32003Q0401(01)
1.4.2003 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 83/1
FINANTSMÄÄRUS,
27. märts 2003,
mida kohaldatakse 9. Euroopa Arengufondi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttesarvessepartnerluslepingutüheltpooltAafrika,Kariibimere
ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt EuroopaÜhenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juu-nil 2000. aastal Cotonous (
1) (edaspidi “AKV-EÜ leping”),
võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimisekohta Euroopa Ühendusega (ülemereterritooriumide assotsieeri-mist käsitlev otsus), (
2)
võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsusteesindajate 18. septembril 2000. aastal Brüsselis alla kirjutatudsisekokkulepetühenduseabirahastamisejahaldamisekohta(vas-tavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatudAafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning EuroopaÜhenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingufinantsprotokollile)ningfinantsabieraldamisekohtanendeleüle-meremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜasutamislepingu neljandat osa (
3) (edaspidi “sisekokkulepe”), eriti
selle artiklit 31,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (4)
võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust, (5)
võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga arvamust
ning arvestades järgmist:
(1) Tarvis on kindlaks määrata üksikasjalikud eeskirjad, mille
alusel liikmesriigid teevad sissemakseid sisekokkuleppega
loodud 9. Euroopa Arengufondi (edaspidi “EAF”) ningmillealuseleraldatakserahalistabiEÜasutamislepingunel-jandaosakohaldamisalassekuuluvateleülemeremaadeleja-territooriumidele.
(2) Tarvis on kehtestada tingimused, millest lähtudes kontrol-
likoda rakendab oma volitusi EAFi suhtes.
(3) Sätted,miskäsitlevadkontrollikojapooltteostatavatkont-
rolli EIP hallatavate vahendite üle, on kooskõlas asutamis-lepingu artikliga 248 ette nähtud kolmepoolse lepingulepingulise iseloomuga.(4) TulekskehtestadaeeskirjadeelmisteEAFidevõimalikejää-
kide kasutamiseks, eelkõige nende 9. EAFi ülekandmise,erinevate AKV-EÜ koostöölepingu või ülemereterritooriu-mide assotsieerimist käsitleva otsusega ette nähtud koos-tööinstrumentide jaoks eraldamise üksikasjalik kord ningkohaldatavad rakendusnormid.
(5) Tarvis on tagada käesoleva määruse ning komisjoni poolt
ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuserakendamiseks vastu võetud meetmete järjepidevus.
(6) Vajalik on tagada AKV-EÜ lepingu alusel rahastatavate
programmide ja projektide nõuetekohane, kiire ja tõhuselluviimine ning kehtestada läbipaistev ja hõlpsasti kohal-datavmenetluskord,missoodustabülesannetejavastutusedetsentraliseerimist.
(7) AKV-EÜministritenõukogu7.oktoobri2002.aastaotsu-
ses 2/2002, mis käsitleb Cotonou lepingu IV lisa artik-lite 28, 29 ja 30 kohaldamist, (
6) sätestati EAFist rahasta-
tavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingutega seotudüldeeskirjad ja -tingimused ning nende lepingutega seotudlepitus- ja arbitraažimenetluse kord.
(8) Tarvis on kehtestada üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel
EAFi juhtiv eelarvevahendite käsutaja, kelle nimetab ame-tisse komisjon ja kes vastutab muu hulgas EAFi kulutustekinnitamise eest, peab tihedas koostöös siseriikliku eelar-vevahendite käsutajaga kehtestama meetmete nõueteko-hase elluviimise tagamiseks.
(9) EAFi finantsmääruse koostamisel tuleks nii palju kui või-
malik arvesse võtta nõukogu 25. juuni 2002. aasta mää-rust(EÜ,Euratom)nr1605/2002Euroopaühendusteüld-eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta (
7)
(edaspidi “üldine finantsmäärus”), mis on komisjoni sise-misekorraldusereformimisenurgakiviks,pidadeseelkõigesilmasvõimalikkuEAFivahenditeintegreerimistühendusteüldeelarvesse. Käesoleva määruse rakendamisel saadudkogemustest lähtuvalt võib komisjon teha ettepanekuidselle muutmiseks,
(1) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.
(2) EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.
(3) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355.
(4) EÜT C 262 E, 29.10.2002, lk 533.
(5) EÜT C 12, 17.1.2003, lk 19.(6) EÜT L 320, 23.11.2002, lk 1.
(7) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA FINANTSMÄÄRUSE:
ESIMENE OSA
PÕHISÄTTED
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
1. PEATÜKK
SISU JA REGULEERIMISALA
Artikkel 1
1. Käesoleva määrusega nähakse ette 9. EAFi loomise ja selle
vahendite arvel toimuva rahastamise eeskirjad.
2. Komisjon asub täitma ühenduse kohustusi, mis on määratle-
tud AKV-EÜ lepingu artiklis 57 ja ülemereterritooriumide assot-sieerimist käsitlevas otsuses. Selleks korraldab ta tagastamatuabina eraldatavate EAFi vahenditega teostatavate toiminguterahastamist,väljaarvatudintressitoetusteosas,ningteebmakseidvastavalt käesolevale määrusele.
Käesolevat määrust kohaldades tegutseb komisjon omal vastutu-
sel ning eraldatud vahendite piires.
3. Ühenduse nimel tegutsev EIP haldab investeerimisrahastut ja
intressitoetusi ning teostab nendega seotud toiminguid vastavaltteisesosassätestatudnormidele.SedatehestegutsebEIPühendusenimel ning vastutusel.
EIP kohustub rahastama selliseid meetmeid, mis teostatakse lae-
nudena panga omavahenditest, millele võib olla liidetud intressi-toetus EAFi vahenditest.
4. Käesoleva osa sätteid ning kolmanda osa sätteid kohaldatakse
üksnes komisjoni haldusalasse kuuluvate EAFi vahendite arvelttoimuva rahastamise suhtes. Neid sätteid tuleb tõlgendada nii, etneist ei tulene komisjonile mingeid kohustusi seoses EIP hallata-vate EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamisega.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, loetakse käesoleva määruse viited
AKV riikidele ühtlasi viideteks AKV-EÜ lepingu IV lisa artik-lites 13 ja 14 nimetatud organitele või esindajatele, kellele nadlepingu alusel võivad oma kohustuste täitmiseks anda nõueteko-hase mandaadi.
6. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.2. PEATÜKK
ARVESTUSÜHIKU PÕHIMÕTE
Artikkel 2
EAFi vahendeid kogutakse ja kasutatakse ning raamatupidami-
saruandlus toimub eurodes.
Artiklis 26 nimetatud rahahalduslikel eesmärkidel võib
peaarvepidaja siiski teha tehinguid eurodes, teistes vääringutes jariikide vääringutes.
3. PEATÜKK
SIHTOTSTARBELISUSE PÕHIMÕTE
Artikkel 3
EAFi vahendid nähakse ette sihtotstarbeliselt vastavalt peamistelekoostööinstrumentidele, mida kirjeldatakse AKV-EÜ lepingufinantsprotokollis ja ülemereterritooriumide assotsieerimistkäsitlevas otsuses.
Aafrika,KariibimerejaVaikseookeanipiirkonnariikide(edaspidi
“AKV riigid”) osas on need instrumendid ette nähtud AKV-EÜlepingu I lisas sätestatud finantsprotokolliga. Vahenditeettenägemisellähtutaksekasisekokkuleppesätetestningpeetaksesilmassellekokkuleppeartikli2lõikes2sätestatudmittejaotatavatreservi ning selle artikli 4 rakendamisega seotud kulude katteksreserveeritud vahendeid.
Ülemeremaadeja-territooriumide(edaspidi“ÜMT”)osasonneed
instrumendid ette nähtud ülemeremaade assotsieerimist käsitlevaotsuseIIAlisas.Nendevahenditeettenägemiselpeetaksesilmaskaselle lisa artikli 3 lõikes 3 sätestatud mittejaotatavat reservi ningselle artikli 1 lõike 1 punkti c kohasteks uuringuteks võitehniliseks abiks reserveeritud vahendeid.
4. PEATÜKK
USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE PÕHIMÕTE
Artikkel 4
1. EAFi vahendeid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimisepõhimõtte kohaselt ehk siis säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.132
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
2. Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida tegevuses kasutatak-
se, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ja laad onsobivad ja nende hind võimalikult väike.
Tõhusustähendabparimatvõimalikkusuhetkasutatudvahendite
ja saavutatud tulemuste vahel.
Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste
saavutamist.
3. Eesmärgid seatakse ja nende saavutamist jälgitakse mõõdeta-
vatenäitajateabil.SellekstulebkavandatavattoimingutenneEAFivahenditeandmisteelhinnataningtoimingtulebesitadajärelhin-damiseks, et tagada kavandatud eesmärkide vastavus kasutatudvahenditele.
4. Programme või toiminguid kontrollitakse korrapäraselt, pida-
deseelkõigesilmasartikli38lõikes1nimetatudosamaksunõueteprognoose, tõendamaks, et need on põhjendatud.
5. PEATÜKK
LÄBIPAISTVUSE PÕHIMÕTE
Artikkel 5
1. EAFivahendeidkogutaksejakasutatakseningraamatupidami-saruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.
2. Sisekokkuleppe artikli 10 kohaste kohustuste ja maksete iga-
aastased prognoosid koos käesoleva määruse artiklis 96 nimeta-tudEAFiraamatupidamisaruandegaavaldatakse EuroopaLiiduTea-
tajas.
II JAOTIS
VAHENDID JA HALDUSKULUD
1. PEATÜKK
EAFI VAHENDITE KOOSTISOSAD
Artikkel 6
1. EAF koosneb:
a) sisekokkuleppe artiklis 1 sätestatud summast;b) kõikidest käesoleva määruse kolmandas osas sätestatud eel-
miste EAFide jääkidest, nagu on ette nähtud sisekokkuleppe
artikli 1 lõike 2 punktiga b.
2. AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37 nimetatud Euroopa mak-seasutustes hoiustatud käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud sum-madest saadav intressitulu kantakse ühele või mitmele komisjoninimelavatudpangakontoleningsedakasutataksesisekokkuleppeartikli 9 ja käesoleva määruse kohaselt.
3. AKV-EÜ lepingu ja sisekokkuleppega ette nähtud assigneerin-
gute jaotus on teavitamise eesmärgil esitatud käesoleva määruselisas.
Artikkel 7
Sisekokkuleppe artiklis 4 sätestatud summa on ette nähtudkomisjoni kulude katteks AKV-EÜ lepingu rakendamisel. Sedakasutatakse vastavalt sisekokkuleppe artiklis 9 sätestatudpõhimõtetele.
Neid vahendeid kasutatakse muu hulgas komisjoni ja selle
esinduste haldussuutlikkuse parandamiseks, et tagada EAFirahastatavate meetmete sujuv ettevalmistus ja rakendamine.
2. PEATÜKK
EAFI OSAMAKSUD
Artikkel 8
1. Komisjonkehtestabigalaastaljaedastabhiljemalt15.oktoob-riks nõukogule kalkulatsiooni järgmisel eelarveaastal tehtavatemaksete ja osamaksunõuete ajakava kohta. Seda tehes võtabkomisjon arvesse EIP poolt artikli 121 alusel esitatavaid kalkulat-sioone EIP hallatavate toimingute, sealhulgas intressitoetuste
kohta.
Komisjon põhjendab nõutavaid osamakse, võttes aluseks omasuutlikkuse tagada tõhusalt ettepanekule vastav vahendite hulk.EIP põhjendab taotletavat summat oma tegevusega seotud vaja-dustestlähtuvalt.Nõukoguotsustabnendepõhjendustejaigaosa-maksunõude üle vastavalt sisekokkuleppe artiklis 10 ning käes-oleva määruse artiklis 38 viidatud normidele.
2. Iga liikmesriigi osamaks kantakse üle eelmistest EAFidest
artikli 6 kohaselt. 9. EAFi kantud vahendites arvutatakse võrdeli-selt selle liikmesriigi osamaksuga vastavasse EAFi.
3. Komisjoni iga-aastane osamaksude kalkulatsioon hõlmab:
a)
tema enese ja EIP järgmise eelarveaasta kohustuste prognoose;
b) temaenesejaEIPkohustustejaväljamakseteiga-aastaseidkal-
kulatsioone osamaksunõude aastale järgneva nelja aasta koh-
ta; nõukogu kiidab ajakava heaks ja vaatab selle läbi igal
aastal.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133
EAFi finantsteave, sealhulgas jooksva ja järgmise aasta osamak-
sude kalkulatsioonis, mille komisjon esitab eelarvepädevale asu-tusele seoses iga-aastase eelarvemenetlusega, tehakse nõukogulekättesaadavaks hiljemalt 15. juuniks. Selle teabe alusel koosta-takse kohustuste ja väljamaksete vahekalkulatsioon.
4. KuiosamaksudesteipiisaEAFikõnealuseeelarveaastategelikevajaduste katmiseks, võib vastavalt sisekokkuleppe artikli 10 lõi-kele 4 teha otsuse täiendavate maksete kohta.
5. Liikmesriikide osamaksude tasumine toimub artikli 38 koha-
selt.
III JAOTIS
EAFI VAHENDITE KASUTAMINE
1. PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 9
Komisjon võib oma EAFi vahendite kasutamisega seotud volitusidelegeeridaomatalitustelekäesolevamäärusegaettenähtudtingi-muste kohaselt ning komisjoni poolt delegeerimisdokumendissätestatud piires. Volitatud isikud võivad tegutseda ainult omaotseste volituste piires.
Artikkel 10
Kõikidel 3. peatükis määratletud finantsjuhtimises osalejatel onkeelatud võtta EAFi vahendite kasutamisega seotud meetmeid,mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuolluühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomaneosaleja hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevaleametiisikule.
Artikkel 11
1. Sisekokkuleppe artikli 24 lõigetes 1 ja 3 rahastamisettepane-kute puhuks ette nähtud menetluste kohaselt ning nende menet-luste kiirendamise huvides esitab komisjon rahastamisettepane-kud AKV-EÜ IV lisa artikli 16 lõikes 7 viidatud tegevusterahastamisekseraldatavateüldsummadekohta.Pärastettepanekuvastuvõtmist võib komisjon teha rahastamisotsuseid selle üldiseheakskiidu alusel.
2.
Lõikes 1 nimetatud rahastamisettepanekutes sätestatakse
ühenduse toetuse eesmärgid ja, kui võimalik, selle kavandatav
mõju. Neis kirjeldatakse ka meetmete elujõulisust, varasemaidkogemusijahinnanguidningkooskõlastamistteisteabiandjatega.2. PEATÜKK
KASUTUSVIISID
Artikkel 12
Komisjon rakendab EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamisepuhul detsentraliseeritud juhtimist koos AKV riikidega vastavaltAKV-EÜ lepingu lepingus sätestatud tingimustele ning lepinguartiklis 57 ja selle IV lisa artiklites 34, 35 ja 36 sätestatudvastutusjaotust kohaldades.
Komisjon rakendab EAFi vahendite arvelt toimuva rahastamise
puhul detsentraliseeritud juhtimist koos ÜMTdega vastavaltülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevale otsuses ja sellerakendusmeetmetes sätestatud tingimustele.
AKV-EÜ lepingus, sisekokkuleppes, ülemereterritooriumide
assotsieerimist käsitlevas otsuses ja selle rakendusmeetmetessätestatudjuhtudelrakendabkomisjonEAFivahenditesttoimuvarahastamise puhul detsentraliseeritud juhtimist.
AKV-EÜ lepingus, sisekokkuleppes, ülemereterritooriumide
assotsieerimist käsitlevas otsuses ja selle rakendusmeetmetessätestatud erijuhtudel rakendab komisjon EAFi vahenditesttoimuva rahastamise puhul ühist juhtimist koos rahvusvahelisteorganisatsioonidega.
EAFi vahendeid võib ühise eesmärgi saavutamiseks ühendada
teistest allikatest pärinevate summadega.
Artikkel 13
1. Detsentraliseeritud juhtimise puhul korraldab komisjon EAFivahenditesttoimuvatrahastamistvastavaltlõigetes2,3ja4sätes-tatud üksikasjalikele eeskirjadele.
2. Komisjon ning abi saavad AKV riigid või ÜMTd:
a) kontrollivad korrapäraselt EAFi rahastatavate toimingute
nõuetekohast rakendamist;
b) võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettu-
si, ja algatavad vajaduse korral vastutuselevõtmisega seotud
menetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud vahendid.
