LISA

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„OLIVES CASSÉES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE“

ELi nr: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence PRANTSUSMAA Tel +33 0490543842 Faks +33 484253288 E-post: contact@siovb.com

Ühendus „Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence“ (SIOVB) tegutseb tööseadustiku alusel ning hõlmab oliivide tootjaid, töötlejaid ja pressimisettevõtjaid (ligikaudu 1 100 ettevõtjat). Ühendusel on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu: kontrollid, riiklikud nõuded.

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ kirjeldust muudeti ja täiendati nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis (mis asendab endist kokkuvõtet).

Tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne sõnastus:

„Toode „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ pärineb üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Béruguette’. Toode „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ on varajane toode, mille säilivusaeg on lühike. Tegemist on apteegitilliga maitsestatud roheliste oliividega.“

on asendatud järgmisega:

„Toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ näol on tegemist purustatud lauaoliividega. Viljad pärinevad üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Aglandau’ (tuntud ka nime ‘Béruguette’ all). Turustamisel ei ole eri sortide segamine lubatud. Oliivide suurus on kuni 35 vilja 100 grammi toote kohta. Tootepartiid peavad olema ühtlased, lubatud on kuni 5 % vilju, mille suurus on üle 42 vilja 100 g toote kohta, ja kuni 5 % vilju, mille suurus on vähem kui 20 vilja 100 g toote kohta. Oliivid purustatakse tervelt, ilma neid tükeldamata. Samas võib tootes olla kuni 5 % purustamata oliive ja kuni 5 % lõhkenud oliive. Tegemist on apteegitilliga (Foeniculum vulgare var.) maitsestatud roheliste oliividega. Oliivid on suus krõmpsuvad ja neil on tugev apteegitilli maitse, mida soolane maitse ei või varjutada. Lubatud on kergelt mõrkjas maitse. Tootel „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ ei või olla käärinud maitset või seebi (sooda) või puidu maitset. Oliive turustatakse selges või kergelt hägusas, kuid mitte tumenenud soolalahuses, mis sisaldab apteegitilli varte tükikesi.“

Need kirjeldavad elemendid on lisatud järgmistel põhjustel:

— selleks et toodet paremini iseloomustada, on lisatud, et tegemist on „lauaoliividega“;

— lisatud on kohaliku nimetusega sordi ‘Béruguette’ ametlik nimetus ‘Aglandau’, samas kui registreeritud tootespetsifikaadis oli toodud üksnes nimetus ‘Béruguette’. Selle lisamise eesmärk oli viia nimetus vastavusse sordi ametliku nimetusega, mis on kajastatud Euroopa sordiregistris;

— „Turustamisel ei ole eri sortide segamine lubatud“. See nõue oli esitatud tootespetsifikaadi osas „Tootmismeetod“ ja kokkuvõttes, kuid see puudus osas „Toote kirjeldus“, kuigi tegemist on olulise kirjeldava elemendiga;

— oliivide suurust, mis vastab kuni 35 viljale 100 g toote kohta, oli nimetatud ainult tootespetsifikaadi osas „Tootmismeetod“ ja kokkuvõttes, kuigi tegemist on olulise kirjeldava elemendiga. Lisaks sellele lisati teave lubatud kõrvalekallete kohta. Need väärtused võimaldavad tagada sama partii viljade ühtlase suuruse, mis vastab traditsiooniliselt keskmise suurusega kuni suurtele oliividele;

— lisatud on nõue, et oliivid peavad olema purustatud tervelt ja tükeldamata, see võimaldab oliive paremini kirjeldada lauaoliivide codex alimentarius’e standardi järgi. Samuti on lisatud lubatud kõrvalekalded, kuna vaatamata ettevaatlikule töötlemisele on siiski võimalik, et osa oliive ei ole soovitud lõpptoodetele vastavad (ei ole purustatud või on lõhkenud);

— suurema täpsuse tagamiseks on lisatud oliivide maitsestamiseks kasutatava apteegitilli ladinakeelne nimetus (Foeniculum vulgare var.);

— lisatud on oliivide organoleptiliste omaduste kirjeldus. Pärast päritolunimetuse tunnustamist tehtud kontrollide põhjal täiendati organoleptilist kirjeldust, et toodet paremini määratleda;

— lisatud on müügiks pakkumise tingimuste kirjeldus, kuna see võimaldab täiendada tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte osas „tootmismeetod“ esitatud esialgset sätet, milles oli nimetatud vaid seda, et oliive „hoitakse soolvees“, ning lubab ühtlasi täpsustada seoses oliivide maitsestamisega, et selleks tuleb kasutada apteegitilli.

Lisaks sellele on esialgses sõnastuses lause: „Toode „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ on varajane toode, mille säilivusaeg on lühike.“ välja jäetud, sest see ei ole piisavalt täpne.

Geograafiline piirkond

Toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ geograafilise piirkonna määratlust muudeti nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis (endine kokkuvõte).

Sellega seoses on tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause:

„Kaitstud päritolunimetuse „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence“ tootmispiirkond asub Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy de Provence, Senas, Tarascon.“

asendatud järgmisega:

— koonddokumendis (punkt 4):

„Geograafiline piirkond paikneb Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: tervikuna hõlmatud kommuunid: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou; osaliselt hõlmatud kommuunid: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.“;

— tootespetsifikaadis:

„Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni purustatud lauaoliivideks ning pastöriseerimiseni toimuvad geograafilises piirkonnas, mis paikneb Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: tervikuna hõlmatud kommuunid: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Le Paradou; osaliselt hõlmatud kommuunid: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon. Kõikide asjaomaste kommuunide omavalitsusse on jäetud kaart, milles määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir ning mis on vastava eksperdikomisjoni ettepaneku kohaselt heaks kiidetud päritolunimetuste riikliku instituudi (INAO) põllumajandustoodete riikliku komitee 20. juuni 2013. aasta koosolekul.“

Geograafilise piirkonna ulatust on laiendatud geograafilisse piirkonda juba varasemalt kuulunud kommuunide osadega ning lisatud on täiendav piirnev kommuun, „Mas-Blanc-des-Alpilles“ (osaliselt). Need lisandused hõlmavad kõiki geograafilisse piirkonda kuuluvaid kommuune, välja arvatud kommuun „Les Baux-de-Provence“, mis kuulus juba varasemalt tervikuna geograafilisse piirkonda. Need geograafilisse piirkonda lisatud kommuunide osad vastavad samadele geoloogilistele, mullastiku-, kliima- ja taimestikualastele kriteeriumidele, mis on omased päritolunimetuse ülejäänud piirkondadele. Selline piiritlemine võimaldab ühtlasi lisada päritolunimetusele uue oliivide töötleja. Lisatud on vastava määratluse heakskiitmise kuupäev (20. juuni 2013), tegemist on geograafilise piirkonna muutmise riiklikul tasandil kinnitamiseks pädeva INAO põllumajandustoodete riikliku komitee tehtud otsuse kuupäevaga.

