. Peale selle leiti, et kõnealuse äriühingu põhikirjas sisaldus ekspordikohustus. Ja lisaks eelnevale olid äriühingule veel kehtestatud maksusoodustused, mis sõltusid teatud eksporti ületavast kogumüügi määrast. Sellistes oludes poleks mitte mingil juhul olnud võimalik individuaalse kohtlemise võimaldamine sellele äriühingule.

2.2. Individuaalne kohtlemine Vietnami eksportivate tootjate puhul

(91) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis kuus valimisse kuuluvat Vietnami eksportivat tootjat, et neile oleks tulnud võimaldada individuaalset kohtlemist.

(92) Äriühingud, millele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist algmääruse artikli 9 lõike 5 punkt a põhjal, kordasid oma väidet, et nende ekspordikogused määratakse vabalt. Meenutatakse, et nende ekspordi müügimahud olid äriühingute investeerimislitsentsides paika pandud ja neid ei saanud seega pidada vabalt määratavaks, sest igasugune kõrvalekaldumine investeerimislitsentsis sätestatud määrast oleks nõudnud varasemat investeerimislitsentsi muutmist, mis tuleb aga võimude poolt heaks kiita ja läbi viia. Kuigi need eksportijad väitsid, et äriühing langetab otsuse kõnealuse määra suhtes vabalt, tulenevalt majanduslikest kaalutlustest, leiti, et sellisel juhul poleks vaja investeerimislitsentsis sätestada ekspordimäära, mis otseselt keelab äriühingul teatavat osa oma toodangust koduturul müüa. Sellistes tingimustes ei ole kõnealune äriühing enam vaba otsustama, kas ta soovib teataval hetkel müüa siseturul litsentsiga lubatud kogusest rohkem, sest tal on selleks vaja võimude eelnevat nõusolekut.

(93) Üks äriühing, kellele ei võimaldatud algmääruse artikli 9 lõige 5 punkti c põhjal individuaalset kohtlemist, väitis, et komisjoni otsus lükata individuaalse kohtlemise taotlus tagasi ei olnud piisavalt põhjendatud. Tegemist oli täielikult riigi omandis oleva äriühinguga, järelikult ei kuulu aktsiate enamus eraisikutele, vaid riigile, mis nimetab ka äriühingu juhtkonna. Lisaks sellele leiti, et äriühing on seotud teise äriühinguga, mis ei vastanud turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele. Võttes arvesse, et kui nendele kahele seotud äriühingule kohaldatakse erinevaid tollimaksumäärasid, tekiks meetmetest kõrvalehoidmise risk ning arvestades kehtivat tava hinnata sidusettevõtjate rühma tervikuna turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele vastavuse suhtes, ei oleks seega võimalik kontrollida, kas rühm tervikuna täidab individuaalse kohtlemise nõudeid.

(94) Neid asjaolusid silmas pidades kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97 tehtud järeldused.

(95) Kaks viimast äriühingut ei esitanud uusi tõendeid.

(96) Kokkuvõttes, samadel põhjustel, mida on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97, leiti, et otsus lükata tagasi kaheksa Vietnami äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus, jääb kehtima.

(97) Valimisse mittekuuluvate eksportivate tootjate individuaalse kohtlemise taotlusi on käsitletud vastavas lõikes ülalpool.

3. NORMAALVÄÄRTUS

3.1. Kaalutud keskmise arvutamine eksportiva tootja puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

(98) Ainsale turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud eksportivale tootjale tuleb normaalväärtus arvutada andmete põhjal, mille ta esitas omamaise müügi ja tootmiskulude kohta. Neid andmeid kontrolliti kõnealuse äriühingu valdustes.

(99) Mis puutub normaalväärtuse kindlaksmääramisse, leidis komisjon esmalt, et vaatlusalune eksportiv tootja ei tegelenud uurimisperioodi jooksul omamaise müügiga. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik normaalväärtust välja arvutada vastava eksportiva tootja omamaiste hindade põhjal, nagu nähakse ette algmääruse artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus. Seega tuli kohaldada teist meetodit.

(100) Selleks kontrolliti, kas teiste müüjate või tootjate hindu HRVs võiks kasutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 teisele lõigule. Kuid ühelegi teisele HRV eksportivale tootjale ei olnud turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud. Seega ei olnud selliste eksportivate tootjate omamaiste hindade kasutamine võimalik.

(101) Võttes arvesse, et normaalväärtuse määramiseks ei olnud võimalik kasutada omamaiseid hindu, tuli arvestuslik normaalväärtus arvutada kõnealuse tootja kulude põhjal. Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud jalatsitüüpide tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati, mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.

(102) Kuna turumajandusliku kohtlemisega eksportiv tootja ei müünud siseturul ja kuna ühelegi teisele Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tuli müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c arvutada mõnda teist asjakohast meetodit kasutades.

(103) Seega kasutas komisjon müügi-, üld- ja halduskulumäärasid, mis olid arvutatud teiste Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele hiljuti võimaldati teiste uurimiste tulemusel turumajanduslikku kohtlemist ja kelle tavapärasesse kaubandustegevusse kuulus omamaine müük, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 2.

(104) Nendes uurimistes leitud müügi-, üld- ja halduskulude ja tulude keskmised määrad liideti tootmiskuludele, mis tekkisid kõnealusele eksportivale tootjale seoses eksporditavate toodete valmistamisega.

3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

(105) Mõned osalised väitsid, et ei olnud asjakohane võrdlusriigiks valida Brasiiliat, mille väidetavalt ainsaks või peamiseks eeliseks oli selle riigi omamaise müügi tüüpilisus, võrreldes teiste võimalike variantidena esitatud võrdlusriikidega.

(106) Esmalt tuleb märkida, et omamaise müügi tüüpilisus ei ole ainus põhjus, miks tehti valik Brasiilia kasuks. Meenutatakse, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 109–123 uuriti teisi asjaolusid, nagu näiteks konkurentsi Brasiilia turul ja tootmisstruktuuride kulude erinevust, võttes seejuures arvesse tooraine kättesaadavust ja Brasiilia tootjate oskusteavet ning jõuti samale tulemusele. Muuseas leiti ka, et Brasiilia osutus veelgi kohasemaks valikuks arvestades STAF-jalatsite väljajätmist vaatlusaluste toodete hulgast, sest vastupidiselt teistele eespool nimetatud osaliste väljapakutud riikidele ei tooda Brasiilia äriühingud peaaegu üldse STAF-jalatseid. Mis puudutab teisi huvitatud isikute esile tõstetud asjaolusid, nagu sotsiaalmajanduslik ja kultuuriline areng või tööjõukulud, leiti, et need ei ole asjakohased, kui uuritakse, kas Brasiilia on sobilik võrdlusriik või mitte. Peale selle ei erine Brasiilia majanduslik areng oluliselt teiste väljapakutud võrdlusriikide, nt Tai või Indoneesia arengust. Brasiilia valimist ei peeta seega põhjendamatuks.

(107) Kuigi pelk tõsiasi, et võrdlusriigi omamaine müük jääb allapoole minimaalset 5 % taset, ei tähenda, et selle riigi valikut ei saa pidada asjakohaseks, viitab asjaolu, et mõnede osaliste väljapakutud Tai ja Indoneesia vastav näitaja jääb allapoole 2 %, siiski sellele, et need turud on vähem tüüpilised kui Brasiilia oma.

(108) Lisaks sellele peeti omamaise müügi mahtu, mis ei olnud siiski ainus põhjus Brasiilia valimiseks, antud uurimises eriti oluliseks, võttes arvesse asjaomastes riikides toodetud erinevate jalatsitüüpide suurt hulka, mida tuleb võrrelda võrdlusriigis toodetavate jalatsitega, mis sarnanevad kõige rohkem asjaomastes riikides toodetavate jalatsitega.

