Euroopa Liidu Teataja L 265 , 12/09/1989 Lk 0001 - 0014

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0063

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0063



Komisjoni direktiiv, 1. august 1989, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid ja piduritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (89/516/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 11, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid ja piduritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 87/354/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 10, ning arvestades, et: kogemustele tuginedes on praegu võimalik osa EMÜ tüübikinnitusmärki seda tüüpi laternate puhul lihtsustada, kui viimased on muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud, ning muuta teatavaid sätteid, võtmaks arvesse vahepeal toimunud tehnika arengut; käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukisektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 76/758/EMÜ lisade loetelu ning 0, I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. Artikkel 2 1. Alates 1. jaanuarist 1990 ei tohi ükski liikmesriik: a) - keelduda mootorsõiduki tüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes osutatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega - keelata sõidukite kasutuselevõtmist, kui nende ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad vastavad käes oleva direktiivi sätetele; b) - keelduda ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate puhul osa EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui need ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad vastavad käes oleva direktiivi sätetele, ega - keelata selliste ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate turuletoomist, mis kannavad vastavalt käes oleva direktiivi nõuetele väljastatud osa EMÜ tüübikinnitusmärki. 2. Alates 1. juulist 1990: a) - ei väljasta liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes osutatud dokumenti sõidukitüübile, mille puhul ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, - võivad liikmesriigid keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille puhul ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad ei vasta käesoleva direktiivi sätetele; b) - ei anna liikmesriigid ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate tüübile osa EMÜ tüübikinnitust, kui see ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, - võivad liikmesriigid keelduda osa siseriikliku tüübikinnituse andmisest ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate tüübile, kui see ei vasta käesoleva direktiivi sätetele. 3. Alates 1. oktoobrist 1995 võivad liikmesriigid keelata selliste sõidukite kasutamise, mille ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, ning selliste laternate turuletoomise, mis ei kanna vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele väljastatud osa tüübikinnitusmärki. 4. Erandina lõike 2 punkti b sätetest eespool jätkavad liikmesriigid ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate või piduritulelaternate tüübile direktiivi 76/758/EMÜ kohaselt antud osa EMÜ tüübikinnituse tunnistamist selliste seadmete puhul, mis on ette nähtud juba kasutuselolevatele sõidukitele paigaldamiseks, ning võivad anda ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate või piduritulelaternate tüübile vastavalt direktiivi 76/758/EMÜ sätetele osa EMÜ tüübikinnituse tingimusel, et kõnealused seadmed on ette nähtud kasutamiseks juba kasutuselolevate sõidukite varuosadena ning nimetatud seadmete puhul ei ole tehniliselt võimalik saavutada vastavust käesoleva direktiivi sätetega. Artikkel 3 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1989. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Esimese lõigu kohaselt vastuvõetud sätted viitavad otseselt käesolevale direktiivile. Artikkel 4 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 1. august 1989 Komisjoni nimel asepresident Martin Bangemann [1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. [2] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44. [3] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 54. [4] EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43. -------------------------------------------------- LISA Lisade loetelu muudetakse järgmiselt. I lisa tekst asendatakse järgmise tekstiga: "– Eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate valguse ruumis jaotumise miinimumnurgad". 