Ühtlasi on lisatud, et kasutatavad oliivid on koristatud kirjeldatud meetodi alusel kindlaksmääratud maatükkidelt. Sellega seoses on tootespetsifikaati lisatud järgmine tekst:

„Purustatud oliivid pärinevad eespool kirjeldatud geograafilises piirkonnas paiknevatelt kindlaksmääratud maatükkidelt. Maatükkide kindlaksmääramine toimub istutuskohaga seotud kriteeriumide alusel, mis on kindlaks määratud INAO põllumajandustoodete riikliku komitee 21. veebruari 2013. aasta koosolekul, võttes arvesse selle riikliku komitee moodustatud vastava eksperdikomitee arvamust. Tootja, kes soovib maatüki kindlaks määrata, esitab INAO talitustele hiljemalt 31. mail enne kaitstud päritolunimetusega oliivide esimest istutamist INAO direktori kinnitatud vormile vastava trükitud avalduse ning kohustub järgima istutuskohta hõlmavaid kriteeriume. Uute kindlaksmääratud maatükkide nimekirja kinnitab igal aastal INAO pädev riiklik komitee, võttes arvesse eespool nimetatud eksperdikomisjoni arvamust. Kindlaksmääratud maatükkide nimekiri ja kindlaksmääramise kriteeriumid on kättesaadavad INAO talitustes ja huvitatud isikute rühmas.“

Selline menetlus võimaldab kontrolliasutustel kanda nimekirja kõik maatükid, kus on vaadeldaval aastal võimalik toota kaitstud päritolunimetusega toodet.

— Lisaks sellele on koonddokumendi punkti 3.4 ja tootespetsifikaati lisatud järgmine tekst:

„Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni mustade oliivide töötlemiseni tuleb teha määratletud geograafilises piirkonnas.“

Lisatud ei ole mitte ühtegi kohustuslikult geograafilises piirkonnas teostatavat etappi, kuid teave etappide kohta, mis peavad toimuma geograafilises piirkonnas, ei olnud endises kokkuvõttes ja tootespetsifikaadis selgelt esitatud.

— Lisaks sellele on üksnes tootespetsifikaati lisatud kartograafilised viited geograafilise piirkonna määratlemiseks:

„Kõikide asjaomaste kommuunide omavalitsusse on jäetud kaart, milles määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir ning mis on vastava eksperdikomisjoni ettepaneku kohaselt heaks kiidetud päritolunimetuste riikliku instituudi (INAO) põllumajandustoodete riikliku komitee 20. juuni 2013. aasta koosolekul.“

Tegemist on geograafia- ja metsateabe riikliku instituudi (Institut national de l’information géographique et forestière, IGN) kartograafiliste andmetega, mis on üle kantavad teistele andmekandjatele, erinevalt varasemalt kasutatud katastriplaanidest.

Kehtivate riiklike menetluste kohaselt on tootespetsifikaadi muutmise korral päritolunimetuste riikliku instituudi (INAO) piimatoodete, põllumajandustoodete ja metsanduse päritolunimetuste riiklik komitee pädev tegema taotluse kohta otsust enne selle edastamist Euroopa Komisjonile. Seejuures ei kohaldata muudatust enne selle registreerimist Euroopa tasandil.

Päritolutõend

Kogu järgnev tekst on tootespetsifikaadi ja koonddokumendi (endine kokkuvõte) sellest osast välja jäetud:

„Koos teravilja ja viinamarjaga on oliivipuu kuulunud alati Provence’i maakonna kolme põhikultuuri hulka. Baux-de-Provence’i orus on oliivisektor olnud alati juhtpositsioonil, vaatamata konkurentsile importtoodanguga ning asjaolule, et niisutuskanalite rajamisega on oliivikasvandusest intensiivselt kasvatatavate kultuuride pealetungi tõttu loobutud. 1786. aastal näitas abee Couture oma kirjatöös, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus. Ta loetles vähemalt kuus põhisorti, sealhulgas sort ‘Salonenque’, mille kohta varasemalt kasutati nime ‘Plant de Salon’, ja sort ‘Béruguette’, omaaegse nimega ‘Aglandau’ või ‘Blanquette’. Need on kaks vana ja traditsioonilist sorti, mis on ainukesed, mida on lubatud kasutada kaitstud päritolunimetusega toote „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks. Selline rikkus on tinginud selle, et Baux-de-Provence’i oru piirkond on üks mitmekesisemaid oliivide tootmise piirkondi. Sajanditevanused tavad on alati võimaldanud tarbida purustatud rohelisi oliive, terveid rohelisi oliive ja musti oliive. Purustatud roheliste oliivide tootmine on valdavalt levinud vaid Baux-de-Provence’i oru piirkonnas. „Keskmiselt 250 tonni suuruse aastatoodanguga on purustatud oliivid Baux-de-Provence’i oru piirkonna kõige olulisem lauaoliivide toode. Sellisel viisil turustatavate oliivide koristamine avab igal aasta septembris oliivihooaja Baux-de-Provence’i oru piirkonnas. Selle toote eripära seisneb eeskätt oliivide „purustamises“, mis on tänapäeval mehhaniseeritud, kuid toimus pikka aega käsitsi ja kujutas endast traditsioonilist tegevusala selles piirkonnas. Baux-de-Provence’i oru piirkonna purustatud oliivid olid esimesena (oktoobris-novembris) turule jõudvad ning asjatundjate seas kõrgelt hinnatud lauaoliivid, ootust suurendas veelgi toodangu varajasus.“

Arvestades riiklikes õigusaktides ja eeskirjades tehtud muudatusi, muudeti tootespetsifikaadi osa „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast“ ning koonddokumendi vastavat punkti (punkt 4.4 „Päritolutõend“), mis hõlmas vaid elemente, mis moodustavad „seose piirkonnaga“, edaspidi hõlmab see punkt üksnes deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustusi, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootespetsifikaadis sätestatud tootmistingimuste järgimine.

Seega on lisatud mitu lõiku, mis asendavad varasemad toote ajaloo ja tuntusega seotud lõigud. Pakutud uue sõnastusega kirjeldatakse dokumente, mille eesmärk on võimaldada kaitstud päritolunimetusega toote järelevalvet ja kontrollimist: tootjate identifitseerimisdeklaratsioon, kaitstud päritolunimetusega toote tootmisest teataval aastal täielikult või osaliselt loobumise avaldus, kasvatuspäevik, oliivide (toorainena) ja purustatud oliivide (valmistootena) töötlemise registrid, igal aastal esitatav oliivide koristamisdeklaratsioon, töötlemisdeklaratsioon (ehk „tootmisdeklaratsioon“), iga-aastane purustatud oliivide töötlemisdeklaratsioon (ehk „iga-aastane tootmisdeklaratsioon“), kaitstud päritolunimetusega purustatud oliivide turustamisdeklaratsioon (ehk „nõudlusdeklaratsioon“), iga-aastane kaitstud päritolunimetusega purustatud oliivide ladustamisdeklaratsioon.

Ka on nimetatud kontrollimenetlusele lisatud analüütiline ja organoleptiline kontrollimine.

Asjaomane lõik on sõnastatud järgmiselt:

„Sellele menetlusele lisanduvad analüütiline ja organoleptiline kontrollimine; selleks uuritakse tarbimiseks valmis või pakendatud toodet, mis võimaldab veenduda, et toote kvaliteet ja omadused vastavad eelnevas punktis 2 esitatud toote kirjeldusele.“

Tegemist on tootekontrolli olemuse ja selle jaoks kehtestatud süsteemi lühikirjeldusega.

Tootmismeetod

— Sissejuhatav lause „oliivid peavad pärinema määratletud tootmispiirkonnas asuvatest kindlaksmääratud istandustest“ on tootespetsifikaadi ja koonddokumendi (endine kokkuvõte) sellest osast välja jäetud, kasvatusalade kindlakstegemise menetlust kirjeldatakse tootespetsifikaadi osas „Geograafiline piirkond“.

