ET Euroopa Liidu Teataja L 148/1

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2011,

riigiabi C 40/2009 ja C 43/2008 kohta, mida Saksamaa soovib anda WestLB AG ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2011) 9395 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/245/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (2)

ning arvestades järgmist:

I. MENETLUS

(1) Komisjon kiitis 12. mai 2009. aasta otsusega juhtumis C 43/08 (3) (edaspidi „2009. aasta mai otsus”) 30. aprillil 2009 esitatud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava”) alusel teatavatel tingimustel heaks 5 miljardi euro suuruse riskikaitse, mis antakse Nordrhein-Westfaleni liidumaa pangale WestLB AG (4) (edaspidi „WestLB”) struktureeritud väärtpaberite portfelli (edaspidi „Phoenixi portfell”) jaoks.

(2) Saksamaa teatas 23. septembril 2009 komisjonile 6,4 miljardi euro suuruse täiendava abi andmisest ettevõtjale WestLB tähtajalise riskikaitse vormis Phoenixi portfelli teatavatele osadele ja lubas esitada muudetud ümberkorraldamiskava.

(3) Komisjon kinnitas 7. oktoobri 2009. aasta otsuses juhtumi N 531/2009 kohta (5), et tähtajaline riskikaitse on päästmisabina siseturuga kokkusobiv.

(4) Saksamaa teatas 10. detsembril 2009 toetusmeetme võtmisest ettevõtja WestLB kasuks, mis seisnes varade üleandmises äsja asutatud rämpspangale Erste Abwicklungsanstalt (edaspidi „EAA”). Seda meedet nimetatakse edaspidi „esimeseks varade üleandmiseks”. Ühtlasi esitas Saksamaa WestLB muudetud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava”). Esimene varade üleandmine asendas 23. septembril 2009 teatatud meetme ja muutis 7. oktoobri 2009. aasta otsuse aegunuks.

(5) Komisjon kiitis 22. detsembri 2009. aasta otsusega juhtumi C 40/2009 kohta (6) (edaspidi „2009. aasta detsembri otsus”) ajutiselt kuueks kuuks heaks varade üleandmise finantsstabiilsuse eesmärgil. Kuna komisjon kahtles meetme kokkusobivuses siseturuga, algatas ta sama otsusega Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.

(6) Komisjon andis 2009. aasta detsembris välisekspertidele ülesande hinnata WestLB poolt EAA-le üle antud langenud väärtusega varade portfelli. Kõnealused eksperdid on Société Générale, Bangert Research ja professor Wim Schoutens.

(7) Saksamaa esitas 1. veebruaril 2010 märkused 2009. aasta detsembri otsuses sisaldunud arutluskäigu kohta.

(8) Komisjon pikendas 22. juuni 2010. aasta otsusega juhtumi N 249/2010 kohta (7) (edaspidi „2010. aasta juuni otsus”) esimese varade üleandmise ajutist heakskiitu finantsstabiilsuse eesmärgil kuni esimese varade üleandmise ja 2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava suhtes lõpliku otsuse tegemiseni.

(9) Komisjon esitas 29. oktoobril 2010 Saksamaale põhjaliku aruande esimese varade üleandmise käigus üleantud varade hindamise kohta.

(10) Komisjon tegi 5. novembril 2010 esimese varade üleandmisega seotud juhtumi C 40/2009 puhul otsuse pikendada ametlikku uurimismenetlust (8) (edaspidi „2010. aasta novembri otsus”). 2010. aasta novembri otsuses kahtles komisjon taas esimese varade üleandmise kokkusobivuses siseturuga.

(11) Saksamaa esitas 2010. aasta novembris märkused, mida ta täiendas 21. detsembril 2010. Huvitatud isikud komisjonile märkusi ei esitanud.

(12) Komisjon otsustas 21. detsembril 2010 pikendada ettevõtjale Westdeutsche ImmobilienBank AG (9) (edaspidi „WestImmo”) uute äritehingute tegemise lõpetamiseks määratud tähtaega (10).

(13) Saksamaa esitas 15. veebruaril 2011 WestLB muudetud ümberkorraldamiskava (edaspidi „2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava”).

(14) Saksamaa esitas 15. aprillil 2011 komisjonile 2009. aasta mai otsuse alusel ametisse nimetatud loovutamise eest vastutava usaldusisiku eduaruande ja WestLB uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „uus ümberkorraldamiskava”).

(15) 23. juunil 2011 sõlmisid Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „FMSA”), kõik WestLB osanikud ja EAA kokkuleppe WestLB ümberkorraldamise üksikasjade ja aktsionäride vahel vastutuse jagunemist kohta (edaspidi „põhiküsimuste kokkulepe” (11)).

(16) Saksamaa esitas 30. juunil 2011 komisjonile põhiküsimuste kokkuleppel rajaneva uue ümberkorraldamiskava lõpliku versiooni (edaspidi „2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava”).

(17) 28. oktoobril 2011 palus Saksamaa komisjonil pikendada WestLB-le uute äritehingute tegemise peatamiseks määratud tähtaega 29. veebruarini 2012 (2009. aasta mai otsuse kohaselt pidi WestLB uute äritehingute tegemise lõpetama 1. jaanuariks 2012). Saksamaa esitas kõnealuse taotluse ennetavalt juhuks, kui komisjon ei asenda 2009. aasta mai otsust 1. jaanuariks 2012 uue otsusega.

(18) 28. oktoobril 2011 esitas Saksamaa täpsemad andmed WestLB kasuks rakendatava täiendava abimeetme kohta, mis kujutas endast teist varade üleandmist EAA-le (edaspidi „täiendav varade paigutamine”).

(19) 21. novembril 2011 esitas Saksamaa ajakohastatud andmed 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohta.

(20) 1. detsembril teatas Saksamaa WestLB-le 30. juunini 2012 antava ajutise lühiajalise likviidsustoetuse summa.

(21) Saksamaa esitas 8. detsembril 2011 komisjonile lõpliku kohustuste loendi.

(22) 13. detsembril 2011 kinnitas Saksamaa kava, mille kohaselt pidi Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (edaspidi „Helaba”) üle võtma WestLB ümberkorraldamise raames WestLBst eraldatava üksuse (nn ühendpank).

II. ASJAOLUD

1. ABISAAJA

(23) Abisaaja on Nordrhein-Westfaleni liidumaa pank WestLB, mille peakontor asub Düsseldorfis. WestLB aktsionärid on hoiupankade liidud Sparkassenverband Westfalen-Lippe (edaspidi „SVWL”) ja Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (edaspidi „RSGV”; SVWL ja RSGV koos edaspidi „hoiupankade liidud”), Nordrhein-Westfaleni (edaspidi „NRW”) liidumaa ning Reinimaa regionaalnõukogu ja Westfalen-Lippe regionaalnõukogu. Fondile Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (edaspidi „SoFFin”), mida haldab FMSA, kuulub WestLBs passiivne osalus.

(24) WestLB peamised finantsandmed on esitatud järgnevas tabelis. Tabel 1 WestLB peamised finantsandmed 31.12.2008 31.12.2009 31.12.2010 30.6.2011 Arvestuslik väärtus (miljardites eurodes) Varad kokku 288,1 242,3 191,5 160,4 Omakapital 3,8 3,7 4,1 4,2 Usaldatavusnormatiivide tase (vastavalt määrusele Solvabilitätsverordnung) Esimese taseme omavahendid (miljardit eurot) 5,7 5,3 5,5 4,9 Omavahendid (miljardit eurot) 8,9 7,6 7,7 7,3 Riskiga kaalutud varad (miljardit eurot) 88,5 83,0 48,6 45,4 Esimese taseme omavahendite määr (%) 6,4 6,4 11,4 10,7 Omavahendite määr (%) 10,1 9,1 15,9 16,0 Töötajad Töötajate arv 5 957 5 214 4 712 4 622 Täiskohaga töötajate arv 5 663 4 971 4 473 4 376

(25) WestLB täidab hoiupankade keskpanga ülesandeid ning võimaldab NRW ja Brandenburgi liidumaal tegutsevatele piirkondlikele hoiupankadele juurdepääsu finantsturgudele. Ta pakub suurt valikut tooteid ja teenuseid – näiteks laenud, sihtotstarbeline struktureeritud rahastamine, tehingud kapitaliturgudel, varade valitsemine ja arveldamine – Saksamaa ja välisriikide klientidele, sealhulgas nii ettevõtetele kui ka organisatsioonidele ja avaliku sektori asutustele.

(26) WestLB äritegevuse kese on aja jooksul muutunud. Alguses tegutses WestLB ainult hoiupankade keskpangana, kuid hiljem muutus üha enam investeerimispangaks. Alates 2001. aastast, kui panga tegevus avalike teenuste osutamisel eraldati tema äritegevusest, on WestLBs toimunud teatavad ümberkorraldused (12).

(27) Kuigi finantskriisi käigus leevendati raamatupidamisstandardeid, põhjustasid rohked investeeringud struktureeritud väärtpaberitesse – mis osaliselt vormistati eriotstarbeliste majandusüksuste kaudu, mis kuni 2007. aastani ei kuulunud WestLB konsolideerimisgruppi – viimastel aastatel suurt kahju ja kapitalivajaduse olulise suurenemise. Seepärast andsid Saksamaa ja WestLB aktsionärid 2008. aastal Phoenixi portfellile riskikaitse (13) ning leppisid 2009. aasta novembris kokku rämpspanga EAA asutamises, kuhu kanti üle vara nimiväärtusega ligikaudu 77,5 miljardit eurot ja kapitali ligikaudu 3 miljardit eurot.

2. ABIMEETMED

a. ESIMENE MEETMEPAKE – PHOENIXI PORTFELLI RISKIKAITSE

(28) WestLB andis 2008. aastal struktureeritud väärtpaberite portfelli (14) üle Iiri õiguse alusel asutatud piiratud vastutusega eriotstarbelisele majandusüksusele Phoenix Light ja eraldas sel viisil WestLB bilansist väärtpaberid nimiväärtusega ligikaudu 23 miljardit eurot. WestLB aktsionärid leppisid 8. veebruaril 2008 kokku, et nad annavad eriotstarbelise majandusüksuse kohustuste täitmise tagamiseks kuni viie miljardi euro ulatuses garantiid (edaspidi „Phoenixi portfelli riskikaitse”); kõnealused garantiid kiideti heaks 2009. aasta mai otsusega (15). Riskikaitse koosnes kahest eraldi garantiist: — garantii, mis katab kuni kahe miljardi euro ulatuses Phoenix Light’i vastu esitatavad nõuded ja mille eest vastutavad kõik WestLB aktsionärid vastavalt oma osaluse suurusele, ja — ainult NRW liidumaa teise taseme garantii, mis katab kuni kolme miljardi euro ulatuses Phoenix Light’i vastu esitatavad täiendavad nõuded.

b. TEINE MEETMEPAKE – ESIMENE VARADE ÜLEANDMINE EAA-LE

(29) Saksamaa ja WestLB aktsionärid leppisid 24. novembril 2009 seaduse Gesetz zur Errichtung eines Finanzmarktstabilisierungsfonds (Saksamaa finantsturu stabiliseerimise fondi seadus, edaspidi „stabiliseerimisfondi seadus”) alusel kokku rämpspanga Erste Abwicklungsanstalt asutamise praktilised üksikasjad, et eraldada WestLBst riskipositsioone ja mittestrateegilisi tegevusvaldkondi sisaldav portfell. 11. detsembril 2009 toimus WestLB aktsionäride koosolek, mis kiitis vajalikud lepingud ametlikult heaks.

(30) Esimene varade üleandmine (16) hõlmas kolme miljardi euro suurust kapitalisüsti, WestLB aktsionäride antud täiendavaid garantiisid ja varade üleandmist, mis pidi toimuma eelkõige jagunemise teel. Lisaks ei lõpetatud Phoenixi portfelli riskikaitset, vaid see anti üle EAA-le. Kui riskikaitset ei oleks üle antud, siis vajanuks EAA Phoenixi portfelli ülevõtmiseks 5 miljardi euro ulatuses täiendavat kapitali.

i) SoFFini kapitalisüst WestLB-le

(31) SoFFin pidi enne EAA asutamist tegema WestLB-le 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti (edaspidi „kapitalisüst”). Kõnealune kapitalisüst tehti kolmes osas: 23. detsembril 2009 (672 miljonit eurot), 4. jaanuaril 2010 (1,5 miljardit eurot) ja 30. aprillil 2010 (828 miljonit eurot). SoFFin omandas kapitalisüstiga tagastamatu passiivse osaluse, mille võis pärast 1. juulit 2010 muuta lihtaktsiateks. Kokkuleppe kohaselt ei tohi SoFFin omada enamikku ettevõtja aktsiatest.

(32) Passiivse osaluse omandamise lepingu kohaselt makstakse kõnealuse osaluse eest hüvitiseks 10 % aastas, kui WestLB aastakasum on vastavalt HGB-le (17) piisav. Kui WestLB majandusaasta tulemuseks on kahjum, siis hüvitist ei maksta ja passiivne investor osaleb pari passu kahjumi katmisel. Pärast passiivse osaluse andmist sai WestLB HGB kohaselt majandusaasta tulemuseks kas kahjumi (2009) või ei saanud kasumit (2010). Seepärast ei ole hüvitist makstud ja passiivne investor on kahjumi katmisel osalenud ligikaudu 1 miljardi euro ulatuses.

ii) Aktsionäride antud garantiid

(33) EAA asutamine hõlmab ka WestLB aktsionäride antud garantiid, millega kaetakse varade üleandmisest tulenev täiendav kahjum. Stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt peavad üleantud kapitali summat ületava EAA kahjumi katma WestLB aktsionärid ja FMSA.