3. Et tagada rahasummade kasutamine vastavalt kohaldatavatelenormidele ning talle nendega antud volituste piires rakendabkomisjonkontrollimis-jaheakskiitmismenetlusivõiteebfinants-korrektsioone, mis võimaldavad tal täita oma AKV-EÜ lepingust,eelkõige selle IV lisa artikli 34 lõikest 1, ning ülemereterritooriu-mideassotsieerimistkäsitlevastotsusest,eritiselleartiklitest20j a
32 tulenevaid kohustusi seoses EAFi vahenditest rahastatavatekulutuste heakskiitmise ja kontrollimisega.134
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
AKV riikide ja ülemereterritooriumide poolsed toimingud, mida
rahastatakse EAFi vahenditest, on komisjoni kontrolli all, midavõib teostada eelneva heakskiitmise, järelkontrolli või liitmenet-luseabilAKV-EÜlepingu,ülemereterritooriumideassotsieerimistkäsitleva otsuse ning selle rakendusmeetmete sätete kohaselt.
4. Olenevalt AKV-EÜ lepinguga ning ülemereterritooriumide
assotsieerimist käsitleva otsuse ja selle rakendusmeetmetega ettenähtud detsentraliseerimise ulatusest püüab komisjon julgustadaabi saavaid AKV riike ja ÜMTsid neile AKV-EÜ lepingu ja üleme-remaade assotsieerimist käsitleva otsusega antud volituste teosta-misel järgima artiklis 4 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimisepõhimõtet ning eelkõige järk-järgult kasutusele võtma järgmisinõudeid:
a) eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on tege-
likult lahus;
b) on olemas tõhus haldustoimingute sisekontrollisüsteem;c) on olemas kord eraldi raamatupidamisaruannete esitamiseks,
mis kajastavad EAFi vahendite kasutamist;
d) onolemassõltumatuavalik-õiguslikvõieraõiguslikvälisaudi-
tisüsteem;
e) hankemenetlused on läbipaistvad ning ennetavad ebavõrdset
kohtlemist ja igasugust huvide konflikti;
f) artikli 80 lõikes 2 nimetatud otsese töövõtu puhul on olemas
nõuetekohased sätted avansikontode haldamiseks ja kontrol-
limiseks ning määratletud on avansikontode haldaja ja peaar-vepidaja kohustused.
Esimeselõigukohaldamisekslisabkomisjonkokkuleppelabisaa-vate AKV riikide ja ÜMTdega vastavad sätted artikli 51 lõikes 3nimetatud rahastamislepingutesse.
Artikkel 14
1. Kui komisjon kasutab EAFi vahendeid tsentraliseeritult, täida-vad rakendusülesandeid vahetult tema talitused või täidetakseneid delegeerimise teel käesoleva artikli lõigete 2–7 ja artik-lite 16–17 kohaselt.
2. Komisjon ei või delegeerida kolmandatele isikutele AKV-EÜ
lepingust või ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevastotsusest tulenevaid rakendusvolitusi, kui nende volitustega kaas-neb suur kaalutlusõigus põhimõtteliste valikute tegemisel.
Esimest lõiku kohaldatakse eelkõige artikli 51 lõikes 2 sätestatud
rahastamisotsuste suhtes.
Kui kasutatakse kaudseid rakendusmeetodeid, mis on sätestatud
lõikes3,tulebdelegeeritavadrakendusvolitusedselgeltmääratledaning teostada nende üle järelevalvet.3. Lõikega 2 ette nähtud piirides võib komisjon delegeerida ava-liku võimu teostamisega seotud ülesandeid, eelkõige rahastami-sega seotud ülesandeid, järgmistele isikutele:
a) artiklis 15 nimetatud täitevasutused;b) siseriiklikud avalik-õiguslikud juriidilised isikud, kes täidavad
avalik-õiguslikkeeesmärkeningpakuvadneilekäesolevalõike
raames delegeeritud ülesannete täitmiseks piisavaid finantsta-gatisi.
Esimese lõigu punktis b viidatud programmide või projektidepuhul, mida kaasrahastavad liikmesriigid või nende täitevasutu-sed ning mis kajastavad sisekokkuleppe III peatükis ja ülemere-maade assotsieerimist käsitleva otsuse artiklis 20 sätestatud riigikoostööstrateegia prioriteete, võib komisjon delegeerida ühen-duse abi haldamisega seotud vastutuse liikmesriikidele või nendetäitevasutustele. Komisjon võib tekkivate halduskulude eest raha-lise hüvitise andmiseks kasutada sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2punkti a alapunktides i ja ii sätestatud EAFi vahendeid.
Rakendusülesandeidvõibesimeselõigupunktisbnimetatudasu-
tustele delegeerida üksnes juhul kui eelnev analüüs näitab, etrahastamisega seotud ülesannete delegeerimine vastab usaldus-väärse finantsjuhtimise nõuetele ning tagab ühenduse meetmetemittediskrimineerivuse põhimõtte järgimise ning nähtavuse. Sel-line täitmisülesannete delegeerimine ei tohi põhjustada huvidekonflikte. Kui analüüs näitab, et kõige paremini aitaks usaldus-väärsefinantsjuhtimisenõudeidtäitadelegeerimine,palubkomis-jonennedelegeerimistarvamustsisekokkuleppeartiklis21sätes-tatud EAFi komiteelt. EAFi komitee võib esitada arvamuse kakavandatava valikukriteeriumide kohaldamise osas.
Esimese lõigu punktis b nimetatud finantstagatisi kohaldatakse
eelkõige komisjonile võlgnetavate summade täieliku sissenõud-mise puhul.
4. Kui kasutatakse lõikes 3 sätestatud kaudseid rakendusmeeto-
deid, on rakendamise eest vastutavad asutused kohustatud:
a) teostama korrapäraseid kontrolle rahastatavate toimingute
elluviimise nõuetelevastavuse osas;
b) võtma asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi,
ja algatavad vajaduse korral vastutuselevõtmisega seotud
menetlusi, et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud võiebaõigesti kasutatud vahendid.
5. Lõikes 3 nimetatud otsused, millega delegeeritakse rakendus-volitusi, hõlmavad kõiki tehtavate toimingute läbipaistvuse taga-miseks vajalikke meetmeid, mille hulka peavad kuuluma:
a) sõltumatu välisaudit;b) tõhus haldustoimingute sisekontrollisüsteem;11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 135
c) neid toiminguid käsitleva raamatupidamisarvestuse kord ja
selline raamatupidamisaruandluse kord, mis võimaldab kind-
laks teha, kas EAFi vahendeid on õigesti kasutatud, ja kajas-tada raamatupidamisarvestuses vahendite kasutamise tege-likku ulatust;
d) IV ja VI jaotise sätetele vastavad hanke- ja toetuste andmise
menetlused.
Komisjon võib tunnistada lõikes 3 nimetatud siseriiklike asutusteauditi-, raamatupidamisarvestus- ja hankesüsteemid enda oma-dega samaväärseks, võttes asjakohaselt arvesse rahvusvaheliselttunnustatud standardeid.
6. Komisjon tagab lõikes 3 nimetatud asutustele delegeeritud
ülesannetetäitmisekorrapärasejärelevalvejahindamise.EuroopaPettustevastasel Ametil (OLAF) on nende asutuste osas samadvolitused,kuikomisjonitalitustepuhul.Nimetatudasutusedvõta-vadasjakohasedmeetmed,etaidataOLAFilsisejuurdlusiläbiviia.NendeasutusteigatoimingEAFivahenditekasutamiseks,eelkõigeiga nende poolt tehtav otsus või sõlmitav leping peab sisaldamaselgesõnalisi sätteid artikli 51 lõikes 4 sätestatuga samaväärsekontrolli kohta.
7. KomisjoneitohiEAFivahenditestsaadudsummadekasutami-
sega seotud toiminguid, näiteks maksete tegemist ja sissenõud-mist, delegeerida välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele,mida ei ole nimetatud lõike 3 esimese lõigu punktis b.
Välistele eraõiguslikele üksustele või lõike 3 esimese lõigu punk-
tis b nimetamata üksustele võib komisjon lepingu alusel delegee-rida tehnilisi erialaseid ülesandeid ja haldus-, ettevalmistus- võiabiülesandeid, mis ei hõlma avaliku võimu ega kaalutlusõigusekasutamist.
Artikkel 15
Täitevasutused on ühenduse õigusele alluvad juriidilised isikud,kes on asutatud komisjoni otsusega ja kellele saab täielikult võiosaliselt delegeerida rakendusvolitusi komisjoni huvides javastutusel kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aastamäärusega (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nendetäitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduseprogrammide juhtimisega seotud ülesanded, (
1) ning
määratletaksenendeasutamisejategutsemisetingimusedjakord.
Artikkel 16
Kui toimub ühine juhtimine koos rahvusvaheliste organisatsioo-nidega,kohaldavadneedorganisatsioonidomaraamatupidamis-,auditi-, järelevalve- ja hankemenetlustes standardeid, mis loovadrahvusvaheliselttunnustatudstandarditesttulenevategavõrdväär-sed tagatised. EAFi vahenditest rahastatavate toimingute teosta-mistrahvusvahelisteorganisatsioonidepooltkontrollibkomisjon.Kontrolli teostatakse kas eelneva heakskiitmise, järelkontrolli-miste või liitmenetluse abil.
3. PEATÜKK
FINANTSJUHTIMISES OSALEJAD
1. jagu
Ülesannete lahususe põhimõte
Artikkel 17
1. Eelarvevahenditekäsutajajapeaarvepidajaülesandedonlahu-tatud ja neid ei või omavahel ühendada.
2. Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse käesoleva määruse vii-
teid eelarvevahendite käsutajale või vastutavale eelarvevahenditekäsutajale viidetena 2. jaos määratletud komisjoni eelarvevahen-dite käsutajatele. Viiteid peaarvepidajale käsitatakse viidetena 3.jaos määratletud komisjoni arvepidajatele.
2. jagu
Eelarvevahendite käsutaja
Artikkel 18
1. Artikli 1 lõikes 2 nimetatud toimingute rahastamisel täidabkomisjon eelarvevahendite käsutaja ülesandeid.
2. Komisjon määrab kindlaks sobiva taseme töötajad, kellele ta
delegeeribeelarvevahenditekäsutajaülesanded,ningpiiritlebdele-geeritavad volitused ja need juhtumid, mille puhul volitatud isi-kud võivad oma volitusi edasi delegeerida.
3. Vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklile 34 nimetab komis-
jon ühe volitatud eelarvevahendite käsutaja EAFi juhtivaks eelar-vevahendite käsutajaks. Komisjon määratleb ka tema ülesandedülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakenda-misel. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib oma volitusi eelarve-vahendite käsutajatele edasi delegeerida.
4. Eelarvevahenditekäsutajavolitusidelegeeritaksevõidelegeeri-
takse edasi üksnes isikutele, kelle suhtes kehtivad Euroopa ühen-duste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistu-jate teenistustingimused (edaspidi “personalieeskirjad”).
(1) EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.136 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
5. Käesoleva jaotisega ette nähtud pädevusalanorme kohalda-
taksevolitatudvõiedasivolitatudeelarvevahenditekäsutajatesuh-tes. Volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad või-vadtegutsedaüksnesvolikirjasvõiedasivolitamiskirjassätestatudulatuses. Igas volitamis- või edasivolitamisotsuses tuleb märkidavolituseulatusja,kuivaja,ajalinekehtivus.Volitatudvõiedasivo-litatud eelarvevahendite käsutajat võivad tema ülesannete täitmi-sel abistada üks või mitu töötajat, kellele tema vastutusel usalda-takse teatavad EAFi kasutamise ja selle raamatupidamisekoostamisega seotud toimingud.
6. Lõigete 2, 3 ja 5 alusel tehtud otsustest teavitatakse volitatud
isikuid,eelarvevahenditekäsutajat,siseaudiitoritjakontrollikoda .
Artikkel 19
Eelarvevahendite käsutaja, kellele usaldatakse EAFi vahenditehaldamine, vastutab tulude ja kulude usaldusväärsefinantsjuhtimisepõhimõtetekohasehaldamiseningseaduslikkuseja korrakohasuse tagamise eest.
Artikkel 20
1. Kulude tegemisel võtavad juhtiv eelarvevahendite käsutajaning volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad eelar-velisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendavad kulusid ja kinnitavadmakseid ning valmistavad ette assigneeringute kasutamist.
2. Tulude haldamine hõlmab saada olevate summade eelarves-
tuste koostamist, nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorral-duste väljastamist. See võib vajadusel hõlmata ka kindlaksmäära-tud nõuetest loobumist.
Artikkel 21
1. Programmidevõiprojektideellurakendamisegaseotudtoimin-guid teeb, välja arvatud detsentraliseeritud juhtimise puhul,AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 35 ning ülemereterritooriumideassotsieerimist käsitleva otsuse rakendusmeetmetes sätestatudsiseriiklikvõipiirkondlikeelarvevahenditekäsutaja,tehesAKVrii-kides tihedat koostööd delegatsiooni juhiga, nagu on sätestatudAKV-EÜ lepingu IV lisa artiklites 35 ja 36.
2. Delegatsioonijuhtonedasivolitatudeelarvevahenditekäsutaja
ning talle antud volituste teostamisel kohaldatakse tema suhteskäesolevat määrust. Ta saab oma AKV-EÜ lepingu IV lisa artik-lis 36 ja ülemeremaade assotsieerimist käsitleva otsuse rakendus-meetmetessätestatudülesannetetäitmiseksvajalikudjuhisedningvolitused.Artikkel 22
1. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab kõik AKV-EÜ lepinguIV lisa ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevaotsuse artiklite 18 ja 33 ning selle II A ja II D lisa rakendamiseksvajalikud meetmed.
2. Juhtiveelarvevahenditekäsutajavõtabkõikvajalikudmeetmed
tagamaks, et siseriiklikud, piirkondlikud või kohalikud eelarveva-hendite käsutajad täidavad oma AKV-EÜ lepingust ja eriti selleIV lisast ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevastotsusest ja selle rakendusmeetmetest tulenevaid kohustusi. Tihe-daskoostöössiseriiklikueelarvevahenditekäsutajagavõtabtasel-liseidkohustusijafinantsmeetmeid,misonmajanduslikustjateh-nilisest seisukohast vajalikud toimingute nõuetekohaseksläbiviimiseks.
Artikkel 23
Kuijuhtiveelarvevahenditekäsutajasaabteada,etEAFivahenditejuhtimisega seotud menetlustes on probleeme, võtab ta olukorraparandamisekskoossiseriiklikuvõipiirkondlikueelarvevahenditekäsutajagaühendustvastavateisikuteganingastubkõikvajalikudsammud. Näiteks juhtudel, kus siseriiklik või piirkondlikeelarvevahendite käsutaja ei täida või ei saa täita oma AKV-EÜlepingust tulenevaid kohustusi, võib juhtiv eelarvevahenditekäsutaja ajutiselt astuda tema asemele, millisel juhul komisjonvõib tekkinud täiendava halduskoormuse katteks saada rahalisthüvitist asjaomasele AKV riigile assigneeritud vahenditest.
Kõik meetmed, mida juhtiv eelarvevahendite käsutaja võtab
esimese lõigu alusel, võetakse asjaomase siseriikliku võipiirkondliku eelarvevahendite käsutaja nimel ja vastutusel.
Artikkel 24
1. Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate toimingute laadiga seotudohteasjakohaseltarvessevõtteskehtestabjuhtiveelarvevahenditekäsutaja komisjoni vastuvõetud miinimumnõuete kohaselt orga-nisatsioonilise struktuuri ja oma ülesannete täitmiseks kohanda-tudhaldus-jasisekontrollimenetlused,sealhulgasvajadusekorraljärelkontrollimise. Enne toimingu heakskiitmist kontrollitakseselle teostus- ja finantsaspekte, kusjuures kontrollijaks ei või ollatoimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- jajärelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.
2. Kõikidel töötajatel, kes vastutavad finantstoimingute kontrol-
limise eest, peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad täidavadkomisjoni kehtestatud kutsenorme.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 137
3. Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrol-
limises,leiab,etotsus,milletäitmistvõimilleganõustumisttemaülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldus-väärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, midata peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult juhtivale eelarvevahen-ditekäsutajaleja,kuiviimaneeivõtameetmeid,artikli35lõikes3osutatud toimkonnale. Pettuse, korruptsiooni või muu õigusvas-tase tegevuse korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatabtasellestOLAFilejapersonalieeskirjadegakindlaksmääratudame-tiisikutele.
