ET Euroopa Liidu Teataja L 107/1

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/628,

11. november 2016,

Austria rakendatud riigiabi SA.24221(2011/C) (ex 2011/NN) kohta Klagenfurti lennujaamale, Ryanairile ja teistele lennujaama kasutavatele lennuettevõtetele

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7131 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 5. oktoobri 2007. aasta kirjaga esitas Iiri lennuettevõte Ryanair plc (edaspidi „Ryanair“) konkurent (kes soovis jääda anonüümseks) reisijate lennutranspordi Euroopa turul komisjonile kaebuse, milles ta väitis, et Ryanair on saanud Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt, Kärnten Werbung Marketing & Innovationsmanagement GmbH-lt (edaspidi „Kärnten Werbung“) ja Klagenfurti lennujaamalt (edaspidi „KLU“) tema operaatori Kärntner Flughafen Betriebsgesellschaft mbH (edaspidi „KFBG“) kaudu ebaseaduslikku riigiabi.

(2) 11. oktoobri 2007. aasta kirjaga edastas komisjon kaebuse Austriale ning palus lisateavet. Austria ametiasutused saatsid oma vastuse 2. jaanuari 2008. aasta kirjaga.

(3) Komisjon palus 15. novembri 2010. aasta ja 24. märtsi 2011. aasta kirjades Austria ametiasutustelt lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 28. jaanuari 2011. aasta ja 30. mai 2011. aasta kirjades.

(4) Komisjon palus 8. aprilli 2011. aasta kirjas Ryanairilt teavet. Ryanair esitas kõnealuse teabe 4. juuli 2011. aasta kirjaga. 15. juulil 2011 edastas komisjon Ryanairilt saadud märkused Austria ametiasutustele, kes esitasid selle kohta oma märkused 20. septembri 2011. aasta kirjas.

(5) Pärast Austria ametiasutustelt saadud teabe kontrollimist otsustas komisjon 22. veebruaril 2012 algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 108 lõike 2 kohase uurimismenetluse. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) saadeti Austriale samal päeval ning avaldati hiljem Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused (2).

(6) Austria palus 13. märtsi 2012. aasta kirjas komisjonilt oma menetluse algatamise otsuse kohaste märkuste esitamise tähtaja pikendamist. Komisjon pikendas tähtaega 19. aprilli 2012. aasta kirjaga. Austria esitas märkused 16. mail 2012, 11. juunil 2012 ja 31. augustil 2012.

(7) 20. juuni 2012. aasta, 5. oktoobri 2012. aasta, 3. mai 2013. aasta ja 28. mai 2014. aasta kirjades edastas komisjon huvitatud isikute märkused Austriale.

(8) 24. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Austriale ning menetlusest huvitatud pooltele, et 20. veebruaril 2014 võeti vastu komisjoni suunised lennujaamadele ja -ettevõtetele antava riigiabi kohta (3) (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“), ning palus neil lennujaamadele ja -ettevõtetele antava riigiabi kohaste uute ELi-suuniste kohaldamiseks esitada märkused kõnealuse uurimismenetluse kohta. Austria vastas 20. märtsi 2014. aasta kirjaga.

(9) 2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 2005. aasta ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtete riikliku stardiabi kohta (4) (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised“).

(10) Komisjon palus 28. mai 2014. aasta kirjaga Austrialt 22. jaanuaril 2002. aastal KLU ja Ryanairi vahel sõlmitud turunduslepingut käsitlevat lisateavet. Eelnevalt oli komisjon selle lepingu olemasolust teada saanud ühe huvitatud poole (Ryanair) märkustest. Austria vastas sellele palvele 11. juuni 2014. aasta kirjaga.