(34) Lisaks andsid WestLB aktsionärid miljardi euro suuruse otsese tagatise, mis jaotub NRW liidumaa (482 miljonit eurot), hoiupankade liitude (501 miljonit eurot) ning Reinimaa regionaalnõukogu ja Westfalen-Lippe regionaalnõukogu (17 miljonit eurot) vahel. Pidades silmas võimalikku vajadust katta täiendavat kahjumit, leppisid WestLB aktsionärid kokku, et RSGV ja WLSGV vastutus täiendava kahjumi katmisel on kuni neli miljardit eurot. Hoiupankade liitude antud 501 miljoni euro suurust garantiid arvesse võttes osalevad RSGV ja WLSGV kahjumi katmisel kuni 4,5 miljardi euro ulatuses. RSGV ja WLSGV võivad 4 miljardi euro kogumiseks moodustada 25 aasta jooksul asjaomased reservid selle kohustuse katmiseks. EAA omakapitali ja garantiisid ületava kahjumi peavad katma FMSA ja NRW liidumaa (18).

iii) Esimene varade üleandmine

(35) Väärtusetute ja mittestrateegiliste varade (ja kohustuste) üleandmine toimus kahes etapis. Esimese sammuna anti 23. detsembril 2009 äriregistrisse kantud jagunemise teel EAA-le üle väärtpaberid (eelkõige mezzanine-väärtpaberid ja muud struktureeritud väärtpaberid) arvestusliku koguväärtusega ligikaudu 6,2 miljardit eurot ja kohustused arvestusliku väärtusega ligikaudu 5,5 miljardit eurot (19). Teise sammuna anti 30. aprilliks 2010 EAA-le jagunemise teel või sünteetiliselt üle eraldatud portfelli ülejäänud osa (20).

(36) Tehing oli korraldatud nii, et WestLB sai kasu vara üleandmise tagasiulatuvast mõjust. 23. detsembril 2009 üleantud väärtpaberite arvestuslik väärtus määrati kindlaks majandusliku üleandmise kuupäeva (31. detsember 2008 / 1. jaanuar 2009) seisuga ja 30. aprillil 2010 üleantud ülejäänud portfelli arvestuslik väärtus selle majandusliku üleandmise kuupäeva (31. detsember 2009 / 1. jaanuar 2010) seisuga.

(37) Portfell sisaldab varasid nimiväärtusega 77 miljardit eurot (arvestuslik väärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga 68,117 miljardit eurot (21)), sealhulgas suurt valikut erinevaid laene, standardvõlakirju (22), struktureeritud väärtpabereid ja tuletisinstrumente. Portfell sisaldab ka varem võetud finantskohustusi kokku 22,1 miljardit eurot (arvestuslik väärtus vastavalt jagunemislepingule). EAA-le anti üle kolme põhirühma kuuluvad varad: — struktureeritud väärtpaberite portfell, millesse kuuluvad Phoenixi portfell (22,9 miljardit eurot), kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriate nn European Super Senior portfell (2,8 miljardit eurot) ja muud varaga tagatud väärtpaberid (asset-backed securities; edaspidi „ABS”) (3,4 miljardit eurot); — väärtpaberiportfell, mis sisaldab osaliselt krediidiriski vahetustehingutega negatiivsel alusel (nn negative basis trade) (23) tagatud võlakirju (17,7 miljardit eurot); — krediidiportfell, mis sisaldab laene ja (bilansiväliseid) laenulepinguid nimiväärtusega kokku ligikaudu 30,6 miljardit eurot ja mis moodustub WestLB erinevate tegevusvaldkondade ja filiaalide allesjäänud positsioonidest. Lisaks tehti varadega osaliselt tuletistehinguid (st et väärtpaberi või laenuga on seotud intressimäära ja/või valuuta vahetusleping); üle anti teatavad ainult krediidiriski vahetustehingutest koosnevad positsioonid, mis moodustavad portfelli tuletisinstrumentide osa.

(38) Kuigi teatavate varade, nende emitentide, tehingu vastaspoolte või alamturgude puhul saab järeldada, et nende väärtus on langenud või tegevus häiritud, ei olnud see suures osas nii. Saksamaa liigitas 4,2 miljardit (umbes 6 % kõigist varadest) likviidseks varaks, mis tähendab, et nendega kaubeldakse endiselt toimival turul (24).

(39) EAA kapital koosnes asutamishetkel netovarast kokku 3,267 miljardit eurot. Kõnealuse vara ühe osa moodustas kolm miljardi euro suurune kapitali sissemakse ja teise osa 267 miljoni euro suurune sisemine kohustus seoses European Super Senior (kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriate) portfelli kuuluvate krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjadega (credit linked notes, edaspidi „CLN”).

(40) EAA sõlmis varade valitsemiseks WestLBga kolmeks aastaks teenuslepingu. Selle lepingu alusel osutab WestLB EAA-le portfelli valitsemise teenust, mille peamine eesmärk on kogu portfell aja jooksul likvideerida ja riske vähendada. Esialgu oli WestLB ainus EAA refinantseerimis- ja tuletistehingute vastaspool.

iv) Varade hindamine

(41) Saksamaa hindas eraldatud portfelli mõlemat osa – esimest seisuga 30. september 2009 ja teist seisuga 31. märts 2010 (vt kokkuvõte tabelis 2). Saksamaa andmetel oli koguvara tegelik majanduslik väärtus (edaspidi „TMV”) 62,727 miljardit eurot, mis oli 5,389 miljardi euro võrra väiksem nende varade arvestuslikust väärtusest (25). Blackrock (26) ja Deutsche Bundesbank (27) pidasid seda hinnangut piisavalt konservatiivseks. Saksamaa lahutas antud riigiabi suuruse hindamiseks tegeliku majandusliku väärtuse ja arvestusliku väärtuse vahest (5,389 miljardit eurot) EAAsse esialgselt paigutatud kapitali (28) (3,267 miljardit eurot, s.o varade ja kohustuste arvestusliku väärtuse vahe) ning sai tulemuseks varade üleandmisväärtuse (edaspidi „ÜV”) ja nende tegeliku majandusliku väärtuse netovahe 2,123 miljardit eurot.

(42) Sarnaselt Saksamaale keskendus komisjon antud riigiabi suuruse hindamisel üleantud varade ja kohustuste üleandmisväärtuse ning tegeliku majandusliku väärtuse netovahele (edaspidi „väärtuste vahe”).

(43) Komisjon kontrollis Saksamaa esitatud hinnangut koostöös välisekspertidega (Société Générale, Bangert Research ja professor Wim Schoutens). Kontrolli tulemus on üksikasjalikult esitatud 2010. aasta novembri otsuses (29) ja selle kohaselt on väärtuste vahe konservatiivselt hinnates 1,606 miljardi euro võrra suurem kui Saksamaa hinnangus (5,389 miljardit eurot). Teisisõnu on tegelik majanduslik väärtus üleandmisväärtusest 6,949 miljardi euro võrra väiksem (30). Eksperdid tuvastasid eelkõige alamportfelli tasandil teatavate võlakirjade tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel erinevusi (600 miljonit eurot kogu väärtpaberiportfelli kohta), mis võisid olla tingitud asjaomastel turgudel esinevate häirete erinevast hindamisest. Erinevalt WestLBst pidasid eksperdid näiteks mitut standardvõlakirjade turgu toimivaks, mistõttu tegelik majanduslik väärtus võrdsustati turuväärtusega. Teiseks tuvastati makseviivitusest tingitud kahjumäära (LGD) hindamisel esinenud olulistest lahknevustest tulenenud erinevus WestLB poolt üleantud laenudes (miljard eurot kogu krediidiportfelli kohta). Suured erinevused tuvastati ka teatavates struktureeritud väärtpaberite portfelli alamportfellides, kuid nende netomõjud näisid üksteist tasakaalustavat.

(44) Lisaks esitas Saksamaa teabe potentsiaalsete mahaarvatavate varade kohta ja põhjendas väidet, et väärtuste vahe oli negatiivne. Järgnevas 2010. aasta novembri otsusest pärinevas tabelis on esitatud tulemuste kokkuvõte alamportfellide kaupa. Tabel 2 Esimese varade üleandmise tulemused vastavalt 2010. aasta novembri otsusele Saksamaa seisukoht Komisjoni seisukoht Üleantud portfell Arvestuslik väärtus, dets. (ÜV) WestLB, dets., TMV "tuletatud" WestLB, dets., TMV -ÜV "tuletatud" ELi eksperdid, dets., TMV hinnang ELi eksperdid, dets., TMV ÜV hinnang Struktureeritud väärtpaberite portfell Phoenix 22 764 20 323 (2 441) 19 786 (2 978) European Super Seniors 2 918 1 751 (1 167) 2 276 (642) Muud ABS 3 188 3 182 (6) 3 178 (10) Väärtpaberiportfell Võlakirjad 16 501 16 323 (178) 15 762 (739) Banque D'Orsay portfell 2 749 2 733 (16) 2 770 21 CDS ja tuletisinstrumendid (65) (45) 20 (102) (37) Krediidiportfell Kasutatud 20 061 18 666 (1 395) 17 807 (2 254) Kasutamata — (205) (205) (310) (310) Kokku 68 116 62 727 (5 389) 61 167 (6 949) Allikas 22.2.10 8.7.10 8.7.10 23.9.10 23.9.10 Mahaarvatavad varad EAA kapital (üleantud varade ja kohustuste väärtuste vahe) 3 267 3 267 Varem võetud kohustuste üleandmine 882 — Üleantud portfelli tulevased rahavood 880 — Krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade üleandmine 268 268 Kasutamata krediidiliinidest oodatava kahjumi korrigeerimine 205 — Diskonteerimisest oodatava kahjumi korrigeerimine 75 — Väärtuste vahe kokku = üleandmishind - tegeli k majandusl ik väärtus - mahaarvamised – 188 3 414

c. KOLMAS MEETMEPAKE – LIKVIDEERIMISMEETMED

(45) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas kirjeldatakse WestLB nõuetekohast likvideerimist, mille jaoks on vaja rakendada hulk täiendavaid toetusmeetmeid. Saksamaa kavatseb esiteks WestLB allesjäänud vara ja kohustused EAA-le üle anda, teiseks asendada kapital ja võtta üle WestLB või vajaduse korral tema ümbernimetatud õigusjärglase (edaspidi „SPM-Bank”) tegevus- ja likvideerimiskulud ning kolmandaks võtta ümberkorraldamisperioodil likviidsuse tagamiseks asjakohaseid meetmeid.

i) Teine varade üleandmine EAA-le

(46) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava näeb ette WestLB ülejäänud varade ja kohustuste, sealhulgas bilansiväliste riskipositsioonide ja tuletisinstrumentide täiendava EAA-le üleandmise (edaspidi „teine varade üleandmine”). EAA võtab 30. juunil 2012 üle kõik WestLB varad ja kohustused, mis ei ole selleks ajaks müüdud kolmandatele isikutele või läinud ühendpangale (31). Pärast üleandmist ei kuulu WestLB-le enam tema enda vastutusel olevaid pangavarasid (välja arvatud investeering ettevõtja SPM-Bank omakapitali).

(47) Portfelli tervikuna arutati komisjoniga ja Saksamaa esitas seejärel üksikasjalikud arvnäitajad, mis on kokkuvõtvalt järgmised: Tabel 3 Teise varade üleandmise tulemused (miljardites eurodes) Portfell (32) Arvestuslik väärtus HGB järgi Portfelli turuväärtus Vahe Varad [120–150] (33) [120–150] [0,8–1,3] Kohustused [120–150] [120–150] [0,2–0,5] Kokku [1,0–1,8]

(48) Saksamaa märkis, et EAA-le teise varade üleandmise esemeks olevate varade ja kohustuste turuväärtus on eraldi hinnatuna tabelis 3 esitatust suurem. Saksamaa märkis eelkõige, et eraldi hinnatuna on varade turuväärtus kokku [120–150] miljardit eurot ja kohustuste turuväärtus kokku [120–150] miljardit eurot. Saksamaa väitis, et WestLB allesjäänud portfelli on juba varade esimese üleandmisega puhastatud ja see sisaldab üksnes tegelikult saavutatavas väärtuses kajastatud varasid. Saksamaa kinnitas eelkõige, et kõnealune portfell sisaldab üksnes turuväärtuse alusel hinnatud väärtpabereid ja tuletisinstrumente ning antud laene ja muid finantsinstrumente, millel puudub väljakujunenud turg ja mida on seetõttu hinnatud diskonteeritud rahavoogude meetodil. Väheses ulatuses (alla miljardi euro) sisaldab portfell väärtpabereid, mille võib liigitada rahvusvaheliste võlakirjadena avaliku sektori rahastamiseks või riigivõlakirjadena.

(49) Pärast komisjoniga toimunud arutelu väitis Saksamaa siiski, et kogu portfelli mahtu silmas pidades tuleb portfelli teatavate osade, nimelt krediidiportfelli ja muude võrreldavate mittelikviidsete varade (ligikaudu [40–70] miljardit eurot) puhul võtta arvesse portfellimõju. Kui WestLB müüb kogu portfelli tõepoolest 30. juuniks 2012, siis põhjustaks ülemäärane pakkumine üksikute varade turuväärtuse vähenemist. Saksamaa märkis olemasoleva teabe põhjal, et sel juhul tuleks portfelli turuväärtus arvutada [2–5] % võrra üksikute varade turuväärtusest madalamana.

(50) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt võib EAA-le teine varade üleandmine hõlmata WestImmo varasid, mis WestImmo annab EAA-le üle eesmärgiga parandada oma varade turukõlblikkust. WestImmo tegutseb edaspidi üksnes hüpoteekvõlakirjade alal ja kasutab nimetust „Pfandbriefbank” (esialgne nimetus). Selle kava teostamise eesmärgil tuleks suurem osa WestImmo varadest ja kohustustest 2012. aasta esimeses pooles eraldada ning EAA-le üle anda. Eraldatava portfelli maht on ligikaudu [5–10] miljardit eurot ja see hõlmab – alamportfellide tasandil – tagatiseta kommertskinnisvara portfelli, Jaapanis asuva vara portfelli ning eraisikute võlakirjade ja hüpoteeklaenude portfelli summas [2–4] miljardit eurot, mis anti EAA-le sünteetiliselt üle juba esimese varade üleandmise raames ja on praegu kasutusel tagatisena hüpoteekvõlakirjade tagatisreservis. Pärast varade üleandmist on WestImmo oluliselt väiksem pank, mille varade väärtus on esialgu ligikaudu [16–23] miljardit eurot. Kui ettevõtjat WestImmo 30. juuniks 2012 ei loovutata, siis antakse allesjäänud varad samuti üle EAA-le. Seepärast tuleb neid punktis 51 märgitud väärtuste hulgas täiendavalt arvesse võtta.