Artikkel 25
Juhtiv eelarvevahendite käsutaja annab oma komisjonile omaülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis,millele on lisatud finants- ja haldusteave. Aruandes võrreldaksetegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusegaseotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahenditekasutamist ja sisekontrollisüsteemi toimimist. Iga-aastanetegevusaruanne ja muu ettenähtud teave tehakse teatavakskomisjoni siseaudiitorile. Hiljemalt iga aasta 15. juuniks saadabkomisjonEuroopaParlamendilejanõukogulekokkuvõtteeelmiseaasta tegevusaruandest.
3. jagu
Peaarvepidaja
Artikkel 26
1. Peaarvepidaja vastutab järgmise eest:
a) maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kin-
nitatud saada olevate summade sissenõudmine;
b) finantsaruannete ja rahastamise aruannete koostamine ja esi-
tamine vastavalt artiklitele 100 ja 101;
c) arvepidamine, mis hõlmab:
i) artiklis 6 nimetatud assigneeringuid, välja arvatud inves-
teerimisrahastu ja intressitoetuste assigneeringud;
ii) artiklis 51 nimetatud kohustusi;
iii) makseid, tulusid ja võlgnevusi;
d) raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamine
VII jaotise kohaselt;
e) raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heaks-
kiitmine ning vajaduse korral selliste juhtiva eelarvevahendite
käsutajasisseseatudsüsteemidekehtestamine,misonmõeldudraamatupidamisandmete koostamiseks või selgitamiseks;
f) sularahahaldus.
2. Peaarvepidaja hangib juhtivalt eelarvevahendite käsutajalt ja
EIP-lt kogu vajaliku teabe, mida on vaja EAFi vahendite kasuta-mist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks,kusjuures kumbki eelnimetatu tagab omalt poolt selle teabe usal-dusväärsuse.
3. Üksnes peaarvepidaja on volitatud tegelema raha ja muude
varadega. Ta vastutab nende säilimise eest.
Artikkel 27
Peaarvepidaja nimetab ametisse komisjon. Peaarvepidaja võiboma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesandedalluvatele, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju. Volikirjasmääratletakse volitatutele usaldatud ülesanded.
Esimeselõigualuseltehtudotsustestteavitataksevolitatudisikuid,
juhtivateelarvevahenditekäsutajat,siseaudiitoritjakontrollikoda .
4. jagu
Makseasutus
Artikkel 28
AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 37 lõigetes 1 ja 4 ningülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuserakendusmeetmetes sätestatud maksete sooritamiseks avabeelarvevahendite käsutaja AKV riikide vääringutes või ÜMTdekohalikes vääringutes maksete jaoks kontod AKV riikide jaÜMTde finantsasutustes ning eurodes ja muudes vääringutesmaksete jaoks kontod liikmesriikide finantsasutustes. AKV-EÜlepinguartikli37lõike2kohaselteimakstaAKVriikidejaÜMTdefinantsasutustes avatud kontodel olevatelt hoiustelt intressi ningviimased ei saa oma teenuste eest tasu. Vastavalt sisekokkuleppeartikli1lõikele3makstakseliikmesriikidefinantsasutustesavatudkontodel olevatelt hoiustelt intressi, mis kantakse mõnele sellesartiklis sätestatud kontole.
Artikkel 29
Komisjoni ja AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37 ningülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuserakendusmeetmetes sätestatud makseasutuste vahelised suhtedreguleeritakse lepingutega. Pärast allakirjutamist saadetakse needlepingud teavitamise eesmärgil kontrollikojale.
Artikkel 30
1. Komisjon kannab artikli 40 lõike 3 kohaselt avatud erikonto-delt üle summad, mis on vajalikud vahendite kandmiseks temanimel artikli 28 kohaselt avatud kontodele. Ülekanded tehakseprojektide ja programmide rahavajadustest lähtuvalt.
2. Komisjonpüüabkõikrahaväljavõtmisedartikli40lõike3esi-
meseslõigusnimetatudkontodelttehanii,ettemavahendidjagu-neksid nende kontode vahel alati võrdeliselt erinevate liikmesrii-kide EAFi osamaksudega.138
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
Artikkel 31
EAFikontodelttehinguidtegemavolitatudkomisjoniametnikeja
töötajate allkirjad antakse asjaomastele pankadele kontodeavamise või, kui ametnikke ja töötajaid volitatakse hiljem,volituste andmise ajal. Seda protseduuri kohaldatakse kasiseriiklike ja piirkondlike eelarvevahendite käsutajate ja nendeasetäitjateallkirjadeandmiseks,etnadsaaksidtehatehinguidAKVriikides või ÜMTdes avatud makseasutuse kontodelt ja, kui vaja,liikmesriikides avatud kontodel.
4. PEATÜKK
FINANTSJUHTIMISES OSALEJATE VASTUTUS
1. jagu
Üldeeskirjad
Artikkel 32
1. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võivad juh-tivaeelarvevahenditekäsutajaningvolitatudjaedasivolitatudeel-arvevahenditekäsutajadametissenimetanudasutusnendevolita-mise või edasivolitamise ajutiselt või lõplikult tühistada.
2. Ilmaetseepiiraksdistsiplinaarmeetmetevõtmist,võibkomis-
jon igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada peaarvepidajate ameti-volitused.
Artikkel 33
1. Käesolevapeatükisättedeipiirakriminaalvastutust,midavõi-dakse artiklis 32 osutatud isikute suhtes kohaldada asjakohastesiseriiklike õigusnormide ja nende kehtivate sätete alusel, miskäsitlevad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlustEuroopa ühenduste ametnikke või liikmesriikide ametnikke hõl-mava korruptsiooni vastu.
2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 34, 35 ja 36
kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja või peaarvepidajasuhtesrakendadadistsiplinaarmeetmeidjarahalistvastutust,naguonsätestatudpersonalieeskirjades.Pettuse,korruptsioonivõimuuõigusvastasetegevusekorral,misvõibkahjustadaühendusehuve,teatatakse sellest OLAFile ja personalieeskirjadega kindlaks mää-ratud ametiisikutele.
2. jagu
Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 34
Eelarvevahendite käsutaja on rahaliselt vastutav personalieeskir-jade kohaselt, milles sätestatakse, et ametnikku võidakse kohus-tada täielikult või osaliselt hüvitama kahju, mis ühendused onkandnud raske rikkumise tagajärjel, mis ametnik on toimepannudomaülesannetetäitmiselvõiseosesnendetäitmisega,eritikui ta määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sisse-nõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekor-raldusi käesolevat finantsmäärust eirates. Sama kehtib ka juhul,kui nad ei dokumenteeri võlanõuet või jätavad välja andmatasissenõudekorraldusi või nende väljaandmisega põhjendamatulthilinevad või jätavad välja andmata maksekorraldusi või nendeväljaandmisega põhjendamatult hilinevad, tuues sellega institut-sioonile tsiviilvastutuse kolmandate isikute ees.
Artikkel 35
1. Kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja või edasivolitatud eelar-vevahenditekäsutajaleiab,etotsus,milletegemineontemaüles-anne,oneeskirjavastanevõivastuolususaldusväärsefinantsjuhti-misepõhimõtetega,teatabsellestvolitajalekirjalikult.Kuivolitajaannabjuhtivaleeelarvevahenditekäsutajalevõiedasivolitatudeel-arvevahenditekäsutajalepõhjendatudjakirjalikudjuhisedkõnea-luse otsuse tegemiseks, ei saa eelarvevahendite käsutajat vastutu-sele võtta.
2. Sisese edasivolitamise korral vastutab juhtiv eelarvevahendite
käsutaja sisseseatud haldus- ja sisemiste kontrollsüsteemide toi-mimise ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eestka edaspidi.
3. Komisjoni poolt üldise finantsmääruse kohaselt loodud toim-
kondonpädevEAFiosasotsustama,kasfinantsrikkumineontoi-munud ning kui on, siis millised on selle tagajärjed. Seoses EAFivahenditehaldamisegakomisjonipooltesitatakseküsimusinime-tatud toimkonnale üldise finantsmääruse üksikasjalike rakendus-eeskirjade sätete kohaselt.
Toimkonna arvamuse põhjal otsustab komisjon, kas algatada
menetlus distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või kohustadaasjaosalisi hüvitist maksma. Kui toimkond tuvastab süsteemseidprobleeme, saadab ta aruande koos soovitustega juhtivale eelar-vevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile.
3. jagu
Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 36
Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitamakahju personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korrakohaselt, eriti juhul kui:
a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad
kaduma või kahjustuvad;
b) ta muudab alusetult pangakontosid või postižiirokontosid;11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 139
c) tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas
vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;
d) ta ei nõua sisse saada olevat tulu.
5. PEATÜKK
TULUTOIMINGUD
1. jagu
EAFi vahendite kasutatavaks tegemine
Artikkel 37
EAFitulukoosnebsisekokkuleppejakäesolevamäärusekohastest
liikmesriikide maksetest, käesoleva määruse artikli 6 lõike 2kohaselt hoiustelt saadud tulust ning muudest summadest, millevastuvõtmise nõukogu on ette näinud.
Artikkel 38
1. Liikmesriikideiga-aastasedosamaksudmäärabkomisjoniette-panekul kindlaks nõukogu, tehes otsuse sisekokkuleppe artik-lis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega, ning needmakstakse kolme osamaksena vastavalt järgmistele protseduuri-dele.
2. Järgmise aasta esimese osamakse kohta teeb nõukogu ettepa-
neku samaaegselt artikli 8 lõikes 1 nimetatud teatisega. Nõukoguteeb selle osamakse kohta otsuse hiljemalt jooksva aasta lõpuksning liikmesriigid tasuvad ettenähtud osamaksud hiljemalt järg-mise aasta 21. jaanuariks.
Jooksva aasta teise osamakse kohta teeb nõukogu ettepaneku
samaaegselt artikli 8 lõikes 3 nimetatud teatisega. Nõukogu teebselle osamakse kohta otsuse hiljemalt 21 kalendripäeva jooksulalateskomisjoniettepanekusaamisest.Liikmesriigidtasuvadselleosamaksega ette nähtud osamaksud hiljemalt 21 päeva jooksulalates kuupäevast, mil nõukogu otsus neile teatavaks tehti.
Jooksva aasta kolmanda osamakse kohta teeb komisjon ettepa-
neku 10. oktoobriks. Nõukogu teeb selle osamakse kohta otsusehiljemalt 21 kalendripäeva jooksul alates komisjoni ettepanekusaamisest.Liikmesriigidtasuvadselleosamaksegaettenähtudosa-maksud hiljemalt 21 päeva jooksul alates kuupäevast, mil nõu-kogu otsus neile teatavaks tehti.
Nõukogu poolt sisekokkuleppe artikli 10 lõike 4 alusel kindlaks
määratud täiendavad osamaksud konkreetseks eelarveaastakskuuluvad tasumisele ning makstakse võimalikult lühikese ajajooksul, mis nähakse ette osamaksenõuet sisaldavas otsuses ningei tohi ületada kolme kuud, kui nõukogu ei otsusta teisiti.
3. Igaosamaksuosapuhul,millekohtakomisjononteinudette-
paneku ja nõukogu otsuse, märgitakse vastavalt artiklile 1:
a) osamaksu summa, mis on vajalik komisjoni hallatavate EAFi
toimingute rahastamiseks;b) osamaksusumma,misonvajalikEIPhallatavateEAFitoimin-
gute, sealhulgas intressitoetuste rahastamiseks.
4. Iga liikmesriigi poolt tasumisele kuuluvad lõikes 3 viidatud
summad määratakse kindlaks selliselt, et iga käesoleva artikli lõi-kes3nimetatudsummaonvõrdelineselleriigiEAFiosamaksuga,mis on kindlaks määratud sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 2 ningesitatud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 39
Käesolevat osa ja kolmandat osa kohaldatakse üksnes komisjonipoolt artikli 40 kohaselt kogutud tulude suhtes.
Artikkel 40
1. Liikmesriikide osamaksud väljendatakse eurodes.
2. Kõik liikmesriigid tasuvad oma osamaksu summa eurodes.3. Komisjoni poolt artikli 38 lõike 2 punkti a alusel kogutava
summa osas teeb iga liikmesriik ülekande erikontole, mille nimion “Euroopa Ühenduste Komisjon – Euroopa Arengufond” ningmis avatakse selle liikmesriigi emissioonipangas või tema määra-tud finantsasutuses. Need osamaksud jäävad nimetatud erikonto-dele, kuni on tarvis sooritada AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 37ning ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuserakendusmeetmetes sätestatud makseid.
EIP poolt artikli 38 lõike 2 punkti b alusel kogutava summa osas
kannab iga liikmesriik vastavalt artiklis 122 sätestatud üksikas-jalikeleeeskirjadeleosamaksedliikmesriiginimelEIPsavatudkon-tole.
Kui vaja, annab komisjon artiklis 38 nimetatud nõukogu otsuste
ellurakendamiseks vajalikku tehnilist abi.
4. Kui käesoleva artikli kohaselt tasumisele kuuluvat osamakse
osa ei tasuta artikli 38 lõikega 1 ette nähtud tähtajaks, on asja-omaneliikmesriikkohustatudmaksmatajäänudsummaltintressitasuma. Intressi määr on kahe protsendipunkti võrra suurem kuimäär, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinant-seerimistehingute suhtes selle kuu esimesel päeval, mil tähtpäevsaabub,ningmisonavaldatud EuroopaLiiduTeataja Cosas.Intres-
simäärale lisandub veerand protsendipunkti iga viivitatud kuukohta. Intressi makstakse kogu viivitatud aja eest ning seda arvu-tatakse alates artikliga 38 ette nähtud osamakse tähtpäevale järg-nevast kalendripäevast.140
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
Komisjonile artikli 38 lõike 2 punkti a alusel võlgnetavalt
summalt tasutakse intressi mõnele artikli 6 lõikes 2 sätestatudkontole.
EIP-leartikli38lõike2punktibaluselvõlgnetavaltsummalttasu-
takse viivisintressi EIP-le.
5. AKV-EÜ lepingu I lisas sätestatud finantsprotokolli kehtivus-
ajalõppedesesitabkomisjonvajaduselkäesolevasmäärusessätes-tatudtingimustekohasenõudeosamaksudekohta,midaliikmes-riigid on kohustatud käesoleva määruse artikli 38 alusel tasuma.
2. jagu
Saadaolevate summade eelarvestus
Artikkel 41
Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab esmalt saada olevatesummade eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta,millest võib tuleneda ühenduse asutusele võlgnetav summa võimis võivad seda summat muuta ning millest siseriiklik eelarveva-hendite käsutaja komisjoni teavitab või mida komisjon ise mär-kab.Eelarvestusedsaadetaksepeaarvepidajale,keskirjendabneedraamatupidamisse.Eelarvestusestulebeelkõigenimetadatululiikja eelarvepunkt, kuhu see kirjendatakse, ning võimalust möödaarvestuslik summa ja võlgniku nimi. Saadaolevate summade eel-arvestuse koostamisel kontrollib vastutav eelarvevahendite käsu-taja eelkõige, et:
a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;b) eelarvestatud saadaolev summa on nõuetekohane ja kooskõ-
las asjakohaste EAFi haldamist käsitlevate sätetega ja kõikide
nende alusel vastu võetud aktidega ning artiklis 4 viidatudusaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.
3. jagu
Saadaolevate summade kindlaksmääramine
Artikkel 42
Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega vas-tutav eelarvevahendite käsutaja:
a) kontrollib võla olemasolu;b) määrabkindlaksvõlaolemasolujasuurusevõikontrollibseda;c) kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.
4. jagu
Sissenõudmise põhimõte
Artikkel 43
1. Valesti makstud summad nõutakse sisse.
2. Komisjon kehtestab tasumisega viivitamisel ühendusele int-
ressi maksmise tingimused.5. jagu
Sissenõudmise kinnitamine
Artikkel 44
1. Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eel-arvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorral-duse väljastamise teel käsu nõuda sisse saada olev summa, milleta on kindlaks määranud.
2. Ilma et see mõjutaks AKV riikide või ÜMTde vastutust, võib
komisjon isikutelt, välja arvatud riigid, saadaoleva summa for-maalselt kindlaks määrata otsusega, mis on täitmisele pööratavasutamislepingu artiklis 256 sätestatutega samaväärsetel tingi-mustel.