(11) Pärast Austria ametiasutustelt saadud teabe kontrollimist otsustas komisjon 23. juulil 2014 uurimismenetlust laiendada. Ametliku uurimismenetluse laiendamise otsus (5) (edaspidi „menetluse laiendamise otsus“) saadeti Austriale samal päeval ning avaldati hiljem Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

(12) Austria esitas menetluse laiendamise otsuse objektiks oleva meetme kohta oma märkused 20. augusti 2014. aasta kirjaga. Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Need edastati Austriale, kes sai võimaluse neile vastata; Austria vastus saadi 17. detsembril 2014.

(13) 1. detsembri 2014. aasta, 5. veebruari 2015. aasta, 24. aprilli 2015. aasta ja 11. detsembri 2015. aasta kirjades edastas komisjon huvitatud isikute märkused Austriale.

(14) Komisjon palus 15. detsembri 2014. aasta, 13. jaanuari 2015. aasta, 5. veebruari 2015. aasta, 19. märtsi 2015. aasta ja 25. septembri 2015. aasta kirjades Austria ametiasutustelt lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 28. jaanuari 2015. aasta, 12. veebruari 2015. aasta, 31. märtsi 2015. aasta, 14. aprilli 2015. aasta ja 11. novembri 2015. aasta kirjades.

2. MEETMETE KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

2.1. Sissejuhatus

(15) Antud juhtumi puhul käsitletakse mitmeid meetmeid, mis puudutavad KLUd ja erinevaid KLUs tegutsevaid lennuettevõtteid: — KLUd rahastasid vahemikus 2000–2010 selle osanikud. — 2005. aastal võttis KLU mitme lennuettevõtte kasuks kasutusele stimuleerimiskava. — KLU sõlmis erinevaid lepinguid ettevõttega Ryanair, Leading Verge.com Limited (edaspidi „LV“), Airport Marketing Services (Jersey) Limited (edaspidi „AMS“), Hapag Lloyd Express, TUIfly, Air Berlin ja Austrian Airlines (edaspidi „AUA“).

2.2. Üldised märkused Klagenfurti lennujaama kohta

(16) KLU paikneb Kärnteni liidumaa (Austria) pealinna Klagenfurti äärelinnas. Kärnten on mägipiirkond Austria lõunaosas.

(17) KLU asutati 1915. aastal sõjaväelennuväljana. Juba varsti kasutati seda nii militaarsel kui ka tsiviilotstarbel ning selline topeltkasutus kestab tänaseni.

(18) Alates 1939. aastast on KLU omanik ja operaator olnud KFBG, millel oli mitu osanikku. Kuni 2003. aastani kuulusid osad Austria Vabariigile (60 %), Kärnteni liidumaale (20 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad, kusjuures liidumaa võttis endale kohustuse hoida lennujaama pidevalt militaarsel otstarbeks kasutatavana. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). 2008. aasta novembris kanti Kärnteni liidumaa lennujaama 80 % osa üle firmale Kärntner Landes- und Hypothekenbankholding.

(19) Lennujaama põhilennurada on 2 720 meetri pikkune ning on alates 2000. aastast püsinud muutumatuna. Terminal mahutab maksimaalselt 600 000 reisijat. Reisijate arv on muutunud järgmiselt: Tabel 1 KLU liikluskoormus Aasta Reisijaid kokku Lendude arv Lennulast kg-des 2000 235 503 8 325 78 931 2001 226 701 7 133 67 159 2002 259 717 6 894 29 939 2003 313 557 6 979 47 347 2004 486 274 8 810 57 881 2005 522 697 8 907 53 212 2006 409 004 7 718 41 563 2007 469 033 8 103 34 894 2008 429 889 7 679 23 935 2009 410 512 7 785 30 153 2010 425 933 7 482 13 443 2011 375 307 6 451 206 2012 279 045 4 576 0 2013 258 421 4 262 0 2014 224 846 3 920 0 2015 227 625 3 922 0

(20) KLU asub Kärntenis, Austria lõunapoolseimal liidumaal. Ida-Alpides asuv Kärnten on tuntud oma mäeahelike poolest (nagu Hohe Tauern, Carnia Alpid ja Karavankide mäestik) ning turism on üks olulisemaid majandusharusid. Alpides paiknemise tõttu valitseb Kärntenis kontinentaalne kliima pikkade karmide talvedega.