(51) Eraldatavat portfelli arutati komisjoniga ja Saksamaa esitas seejärel üksikasjalikud arvnäitajad, mis on kokkuvõtvalt järgmised: Tabel 4 WestImmo eraldatava portfelli varade hindamine (miljardites eurodes) Portfell Arvestuslik väärtus HGB järgi Turuväärtus Vahe Rahvusvaheline kinnisvara [3,5–4,0] [3,0–4,0] [0,1–0,4] Kinnisvara Saksamaal [1,1–1,6] [1,1–1,6] [0,01–0,05] Kindla intressimääraga riigivõlakirjad [0,7–1,3] [0,5–1,25] [0,1–0,3] Kokku [5,3–6,9] [4,6–6,85] [0,3–0,8]

(52) Saksamaa selgitas põhjalikult, miks eraldatava portfelli varade väärtusele antud hinnangut tuleb pidada piisavalt konservatiivseks. Saksamaa märkis, et 1) ligikaudu kolmandiku portfellist moodustavad lühiajalised positsioonid, 2) neil on kindla struktuuriga tagatised ja 3) tagatisi on alles hiljuti hinnatud.

(53) Lisaks kavatseb WestLB ettevõtja WestImmo Pfandbriefbank 30. juuniks 2012 loovutada. Kui see ei õnnestu, tuleb kõik WestImmo varad ja kohustused anda üle EAA-le. Kõnealuste varade (sh eraldatava portfelli) riskiga kohandatud arvestuslik väärtus oli 2011. aasta juunis hinnanguliselt [20–26] miljardit eurot. Portfell koosneb peamiselt kommertskinnisvara soetamiseks ja eraisikutele antud hüpoteeklaenudest. Saksamaa andmetel oli juba varade esimese üleandmise ajal suur osa esialgsest portfellist põhimõtteliselt eraldatud täiendava varade paigutamise jaoks, nii et allesjäänud osa oli saneeritud ja selle arvestuslik väärtus vastas turuväärtusele. Pealegi kasutatakse kommertskinnisvara portfelli eelkõige hüpoteekvõlakirjade emiteerimiseks ja selle turuväärtus on seega üleandmisväärtuse katmiseks piisav.

(54) Lõpuks märgib Saksamaa seoses WestImmo varade üleandmisega ja teise WestLB varade üleandmisega, et varade tegelik majanduslik väärtus peaks olema vastavuses üleandmisväärtusega.

ii) Täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank

(55) Põhiküsimuste kokkuleppe kohaselt võtab NRW liidumaa 30. juuniks 2012 täielikult üle WestLB omandi ja vastutuse. Kuna WestLB peab SoFFinile tagasi maksma SoFFini poolt WestLB ümberkorraldamise käigus passiivse osalusena investeeritud miljard eurot, tuleb see osa kapitalist asendada. NRW liidumaa kinnitas, et ta emiteerib sel eesmärgil ja kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega (34) vastutasuks miljardi euro suuruse täiendava kapitaliinstrumendi (edaspidi „täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank”).

iii) Ettevõtja SPM-Bank täiendavate tegevus- ja likvideerimiskulude ülevõtmine

(56) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas esitatakse WestLB/SPM-Banki jaoks kaks stsenaariumi: nn baasstsenaarium ja alternatiivne stsenaarium (eeldatava kahjumi stsenaarium). Baasstsenaarium näeb viieaastaseks perioodiks ette ettevõtja SPM-Bank tegevusest ja likvideerimisest tuleneva [3–6] miljardi euro suuruse kahjumi (ümberkorraldamiskulud), sealhulgas pensionikohustuse ülevõtmine. Alternatiivne stsenaarium, mis põhineb erinevatel eeldustel töötajate arvu vähendamise, hoonete ja IT-investeeringute kulumi, pensionikohustuste ja muude portfellist loobumise kulude kohta, näeb viieaastaseks perioodiks ette kokku [4–7] miljardi euro suuruse kahjumi. NRW liidumaa võtab täielikult üle WestLB omandi ja vastutuse. Nii baas- kui ka alternatiivse stsenaariumi puhul eeldatakse, et NRW liidumaa emiteeritud miljoni euro suurune kapitaliinstrument kasutatakse täielikult ära. Alternatiivse stsenaariumi kohaselt peab NRW liidumaa kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega eraldama veel täiendavaid vahendeid.

iv) Kohustus tagada ümberkorraldamisperioodil likviidsus

(57) Lisaks märgitakse 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas, et hoiupangad, NRW liidumaa ja EAA tagavad ümberkorraldamisperioodil senise likviidsuse säilimise. Kui ümberkorraldamisperioodil on enne 30. juunit 2012 vaja likviidsust suurendada, siis lepivad WestLB, aktsionärid ja EAA vastavalt põhiküsimuste kokkuleppele kokku asjakohaste meetmete rakendamises eesmärgiga tagada ümberkorraldusetapis likviidsus. 1. detsembril 2011 Saksamaa esitatud andmete kohaselt on täiendava likviidsuse tagamiseks meetmete võtmine halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral […].

3. ÜMBERKORRALDAMISKAVAD

a. SISSEJUHATUS

(58) Saksamaa on komisjonile esitanud mitu ümberkorraldamiskava, mis käsitlevad erinevad riigiabimeetmeid ja erinevaid ümberkorraldamisvariante. 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava koostati dokumentide põhjal, milles käsitleti üksnes 5 miljardi euro suurust riskikaitset (35).

(59) 2009. aasta aprilli ümberkorraldamiskava põhipunktid (36) olid WestLB bilansimahu vähendamine 250 miljardilt eurolt 125 miljardile eurole (sealhulgas mitme vara, näiteks WestImmo loovutamine) ja kõigi tegevusvaldkondade ümberkorraldamine ning nendega seotud riskide vähendamine; sellele pidi järgnema WestLB müük avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames. Kui WestLB müümine sel viisil ei ole võimalik, siis peab WestLB pärast 2011. aastat lõpetama uute äritehingute sõlmimise. Kuigi WestLB aktsionärid andsid loovutamise korraldamise ülesande nii loovutamise eest vastutavale usaldusisikule kui ka investeerimispangale ja algatasid 30. septembril 2010 WestLB pakkumismenetluse, ei esitatud pakkumismenetluse käigus ühtegi pakkumust, mis oleks olnud WestLB aktsionäride hinnangul vastuvõetav.

(60) 2009. aasta detsembris (37) ja 2011. aasta veebruaris esitati täiendavad ümberkorraldamiskavad. 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava nägi ette vähendada panga bilansimahtu täiendavalt ligikaudu 80 miljardi euroni, kuid ei näinud ette tagasimakseid. 2011. aasta juunis esitati lõplik ümberkorraldamiskava. Saksamaa rõhutas sõnaselgelt, et ta võtab 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskava tagasi. Seepärast hinnatakse käesolevas otsuses üksnes 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava.

b. 2011. AASTA JUUNI ÜMBERKORRALDAMISKAVA

(61) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava põhipunktid on järgmised: a) 2011. aasta jooksul, kuid hiljemalt 30. juuniks 2012, eraldatakse nn ühendpanga tegevusvaldkonnad – st piirkondlike hoiupankadega tehtaval koostööl põhinevad tegevused – ja selle tulemusel tekkiv ühendpank ühendatakse hoiupankade võrgustikuga. Helaba on teatanud oma valmisolekust ühendpank üle võtta; b) püüdlusi loovutada kõik muud WestLB osad jätkatakse seni, kuni on võimalik sõlmida kokkulepe loovutamiseks hiljemalt 30. juunil 2012; c) EAA võtab 30. juunil 2012 üle portfellid, mida ei ole eraldatud ühendpangale, mida ei ole üle võtnud kontserni S-Finanzgruppe liikmed ja mida WestLB ei ole 30. juuniks 2012 loovutatud kolmandatele isikutele; pärast 30. juunit 2012 ei sõlmi WestLB enam uusi pangatehinguid (v.a varade valitsemise vallas) ja ta korraldatakse ümber likvideerimisülesandega teenindusplatvormiks, millele jäävad alles majanduslikus mõttes EAA-le üle antud või EAA poolt tagatud positsioonid ning mis korraldab töötajate arvu vähendamist ja osutab varade valitsemise teenuseid (nn SPM-Bank); d) ettevõtjast SPM-Bank eraldatakse osa (edaspidi „SPM-Servicegesellschaft”), mis osutab EAA-le, ühendpangale ja kolmandatele isikutele varade valitsemise teenuseid.

(62) Kõnealuse ümberkorraldamiskava võib kokku võtta järgmiselt: Tabel 5 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavaga taotletav põhistruktuur Praegune struktuur 30. juunini 2011 Tulevane struktuur pärast 30. juunit 2012 WestLB Bilansimaht: 160 miljardit eurot Riskiga kaalutud varad: 88,5 miljardit eurot (2008. aastal, vt tabel 1) Omakapital: 4 miljardit eurot Töötajate arv: 4 400 Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regionaalnõukogud 2 %, hoiupangad: 50 % SPM-Holding/Bank Bilansimaht: veel kinnitamata (EAA-le sünteetiliselt üle antavad varad) Riskiga kaalutud varad: alla miljardi euro Töötajate arv: 4 400, 2016. aastal alla 400 äriühingutes SPM-Holding ja SPM-Betriebsgesellschaft Omakapital: […] Aktsionär: NRW liidumaa 100 % WestImmo ja teised WestLB tütarettevõtjad Tütarettevõtja = SPM-Betriebsgesellschaft Bilansimaht: veel kinnitamata (EAA-le sünteetiliselt üle antavad varad) Töötajate arv: vt ettevõtja SPM-Holding andmed Tütarettevõtja = SPM-Servicegesellschaft Bilansimaht: alla miljardi euro Töötajate arv: 2016. aastal maksimaalselt 1 000 Loovutada 2016. aastaks Ühendpanga üleandmine Helabale Bilansimaht: 40–45 miljardit eurot Omakapital: miljard eurot hoiupankade kaudu Töötajate arv: ~ 400 Aktsionärid: üleandmine Helabale Varade loovutamine 30. juuniks 2012 Eelkõige WestImmo (hüpoteekvõlakirjade pank) WestImmo bilansimaht: [16–23] miljardit eurot EAA – rämpspank 2010. aprilli seisuga Nominaalmaht: 77,5 miljardit eurot (2011. aasta oktoobris 53 miljardit eurot) Omakapital: 3 miljardit eurot Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regioonid 2 %, hoiupankade liidud 50 % EAA (täiendavalt paigutatud varadega) – rämpspank Bilansimaht: ~ [100–250] miljardit eurot Omakapital: omakapital 2012. juuni seisuga ja täiendavalt vajalik omakapital 30. juunil 2012 üleantud varade kadudeta likvideerimiseks Aktsionärid: NRW liidumaa 48 %, regioonid 2 %, hoiupankade liidud 50 %

i) Ühendpank

(63) Ühendpanga tegevusalad eraldatakse ja sellest moodustatakse üksus, mis ühendatakse teise pangaga. Käesolevale otsusele eelnenud menetluse jooksul loobusid hoiupangad oma varasemast kavast luua uus iseseisev pank. Ühendpangast saab NRW liidumaa ja Brandenburgi liidumaa hoiupankade teenuseosutaja ja keskpank, mis annab tööd umbes 400 WestLB endisele töötajale. Üleminekuajal võib ta tellida teatavaid teenuseid WestLB-lt/SPM-Bankilt.

(64) Ühendpanga ärimudel on suhteliselt riskivaba. Ta pakub teenuseid ja tooteid hoiupankadele ja nende klientidele, st nii keskmise suurusega ettevõtjatele kui ka avaliku sektori asutustele ja organisatsioonidele. Toodetest pakutakse peamiselt ettevõtete rahastamist ja lihtsaid kapitaliturutooteid. Ühendpanga olulisemad finantsnäitajad on järgmised: riskiga kaalutud varad 8,3 miljardit eurot ja bilansimaht 40–45 miljardit eurot. Esialgu paigutatakse ühendpanka miljardi euro väärtuses kapitali, et tagada kohustuslik omavahendite määr 12 %. Kapitali sissemakse teevad NRW liidumaa hoiupankade liidud (50 %) ja Deutscher Sparkassen- und Giroverband (Saksamaa hoiupankade liit, edaspidi „DSGV” – 50 %) (38). Ühendpanga kohustuste hulka kuuluvad hoiupankade hoiused, võlakirjad, hüpoteekvõlakirjad ja institutsionaalsete investorite hoiused. Suurema osa rahastamisvahenditest annavad kontserni Sparkassen-Finanzgruppe liikmed.

(65) Pärast 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava esitamist teatas liidumaa pank Helaba valmisolekust võtta ühendpanga tegevus üle. Olles hoolikalt kontrollinud teatavaid WestLB varasid ja kohustusi, tegi Helaba 12. detsembril 2011 põhimõtteliselt positiivse lõppjärelduse ja kinnitas veel kord oma valmisolekut võtta ühendpank üle, tehes juhatusele ülesandeks alustada ühendpanga ühendamiseks konkreetseid läbirääkimisi (39). Hoiupankade liidud algatasid ühendpanga ühendamise Helaba või hoiupankade sektoriga pärast seda, kui selgus, et iseseisva ühendpanga kasumlikkus oleks suhteliselt madal ja tema omakapitali tootlus oleks vahemikus [2,0–3,0] % kuni [4,0–5,0] %. Ühendpanga tegevuse ühendamine Helaba või hoiupankade sektoriga vähendab üldkulusid ja tekitab sünergia, mis parandab oodatavat kasumlikkust vastuvõetava tasemeni.

ii) Varade loovutamine või üleandmine

(66) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt tuleb 30. juuniks 2012 (lepingute allkirjastamine) loovutada võimalikult suur osa WestLBst, mida mingil juhul ei eraldata ühendpangale. See protsess kooskõlastati 2009. aasta mai otsuse tingimuste täitmiseks juba algatatud loovutamismeetmetega. See on […].

(67) WestLB pakkus müügiks oma suuremaid üksusi, näiteks kommertspangandus ja struktureeritud rahastamise valdkond ning kapitaliturutehingute valdkond, mis annavad suurema osa WestLB tulust ja koosnevad omakorda väiksematest üksustest (ärikliendid, struktureeritud finantsinstrumendid, kapitaliturud, võlakirjaturud, depoopangandus); neid kõiki pakutakse müügiks vajaduse korral koos asjaomaste IT-platvormide ja taristuga.

(68) WestLB hindab pakkumusi muu hulgas järgmiste kriteeriumite alusel: ostuhind koos selle korrigeerimise mehhanismide ja komponentidega, müügi mõju WestLB bilansile ja kasumiaruandele, tehingu toimumise kindlus (võttes näiteks arvesse tehingu rahastamist ja ostja varasemat kogemust võrreldavate tehingutega), tehingu õiguslikud tahud ning täiendav varade paigutamine EAAsse.