Artikkel 45
Iga kindlakstehtud, kindlasummaline ning EAFi vahendite kasu-tamisega seoses tasumisele kuuluv võlg määratakse kindlakspeaarvepidajale antud sissenõudekorraldusega, millele järgnebvõlgnikule saadetav teade võlgnevuse kohta, kusjuures mõlemaddokumendid koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja. Sisse-nõudekorraldusele lisatakse esitatud nõuet tõendavad dokumen-did. Sissenõudekorralduse koostamisel tagab vastutav eelarveva-hendite käsutaja, et:
a) tulu on kantud õigesse eelarvepunkti;b) sissenõudekorraldus on nõuetekohane ja kooskõlas asjako-
haste sätetega;
c) tõendavad dokumendid on nõuetekohased;d) võlgniku andmed on õiged;e) maksetähtpäev on märgitud;f) sissenõudekorraldus on kooskõlas artiklis 4 nimetatud usal-
dusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;
g) sissenõutav summa on õige ja esitatud õiges vääringus.
Peaarvepidaja registreerib kõnealused sissenõudekorraldused raa-
matupidamises.
6. jagu
Sissenõudmine
Artikkel 46
1. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vas-tutava eelarvevahendite käsutaja poolt nõuetekohaselt kindlaks-määratud saadaolevaid summasid. Ta hoolitseb selle eest, et EAFitulud laekuvad sissenõudekorraldustes esitatud maksetähtpäe-vaks, ja tagab ühenduste seonduvate õiguste kaitse.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 141
2. Kui ettenähtud tähtajaks ei ole sissenõudekorraldust täidetud,
teavitab peaarvepidaja vastutavat eelarvevahendite käsutajat ningalgatabviivitamatasissenõudetäitmisekõikideseadusegaettenäh-tud vahenditega, sealhulgas võimaluse korral tasaarvestuse kau-du.Kuiseeeiolevõimalik,nõuabpeaarvepidajavõlasissetäitmi-sele pööratava sissenõudeotsusega, mis on tagatud artikli 44lõike 2 kohaselt või kohtumenetlusega.
3. Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja EAFi ja
ühendustenõudedvõlgnikelesamaväärsetenõuetega,misviimas-tel on EAFi või ühenduste suhtes ja mis on kindlad, kindlasum-malised ja kuuluvad maksmisele.
4. KuiVjaotisesviidatudotsesetöövõtupuhuleitäidetaõigeaeg-
selt nõudeid, mis EAFil on siseriikliku eelarvevahendite käsutajavastu asjaomase AKV riigi või ÜMT avalik-õiguslike või avalik-õiguslikuosalusegaasutustevõiametitevastu,võtabvastutaveel-arvevahenditekäsutajakõikvajalikudmeetmedvõlgnetavatesum-madetegelikutagasimaksmisesaavutamiseks;muuhulgaspeatabjuhtiveelarvevahenditekäsutajavajaduselasjaomasekorrakohal-damise selle riigi või ÜMT suhtes.
Artikkel 47
1. Kuivastutaveelarvevahenditekäsutajakavatsebloobudakind-laksmääratudsaadaolevasummasissenõudmisest,tagabta,etloo-bumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhti-mise ja proportsionaalsuse põhimõttega komisjoni poolt sellekseelnevalt kehtestatud rakenduseeskirjades sätestatud korra ja tin-gimuste kohaselt. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarveva-hendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeerida üksneskomisjoni poolt lõikes 2 sätestatud eeskirjade kohaselt.
2. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis
üldise finantsmääruse üksikasjalikke rakenduseeskirju.
6. PEATÜKK
KULUTOIMINGUD
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 48
1. Iga kuluartikkel seotakse, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja
makstakse.
2. Käesoleva peatükiga nähakse ette kuluartikli sidumise, kulu
tõendamise,kinnitamisejamaksmisegaseotudotsusedjamenet-lused.2. jagu
Kulukohustuste võtmine: põhimõtted ja mõisted
Artikkel 49
Kulukohustuse võtmisele peab eelnema vastu komisjoni võikomisjonilt volitused saanud asutuste poolt vastu võetudrahastamisotsus.
Artikkel 50
1. Komisjoni poolne kulukohustuste võtmine on toiming, mil-lega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks,et täita juriidilist kohustust.
Komisjoni poolne juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mil-
lega vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kolmanda isiku eeskohustuse,milletulemusenaEAFilvõibtekkidakulutusetegemisekohustus.
Kulukohustuse ja juriidilise kohustuse peab võtma sama eelarve-
vahendite käsutaja. Seda reeglit võib eirata:
a) komisjoniltekkivatelõikes4määratletudhalduskuludepuhul,
mille osas kulukohustus on jagatud vastavalt lõikele 3;
b) kui üldised kulukohustused on seotud artikli 51 lõike 3
kohaste rahastamislepingutega.
2. Komisjonikulukohustusonindividuaalne,kuiabisaajajakulu
suurus on teada.
Komisjoni kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks indivi-
duaalse kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.
3. Komisjonihalduskuludegaseotudkulukohustusedvõibjagada
mitme aasta peale iga-aastaste osamaksetena. Vastavas juriidiliseskohustuses sätestatakse kõnealune jaotus.
4. Halduskuludenalõike1kolmandalõigupunktiatähenduses
käsitatakse järgmisi kulusid:
a) kulutusedinimressurssidele,väljaarvatudkoosseisulisedtöö-
tajad;
b) koolituskulud;
c) lähetuskulud;d) esinduskulud;e) istungikulud;f) kulutused seoses vabakutseliste tõlkide ja/või tõlkijatega;g) ametnike vahetustega seotud kulutused;142
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
h) vallas- ja kinnisvara rendi jooksvad kulud;
i) mitmesugused kindlustuskulud;j) koristamis- ja hoolduskulud;k) telekommunikatsiooniteenuste kasutamisega seotud kulud;l) vee-, gaasi- ja elektrikulud;
m) perioodiliste väljaannete kulud.
Artikkel 51
1. Vastutaveelarvevahenditekäsutajavõtabennekolmandateisi-
kute ees komisjoni jaoks siduva juriidilise kohustuse võtmistesmalt kulukohustuse.
2. KomisjonipooltvastavaltAKV-EÜlepingulevõiülemereterri-
tooriumide assotsieerimise otsusele tehtud rahastamisotsused,millega lubatakse tal anda EAFist rahalist abi, tekitavad komisjo-nile kulukohustusi.
3. Komisjoni juriidiliste kohustuste tekke aluseks on:
a) rahastamisleping ühendust esindava komisjoni ja abi saava
AKVriigivõiAKVriikideÜMTdevõinendemääratudasutuste
vahel;
b) toetus- või muu leping komisjoni ja meetmete rakendamise
eest vastutavate riiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslikeasutuste või füüsiliste või juriidiliste isikute vahel.
4. Igasrahastamislepingussätestatakseselgesõnaliseltkomisjoni,OLAFijakontrollikojaõiguskontrollidakõikideEAFivahenditestraha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning tehakohapeal kontrollimisi.
Artikkel 52
Kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsuta-ja, et:
a) kulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;b) vahendid on ette nähtud;c) kuluonkooskõlasasjakohastesätetega,eritiAKV-EÜlepingu,
ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse, sise-
kokkuleppe, käesoleva määruse ning kõikide nende säteterakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega;
d) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.
Juriidilise kohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite
käsutaja, et:
a) kohustus on kaetud vastava kulukohustusega;b) kuluonkooskõlasasjakohastesätetega,eritiAKV-EÜlepingu,
ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse, sise-
kokkuleppe, käesoleva määruse ning kõikide nende säteterakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega;
c) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.
3. jagu
Kulukohustuse võtmine tsentraliseeritud juhtimise korral
Artikkel 53
1. KuikomisjonhaldabEAFivahendeidtsentraliseeritultvõiühi-selt, kohaldatakse kulukohustuse võtmisel käesoleva jao sätteid.
2. Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete
või esialgsete eelarveliste kulukohustustega võtab komisjon Naasta 31. detsembriks, kusjuures N aasta on aasta, mil komisjonvõttis individuaalse kulukohustuse, kui artikli 50 lõikest 3 eitulene teisiti.
Üldjuhul katavad üldised kulukohustused vastavate komisjoni
poolt N + 1 aasta 31. detsembriks võetud individuaalsete juriidi-liste kulukohustuste kogumaksumuse, kusjuures N aasta on aas-ta, mil komisjon võttis üldise kulukohustuse, kui artikli 50 lõi-kest 3 ei tulene teisiti.
Seevastuartikli51lõikes3nimetatudüldistekulukohustustetäit-
misel sõlmib komisjon vastavad individuaalsed lepingud ja kok-kuleppedhiljemaltkolmeaastajooksulalateskulukohustusevõt-misest.Auditeerimistjahindamistkäsitlevadindividuaallepingudvõib sõlmida hiljem.
Esimeses ja teises lõigus nimetatud tähtpäevade möödumisel
tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutamata jäänudosaga seotud kulukohustused.
3. Enneüldisekulukohustusealuselkomisjonipooltvõetudindi-
viduaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutaveelarvevahendite käsutaja selle summa EAFi finantskontodele jaarvab selle maha üldisest kulukohustusest.
4. Juriidilistelkohustustel,misonvõetudseosesmeetmetega,mis
hõlmavadrohkemkuiühteeelarveaastat,javastavatelkulukohus-tustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlasusaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatudartikli 50 lõikes 3 nimetatud halduskulude puhul.
Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu
jooksulkõnealusestkuupäevast,tühistatakseningvastavadassig-neeringud vabastatakse.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 143
Kui juriidilise kohustuse alusel ei ole kolme aasta jooksul välja-
makseidtehtud,tühistabeelarvevahenditekäsutajakulukohustuseja vabastab assigneeringud.
5. Projekt lõpetatakse ja lõigete 1–4 kohaselt ette nähtud sum-
mad tühistatakse pärast seda, kui komisjoni on seoses selle pro-jektigakolmandateisikuteeesvõtnudjuriidilisedkohustusedningseonduvadmaksedjakogutavadsummadonkontodelekirjenda-tud.
6. Lõike4sätetekohaldamineeimõjutaotsuseid,midanõukogu
võib teha vastavalt AKV-EÜ lepingu artiklitele 96 ja 97.
4. jagu
Kulukohustuse võtmine detsentraliseeritud juhtimise korral
Artikkel 54
1. Kui EAFi vahendeid hallatakse detsentraliseeritult, kohalda-takse komisjoni poolsete kulukohustuse võtmisel käesoleva jaosätteid.
2. RahastamislepingudabisaavateAKVriikidevõiÜMTdegasõl-
mitakse hiljemalt N + 1 aasta 31. detsembriks, kusjuures N onaasta, mil komisjon võttis kulukohustuse.
Kuirahastamislepinguideioleesimeseslõigussätestatudtähtpäe-
vaks sõlmitud, tühistatakse vastavad assigneeringud.
3. Komisjon on kohustatud sooritama EAFi vahenditest makse,
kui delegatsiooni juht, kes tegutseb edasivolitatud eelarvevahen-dite käsutajana:
a) kinnitablepingujaprogrammieelarvestuse,misonsätestatud
käesoleva määruse artikli 80 lõikes 4, vastavalt AKV-EÜ
lepingu IV lisa artikli 36 lõike 2 punktile i või ülemereterri-tooriumideassotsieerimistkäsitlevaotsuserakendusmeetmeteasjaomastele sätetele;
b) kinnitab toetuslepingu.
Iga kinnituse osas kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja
raamatupidamisseasjaomaselepingu,programmieelarvestusevõitoetuse väärtuse. Seda kirjet nimetatakse “assigneeritud summa-deks”.
Assigneeritudsummad,misonkirjendatud,arvabkomisjonmaha
asjaomastele rahastamisotsustele vastavatest üldistest kulukohus-tustest.
4. Artiklis4nimetatudusaldusväärsefinantsjuhtimisepõhimõtte
kohaselt ning oma volituste piires püüab komisjon tagada, et:
a) individuaalsedjuriidilisedkohustused,milleabiltäidetakselõi-
kes 2 nimetatud rahastamislepinguid, võetakse hiljemalt
kolmeaastajooksulalateskomisjonipooltvastavakulukohus-tuse võtmisest;b) assigneeritud summad, mis vastavad lõikes 2 viidatud rahas-
tamislepingu täitmiseks võetud individuaalsetele juriidilistelekohustustele, mille alusel ei ole tehtud makseid kolme aastajooksul, tühistatakse.
Esimeseslõigusviidatudindividuaalsedjuriidilisedkohustusedonlepingud, toetuslepingud või programmi eelarvestused, mille onsõlminudAKVriikvõiÜMTvõiselleasutusedvõinendenimeljaeest tegutsev komisjon.
Esimese ja teise lõigu kohaldamiseks lisab komisjon kokkuleppel
abisaavateAKVriikidejaÜMTdegavastavadsättedlõikes2nime-tatud rahastamislepingutesse.
5. Projekt lõpetatakse ja lõigete 1–4 kohaselt ette nähtud sum-
madtühistataksepärastseda,kuiAKVriikvõiÜMTvõiselleasu-tusedja/võinendenimeljaeesttegutsevkomisjononvõtnudselleprojektiga seoses kohustused kolmandate isikute ees ning seon-duvad maksed ja kogutavad summad on kontodele kirjendatud.
6. Lõike4sätetekohaldamineeimõjutaotsuseid,midanõukogu
võib teha vastavalt AKV-EÜ lepingu artiklitele 96 ja 97.
5. jagu
Kulude tõendamine
Artikkel 55
Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarveva-hendite käsutaja:
a) kontrollib kreeditori nõudeõigust;b) määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda;
c) kontrollib nõude tasumisele vastavuse tingimusi.
Artikkel 56
1. Igasuguste kulude tõendamise aluseks on piisavad tõendavad
dokumendid, mis kinnitavad kreeditori nõudeõigust lähtuvalttegelikult osutatud teenuste, tarnitud kaupade või tehtud töödearuandest või muudest makset põhjendavatest dokumentidest.Maksekorraldustelelisatavatetõendavatedokumentideiseloomjaesitatavad andmed peavad olema sellised, et oleks võimalik teos-tada artiklites 55, 58 ja 60 sätestatud kontrollimisi.
2. Enne kulude tõendamise otsuse tegemist kontrollib vastutav
eelarvevahendite käsutaja tõendavaid dokumente isiklikult võiteeb omal vastutusel kindlaks, et neid on kontrollitud.144
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
3. Kulude tõendamise otsus vormistatakse tähiku “maksmiseks
kinnitatud” allkirjastamisega vastutava eelarvevahendite käsutajapoolt.
Artikkel 57
Juhtiv eelarvevahendite käsutaja kehtestab tähiku “maksmisekskinnitatud” allkirjastamise kriteeriumid analoogia alusel üldisefinantsmääruse rakenduseeskirjade sätete kohaselt.
Artikkel 58
Mitteelektroonilise süsteemi puhul tehakse “maksmisekskinnitatud” märge templiga, mis sisaldab vastutavaeelarvevahendite käsutaja allkirja. Elektroonilise süsteemi puhultehakse “maksmiseks kinnitatud” märge vastutavaeelarvevahendite käsutaja isikliku salasõna abil.
6. jagu
Kulude kinnitamine
Artikkel 59
Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutaveelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajalemaksekorraldusega käsu maksta välja tema poolt tõendatudkuluartikkel.
Artikkel 60
Maksekorralduse koostamisel tagab vastutav eelarvevahenditekäsutaja, et:
a) maksekorraldus on nõuetekohaselt välja antud, see tähendab,
et eelnevalt on tehtud vastav tõendamisotsus märkega “maks-
miseks kinnitatud”;
b) maksekorraldus vastab kirjendatud kulukohustusele;
c) kulud on raamatupidamises kirjendatud õigesse punkti;d) assigneeringud on kasutatavad;e) võlgniku andmed on õiged.
Artikkel 61
Maksekorralduses tuleb märkida:a) eelarveaasta, millesse kulud tuleb kirjendada;b) teostamisvahend ja assigneering, millesse see tuleb artikli 3
kohaselt kirjendada;
c) juriidiline kohustus, mille põhjal on tekkinud makse saamise
õigus;d) eelarveline kulukohustus, kuhu see kirjendatakse;e) maksmisele kuuluv summa, märkides ära vääringu, milles see
makstakse;
f) maksesaaja nimi ja aadress;
g) pangakonto, millele makse tuleb sooritada;h) kulu kasutamise eesmärk;i) maksetingimused.