(109) Mõned osalised väitsid, et omavahel lähedaselt sarnanevate toote kontrollkoodid, mida komisjoni kasutab esialgse hindamise läbiviimiseks, ei aita jõuda täpse ja õiglase tulemuseni ekspordihindade ja normaalväärtuste võrdluses. Tuleb märkida, et loomulikult ei leidu kõikidele eksportivate riikide toote kontrollnumbritele Brasiilias sobilikku vastet. Nendes oludes peetakse kõige mõistlikumaks lähenemiseks õiglase võrdluseni jõudmiseks jääda kõige lähedasemalt sarnanevate toote kontrollkoodide juurde. Lisaks sellele tehti kohandusi (st lastejalatsid, naha kvaliteet) eksportivate riikide poolt eksporditud jalatsite väliste omaduste erinevuste silmas pidamiseks, võrreldes Brasiilias müüdavate ja väga sarnaste jalatsitüüpidega. Neid omadusi ei olnud kas toote kontrollnumbrite süsteemi selle varajasel loomisajal sisse viidud või ei olnud neid huvitatud isikute avaldatud andmetes täielikult välja toodud.

(110) Meenutatakse veel, et koostööd tegevate Brasiilia tootjate nahkjalatsite kogumüük on suurem kui võimalike võrdlusriikidena esitatud Indoneesias, Indias ja Tais koostööd tegema nõustunud tootjate kogumüük. Seega leiti, et Brasiilia äriühingute valmistatud toodete valik on tõenäoliselt suurem kui teistes kõnealustes riikides valmistatud toodete valik. Kokkuvõttes järeldati, et tõenäosus leida Hiina või Vietnami jalatsitüüpidega võrreldavaid Brasiilia jalatsitüüpe on suurem.

(111) Kui 6 Tai äriühingut, 2 Indoneesia äriühingut ja India äriühing raporteerisid kogumüügina (st omamaine müük ja eksport) vastavalt alla 8 miljoni paari (st alla 5 % vaatlusalusest ekspordist), siis 8 koostööd tegevat Brasiilia tootjat raporteerisid kogumüügina üle 40 miljoni paari, millest üle 18 miljoni paari pärinesid 3 äriühingult, kelle andmeid kasutati. Nendel tingimustel on ilmne, et tõenäosus leida asjaomaste maade poolt müüdud jalatsitega võrreldavaid jalatsitüüpe on Brasiilia äriühingute puhul suurem kui Tai, India või Indoneesia äriühingute puhul.

(112) Üks osaline väitis, et Brasiilia tootevalik ei ole nii suur ja mitmekesine kui asjaomaste riikide toodang. Siiski saab eelpool nimetatu valguses mõistlikult eeldada, et vajaliku teabe esitanud Brasiilia äriühingutel, kelle müük (omamaine ja eksport) ületab India, Indoneesia või Tai omad 6–13 korda, on suur ja mitmekesine tootevalik.

(113) Huvitatud isikud viitasid ka väidetavale vastuolule ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 108, mis väitis, et “Brasiilia osutus kõige mõistlikumaks valikuks, arvestades omamaise müügi tüüpilisust, mis võimaldas vältida normaalväärtuse arvutamist ja mitmeid võimalikke kohandusi” ja 123, kus leiti, et erinevus valimisse kaasatud tootjate ja Brasiilia tootjate kasutatud naha kvaliteedi vahel “ei ole põhjus jätta kõrvale Brasiilia kui kohane võrdlusriik, sest füüsiliste omaduste erinevusi on võimalik kohandada arvestamaks kõiki nahakvaliteedi erinevusi”.

(114) Siiski puudub seal vastuolu, kuna määruse põhjenduses 108 on osutatud lihtsalt sellele, et Brasiilia on sobilikum valik, sest tema puhul tuleb teha vähem kohandusi kui teiste võimalike võrdlusriikide puhul. Peale selle ei ole uurimise varajases etapis ilmselt võimalik täpselt teada, milliseid kohandusi tuleb kohase võrdluse tegemiseks kokkuvõttes teha. Samamoodi oleks sellised kohandused olnud vajalikud, kui mõni teine riik oleks võrdlusriigiks valitud. Võttes arvesse teiste variantidena väljapakutud riikide omamaise müügi vähest tüüpilisust ja ka nende tootevaliku arvatavat väiksust, võib mõistlikult eeldada, et nendele oleks tulnud arvutada normaalväärtus arvestuslikult, ja et muuta Tai, Indoneesia või India jalatsitüübid võrreldavaks asjaomaste riikide toodanguga, oleks tulnud teha rohkem kohandusi kui Brasiilia omamaiste müügihindade puhul.

(115) Mis puutub majandusarengut ja sissetulekut inimese kohta, mida loetakse tavaliselt ebaoluliseks, meenutatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendust 115, kus öeldakse, et Maailmapanga peamine kriteerium majanduste klassifitseerimisel on kogurahvatulu elaniku kohta ning Brasiilia on selle järgi samas kategoorias kui HRV, Tai ja Indoneesia. Peale selle ei olnud HRV ega Vietnami valimisse kaasatud eksportivate tootjate tööjõukulud sellised, mis oleks valimisse kaasatud Brasiilia tingimustega võrreldes õigustanud kohandust. Samuti märgitakse, et võrdlusriigi ja asjaomase eksportiva riigi vahelised hindade nominaalsed erinevused ei ole eriti olulised. Tõepoolest, kuna kulusid ja hindu ei loeta üldjuhul arvestatavaks aluseks normaalväärtuse määramisel riikides, mis kuuluvad algmääruse artikli 2 lõike 7 alla, siis läheb selline võrdlus tegelikult vastuollu algmääruse artikli 2 lõikes 7 punkti a sätestatud meetodite kasutamise eesmärgiga.

(116) Mõned osalised väitsid, et Brasiilia ei ole kohane võrdlusriik väidetavate subsiidiumide pärast, mida makstakse põhjaterritooriumide jalatsitootjatele. Nende osaliste väitel on subsiidiumide eesmärgiks jalatsitööstuse meelitamine Brasiilia põhjaossa ning see mõjutab seega turu konkurentsivõimet.

(117) Esmalt tuleks märkida, et seda väidet ei toetatud mitte mingisuguste tõenditega.

(118) Lisaks sellele ei asunud normaalväärtuse määramiseks kasutatud äriühingud põhjaterritooriumidel, vaid lõunas, ning seega ei saanud väidetavad subsiidiumid neid mõjutada.

(119) Viimaks, kui eksportijate kirjeldatud riigipoolne sekkumine aset leiabki, takistaks see ainult teisi äriühinguid samas piirkonnas tehast rajamast, aga mitte oma toodangut Brasiilia turu teatavates osades müümast. Jalatsiturg ei ole kindlasti mitte kohalik ega ka piirkondlik turg, vaid pigem riiklik ja isegi ülemaailmne turg. Seega ei takista asjaolu, et mõni äriühing võib saada subsiidiumi kaugesse piirkonda tehase rajamiseks, konkurentsi toimimist turul, millel on 7 000 tootjat. Kuigi väidetavad riigipoolsed subsiidiumid võivad lõpuks hindasid mõjutada, kipub neil kokkuvõttes müügihindadele ainult hindu alandav mõju olema, milletõttu väheneks omakorda normaalväärtus ja seega ka dumpingumarginaal.

(120) Võttes arvesse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 109 toodud põhjusi ja eeskätt tõsiasja, et Brasiilias on üle 7 000 tootja, ei peetud konkurentsi Brasiilia turul ebasobivaks, mis oleks tähendanud Brasiilia tagasilükkamist võrdlusriigina.

(121) Eespool nimetatu tõttu ja põhjusel, et kaebust rohkem ei põhjendatud, lükati väide tagasi.

(122) Seega otsustati, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik normaalväärtuse määramiseks, nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 124 juba järeldati.