(69) EAA-le antakse 30. juunil 2012 üle kõik WestLB varad ja kohustused, mida ei ole loovutatud ega ühendpanka üle kantud. Kohaldatava õigusraamistiku (40) kohaselt võib edaspidi EAAsse täiendavalt varasid paigutada tingimusel, et muu hulgas on olemas piisav omakapital, kõik varadega seotud riskid avalikustatakse ja esitatakse üksikasjalik likvideerimiskava.

(70) Teisel varade üleandmisel kohaldatav üleandmismetoodika on kooskõlas meetoditega, mida kohaldati juba 2009. aasta detsembris ja 2010. aasta aprillis toimunud esimesel WestLB varade üleandmisel EAA-le. Ka teisel varade üleandmisel eelistatakse meetodina jagunemist, kusjuures asjaomaste riskide sünteetilist üleandmist kasutatakse füüsilise üleandmise asemel üksnes juhul, kui muud asjakohased üleandmismeetodid, nagu loovutamine või osalus, ei ole õiguslikult või tehniliselt võimalikud või sisaldavad majanduslikult põhjendamatuid riske.

(71) Varade üleandmine peab tagama, et WestLB ja SPM-Bank ei sõlmi enam uusi pangatehinguid (v.a teenuste osutamisega seotud äritegevus) ega võta seega enda arvel enam ka vastaspoole- ja tururiske, mida tuleb katta hetkel kehtivast õigusraamistikust tulenevate kohustusliku miinimumkapitali nõuete kaudu (41).

(72) Mis puutub varade ja kohustuste hindamisse, siis üleandmine toimub riskiga kohandatud arvestusliku väärtusega, see tähendab […].

iii) SPM-Bank

(73) WestLB ei sõlmi pärast 30. juunit 2012 enam uusi pangatehinguid (v.a teenuste osutamisega seotud tehingud), loobub senisest ärinimest WestLB ja võtab uue nime SPM-Bank (esialgne nimetus). WestLB kujundatakse ümber üksuseks, millele likvideerimise eesmärgil kuuluvad majanduslikult EAA-le üleantud allesjäänud positsioonid ja mis vastutab allesjäänud töötajate eest, ning üksnes varade valitsemise teenuseid ostavaks teenindusplatvormiks.

(74) […].

(75) Ettevõtja SPM-Bank tegutseb peamiselt valdusühinguna (edaspidi „SPM-Holding/Bank”), millel on kaks tütarettevõtjat: SPM-Betriebsgesellschaft ja SPM-Servicegesellschaft.

(76) EAA-le antakse sünteetiliselt üle varad, mida maksualastel, õiguslikel või regulatiivsetel kaalutlustel ei saa füüsiliselt üle anda. Sellised varad kajastatakse ettevõtja SPM-Holding/Bank või tütarettevõtja SPM-Betriebsgesellschaft bilansis, kuid mitte tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft bilansis.

(77) Pärast täiendavat varade paigutamist ei ole WestLB-l ja SPM-Bankil enam riskiga kaalutud vara vastaspoole- ja tururiski valdkonnas (42) ning neil on suhteliselt vähe riskiga kaalutud vara puhtalt operatsiooniriskiga seotud usaldatavusnormatiivide täitmiseks (baasmeetodil arvutatuna vähem kui miljard eurot) (43).

(78) Tütarettevõtjale SPM-Betriebsgesellschaft jäävad WestLB praeguste ja endiste töötajatega seotud pensionikohustused. Ettevõtja SPM-Holding ja tütarettevõtja SPM-Betriebsgesellschaft peamine ülesanne on vähendada töötajate arvu praeguselt ligikaudu 4 400-lt 2016. aastaks 1 400-le (neist 1 000 saavad tööd tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft) ning likvideerida vähemolulised tegevuskohad ja süsteemid. SPM-Betriebsgesellschaft osutab üksnes olulisi teenuseid, mis ei ole põhiteenused, nagu hoonete ja büroode käigushoidmine.

(79) Ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2014 eraldatakse SPM-Servicegesellschaft ning tema ülesanne on osutada varade valitsemise teenuseid seoses WestLB-le allesjäänud varade ja kohustustega. Tulenevalt varade portfelli EAA-le (ja ühendpangale) üleandmisest tekib vajadus varade valitsemise teenuste järele, sest EAA ja ühendpank ei saa ise portfelli hallata. SPM-Servicegesellschaft pakub kõnealuseid teenuseid EAA-le (ja ühendpangale) turuhinnaga. Kõik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft tegevuse suhtes kohaldatavad piirangud (vt selle kohta ka punktid (80)–(85)) lõppevad tema loovutamisel.

(80) SPM-Holding ja tema tütarettevõtjad saavad kõik nende tegevuseks veel vajalikud tegevusload. Saksamaa kinnitab, et asjaomaste tegevuslubade ulatus ja arv on siiski piiratud varade valitsemise teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga.

(81) EAA portfelli olulised osad on kajastatud välisriikides asuvate filiaalide bilansis ja see on vajalik ka tulevikus. 31. oktoobri 2011. aasta seisuga oli WestLB-l riskipositsioone New Yorgis kokku ligikaudu [5–15] miljardit eurot, Londonis ligikaudu [15–25] miljardit eurot ja Aasias ligikaudu [5–10] miljardit eurot. Kõnealuste portfellide füüsiline üleandmine EAA-le ei olnud varade esimese üleandmise ajal (ega ole ka edaspidi) maksualastel, õiguslikel või regulatiivsetel kaalutlustel võimalik või majanduslikult põhjendatud, nii et võimalik oleks ainult sünteetiline üleandmine. Kõnealused varad jäävad ettevõtjale SPM-Holding ja tütarettevõtjale SPM-Betriebsgesellschaft ning osaliselt välisriikides asuvatele filiaalidele või tütarettevõtjatele. Saksamaa selgitab, et välisriikides asuvate filiaalide ja tütarettevõtjate tegevust ei saa koheselt lõpetada, kuid kinnitab, et SPM-Holding ja SPM-Betriebsgesellschaft sulgevad kõik välisriikides asuvad filiaalid ja tütarettevõtjad 2016. aasta lõpuks, välja arvatud juhul, kui sulgemine on pangajärelevalvega seonduvatel põhjustel võimatu.

(82) SPM-Servicegesellschaft peab kõnealustele portfellidele osutama asjakohaseid teenuseid. Varade valitsemise valdkonnas pädevuse tagamiseks jätab SPM-Servicegesellschaft alles ühe filiaali New Yorkis ja ühe Londonis ning ühe tegevuskoha Aasias. Ligikaudu üks kolmandik tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft töötajaid saab tööd välisriikides asuvates filiaalides. Komisjon võtab seega teadmiseks, et ettevõtjal SPM-Bank ei ole pärast tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft müüki 2016. aastal enam välisriikides asuvaid filiaale ja tütarettevõtjaid, välja arvatud juhul, kui teatavate filiaalide või tütarettevõtjate tegevuse lõpetamine on pangajärelevalvega seonduvatel põhjustel võimatu.

(83) Tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft kõigepealt eraldatakse ja seejärel loovutatakse hiljemalt 2016. aastaks. Loovutamise hõlbustamiseks võib SPM-Bank sõlmida ajavahemikul 2012–2014 kolmandate isikute portfellide teenindamise lepinguid, st teha kolmandate isikutega tehinguid väljaspool WestLB portfelle. Kõnealuse tegevuse tulu võib olla kuni [40–60] % SPM-Servicegesellschafti kogu brutotulust. See piirang lõpeb SPM-Servicegesellschafti loovutamisel.

(84) SPM-Servicegesellschaft võiks saavutada tagasihoidliku müügitulu [8–12] %, millest peaks täpselt piisama tema turukõlblikkuse tagamiseks (44). SPM-Servicegesellschafti kasumlikkuse arvutamisel aluseks võetud kasumiaruandest nähtub, et enne 2016. aastat tuleb kulusid oluliselt vähendada (45).

(85) Kui SPM-Bank ei loovuta tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft 31. detsembriks 2016, siis kohustub Saksamaa SPM-Servicegesellschafti likvideerima. Sel juhul lõpetatakse kõik lepingulised kohustused SPM-Servicegesellschafti likvideerimise lõpuleviimise tähtajaks 31. detsembril 2017 (kui teda ei müüda).

4. SAKSAMAA KOHUSTUSED

(86) Saksamaa esitas lisaks 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavale kohustuste loendi (vt käesoleva otsuse lisa), mille võib kokku võtta järgmiselt. a) ÄRINIMI — Saksamaa kinnitab, et nime „WestLB” ei kasutata pärast 30. juunit 2012 enam ärinimena (välja arvatud juhul, kui tehnilistel põhjustel tuleb ärinime muutmine kuni kolme kuu võrra edasi lükata). b) ÜHENDPANK — Saksamaa kinnitab, et 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas ettenähtud ühendpanga äritegevuse piirangud kehtivad 31. detsembrini 2016, välja arvatud juhul, kui ühendpank ühendatakse enne 31. detsembrit 2016 mõne teise liidumaa pangaga. — Saksamaa kinnitab, et NRW liidumaa ei omanda tulevikus osalust ühendpangas ega toeta ühendpanka muul viisil rahaliselt. — Saksamaa kinnitab, et ühendpanga autonoomsust ei säilitata enam ning tema varad ja kohustused eraldatakse hoiupankade liitude ja Sparkassen-Finanzgruppe vastutusel WestLBst 30. juuniks 2012. — Saksamaa kinnitab, et kõik pooled täidavad täpselt ja õigeaegselt põhiküsimuste kokkuleppest tulenevad kohustused, nii et tehingu eset ja ettevõtja nullväärtust silmas pidades on tagatud tehingu toimumise kindlus ning ühendpank eraldatakse hiljemalt 30. juuniks 2012. — Saksamaa kinnitab, et kui hoolsuskohustuse auditi tulemus on positiivne, siis on Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) valmis ühendpanga üle võtma. c) SPM BANK — Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank äritegevus piirdub järgmiste teenuste osutamisega: i) EAA, ühendpanga ja kolmandate isikute portfellide teenindamine, kaasa arvatud vajaduse korral kõrgendatud riskiga laenude haldamine, väärtpaberite kliiring, arveldamine ja realiseerimine, krediidiriski hindamine, töötlemine ja seire, krediidiriski piiramine, järelevalveasutuse nõutavate aruannete koostamine, äriklientide tagatiste haldamine koos selleks vajaliku andmetöötlusega, tururiskide juhtimine, IT- ja back-office-teenused, rahastamine, riskide maandamine, rahavoogude juhtimine, finantsaruannete koostamine, kontroll, nõuetele vastavuse tagamine ja osaluste haldamine; ii) EAA-le sünteetiliselt üleantud varadega võib EAA oma likvideerimisstrateegia raames eelkõige teha tähtaegade pikendamise, müügi või väärtpaberistamise tehinguid; sel juhul tegutseb SPM-Bank ainult EAA ülesandel ja vastavalt EAA juhistele (46). — Saksamaa esitas nõutavate tegevuslubade kirjelduse ja kinnitas, et kõigist muudest tegevuslubadest loobutakse 31. detsembriks 2012. — Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank töötajate arv väheneb praeguselt 4 400 töötajalt 2016. aastaks 1 000 töötajani tütarettevõtjas SPM-Servicegesellschaft. Töötajate arvu vähendamise ajakava näitlikustamiseks on esitatud esialgsed arvandmed. — Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank järgib kolmandatele isikutele teenuste osutamisel teatavaid nõudeid. Kolmandate isikutega sõlmitud tehingute maht võib olla kuni [40–60] % brutotulust. Teenuste osutamise võtab üle eraldatud üksus (edaspidi moodustatav tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft), kelle tegevusluba piirdub kõnealuste teenuste osutamiseks minimaalselt vajalikuga. — Saksamaa kinnitab, et SPM-Servicegesellschaft müüakse hiljemalt 31. detsembriks 2016. Teenuste osutamise lepinguid võib sõlmida ka hilisema tähtajaga kui 2017. aasta tingimusel, et lepingus on sätestatud tellija õigus 31. detsembri 2017. aasta seisuga lepingust vahendite ebapiisavuse alusel taganeda. — Saksamaa tagab, et kui tütarettevõtjat SPM-Servicegesellschaft ei ole võimalik eelnimetatud tähtajaks müüa, siis lõpetab kõnealune ettevõtja 31. detsembril 2017 oma tegevuse või antakse kogu osalus üle. Kõik SPM-Servicegesellschafti äritegevusele seatud piirangud lõpevad tema loovutamisel. — Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank äritegevus ei hõlma edaspidi eelkõige järgmisi valdkondi: endale kuuluvate vahenditega kauplemine, igat liiki väärtpaberite hoidmise tunnistuste emiteerimine, projektipõhine ja kaubandustegevuse rahastamine, varadel põhinev rahastamine, väärtpaberistamine, sündikaatlaenude pakkumine ja rahvusvaheliste äriklientide teenindamine. EAA-le sünteetiliselt üleantud ja tema poolt tagatud varade puhul toimib SPM-Bank välissuhtes laenuandjana, mistõttu võib tal osutuda vajalikuks teha tähtaegade pikendamise, müügi või väärtpaberistamise tehinguid, kuid seda ainult EAA ülesandel ja vastavalt EAA juhistele. — Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank osutab varade valitsemise teenuseid üksnes õiglase turuhinnaga ja tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft hinnakujundus järgib tervikuna kulude katmise põhimõtet. — Saksamaa kinnitab, et SPM-Bank lõpetab välisriikides asuvate filiaalide ja tütarettevõtjate tegevuse hiljemalt 2016. aasta lõpuks, välja arvatud juhul, kui õiguslike nõuete tõttu tuleb välisriigis tegevuskohta omada ka pärast 2016. aastat. Kohaliku pädevuse säilitamise, erinevate ajatsoonide katmise, operatsiooniriskide vähendamise ja konkurentsivõime tagamise eesmärgil võib SPM-Bankil olla filiaal Londonis, New Yorgis ja Aasias. — Saksamaa kinnitab, et ettevõtja SPM-Bank tegevust jälgib järelevalve eest vastutav usaldusisik. d) EAA — Saksamaa kinnitab, et EAA-le teenuste osutamise lepingu pikendamisel 31. detsembrini 2016 ostab EAA talle vajalikud varade valitsemise teenused kooskõlas turuhindade järgimise kohta antud kinnitusega ja asjaomane leping sõlmitakse avaliku hankemenetlusega. e) JÄRELEVALVE — Saksamaa kinnitab, et ta esitab kord kvartalis põhjaliku aruande komisjoni ja Saksamaa vahel 16. detsembril 2011 sõlmitud kokkuleppe alusel võetud meetmete kohta.

III. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMINE ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 108 LÕIKE 2 ALUSEL

1. 2009. DETSEMBRI OTSUS

(87) Komisjon väljendas 2009. aasta otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel kahtlust, et otsuses hinnatud langenud väärtusega varade toetusmeetmed ei ole kooskõlas komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (47) (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”). Lisaks ei olnud komisjoni arvates veenvalt kinnitatud, et tagatud on elujõulisuse taastamine, kulude asjakohane jagamine ja (täiendavast) abist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramine, nagu on nõutud komisjoni teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (48) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).

(88) Komisjon märkis, et ta ei käsitle mitte ainult uut riigiabi, mida anti vara üleandmisel EAA-le, vaid peab veel kord hindama ka riigiabi, mis kiideti heaks 2009. aasta mai otsusega (49).

(89) Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas hoiupankade liidud on andnud asjakohase omapanuse, kuna hoiupankade liitudele toetusmeetmest tulenevate kohustuste suhtes oli kehtestatud ülempiir ning EAA asutamiseks vajaliku kapitali oli andnud üksnes Saksamaa, mitte hoiupankade liidud (50).

(90) Saksamaad kohustati esitama muudetud ümberkorraldamiskava, milles võetakse arvesse antud riigiabi kogusummat ning nähakse ette piisav hüvitis ja täiendav ulatuslik ümberkorraldamine.

2. 2010. AASTA NOVEMBRI OTSUS

(91) Komisjon pikendas 2010. aasta novembri otsusega ametlikku uurimismenetlust, sest ta kahtles üha enam, kas esimene varade üleandmine oli langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ja 2009. aasta detsembri ümberkorraldamiskava siseturuga kokkusobiv. Ümberkorraldamiskavas ei olnud veenvalt tõendatud, et sellega tagatakse abi saanud panga elujõulisuse taastamine, kulude asjakohane jagamine ja riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramine.

(92) Esimese üleandmise puhul kahtles komisjon eelkõige langenud väärtusega varade abikõlblikkuses. Komisjon tegi kindlaks riigiabi olemasolu ja abisumma suuruse ning jõudis järeldusele, et riigiabi suurust arvesse võttes on see langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ainult siis, kui see nõutakse tagasi või hüvitatakse täiendava ümberkorraldamise teel vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41.

(93) Komisjon märkis 2010. aasta novembri otsuses komisjoni ekspertide hinnangule tuginedes, et esimese üleandmisega seotud abisumma on ligikaudu 6,9 miljardit eurot. See summa moodustub asjaomaste varade üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahest (ligikaudu 11 miljardit eurot) (51), mida on korrigeeritud EAA esialgse omakapitaliga (ligikaudu 3,3 miljardit eurot) (52) ja teatavate krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade arvestusliku väärtusega (ligikaudu 0,3 miljardit eurot) (53) ning millest on maha arvatud teatav summa varem võetud finantskohustuste üleandmise eest (ligikaudu 0,9 miljardit eurot) (54).

(94) Lisaks kiitis komisjon heaks väärtuste vahe, mille tema eksperdid olid kindlaks teinud ja mille puhul on tegemist varade ja kohustuste üleandmisväärtuse ning tegeliku majandusliku väärtuse vahelise erinevusega. Komisjoni arvates on väärtuste vahe pärast asjaomaste omakapitali- ja laenutegurite mahaarvamist 3,4 miljardit eurot (55). Väärtpaberiportfelliga seoses tegi komisjon kindlaks, et kõnealuste varakategooriate liigitamiseks langenud väärtusega varadena (56) oleks tulnud esitada täiendavad tõendid selle kohta, et nende varadega kauplevatel turgudel esines ostjate ja müüjate puuduse tõttu tõepoolest häireid. Komisjon nõustus oma otsuspraktika põhjal ekspertidega, et WestLB kasutas tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemisel liiga väikeseid diskonteerimistegureid ja seetõttu oli tegelik majanduslik väärtus kokkuvõttes liiga suur. Peale selle nõustus komisjon ekspertide järeldusega, et kuna makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamisel aluseks võetud eeldused ei olnud piisavalt konservatiivsed, oli krediidiportfelli tegelik majanduslik väärtus ligikaudu 1,0 miljardit eurot WestLB hinnatust väiksem. Komisjon märkis, et arvandmeid võrreldi kooskõlas komisjoni otsustega sektori tasandil (57). Lisaks kontrollis komisjon uuesti muid mahaarvatavaid varasid, kuid leidis siiski, et nende arvessevõtmiseks tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel puudus alus.

(95) Sellele lisaks väljendas komisjon kahtlust seoses langenud väärtusega varade valitsemisega, kuna selle eest vastutas endiselt WestLB. Asjaolust, et EAA-l tekkis veidi aega pärast asutamist miljardi euro suurune kahjum, järeldas komisjon, et kahjum võis tekkida juba varade üleandmise ajal. Seepärast kahtles komisjon, kas asjaomased varad kuuluvad langenud väärtusega varade teatise punkti 32 kohaldamisalasse.

(96) Saksamaad kutsuti veel kord üles esitama muudetud ümberkorraldamiskava, milles käsitletaks ettevõtjale WestLB antud täiendavat abi ja kõnealuses otsuses nimetatud puudusi.

IV. SAKSAMAA SEISUKOHT

(97) Saksamaa ei vaidlusta järeldust, et kõnealuste meetmete puhul on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

1. ESIMENE VARADE ÜLEANDMINE EAA-LE

(98) Saksamaa vaidlustab osa komisjoni järeldusi EAA-le esimese varade üleandmise kohta.

a. LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TEATISE KOHALDATAVUS

(99) Esiteks kordab Saksamaa oma 1. veebruari 2010. aasta märkustes esitatud selgitusi ja väidab, et langenud väärtusega varade teatis ei ole EAA-le esimese varade üleandmise suhtes kohaldatav. Kui WestLB annab omakapitali EAA-le üle, võtab ta igal juhul üle toetusmeetmega seotud kulud. Saksamaa väidab, et vastavalt 2009. aasta mai otsuse punkti 16 juurde kuuluvale 8. joonealusele märkusele ei ole langenud väärtusega varade teatis kohaldatav, kui avalik-õiguslikud aktsionärid on meetme võtnud omanikena.

b. ESIMESE VARADE ÜLEANDMISE TEGELIKU MAJANDUSLIKU VÄÄRTUSE HINDAMINE

(100) Teiseks märgib Saksamaa, et komisjon on teinud üleantud varade hindamisel ja skaalafaktorite kohaldamisel vigu.

(101) Saksamaa väidab, et komisjon on oma hinnangus tervikuna liiga konservatiivne, ja käsitleb seejärel varakategooriate „struktureeritud väärtpaberid”, „muud väärtpaberid” ja „krediidiportfell” üksikuid tahke.

(102) Saksamaa arvates oli struktureeritud laenude portfelli hindamismeetod, mille WestLB oli aluseks võtnud ja mida komisjon kritiseeris, Deutsche Bundesbanki jaoks vastuvõetav. Lisaks märkis Saksamaa, et tema kaasatud väliseksperdi BlackRock Solutions hinnangul oli portfelli tegelik majanduslik väärtus WestLB hinnatust suurem, mis tähendab seda, et WestLB tegutses piisavalt konservatiivselt.

(103) Muude väärtpaberite portfelli kohta märgib Saksamaa, et suurimad erinevused varade väärtuse hindamisel tulenevad küsimusest, kas turuväärtus on kohaldatav. Kui WestLB tegi ettepaneku kasutada tema enda (eelkõige likviidsusega seotud) kriteeriume, et teha kindlaks turuhäirete olemasolu, siis komisjoni eksperdid ei selgitanud Saksamaa kriitika kohaselt piisavalt oma järeldust, et peaaegu kõigi varadega kaubeldi toimival turul. Selle näitlikustamiseks viitab Saksamaa riigivõlakirjadele, mis moodustavad suure osa väärtpaberiportfellist; hindade langus 2009. aasta lõpul andis märku turul esinevatest häiretest.

(104) Krediidiportfelli hindamise kohta märgib Saksamaa, et komisjoni ekspertide märkusi, mis pealegi on koostatud üksikasjalikke laenudokumente arvesse võtmata, ei saa kasutada WestLB hinnatud väärtuse vaidlustamiseks. Konkreetselt kritiseerib Saksamaa kasutatud hindamisparameetrite läbipaistmatust, sisulisi vastuolusid ja komisjoni ekspertide liiga konservatiivset lähenemisviisi. Saksamaa arvates tuleb aluseks võtta Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee stressitestides kasutatavad parameetrid, mitte ekspertide parameetrid. Eelkõige kritiseerib Saksamaa halvenenud turutingimuste stsenaariumi, milles komisjoni eksperdid lähtuvad sellest, et makseviivituse tõenäosus on 70 % ja makseviivitusest tingitud kahjumäär 30 %.

(105) Lisaks käsitles Saksamaa abikõlblikkusega seotud kahtlusi ja väitis, et EAA esimeses majandustegevuse aruandes (30. juuni 2010) ei kajastu portfelliga seotud kahjum. Komisjoni kahtlusi, et EAA struktuuris tekkivat eeldatavat kahjumit on hinnatud liiga väikeseks, tõrjub Saksamaa väitega, et EAA tegeliku riskieraldise maht on eelkõige kooskõlas Phoenixi portfelliga. Riskieraldise maht on likvideerimiskavas hinnatud summast ligikaudu [0,5–1,5] miljardi euro võrra väiksem. EAA riskieraldis ei olnud seega vastuolus WestLB hinnanguga eeldatava kahjumi kohta.

c. MAHAARVATAVAD VARAD

(106) Peale selle märgib Saksamaa, et üleantud portfellide hindamisel tuleb arvesse võtta mahaarvatavaid varasid, eelkõige seoses i) varem võetud finantskohustuste üleandmisega, ii) tulevaste rahavoogudega, iii) lubatud, kuid kasutamata krediidiliinidega ja iv) eeldatava kahjumi diskonteerimisega.

(107) Varem võetud finantskohustuste kohta märgib Saksamaa, et selliste finantskohustuste (58) EAA-le üleandmise tõttu jääb WestLB ilma 882 miljoni euro suurusest majanduslikust eelisest ja seda asjaolu tuleb arvesse võtta.

(108) Tulevaste rahavoogude kohta märgib Saksamaa, et portfellide EAA-le üleandmise tõttu loobub WestLB 880 miljoni euro suurustest tulevastest rahavoogudest (intressimaksed jmt) ja seda asjaolu tuleb arvesse võtta.

(109) Lubatud, kuid kasutamata krediidiliinide kohta märgib Saksamaa, et kasutamata krediidilimiitide EAA-le üleandmiseks on vajalik korrigeerimine, sest nendega kaasnevat võimalikku riski võeti tegeliku majandusliku väärtuse arvutamisel arvesse, kuid nende potentsiaalne tulu jäeti üldhinnangus arvesse võtmata.

(110) Eeldatava kahjumi diskonteerimise kohta märgib Saksamaa, et portfellide hindamise alusena tuleks kasutada diskonteeritud eeldatavat kahjumit, kuna sellega vastuolus olevat ettevaatuspõhimõtet on tegeliku majandusliku väärtuse arvutamisel juba piisavalt arvesse võetud.

2. HOIUPANKADELE TULENEV EELIS, MIS ON ABI SEISUKOHAST OLULINE

(111) Komisjoni kahtluste kohta, et hoiupankade liitudele võib olla antud täiendavat ebaseaduslikku abi, esitas Saksamaa järgmised märkused.

(112) Esiteks märgib Saksamaa, et WestLB aktsionärid, kelle hulka kuulusid ka hoiupankade liidud, ei olnud kohustatud rämpspanka asutama. See asutati pigem omanike sõltumatu otsuse alusel.

(113) Teiseks märgib Saksamaa, et stabiliseerimisfondi seaduses ei ole sätestatud kahjumi katmise piiramatut kohustust. Stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt vastutavad kommertspanga omanikud rämpspangaga seotud riskide eest ainult oma osaluse ulatuses. Saksamaa väidab, et stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt on lubatud kahjumi katmise kohustust lepingu alusel jagada – erineb omavahendite määraga seotud jagamisest –, et võimaldada arvesse võtta erinevaid rahalisi vahendeid.

(114) Saksamaa arvates kannavad mõlemad hoiupankade liidud kahjumi katmise kohustusega (kokku 4,5 miljardit eurot) asjakohase osa kuludest.

V. WESTLB-LE ANTUD ABI HINDAMINE

(115) WestLB-le antud ümberkorraldusabi hindamisel tuleb arvesse võtta kogu abi, mis on talle alates 2008. aastast antud, kuna 2009. aasta mai otsuse alusel antud abi oli ette nähtud 2009. aasta mai otsusega heakskiidetud ümberkorraldusprotsessiks. Kuna abisumma on oluliselt suurenenud ja ümberkorraldamiskavasse on tehtud muudatusi, tuleb kogu abi 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava alusel uuesti hinnata.