Vastutav eelarvevahendite käsutaja märgib maksekorraldusele
kuupäeva, kirjutab sellele alla ning saadab seejärel peaarvepidaja-le.
Artikkel 62
Vastutav eelarvevahendite käsutaja säilitab tõendavaddokumendid.
7. jagu
Kulude väljamaksmine
Artikkel 63
1. Väljamaksminetoimubüksnessiis,kuitõendatakse,etasjako-hane meede on kooskõlas põhiakti või lepingu sätetega, ja seehõlmab üht või mitut järgmistest toimingutest:
a) kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;b) maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest vii-
sidest:
i) üks eelmakse või mitu eelmakset,ii) üks vahemakse või mitu vahemakset,iii) lõppmakse.
2. Lõikes 1 nimetatud eri liiki maksed eristatakse raamatupida-
misarvestuses nende tegemise ajal.
3. Eelmaksed on ette nähtud abisaaja varustamiseks sularahaga.
Selle võib jagada mitmeks makseks.
4. Vahemakse, mis võib olla korduv, on ette nähtud abisaajale
tehtud kulude hüvitamiseks kuluaruande põhjal, kui meetmerakendamine on veel pooleli. Sellega võib eelmakset vähendadatervikuna või osaliselt, ilma et see piiraks põhiakti või lepingusätete kohaldamist.
5. Kulude lõpparveldus toimub jääksumma maksmisega, mis ei
või olla korduv ja millest vähendatakse enne tehtud maksed, võisissenõudekorraldusega.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 145
Artikkel 64
Peaarvepidaja tasub kulud kasutatavate vahendite piires.
Artikkel 65
Väljamaksed tehakse artiklis 28 nimetatud pangakontode kaudu.
Komisjon kehtestab nende kontode avamise, haldamise jakasutamise üksikasjalikud eeskirjad.
Eeskirjadesnõutakseeelkõige,etkõikideleülekandekorraldustelja
pangamaksetel oleks kahe nõuetekohaselt volitatud ametiisikuühised allkirjad.
Artikkel 66
1. Kuidelegatsioonijuhttäidabeelarvevahenditekäsutajaülesan-deid edasivolituse alusel, nagu on sätestatud artikli 21 lõikes 2,võib asjaomased maksed sooritada edasivolitatud peaarvepidaja,vajadusel kohapeal.
Peaarvepidaja võib sooritada makseid kohalikus vääringus mak-
seasutuse kontolt AKV riigis või ÜMTs ning makseid välisvaluu-tas ühelt või mitmelt ühenduses asuvalt makseasutuse kontolt.
2. Edasivolitatud peaarvepidaja poolt sooritatavate maksete
puhul tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja kontrolli läbivii-mise enne või pärast nende tegemist ning nende raamatupida-misse kirjendamisel.
8. jagu
Kulutoimingute tähtajad
Artikkel 67
Kulude kinnitamine, heakskiitmine ja maksmine peab toimuma90 päeva jooksul pärast maksetähtpäeva. Siseriiklikeelarvevahenditekäsutajakiidabkuludheaksningteavitabsellestdelegatsiooni juhti hiljemalt 45 päeva jooksul alates tähtpäevamöödumisest.
Nõudedseoseshilinenudmaksetega,milleeestkomisjonvastutab
AKV-EÜlepinguIVlisaartikli37alusel,katabkomisjonkäesolevamääruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud kontolt või kontodelt.
7. PEATÜKK
ARVUTISÜSTEEMID
Artikkel 68
1. Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil,võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.2. Kui eelarve täitmise toimingute käsitlemisel kasutatakse arvu-tisüsteemejaalamsüsteeme,tulebesitadaigasüsteemijaalamsüs-teemi täielik kirjeldus.
Igas kirjelduses määratletakse kõikide andmeväljade sisu ja kirjel-
datakse,kuidassüsteemigaindividuaalsettoimingutkäsitleb.Kir-jelduses selgitatakse üksikasjalikult, kuidas süsteem tagab iga toi-mingu täieliku kontrolljälje.
3. Arvutisüsteemide ja alamsüsteemide andmeid salvestatakse
korrapäraselt ja hoitakse turvalises kohas.
8. PEATÜKK
SISEAUDIITOR
Artikkel 69
EAFi siseaudiitoriks on komisjoni siseaudiitor. Ta täidab omaülesandeidvastavaltkehtivatelerahvusvahelistelestandarditele.Takannab komisjoni ees vastutust süsteemide nõuetekohasetoimimise ning komisjoni poolt artikli 1 alusel hallatavate EAFivahendite kasutamise protseduuride kontrollimise eest.Siseaudiitor ei või olla eelarvevahendite käsutaja egapeaarvepidaja.
Artikkel 70
1. Siseaudiitornõustabkomisjoniriskidejuhtimisel,esitadessõl-tumatuid arvamusi haldus- ja kontrollsüsteemide taseme kohtaning andes soovitusi, kuidas toimingute teostamistingimusiparandadajausaldusväärsetfinantsjuhtimistedendada.Võibpalu-da,ettanõustaksneisküsimusteskaAKVriikidevõiÜMTdevõi-muorganeid.
Ta vastutab eelkõige:
a) sisehaldussüsteemide sobivuse ja tõhususe ning talituste tege-
vuse hindamise eest tegevuspõhimõtete, programmide ja
meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest;
b) hinnata kõikide EAFi vahendite kasutamisega seotud toimin-
gute suhtes kohaldatavate sisemiste kontrollsüsteemide sobi-vust ja taset.
2. Siseaudiitorilontäielikjapiiramatujuurdepääskõikideleomaülesannete täitmiseks vajalikele andmetele, vajaduse korral koha-peal, sealhulgas liikmesriikides ja kolmandates riikides.
3. Siseaudiitor annab oma tähelepanekutest ja soovitustest aru
komisjonile.Komisjontagabaudititepõhjaltehtudsoovitustejär-gimise.Siseaudiitoresitabkomisjonilekasiseauditiaastaaruande,milles on märgitud tehtud auditite arv ja liik, antud soovitused janende soovituste põhjal võetud meetmed.146
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
4. Igalaastalesitabkomisjoneelarvetäitmiseeestvastutavaleasu-
tusele aruande, milles võetakse kokku tehtud siseauditite arv jaliik,antudsoovitusedjanendesoovitustepõhjalvõetudmeetmed.
Artikkel 71
Siseaudiitori suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruseüksikasjalike rakenduseeskirjadega ette nähtud erisätteid, eritineid, mis käsitlevad tema sõltumatust ametikohustuste täitmiselning tema vastutuselevõtmise tingimusi.
IV JAOTIS
HANKIMINE
1. PEATÜKK
REGULEERIMISALA
Artikkel 72
1. Riigihankelepingud on rahalise tasuga seotud lepingud, misartiklis 73 määratletud tellija sõlmib kirjalikult, et täielikult võiosaliseltEAFivahenditesttehtavamakseeestsaadavallas-võikin-nisvara või lasta teha töid või saada teenuseid.
Nende lepingute hulka kuuluvad:
a) tarnelepingud;b) ehituslepingud;c) teenuslepingud.
2. Käesolev jaotis ei käsitle toetusi.
Artikkel 73
1. Tellijaks käesoleva jaotise tähenduses on:
a) abi saav AKV riik või abi saavad AKV riigid või nende poolt
nõuetekohaselt volitatud asutused või nende esindajad;
b) komisjon, lepingute puhul mille ta sõlmib oma huvides;
c) komisjonühevõimitmeabisaavaAKVriiginimeljahuvides;d) riiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus või füüsiline
või juriidiline isik, kes on sõlminud ühe või mitme AKV riigi
või komisjoniga rahastamiskokkuleppe või toetuslepinguprogrammi või projekti rakendamiseks.
2. Hankemenetlused tuleb sätestada artikli 51 lõikes 3 osutatudrahastamislepingutes.2. PEATÜKK
LEPINGUTE SÕLMIMISE KORD JA PÕHIMÕTTED
Artikkel 74
1. EAFi poolt AKV riikide abistamiseks rahastatavaid toiminguidkäsitlevadlepingudsõlmitakseAKV-EÜlepinguIVlisaartiklis28sätestatud korra kohaselt.
EAFipooltÜMTdeabistamiseksrahastatavaidtoiminguidkäsitle-
vad lepingud sõlmitakse ülemereterritooriumide assotsieerimistkäsitlevalepingurakendusmeetmetegaettenähtudkorrakohaselt.
2. Kui AKV-EÜ lepingu või ülemereterritooriumide assotsieeri-
mist käsitleva lepingu raames humanitaarabi või erakorralise abiandmise puhul on tellijaks komisjon, peab ta järgima vastavaidühenduse hankereegleid.
3. PEATÜKK
LEPINGUTES OSALEMINE
Artikkel 75
1. EAFi rahastatavate lepingute puhul on pakkumismenetlusedvõrdsetel tingimustel osalemiseks avatud vastavalt AKV-EÜlepingu IV lisa artikli 20 tingimustele.
2. Isikutel, kes ei ole AKV riikide ja liikmesriikide ning ÜMTde
kodanikud, võib lubada pakkumismenetlustes osaleda AKV-EÜlepingu IV lisa artiklis 22 sätestatud tingimustel.
Artikkel 76
Talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires ning selle IV lisaartiklis 21 sätestatud korras tagab komisjon võimalikult paljudeisikute võrdsetel tingimustel osalemise EAFi rahastatavatelepingutega seotud pakkumismenetlustes ning läbipaistvuse,proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ningmittediskrimineerimise põhimõtete järgimise.
Artikkel 77
Komisjon võtab, talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires jaanaloogia alusel üldise finantsmääruse vastavate sätetega,vajalikud meetmed keskandmekogu loomiseks, mis sisaldabandmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on AKV-EÜ lepinguIV lisa artiklis 28 sätestatud olukorras, mis välistab nendeosalemise EAFi rahastatavate toimingutega seotud lepingutesõlmimisel.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 147
4. PEATÜKK
AVALDAMINE
Artikkel 78
Komisjon võtab talle AKV-EÜ lepinguga antud volituste piires ja
selleIVlisaartiklites21ja34sätestatudkorrasvajalikudmeetmed,et avaldada rahvusvahelised pakkumismenetlused Euroopa Liidu
Teatajasja Internetis.
Artikkel 79
1. KomisjonvõtabtalleAKV-EÜlepingugaantudvolitustepiireskõik vajalikud meetmed, et tagada teabe levitamine asjaomasteleettevõtjatele eelkõige EAFi vahenditest rahastatavate prog-rammide ja projektide korrapärase avaldamise abil.
2. Eelkõige tagab komisjon, et sobivates meediakanalites avalda-
takse järgmised andmed, koos teabega kavandatavate lepinguteolemuse, sisu ja väärtuse kohta:
a) projekte tutvustavad teabelehed;b) komisjoni poolt pärast EAFi komiteega konsulteerimist vastu
võetud rahastamisettepanekute kokkuvõte.
3. KomisjontagabtalleAKV-EÜlepingugaantudvolitustepiires,
et pakkumismenetluste tulemused avaldatakse esimesel võimalu-sel.
V JAOTIS
OTSENE TÖÖVÕTT
Artikkel 80
1. Käesolev jaotis käsitleb AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklis 24sätestatud otsest töövõttu. Seda kohaldatakse mutatis mutandis
ÜMTdega tehtava finantskoostöö suhtes.
2. Otsese töövõtu puhul viiakse toimingud, projektid ja prog-
rammid ellu otse AKV riigi või riikide riigiasutuste kaudu.
Ühenduskatabosaasjaomaseasutusekuludest,andespuuduvaid
seadmeid ja/või materjale ja/või vahendeid, et asutus saaks han-kidavajalikkutäiendavatpersonali,näiteksasjatundjaidkõnealus-testvõimuudestAKVriikidest.Ühenduskatabainulttäiendavatemeetmete kulud ja ajutised kulutused, mis on kõnealuse projektinõuete täitmisel hädavajalikud.
Esimeses ja teises lõigus sätestatud otsese töövõtu abil ellu viida-
vateprojektiderahastaminetoimubavansikontodeabil,midahal-davad avansikonto haldaja ja peaarvepidaja, kelle nimetab ame-tisse siseriiklik eelarvevahendite käsutaja delegatsiooni juhieelneval heakskiidul.3. Väliseotsesetöövõtukorralusaldavadartikli73lõike1punk-tis a määratletud tellijad projektide ja programmide elluviimisegaseotud ülesannete täitmise riiklikele, poolriiklikele või eraõigusli-kele organisatsioonidele, mis on õiguslikult asjaomasest AKV rii-gist või AKV riikidest eraldiseisvad. Taolistel juhtudel võtab asja-omaneorganisatsioonsiseriiklikulteelarvevahenditekäsutajaltülevastutuseprogrammivõiprojektijuhtimisejaelluviimiseeest.Sel-liseltdelegeeritudülesannetehulkavõibkuuludaõigusasjaomaseAKV riigi või AKV riikide nimel ja eest lepinguid sõlmida ja hal-lata ning ehitustööde järelevalvet teostada.
4. Otsese töövõtuga seotud toiminguid tehakse lähtuvalt raken-
datavastmeetmeprogrammistjaselleprognoositavastmaksumu-sest,edaspidi“programmieelarvestus”.Programmieelarvestusondokument,millessätestataksevajalikudinim-jamateriaalsedres-sursid,eelarveningüksikasjaliktehnilinejahaldusalanerakendus-kordprojektirakendamiseksteatavalajavahemikulotsesetöövõtuning, kui võimalik, riigihangete ning eritoetuste abil. Kõik prog-rammi eelarvestused koostavad lõikes 2 nimetatud avansikontohaldajajapeaarvepidaja,kuitegemistonotsesetöövõtuga,võilõi-kes 3 nimetatud kolmandast isikust organisatsioon, kui tegemiston välise otsese töövõtuga, misjärel siseriiklik eelarvevahenditekäsutaja ja delegatsiooni juht peavad need enne ettenähtud tege-vuste algust heaks kiitma.
5. Lõikes 4 nimetatud programmi eelarvestuste täitmisel peavad
hanke- ja lepingute sõlmimise menetlused olema kooskõlas vas-tavalt IV ja VI jaotises sätestatuga. Eelkõige peab delegatsioonijuht vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklile 36 heaks kiitmalepingute sõlmimise ettepanekud. Sama kehtib toetuste andmiseettepanekute osas.
6. Artikli51lõikes3nimetatudrahastamislepingutestulebsätes-
tada,etprojektidvõiprogrammidviiakseelluotsesetöövõtuabil.
Artikkel 81
Väliseotsesetöövõtuabilsõlmibartikli73lõike1punktisanime-tatud tellija teenuslepingu kolmandast isikust organisatsiooniga.Komisjon tagab, et lepinguga nähakse ette:
a) nõuetekohasedsättedEAFivahenditekasutamisekontrollimi-
seks juhtiva eelarvevahendite käsutaja, delegatsiooni juhi,
OLAFi, siseriikliku eelarvevahendite käsutaja, kontrollikoja jaasjaomase AKV riigi või AKV riikide siseriiklike auditeerimi-sasutuste poolt;
b) asjaomasele organisatsioonile delegeeritavate ning siseriikli-
kuleeelarvevahenditekäsutajalejäävatevolitusteselgemäärat-lus ja täpne piiritlus;148
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
c) delegeeritudvolitustekasutamisekord,näiteksrahastavatetoi-
mingutevaliku,lepingutesõlmimisejaehitustöödejärelevalve
kord;
d) järelkontrolli ja finantssanktsioonide võimalus, kui kolman-
dast isikust organisatsioon annab raha või sõlmib lepinguidpunktis c sätestatud korra vastaselt;
e) eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesannete tegelik
lahusus;
f) tõhusa haldustoimingute sisekontrollisüsteemi olemasolu;
g) toimingute tegemise raamatupidamisarvestuse korra ja sellise
eraldiseisva raamatupidamisaruandluse korra olemasolu, mis
võimaldab kindlaks teha, kas EAFi vahendeid on õigesti kasu-tatud.
VI JAOTIS
TOETUSED
1. PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 82
1. Tsentraliseeritud juhtimise puhul on toetus otsene finantsosa-lus, mida komisjon annab EAFi vahenditest, et rahastada:
a) meedet, mis on ette nähtud AKV-EÜ lepingu või ülemereter-
ritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse või kõnealuse
lepinguvõiotsusealuselalgatatudprogrammivõiprojektiees-märgi saavutamisele kaasaaitamiseks;
b) või nimetatud eesmärki taotleva organisatsiooni tegevust.