3.3. Ekspordihind

(123) Huvitatud isikute märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 128–130 sätestatud metoodika.

(124) Mõned osalised väitsid, et üleriigilise dumpingumarginaali arvutamisel ei oleks tulemused pidanud põhinema valimisse kaasatud äriühingute ekspordihindadel. Tulemused oleksid pidanud põhinema hoopis üleriiklikul ekspordimahul (nt Eurostati andmetel).

(125) See väide tuli tagasi lükata. Meenutatakse, et selles menetluses kasutati algmääruse artiklis 17 sätestatud uuringut puudutavaid sätteid. Seega kasutati ainult valimisse kaasatud äriühingute ekspordihindu. Turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise kriteeriumidele mitte vastanud, kuid valimisse kaasatud äriühingute puhul arvutati välja ühine kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 135 selgitatud, kehtib nimetatud kaalutud keskmine dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6 valimist väljajäänud koostööd tegevate ettevõtjate puhul. Kuna koostöö tase oli kõrge, kohaldati sama dumpingumarginaali ka kõikidele teistele Hiina eksportivatele tootjatele.

3.4. Võrdlus

(126) Mõned osalised väitsid, et ekspordihindade võrdluse läbiviimiseks ei olnud kõiki vajalikke andmeid avaldatud. Need osalised väitsid, et Brasiilia andmetele tuginev normaalväärtuse muutmine ei olnud kvantifitseeritud.

(127) Olles huvitatud isikute kõik märkused ja andmed uuesti üle vaadanud, leiti, et vajalik on teha parandus ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 132 käsitletud nahahindade kohandamisele. Leiti, et ekspordiriikide tootjad, eriti Hiinas, müüsid kõrgema kvaliteediga nahkjalatseid, kui Brasiilia tootjad müüsid omamaisel turul. Jalatsite kvaliteedi erinevus tulenes põhimõtteliselt kasutatava naha kõrgemast kvaliteedist. Kvaliteedierinevust võrreldi ka kasutatud naha ostuhinna puhul. Leiti, et Hiinast ja Vietnamist eksporditud jalatsite nahk oli kallim, kui Brasiilia siseturu jaoks toodetavate jalatsite nahk. Selle väljaselgitamiseks võrreldi võrdlusriigi nahamaterjali väärtust valimisse kaasatud Hiina ja Vietnami tootjate kasutatavate nahamaterjali vastavate väärtustega. Leiti, et suurem osa Hiina ja Vietnami tootjate kasutatavast nahast imporditi turumajandusriikidest. Seega kasutati kohandamise kindlaksmääramiseks ka maailmaturu hindu hõlmavat keskmist. Vastav arvutus tehti kahe ekspordiriigi jaoks eraldi. Nahamaterjali väärtuse erinevused korrutati naha protsendiga toodangu koguhinnas. Saadud normaalväärtusest kõrgemad kohandused hinnati 21,6 %-le (HRV) ja 16,4 %-le (Vietnam).

(128) Mõned osalised väitsid, et naha kvaliteedist tulenevad kohandused ei olnud kohased, kui leiti, et ekspordiriikide tootmiskulud olid moonutatud, sest nendest riikidest ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist mitte ainsalegi eksportijale peale ühe.

(129) See väide tuli tagasi lükata. On tõsi, et turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, sest täheldati riigi mõju, mis mõjutas kulusid ja hindu. Nagu ülal märgitud, leiti siiski, et see nahk imporditi turumajandusriikidest.

(130) Mõned osalised väitsid ka seda, et komisjon ei avaldanud täpseid andmeid, mille põhjal kohandus arvutati ja miks tuli naha suhtes kehtiv kohandus pärast esialgset otsust ümber vaadata.

(131) Põhjust kohanduse läbiviimiseks naha suhtes selgitatakse eespool. Peale selle avaldas komisjon kõigile menetlusse kaasatud ettevõtjatele vajalikud asjaolud, mis sisaldasid olulisi fakte ja kaalutlusi, mille põhjal on kavas soovitada lõplike meetmete kasutamist.

(132) Mõned huvitatud isikud väitsid, et kohandusi seoses kuludega uurimis- ja arendustegevusele ning disainile poleks tulnud normaalväärtuse suhtes teha, sest Hiina ja Vietnami tootjate kulud uurimis- ja arendustegevusele ning disainile olid samad.

(133) Siiski leiti, et asjaomaste riikide valimisse kaasatud tootjate kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile hõlmasid ainult vastavaid kulutusi tootmises, kui Brasiilia kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile katsid ka kulutusi uute jalatsitüüpide disainimisel ja väljakujundamisel, st et seda tüüpi kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile on teistsugused, mistõttu leitakse, et selle kohandamise säilitamine on põhjendatud.

(134) Üks osaline väitis, et tuleks teha ka kohandusi, milles arvestaks asjaoluga, et müük originaalseadmete valmistajale toodab vähem kasumit kui ülejäänud müük.

(135) Siiski ei toetanud seda väidet Brasiilia äriühingute uurimises tehtud tähelepanekud, kus sellist erinevust ei ilmnenud. Peale selle võetakse igasugust erinevust originaalseadmete valmistajale müügi ja oma tootemargi müügi vahel arvesse kohandamises, milles kajastuvad kulutused uurimis- ja arendustegevusele ning disainile. Seetõttu lükati väide tagasi.

(136) Märgitakse veel, et vajalikuks osutus kohandamine seoses lastejalatsitega. Ükski Brasiilia tootja ei valmistanud lastejalatseid. On täheldatud, nt Eurostati imporditeabe põhjal, et lastejalatsid on üldiselt odavamad kui täiskasvanute jalatsid. Seda saab kirjutada laste jalatsite väiksema suuruse ja nende tootmiseks kokkuvõttes kuluva väiksema toorainekulu arvele. Seega tehti kohandus ühenduse tootmisharu poolt müüdavate laste- ja täiskasvanute jalatsite proportsionaalse hinnavahe põhjal. Kohandus ulatub 33,2 %-ni normaalväärtusest.

(137) Mõned osalised väitsid, et seda kohandamist ei ole piisavalt selgitatud. Peale selle väideti, et peamine hinnaerinevust õigustav asjaolu on suuruse erinevus ja seega kasutatava toorainekoguse hulk. Nende osaliste arvates oli selline arvamus väär. Sellega seoses märgitakse, et lastejalatseid puudutava kohandamise põhjused avaldati osalistele täielikult ning et need põhjused on esitatud ka ülal. Peale selle ei suutnud kohandamist vääraks pidavad osalised esitada ühtegi paremat võimalikku meetodit, mida oleks võinud kasutada ekspordihindade ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks.

(138) Uute märkuste puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 131–133 esitatud järeldused.

(139) Mõned osalised väitsid, et toote kontrollkoodi meetod ei võimaldanud õiglast võrdlust teha. Eeskätt väitsid osalised, et toote kontrollkoodi meetod oli liiga lai ega põhinenud toote füüsilistel omadustel. Nende osaliste arvates rikuti sellega dumpinguvastase lepingu artiklit 2.4. Väideti veel, et üldised kohandused (naha kvaliteedi osas) ei lahendanud seda väidetavat vastuolu piisavalt.