(21) Järgnevalt on toodud vahemaad ja autosõiduajad KLUst teistesse lennujaamadesse. Siiski tuleb märkida, et nimetatud ajad on saavutatavad üksnes optimaalsetes tingimustes ning sõit kestab sageli kauem, kuna teedel ja tunnelites tekib halbade ilmastikutingimuste tõttu takistusi ja ummikuid. — Ljubljana lennujaam (Sloveenia): 80 km, 1 t 30 min — Grazi lennujaam (Austria): 128 km, 1 t 10 min — Maribori lennujaam (Sloveenia): 137 km, 1 t 47 min — Trieste lennujaam (Itaalia): 203 km, 1 t 51 min — Salzburgi lennujaam (Austria): 223 km, 2 t — Veneetsia lennujaam (Itaalia): 282 km, 2 t 34 min — Treviso lennujaam (Itaalia): 290 km, 2 t 43 min

2.3. Klagenfurti lennujaamas võetud meetmetes osalenud asutused

2.3.1. Destinations Management GmbH

(22) Destinations Management GmbH (edaspidi „DMG“) puhul on tegemist KFBG 100-protsendilise tütarettevõttega. DMG osutab KLU-le erinevaid teenuseid lennundussektoris, näiteks reisibüroona, ürituste korraldajana ning nõustajana Klagenfurti lennujaamale lennuettevõtete leidmisel.

2.3.2. Kärnten Werbung, Marketing & Innovationsmanagement GmbH

(23) Kärnten Werbung kuulub firmale Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (kuni 2008. aasta novembrini Kärnteni liidumaale) (60 %), Kärnteni Kaubanduskojale (30 %) ja Kärnteni Töötajate Kojale (10 %). Ettevõtte tegevusalaks on turundustegevus Kärntneri turismi jaoks. Osaühingut Kärnten Werbung rahastavad selle osanikud, st Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding, Kärnteni Kaubanduskoda ja Kärnteni Töötajate Koda. Neid kontrollib osanike poolt ametisse nimetatud nõukogu.

2.3.3. Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding

(24) Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (edaspidi „KLH“) oli avalik-õiguslik juriidiline isik, mis asutati 1990. aastal Kärntneri valdusühingu seadusega (KLH-G) (6). KLH puhul oli tegemist sui generis ning eriõigusega juriidilise isikuga. KLH ei olnud kaubandusõiguslik kapitaliühing. Sellegipoolest oli KLH kantud äriregistri koodi all äriregistrisse. Samuti ei avaldanud KLH bilansse ega raamatupidamise aastaaruandeid, vaid esitas need Kärnteni liidumaa valitsusele KLH-G paragrahvi 28 kohaselt. KLH tegutses Kärnteni liidumaa osade omanikettevõttena varasemas firmas Kärntner Landes- und Hypothekenbank ja muudes äriühingutes nagu näiteks Land Kärnten Beteiligungen GmbH ja Kärntner Vermögensverwaltungs GmbH. KLH-l oli 80 % osalus KFBGs.

(25) Põhikirja kohaselt võis KLH vara (eriti osalusi ettevõtetes) omandada, hoida, hallata ja võõrandada ning asutada äriühinguid. KLH pidi võtma üle kõigi KLH-gruppi üleviidud äriühingute strateegilise juhtimise. Sellega tuli tagada sünergia ja selge pädevuse jaotuse loomine ning võimaldada tsentraliseeritud kontrollimist. KLH pidi oma äritegevusega järgima Kärnteni liidumaa huvisid. Operatiivne äritegevus jäi gruppi kuuluvatele ettevõtetele. Otseseks ja kaudseks rahastamiseks ning KLH projektide toetamiseks lõi Kärnteni liidumaa sihtotstarbelise erifondi „Kärnteni tulevik“. Põhivara küündib 500 miljoni euro suuruse summani.