0 lisa teksti muudetakse järgmiselt: Punkt 1.4 jäetakse välja. Punktid 1.4.1, 1.4.2, 1.4.3, 1.5 ja 1.6 jäetakse välja. Lisatakse järgmised uued punktid 1.4 ja 1.5: "1.4. Mõistete määratlused Käesolevas direktiivis kohaldatakse järgmiste mõistete puhul direktiivis 76/756/EMÜ sätestatud määratlust: - valgusallikas (hõõglampide puhul); - sõltumatud laternad, - grupeeritud laternad, - kombineeritud laternad, - vastastikku ühendatud laternad, - seade, - üheotstarbeline latern, - üksiklatern, - kaks laternat või paarisarv laternaid, - valgust kiirgav pind, - muu märgutuleseadme kui helkuri valgusava, - nähtav pind, - nulltelg, - nullkese. 1.5. Eri tüüpi eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad Eri tüüpi eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad – laternad, mis igas nimetatud kategoorias erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest: - kaubanimi või kaubamärk, - optilise süsteemi näitajad (valgustugevus, valguse jaotumisnurgad, hõõglambi tüüp jms), - kahe valgustugevusrežiimiga piduritulelaternate puhul öistes tingimustes valgustuse vähendamiseks kasutatav süsteem." Punkt 5.5 sõnastatakse järgmiselt: "5.5. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid võib kasutada ka ülemiste ääretulelaternatena." Punktid 6–9 asendatakse järgmiste punktidega: "6. KIIRATAVA VALGUSE TUGEVUS 6.1. Nullteljel ei tohi kummagi seadme poolt kiiratava valguse tugevus olla väiksem järgmistest minimaalsetest ega suurem järgmistest maksimaalsetest valgustugevuse väärtustest: | Minimaalsed valgustugevused (cd) | Maksimumväärtused (cd), kui laternat kasutatakse: | ühe-otstarbelise laternana | ühe-otstarbelise laternana, mis kannab tähist "D" (III lisa punkt 4.3.6) | Kahte laternat sisaldava koostu puhul kokku (III lisa punkt 4.3.6) | 6.1.1.Eesmised ääretulelaternad, eesmised ülemised ääretulelaternad | 4 | 60 | 42 | 84 | 6.1.2.Esilaternaga ühendatud eesmised ääretulelaternad | 4 | 100 | — | — | 6.1.3.Tagumised ääretulelaternad, tagumised ülemised ääretulelaternad | 4 | 12 | 8,5 | 17 | 6.1.4.Piduritulelaternad | | | | | 6.1.4.1.üherežiimsed | 40 | 100 | 70 | 140 | 6.1.4.2.kaherežiimsed | | | | | 6.1.4.2.1.päeval | 130 | 520 | 364 | 728 | 6.1.4.2.2.öösel | 30 | 80 | 56 | 112 | 6.2. Kahest seadmest kummagi kiiratava valguse tugevus väljaspool nulltelge ja I lisa joonistel määratletud nurgaväljadel: 6.2.1. peab igas IV lisas toodud valguse jaotumise tabeli punktidele vastavas suunas olema vähemalt võrdne eespool punktis 6.1 sätestatud miinimumväärtuse ja nimetatud tabelis kõnealuse suuna suhtes sätestatud protsentuaalse väärtuse korrutisega; 6.2.2. ei tohi üheski suunas, kus kõnealune valgussignaalseade on nähtav, ületada punktis 6.1 sätestatud maksimaalset väärtust; 6.2.3. siiski on tagumiste ääretulelaternate puhul, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternatega (vt punkt 6.1.3 eespool), lubatud valgustugevus 60 cd allpool tasapinda, mis paikneb horisontaaltasapinna suhtes 5º nurga all viimasest allpool; 6.2.4. lisaks sellele: 6.2.4.1. peab kiiratava valguse tugevus I lisa joonistel määratletud väljade kõikides osades olema eesmiste, tagumiste ja ülemiste ääretulelaternate puhul vähemalt 0,05 cd, üherežiimsete piduritulelaternate puhul vähemalt 0,3 cd ning kaherežiimsete piduritulelaternate puhul päeval 0,3 cd ja öösel 0,07 cd; 6.2.4.2. peab juhul, kui tagumine ääretulelatern on vastastikku ühendatud piduritulelaternaga, olema mõlema samaaegselt sisse lülitatud laterna puhul tegelikult mõõdetava valgustugevuse ning üksinda sisse lülitatud tagumise ääretulelaterna valgustugevuse suhe vähemalt 5:1 väljal, mida piiravad horisontaalsed ja vertikaalsed sirgjooned, mis läbivad vastavalt valguse jaotumise tabeli punkte ± 5° V ja ± 10° H. Kui piduritulelatern on kaherežiimne, tuleb nimetatud nõuet järgida öiseks kasutamiseks mõeldud seadmete töötamise ajal; 6.2.4.3. tuleb järgida IV lisa punkti 2.2 sätteid valgustugevuse lokaalsete muutuste kohta. 6.3. Valgustugevuse mõõtmisel põleb/põlevad hõõglamp/hõõglambid pidevalt. Selektiivkollast või punast valgust kiirgavate seadmete puhul tuleb valgustugevust mõõta värvilises valguses. 6.4. Kaherežiimsete piduritulelaternate puhul mõõdetakse ajavahemikku vooluallika sisselülitamise hetke ja selle hetke vahel, mil nullteljel mõõdetav valgustugevus jõuab 90 protsendini eespool punkti 6.3 kohaselt mõõdetud väärtusest, nii päevastes kui öistes kasutustingimustes. Öistes kasutustingimustes mõõdetud aeg ei tohi olla pikem kui päevastes kasutustingimustes mõõdetud aeg. 6.5. Üksikasjalikud andmed mõõtmismeetodite kohta esitatakse eespool punktis 6.2.1 viidatud IV lisas. 7. KATSETUSMETOODIKA 7.1. Kõik mõõtmised tehakse seadme jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluvate valgete standardhõõglampidega, mille toitepinge on reguleeritud nii, et tekiks kõnealuse hõõglampide kategooria puhul ettenähtud nimivalgusvoog. 