(140) Kõnealune väide tuli tagasi lükata. Tõepoolest nõutakse dumpinguvastase lepingu artikliga 2.4 ja ka algmääruse artikli 2 lõikega 10 õiglast võrdlust. Siiski ei sisalda need sätted ühtegi täpsustust, mis puudutaks toote kontrollkoode. Meenutatakse, et ühenduse pikaajaliseks tavaks on olnud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote võrreldavuse kergendamine, kasutades toote kontrollkoode, mis jaotavad tooted tüüpideks või mudeliteks vastavalt teatavatele erilistele omadustele või tehnilistele iseärasustele. Käesoleval juhul on kasutusele võetud viis sellist elementi, milleks on jalatsi stiil, tarbija tüüp, jalatsi tüüp, välistalla materjal ja vooderdus. Need elemendid peegeldavad piisavalt hästi vaatlusaluse toote põhilisi omadusi. Peale selle märgitakse, et ei algmäärus ega dumpinguvastane leping ei kirjuta ette õiguslikku kohustust kasutada dumpinguvastastes menetlustes toote kontrollkoode. Käesoleval juhtumil on kooskõlas õiglase võrdluse põhimõttega kasutatud järjekindlalt ühte ja sama toote kontrollkoodi meetodit vaatlusaluse toote tüüpide klassifitseerimiseks nii ühenduse tootjate, eksportivate riikide kui ka võrdlusriigi tootjate poolt valmistatud ja müüdud toote jaoks, et võrrelda õiglaselt ühenduse hindu, ekspordihindu ja normaalväärtusi.

(141) Peale selle leiti, et toote kontrollnumbriga katmata jäänud naha kvaliteet mõjutas tõepoolest vaatlusaluse toote maksumust ja hindade võrreldavust. Nahk moodustab tavaliselt nahkjalatsi tootmise kogukuludest 50 % või rohkem. Olenevalt kasutatava naha tüübist, kvaliteedist ja kogusest võivad nahale tehtavad kulutused oluliselt erineda, aga leiti, et kulutuste erinevusi peegeldasid müügihinnad. Normaalväärtuse võrdlemiseks ekspordihindadega ja hinna allalöömise/turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamiseks tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastav kohandus füüsiliste omaduste erinevuste puhul.

(142) Teised osalised täheldasid teatavate toote kontrollkoodide puhul tohutuid hinnaerinevusi, mis osutasid nende arvates sellele, et toote kontrollkoodide meetod on vigane.

(143) Hinnaerinevused võivad tuleneda erinevatest asjaoludest, nagu turu kõikumine, teatav hinnasurve ülepakkumise puhul jne ning ka valmidusest dumpinguhindadega müümiseks. Igal juhul on toote kontrollkoodi meetodi puhul oluline see, et seda rakendatakse järjekindlalt kõikide juhtumiga seotud osaliste suhtes. Hinnaerinevusi võib kirjutada paljude erinevate asjaolude arvele, nagu näiteks moetrendid või turupsühholoogia, mis ei sea kahtluse alla toodete võrreldavust sama toote kontrollkoodi all. Veelgi tähtsam on aga see, et osalised ei suutnud esitada ühtegi paremat ja samas ka praktilist meetodit võrreldavuse kergendamiseks. Nagu juba märgitud, on kõiki naha erinevast kvaliteedist tulenevaid hinnaerinevusi arvesse võetud vastavate kohanduste tegemisega. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

(144) Teised osalised väitsid, et kuna STAF-jalatsid otsustati vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta, oleks seda jalatsitüüpi tulnud toote kontrollkoodi meetodis eraldi tähistada.

(145) Kui käesoleval juhtumil kerkis vajadus jätta STAF-jalatsid vaatlusaluse toote määratlusest välja, kohaldati mõistlikku ja järjekindlat meetodit kõigi eksportivate tootjate suhtes, et nad eemaldaksid uurimisest oma STAF-jalatsite müügi. Kavatsus jätta STAF-jalatsid vaatlusaluse toote määratlusest välja tehti kõigile osalistele teatavaks ammu enne esialgse otsuse teatavakstegemist. Ei pärast seda teadet ega ka esialgsete järelduste avaldamisest peale ei ole ükski eksportiv tootja esitanud muudetud andmeid, mis oleksid andnud selgema pildi tema STAF-jalatsite müüki puudutavast tehingute väljavõttest. Niisugustel asjaoludel leitakse, et toote kontrollnumbri meetod on STAF-jalatsite müügi väljajätmiseks mõistlik ja kohane.

3.5. Dumpingumarginaalid

3.5.1. Üldine metoodika

(146) Mõned huvitatud isikud väitsid, et koostööd tegevate ja koostööst keeldunud äriühingute eristamata jätmine annab eelise koostööst keeldunud tootjatele. Kuid nagu ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 139 selgitatud, oli koostöö tase kõrge ja seega, kooskõlas tavapärase praktikaga, peeti kohaseks määrata dumpingumarginaal kõikide koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul asjaomase riigi valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul määratud dumpingumarginaali kaalutud keskmisena. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 134–143 selgitatud dumpingumarginaali määramiseks kasutatud üldist meetodit puudutavate märkuste puudumisel kinnitatakse see käesolevaga.

3.5.2. Dumpingumarginaalid

a) Hiina Rahvavabariik

— Dumpingumarginaal GSi puhul on 9,7 %, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril,

— Lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, on 28,9 %.

b) Vietnam

— Lõplik üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, on 70,1 %.

E. KAHJU

1. ÜLDOSA

(147) Nii nagu esialgses etapis, ja arvestades eelpool nimetatud lõplikke tootemääratlust puudutavaid järeldusi, on kõik STAF-jalatseid puudutavad andmed jäetud järgnevate andmete analüüsist välja. Pärast teatavate eksportivate tootjate taotlust kinnitatakse käesolevaga, et need andmed on välja jäetud võrdväärselt nii asjaomaste riikide impordist, ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordist kui ka ühenduse tootmisharu käsitlevatest andmetest.

(148) Seoses eespool esitatud lõpliku otsusega lastejalatsid vaatlusaluse toote määratlusse kaasata, on lõplik kahju analüüs tehtud vaatlusaluse toote ühtsust silmas pidades, st lastejalatseid kaasa arvates.

2. ÜHENDUSE TOODANG

(149) Üks importijate ühendus kordas oma väidet, et kui neid kaebuse esitajaid, kes väidetavalt tegelevad üksnes väljastpoolt ühendust toodud jalatsite osade kokkupanemisega, peetakse ühenduse tootjateks, siis peaks neid importijaid, kelle disain, tootemargi kujundus, uurimis- ja arendustegevus, juhtimine ja jaemüük toimub ühenduses, käsitlema samuti ühenduse tootjatena.

(150) Seda kaebust käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 148, kus leiti, et ainult need äriühingud, kes tegutsevad tootmise/valmistamisega ühenduses, kvalifitseeruvad ühenduse tootjatena. Tooted, millega importijad kauplevad, on muu hulgas toodetud Hiinas ja Vietnamis ega kvalifitseeru ühenduse päritolu toodetena ja nende pealt on kohustuslik tasuda imporditolle ning neid ühenduse ettevõtjaid ei saa seega pidada ühenduse tootjateks.

(151) Uue teabe puudumisel kinnitatakse käesolevaga neid järeldusi ja otsustatakse lõplikult, et ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 146 nimetatud tootjad moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 järgi ühenduse kogutoodangu.

3. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE

(152) Ühenduse tootmisharu mõiste seadsid kahtluse alla mitmed eksportivad tootjad, importijad ja importijate ühendused, kes väitsid, et valimist väljajäänud äriühingud keeldusid uurimise ajal koostööst, nt uurimise küsimustikule vastuse esitamisest, ja et seega ei olnud terve uurimise vältel juriidiline nõue kaebuse kehtivuse kohta täidetud. Nendel põhjustel väitsid nad, et 814 kaebuse esitajat ei saa õiguslikult moodustada ühenduse tootmisharu.

(153) Viidati ka erinevatele nõukogu määrustele, mille järgi koostööst keeldunud kaebuse esitanud tootjad jäeti ühenduse tootmisharu määratlusest välja.

(154) Sellega seoses tuleks märkida, et vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 tuleb mõistet “ühenduse tootmisharu” tõlgendada viitena ühenduse tootjatele, kelle samasuguste toodete toodang moodustab ühtekokku põhiosa algmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Artikli 5 lõige 4 annab järgnevalt põhiosa määratluse, st selgesõnaliselt kaebust toetavate ühenduse tootjate arvele ei tohi langeda alla 25 % ühenduse kogutoodangust ja ühenduse need tootjad, kelle toodang moodustab ühtekokku enam kui 50 % samasuguse toote kogutoodangust ja kes avaldavad uurimisele kas toetust või vastuseisu.