Toetuste kohta sõlmitakse kirjalik leping.
2. Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:
a) artikli 51 lõike 3 punktis a nimetatud rahastamislepingud;b) IV jaotises sätestatud riigihankelepingud või V jaotises sätes-
tatud otsene töövõtt;
c) laenud, tagatised, osamaksud, lepingud, intressitoetused või
muud EIP hallatavad finantstoimingud;
d) otsene või kaudne eelarvetoetus või võlakustutusabi või abi
ekspordituludesuurendamisekslühiajalistekõikumistekorral;
e) maksed organisatsioonidele, millele komisjon delegeerib voli-
tused vastavalt artiklitele 14 ja 15 või artiklis 16 sätestatud
ühise juhtimise raames.2. PEATÜKK
TOETUSTE ANDMISE PÕHIMÕTTED
Artikkel 83
1. Toetusi antakse kooskõlas läbipaistvuse ja võrdse kohtlemisepõhimõtetega. Toetused ei tohi olla kumulatiivsed; neid ei tohiandatagasiulatuvalt;janeedpeavadhõlmamakaasfinantseerimist.
2. Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale
kasumi tootmine.
Artikkel 84
1. Kui tsentraliseeritud juhtimise alla kuuluv meede hõlmab toe-tuste abil rahastamist, peab selle meetme tegevuskava sisaldamategevusprogrammi, välja arvatud häda- või humanitaarabimeet-mete puhul.
Seda programmi rakendatakse pakkumiskutsete avaldamise teel,
välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtu-del või juhul, kui abisaaja tunnuste tõttu ei ole teatava meetmepuhul muud valikut.
2. Igal aastal avaldatakse andmed antud toetuste kohta, võttes
nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsuse ja julgeolekuga seotudnõudeid.
Artikkel 85
1. Ühe meetme kohta võib ühele ja samale abisaajale anda EAFivahenditest ainult ühe toetuse.
2. Abisaajale võib anda EAFi vahenditest ainult ühe tegevustoe-
tuse eelarveaasta kohta.
Artikkel 86
1. Toetust võib anda juba alanud meetmeks üksnes juhul, kuitaotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne kokku-leppe allkirjastamist.
Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulutused olla teh-
tud enne toetustaotluse esitamispäeva, välja arvatud nõuetekoha-seltpõhjendatuderandjuhtudel,misonsätestatudAKV-EÜlepin-gus ja ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitlevas otsuses,ning kulude puhul, mida on vaja häda- või humanitaarabi nõue-tekohaseks andmiseks.
Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule jõudnud meetmeteks taga-
siulatuvalt.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 149
2. Tegevustoetusetaotluselevõiballakirjutadakõigerohkemneli
kuud pärast abisaaja eelarveaasta algust. Rahastamiskõlblikudkulutused ei tohi olla tehtud enne toetustaotluse esitamise kuu-päeva või abisaaja eelarveaasta algust.
Artikkel 87
Meedet võib täies ulatuses EAFi vahenditest rahastada üksnesjuhul, kui see on vajalik meetme lõpuleviimiseks.
3. PEATÜKK
TOETUSTE ANDMISE MENETLUS
Artikkel 88
1. Toetusetaotlused on kõlblikud üksnes juhul, kui need kuulu-vad AKV-EÜ lepingu või ülemereterritooriumide assotsieerimistkäsitlevaotsusevõinimetatudlepinguvõiotsusealuselvastuvõe-tud programmi või projekti alla ning nende esitajateks on juriidi-lisedisikud.Erandinavõivadfüüsilisedisikudsaadatoetusivasta-valt lepingus või otsuses sätestatud tingimustele, olenevaltmeetmest,midataotlejavõtab,võieesmärgist,midatasoovibsaa-vutada.
2. Toetusi ei tohi anda taotlejatele, kes tulenevalt oma toetuse
andmise menetluse aegse olukorra tõttu on riigihangete suhteskohaldatavate ühenduse normide kohaselt abikõlbmatu.
Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski esimeses lõigus
viidatud olukorras.
3. Juhtiv eelarvevahendite käsutaja võib taotlejate suhtes, kes on
lõike 2 kohaselt kõlbmatud, rakendada tõhusaid, proportsionaal-seid ja hoiatavaid haldus- ja finantssanktsioone.
Artikkel 89
1. Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja suutlikkustviia lõpule väljapakutud meede või tööprogramm.
2. Toetuste andmise kriteeriumid peavad võimaldama hinnata
esitatudettepanekutesisuseatudeesmärkidejaprioriteetidepõh-jal.
Artikkel 90
1. Ettepanekuidhindabeelnevaltteatavakstehtudvalikukriteeriu-mide ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal selleks loodudkomisjon, et kindlaks teha, millised ettepanekud on rahastamis-kõlblikud.
2. Vastutaveelarvevahenditekäsutajakoostablõikes1sätestatud
hindamisetulemustepõhjalabisaajatejaheakskiidetudsummadeloendi.3. Vastutaveelarvevahenditekäsutajateatabtaotlejaletemataot-luse kohta tehtud otsusest kirjalikult. Kui taotletavat toetust eianta, põhjendab ta taotluse tagasilükkamist, tuginedes seejuureseeskätt juba teatavaks tehtud valikukriteeriumidele ja toetusteandmisekriteeriumidele.Taotlejaidteavitataksesellest15kalend-ripäevajooksulalatestoetuseandmiseotsusesaatmisestabisaaja-tele.
4. PEATÜKK
MAKSED
Artikkel 91
Maksete ajakavade koostamisel lähtutakse asjakohastestfinantsriskidest, meetme kestusest ja edenemisest või abisaajakantud kuludest.
Artikkel 92
Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib nõuda abisaajalt eelnevatagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.
Kohalikele pangateenustele juurdepääsuga seotud probleeme
arvesse võttes võib valitsusvälistelt organisatsioonidelt nõudatagatistettemaksetepuhul,misonsuuremadkuiüksmiljoneurotvõionüle90%toetusekogusummast.Vastutaveelarvevahenditekäsutaja võib sellest kohustustest vabastada ka abisaajad, kes onsõlminud partnerluse raamlepingu.
Artikkel 93
1. Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui komisjon onlõplikutegevus-jaraamatupidamisaruandeheakskiitnud,ilmaetsee takistaks komisjoni tegemast hilisemaid kontrollimisi.
2. Kui abisaaja ei täida oma juriidilisi või lepingulisi kohustusi,
peatatakse toetuse maksmine ja toetust vähendatakse või toetuseandmine lõpetatakse, olles abisaajale eelnevalt andnud võimaluseesitada oma seisukohad.
5. PEATÜKK
RAKENDAMINE
Artikkel 94
1. Kui abisaaja peab meetme rakendamiseks sõlmima hankele-pinguid, nähakse artikli 82 lõikes 1 nimetatud toetuslepingutegaette menetlused, mis on kooskõlas mitteliikmesriikidega tehtavakoostöö puhul kohaldatavate ühenduse hankenormidega.150
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
2. Igas toetuslepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni,
OLAFijakontrollikojaõiguskontrollidakõikideEAFivahenditestrahalist abi saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ningteha kohapeal kontrollimisi.
Artikkel 95
Artiklis 13 viidatud detsentraliseeritud juhtimise puhul püüabkomisjon soodustada abi saavate AKV riikide ja ÜMTde poolsesjuhtimises käesoleva jaotisega samaväärsete sätete kohaldamist.
VII JAOTIS
RAAMATUPIDAMINE
1. PEATÜKK
RAAMATUPIDAMISARUANDE ESITAMINE
Artikkel 96
1. Komisjon koostab hiljemalt iga aasta 31. juuliks EAFi raama-tupidamisaruande, milles kirjeldatakse fondi finantsseisundit eel-mise aasta 31. detsembri seisuga. EAFi raamatupidamisaruannehõlmab:
a) artiklis 100 nimetatud raamatupidamisaruandeid;b) artiklis 101 nimetatud raha kasutamise aruannet.c) EIPpooltartikli125lõike2kohaseltesitatudraamatupidami-
saruannet ja teavet.
2. EAFiraamatupidamisaruandelelisatakseeelmiseaastafinants-
juhtimise aruanne, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid:
a) eelarveaasta eesmärkide saavutamise kohta usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt;
b) finantsolukorrajasündmustekohta,miseelarveaastalontege-
vust oluliselt mõjutanud.
Artikkel 97
Raamatupidamisaruannepeabolemaeeskirjadegakooskõlas,õige
ja terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:
a) raamatupidamisaruannete puhul varadest ja kohustustest,
kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõue-
test ja kohustustest, samuti rahavoogudest;
b) raha kasutamise aruannete puhul EAFi tulu- ja kulutoimingu-
test.
Artikkel 98
Artiklis 100 nimetatud raamatupidamisaruanne koostatakse üld-tunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt, milleks on:
a) tegevuse jätkuvus;b) konservatiivsus;
c) raamatupidamismeetodite järjepidevus;d) teabe võrreldavus;e) olulisus;f) brutopõhimõte;g) reaalsuse põhimõte;h) tekkepõhine raamatupidamisarvestus.
Artikkel 99
1. Tekkepõhiseraamatupidamisarvestusepõhimõttekohaseltesi-
tatakse artiklis 100 nimetatud raamatupidamisaruannetes eelar-veaastakuludjatuludmaksmisevõilaekumisekuupäevastolene-mata.
2. Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks artiklis 111
sätestatud raamatupidamiskorra kohaselt.
Artikkel 100
1. Raamatupidamisaruande koostab peaarvepidaja ning needkoostatakse miljonites eurodes. Sellesse kuulub:
a) bilanssjamajandustulemusearuanne,milleskajastatakseEAFi
varasid ja kohustusi, finantsolukorda ning majandustulemust
eelmiseaasta31.detsembriseisuga;seeesitatakseteatavatliikiäriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitlevatesEuroopaParlamendijanõukogudirektiividessätestatudstruk-tuuri järgi, võttes seejuures arvesse EAFi tegevuse eripära;
b) rahavoogudetabel,millesonnäidatudeelarveaastajooksulsis-
senõutudjaväljamakstudsummadjasularahaseisaastalõpus,ning eelmist eelarveaastat hõlmav tuluallikate ja kuluartiklitearuanne;
c) EAFile võlgnetavate summade tabel, milles on märgitud:
i) eelarveaasta alguseks veel laekumata summad;
ii) eelarveaasta jooksul kindlaksmääratud maksud;iii) eelarveaasta jooksul sissenõutud summad;
iv) kindlaksmääratud maksude tühistamine;v) eelarveaasta lõpuks veel laekumata summad.
2. Raamatupidamisaruande lisas täiendatakse ja kommenteeri-
takse lõikes 1 nimetatud aruandes esitatud teavet ning see peabsisaldama märkeid raamatupidamisaruande koostamisel ja esita-misel kasutatud põhimõtete kohta.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 151
Artikkel 101
1. Raha kasutamise aruanded koostab peaarvepidaja ning need
koostatakse miljonites eurodes. Need sisaldavad eelarve täitmiseülevaadet, milles esitatakse kõik eelarveaasta tulu- ja kulutoimin-gud. Eelarve täitmise ülevaate lisas täiendatakse ja kommenteeri-takse selles esitatud teavet.
2. Rahakasutamisearuandedsisaldavadjärgmisitabeleid,misesi-
tataksemiljoniteseurodesningmillekoostabjuhtiveelarvevahen-dite käsutaja koos peaarvepidajaga:
a) tabel, milles kirjeldatakse lisas märgitud assigneeringutes eel-
mise eelarveaasta jooksul toimunud muudatusi;
b) tabel,millesesitataksejaotustekaupaeelarveaastakulukohus-
tuste, assigneeritud summade ja maksete kogusumma ning
koondsummad alates EAFi avamisest;
c) tabel,millesesitatakseassigneeringute,riikide,piirkondadevõi
allpiirkondade kaupa eelarveaasta kulukohustuste, assigneeri-tud summade ja maksete kogusumma ning koondsummadalates EAFi avamisest.
Artikkel 102
Komisjon saadab raamatupidamisaruande projekti hiljemaltjärgmiseaasta31.märtsikskontrollikojale.Hiljemalt30.aprillikssaadab ta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojaleartiklis 96 viidatud aruande finantsjuhtimise kohta kõnealuselaastal.
Artikkel 103
1. Kontrollikodaesitabhiljemalt15.juuniksomamärkusedEAFiraamatupidamisaruandeselleosakohta,miskäsitlebEAFivahen-deid,millefinantsjuhtimiseeestvastavaltartikli1lõikele2vastu-tab komisjon, et komisjon saaks teha lõpliku raamatupidamisa-ruande koostamiseks vajalikud parandused.
2. Komisjonkiidablõplikuraamatupidamisaruandeheaksjasaa-
dab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale hil-jemalt järgmise eelarveaasta 31. juuliks.
3. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Tea-
tajashiljemaltjärgmiseeelarveaasta31.oktoobrikskooskinnitava
avaldusega,millekontrollikodaonteinudEAFivahenditeselleosa
kohta, mille finantsjuhtimise eest vastavalt artikli 1 lõikele 2 vas-tutab komisjon.2. PEATÜKK
TEAVE EAFI VAHENDITE KASUTAMISE KOHTA
Artikkel 104
1. KomisjonjaEIPvalvavadkumbkiomategevuspiirkonnasEAFiabi kasutamise järele AKV riikides, ÜMTdes ja muudes abi saava-tes piirkondades ning EAFi abist rahastatavate projektide raken-damise järele, pöörates erilist tähelepanu AKV-EÜ lepingu artik-lites 55 ja 56 ning ülemereterritooriumide assotsieerimistkäsitlevaotsusevastavatessätetesnimetatudeesmärkidetäitmise-le.
2. EIP teavitab komisjoni regulaarselt enda hallatavate EAFi
vahenditestrahastatavateprojektiderakendamisest,järgidesinves-teerimisrahastu tegevussuunistes sätestatud korda.
3. KomisjonjaEIPannavadEAFikomiteeleandmedEAFivahen-
dite kasutamisega seotud toimingute kohta lisas sätestatud riik-like ja piirkondlike jaotuste kaupa. See teave peab hõlmama kainvesteerimisrahastu rahastatavaid projekte ja programme.Komisjon saadab selle teabe sisekokkuleppe artikli 32 lõikes 4sätestatud korras kontrollikojale.
3. PEATÜKK
RAAMATUPIDAMISARVESTUS
Artikkel 105
1. Raamatupidamisarvestus on süsteem, mille eesmärk on kor-rastada finantsteavet nii, et arvnäitajaid saab sisestada, liigitada jasalvestada.
2. Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisar-
vestusest ja finantskontodest. Raamatupidamisarvestus toimubeurodes ja eelarveaasta põhjal.
3. Üldise raamatupidamisarvestuse ja finantskontode andmed
kinnitatakseeelarveaastalõpus,etoleksvõimalikkoostada1.pea-tükis osutatud raamatupidamisaruandeid.
4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib juhtiv eelarvevahendite käsu-
taja pidada analüütilist arvestust.
Artikkel 106
Peaarvepidaja vastutab liikmesriikide maksete ja muude tuludearvestuskannete tegemise eest.152
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
Artikkel 107
Üldisse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses
kahekordse kirjendamise meetodi abil kõik sündmused jatoimingud, mis mõjutavad EAFi majanduslikku ja rahalistseisundit ning moodustavad EAFi bilansi.
Artikkel 108
1. Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusregistri-tesse.
2. Kõikraamatupidamiskirjed,sealhulgaskontoparandused,pea-
vad põhinema vastavatel tõendavatel dokumentidel.
3. Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest
raamatupidamiskirjetest.
Artikkel 109
Eelarveaasta lõpu ja raamatupidamisaruande esitamise vaheliselajal teeb peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vajaraamatupidamisest tõese, erapooletu ja korrakohase ülevaateandmiseks, kuid mis ei hõlma väljamakseid ega laekumisi seoseskõnealuse aastaga.
Artikkel 110
1. FinantskontodpeavadvõimaldamaüksikasjalikultjälgidaEAFivahendite kasutamist.
Finantskontodele kirjendatakse kõik:
a) eraldused;b) kohustused;c) assigneeritud summad;d) eelarveaasta maksed, kindlaksmääratud võlad ja laekumised
täies mahus ja ilma neid vastastikku korrigeerimata.