7.2. Sellest olenemata peab piduritulelaternate puhul, mille juures kasutatakse lisasüsteemi öise valgustugevuse saavutamiseks, olema öise valgustugevuse mõõtmiseks süsteemile rakendatav pinge võrdne päevase valgustugevuse mõõtmiseks hõõglambile rakendatava pingega. [3] 7.3. Kui tagumised ääretulelaternad on vastastikku ühendatud kaherežiimsete piduritulelaternatega ning on ette nähtud töötama püsivalt koos kiiratavat valgustugevust reguleeriva lisasüsteemiga, rakendatakse kiiratava valgustugevuse mõõtmisel süsteemile sama pinget, mis hõõglambile rakendatuna võimaldaks viimasel tekitada ettenähtud normaalse valgusvoo. 7.4. Muu märgutuleseadme kui helkuri valgusava vertikaalsed ja horisontaalsed piirjooned tuleb kindlaks määrata ja mõõta nullkeskme suhtes. 8. KIIRATAVA VALGUSE VÄRVUS Kiiratava valguse värvus peab jääma käesoleva direktiivi V lisas kõnealuse värvuse suhtes sätestatud koordinaatide piiresse. 9. TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILE Iga osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade peab vastama kinnitatud tüübile ning punktides 6 ja 8 sätestatud fotomeetrilistele tingimustele. Sellest olenemata võib seeriatoodangust juhuslikult valitud seadme puhul minimaalne nõutav valgustugevus (mõõdetuna punktis 7 nimetatud standardhõõglambiga) olla igas suunas 80 % punktides 6.1 ja 6.2 sätestatud miinimumväärtustest." I lisa muudetakse järgmiselt. Pealkiri sõnastatakse järgmiselt: "EESMISTE ÄÄRETULELATERNATE, TAGUMISTE ÄÄRETULELATERNATE, PIDURITULELATERNATE JA ÜLEMISTE ÄÄRETULELATERNATE VALGUSE RUUMIS JAOTUMISE MIINIMUMNURGAD(*)" Esimese kahe joonise pealkirjades lisatakse sõnade"eesmised ääretulelaternad"ja "tagumised ääretulelaternad" järel sõnad "ülemised ääretulelaternad". II lisa asendatakse järgmisega: " II LISA OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS [Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)] +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ " III lisa muudetakse järgmiselt. Punkt 1.2 sõnastatakse järgmiselt: "1.2. Eesmise ääretulelaterna puhul tuleb osa EMÜ tüübikinnitustaotluses märkida, kas kõnealune latern on ette nähtud kiirgama valget või selektiivkollast valgust, ning ülemise ääretulelaterna puhul tuleb märkida, kas kõnealune latern on ette nähtud kiirgama valget või punast valgust." Punkt 1.3 sõnastatakse järgmiselt: "1.3. Iga eesmise ääretulelaterna, tagumise ääretulelaterna, piduritulelaterna ja ülemise ääretulelaterna tüübikinnitustaotlusele lisatakse:" Punkt 1.3.2 sõnastatakse järgmiselt: "1.3.2. piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata seadme tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud laterna sõidukile paigaldamise asend, katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0º), katsetustes nullkeskmena kasutatav punkt, valgusava vertikaalsed ja horisontaalsed puutujad ning nende kaugused laterna nullkeskmest;" Punkti 1.3.2 järel lisatakse järgmine uus punkt 1.3.3: "1.3.3. kaherežiimsete piduritulelaternate puhul joonis ja kaherežiimsust võimaldavate süsteemide omaduste kirjeldus;" Punkt 1.3.3 nimetatakse ümber punktiks 1.3.4ja sellele lisatakse järgmine tekst: "Kaherežiimsete piduritulelaternate puhul peavad taotlusele olema lisatud ka kaherežiimsust võimaldava süsteemi osade näidised." Punkt 3.2 sõnastatakse järgmiselt: "3.2. Seda numbrit ei anta ühelegi muule eesmise ääretulelaterna, tagumise ääretulelaterna, piduritulelaterna või ülemise ääretulelaterna tüübile, välja arvatud juhul, kui osa EMÜ tüübikinnitust laiendatakse ainult kiiratava valguse värvuse poolest erinevale muule seadmetüübile." Punkt 3.3 sõnastatakse järgmiselt: "3.3. Kui osa EMÜ tüübikinnitust taotletakse valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, mis koosneb eesmisest ääretulelaternast, tagumisest ääretulelaternast, piduritulelaternast või ülemisest ääretulelaternast ja muudest laternatest, siis võib väljastada ühise osa EMÜ tüübikinnitusnumbri tingimusel, et asjaomane latern vastab käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis moodustavad osa kõnealust tüüpi valgustus- ja valgussignaalseadmest, millele osa EMÜ tüübikinnitust taotletakse, vastab selle laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis sätestatud nõuetele." Punkt 4.1 sõnastatakse järgmiselt: "4.1. Iga käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastav eesmine ääretulelatern, tagumine ääretulelatern, piduritulelatern või ülemine ääretulelatern peab kandma osa EMÜ tüübikinnitusmärki." Punkt 4.2 sõnastatakse järgmiselt: "4.2. See märk koosneb ristkülikuga ümbristatud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustähed või number: 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 6 – Belgia, 9 – Hispaania, 