(155) Sellel konkreetsel juhul esindasid kaebuse esitanud ühenduse tootjad üle 40 % ühenduse kogutoodangust ja tulenevalt eespool nimetatud õiguslikest nõuetest loetakse neid ühenduse tootmisharuks. Lisaks sellele ei olnud kaebuse vastu ükski tootja.

(156) On õige, et institutsioonide tavapäraseks praktikaks on jätta need kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kes ei suutnud uurimise ajal rahuldavalt koos töötada, ühenduse tootmisharu määratlusest välja ja et eespool nimetatud tingimused peavad olema täidetud ka ajal, kui meetmeid võetakse.

(157) Kuid antud juhul ei täheldatud, et ükski 814 ühenduse tootjast ei oleks suutnud rahuldavalt uurimises koostööd teha. Nagu algatamisteates on öeldud, saadeti küsimustikud ainult valimisse kaasatud ühenduse tootjatele ja neilt kõigilt saadi vastused. Niisiis ei vastanud valimist väljajäänud ja kaebuse esitanud tootjad valimisse kaasatud tootjatele koostatud küsimustikule lihtsalt seetõttu, et neil ei palutud seda teha.

(158) Uurimise olemusest tuleneb, et täielikud kahjuküsimustikud saadetakse ainult valimisse kuuluvatele kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja et ainult küsimustiku saanud osalised peavad sellele tulenevalt algmääruse artikli 6 lõikest 2 ka vastama. Erinevate huvitatud isikute esitatud kaebused lükati eespool esitatud põhjustel tagasi ja seega kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 152 esitatud järeldusi: 814 kaebuse esitanud ühenduse tootjat loetakse ühenduse tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ja edaspidi nimetatakse neid “ühenduse tootmisharuks”.

4. ÜHENDUSE TARBIMINE

(159) Üks eksportija seadis kahtluse alla ühenduse tarbimise määra põhjusel, et see näib olevat Euroopas madalam kui arengumaades. Seda väidet siiski rohkem ei põhjendatud ning see lükati tagasi. Teiste väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ühenduse tarbimise arvutamiseks kasutatud meetodit.

(160) Nähtav ühenduse tarbimine, sealhulgas lastejalatsite tarbimine, on arenenud järgnevalt: 2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Tarbimine (1 000 paari) 718 186 646 843 669 686 699 604 714 158 Indeks: 2001 = 100 100 90 93 97 99 Allikas: Eurostat, kaebuses sisalduv teave.

(161) Seega on areng võrreldav ajutises tollimaksu määruses sätestatud tarbimisega, st välja arvatud lastejalatsite tarbimine.

5. IMPORT ASJAOMASTEST RIIKIDEST

5.1. Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine

(162) Järgnev tabel näitab eraldi kummagi asjaomase riigi impordimahtusid, turuosasid ja keskmisi ühikuhindu, sh lastejalatsite omi.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood HRV (1 000 paari) 15 571 14 616 25 810 30 662 63 044 Indeks: 2001 = 100 100 94 166 197 405 Turuosad 2,2 % 2,3 % 3,9 % 4,4 % 8,8 % Vietnam (1 000 paari) 51 414 59 898 83 334 103 177 102 604 Indeks: 2001 = 100 100 117 162 201 200 Turuosad 7,2 % 9,3 % 12,4 % 14,7 % 14,4 %

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood HRV (eurot paar) 11,6 11,3 8,6 7,3 7,2 Indeks: 2001 = 100 100 97 74 63 62 Vietnam (eurot paar) 11,9 11,2 9,9 9,3 9,2 Indeks: 2001 = 100 100 94 83 78 78

(163) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et kumulatiivne hindamine ei ole põhjendatud. See väide põhines asjaolul, et Hiina ja Vietnami suundumused on impordimahtude ja hindade osas erinevad. Lisaks sellele väideti, et Vietnam on üks maailma vaesemaid riike, mis saab soodustusi üldisest soodustuste süsteemist ja et seda ei tohiks seega kahjuhindamisel Hiinaga kumulatiivselt hinnata.

(164) Esimest väidet on juba varem esitatud ja seda on ka ajutise tollimaksu määruses nõuetekohaselt käsitletud. Täpsemalt näitas ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 160 olev tabel selgelt, et impordisuundumused on mahu ja hindade osas sarnased. Märgitakse ka seda, et lastejalatsite hõlmamine ei avalda nendele suundumustele mõju. Igal juhul esitati koos ajutise tollimaksu määrusega ka lisaks nendele impordisuundumustele üksikasjalikult erinevad põhjused, miks kumulatiivne hindamine on imporditava ja ühenduse samasuguse toote konkurentsi tingimustes asjakohane. Põhjusteks on näiteks, et imporditavad tooted on oma põhiliste omaduste poolest sarnased, tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ja neid turustatakse ühesuguste turustamiskanalite kaudu.

(165) Mis puutub Vietnami, ei ole algmääruses sätet, mis nõuaks, et üht teise riigiga samaaegselt dumpinguvastasesse menetlusse kaasatud riiki ei tohiks teisega kumulatiivselt hinnata tema üleüldise majandusliku seisukorra tõttu. Täpsemalt öeldes ei oleks selline tõlgendus kooskõlas kumulatsiooni puudutavate sätete eseme ja eesmärgiga, mis keskenduvad sellele, kas erinevatest allikatest pärit imporditud tooted võistlevad üksteise ja samasuguse ühenduse tootega. Teiste sõnadega on olulised kaubeldavate toodete omadused, mitte aga olukord imporditava toote päritoluriigis. Eksportiva riigi olukorda tuleb käsitleda seoses dumpinguvastase lepingu artikli 15 ja algmääruse sätetega, aga mitte kumulatsiooni kontekstis. Seetõttu lükati see väide tagasi.

(166) Üks importijate ühendus väitis ka seda, et kumulatsioon pole põhjendatud, sest kahe asjaomase riigi tootevalik on erinev. Sellega seoses tunnistatakse, et kuigi kahe riigi tootevalikus võib esineda teatavaid erinevusi, on kattuvus siiski märkimisväärne ja seega leitakse, et kokkuvõttes võistlevad Hiinast ja Vietnamist pärit tooted omavahel. Viidatakse ka ülal toodud järeldustele, et selle menetluse eesmärki silmas pidades tuleb kõiki tootetüüpe käsitleda ühe ja sama tootena ja et iga tüüpi ühenduse tootmisharus valmistatud ja müüdud nahkjalatsid on sarnased nendele, mida eksporditakse asjaomastest riikidest ühendusse. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

(167) Ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 156–162 esitatud esialgsete järelduste põhjal leitakse käesolevaga, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kumulatsiooni tingimused on täidetud ja seega tuleks kahju analüüsi eesmärgil asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega müüdavate imporditud toodete mõju hinnata ühiselt.

5.2. Vaatlusaluste dumpinguhindadega imporditavate toodete maht, turuosa ja hinna areng

a) Maht ja hinnad

(168) Järgnev tabel näitab asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote, sh lastejalatsite, impordimahu ja turuosa arengut. 2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Import (1 000 paari) 66 986 74 514 109 144 133 840 165 648 Indeks: 2001 = 100 100 111 163 200 247 Turuosa 9,3 % 11,5 % 16,3 % 19,1 % 23,2 % Allikas: Eurostat.