(26) KLH juhatuse nimetas KLH nõukogu. Nõukogu nimetas omakorda Kärnteni liidumaa valitsus. Põhikirja kohaselt nimetatakse nõukogu liikmed ametisse vastavalt Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vahelisele jõudude vahekorrale. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt allus KLH Kärnteni liidumaa pidevale järelevalvele. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides.

2.3.4. Leading Verge.Com Limited

(27) LV puhul on tegemist Ryanairi 100-protsendilise tütarettevõttega, mis tegutseb Ryanairi heaks turundusettevõttena.

2.3.5. Airport Marketing Services (Jersey) Limited

(28) AMS on Ryanairi 100-protsendiline tütarettevõte. Tema peamine tegevusala on turustada Ryanairi veebilehel reklaamipindu. AMSil on Ryanairi veebilehe (www.ryanair.com) turundusteenuste ainulitsents.

2.4. Klagenfurti lennujaama rahastamine Klagenfurti linna, Kärnteni liidumaa ja muude asutuste poolt

(29) Aastatel 2000–2010 sai KLU oma osanikelt ning Austria siseministeeriumilt ja Austria rahandusministeeriumilt rahalist toetust. KFBG-le ja DMG-le eraldatud erinevad vahendid on näha järgnevas tabelis. Tabel 2 KFBG-le eraldatud vahendid Vahendite eraldamise aasta Kärnteni liidumaa KFBG-le Klagenfurti linn KFBG-le KLH DMG-le KLH (tulevikufondid) DMG-le Kärnteni liidumaa DMG-le Ministeeriumid KFBG-le 2000 36 336 0 0 0 0 24 000 2001 145 349 0 0 0 0 24 000 2002 90 840 + 180 000 + 134 500 90 840 0 0 1 000 000 27 000 2003 377 964 + 96 850 + 88 500 181 680 0 0 0 553 000 2004 1 424 100 + 120 000 + 25 000 + 5 280 181 680 0 0 0 878 000 2005 1 193 579 151 400 0 0 0 642 000 2006 1 149 887 0 0 0 0 791 000 2007 459 855 104 000 0 0 0 824 000 2008 800 000 247 000 570 000 0 0 1 134 000 2009 800 000 93 000 615 000 115 969 0 682 000 2010 473 600 300 000 0 346 179 0 896 000 2011 800 000 304 000 0 473 925 0 0

2.5. Kärntner Flughafen Betriebs GmbHi 2005. aasta lennujaama stimuleerimiskava

(30) KLU tasude kataloogi kinnitab igal aastal Austria transpordiministeerium ning see koosneb I osast („Tariifide määrad“) ja II osast („Tasumäärad“). I osa hõlmab järgmisi tariife: Maandumistariif (iga tagasilennuks valmistumise kohta), reisijatariif (iga lahkuva lennureisija kohta), parkimistariif (iga tagasilennuks valmistumise kohta) ning taristutariif (lennualal: iga tagasilennuks valmistumise kohta; avatud alal: iga lennureisija kohta). Taristutariifid on mõeldud lennujaama kesktaristu kasutamise eest; neid rakendatakse, kui pakutakse perroonikäitluse teenust või lennuettevalmistusteenust, ning need koosnevad taristutariifist lennualal, mis sõltub lennuki maksimaalsest stardikaalust (maximum take-off weight, edaspidi „MTOW“) ja istete arvust, ning taristutariifist avatud alal iga lahkuva lennureisija kohta.