Sordid

Tootespetsifikaadis ja koonddokumendis on esialgses sõnastuses laused

„Oliivid pärinevad üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Béruguette’. Turustamisel ei ole eri sortide segamine lubatud.“

asendatud järgmisega:

„Oliivid pärinevad üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Aglandau’ (tuntud ka nimetuse ‘Béruguette’ all).“

Lisatud on seega sordi ametlik nimetus ‘Aglandau’. Lubatud sortide nimistut (‘Salonenque’ ja ‘Béruguette’) ei ole muudetud, kuid selles on nimetatud ka sorti ‘Aglandau’, kuna tegemist on selle sordi ametliku nimetusega, mille kohalik nimetus on ‘Béruguette’.

Istutustihedus

Lisatud on nõuded istutustiheduse kohta.

Tootespetsifikaati on lisatud järgmised laused:

„Kõikide pärast 27. augustit 1997 istutatud oliivipuude puhul tuleb iga puu jaoks jätta vähemalt 24 ruutmeetrit pinda, see pindala saadakse kahe vahemaa – ridadevahe ja puudevahe korrutamisel. Seejuures on puude minimaalne vahe 4 meetrit.“

Need nõuded vastavad kohalikule tavapärasele praktikale, mis tagab puu optimaalsed kasvutingimused. Neid nõudeid kohaldatakse kõikide istutatud puude suhtes riigi territooriumil pärast kaitstud päritolunimetuse tunnustamist. See võimaldab kontrollida istutustihedust hõlmavate nõuete täitmist ka tulevikus rajatavate istanduste puhul.

Lõikamine

Tootespetsifikaati on lisatud järgmine lause: „Oliivipuid lõigatakse vähemalt üks kord kahe aasta jooksul“.

Tagasilõikamine võimaldab reguleerida oliivipuu saagikust. Järjestikused lõikamised parandavad saagikust. Lõikamine toimub tavaliselt igal aastal, kuid võttes arvesse, et oliivipuu kasvutsükkel kestab kaks aastat, on tootespetsifikaadis soovitatud, et lõikamine toimuks vähemalt kord kahe aasta jooksul.

Kastmine

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine säte:

„Kasvuperioodil on kastmine lubatud kuni kaitstud päritolunimetuse jaoks igal aastal kindlaks määratava koristusperioodi alguskuupäevani.“

Otsustatud on keelata kastmine alates kaitstud päritolunimetuse jaoks igal aastal kindlaks määratava koristusperioodi algusest. See kuupäev vastab tavapärasele praktikale. See võimaldab lubada puid kasta siis, kui see on vajalik kuivaperioodi tõttu ning tuleb vältida liiga suurt kuivastressi, mis võib puid kasvuperioodi kestel kahjustada ja halvendada viljade kvaliteeti. Seevastu selleks, et säilitada küpsenud viljade kvaliteeti ja vältida viljade ülemäärast niiskussisaldust, tuleks kastmine peatada, kui koristusperiood on alanud.

Vanus, millal puud hakkavad vilja kandma

Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Kaitstud päritolunimetusega toote „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks kasutatavad oliivid peavad pärinema vähemalt viie aasta vanustelt puudelt“

on asendatud järgmisega:

„Kaitstud päritolunimetusega toote „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks kasutatavad oliivid peavad pärinema puudelt, mida on maatükil kasvatatud vähemalt viis aastat.“

Redaktsioonilise selgitusena on lisatud, et kaitstud päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavate viljapuude vanus, nimelt viis aastat, tähendab viie aasta möödumist „maatükile istutamisest“ (maatükile, mis on kaitstud päritolunimetuse jaoks kindlaks määratud).

Saagikus

Maksimaalne lubatud saagikus on viidud 10 tonnini hektari kohta varasema 6 tonni asemel.

Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Saagikus ühe hektari kohta võib olla kuni kuus tonni oliive hektari kohta.“

on asendatud järgmisega:

„Maksimaalne saagikus on kuni 10 tonni koristatud oliive oliivikasvanduse ühe hektari kohta, sõltumata oliivide kasutamise eesmärgist. Saagikuse arvutamise aluseks on kaitstud päritolunimetusega toodet valmistava ettevõtte kõik kindlaksmääratud maatükid, kus kasvatatakse oliive, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetusega toodete „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ või toote „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ tootmiseks. Tuleb märkida, et uued istandused saavutavad oma viljapuude puhul tänapäeval saagikuse, mis ulatub 8–10 tonnini hektari kohta. Samuti on võimalik leida sajanditevanuseid oliiviistandusi, mille puudel on välja arenenud suur võra ning sellele vastav saagikus. Lubatava saagikuse suurendamist toetavad ka tootjate suurem professionaalsus ja maatükkide uuendamine. Lisaks sellele on uuendatud saagikuse arvutamise meetodit, mis võimaldab vältida erinevat tõlgendamist ja hõlbustab kontrollimist. Lisatud on säte, mille kohaselt arvutatakse saagikus koristatud saagi järgi (ja mitte puu kogutoodangu järgi, mis hõlmab ka maha kukkunud ja korjamata jäänud oliive, mis ei ole päritolunimetusega hõlmatud), sõltumata oliivide otstarbest, ning arvutamine toimub kõikide kindlaksmääratud maatükkide kohta, kus kasvatatakse oliive, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetusega toodete „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ või „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ tootmiseks.“

Oliivide koristamine

Selleks et paremini piiritleda tavad ning tagada korjatavate oliivide kvaliteet, on lisatud mitmesugused sätted saagikoristuse kohta.

— Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Toote jaoks kasutatavad oliivid peavad olema koristatud otse viljapuult optimaalsel küpsusastmel“ on välja jäetud.

See on asendatud tootespetsifikaati lisatud järgmiste sätetega:

„Koristusperioodi alguskuupäev määratakse kindlaks igal aastal INAO direktori otsusega taotlejate rühma ettepanekul. Oliive koristatakse käsitsi või mehaanilise toimingu abil, mis tagab oliivide terviklikkuse (liikuva korjekammi kasutamine ei ole lubatud).“

Otsustati kehtestada koristusperioodi alguse kindlaksmääramise süsteem, tagamaks, et oliivikasvatajad järgivad täpselt oliivide piisavat küpsusastet. Koristusperioodi alguse kohta teeb ettepaneku taotlejate rühm ja see ettepanek põhineb kogu geograafilist piirkonda esindavate oliivide näidiste sensoorsel analüüsil.

Ebatäpne määratlus „koristatud otse viljapuult optimaalsel küpsusastmel“ on asendatud nõudega, et oliive tuleb koristada käsitsi või mehaanilise toimingu abil, mis tagab oliivide terviklikkuse. Liikuva korjekammi kasutamine ei ole lubatud, sest see võib oliive kahjustada.

— Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Seejärel ladustatakse oliivid sõrestikkastidesse ning edastatakse töötlejale kuni neljakümne kaheksa tunni jooksul pärast koristamist“

on asendatud järgmisega:

„Oliivid ladustatakse sõrestikkastidesse või kaubaalusega kastidesse. Seejärel edastatakse need vastavalt kohalikule tavale töötlejale kuni neljakümne kaheksa tunni jooksul pärast koristamist ning heas sanitaarseisundis“.

Oliive võib ladustada ka kaubaalusega kastidesse, mitte üksnes sõrestikseintega kastidesse, kuna sellised mahutid ei kahjusta toote kvaliteeti. Lisaks sellele on oluline, et oliivid edastataks töötlejale heas sanitaarseisundis.

Purustatud oliivide töötlemine

Tootespetsifikaati on lisatud järgmine lause: „Oliive, millel on maapinnaga kokkupuute jälgi, ei ole lubatud töötlemiseks kasutada“, mille eesmärk on tagada toote optimaalne kvaliteet ja traditsiooniliste töötlemistavade järgimine.

Tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgset lauset:

„Oliivide suurus on kuni 35 vilja 100 grammi toote kohta.“

on tootespetsifikaadis täiendatud järgmisega:

„Enne töötlemist konserveerimisettevõttes oliivid sorteeritakse ja jaotatakse suuruse järgi. Konserveerimisettevõtted peavad asuma kaitstud päritolunimetuse „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence“ geograafilises piirkonnas.“

Koonddokumendis on need laused välja jäetud ja asendatud järgmisega:

„Enne töötlemist oliivid sorteeritakse ja jaotatakse suuruse järgi. Oliivide suurus on kuni 35 vilja 100 grammi toote kohta. Tootepartiid peavad olema ühtlased, lubatud on kuni 5 % vilju, mille suurus on üle 42 vilja 100 g toote kohta ja kuni 5 % vilju, mille suurus on vähem kui 20 vilja 100 g toote kohta.“

Tootmise etapid, mis peavad toimuma geograafilises piirkonnas, on loetletud tootespetsifikaadi osas „geograafiline piirkond“ ja koonddokumendi punktis 3.4.

Seoses oliivide sorteerimisega enne töötlemist on tootespetsifikaati lisatud järgmine säte:

„Järgmiste defektidega oliivide osakaal ei või olla suurem kui 5 %:

— plekkidega oliivid = koristamisel saadud löögid, tuul, rahe;

— kortsus või pehmed viljad;

— putukahammustustega viljad.

Ussitanud oliivide osakaal kasutatavate oliivide hulgas ei või olla suurem kui 3 %.“

Nende sätetega määratletakse oliivide sorteerimise kriteeriumid, loetledes võimalikud kahjustused ja nende kahjustuste maksimaalsed lubatavad osakaalud.

„Terved oliivid purustatakse mehaaniliselt, seejärel leotatakse neid leeliselahuses kuni mõruduse osalise kadumiseni. Seejärel asendatakse leeliselahus puhta veega, milles oliive hoitakse vähemalt kolmkümmend kuus tundi, vahetades vett iga kaheteistkümne tunni järel.“

Tootespetsifikaadis asendatakse see säte järgmisega:

„Terved värsked viljad purustatakse mehaaniliselt. Pärast purustamist ei või oliivitükkide osakaal olla suurem kui 5 % kasutatavatest oliividest. Oliive leotatakse leeliselahuses, mille tihedus ei ületa 1 025. Pärast leotamist kuni mõruduse osalise kadumiseni asendatakse leeliselahus puhta veega. Oliive hoitakse vees vähemalt kolmkümmend kuus tundi, vahetades vett koos oliivide järjestikuse loputamisega seni, kuni loputusvesi muutub selgeks. Pärast osmoosi ja stabiliseerumist jääb lahuse tihedus vahemikku 1 036 – 1 050. Soolalahuse pH alandamiseks on lubatud kasutada üksnes sidrun- ja piimhapet.“

Seega on lisatud järgmised elemendid: partiides lubatud oliivitükkide maksimaalne osakaal, soolalahuse tihedus ning soolalahuse pH alandamiseks lubatud lisaained.

Kohustus vahetada oliivide loputusvett „iga kaheteistkümne tunni järel“ on asendatud kohustusega vahetada vett „koos oliivide järjestikuse loputamisega seni, kuni loputusvesi muutub selgeks“, kuna eesmärk on saavutada, et toimingu lõpuks oleks loputusvesi selge, mis annab märku sellest, et oliive on piisavalt loputatud.

Need lisandused ja muudatused võimaldavad tagada toote kvaliteedi ning saada maksimaalselt terveid purustatud oliive, mis on piisavalt loputatud ja stabiilsed ning mille tootmisel on kasutatud traditsioonilisi meetodeid.

Purustatud oliivide hoidmine enne pakendamist

Järgmised tootespetsifikaadi laused:

„Oliive hoitakse soolvees. Pärast soolalahuse lisamist tuleb oliive hoida temperatuuril 4–8 °C“

ja kokkuvõttes (punktis 4.5): „oliive hoitakse soolvees“

on välja jäetud ja asendatud tootespetsifikaadis järgmisega:

„Oliivid pannakse soolvette hiljemalt kaheksa päeva möödumisel mõruduse kõrvaldamiseks, hoidmise aeg võib olla maksimaalselt kuni 12 kuud ja temperatuur 2–4 °C.“

Selleks et tagada oliivide optimaalsed säilitamistingimused enne turustamist, on lisatud maksimaalne soolvees hoidmise aeg, mille kindlaksmääratud pikkus on 12 kuud. Seda silmas pidades on säilitamistemperatuuri langetatud, nii et see jääb vahemikku „2–4 °C“ varasema „+4–8 °C“ asemel.

Lisaks sellele on uude tootespetsifikaadi redaktsiooni lisatud järgmine toote pastöriseerimist käsitlev tekst:

„Pastöriseerimise korral peab see toimuma kaitstud päritolunimetuse geograafilises piirkonnas, et tagada enne kaitstud päritolunimetusega toote esimest turustamist vastavus punktis 2 esitatud kirjeldusele. Pastöriseerimiseks kasutavad töötlejad pastöriseerimisväärtust kestusega kuni 2 000 sekundit (teoreetilise temperatuuri 70 °C juures). Eesmärk on vältida oliivide ülemäärast keetmist, mis võib vilju pehmendada ja muuta nende värvuse tuhmiks, nii et see muutub erkrohelisest kastanpruuniks. Seetõttu nähakse kontrollimenetlusega ette pastöriseerimisprotsessi range järelevalve, mis hõlmab pastöriseerimisseadmete salvestuste regulaarset kontrollimist ning toote omaduste kontrollimist pärast pastöriseerimist.“

See lõik on samuti lisatud koonddokumendi punkti 3.5 peaaegu samasuguses sõnastuses (vaid vorm on veidi erinev), selle sisu on täpselt samaväärne tootespetsifikaadi sõnastusega.

Pastöriseerimine jääb valikuliseks toiminguks, kuid juhul, kui seda tehakse, nähakse uute sätetega ette, et see peab toimuma geograafilises piirkonnas ning selle juures tuleb järgida teatavaid pastöriseerimisväärtusi. Pastöriseerimine geograafilises piirkonnas võimaldab näha ette pastöriseeritud toote kontrollitoimingud enne nende esimest turustamist kaitstud päritolunimetusega tootena, mille käigus kontrollitakse, et tootel on endiselt tootespetsifikaadi punktis 2 („kirjeldus“) nimetatud omadused.

Maitsestamine

Tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte lause

„Oliivid maitsestatakse üksnes apteegitilliga“

on tootespetsifikaadis ja koonddokumendi punktis 3.3 asendatud järgmisega:

„Purustatud oliivid maitsestatakse üksnes apteegitilliga (Foeniculum vulgare var.), selleks kasutatakse taime maapealset osa ja seemneid. Samuti on lubatud lisada kaubandusvõrgus kättesaadavat apteegitilli ekstrakti või töötleja valmistatud tõmmist või leotist.“

Apteegitilliga maitsestamise tingimusi on kirjeldatud täpsemalt. Lisatud on, et maitsestamiseks kasutatakse taime maapealset osa ja seemneid ning lubatud on lisada kaubandusvõrgus kättesaadavat apteegitilli ekstrakti või töötleja valmistatud tõmmist või leotist. Suurema täpsuse tagamiseks on lisatud ka apteegitilli ladinakeelne nimetus: Foeniculum vulgare var.