11 – Ühendkuningriik, 13 – Luksemburg, 18 – Taani, 21 – Portugal, EL – Kreeka, IRL – Iirimaa. Märgil peab olema ka osa EMÜ tüübikinnitusnumber, mis vastab kõnealuse seadme tüübile väljastatud osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse numbrile (vt I lisa) ning mille ees on kaks numbrit, mis tähistavad EMÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga nõukogu direktiivis 77/538/EMÜ tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva direktiivi puhul on järjekorranumber 01." Punkt 4.3.3 sõnastatakse järgmiselt: "4.3.3. S-täht, millele järgneb number 1, kui seade on üherežiimne, või number 2, kui seade on kaherežiimne, seadmete puhul, mis vastavad käesolevas direktiivis piduritulelaternate suhtes sätestatud nõuetele;". Punkt 4.3.4 sõnastatakse järgmiselt: "4.3.4. horisontaalse kriipsuga eraldatud tähed R ja olenevalt seadmest S1 või S2 seadmete puhul, mis koosnevad samaaegselt tagumisest ääretulelaternast ja piduritulelaternast, mis vastavad käesolevas direktiivis kõnealuste laternate suhtes sätestatud nõuetele;". Punkti 4.3.5 järel lisatakse järgmine uus punkt 4.3.6: "4.3.6. laternate puhul, mida võib kasutada nii üheotstarbeliste laternatena kui kahte laternat sisaldava koostu osana, täiendav D-täht punktides 4.3.1–4.3.4 nimetatud tähisest paremale." Punkt 4.6 sõnastatakse järgmiselt: "4.6. Osa EMÜ tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste näidised on esitatud 1. liites." Punkti 4.7 järel lisatakse järgmised uued punktid 4.7.1 ja 4.7.2: "4.7.1. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline eeldusel, et: 4.7.1.1. see on pärast laternate paigaldamist nähtav; 4.7.1.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt osa EMÜ tüübikinnitusmärki. 4.7.2. Iga osa EMÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile vastav laterna tunnusmärk koos eespool punkti 4.2 viimases taandes osutatud kahe numbriga ning vajaduse korral täiendava D-tähega kantakse kas: 4.7.2.1. asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või 4.7.2.2. laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav." Punkti 4.8 järel lisatakse järgmine uus punkt 4.9: "4.9. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud II lisas." Liide asendatakse järgmise 1. liitega: " 1. liide OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE NÄIDISED +++++ TIFF +++++ Joonisel kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on eesmine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471. Nool on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80º H. +++++ TIFF +++++ Joonisel kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on tagumine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471. Noole puudumine tähendab, et nii paremal kui vasakul on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H. +++++ TIFF +++++ Joonisel kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on piduritulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471. +++++ TIFF +++++ Joonisel on kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade, mis koosneb nii tagumisest ääretulelaternast kui piduritulelaternast. Seade on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471. Nool tähendab seda, et küljel, mille poole see on suunatud, on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H. " 1. liite järel lisatakse järgmine 2. liide: " 2. liide GRUPEERITUD, KOMBINEERITUD VÕI VASTASTIKKU ÜHENDATUD LATERNATE LIHTSUSTATUD MÄRGISTAMISE NÄIDISED +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Märkus: eespool toodud näidiste puhul kujutavad vertikaal- ja horisontaaljooned laternaüksuse üldkuju ega moodusta osa tüübikinnitusmärgi osa. Kolm eespool toodud osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidist, nimelt näidised A, B ja C, kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või enam laternat moodustavad ühe ja sama seadme osa. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk näitab, et kõnealune seade on saanud EMÜ tüübikinnituse Madalmaades (e 4) ja kannab numbrit 3333 ning koosneb: IA klassi helkurist, mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 76/757/EMÜ; kategooria 2a tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 76/759/EMÜ; punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt käesoleva direktiivile; tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 77/538/EMÜ; tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 77/539/EMÜ; üherežiimsest piduritulelaternast (S1), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt käesolevale direktiivile. " [3] Kõnealuste lisasüsteemide töötamis- ja paigaldamistingimused määratletakse erisätetega. --------------------------------------------------