(31) II osas („Tasumäärad“) käsitletakse maapealse teeninduse teenuseid. Maapealse teeninduse teenuste tasud jagunevad kahte kategooriasse: teenused, mille eest tuleb maksta olenemata sellest, millises mahus neid kasutatakse (lennuettevalmistuse tasu („traffic handling charge“, edaspidi „THC“) ja perroonikäitluse tasu („ramp handling charge“, edaspidi „RHC“), ning individuaalsed teenused, mille eest tuleb maksta üksnes nende kasutamise mahus. THC- ja RHC-tasude suurus määratakse lennuki maksimaalse stardikaalu alusel. THC varieerub 337 ja 3 886 euro vahel, RHC 226 ja 2 404 euro vahel.

(32) 2005. aastal võttis KFBG kasutusele stimuleerimiskava (edaspidi „2005. aasta stimuleerimiskava“) lennuettevõtetele, kelle algus- ja sihtlennujaam on Klagenfurti lennujaam, et edendada uutesse sihtlennujaamadesse lendamist (edaspidi „sihtkohastiimul“), tihendada olemasolevaid lennuühendusi (edaspidi „sagedusstiimul“) ning tugevdada ja kindlustada olemasolevaid lennuühendusi (edaspidi „reisijastiimul“). Kava jõustus 1. septembril 2005 ning selle rakendamine lõpetati 31. detsembril 2008. 2008. detsembris pikendati stimuleerimiskava kuni 2013. aastani.

(33) Sihtkoha- ja sagedusstiimuli regulatsioon pakkus soodustusi protsentuaalse allahindluse vormis teatavate lennujaamatasude pealt (maandumistariif, taristutariif lennualal, perroonikäitluse tasu), mis on täpsustatud KLU tasude eeskirjas.

(34) Reisijastiimuli puhul oli tegemist absoluutsummaga (mis oli kindlaks määratud kogu regulatsiooni kehtivusajaks) iga KLUst väljuva lennu reisija kohta. Kõnealune stiimul arvutati maha samadest tasudest nagu sihtkoha- ja sagedusstiimuli puhul. Summa esitati maksimaalse summana. Kui lendude arv kasvas või alanes, järgnes sellele vastavalt summa korrigeerimine, kuid seejuures ei tohtinud ületada maksimaalset summat.

(35) Sihtkoha- ja sagedusstiimuli kombinatsioon reisijastiimuliga oli võimalik vormis, kus kõik stiimulitüübid olid kombineeritavad, kuid reisijate jaoks mittekumulatiivsed. See tähendab, et sihtkoha- ja/või sagedusstiimulite arvutamisel aluseks olevad reisijate arvud lahutati reisijastiimuli kindlaksmääramiseks reisijate koguarvust.

(36) Stimuleerimiskava avaldati KLU veebilehel ning oli avatud kõigile KLUs tegutsevatele lennuettevõttele, kuid kehtis üksnes regulaarlendudele; Tellimuslendudele see ei kehtinud. Rakendamine pidi toimuma KFBG ja lennuettevõtte vahelise eelneva kokkuleppe alusel kavandatud lennusageduste ja -liinide kohta.