2. Kui kohustused, maksed ja võlad esitatakse riikide vääringu-
tes, peab arvestussüsteem vajadusel võimaldama need kirjendadanii riikide vääringutes kui ka eurodes.
3. Artiklis 51 määratletud kohustused kirjendatakse eurodes
komisjoni vastu võetud rahastamisotsuste väärtuse alusel.
Artikli 54 lõikes 3 määratletud assigneeritud summad kirjenda-
takse eurodes hankelepingute, toetuslepingute ja programmi eel-arvestusteväärtusealusel,milleonprojektigaseosessõlminudabisaav AKV riik või ÜMT või komisjon. See väärtus sisaldab vaja-duse korral:
a) provisjoni tagasimakstavate kulude tasumiseks tõendavate
dokumentide esitamise korral;b) provisjoni EAFi rahastatavates lepingutes sätestatud hinna-
muutuste ja ettenägematute kulude katteks;
c) finantsprovisjoni vahetuskursside kõikumiste puhuks.
4. AKV-EÜlepingu4.osasjaIVlisasvõiülemereterritooriumide
assotsieerimist käsitlevas otsuses viidatud projektide või prog-rammide raames tehtud maksete lõplikul kirjendamisel kasuta-takseümberarvestuskursse,miskehtisidkäesolevamääruseartik-lis 28 nimetatud komisjoni kontode debiteerimise kuupäeval.
5. Kõiki kohustuste täitmist käsitlevaid raamatupidamisandmeid
säilitatakse viis aastat alates artiklis 119 viidatud otsuse tegemi-sest, millega kiidetakse heaks EAFi eelarve täitmine eelarveaastal,mil kohustus raamatupidamise seisukohalt täidetuks loeti.
Artikkel 111
1. Peaarvepidaja kehtestab vajalikud raamatupidamiseeskirjad ja-meetodid. Ta koostab ja kehtestab, pärast juhtiva eelarvevahen-dite käsutajaga konsulteerimist, EAFi toimingute puhul kohalda-tava kontoplaani. Seda tehes lähtub ta rahvusvaheliselt tunnusta-tud avaliku sektori raamatupidamisstandarditest, kuid võib neistsiiskikõrvalekalduda,kuiseeonvajalikEAFitegevuseiseärasustetõttu.
2. Kirjendamine toimub kontoplaani kohaselt, kasutades
nomenklatuuri, milles tehakse selgelt vahet üldise raamatupida-misarvestuse ja finantskontode vahel. Kontoplaan saadetaksekontrollikojale.
VIII JAOTIS
VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE
1. PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 112
Artikli 1 lõike 3 kohaselt EIP hallatavatest EAFi vahenditestrahastatavate toimingute osas on vajalikud audit ja eelarvetäitmise heakskiitmise protseduurid, mis on EIP põhikirjaga ettenähtud selle kõikide toimingute puhuks. Kontrollikoja poolseauditeerimiseüksikasjalikudeeskirjadonsätestatudkolmepoolseslepingus.NeednähakseetteEIP,komisjonijakontrollikojaühiselkokkuleppel, mis on sätestatud praegu kehtivas lepingus või, kuivaja, sätestatakse seda asendavas uues lepingus või mõnes muuslepingus.
Artikli1lõike5kohaseltkomisjonihallatavatestEAFivahenditest
rahastatavate toimingute osas teostab kontrollikoda oma volitusivastavalt käesolevale jaotisele.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 153
2. PEATÜKK
VÄLISAUDIT
Artikkel 113
Komisjon teatab kontrollikojale võimalikult kiiresti kõigist
käesoleva määruse alusel tehtud otsustest ja võetud meetmetest.
Artikkel 114
Oma ülesannete täitmiseks teatab kontrollikoda komisjonile jakäesoleva määrusega hõlmatud institutsioonidele ja asutusteleomatöötajatenimed,kellelonõigusneidauditeerida,ningnendeisikute ülesanded.
Artikkel 115
1. AKVriikidegatehtavakoostööpuhulvõtabkontrollikodakõi-kide tulude ja kulude õiguspärasuse ja korrakohasuse kindlakste-gemisel arvesse AKV-EÜ lepingu, käesolevat määruse ja kõikidemuude nende kohaselt vastuvõetud õigusaktide sätteid.
ÜMTdega tehtava koostöö puhul võtab kontrollikoda kõikide
tulude ja kulude õiguspärasuse ja korrakohasuse kindlakstegemi-selarvesseEÜasutamislepingu,ülemereterritooriumideassotsiee-rimist käsitleva otsuse, käesoleva määruse ja kõikide muudekohaldatavate õigusaktide sätteid.
2. Selle ülesande täitmisel on kontrollikojal õigus tutvuda artik-
lis 6 sätestatud viisil kõikide dokumentide ja andmetega, mis onseotud talituste ja asutuste finantsjuhtimisega ja käsitlevad EAFivahenditest rahastatavaid või kaasrahastatavaid meetmeid. Kont-rollikojalonõigusküsitledakõikitulu-jakulutoiminguteeestvas-tutavaid ametnikke ja kasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mison nende talituste või asutuste puhul asjakohased.
Etsaadakoguvajalikteaveomaülesannetetäitmiseks,võibkont-
rollikoda,kuitasedataotleb,osaledaauditeerimistes,misonseo-tudkomisjonipooltvõikomisjoninimeltehtavaterahastamistoi-mingutega.
3. Kontrollikoda tagab, et kõiki hoiustatud või kassas olevaid
väärtpabereid ja kogu sellist sularaha kontrollitakse hoiustaja all-kirjastatud maksedokumentide alusel või sularaha ja väärtpabe-rite ametlike õiendite alusel. Kontrollikoda võib selliseid kontrol-limisi ise teha.
4. Kontrollikoja taotluse korral lubab komisjon EAFi hoiuseid
hoidvatel finantsasutustel lasta kontrollikojal kindlaks teha, kasväljastpoolt saadud andmed on kooskõlas raamatupidamisarves-tusega.5. Komisjon abistab kontrollikoda igal viisil ja annab talle koguinformatsiooni, mida kontrollikoda oma ülesannete täitmiselvajalikuks peab. Ta annab kontrollikoja käsutusse kõik lepingutesõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik sularaha võimateriaalsevaraarvestusdokumendid,kõikraamatupidamisdoku-mendidvõitõendavaddokumendidningnendegaseotudhaldus-dokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõikinventarinimestikud,kõikorganisatsiooniskeemid,midakontrol-likoda peab vajalikuks eelarve täitumist ja majandustulemustkäsitleva aruande auditeerimiseks dokumentide põhjal või koha-peal, ja samaks otstarbeks ka kõik magnetkandjal loodud või säi-litatavad dokumendid ja andmed.
Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohusta-
tud:
a) esitamakassasolevasularaha,koguülejäänudsularaha,väärt-
paberid ja materiaalse vara, kõik tõendavad dokumendid
nende valdusesse antud rahaliste vahendite hooldamise kohtaning kõik arveraamatud, registrid ja muud seonduvad doku-mendid;
b) esitamakirjavahetusejakõikmuuddokumendid,midaonvaja
lõikes 1 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses.
Teise lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrol-likoda.
Kontrollikojal on õigus auditeerida EAFi tulu- ja kuludokumente,
mis on vastutavate komisjoni talituste valduses.
6. Tuludejakuludeseaduslikkusejakorrakohasuseningfinants-
juhtimiseusaldusväärsusekindlakstegeminehõlmabkaVIjaotisekohaselt toetustena saadud ja hallatavate EAFi vahendite kasuta-mistkomisjonivälistesasutustes.KomisjonivälistelesaajateleEAFivahendite maksmise eelduseks on saajate kirjalik nõusolek võiselle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolekkontrollikoja auditiga, mis käsitleb võimaldatud vahendite kasu-tamist.
7. Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi raskendada
kontrollikoja võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega.
8. Abi saavate riikide siseriiklikke auditeerimisasutusi julgusta-
takse kontrollikoja töös osalema.
Artikkel 116
1. Pärast iga eelarveaasta lõppu koostab kontrollikoda lõi-gete 2–6 kohase aruande.154
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
2. Kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juunil kõik
tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada aastaaruandes.Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks. Komisjonsaadab kontrollikojale vastused hiljemalt 30. septembril.
3. Aastaaruandes on hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse
kohta.
4. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada kokkuvõtva
aruande või üldised tähelepanekud.
5. Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et
komisjoni vastused tema tähelepanekutele avaldatakse vahetultpärast asjakohaseid tähelepanekuid.
6. Kontrollikoda edastab eelarve täitmise kinnitamise eest vastu-
tavateleasutustelejakomisjonilehiljemalt31.oktoobrilomaaas-taaruande koos komisjoni vastustega ning tagab nende avalda-miseEuroopa Liidu Teatajas .
Artikkel 117
1. Kontrollikoda teatab komisjonile kõikidest tähelepanekutest,mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepane-kud peavad jääma konfidentsiaalseks.
Komisjonpeabkahejapoolekuujooksulteatamakontrollikojale
kõigist arvamustest kõnesolevate eriaruannete kohta.
Kontrollikoda võtab asjakohase eriaruande lõpliku sõnastuse
vastu järgneva kuu jooksul.
2. Lõikes 1 nimetatud eriaruanded koos komisjoni vastustega
edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kel-lestkumbkiotsustab,vajadusekorralkoostööskomisjoniga,mil-liseid meetmeid tuleks selles küsimuses võtta.
Kui kontrollikoda otsustab mõne sellise eriaruande avaldada
EuroopaLiiduTeatajas ,avaldatakseseekooskomisjonivastustega.
3. Kontrollikoda võib mõne teise institutsiooni taotlusel esitadaarvamusi EAFiga seotud küsimustes.
Artikkel 118
Samal ajal artiklis 116 nimetatud aastaaruandega esitabkontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule selgituse, miskinnitab raamatupidamisaruannete usaldatavust ja nende aluseksolevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.3. PEATÜKK
EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE
Artikkel 119
1. Kvalifitseeritudhäälteenamusegaotsustavanõukogusoovitusepõhjal annab Euroopa Parlament kinnituse komisjoni tegevuseletema poolt artikli 1 lõike 2 alusel hallatavate EAFi vahendite aas-tal N kasutamise kohta enne aast aN+23 0 . aprilli. Kui sellest
kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parla-mentvõinõukogukomisjonileotsuseedasilükkamisepõhjustest.Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsusetegemise edasi, püüab komisjon võimalikult kiiresti võtta meet-meid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.
2. Eelarve täitmise kinnitamise otsus hõlmab artiklis 96 nimeta-
tud raamatupidamisaruannet, välja arvatud see osa, mille on vas-tavaltartikli125lõikele2esitanudEIP.Otsussisaldabhinnangutkomisjoni vastutuse kohta eelarve haldamisel viimase perioodijooksul.
3. Kinnituse andmiseks vaatab Euroopa Parlament pärast nõu-
kogu läbi artiklis 96 viidatud EAFi raamatupidamisaruande. Tatutvub ka kontrollikoja aastaaruande ja auditeeritud institutsioo-nidevastustega,asjakohaseeelarveaastakohtakontrollikojakoos-tatud võimalike eriaruannetega ja kontrollikoja avaldusega, miskinnitab raamatupidamisandmete usaldatavust ning nende alu-seks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust.
4. Komisjon astub kõik vajalikud sammud, et võtta arvesse
Euroopa Parlamendi poolsele eelarve täitmise kinnitamisotsuselelisatudmärkusiningnõukogusvastuvõetudkinnitamissoovituselelisatud tähelepanekuid.
5. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kannab
komisjon ette nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetudmeetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis on antud EAFi vahen-dite kasutamise eest vastutavatele talitustele. Ettekanne edasta-takse ka kontrollikojale.
6. Eelarve täitmise kinnitamise otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas.
Artikkel 120
Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab komisjon talle kogu
teabe, mida on vaja komisjoni poolt artikli 1 lõike 2 kohaselthallatavate EAFi vahendite asjaomasel eelarveaastal kasutamisekontrollimiseks.Konfidentsiaalseleteabelejuurdepääsuningsellekasutamise osas lähtutakse põhilistest inimõigustest, ärisaladusekaitsest,kohtu-jadistsiplinaarmenetlusireguleerivatestnormidestja ning ühenduse huvidest.11/46. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 155
TEINE OSA
ERISÄTTED EIP HALLATAVATE EAFI VAHENDITE KOHTA
Artikkel 121
Iga aasta 1. septembriks saadab EIP sisekokkuleppe kohaselt
komisjonile artikli 8 lõikes 1 nimetatud teatise koostamiseksvajaliku kohustuste ja maksete prognoosi investeerimisrahastutegevuse, sealhulgas intressitoetuste kohta.
Iga aasta 1. maiks saadab EIP komisjonile ajakohastatud
kohustustejamakseteprognoosi,misonvajalikartikli8lõikes3nimetatud teatise ajakohastamiseks.
Artikkel 122
1. Liikmesriigid tasuvad artiklis 39 nimetatud osamaksud, millekomisjon on kehtestanud, EIP-le läbi iga liikmesriigi nimele ava-tud erikonto.
2. Välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab sisekokkuleppe
artikli8kohaseEIP-lehüvitisemaksmiseosasteisiti,kirjendataksetulud,millepanksaabkäesolevaartiklilõikes1nimetatuderikon-tode krediteerimisest, komisjoni nimele ning neid kasutataksesisekokkuleppe artiklis 9 sätestatud otstarvetel.
3. Kõik EIP poolt EAFi vahendite kasutamisel tekkivad õigused,
eelkõigelaenuandjajaomanikuõigused,kuuluvadliikmesriikidele.
4. EIP teostab lõikes 1 nimetatud summade sularahahaldust vas-
tavalt artiklis 128 sätestatud halduslepinguga ette nähtud üksik-asjalikele eeskirjadele.
5. Investeerimisrahastut hallatakse vastavalt AKV-EÜ lepingu,
ülemereterritooriumideassotsieerimistkäsitlevaotsusejasisekok-kuleppega ette nähtud korras.
Artikkel 123
EIP-lemakstaksetäielikkuhüvitistinvesteerimisrahastumeetmetehaldamise eest. Nõukogu otsustab pangale hüvitise maksmiseallikate ja mehhanismide üle vastavalt sisekokkuleppe artikli 8lõikele 2. Kõnealuse otsuse rakendusmeetmed lisatakseartiklis 128 sätestatud halduslepingule.
Artikkel 124
EIP teavitab komisjoni korrapäraselt investeerimisrahastumeetmetest, sealhulgas intressitoetustest, iga EIP-le tasutudosamaksunõudekasutamisestningeelkõigekohustuste,lepinguteja maksete kvartalisummadest vastavalt artiklis 128 sätestatudhalduslepinguga ette nähtud üksikasjalikele eeskirjadele.
Artikkel 125
1. EIP peab EAFi vahenditest rahastatava investeerimisrahastu,sealhulgas intressitoetuste kohta eraldi raamatupidamisarvestust,et tagada piisav kontrolljälg raha kõikide liikumiste kohta alatessaamisestkuniväljamaksmiseniningsellestedaspidisaadavatuluning võimalike tagasimaksete kohta. EIP ja komisjon koostavadvastavad raamatupidamiseeskirjad ja –meetodid ühisel kokkulep-pel ning teavitavad neist liikmesriike.
2. Igal aastal saadab EIP nõukogule ja komisjonile aruande tema
hallatavatestEAFivahenditestrahastatavatemeetmetekohta,seal-hulgas lõikes 1 viidatud eeskirjade ja meetodite kohaselt koosta-tud raamatupidamisaruanded ja artikli 101 lõikes 2 nimetatudandmed.
Nende dokumentide projektid esitatakse hiljemalt järgmise eelar-
veaasta 28. veebruariks ning lõplikud versioonid 30. juuniks, etkomisjoniloleksvõimalikneidkasutadakäesolevamääruseartik-lis 96 nimetatud raamatupidamisaruande koostamiseks vastavaltsisekokkuleppeartikli32lõikele1.EIPhallatavatevahenditekasu-tamise aruanne esitatakse komisjonile hiljemalt järgmise eelarve-aasta 31. märtsiks.
Artikkel 126
EIP poolt hallatavatest EAFi vahenditest rahastatavate lepingutesuhtes kohaldatakse EIP oma eeskirju.