Seos geograafilise piirkonnaga

Nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis (endises kokkuvõttes) on seost piirkonnaga kajastav osa ümber kirjutatud.

Peamiselt on tegemist lisandustega, mis ei muuda sisuliselt toote eripärade ja geograafilise piirkonna eripärade vahelist algselt kirjeldatud seost.

— Kokkuvõtte lauset

„Baux-de-Provence’i oru tootmispiirkonda piirab põhjast Alpilles’i kanal ja lõunast Craponne’i kanal“

ja tootespetsifikaadi lauset

„Baux-de-Provence’i oru tootmispiirkond on selgelt eraldatud põhjast Alpilles’i kanaliga ja lõunast Craponne’i kanaliga“

on veidi muudetud ning see on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asendatud järgmisega:

„Geograafiline piirkond hõlmab Alpilles’i massiivi, selle kolluviaalseid äärealasid ja Crau tasandiku põhjaserva.“

Selline ajakohastamine on tingitud geograafilise piirkonna ulatuse kergest muutmisest, kuivõrd Alpilles’i kanal ja Craponne’i kanal ei moodusta enam geograafilise piirkonna piire.

Lisaks sellele on kirjeldusse lisatud järgmised laused:

„Alpilles’i ahelik (kuni 400 m kõrgune) ulatub läänest itta umbes kolmekümne kilomeetri pikkuselt ning hõlmab Provence’i maakonna tüüpilisi lubjakivikünkaid, mis asuvad Rhône’i, Durance’i ja Crau vahel. See massiiv on Provence’i antiklinaalsetest ahelikest kõige läänepoolsem. Tegemist on erodeerunud pinnasega, mis moodustab maalilise kaldus reljeefi ning koosneb lõunaosas peaasjalikult kriidi- ja juuraajastu lubjakivist.“

— Tootespetsifikaadi esialgsed laused (mida ei ole kokkuvõttes)

„Oliiviistanduste paiknemine selles orus on aja jooksul kaasa toonud niisutuskanalite rajamise. Seega on oliivipuu alati olnud oluline valik piirkondades, kus niisutamine on keeruline, ning on seal ka väljatõrjumisest pääsenud, samas kui teistes piirkondades on intensiivselt kasvatatavad köögiviljakultuurid oliivipuu välja tõrjunud.“

on välja jäetud, kuna tegemist on ajalooliste teguritega, mis ei näita tegelikku seost geograafilise päritoluga.

— Järgmisi lauseid tootespetsifikaadis:

„Sel viisil piiritletud Baux-de-Provence’i oru piirkond eristub talle omaste geoloogiliste ja klimaatiliste omaduste poolest.“

ja kokkuvõtte lauset

„See eristub talle omaste geoloogiliste ja klimaatiliste omaduste poolest“

ning tootespetsifikaadi järgmist lõiku

„Küngastega kaetud osas domineerib lubjakivipinnas, mis on ühevärviline ja veeristikuline, selle soojusmahtuvus on suur ning see on väga hästi õhustatud ja hea niiskusläbivusega. Kliima on vahemereline, suved on soojad ja kuivad, sügised ja kevaded pigem sajused, iseloomulik on „mistraali“ (põhjatuule) esinemine. Baux oru piirkonna sordiline koosseis on piirkonna pinnasega väga hästi kohanenud. Tänu Alpilles’i ahelikule on Baux-de-Provence’i org tuultele ja kevadistele pakastele palju vähem avatud, eeskätt pakub ahelik aga kaitset udu eest, mis võiks kahjustada oliivipuu õite väljakujunemist ja soodustab teatavate seenhaiguste teket.“

on muudetud ja täiendatud, et täpsemalt selgitada geograafilise piirkonna eripärasid. Osa tekstist on üle viidud „põhjusliku seose“ kirjeldusse, kuid kliimat, pinnast ja sordilist koosseisu kirjeldav osa on välja jäetud ja asendatud järgmisega (lisandused hõlmavad nii koonddokumenti kui ka tootespetsifikaati):

„Geograafilise piirkonna klimaatilised iseärasused on järgmised:

— vahemereline kliima;

— temperatuuri ja sademete suur vahelduvus aastaaegade ja aastate lõikes;

— sademete puhul on iseloomulikud lühikesed, kuid tugevad tormiperioodid peamiselt sügisel ja kevadel. Sademete hulk on suurusjärgus 700 mm aastas, sajud koonduvad 50 päevale;

— kuiva hooaega iseloomustavad kuumad ja kuivad suved, põuaperiood, millele on omane suur veepuudus ja mis hõlmab tavaliselt juulikuud;

— mõõdukalt külmad talved, kusjuures kõige jahedam kuu on jaanuar;

— aasta keskmine temperatuur on 13,6 °C, Alpilles’i aheliku põhjaküljel 1–2 °C kraadi madalam, kevadel esineb öökülmade oht;

— esineb tugevaid tuuli, mida võib olla üle 100 päeval aastas, eeskätt on tegemist põhjatuulega (mistraal) või läänetuulega;

— päikesekiirguse hulk on erakordselt suur, ulatudes 2 800 tunnini aastas.

Geograafilise piirkonna tüüpiline pinnas on veeristikuline (40–80 % veeristikku), Alpilles’i massiivi ja mäenõlvade puhul on tegemist liiva-mudaseguse või liiva-muda-saviseguse lubjakivipinnasega. Vana Crau piirkonna põhjaserva, mida teatakse ka Crau d’Eyguières nime all, iseloomustavad tugevalt veeristikulised punamullad (30–60 cm räniklibu pinnasel) ning Alpilles’i aheliku lõunaosa erosiooni tulemusena tekkinud kolluviaalsed lubjakivisetted.

Alpilles’i massiivi oliiviistandused on istutatud peaasjalikult veeristikulisele lubjakivipinnasele, mis asub mäejalamite kallakutel, kihilistele kruusalademetele ja kitsamatele või laiematele mägedevahelistele kallakutele. Pinnase peenem fraktsioon on üldiselt liiva-mudasegune, harvem liiva-muda-savisegune. Lubjakivi osakaal, mis üldiselt jääb 20–30 % vahele, võib ulatuda 40 %ni, aktiivse kaltsiumkarbonaadi osakaal ületab harva 8 %. Pinnase pH jääb vahemikku 8–8,5.“

Lisaks sellele on ainult tootespetsifikaati lisatud järgmised kirjeldavad elemendid geograafilise piirkonna kliima, geoloogia ja taimeliikide kohta:

„Massiivi läänepoolne osa jääb Rhône’i oru mõju alla, sademetehulk on siin suurem ja temperatuurid pehmemad, samuti on vähem talvist ja kevadist pakast. Lõunapoolsetel mäejalamitel, mis on kaitstud külma tuule, nimelt mistraali eest, ja kus on rohkem päikesekiirgust, on saak varajasem. Varjulisematel mäekülgedel on sademeid rohkem. Madalamate kohtade ja orupõhjade mikroklimaatilised tingimused (päikesekiirguse väiksem mõju ja tuulevari) võimaldavad ka suvel leida jahedamaid kohti. Need omadused on kujundanud vahemerelisele biokliimale omase taimestiku ja loomastiku, mida iseloomustab eelkõige kohanemine pika kuivaperioodiga. Geograafilise piirkonna näol on tegemist erodeerunud reljeefiga maalilise massiiviga, mis koosneb eeskätt vanema kriidiajastu lubjakivi- ja merglipinnasest, piirkonna lõunaosas juuraajastu lubja-dolomiitkivimitest. Väga mitmekesise koostisega tertsiaariajastu jõe ja järve settekivimid, mis hõlmavad lubjakivi, konglomeraati, liivakivi, merglit ja liiva, laiuvad piki lääne-ida suunalisi vaondeid. Alpilles’i ahelikus on lubjakivikaljud tugevasti murenenud ja tekitanud ulatuslikud veeristiku ja kiviklibuga kaetud alad, mis laiuvad piki hilisemaid kolluviaalseid või alluviaalseid kolmatsioonialasid. Alpilles’i aheliku lõunanõlvu piirab vana Crau ala, mida iseloomustavad Villafranchieni punasest lubjakivi- ja kvartsiveeristikust jõesettekivimid, mille on kohale kandnud läbi Saint Pierre de Vence’i mäekuru voolav Durance’i jõgi. Ilmastik koos piirkonna geomorfoloogiliste omadustega on tinginud erinevate vahemereliste taimestikutüüpide esinemise, iseloomulikud taimed on süüria mänd (Pinus halepensis) ja iilekstamm (Quercus ilex). Tegemist on tõelise biogeograafilise ristteega, seda piirkonda iseloomustab eelkõige meso-vahemereline kliima, kus leidub ligikaudu 960 taimeliiki, millest 50 on oma levikuala piiril ning mis on kohanenud kuiva kliima ja lubjakivipinnasega.“

— Järgmine tootespetsifikaadi lause:

„Geograafiline piirkond, mis hõlmab Alpilles’i ahelikku, mida iseloomustab eripärane kliima ja pinnas, iidsete ja piirkonnas hästi juurdunud oliivisortide olemasolu ning põllumeeste kogemusest ja tööst tulenev kasvatuskultuur, teevad Baux-de-Provence’i orust väga sobiliku piirkonna oliivide tootmiseks.“

ja kokkuvõtte lause

„Lubjakivipinnasega ja vahemerelise kliimaga geograafiline keskkond, iidsete ja piirkonnas hästi juurdunud oliivisortide olemasolu ning põllumeeste kogemusel ja tööl põhinev kasvatuskultuur teevad Baux-de-Provence’i orust väga sobiliku piirkonna oliivide tootmiseks.“

on välja jäetud, sest neis sisalduv teave on esitatud selle osa teistes jaotistes põhjalikumal kujul.

Lisatud on järgmised inimteguritega seotud elemendid:

tootespetsifikaati ja koonddokumenti: „Koos teravilja ja viinamarjaga on oliivipuu kuulunud alati Provence’i maakonna kolme põhikultuuri hulka“.

Ainult tootespetsifikaati: „Baux-de-Provence’i orus on oliivisektor olnud alati juhtpositsioonil, vaatamata konkurentsile importtoodanguga ning asjaolule, et niisutuskanalite rajamisega on oliivikasvandusest intensiivselt kasvatatavate kultuuride pealetungi tõttu loobutud.“

Tootespetsifikaati ja koonddokumenti:

„1786. aastal näitas abee Couture oma kirjatöös, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus. Ta loetles vähemalt kuus põhisorti, sealhulgas sort ‘Salonenque’, mille kohta varasemalt kasutati nime ‘Plant de Salon’, ja sort ‘Béruguette’, omaaegse nimega ‘Aglandau’ või ‘Blanquette’. Need on kaks vana ja traditsioonilist sorti, mis on ainukesed, mida on lubatud kasutada kaitstud päritolunimetusega toote „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks. Selline rikkus on tinginud selle, et Baux-de-Provence’i oru piirkond on üks mitmekesisemaid oliivide tootmise piirkondi. Sajanditevanused tavad on alati võimaldanud tarbida purustatud rohelisi oliive, terveid oliive ja musti oliive. Purustatud roheliste oliivide tootmine on levinud peaaegu terves Baux-de-Provence’i orus. Sellisel viisil turustatavate oliivide koristamine avab igal aastal augusti lõpus oliivihooaja Baux-de-Provence’i oru piirkonnas. Selle toote eripära seisneb eeskätt oliivide „purustamises“, mis on tänapäeval mehhaniseeritud, kuid toimus pikka aega käsitsi ja kujutas endast traditsioonilist tegevusala selles piirkonnas. Töötlemisviis on lihtne ja traditsiooniline: pärast purustamist leotatakse oliive leeliselahuses kuni mõruduse osalise kadumiseni. Seejärel asendatakse leeliselahus puhta veega, milles oliive hoitakse vähemalt kolmkümmend kuus tundi, vahetades regulaarselt vett. „Oliive hoitakse soolvees, mille tihedus jääb vahemikku 1 036 – 1 050, seejärel võib oliive pastöriseerida. Soolalahuse pH alandamiseks on lubatud kasutada üksnes sidrun- ja piimhapet.“

Inimtegureid on täiendatud purustatud oliivide traditsioonilise töötlemise meetodite kirjelduse abil.

Tootespetsifikaati ja koonddokumenti on lisatud järgmised toote jaoks iseloomulikud tegurid:

„Toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ näol on tegemist lauaoliividega, mille eriomased tunnused on järgmised:

— tegemist on „purustatud“ roheliste oliividega. Terved värsked viljad purustatakse mehaaniliselt;

— kasutatakse üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Aglandau’ (tuntud ka nimede ‘Béruguette’ või ‘Blanquette’ all) pärinevaid vilju;

— tootel on tugev apteegitilli maitse, mis on tingitud selle maitsetaime kasutamisest oliivide maitsestamiseks;

— soolvesi sisaldab apteegitille varre tükke;

— toode on suus krõmpsuv;

— oliivide minimaalne suurus on kuni 35 vilja 100 grammi toote kohta.“

Geograafilise piirkonna ja toote eripärade vahelist „põhjuslikku seost“ on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis kirjeldatud järgmise lisatud teksti abil: „Selles küngastega kaetud osas domineerib lubjakivipinnas, mis on ühevärviline ja suure soojusmahtuvusega, pinnas on hästi õhustatud ja hea niiskusläbivusega. Alpilles’i aheliku kaitstuna on Baux-de-Provence’i org varjatud udu eest, mis võiks kahjustada oliivipuu õite väljakujunemist ja mis soodustab seenhaiguste teket. Baux-de-Provence’i org on seega väga soodne oliivide tootmiseks. Geograafilise piirkonna klimaatilised ja mullastikulised eripärad on tinginud ka toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ jaoks kasutatavate oliivisortide valiku. Sort ‘Salonenque’ on väga kohane veeristikulisel õhukesel lubjakivipinnal kasvatamiseks ning talub hästi suvist kuivust ja tuuli. Viljad valmivad varakult; neid kasutatakse ka kaitstud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks. Sort ‘Aglandau’ ehk ‘Berruguette’ on veepuuduse suhtes tundlikum kui ‘Salonenque’, kuid on vastu pidanud tänu heale jaheduse ja tuule taluvusele, kohaliku kliimaga kohanenuna valmib see sort hiljem. See sort on Provence’is laialt levinud.

Ka looduslik apteegitill on Baux-de-Provence’i orus väga levinud. Apteegitill õitseb suvel ja seemned valmivad sordi ‘Salonenque’ oliivide valmimise ajal; kuna need maitsed harmoneeruvad väga hästi, kuulub apteegitill traditsiooniliselt purustatud oliivide retsepti. Oliivide lihtsa ja traditsioonilise töötlemisviisi tõttu on säilinud selle vilja iseloomulik maitse ja krõmpsuv tekstuur.“

Märgistus

Registreeritud tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte sätted:

„Kaitstud päritolunimetusega „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ oliivide märgistusel esitatakse järgmised andmed:

— märge „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“;

— märge „Appellation d’Origine Contrôlée“ (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOC“ (KPN);

— Kui märgistusel on lisaks aadressile ka istanduse või kaubamärgi nimetus, korratakse seda sõnade „Appellation“ ja „Contrôlée“ vahel.