1. RIIGIABI ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

(116) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(117) Riigiabiga on tegemist juhul, kui asjaomased meetmed vastavad kõigile järgmistele tingimustele: a) neid rahastab liikmesriik või neid rahastatakse riigi vahenditest, b) need annavad eelise teatavatele ettevõtjatele või teatavate kaupade tootmisele, c) meetmed moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi ja d) meetmed võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

(118) Komisjon jääb kindlaks seisukohale, et need tingimused on kõigi kõnealuste meetmete puhul täidetud, sest kuigi WestLB lõpetab pangandustegevuse, jätkab ta majandustegevust (st varade valitsemise teenuste osutamist). Kuna see tegevus toimub rahvusvahelise konkurentsi tingimustes, võivad meetmed komisjoni arvates konkurentsi moonutada ja kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust (59).

a. PHOENIXI PORTFELLI RISKIKAITSE

(119) Komisjon märkis juba oma 2009. mai otsuses, et riskikaitse kujutab endast riigiabi. Saksamaa selgitas, et riskikaitse katab edaspidi EAA-le üleantud Phoenixi portfelli omakapitali osa.

b. KAPITALISÜST

(120) Komisjon leidis juba oma 2009. aasta detsembri otsuses, et 3 miljardi euro suurune kapitalisüst on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

c. TÄIENDAV KAPITALIINSTRUMENT ETTEVÕTJALE SPM-BANK

(121) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt emiteerib NRW liidumaa ettevõtja SPM-Bank kasuks miljardi euro suuruse täiendava kapitaliinstrumendi, mis asendab seda osa WestLB omakapitalist (60), mis tuleb SoFFinile tagasi maksta. Kuna ettevõtjale SPM-Bank ettenähtud täiendav kapitaliinstrument on kapitali asendaja, peab see kahjumi täielikult katma, sest reguleeriv asutus ei kiidaks sellist tehingut muidu heaks. Uus instrument on järelikult samuti kapital. Kapitali eraldab NRW liidumaa ja seega on tegemist riigi vahenditega. Kapitaliinstrument kõrvaldab üheainsa panga kapitali puudujäägi, nii et SPM-Bank saab valikulise eelise. Kuna SPM-Bank tegutseb majandusharus, milles on tegevad ka teiste liikmesriikide ettevõtjad, võib meede moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult on tegemist riigiabiga; sarnaste kapitalimeetmete analüüs kinnitab seda (61).

d. ETTEVÕTJA SPM-BANK KAHJUMI TÄIENDAV KATMINE NRW LIIDUMAA POOLT

(122) NRW liidumaa võtab 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt viie aasta jooksul enda kanda ettevõtja SPM-Bank tegevus- ja likvideerimiskahjumi ning kõik pensionikohustused. SPM-Banki tegevusest tulenev eeldatav kahjum on kokku [3–6] miljardit eurot (baasstsenaarium) või [4–7] miljardit eurot (eeldatava kahjumi stsenaarium). See kahjum tuleb katta […] abil. Ettevõtja SPM-Bank kahjumi ülevõtmise kinnitus on seega võrreldav [100–700] miljoni euro kuni [0,5–2,0] miljardi euro suuruse kapitalisüstiga. Sarnaselt SPM-Bankile emiteeritava täiendava kapitaliinstrumendiga kõrvaldab ka täiendav kahjude katmine SPM-Banki kapitali puudujäägi ja annab talle valikulise eelise, sest puuduvad andmed, et ta oleks suutnud selle kapitali turult kaasata. Kuna kapitaliinstrumendi emiteerib NRW liidumaa, on tegemist riigi vahenditega. Võttes arvesse punktis 118 nimetatud pangandussektori eripärasid, võivad meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult on tegemist riigiabiga.

e. ESIMENE VARADE ÜLEANDMINE

(123) Komisjon jõudis juba oma 2009. aasta detsembri otsuses järeldusele, et rämpspanga asutamises seisneva toetusmeetme puhul on tegemist riigiabiga (62).

(124) Komisjon ei nõustu Saksamaa seisukohaga, et langenud väärtusega varade teatist ei saa kohaldada. Ta viitab sellega seoses oma otsustuspraktikale, milles on samuti märgitud, et komisjon selgitab langenud väärtusega varade teatises, kuidas tuleb liikmesriikide toetusmeetmeid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel riigiabi käsitlevate õigusnormide seisukohast hinnata, lähtudes järgmisest: „Langenud väärtusega varad on varad, mis võivad pangale kahjumit tuua. Komisjoni arvates tuleb langenud väärtusega varade teatist kohaldada kõigi toetusmeetmete puhul, mis on seotud langenud väärtusega varadega ja kergendavad tegelikult abisaava finantseerimisasutuse olukorda, kuna teatise kohaselt on toetusmeetmed meetmed, mis võimaldavad pankadel vältida teatavate varaliikide väärtuse järsku vähenemist” (63). Esimene üleandmine kuulub samuti selliste meetmete hulka, sest WestLB ei pea sellest tulenevalt kandma oma varade väärtuse vähenemise tagajärgi. Saksamaa on juba varem kinnitanud, et WestLB ei oleks enam suutnud täita kohustusliku miinimumkapitali nõudeid, kui teda ei oleks riiklike meetmetega toetatud (64).

(125) Mis puutub kohaldamisaega, siis langenud väärtusega varade teatist tuleb varade üleandmisele kohaldada. Komisjon meenutab, et ta peab olenemata abimeetmete kavandamis- või teatamisajast kohaldama otsuse vastuvõtmise ajal kehtivaid eeskirju ja teatisi (65). Toonast finantskriisi arvesse võttes hindas komisjon enne langenud väärtusega varade teatise avaldamist teatatud meetmeid juba langenud väärtusega varade teatise kohaselt (66).

(126) Komisjon ei muutnud seda hinnangut hoolimata Saksamaa vastuväitest, et komisjoni 2009. aasta mai otsus ei põhinenud langenud väärtusega varade teatisel. Isegi kui oli vale jätta langenud väärtusega varade teatis sel korral kohaldamata, ei ole Saksamaal põhjendatud alust eeldada, et komisjon peaks edaspidigi nii tegema. Igal juhul järgiti 2009. aasta mai otsuses lähenemisviisi, mille kohaselt põhineb abisumma garantii nimiväärtusel, ja see ei ole langenud väärtusega varade garantiide puhul ebatavaline (67); kui aga seda lähenemisviisi kohaldataks ka käesoleva abijuhtumi puhul, oleks tulemuseks langenud väärtusega varade teatise kohaselt määratud abisummast palju suurem summa.

(127) Kõige olulisem on seega abi suuruse kindlakstegemine. Langenud väärtusega varade teatise punkti 39 kohaselt on toetusmeetme puhul alati tegemist riigiabiga, kui üleandmisväärtus ületab kogu portfelli turuväärtust.

(128) Komisjon sai 2010. aasta novembri otsuses esialgseks abisummaks 11 miljardit eurot, milles ei olnud mahaarvatavaid varasid arvesse võetud. Sellega seoses hindas komisjon eksperte kaasates selliste varade tõenäolist turuväärtust, millega turul ei kaubelda. Portfelli põhjalikult analüüsides ja ekspertide lõpparuande üksikasjalikke andmeid arvesse võttes oli komisjonil siiski võimalik selliste varade väärtust täpsustada.

(129) Tabelis 6 on esitatud alamportfellide turuväärtused. Tabel 6 Esimese varade üleandmise turuväärtus (miljardites eurodes) Üleantud varade portfell Arvestuslik väärtus, dets. (üleandmis-väärtus) Komisjoni hinnangu kohane turuväärtus Struktureeritud väärtpaberite portfell Phoenix 22 764 13 200 European Super Seniors 2 918 1 750 Muud ABS 3 188 2 900 Väärtpaberiportfell Võlakirjad 16 501 – 722 Banque D'Orsay portfell 2 749 23 749 CDS ja tuletisinstrumendid –65 – 102 Laenuinstrumendid Kasutusele võetud positsioonid 20 061 17 355 Kasutamata krediidiliinid 0 – 748 Kokku 68 116 52 887

(130) Nii väärtpaberiportfelli kui ka struktureeritud väärtpabereid sisaldavate portfellide hulka kuuluva ABS-alamportfelli turuväärtust on lihtne kindlaks teha või tuletada võrreldavate varade väärtusest, mille turuväärtus on kergesti tuvastatav (turuväärtus oli vastavalt 18,430 miljardit eurot ) ja 2,9 miljardit eurot).

(131) Krediidiportfelli turuväärtuse ligikaudseks hindamiseks kasutati äärmiselt halvenenud turutingimuste (tugeva stressi) stsenaariumi ( 68 ), mille alusel arvati 748 miljoni euro ulatuses maha kasutamata krediidi- ja likviidsuslimiidid (kogusumma 16,607 miljardit eurot, ).

(132) Kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriaid sisaldava European Super Seniors alamportfelli oodatav kapitalikahju on WestLB esialgse hinnangu kohaselt väga konservatiivne ja üsna turuväärtuse lähedal. Järelikult saab WestLB poolt tuletatud ESS-portfelli tegelikku majanduslikku väärtust kasutada hinnangulise turuväärtusena (1,750 miljardit eurot) (69). Keerulisi, järsult suurenevate tagasimaksetega (kaskaadilaadne struktuur) struktureeritud väärtpabereid sisaldava Phoenixi portfelli turuväärtust saab hinnata järgmiselt: esiteks on alusvaral põhinev, turuhinnas hinnatud väärtus hinnanguliselt ligikaudu 54 % (12,375 miljardit eurot). Võttes arvesse kättesaadavaid rahalisi vahendeid (pluss 1,325 miljardit eurot) ja eeldatavaid väljuvaid rahavooge (miinus umbes 0,5 miljardit eurot keerulise, turuhinnas hinnatud väärtuse hindamisega sarnase stsenaariumi korral), on hinnanguline turuväärtus ligikaudu 13,2 miljardit eurot (70).

(133) Abisumma saadakse kogusumma (52,887 miljardit eurot) ja üleandmisväärtuse (68,116 miljardit eurot) võrdlemisel; sellest tuleb lahutada mahaarvatavad varad. Mahaarvatavad varad on järgmised: punktis 93 nimetatud 3,267 miljardi euro suurune EAA omakapital, varem võetud finantskohustused 882 miljoni euro ulatuses ja 268 miljonit eurot, mis tuleneb krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade sisemisest üleandmisest Phoenixi portfelli struktuuris. Riigiabi summa on seega 10,812 miljardit eurot, st 15,229 miljardit eurot – 4,417 miljardit eurot.

(134) Abisumma sisaldab WestLB aktsionäride antud garantiisid EAA kahjumi katmiseks (vt punktid 33–40), kuna need asendavad kohustuse, mille riik võttis, kui ta EAA kaudu WestLB varad omandas. Tuleb meenutada, et aktsionärid on stabiliseerimisfondi seaduse kohaselt kohustatud maksma riigile tulevaste kahjumite eest hüvitist. Kõnealune riigi vastutus asendatakse riigisiseselt WestLB aktsionäride vastutusega. Abi saavat panka see siiski ei mõjuta; selliste garantiide käsitamine eraldi abiallikana tähendaks toetuste topeltarvestamist. Kõnealused garantiid ei suurenda seega abisummat esimesel varade üleandmisel EAA-le.

f. TEINE VARADE ÜLEANDMINE – TÄIENDAV VARADE PAIGUTAMINE EAASSE

(135) Teine varade üleandmine on seotud võimaliku täiendava varade paigutamisega EAAsse ning see hõlmab kõiki WestLB allesjäänud varasid ja kohustusi. Sellega seoses tuleb märkida, et seni on kindel üksnes WestImmo eraldatud portfelli üleandmine; ühendpanga ja hüpoteekpanga varade ja kohustuste üleandmist kaalutakse kõigest kui võimalust. Lisaks on kõik WestLB üksused ja tegevusvaldkonnad müügis, nii et asjaomased varad ja kohustused võidakse enne 30. juunit 2012 turuhinnaga müüa ja sel juhul ei anta neid EAA-le üle. Järgneval hindamisel lähtutakse siiski ettevaatlikust eeldusest, et 30. juunil 2012 antakse kõik allesjäänud varad ja kohustused EAA-le üle.

(136) WestImmo puhul eraldatakse portfell, mille varade ja kohustuste väärtus on ligikaudu [5,3–6,9] miljardit eurot (HGB kohane arvestuslik väärtus), ja see antakse üle EAA-le. Turuväärtus määratakse tabeli 4 kohaselt. Komisjon kontrollis turuväärtuse leidmiseks kasutatud arvandmeid ja peab selgitust, miks turuväärtus on piisavalt konservatiivne, usutavaks. Seega on abisumma teise varade üleandmise WestImmo osa puhul [300–800] miljonit eurot – s.o üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahe.

(137) Kui ettevõtjat WestImmo, millest portfell eraldati, ei suudeta loovutada hüpoteekpangana, vaid tuleb EAA-le üle anda, vastab selle üleandmisväärtus Saksamaa hinnangul turuväärtusele. See väide näib olevat õige, sest hüpoteekpank vabastati teadlikult langenud väärtusega varadest.

(138) WestLB puhul eraldatakse umbes [120–150] miljardi euro (HGB kohane arvestuslik väärtus) ulatuses varasid ja kohustusi. Portfelli turuväärtus on HGB kohasest arvestuslikust väärtusest ligikaudu [1,0–1,8] miljardi euro võrra väiksem (vt tabel 3 punktis 47). Komisjon kontrollis WestLB allesjäänud varade ja kohustuste turuväärtuse leidmiseks kasutatud arvandmeid. Ta ei tuvastanud turuväärtuse hindamises vastuolusid. Komisjon meenutab sellega seoses, et WestLB vabastati esimese varade üleandmise käigus langenud väärtusega varadest ja sai seega ulatusliku kapitalitoetuse. Seepärast ei ole üllatav, et portfelli kvaliteet ja järelikult ka turuväärtus on palju kõrgemad kui esimese üleandmise ajal. Sel põhjusel on komisjon nõus, et portfellis sisalduvate varade ja kohustuste turuväärtus on üleandmisväärtusest (HGB kohasest arvestuslikust väärtusest) [1,0–1,8] miljardi euro võrra väiksem ning et teise varade üleandmise WestLB osaga seotud abisumma on järelikult kokku [1,0–1,8] miljardit eurot.