(169) Suundumused ja absoluutarvud on võrreldavad esialgsel etapil uuritutega: Impordimaht suurenes rohkem kui kaks korda ja turuosa laienes märkimisväärselt, 9,3 %-lt 2001. aastal kuni 23,2 %ni uurimisperioodil. Tuleks märkida, et 2004. aasta andmete ja uurimisperioodi (aprill 2004 kuni märts 2005) andmete puhul esineb märkimisväärne kattuvus ning seega näitab ülal toodud tabel, et 2005. aasta esimese veerandi jooksul toimus impordi kasv. Nagu ülal esitatud tabelist näha, langeb see eriti Hiina impordi arengu arvele.

(170) Impordihinnad, sh lastejalatsitele, langesid käsitletud perioodil peaaegu 30 % võrra, sarnaselt esialgsele etapile. 2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Eurot paar 11,8 11,2 9,6 8,8 8,5 Indeks: 2001 = 100 100 95 81 74 72 Allikas: Eurostat.

(171) Teatavad importijad väitsid, et impordihindade langust seletab muutus tootevalikus. Seda väidet siiski ei põhjendatud ja see ei leidnud kinnitust ka uurimisel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

b) Huvitatud isikute märkused

(172) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et on toimunud algmääruse artikli 3 lõike 2 rikkumine, sest komisjon ei viinud läbi objektiivset dumpinguhindadega importtoodete koguste ja hindade uuringut. Nad õigustasid oma väidet sellega, et impordisuundumuste uurimisel ei ole arvesse võetud välistegureid, nagu impordikvoodi tõstmine, vahetuskursi muutused, väidetavad muudatused tootevalikus ja moe areng.

(173) Seda väidet, eeskätt kvoodi tõstmist, käsitleti juba ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 165. Tunnistati, et kvoodi tõstmine suurendas impordisuundumusi teatavas ulatuses. Seda tuleks siiski näha ka nende asjaolude valguses, et selle koguselise piirangu pärast tundis muret ainult üks kahest asjaomasest riigist ja et ka Vietnami import on suurenenud, et kvooti ei kohaldatud mitte kõikidele uurimisega hõlmatud tootetüüpidele ja viimaks, et impordi täielik liberaliseerimine leidis aset 1. jaanuaril 2005 ning seega omas uurimisperioodile (aprill 2004 kuni märts 2005) ainult osalist mõju.

(174) Üldisemalt märgitakse algmääruse artikli 3 lõikes 3, et kahjuanalüüsi käigus vaadeldakse konkreetselt küsimust, kas dumpinguhindadega impordis on toimunud oluline kasv ja kas aset on leidnud oluline hinna allalöömine või kas dumpinguhindadega impordi mõju on muul moel hindu olulisel määral alandanud või takistanud hindade kasvu, mis ilma selleta oleks toimunud.

(175) Selle põhjal näib, et eespool esitatud väidete põhiolemus ilmneb põhjuslikkuse kontekstis. Peale selle puudub algmääruse artikli 3 lõikes 3 otsene juriidiline nõue, et dumpinguhindadega importtoodete mahu suurenemise ja vastavate hindade alanemise kohta tuleb esitada otseseid tõendeid. Seega lükati tagasi väide, et dumpinguhindadega impordi uurimisel tuleb arvesse võtta välistegureid.

5.3. Hinna allalöömine

(176) Hinna allalöömisega seotud arvutuste kohta laekus mitmeid märkusi. Neid väiteid uuriti üksikasjalikult ja arvutustes tehti vajalikud parandused, kus need olid põhjendatud ja kus nende kohta esitati faktilised tõendid.

(177) Meenutatakse, et esialgsel etapil kohandati impordihindu selliselt, et need väljendaks importijate poolt ühenduses kantud kulusid seoses disaini, tooraine valiku jne, ning mis mõnel teisel viisil ei väljenduks impordihinnas. Seda kohandust taotlesid mitmed importijad. Esialgsel etapil kohaldati hinnangulist 15 % kohandamist.

(178) Ühenduse tootmisharu esindav ühendus vaidlustas sellise kohanduse, täpsemalt kohaldatud kohanduse suurust. Kuigi nad nõustusid, et importijate tasandil kantakse tõepoolest teatavaid kulusid, vaidlustas ühendus väite, nagu kannaksid kõik importijad selliseid kulusid. Peale selle väitsid nad, et selline kohanduse määr võiks olla õigustatud STAF-jalatsite importijate puhul (kes kannavad kõrgeid uurimis- ja arendustegevuse kulusid), aga arvestades, et see jalatsitüüp jäeti menetlusest välja, tuleks kohanduse määra alandada.

(179) Seda väidet uuriti hoolikalt ja sellest tehti järgnevad järeldused. Esiteks, mis puutub kohandusse kui sellisesse, siis seda taotlesid paljud importijad ja põhimõtteliselt ei olnud ühenduse tootmisharu sellele vastu.

(180) Kui aga sellist kohanduse määra taotlesid tõepoolest paljud importijad, siis ainult üks importija, kelle juurde korraldati ka kontrollkäik, esitas sellega seonduvat üksikasjalikku teavet. Teised vaatlusaluse toote importijad ei suutnud tõestada, et nende uurimis- ja arendustegevuse kulud ulatusid esialgsel etapil kohaldatud kohanduse määrani. Tuleks märkida, et need importijad, kelle juurde korraldati kontrollkäik, kauplesid peamiselt STAF-jalatsitega. Kuid nüüd, mil STAF-jalatsid on lõplikult vaatlusaluse toote määratlusest välja jäetud, ei ole nende andmed kohanduse eesmärki silmas pidades enam olulised.

(181) Lõppetapis ja enamiku importijate (vaatamata sellele, kas nende juurde korraldati kontrollkäik või mitte) põhjendatud taotluste puudumisel langetati kohanduse määra ja see määrati uurimise vältel ainsate laekunud põhjendatud andmete põhjal.

(182) Eespool esitatu põhjal leitud läbivaadatud allalöömise marginaalid, esitatuna riigiti ja väljendatuna protsendiga ühenduse tootmisharu hindadest, on järgmised: Riik Hindade allalöömine Hiina Kaalutud keskmisest 13,5 % Vietnam Kaalutud keskmisest 15,9 %

6. ÜHENDUSE JALATSIVALDKONNA ISEÄRASUSED

(183) Ajutises tollimaksu määruses esitati teatavad andmed ühenduse jalatsivaldkonna iseärasuste kohta. Mitmed huvitatud isikud väitsid, et selliseid andmeid ei tohiks arvesse võtta, kuna need ei ole kas usaldusväärsed või ei peegelda ühenduse tootmisharu olukorda ega oma seega õiguslikku alust.

(184) Siinkohal tuleks selgitada, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 169–173 esitatud teabel oli ainult informatiivne eesmärk parema ettekujutuse loomiseks ühenduse jalatsivaldkonnast. Märgitakse, et kahju puudutavad järeldused on esitatud seoses ülal määratletud ühenduse tootmisharuga ja kahju analüüsil edasisi viiteid sellele teabele ei tehta.

7. ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

7.1. Esialgsed märkused

(185) Nagu ülal nimetatud, on lõppetapi kahju analüüsi kaasatud lastejalatsitega seotud andmed.

(186) Nagu on nimetatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 175 ja tavapärast praktikat järgides, on kahjunäitajad määratud kindlaks kas makromajanduslikul (põhinedes kogu ühenduse tootmisharu puudutavatel andmetel) või mikromajanduslikul (põhinedes valimisse kaasatud äriühinguid puudutavatel andmetel) tasandil. Arusaadavuse huvides esitatakse kahjunäitajad erinevate tasandite kohta eraldi.

7.2. Makromajanduslikud näitajad

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Tootmine (1 000 paari) 266 931 218 498 206 246 189 341 175 764 Indeks: 2001 = 100 100 82 77 71 66 Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

(187) Kogu ühenduse tootmisharu tootmismaht langes 267 miljonilt paarilt 2001. aastal 176 miljoni paarini uurimisperioodi jooksul. See langus on rohkem kui 30 %.