(37) KFBG hüvitas stiimuli kalendriaasta lõpus. Selleks ajaks pidi lennuettevõte tõendama reisijate arvu ning tegelikult KLUst väljunud ja KLUsse saabunud lendude arvu. Tabel 3 KLU pakutud stiimulid alates 2005. aastast Aasta Sihtkohastiimul maandumistariifi, taristutariifi (lennualal) ja perroonikäitluse tasu puhul Sagedusstiimul maandumistariifi, taristutariifi (lennualal) ja perroonikäitluse tasu puhul Reisijastiimul (maksimaalne summa) iga lahkuva lennureisija kohta (eurodes) 2005–2008 1. aasta: 70 % 1. aasta: 60 % 7,62 2009 2. aasta: 60 % 2. aasta: 50 % 5,06 2010 3. aasta: 50 % 3. aasta: 40 % 4,85 2011 4,85 Tabel 4 Ülevaade KLUs alates 2005. aastast lennuettevõtetele juba makstud stiimulitest (tuhandetes eurodes) 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2003–2005 Reisijastiimul: Austrian Airlines Group […] (*1) […] […] […] […] […] […] […] […] (7) Ryanair […] […] […] […] […] […] […] […] TUIfIy (HLX) […] […] airberlin […] […] […] Lufthansa […] […] Germanwings […] […] Sihtkohastiimul Lufthansa […] […] […] […] Robin Hood […] Ryanair […] […] […] […] TUIfIy (HLX) […] […] […] airberlin […] […] Condor […] […] […] Sagedusstiimul Austrian Airlines Group Germanwings […] […] […] […] KOKKU […] […] […] […] […] […] […] […] […] Tabel 5 Stiimulite kohaldamine alates 2005. aastast Reisijastiimul Sihtkohastiimul Sagedusstiimul Austrian Airlines 1.1.–31.12.2002 (8) 1.1.2003 (8)–26.10.2013 Lufthansa 1.1.–31.12.2002 1.1.2003–31.12.2003 ja 1.1.2004–29.3.2008 ja 30.3.2011–31.1.2012 30.3.2008–29.3.2011 Lufthansa Air Alps 1.1.–24.1.2002 Air Direct 4.3.–10.6.2002 Styrian Spirit 17.12.2005–15.3.2006 Robin Hood 9.9.2009–1.10.2009 Ryanair 27.6.2002–29.10.2005 19.12.2006–5.11.2013 27.10.2008–31.3.2011 TUIfly 30.8.2003–31.3.2008 1.4.2008–24.10.2009 14.12.2006–30.3.2008 Air Berlin 25.10.2009–31.10.2011 4.11.2010–31.10.2011 Germanwings 25.10.2012–26.10.2013 25.10.2009– 24.10.2012 Condor 16.12.2011–31.3.2013

2.6. Ryanairi, LVga ja AMSiga sõlmitud lepingud

2.6.1. 2002. aastast pärinevad lepingud

(38) 2001. aasta novembris kuulutas DMG välja hanke Londoni ja Klagenfurti vahelisele regulaarlennuliinile. Hanketeade avaldati 14. novembri 2001. aasta Euroopa Liidu Teatajas (lk 219) ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti igapäevase regulaarlennu (otselennu) lepingut Londonist Klagenfurti ja tagasi vähemalt 100 000 reisijale aastas keskse asukohaga Londoni lennujaamast kolmeks aastaks ning võimalusega pikendada lepingut veel viie aasta võrra. Vastu pakkus DMG: — lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summana suuruses 2 miljonit Austria šillingit (145 345,67 eurot); turundustoetust tuleb kasutada sihtkoha reklaamimiseks ja turustamiseks, kasutamist tuleb tõendada iga poole aasta tagant; — KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 97 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel.

(39) Hankes nähti samuti ette alternatiivne pakkumine nelja lennuga nädalas ning 60 000 reisijaga Londonist. Sellisel juhul pakuti vastu 1 miljoni Austria šillingi (72 672,82 euro) suurust turundustoetust ning tagasilennuks valmistumise tasude 97 % hüvitamist.

(40) Avaliku hanke puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping Ryanairiga.

2.6.1.1. Lennujaamateenuseid käsitlev 22. jaanuari 2002. aasta leping „Airport Services Agreement“ Klagenfurti lennujaama operaator KFBG ja Ryanairi vahel

(41) 22. jaanuaril 2002 sõlmisid KFBG ja Ryanair lepingu, mis jõustus 27. juunil 2002 viieks aastaks ning milles nähti ette automaatne pikendamine veel viieks aastaks, kui Ryanair täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused.