(139) Teises üleandmises osalenud varade turuväärtus on nende üleandmisväärtusest [1,3–2,6] miljardi euro võrra väiksem. Teise üleandmisega seotud abisumma on järelikult kokku [1,3–2,6] miljardit eurot.

g. LIKVIIDSUSE TAGAMINE WESTLB AKTSIONÄRIDE POOLT 2012. AASTA ESIMESEL POOLEL

(140) Kui kõik WestLB varad on EAA-le üle antud, vastutab rahastamise eest EAA. WestLB aktsionärid võtavad 30. juunini 2012 (st tegeliku üleandmiseni) meetmeid nõutava likviidsuse tagamiseks ja kindlustavad sellega, et varad on võimalik EAA-le üle anda. Seda võib käsitada üldise likvideerimisstsenaariumi lahutamatu osana, sest see on ettenähtud vaid ümberkorraldamisetapi kaitsmiseks enne 30. juunit 2012 toimuvate turukõikumiste korral. See annab siiski ettevõtjale WestLB täiendava ajutise eelise (71), mis […]. Kuna WestLB aktsionärid on avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja seega riigi kontrolli all olevad ettevõtjad, kes peavad ülemineku ajal likviidsuse tagama, põhineb meede riigi vahenditel. Nagu punktis 118 juba märgitud, võib sellise eelise andmine Saksa pangandussektori eripärasid arvesse võttes konkurentsi moonutada ja kahjustada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. Järelikult kujutab likviidsuse tagamine WestLB aktsionäride poolt 2012. aasta esimesel poolel endast riigiabi.

h. JÄRELDUS

WestLB sai kokkuvõttes järgmist riigiabi:

Tabel 7

Riigiabi ettevõtjale WestLB

Kapitalimeetmed või kapitaliga sarnased meetmed Abielement (miljardites eurodes) Phoenixi portfelli riskikaitse 5 Esimese varade üleandmisega seotud kapitalisüst 3 Täiendav kapitaliinstrument ettevõtjale SPM-Bank 1 Ettevõtja SPM-Bank kahjumi täiendav katmine NRW liidumaa poolt [0,5–2,0] Esimene varade üleandmine 10,812 Teine varade üleandmine – WestImmo varade ja kohustuste (eraldatud portfelli) täiendav paigutamine EAAsse [0,3–0,8] Teine varade üleandmine – WestLB varade ja kohustuste täiendav paigutamine EAAsse [1,0–1,8] Kokku [21,6–24,4] Abi osatähtsus võrreldes 88,5 miljardi euro suuruse riskiga kaalutud varaga (30.12.2008 seisuga) [24,4–27,6] % Likviidsusmeetmed […]

2. ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

a. ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTI B KOHALDAMINE

(141) Komisjon võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel otsustada, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui see on ette nähtud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Komisjon teab, et ülemaailmse finantskriisi tõttu võib liikmesriigi majanduses tekkida tõsine häire ja selle kõrvaldamiseks sobivad pankade toetamise meetmed. Seda hinnangut on kinnitatud komisjoni teatises „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (72) (edaspidi „rekapitaliseerimisteatis”), langenud väärtusega varade teatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon leiab, et riigiabi heakskiitmise tingimused on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel finantsturgudele avalduva uue surve tõttu endiselt täidetud. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2010. aasta detsembris vastu teatise, millega pikendati 31. detsembrini 2011 riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega finantskriisi olukorras (73). Seejärel pikendas komisjon kõnealuste eeskirjade kohaldamist veel kord perioodiks pärast 31. detsembrit 2011 (74).

(142) Selle analüüsi paikapidavust Saksamaa majanduse seisukohast kinnitati komisjoni otsustes, millega kiideti heaks Saksa valitsuse erinevad meetmed finantskriisi lahendamiseks –eelkõige otsustes, millega kiideti heaks Saksa pankade päästemeetmete pake ja pikendati selle kohaldamist (75).

(143) WestLBga sarnase panga kontrollimatu krahh võib avaldada otsest mõju finantsturgudele ja seega liikmesriigi majandusele tervikuna. Finantsturgudel praegu valitsevat ebakindlat olukorda arvesse võttes tugineb komisjon pangandussektoris rakendatud abimeetmete hindamisel ka edaspidi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

b. LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TOETUSMEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

(144) Punktides (125) ja (126) selgitatud põhjustel tuleb EAA-le esimest varade üleandmist hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Siseturuga kokkusobivuse hindamisel keskendutakse küsimusele, kas varade üleandmine toimus turuväärtusest kõrgema hinnaga, ilma et see oleks ületanud langenud väärtusega varade teatise punktis 40 määratletud tegelikku majanduslikku väärtust. Abimeede on langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui varade üleandmise väärtus ei ületa tegelikku majanduslikku väärtust ja väärtuste vahe on null. Järgnevas hinnangus käsitletakse kõigepealt väärtuste vahe suurust (vt punktid (144)–(159)). Kui väärtuste vahe ei ole null, st kui üleandmisväärtus ületab tegelikku majanduslikkust väärtust, tuleb tegelikku majanduslikku väärtust ületav osa tagasi maksta või tagasi nõuda (vt allpool punktid (161)–(162)).

i) EAA-le esimese varade üleandmise kokkusobivus siseturuga

(145) Seoses esimese varade üleandmisega seadis Saksamaa kahtluse alla tegeliku majandusliku väärtuse arvutamise. Saksamaa püüab oma märkustes 2010. aasta novembri otsuses kindlaksmääratud 3,414 miljardi eurot suurust väärtuste vahet ümber lükata. Komisjon kontrollis Saksamaa märkusi ja jõudis järgmisele järeldusele.

— Üldine hindamine

(146) Seoses üldise hindamisega, millega tehakse kindlaks üleantavate varade tegelik majanduslik väärtus, on komisjon seisukohal, et üleantavate varade hinnang ei olnud liiga konservatiivne ja oli kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 37. Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 37 peab komisjon konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimiseks välja töötama sobiva ja järjepideva lähenemisviisi, mille abil oleks võimalik hinnata varade väärtust, sealhulgas keerukate ja vähelikviidsete varade väärtust. Komisjon on oma 2010. aasta novembri otsuses märkinud, et tema lähenemisviis on kooskõlas tavapärase otsustuspraktikaga. Kindlasti on asjakohased ka teiste organite, näiteks Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee rakendatavad meetodid, kuid käesoleva juhtumi hindamise seisukohast ei ole need asjakohased.

(147) Komisjon on endiselt veendunud, et WestLB eelistatud lähenemisviis on riigiabialaseid õigusnorme käsitleva otsustuspraktikaga vastuolus. Komisjon märgib, et Bundesbank ei kinnitanud WestLB arvutatud tegelikku majanduslikku väärtust, vaid pigem kritiseeris nii hindamismeetodit kui ka WestLB kasutatud parameetreid (76). Bundesbanki kriitiline hinnang lükkab ümber Saksamaa väite, et WestLB hindamismeetod on ekspertide poolt tunnustatud. Seepärast on komisjon endiselt seisukohal, et WestLB hindamismeetod ei ole tavapärase otsustuspraktikaga kooskõlas (77).

— Hindamine alamportfellide tasandil

(148) Mis puutub üksikute portfellide hindamisesse, siis struktureeritud väärtpaberite hindamise kohta märgib komisjon, et suuri lahknevusi ei esine. Komisjoni poolt kindlaksmääratud kõigi varakategooriate tegelik majanduslik väärtus ja WestLB poolt aluseks võetud tegelik majanduslik väärtus on väga sarnased. Komisjon on alati loobunud konservatiivsetest eeldustest, kui selle tõttu oleks üksikute portfellide kohta antud hinnangut kinnitatud või see tagasi lükatud. Selle asemel järgis komisjon oma ekspertide nõuannet, mille kohaselt tuli veel kord kontrollida WestLB liiga ettevaatlikku lähenemisviisi seoses alamportfelliga European Super Senior. Komisjon hindas põhjalikku eksperdiaruannet, milles on käsitletud ka varade tähtsaimaid alajaotisi (ABS CDO (78), muud CDO (79), US RMBS (80), US CMBS (81), US ABS (82), EUR ABS (83) ja finantsväärtpaberid), ning leidis, et selles kirjeldatud meetodid ja tulemused on kooskõlas muude, näiteks menetluse algatamise otsuses viidatud juhtudega.

(149) Teiseks vaidlustab komisjon krediidiportfelliga seoses Saksamaa väite, et ekspertide hinnang ei ole läbipaistev ja selles esineb vastuolusid. Komisjon märgib, et ta andis juhiseid tegeliku majandusliku väärtuse hindamiseks sobivate meetodite kohta. Nii soovitas komisjon krediidiportfelli suure valimi alusel uuesti analüüsida, et hinnata olemasolevate reitingusüsteemide sobivust, nende abil kindlaks tehtud makseviivituse tõenäosust ja makseviivitusest tingitud kahjumäära. Saksamaa ei järginud seda soovitust. Peale selle rõhutas komisjon, et vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 pidi ta makseviivitusest tingitud kahjumäära ja makseviivituse tõenäosuse hindamisel aluseks võtma halvenenud turutingimuste stsenaariumid, mis põhinevad piisavalt konservatiivsetel eeldustel. Komisjoni otsustuspraktika kohaselt peab varade üleandmise hindamine põhinema asjaomaste varade tegelikul majanduslikul väärtusel. Seega kinnitab komisjon oma varasemat järeldust, et hinnangut tuleb ligikaudu miljardi euro võrra korrigeerida.

(150) Kolmandaks nõustub komisjon väärtpaberiportfelli puhul Saksamaaga, et lahknevused on tingitud sellest, kas häirete esinemist asjaomastel turgudel on arvesse võetud või mitte. Võib siiski esitada ka küsimuse, kas konkreetne portfelliosa on langenud väärtusega varade teatise kohaselt üldse abikõlblik. Selle kohta võib väita, et kuigi on mõeldav läheneda küsimusele paindlikult ja tunnistada abikõlblikuks pankade varad, mis ei saanud eelkõige finantskriisi esimeses etapis kannatada, ei või toetusmeetmeid kohaldada selliste varade suhtes, mida ei saa üleandmise ajal käsitada langenud väärtusega varadena. Langenud väärtusega varade toetusmeetmeid ei või selle käsituse kohaselt mõista teatavat liiki tähtajatu garantiina, mis kaitseb majanduslanguse tagajärgede eest. Teisest küljest võiks suurte, mitme miljardi euro suuruste portfellide jagamine põhjustada just neil turgudel konkurentsimoonutusi. Ühe võimalusena, mille puhul võetakse arvesse nii finantsstabiilsuse tagamise eesmärki kui ka vajadust vältida konkurentsimoonutusi, näeb langenud väärtusega varade teatis ette selliste varade üleandmise. Kuna turg, kus selliste varadega kaubeldakse, siiski toimib (st sellel ei esine häireid), vastab tegelik majanduslik väärtus täielikult või ligikaudu turuväärtusele.

(151) Kuigi WestLB kontrollib toimiva turu olemasolu üksnes likviidsuskriteeriumi alusel, on komisjon seisukohal (84), et turul esineva häire hindamiseks tuleb turgu võrrelda hästi toimiva turuga, kus kaubeldakse asjaomase varaga. Normaalselt toimival turul sõlmivad tehingu huvitatud ostja ja müüja. Mõiste „huvitatud ostja ja müüja” tähendab, et tehing on vabatahtlik ja selle sõlmimiseks ei avaldata survet.

(152) Komisjoni väliseksperdid esitasid normaalselt toimiva turu olemasolu hindamiseks läbipaistvad kriteeriumid, mille komisjon heaks kiitis (85). Kuigi piisav likviidsus või väike hinnavahe viitab toimiva turu olemasolule, ei ole vastupidine väide tingimata õige. Maksevõimelise ja stabiilse emitendi eraldiseisev väärtpaber ei ole tingimata likviidne. Siiski oleks vajaduse korral lihtne teha konkurentsivõimeline turupakkumine, mis on üsna lähedal likviidsete võrreldavate väärtpaberite alusel turuhinnas hinnatud väärtusele. WestLB esitatud kriteeriumid, mille alusel hinnatakse normaalselt toimiva turu olemasolu, on seega liiga kitsalt sõnastatud.

(153) Sellega seoses võib märkida, et varade väär liigitamine langemata väärtusega varadeks ei ole tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemise seisukohast iseenesest probleem. Selliste varade puhul võib oletada, et tegelik majanduslik väärtus on üsna sarnane asjaomase vara turuväärtusele, kui selle arvutamiseks on kasutatud sobivat meetodit ja kalibreerimist. Toimiva turu korral peaksid kõik tegeliku majandusliku väärtuse arvutamiseks kasutatavad meetodid andma tulemuseks turuväärtusele sarnase väärtuse. Varade väär liigitamine on põhimõtteliselt teatavat liiki katse, mille abil kontrollitakse tegeliku majandusliku väärtuse arvutamiseks valitud meetodi ja parameetrite sobivust.

(154) Saksamaa väite kohta, et teatavatel riigivõlakirjaturgudel esines 2009. aasta lõpus häireid, märgib komisjon, et toimiva turu kriteeriumid olid sel ajal täidetud. Üksikutel riigivõlakirjade alamturgudel oli märke häiretest seevastu 2010. aasta teise kvartali lõpus (86) ja hiljem, võttes arvesse eelkõige Euroopa Keskpanga sekkumist ja muid sekkumisi Euroopa tasandil. Võrdlusalusena kasutatavatel kuupäevadel – 31. detsembril 2009 ja 31. märtsil 2010 – see aga nii ei olnud.

(155) Seepärast leiab komisjon endiselt, et WestLB on kasutanud vale hindamismeetodit või võtnud hindamisel aluseks valed parameetrid ja hinnangut tuleb seega ligikaudu 600 miljoni euro võrra korrigeerida.

(156) Kokkuvõttes tuleb märkida, et komisjoni arvates on kõigi kolme alamportfelli tegelikule majanduslikule väärtusele eksperdiaruandes antud hinnang õige ja kooskõlas tema otsustuspraktikaga. Seepärast on komisjon seisukohal, et portfelli koosseisus olevate varade üleandmisväärtuse ja nende tegeliku majandusliku väärtuse vahe on 6,949 miljardit eurot (87).

(157) Komisjon kahtles 2010. aasta novembri otsuses, kas kõiki varasid saab üle anda. Komisjon tõlgendas EAA esimeses majandusaasta aruandes esitatud selgitusi tõendina selle kohta, et osa varade puhul tekkis kahjum varade üleandmise ajal, kuigi need varad ei kuulunud langenud väärtusega varade teatise punkti 32 kohaldamisalasse. Saksamaa esitas siiski lisateavet ja selgitas EAA riskieraldise mahtu ning EAA-le üleantud varadega seotud kahjumi suurust. Selgitused olid usutavad ja kummutasid komisjoni kahtlused. Sel põhjusel ei ole vaja abikõlbmatuid varasid rohkem korrigeerida.

— Mahaarvatavad varad

(158) Komisjon nõustub ainult 2010. aasta novembri otsuses heakskiidetud mahaarvatavate varadega. Kapitalisüsti (3,267 miljardit eurot) ja krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade (268 miljonit eurot) tasakaalustav mõju on samuti juba heaks kiidetud (88) (vt punkt (44), tabel 2). Lisaks kohustas komisjon Saksamaad küsima Bundesbankilt seisukohta tasakaalustava mõju kohta ning paluma reguleeriva asutusena tegutseval Bundesbankil kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega kontrollida ja kinnitada võimalikke muudatusi portfelli hindamises. Reguleeriv asutus ei ole sellist kontrolli ja kinnitamist teostanud.