(188) Kuigi tehas on teoreetiliselt projekteeritud, saavutamaks teatavat tootmistaset, sõltub see tase oluliselt tehase palgatud töötajate arvust. Nagu eespool selgitatud, on jalatsivalmistamise protsess tõepoolest töömahukas. Nendes tingimustes on kindla arvu äriühingute puhul parim viis võimsuse mõõtmiseks uurida nende äriühingute tööhõive taset. Seega viidatakse tööjõu arengut käsitlevale tabelile allpool.

(189) Kui tööjõu maht (ja seega ka jõudlus) langes suures osas koos tootmisega, jäi tootmisvõimsuse rakendamisaste uurimisperioodi jooksul enam-vähem muutumatuks.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Müük (1 000 paari) 190 134 150 389 145 087 133 127 126 555 Indeks: 2001 = 100 100 79 76 70 67 Turuosad 26,5 % 23,2 % 21,7 % 19,0 % 17,7 % Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

(190) Et tootmine toimub vastavalt tellimustele, siis näitasid ühenduse tootmisharu müügimahud sarnaselt tootmisele langust. Ühenduse turul müüdud paaride arv langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 60 miljonit, st 33 %.

(191) Turuosades vastab see vähenemisele peaaegu 9 protsendipunkti ulatuses. Ühenduse tootmisharu turuosad langesid 26,5 %-lt 2001. aastal 17,7 %-le uurimisperioodi jooksul.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Töötajate koguarv 84 736 69 361 66 425 61 640 57 047 Indeks: 2001 = 100 100 82 78 73 67 Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

(192) Tööhõive vähenes kogu kõnealuse perioodi jooksul dramaatiliselt. Ühenduse tootmisharus kaotati enam kui 27 000 töökohta, mis on 33 % langus uurimisperioodi jooksul võrreldes 2001. aastaga.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Tootlikkus 3 150 3 150 3 105 3 072 3 081 Indeks 2001 = 100 100 100 99 98 98 Allikas: uurimise jooksul kogutud teave.

(193) Tootlikus määrati kindlaks tootmismahu jagamisel ühenduse tootmisharu tööjõuga, nagu on näidatud eespool olevates tabelites. Selle alusel jäi ühenduse tootmisharu tootlikkus kõnealusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

(194) Vastava uue ja põhjendatud teabe ja vastavate väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse põhjendused 183 ja 184.

(195) Meenutatakse, et HRVst, Indoneesiast ja Taist pärit teatavate nahast või plastist pealsetega jalatsite suhtes kehtestati 1998. aasta veebruaris dumpinguvastased meetmed. Nende meetmetega hõlmati osaliselt samu tooteid, mis on vaatlusaluseks tooteks käesolevas uurimises. Pärast nende meetmete kehtivuse kaotamise teadaande avaldamist ei saadud ühtegi taotlust meetmete uuendamiseks ja nii aegusid meetmed märtsis 2003. Ajutise tollimaksu määruses leiti, et uue avalduse puudumisel oli ühenduse tootmisharu selleks ajaks varasema dumpingu mõjudest toibunud.

(196) Ühenduse tootmisharu siiski vaidlustas selle järelduse, väites, et meetmete uuendamise taotluste puudumise põhjuseks ei olnud mitte dumpingu kahjustavatest mõjudest toibumine, vaid pigem asjaolu, et kehtestatud meetmed ei olnud piisavalt tõhusad. Ta väitis, et vastupidiselt ajutise tollimaksu määruses esitatule ei saanud ühenduse tootmisharu majanduslik olukord rahuldavalt toibuda seetõttu, et sel ajal kehtivad meetmed ei olnud kahju kõrvaldamiseks piisavalt tõhusad. Lisaks muutus praeguse menetluse asjaomastest riikidest pärit toodete import oluliseks ajavahemikul 2001–2003.

(197) Siiski ei põhjendanud ühenduse tootmisharu piisavalt, et ta kannatas ajavahemikul 2001–2003 olulist kahju ning kogu väidetavat varasemate meetmete ebaefektiivsust oleks võinud käsitleda vahepealse läbivaatamise käigus.

(198) Seega lükati väide tagasi ja käesolevas lõppetapis kinnitatakse esialgsel etapil tehtud järeldust, et ühendus on varasema dumpingu mõjudest toibunud, st et kuni 2003. aastani ei kannatanud ühenduse tootmisharu veel olulist kahju. Siiski tuleks märkida, et alates 2004. aastast kannatas ta olulist kahju.

7.3. Mikromajanduslikud näitajad

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood 1 000 paari 2 188 2 488 2 603 2 784 2 503 Indeks: 2001 = 100 100 114 119 127 114 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

(199) Nagu juba nimetatud, arvatakse varudel olevat väike mõju ühenduse jalatsitööstuse olukorrast tulenevate kahjude määramisele, sest tootmine toimub vastavalt tellimustele. Teoreetiliselt ei hoita ladudes muud kaupa kui ainult valminud tellimusi, mida ei ole veel kätte toimetatud ja/või kaubaarvetega varustatud. Selle alusel varud esmalt suurenesid 2001. aastast kuni 2004. aastani, st 27 %, ja seejärel vähenesid uurimisperioodi lõpuks. Seda uurimisperioodi jooksul toimunud langust võib vaadelda ka valdkonna hooajalisuse kontekstis. Tõepoolest on laoseisud ootuspäraselt suuremad detsembris kui aasta esimese kvartali lõpus, st käesoleval juhul uurimisperioodi lõpul.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Eurot paar 19,7 19,3 18,5 18,6 18,2 Indeks: 2001 = 100 100 98 94 95 92,5 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

(200) Ühiku keskmine müügihind langes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Üldine langus oli 7,5 %. Ühenduse tootmisharu hinna madalseis võib tunduda vähene, eriti kui võrrelda 30 % dumpinguhinnaga impordi hinna langusega vaatlusaluse perioodi jooksul. Seda tuleks siiski vaadelda selles kontekstis, et jalanõud on tellitav toode ja seetõttu kinnitatakse uued tellimused üksnes siis, kui vastav hinnatase võimaldab vähemalt kulutused tasa teha. Selles suhtes viidatakse järgmisele tabelile, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul ei olnud ühenduse tootmisharul võimalik enam kahjusid kandmata hinda alla lasta.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Rahavoog (1 000 eurot) 13 943 10 756 8 575 10 038 4 722 Indeks: 2001 = 100 100 77 61 72 34 % kasum netokäibest 1,6 % 1,8 % 0,2 % 1,8 % 0,5 % Investeeringutasuvus 6,1 % 7,3 % 1,0 % 8,2 % 2,3 % Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

(201) Eespool esitatud tasuvusnäitajad kinnitavad ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 190 kirjeldatud olukorda ja näitavad selgelt, et ettevõtete majanduslik olukord on käsitletud perioodil halvenenud. Meenutatakse, et üleüldist olukorra halvenemist täheldati eriti uurimisperioodi ajal ja et märkimisväärne ebasoodne areng leidis aset 2005. aasta esimeses kvartalis, st uurimisperioodi viimases veerandis. Käsitletud perioodi alguses juba niigi väike tasuvus kahanes edaspidi veelgi.

(202) Sellekohase uue ja põhjendatud teabe ja vastavate väidete puudumisel kinnitatakse käesolevaga ajutise tollimaksu määruse põhjendused 191–193.

(203) Üleüldine kasumi määr jäi kogu vaatlusaluse perioodi vältel madalale tasemele ning see asjaolu rõhutab nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahalist haavatavust. Nagu järgnevalt kirjeldatud, on vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil saavutatud kasumi määr kaugelt allpool tavapärast kasumi määra, mida tootmisharu võiks tavaoludes saavutada.