Need märked paigutatakse märgisel samale nähtavale väljale. Märked esitatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis torkavad selgelt silma taustal, millele need on trükitud, nii et märked oleksid selgelt eristatavad kogu muust kirjalikust teabest ja joonistest.“

on asendatud tootespetsifikaadis ja koonddokumendis järgmisega: „Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele üksikasjadele esitatakse kaitstud päritolunimetust „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ kandvate oliivide märgistusel järgmised andmed:

— kaitstud päritolunimetus „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“;

— märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP“ (KPN).

Need märked paigutatakse ühel märgisel samale nähtavale väljale. Märked esitatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis torkavad selgelt silma taustal, millele need on trükitud, tänu millele on need märked selgelt eristatavad kogu muust kirjalikust teabest ja joonistest.“

Päritolunimetusega toodete märgistamisel kasutatavad eriomased märked viidi vastavusse määruse (EL) nr 1151/2012 sätetega, välja jäeti nõuded olemasolevate riiklike märgete („AOC“ ja „appellation d’origine contrôlée“) kasutamise kohta ning need asendati Euroopa märgetega „appellation d’origine protégée“ ja „AOP“.

Osa „Riiklikud nõuded“

Seoses riiklike õigusaktide ja eeskirjade arenguga on viide kaitstud päritolunimetuse tunnustamist Prantsusmaa territooriumil hõlmavale 27. augusti 1997. aasta dekreedile välja jäetud ning lisatud on tabel, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad, nende viiteandmed ja hindamismeetod.

Muu

Osades „Liikmesriigi pädev ametiasutus“, „Taotlejate rühm“ ja „Kontrolliasutuse kontaktandmed“ ajakohastati ametlike kontrolliasutuste ja taotlejate rühma nimi ja kontaktandmed. Taotlejate rühma koosseisu ja õiguslikku staatust sisuliselt ei muudetud. Taotlejate rühm koondab endiselt oliivide tootjaid, töötlejaid ja pressimisettevõtjaid.

Osa Kontaktandmed ja algne tekst (tootespetsifikaat ja koonddokument) Kontaktandmed ja ajakohastatud tekst (tootespetsifikaat) Liikmesriigi pädev asutus Nimi: Institut National des Appellations d’Origine 138 Champs Elysées 75008 Paris PRANTSUSMAA Tel +33 153898000 Faks +33 142255797 Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) (päritolunimetuste riiklik instituut) 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex PRANTSUSMAA Tel +33 1173303800 Faks +33 1173300804 E-post: info@inao.gouv.fr Taotlejate rühm Nimi: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux Aadress: Mairie de Maussane les Alpilles 13520 MAUSSANE LES ALPILLES PRANTSUSMAA koonddokumendis: Koosseis: tootjad/töötlejad (X) muu () tootespetsifikaadis: Ühendus asutati 1994. aastal ja koondab Baux-de-Provence’i orus oliivide tootmisega seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid. Ühendus hõlmab oliivide tootjaid, töötlejaid ja pressijaid. Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence PRANTSUSMAA Tel +33 490543842 Faks +33 484253288 E-post: contact@siovb.com Koosseis: tootjad ja töötlejad. Õiguslik seisunsd: tööseadustiku alusel tegutsev kutseühendus. Kontrolliasutused I.N.A.O 138 rue Saint-Lazare 75008 PARIS D.G.C.C.R.F. 59, Bd V. Auriol Teledoc 251 75703 PARIS Cedex 13 PRANTSUSMAA Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) (päritolunimetuste riiklik instituut) Aadress: Arborial - 12 rue Henri Rol-Tanguy TSA 30003 - 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex PRANTSUSMAA Tel +33 173303800 Faks +33 173300804 E-post: info@inao.gouv.fr Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (konkurentsi, tarbimise ja pettuse vastase võitluse peadirektoraat) (DGCCRF) Aadress: 59, boulevard Vincent Auriol 75703 Paris Cedex 13 PRANTSUSMAA Tel +33 144871717 Faks +33 144973037 DGCCRF on majandusvaldkonna eest vastutava ministeeriumi osakond. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 sätetele kontrollib enne toote turule viimist selle vastavust tootespetsifikaadile sertifitseerimisasutus, mille nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebilehel ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

KOONDDOKUMENT

„OLIVES CASSÉES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE“

ELi nr: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ näol on tegemist purustatud roheliste lauaoliividega. Viljad pärinevad üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Aglandau’ (tuntud ka nime ‘Béruguette’ all). Turustamisel ei ole eri sortide segamine lubatud. Oliivide suurus on kuni 35 vilja 100 grammi toote kohta. Tootepartiid peavad olema ühtlased, lubatud on kuni 5 % vilju, mille suurus on üle 42 vilja 100 g toote kohta, ja kuni 5 % vilju, mille suurus on vähem kui 20 vilja 100 g toote kohta. Oliivid purustatakse tervelt, ilma neid tükeldamata. Samas võib tootes olla kuni 5 % purustamata oliive ja kuni 5 % lõhkenud oliive. Tegemist on apteegitilliga (Foeniculum vulgare var.) maitsestatud roheliste oliividega. Oliivid on suus krõmpsuvad ja neil on tugev apteegitilli maitse, mida soolane maitse ei või varjutada. Lubatud on kergelt mõrkjas maitse. Tootel „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ ei või olla käärinud maitset või seebi (sooda) või puidu maitset.

Oliive turustatakse selges või kergelt hägusas, kuid mitte tumenenud soolalahuses, mis sisaldab apteegitilli varte tükikesi.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ valmistamiseks kasutatavad oliivid pärinevad üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Aglandau’. Neid oliive maitsestatakse üksnes apteegitilliga (Foeniculum vulgare var.), selleks kasutatakse taime maapealset osa ja seemneid. Samuti on lubatud lisada kaubandusvõrgus kättesaadavat apteegitilli ekstrakti või töötleja valmistatud tõmmist või leotist.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni purustatud lauaoliivideks, samuti oliivide pastöriseerimine, tuleb teha määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pastöriseerimise korral peab see toimuma kaitstud päritolunimetuse geograafilises piirkonnas, et tagada enne kaitstud päritolunimetusega toote esimest turustamist vastavus punktis 3.2 toodud kirjeldusele. Töötlejad kasutavad pastöriseerimisväärtust kestusega kuni 2 000 sekundit (teoreetilise temperatuuri 70 °C juures). Eesmärk on vältida oliivide ülemäärast keetmist, mis võib vilju pehmendada ja muuta nende värvust, nii et see muutub erkrohelisest kastanpruuniks. Seetõttu nähakse kontrollimenetlusega ette pastöriseerimisprotsessi range järelevalve, mis hõlmab pastöriseerimisseadmete salvestuste regulaarset kontrollimist ning toote omaduste kontrollimist pärast pastöriseerimist.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele üksikasjadele esitatakse kaitstud päritolunimetust „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ kandvate oliivide märgistusel järgmised andmed:

— kaitstud päritolunimetus „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“;

— märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP“ (KPN).

Need märked paigutatakse ühel märgisel samale nähtavale väljale.