Artikkel 127
Programmide või projektide puhul, mida kaasrahastavadliikmesriigid või nende täitevasutused ning mis kajastavadsisekokkuleppe III peatükis ja ülemereterritooriumideassotsieerimist käsitleva otsuse artiklis 20 sätestatud riigikoostööstrateegia prioriteete, võib EIP delegeerida ühenduse abihaldamisega seotud vastutuse liikmesriikidele või nendetäitevasutustele.
Artikkel 128
Käesoleva osa üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakseühenduse nimel tegutseva komisjoni ja EIP vahelisehalduslepinguga.156
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
ʼ3. OSA
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
I JAOTIS
ÜLEMINEKUSÄTTED
1. PEATÜKK
EELMISTE EAFIDE JÄÄKIDE ÜLEKANDMINE
Artikkel 129
1. Käesoleva osa sätted reguleerivad 6., (1)7 .(2)j a8 .(3) EAFi
(edaspidi “eelmised EAFid”) käsitlevate sisekokkulepete alusel
kogutud vahendite jääkide ülekandmist 9. EAFi.
2. Eelmiste EAFide jääke kasutatakse selliste projektide, prog-
rammide ja muud liiki meetmete rahastamiseks, mis aitavad saa-vutadaAKV-EÜlepingujaülemereterritooriumideassotsieerimistkäsitlevaotsuseeesmärke,vastavaltnimetatudlepinguvõiotsusesätetele ning käesolevas jaotises sätestatud tingimustel.
Selleks kantakse kõik eelmiste EAFide jäägid AKV-EÜ lepingu
Ilisassätestatudfinantsprotokollijõustumiskuupäevaseisuga,kuitegemist on AKV riikidega, või sisekokkuleppe jõustumiskuu-päeva seisuga, kui tegemist on ÜMTdega, ning kõik muud nendeEAFide raames käimasolevatest projektidest hiljem vabanevadsummad üle 9. EAFi. Käesoleva lõike kohaldamine ei mõjutaAKV-EÜ ministrite nõukogu otsuse nr 2/2000 (
4) kohaldamist.
Artikkel 130
1. Kõik 9. EAFi üle kantavad vahendid, mis olid enne AKV-EÜlepingu I lisas sätestatud finantsprotokolli jõustumist eraldatudmõne AKV riigi või AKV piirkonna soovituskavale, jäävad selleleriigile või piirkonnale.
2. Vahendid, mis olid enne ülemereterritooriumide assotsieeri-
mist käsitleva lepingu jõustumist eraldatud ÜMTdele, jäävad nei-le. Kõik selliselt 9. EAFi kantud vahendid, mis olid eelnevalt eral-datudmõneÜMTvõipiirkonnasoovituskavajaoks,jäävadselleleÜMT-le või piirkondliku koostöö edendamiseks.
3. Eelmiste EAFide vahenditelt saadud intressitulu kantakse 9.
EAFi ning seda kasutatakse samadel otstarvetel, kui sisekokku-leppe artikli 1 lõikes 3 nimetatud tulu. Sama kehtib eelmisteEAFidega seotud mitmesuguste tulude suhtes, nagu näiteks liik-mesriikidelt nendesse EAFidesse osamaksude tasumisega viivita-mise puhul saadav viivisintress ning EIP poolt hallatavatelt EAFivahenditelt saadav intress, mis tasutakse ühendusele.
Artikkel 131
1. AKV riikide puhul suunatakse kõik jäägid, mis AKV-EÜlepingu jõustumiseni kehtivaid üleminekumeetmeid silmas pida-des ei ole eraldatud riigile või piirkonnale, 9. EAFi eraldamatasummadesse vastavalt käesoleva määruse artiklis 132 nimetatudotsusele.
Esimest lõiku kohaldatakse eelkõige järgmiste jääkide suhtes:
a) eelmiste EAFide vahendite jäägid, mis ei olnud eelnevalt eral-
datud konkreetsele AKV riigile või piirkonnale, sealhulgas
hädaabiks, pagulaste abistamiseks ja struktuurseteks kohan-dusteks ette nähtud vahendite jäägid;
b) Stabexi ja Sysmini vahendite jäägid.
2. ÜMTde puhul suunatakse kõik jäägid, mis ei ole sisekokku-
leppe jõustumiskuupäevaks soovituskavadele eraldatud, EAFijagamata vahenditesse.
Esimest lõiku kohaldatakse eelkõige nõukogu otsuse
91/482/EÜ (
5) artiklites 118 ja 142 (mis käsitlevad vastavalt Sta-
bexit ja Sysmini) nimetatud kogusummade jääkide suhtes. Sys-mini jääkidega seotud rahastamisotsuseid võib siiski vastu võttakuni sisekokkuleppe jõustumiseni, kui rahastamistaotlus esitatienne otsuse 91/482/EÜ kehtivusaja lõppu.
Artikkel 132
Komisjon võtab vastu käesoleva jaotise üksikasjalikurakenduskorra,miskäsitlebvabanevatening9.EAFiülekantavatejääkide ja summade lõplikku kasutamist 9. EAFi raames.
EIPhallatavatevahenditeosasvõetakseseeüksikasjalikkordvastu
pärast EIPga konsulteerimist ning vastavalt AKV-EÜ lepingu,ülemereterritooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse ningkäesoleva määrusega ette nähtud eeskirjadele.
(1) EÜT L 86, 31.3.1986, lk 221.
(2) EÜT L 229, 17.8.1991, lk 288.
(3) EÜT L 156, 29.5.1998, lk 108.
(4) EÜT L 17, 19.1.2001, lk 20. (5) EÜT L 263, 19.9.1991, lk 1.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157
2. PEATÜKK
EELMISTE EAFIDE NING ÜLEKANTUD JÄÄKIDE KASUTAMISE
EESKIRJAD
Artikkel 133
1. Eelmiste EAFide jääke, mis kantakse üle 9. EAFi, hallatakse
käesolevas jaotisega ning AKV-EÜ lepingu, ülemereterritooriu-mideassotsieerimistkäsitlevaotsusevõisisekokkuleppevastavatesätetega ette nähtud korras.
2. AKVriikidepuhuljätkatakseeelmisteEAFidegaseotudselliste
kulukohustuste täitmist, mis on võetud enne AKV-EÜ lepingujõustumist, nende EAFide suhtes kohaldatavatele sätete alusel,väljaarvatudfinantskontrolöriülesannete,raamatupidamisaruan-neteesitamiseningosamaksunõuetemenetluseosas,millesuhteskohaldatakse käesoleva määruse sätteid. AKV-EÜ lepingu jõustu-miskuupäevast alates kasutatakse 9. EAFi üle kantud jääke vasta-valt AKV-EÜ lepingus, sisekokkuleppes ja käesoleva määrusessätestatud tingimustele.
Seevastujuhul,kuieelmistestEAFidesttehakseülekandeidriikide
või piirkondade soovituskavade jaoks, nagu on sätestatud artik-lis 130:
a) hallatakse neid vahendeid pakkumistel osalemise ja lepingute
sõlmimiseosasselleEAFieeskirjadealusel,kustneedonpärit,
kuisummaületab10miljoniteurotriigivõipiirkonnakohta;
b) kohaldatakse 9. EAFi pakkumistel osalemise tingimusi, kui
ülekantavad vahendite summa on väiksem kui 10 miljoniteurot.
3. ÜMTde puhul jätkatakse eelmiste EAFidega seotud sellistekulukohustuste täitmist, mis on võetud enne sisekokkuleppe jakäesolevamäärusejõustumist,nendeEAFidesuhteskohaldatava-tele sätete alusel, välja arvatud finantskontrolöri ülesannete, raa-matupidamisaruannete esitamise ning osamaksunõuete menet-luse osas, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid.EelmisteEAFidevahenditekasutaminejätkubotsuse91/482/EMÜasjakohastesätetekohaselt,miskehtivadsellisekasutamisekohtakuni sisekokkuleppe jõustumiseni.
4. Eelmiste EAFidega seotud selliste otsuste täitmist, mille puhul
raha kasutamise eest vastutab EIP, jätkatakse vastavalt nendeEAFide suhtes kohaldatavatele normidele, välja arvatud finants-kontrolöriülesannetejaraamatupidamisaruanneteesitamiseosas.Nende otsuste täitmiseks vajalike osamaksunõuete osas kasuta-takse menetlust, mis on käesoleva määrusega ette nähtud komis-joni hallatavate meetmete puhuks.
Artikkel 134
Et tagada eelmiste EAFide raames võetud kohustuste täitmineusaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, rakendabkomisjon menetlusi, millega nähakse eelkõige ette, et pärastkäesolevamäärusejõustumistvõibrahastamislepingutpikendadavaidühekorraningsedaeitohiühelgijuhulpikendadaenamkuikolmeaastavõrraülepärastmäärusejõustumiselselleprogrammivõi projekti lõpuleviimiseks kehtestatud tähtaja, mida kõnealuselepingu alusel rahastatakse.
3. PEATÜKK
ÜLEMINEKUPERIOOD
Artikkel 135
1. Artiklites 8, 38 ja 40 sätestatud liikmesriikide osamaksudegaseotud menetlusi kohaldatakse esmakordselt pärast käesolevamääruse jõustumist ette pandava esimese osamaksu suhtes.
2. Artiklites 102, 103, 116 ja 125 sätestatud tähtpäevi kohalda-
takse esmakordselt eelarveaasta 2005 suhtes.
Varasemate aastate puhul on need tähtpäevad järgmised:
a) artikli 102 puhul 30. aprill ja 31. mai;
b) artikli 103 lõike 1 puhul 15. juuli;c) artikli 103 lõike 2 puhul 15. oktoober;
d) artikli 103 lõike 3 puhul 30. november;e) artikli 116 lõike 2 puhul 15. juuli ja 31. oktoober;f) artikli 116 lõike 6 puhul 30. november;g) artikli 125 lõike 2 teise lõigu puhul 31. märts, 15. september
ja 30. aprill.
3. Esimese osa VII jaotist kohaldatakse järk-järgult sõltuvalt teh-
nilistest võimalustest nii, et kohaldamine oleks täielik eelarveaas-taks 2005.158
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
II JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 136
1. Vastavalt sisekokkuleppe artiklitele 2 ja 34 hindavad liikmes-
riigidenneEAFilõppemistvõetudkohustustejatehtudväljamak-sete ulatust. Samal ajal hindavad nad ka komisjoni vajadust sise-kokkuleppe artiklite 4 ja 9 kohase raha kasutamisega seotudkuludeks reserveeritud vahendite järgi. Täiendavate vahenditevajalikkus finantskoostöö toetamiseks ning sisekokkuleppeartikli 9 kohaseks raha kasutamiseks tehakse kindlaks sellest hin-nangust lähtuvalt. EAFi eraldamata ja väljamaksmata vahendeidvõetakse nõuetekohaselt arvesse.
Komisjon võtab seda toimivushinnangut igakülgselt arvesse, kui
ta ajakohastab vahendite jaotust sisekokkuleppe artikli 16 aluselningteebotsuseidvahenditeümberjaotamisekohta,misonvaja-lik olemasolevate vahendite optimaalseks kasutamiseks.2. Enne 9. EAFi kehtivusaja möödumist määravad liikmesriigidkindlakstähtpäeva,millejärelEAFivahendeidenamkohustustegaei seota.
Artikkel 137
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamistEuroopa Liidu Teatajas .
Seda kohaldatakse sisekokkuleppe kehtivusajal.
Brüssel, 27. märts 2003
Nõukogu nimel
eesistuja
M. STRATAKIS11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159
LISA
EAFI FINANTSTEAVE
1. Vastavalt sisekokkuleppe artiklile 1 on EAFi suuruseks kuni 13 800 milj onit eurot, mille liikmesriigid tasuvad
osamaksudena järgmiselt:
Liikmesriik Osamaks miljonites eurodes
Belgia 540,96
Taani 295,32Saksamaa 3 223,68Kreeka 172,50Hispaania 805,92Prantsusmaa 3 353,40Iirimaa 85,56Itaalia 1 730,52Luksemburg 40,02Madalmaad 720,36Austria 365,70Portugal 133,86Soome 204,24Rootsi 376,74Ühendkuningriik 1 751,22
13 800,00
Sellest kogusummast:
i) eraldatakse 13 500 miljonit eurot AKV riikidele;ii) eraldatakse 175 miljonit eurot ÜMTdele;iii) eraldatakse 125 miljonit eurot komisjonile EAFi rakendamisega seot ud kulude katteks.
2.1. Sisekokkuleppeartikli1lõike2punktisanimetatudkogusummastonk uni13 500miljoniteurotettenähtud
AKV riikidele ning see jaotatakse järgmiselt:a) kuni 10 000 miljonit eurot tagastamatute toetustena, mille moodustava d:
i) 9 836 miljonit eurot pikaajalise arengu toetuseks, mis kavandatakse va stavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa
artiklitele 1–5. Neid vahendeid võib kasutada humanitaarabi ja lühiajal iste kiireloomuliste meetmete
rahastamiseks AKV-EÜ lepingu artikli 72 punkti 3 kohaselt. Sellest kogue raldisest 195 miljonit eurot
nähakse ette AKV-EÜ lepingu I lisa artikli 3 punktis c ja selle II lisa artik lites 2 ja 4 sätestatud
intressitoetusteks;
ii) 90 miljonit eurot ettevõtluse arenduskeskuse eelarve rahastamiseks AKV-EÜ lepingu III lisa kohaselt;
iii) 70 miljonit eurot põllumajandus- ja maaelukoostöö tehnilise keskus e eelarve rahastamiseks AKV-EÜ
lepingu III lisa kohaselt; ning
iv) 4 miljonit eurot AKV-EÜ lepingu artikli 17 kohaselt loodud AKV-EÜ ühis assamblee kulude katteks;
b) kuni 1 300 miljonit eurot AKV riikide piirkondliku koostöö ja integrats iooni toetuse rahastamiseks
AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklite 6–14 kohaselt;
c) kuni 2 200 miljonit eurot investeerimisrahastu rahastamiseks AKV-EÜ l epingu II lisa
(“Rahastamistingimused”) tingimuste kohaselt, ilma et see piiraks nime tatud lepingu II lisa artiklites 2 ja 4
sätestatud intressitoetuse rahastamist käesoleva lõike punkti a alapun ktis i nimetatud vahenditest.160 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
2.2. Lõikes2.1nimetatud13 500miljonisteurostvõib1 000miljoniteurot kasutuselevõttaallespärastnõukogu
2004. aasta tulemuslikkuskontrolli ning komisjoni ettepaneku alusel. K ui need vahendid võetakse kasutusele,
jaotatakse need nõuetekohaselt lõike 2.1 punktides a, b ja c nimetatud raa mistike vahel.
3. ÜhenduseltÜMTdeletoetustenaeraldatavafinantsabikogusummamoodu stabsisekokkuleppeartikli1lõike2
punktis a nimetatud kogusummast 175 miljonit eurot, millest 155 miljonit eurot antakse tagastamatute
toetustena, sealhulgas 1 miljon eurot ülemereterritooriumide assotsie erimist käsitleva otsuse IIA lisa artikli 3
lõike 3 punktis d sätestatud intressitoetustena, ja 20 miljonit eurot inv esteerimisrahastust. Nimetatud abi
rakendamise eeskirjad sätestatakse nõukogu otsuses ÜMTde assotsieerim ise kohta ühendusega, mis võetakse
vastu asutamislepingu artikli 187 kohaselt.
4. 125 miljonit eurot on ette nähtud komisjoni kulude katteks AKV-EÜ lepin gu rakendamisel. Seda summat
kasutataksevastavaltsisekokkuleppeartiklis9sätestatudpõhimõtete lekoossellekokkuleppeartikli1lõikes3
nimetatud vahenditega.
5.1. Lõike 1 teises lõigus sätestatud summale lisatakse kuni 1 720 miljoni t eurot laenudena, mille EIP annab
omavahenditest. Neid vahendeid antakse AKV-EÜ lepingu II lisas ja ülemer eterritooriumide assotsiseerimist
käsitlevas otsuses ettenähtud ostarveteks kooskõlas panga põhikirjas s ätestatud tingimuste ja nimetatud lisas
ja otsuses sätestatud investeeringute rahastamistingimuste asjakohas te sätetega.
5.2. Need laenud jaotatakse järgmiselt:
a) kuni 1 700 miljonit eurot AKV riikides elluviidavate finantsmeetmete j aoks;
b) kuni 20 miljonit eurot ÜMTdes elluviidavate finantsmeetmete jaoks.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161