(204) Uurimine näitas, et mitmete ühenduse tootjate kapitalinõuded on ebasoodsalt mõjutanud nende rasket finantsolukorda. Seda rõhutab nende individuaalse kasumitaseme areng ja eriti nende rahavoogude halvenemine. Nagu eespool selgitatud, ei ole suhteliselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtted alati suutlikud pakkuma piisavaid pangatagatisi ja neil võib olla raskusi tulla toime oluliste rahaliste kulutustega, mis tulenevad nende ebakindlast finantsolukorrast.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood 1 000 eurot 8 836 11 184 6 522 4 403 4 028 Indeks: 2001 = 100 100 127 74 50 46 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

(205) Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 194 esitatud investeeringute suundumust kinnitavad ülal esitatud tabelis näidatud suundumused. Äriühingutesse tehtud investeeringud vähenesid 2001. aasta ja uurimisperioodi kestel enam kui 50 %. Investeeringute vähenemist on seletatud seoses valimisse kuuluvate ühenduse tootjate finantsolukorra halvenemisega.

2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Keskmine palk töötaja kohta (eurodes) 14 602 15 933 18 021 17 610 17 822 Indeks: 2001 = 100 100 109 123 121 122 Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

(206) Ülal esitatud tabel kinnitab ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 196 esitatud palkadega seotud suundumusi. Uute andmete puudumisel kinnitatakse nimetatud suundumusi.

7.4. Huvitatud isikute väited

(207) Mitmed eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharu kasumimarginaal oli ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra oluline näitaja. Eelkõige väideti, et kuna esialgses etapis kahju kõrvaldamiseks võimaldava taseme määramiseks (st 2 % – vt ajutise tollimaksu määruse põhjendust 284) kasutatud kasumimarginaal oli kooskõlas sellega, mida saavutasid mõned üksikud valimisse kaasatud äriühingud, näitas see, et selle näitajaga seotud asjaolud ei kahjustanud neid äriühinguid.

(208) Pärast põhjenduses 292 kirjeldatud edasist analüüsi ei ole see enam oluline, sest kasumimarginaali kohandati 6 %-le, kajastades seega täpsemalt kahjustava dumpingu puudumise korral ühenduse jalatsitootjate poolt saavutatavat kasumimarginaali. Seega vähenes ühenduse tootmisharu kasumlikkus käsitletud perioodil nähtavalt ning kasumlikkus langes uurimisperioodil 0,5 %ni. Peale selle viiakse kahju analüüsi läbi ühenduse tootmisharu või seda tüüpilise valimi tasandil ning seega mitte ühenduse tootmisharu määratlusse kaasatud üksikute äriühingute tasandil.

(209) Mitmed huvitatud isikud väitsid, et kahju analüüsiks kasutatud näitajad ei olnud usaldatavad ega kohased. Nad väitsid, et majanduslikke näitajaid ei olnud kontrollitud ja nad ei ole seega usaldusväärsed, sest – koostöö väidetaval puudumisel – nad ei peegelda tegeliku ühenduse tootmisharu olukorda. Mis puutub mikromajanduslikke näitajatesse, ei peetud neid valimi piiratud suurust arvestades tüüpilisteks. Viimaks juhiti tähelepanu erinevatele suundumustele makro- ja mikromajanduslikul tasandil täheldatud kahjunäitajate puhul.

(210) Esiteks, mis puutub makromajanduslike näitajate kontrollimata jätmisse, meenutatakse, et vastavalt algmäärusele on kontrollkäikude tegemine jäetud komisjoni otsustada ning seega puudub õiguslik kohustus kontrollkäike alati läbi viia. Algmääruse artiklis 16 sätestatakse üksnes, et komisjon korraldab kontrollkäike, kui seda vajalikuks peetakse. Seetõttu lükati käesolev väide tagasi. Lisaks kontrolliti võimaluse korral neid tegureid vastastikku ühenduse asjassepuutuvate riiklike jalatsitootjate ühenduste esitatud teabe alusel.

(211) Teiseks, võttes arvesse ülal esitatud ühenduse tootmisharu määratluse kohta tehtud järeldust ja valimi tüüpilisust, lükati neid tegureid puudutavad kaebused samuti tagasi. Lisaks sellele on arusaadavuse nimel lõplike järelduste tegemiseks kahjunäitajate tulemused makro- ja mikromajanduslike näitajate kohta esitatud eraldi. Viimaks märgitakse, et isegi kui esialgsel etapil leitud makro- ja mikrotasandi suundumuste näitajad ei väljendanud alati täpselt ühesuguseid suundumusi, ei nähtunud neist ka oluliselt erinevaid suundumusi.

(212) Viimaks väitsid huvitatud isikud, et mitte kõik kahjunäitajad ei näita kahju tekkimist, ja täpsemalt, et valimisse kaasatud äriühingute kahju ei ole võimalik hinnata üksiku äriühingu tasandil. Esimene väide tuleb tagasi lükata põhjusel, et tulenevalt algmäärusest ei ole ükski kahjunäitaja üksi otsustav. Mis puutub asjaolusse, et teatavate üksikute tootjate olukord ei viidanud kahju olemasolule, rõhutatakse, et see ei ole oluline, sest tulenevalt algmääruse artikli 3 lõikest 1 viiakse kahjuanalüüs läbi ühenduse tootmisharu või sellest moodustatud valimi tasandil ja seega mitte ühenduse tootmisharu määratlusse kuuluvate üksikute äriühingute tasandil.

8. JÄRELDUS KAHJU KOHTA

(213) Tulenevalt ülal esitatust tuleb käesolevaga kinnitada esialgset järeldust, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

(214) Täpsemalt kinnitatakse, et makromajanduslike näitajate tasandil, st kogu ühenduse tootmisharu tasandil, avaldus kahju peamiselt müügimahu ja turuosade vähenemise näol. Kuna jalatseid valmistatakse tellimuste peale, oli ka sellel otsene negatiivne mõju tootmismahule ja ühenduse tööhõivele.

(215) Peale selle kinnitatakse ka, et mikromajanduslike tegurite tasandil on olukord vägagi kahjustav. Näiteks on valimisse kaasatud äriühingud jõudnud 2003. aasta jooksul madalaima võimaliku kasumimäärani, mida pehmendasid siiski osaliselt nende suhteliselt jõulised varasemad investeeringud (kasumi vähenemise mõjul). Siiski langes nende kasumimäär järgnevalt, isegi hoolimata olulisest investeeringute hulga vähenemisest, kusjuures uurimisperioodi ajal oli kasumimäär vaatlusaluse perioodi madalaim (kui 2003. aasta välja arvata), st rahuldavast tasemest palju allpool, ja oleks põhjustanud teiste pehmendavate tegurite (nagu varasemad investeeringud) puudumisel selgelt olulist kahju. Sarnaselt vähenes ohtlikult ka rahavoog ja jõudis uurimisperioodil madalaima tasemeni, mida saab üheselt lugeda oluliselt kahjustavaks. Valimisse kaasatud äriühingud ei olnud uurimisperioodi ajal enam võimelised hinnatasemeid langetama, ilma et sellega kaasneks kahju. Suhteliselt väikeste ja keskmise suurusega äriühingute puhul ei ole võimalik sellist kahju pikka aega taluda ilma surveta äriühingu tegevuse lõpetamiseks. Kokkuvõttes, kuigi kuni 2004. aastani võib ühenduse tootmisharu olukorda lugeda ainult kahjustatuks, on ühenduse tootmisharu pärast 2004. aastat selgelt kannatanud olulist kahju.

F. PÕHJUSLIK SEOS

1. DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

(216) Ühenduse tootmisharu ja turuosa ja asjaomaste riikide lastejalatsite tootmisharu turuosa areng on olnud järgmine: 2001 2002 2003 2004 Uurimisperiood Asjaomased riigid 9,3 % 11,5 % 16,3 % 19,1 % 23,2 % Ühenduse tootmisharu 26,5 % 23,2 % 21,7 % 19,0 % 17,7 %

(217) Teatavad huvitatud isikud vaidlustasid komisjoni