(159) Varem võetud finantskohustuste kohta märgib komisjon, et langenud väärtusega varade teatises ei käsitleta kohustuste hindamist. Seepärast peab komisjon kontrollima, kuidas tuleb toimida sellise üleandmise korral nagu käesolevas asjas, kus üleandmine hõlmas nii varasid kui ka kohustusi. Komisjon tunnistab, et väikse hinnavahega kohustuste üleandmine võib põhjustada majanduslikku kahju, kuid nende eesmärk oli luua tasakaal kokkulepitud varade ja kohustuste vahel. Sellest tulenevalt võttis komisjon abi kogusumma hindamisel küll arvesse varem võetud finantskohustuste mõju (vt punkt (133)), kuid leiab siiski, et seda mõju ei tule tegeliku majandusliku väärtuse hindamisel arvesse võtta.

(160) Üleantud varadega seotud tulevaste positiivsete tulemuste küsimuses ei nõustu komisjon Saksamaa arvamusega, vaid jääb seisukohale, et tulevast kasumit ei saa pärast varade üleandmist enam arvesse võtta. Selline krediidiportfelli tegeliku majandusliku väärtuse kindlaksmääramise meetod on kooskõlas komisjoni otsustuspraktikaga (89).

(161) Krediidiliini kasutamata limiidi kohta kinnitab komisjon, et selliste krediidiliinide arvestuslik väärtus võib tegelikkuses olla null. See ei välista siiski võimalust, et krediidiliini kasutamata limiit võib tegelikule majanduslikule väärtusele negatiivset mõju avaldada. Krediidiliini kasutamine ei ole välistatud, kuna seda ei saa lepinguga vältida. Seepärast ei muuda asjaolu, et krediidiliini ei ole veel kasutatud, tegelikku majanduslikku väärtust isegi juhul, kui selliste varade arvestuslik väärtus on null.

(162) Eeldatava kahjumi diskonteerimise kohta märgib komisjon, et WestLB muudab sellega lihtsalt oma hindamispõhimõtet, ilma et Bundesbank seda toetaks. Saksamaa vaidlustab sellega oma tegeliku majandusliku väärtuse hinnangu, kuid ei esita muid argumente komisjoni seisukoha vastu.

(163) Kuna tegelik majanduslik väärtus on heaks kiidetud ja see on kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktidega 40 ja 41, leiab komisjon, et tegeliku majandusliku väärtuse kindlakstegemisel ei oma tähtsust eeldatav kahjum ega ükski kolmest Saksamaa kirjeldatud mahaarvatavate varade liigist.

— Varade valitsemine

(164) Komisjoni kahtlused seoses langenud väärtusega varade nõuetekohase valitsemisega pärast varade üleandmist on kummutatud. Komisjon suhtus kõhklevalt sellesse, et WestLB jätkab langenud väärtusega varade valitsemist, sest pank pidi keskenduma uutele tegevustele ning vältima konflikti likvideerivate ja uute tegevuste vahel. Kuna WestLB/SPM-Bank ei sõlmi pärast 30. juunit 2012 uusi pangatehinguid, vaid osutab üksnes varade valitsemise teenuseid, ei ole komisjoni kahtlused enam põhjendatud.

(165) Kokkuvõttes tuleb märkida, et komisjoni kahtlused jäid püsima hoolimata sellest, et ta võttis arvesse kõik Saksamaa kirjeldatud täiendavad potentsiaalselt mahaarvatavad varad ja esitatud väited. Komisjon on endiselt seisukohal, et väärtuste vahe on 3,414 miljardit eurot.

ii) Tagasinõudmine

(166) Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 peab pank selliste konkurentsimoonutuste piiramiseks, mis on tingitud varade üleandmisest turutõrke kompenseerimisel vastuvõetavaks peetavast väärtusest kõrgema hinnaga, tagastama väärtuste vahe. Kui sellist tagasimakset ei ole võimalik viivitamata teha, tuleb see teha järk-järgult näiteks tagastusmehhanismi kaudu. Kui tagasimakset ei ole võimalik teha ka tagastusmehhanismi kaudu, ilma et see põhjustaks bilansilist maksejõuetust, tuleb konkurentsimoonutusi vältida ulatusliku ümberkorraldamisega, mis võib lõppeda likvideerimisega (90).

(167) WestLB ei olnud 2011. aasta veebruari ümberkorraldamiskavas esitatud andmete kohaselt suuteline EAA-le esimesest varade üleandmisest tulenenud 3,4 miljardi euro suurust summat oma elujõulisust ohustamata tagasi maksma. WestLB müük on samuti vähe tõenäoline, kui võimalik ostja peaks Saksamaale tasuma 3,4 miljardi euro suuruse summa. Seepärast esitas Saksamaa 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava, mis näeb ette WestLB likvideerimise 12 kuu jooksul. Komisjoni arvates on WestLB likvideerimine konkurentsimoonutuste vältimiseks piisav. Võttes arvesse punktis c käsitletud likvideerimiskava usutavust, märgib komisjon seetõttu, et abi on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv.

iii) Täiendava varade paigutamise kokkusobivus siseturuga

(168) Põhimõtteliselt tuleb ka teise osa üleandmist hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Komisjon leiab siiski, et sellise hindamise tulemusel ei oleks 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava tõttu enam mõju. 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskavas ettenähtud likvideerimine vähendaks igal juhul väärtuste vahest seoses teise osa üleandmisega tulenevaid võimalikke täiendavaid konkurentsimoonutusi. Seepärast leiab komisjon käesoleval erijuhtumil, et juhul kui kogu abisummat saab vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 41 pidada siseturuga kokkusobivaks, ei ole hindamist, st tegeliku majandusliku väärtuse arvutamist, vaja üksikasjalikult hinnata.

(169) Varade üleandmine on seega siseturuga kokkusobiv ja langenud väärtusega varade teatise punktiga 41 kooskõlas, sest WestLB likvideerimine vähendab võimalikke konkurentsimoonutusi.

c. ÜMBERKORRALDAMIS-/LIKVIDEERIMISABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

(170) Komisjon peab hindama kõigi abimeetmete kokkusobivust siseturuga vastavalt pankadele seoses finantskriisiga antud suunistele, eriti aga ümberkorraldamisteatisele ja komisjoni teatisele „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (91) (edaspidi „pangandusteatis”).

(171) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava peab tagama tabelis 7 esitatud abimeetmete kokkusobivuse siseturuga.

(172) Viidatud meetmed hõlmavad abi kogusummas [21,6–24,4] miljardit eurot ja 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli abisumma suhe riskiga kaalutud varadesse [24,4–27,6] %. Kõnealune abi moodustab väga suure osa abisaaja bilansimahust ja seepärast on vajalik ulatuslik ümberkorraldamine või likvideerimine. Ümberkorraldamiskavas tuleb arvesse võtta ka täiendavat konkurentsi moonutamist, mis tuleneb a priori siseturuga kokkusobimatust abist väärtuste vahe tõttu. Kavandatud ümberkorraldamine või likvideerimine peab olema selliste konkurentsimoonutuste kõrvaldamiseks sobiv.

(173) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatises nimetatud tingimustele. Ümberkorraldamisteatise punkti 21 kohaselt tuleks juhul, kui pank ei ole suuteline saavutama usaldusväärselt taas elujõulisust, alati kaaluda võimalust elujõuetu panga tegevus nõuetekohaselt lõpetada või müüa pank enampakkumisel. Nõuetekohase likvideerimise menetlus on sätestatud pangandusteatises (92). Selline kontrollitud likvideerimine on võimalik üksikjuhtudel, kui päästmisabi antakse ühele finantseerimisasutusele ja kui on selge, et seda asutust ei õnnestu edukalt ümber korraldada.

(174) Vastavalt komisjoni väljakujunenud otsustuspraktikale (93) on abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud kolm järgmist üldtingimust: i) abimeede peab tõendatult võimaldama panga nõuetekohast likvideerimist ja olema ühtlasi eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega (94); ii) nõuetekohane kulude jagamine peab olema tagatud; eelkõige tuleb välistada likvideerimismenetlusega seotud abi andmine aktsionäridele (95); iii) konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks ei tohiks likvideerimisetapp kesta kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. Niikaua kui finantseerimisasutus veel tegutseb, ei tohiks ta alustada uusi tegevusi, vaid piirduma senise tegevuse jätkamisega. Tema tegevusluba tuleks tühistada niipea kui võimalik (96).

i) Nõuetekohase likvideerimise tõendamine

(175) Komisjoni sõnul näeb 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava ette WestLB nõuetekohase likvideerimise stsenaariumi ja põhineb panga aktsionäride kokkuleppel kulude jagamise kohta. Kavas on eelkõige arvesse võetud tõsiasja, et juba kaks aastat on edutult püütud leida WestLB jaoks vähem kulukaid või konkurentsi vähem moonutavaid turupõhiseid lahendusi. Teisalt kujutaks kontrollimatu likvideerimine ohtu finantsstabiilsusele ja nõuetekohane likvideerimine vähendaks seda ohtu. 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava võimaldab komisjonil hinnata likvideerimismenetlust ja selle raames võetavate riiklike meetmete võimalikku mõju konkurentsile.

(176) Likvideerimisstsenaariumi olulisim tunnus on see, et pank lõpetab kõik pangatehingud ja jätkab üksnes olemasolevate portfellide valitsemist, kuid ei sõlmi uusi äritehinguid.

(177) Pangatehingute lõpetamise peaks muu hulgas tagama panga olemasolevate varade ja kohustuste müük või üleandmine, mille tagajärjel säilib üksnes struktuur, mis on vajalik allesjäänud varade valitsemiseks ja eelkõige portfellide valitsemisel nende väärtuse säilitamiseks.

(178) 2011. aasta juuni ümberkorraldamiskava kohaselt annab WestLB kõik oma varad üle kas hoiupankadele või EAA-le. Selle tulemusel ei ole kõnealuses pangas 30. juuni 2012. aasta seisuga enam riskiga kaalutud varasid. Saksamaa kinnituste kohaselt ei kasuta pank edaspidi enam ärinime „WestLB”, vaid võtab hiljemalt kolme kuu jooksul kasutusele uue ärinime „SPM-Bank”. Samuti ei teosta pank enam enda nimel pangatehinguid, vaid osutab üksnes teenuseid EAA-le ja lõpuks piiratud mahus ka kolmandatele isikutele. Ümberkorraldamiskava näeb seega ette olulised tagasivõetamatud sammud, mille tagajärjel lahkub WestLB suurema osa varasema äritegevuse vallas 12 kuu jooksul tagasipöördumatult turult.

(179) Teiseks ei tohi likvideerimisetapp pangandusteatise punkti 47 kohaselt kesta konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. WestLB likvideerimine kestab küll aastaid, kuid seda võib käsitada tegevuse lõpetamiseks hädavajaliku minimaalse ajavahemikuna. Ainult SPM-Servicegesellschaft osaleb aktiivselt konkurentsis ja osutab piiratud ulatuses kolmandate isikute varade valitsemise teenuseid. Saksamaa on kinnitanud, et SPM-Servicegesellschaft müüakse hiljemalt 31. detsembriks 2016. Üleminekuaeg 31. detsembrini 2016 on vajalik ettevõtja SPM-Bank struktuuride ümberkorraldamiseks, tütarettevõtja SPM-Servicegesellschaft eraldamiseks ja selleks, et saavutada vähemalt lühiajalist edu kajastav bilanss potentsiaalsete investorite ligimeelitamiseks. SPM-Bank jääb ise vastutavaks varade eest, mida ei ole võimalik EAA-le füüsiliselt üle anda, ja tema olemasolu sõltub seega kõnealuste varade kestusest. Portfellide valitsemine nende väärtuse säilitamise eesmärgil peaks kestma 2028. aastani ja seda aega ei ole võimalik lühendada. Varade hoidmine ei ole siiski majandustegevus ega avalda seega konkurentsile mõju. Ettevõtja SPM-Bank töötajate arvu vähendamisel saavutatakse eesmärk – 1 000 töötajat – alles mõne aasta pärast, kuid see on proportsionaalne SPM-Banki tegevuse järkjärgulise lõpetamisega, sest ümberkorraldamine on pangatehingute lõpetamisest olenemata siiski väga töömahukas. Üldiselt võib märkida, et kõik kõnealused protsessid teostatakse võimalikult lühikese ajaga.

(180) Kolmanda kriteeriumina peaks pank lõpetama turul äritegevuse, välja arvatud oma varade müümine, ja hoolitsema selle eest, et turule jääb üksnes tähtsusetu osa varasemast pangandustegevusest.

(181) Helaba võtab üle teatavad ühendpanka koondatavad äritegevused. Kõnealused tegevused moodustavad raamatupidamislikult vähem kui 20 % WestLB varasemast bilansimahust (ühendpanga portfell vastab maksimaalselt 45 miljardi euro suurusele bilansimahule, kuid WestLB bilansimaht oli 2008. aastal 288 miljardit eurot). Töötajate arvu kohta märgib komisjon, et eraldatud ühendpanka jääb tööle vähem kui 10 % endistest WestLB töötajatest (umbes 400 töötajat, samas kui WestLBs oli 2008. aastal 5 661 töötajat). Sellele lisaks tuleb arvesse võtta, et ühendpank eraldatakse varade ja kohustuste jagamise teel ja üleandmist eraldiseisva pangana ei toimu. Kuna üleandmine hõlmab seega mitte WestLBd, vaid üksnes väikest osa WestLB varadest ja kohustustest, siis ei saa seda käsitada panga olulise loovutamisena.

(182) Pealegi puuduvad komisjonil tõendeid, et pangandusteatise punkti 49 tingimused ei ole täidetud; vastavalt kõnealustele tingimustele peab tehing toimuma turutingimuste kohaselt ning asjaomaste varade ja kohustuste müügihind peab olema võimalikult kõrge. Komisjon märgib sellega seoses, et WestLB oli eelnevalt korraldanud edutu müügipakkumise, mille eesmärk oli saavutada kõigi varade ja kohustuste võimalikult kõrge müügihind. WestLB ei saanud siiski ühtegi vastuvõetavat pakkumust. Lisaks hindavad käesoleval ajal mitu väliseksperti üldiselt kasutatava hindamismetoodika alusel ühendpanga tegevuste, varade ja kohustuste ning ligi 400 töötajaga organisatsioonilise struktuuri väärtust. Saksamaa kinnitas, et selliste ühendpanga tegevuste väärtus, mille peab üle võtma kas Helaba või hoiupankade sektor, on kooskõlas põhiküsimuste kokkuleppega null. Erinevalt muudest likvideerimisega seotud müügiprotsessidest (97) ei vaja WestLB ühendpanga tegevuste loovutamiseks riigilt lisatoetusi. Komisjoni hinnangul ei saa ühendpanga tegevusi üle võtvad õigussubjektid seega ebaseadusli