Märked esitatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis torkavad selgelt silma taustal, millele need on trükitud, tänu millele on need märked selgelt eristatavad kogu muust kirjalikust teabest ja joonistest.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond paikneb Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

tervikuna hõlmatud kommuunid: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

osaliselt hõlmatud kommuunid: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond hõlmab Alpilles’i massiivi, selle kolluviaalseid äärealasid ja Crau tasandiku põhjaserva. Alpilles’i ahelik (kuni 400 m kõrgune) ulatub läänest itta umbes kolmekümne kilomeetri pikkuselt ning hõlmab Provence’i maakonna tüüpilisi lubjakivikünkaid, mis asuvad Rhône’i, Durance’i ja Crau vahel. See massiiv on Provence’i antiklinaalsetest ahelikest kõige läänepoolsem. Tegemist on erodeerunud pinnasega, mis moodustab maalilise kaldus reljeefi ning koosneb lõunaosas peaasjalikult kriidi- ja juuraajastu lubjakivist.

Geograafilise piirkonna klimaatilised iseärasused on järgmised:

— vahemereline kliima;

— temperatuuri ja sademete suur vahelduvus aastaaegade ja aastate lõikes;

— sademete puhul on iseloomulikud lühikesed, kuid tugevad tormiperioodid peamiselt sügisel ja kevadel. Sademete hulk on suurusjärgus 700 mm aastas, sajud koonduvad 50 päevale;

— kuiva hooaega iseloomustavad kuumad ja kuivad suved, põuaperiood, millele on omane suur veepuudus ja mis hõlmab tavaliselt juulikuud;

— mõõdukalt külmad talved, kusjuures kõige jahedam kuu on jaanuar;

— aasta keskmine temperatuur on 13,6 °C, Alpilles’i aheliku põhjaküljel 1–2 °C kraadi madalam, kevadel esineb öökülmade oht;

— esineb tugevaid tuuli, mida võib olla üle 100 päeval aastas, eeskätt on tegemist põhjatuulega (mistraal) või läänetuulega;

— päikesekiirguse hulk on erakordselt suur, ulatudes 2 800 tunnini aastas.

Geograafilise piirkonna näol on tegemist erodeerunud reljeefiga maalilise massiiviga, mis koosneb eeskätt vanema kriidiajastu lubjakivi- ja merglipinnasest, piirkonna lõunaosas juuraajastu lubja-dolomiitkivimitest.

Geograafilise piirkonna tüüpiline pinnas on veeristikuline (40–80 % veeristikku), Alpilles’i massiivi ja mäenõlvade puhul on tegemist liiva-mudaseguse või liiva-muda-saviseguse lubjakivipinnasega. Vana Crau piirkonna põhjaserva, mida teatakse ka Crau d’Eyguières nime all, iseloomustavad tugevalt veeristikulised punamullad (30–60 cm räniklibu pinnasel) ning Alpilles’i aheliku lõunaosa erosiooni tulemusena tekkinud kolluviaalsed lubjakivisetted.

Alpilles’i massiivi oliiviistandused on istutatud peaasjalikult veeristikulisele lubjakivipinnasele, mis asub mäejalamite kallakutel, kihilistele kruusalademetele ja kitsamatele või laiematele mägedevahelistele kallakutele. Pinnase peenem fraktsioon on üldiselt liiva-mudasegune, harvem liiva-muda-savisegune. Lubjakivi osakaal, mis üldiselt jääb 20–30 % vahele, võib ulatuda 40 %ni, aktiivse kaltsiumkarbonaadi osakaal ületab harva 8 %. Pinnase pH jääb vahemikku 8–8,5.

Koos teravilja ja viinamarjaga on oliivipuu kuulunud alati Provence’i maakonna kolme põhikultuuri hulka. 1786. aastal märkis abee Couture oma kirjatöös, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus, ja loetles vähemalt kuus põhisorti, sealhulgas sort ‘Salonenque’, mille kohta varasemalt kasutati nime ‘Plant de Salon’, ja sort ‘Béruguette’, omaaegse nimega ‘Aglandau’ või ‘Blanquette’“. Need on kaks vana ja traditsioonilist sorti, mis on ainukesed, mida on lubatud kasutada kaitstud päritolunimetusega toote „Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks.

Selline rikkus on tinginud selle, et Baux-de-Provence’i oru piirkond on üks mitmekesisemaid oliivide tootmise piirkondi. Sajanditevanused tavad on alati võimaldanud tarbida purustatud rohelisi oliive ja terveid musti oliive. Purustatud roheliste oliivide tootmine on levinud peaaegu terves Baux-de-Provence’i orus. Sellisel viisil turustatavate oliivide koristamine avab igal aastal augusti lõpus oliivihooaja Baux-de-Provence’i oru piirkonnas. Selle toote eripära seisneb eeskätt oliivide „purustamises“, mis on tänapäeval mehhaniseeritud, kuid toimus pikka aega käsitsi ja kujutas endast traditsioonilist tegevusala selles piirkonnas. Töötlemisviis on lihtne ja traditsiooniline: pärast purustamist leotatakse oliive leeliselahuses kuni mõruduse osalise kadumiseni. Seejärel asendatakse leeliselahus puhta veega, milles oliive hoitakse vähemalt kolmkümmend kuus tundi, vahetades regulaarselt vett. Oliive hoitakse soolvees, mille tihedus jääb vahemikku 1 036 – 1 050. Soolalahuse pH alandamiseks on lubatud kasutada üksnes sidrun- ja piimhapet.

Toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ näol on tegemist lauaoliividega, mille eriomased tunnused on järgmised:

— tegemist on „purustatud“ roheliste oliividega. Terved värsked viljad purustatakse mehaaniliselt;

— kasutatakse üksnes sortidest ‘Salonenque’ ja ‘Aglandau’ pärinevaid vilju;

— tootel on tugev apteegitilli maitse, mis on tingitud selle maitsetaime kasutamisest oliivide maitsestamiseks;

— soolvesi sisaldab apteegitille varre tükke;

— toode on suus krõmpsuv;

— oliivide minimaalne suurus on kuni 35 vilja 100 grammi toote kohta.

Selles küngastega kaetud osas domineerib lubjakivipinnas, mis on ühevärviline ja suure soojusmahtuvusega, pinnas on hästi õhustatud ja hea niiskusläbivusega. Alpilles’i aheliku kaitstuna on Baux-de-Provence’i org varjatud udu eest, mis võiks kahjustada oliivipuu õite väljakujunemist ja mis soodustab seenhaiguste teket. Baux-de-Provence’i org on seega väga soodne oliivide tootmiseks. Geograafilise piirkonna klimaatilised ja mullastikulised eripärad on tinginud ka toote „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ jaoks kasutatavate oliivisortide valiku. Sort ‘Salonenque’ on väga kohane veeristikulisel õhukesel lubjakivipinnal kasvatamiseks ning talub hästi suvist kuivust ja tuuli. Viljad valmivad varakult; neid kasutatakse ka kaitstud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks. Sort ‘Aglandau’ on veepuuduse suhtes tundlikum kui ‘Salonenque’, kuid on vastu pidanud tänu heale jaheduse ja tuule taluvusele, kohaliku kliimaga kohanenuna valmib see sort hiljem. See sort on Provence’is laialt levinud. Ka looduslik apteegitill on Baux-de-Provence’i orus väga levinud. Apteegitill õitseb suvel ja seemned valmivad sordi ‘Salonenque’ oliivide valmimise ajal; kuna need maitsed harmoneeruvad väga hästi, kuulub apteegitill traditsiooniliselt purustatud oliivide retsepti. Oliivide lihtsa ja traditsioonilise töötlemisviisi tõttu on säilinud selle vilja iseloomulik maitse ja krõmpsuv tekstuur.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e30d06c0-b702-446d-b66d-b3408eea5852