(42) Ryanair oli lepingu kohaselt kohustatud pakkuma alates lepingu jõustumisest vähemalt kord päevas B737-tüüpi lennukit kasutades reisijatele mõeldud madalate hindadega lennuteenuseid KLU ja London-Stanstedi lennujaama (edaspidi „STN“) vahel (348 lendu aastas ehk 87 lendu kvartalis).

(43) Selle lepingu kohaselt maksab Ryanair KFBG-le iga lennu kohta kindla tasu summas […] eurot, mis hõlmab stardi- ja maandumistasusid, valgustus-, müra- ja öömakse, perroonikäitluse ja reisiterminaliteenuste tasusid, infrastruktuurimakse, kohaliku lennujuhtimise tasusid ning KLU teenuste makse.

(44) Ryanair nõuab lennujaamamaksuna iga lennupileti pealt sisse […] euro suuruse summa iga lahkuva lennureisija kohta. Lisaks nõuab Ryanair lennujaama julgestustasuna iga lennupileti pealt sisse […] euro suuruse summa (Austria valitsuse kehtestatud) iga lahkuva lennureisija kohta.

(45) KLU teavitamiseks koostab Ryanair koos DMGga lennuühenduste jaoks regulaarse turunduskava. Ryanairil on talle antud turundustoetuste kasutamisel täielik vabadus; ainsaks tingimuseks on, et ta suunaks lingid vastavatelt turismiveebilehtedelt Ryanairi veebilehele ning et sobivaid logosid tuleb kasutada seal, kus see iganes on teostatav.

(46) KFBG on võimaldama osutama Ryanairile terminali- ja käitlusteenuseid (sh tasuta kaubamärgi reklaamipinnad piletimüügi- ja reisijate teenindamise lettides ning väravates), osutama avalike suhete teenuseid (nagu näiteks kohalikud pressikonverentsid uute sihtkohtade teatavaks tegemiseks), 27. juunil 2002 alustavate igapäevaste lendude jaoks lubati maksta LV-le DMG kaudu aastas […] eurot, mis tuleb kvartalite lõikes maksta ettemaksetena […] euro suuruses summas. Selle summa ja tegelikult LV-le DMG kaudu makstud summade erinevuse kompenseerib Ryanairile KFBG.

2.6.1.2. 22. jaanuari 2002. aasta turundusleping DMG ja LV vahel (esimene turundusleping)

(47) 22. jaanuaril 2002 sõlmisid DMG ja LV lepingu, mis jõustus samal päeval ja kehtis kuni 26. juunini 2007 ja pikenes automaatselt veel viieks aastaks, kui LV täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused.

(48) Lepingu kohaselt annab DMG LV-le ülesande rakendada turundusmeetmeid eesmärgiga tutvustada Kärnteni liidumaad paremini ingliskeelsetes riikides ning tagada, et seadustele vastavalt registreeritud lennuettevõtted võtavad Ryanairilt regulaarlennuliinidel üle reisijate vedamise uutel liinidel Ühendkuningriigis ja/või Mandri-Euroopas paiknevatest kohtadest KLUsse ning kasutab seejuures vähemalt 140-kohalisi lennukeid.

(49) Kokkulepitud teenused pidid jätkuvalt ulatuma 348 lennuni aastas (87 lendu kvartalis) – kõnealune turundusleping puudutas KFBG ja Ryanairi vahelise lennujaamateenuseid käsitleva lepingu kohaseid lende. LV kohustub vahendama teenuste kasutuselevõttu ja nende osutamise jätkamist, kehtestama reklaamikava ja suunama linke DMG-veebilehele ning tegema muud reklaamitööd teenuste reklaamimiseks, sh suunama linke turismiveebilehtede ja LV lennutranspordiga tegelevate operaatorite klientide veebilehtede vahel.

(50) DMG maksab igapäevaste lendude eest […] eurot aastas, mis kuulub maksmisele kvartalite kaupa ettemaksetena […] euro suuruses summas (seda makset mainitakse ka KFBG ja Ryanairi vahelises 22. jaanuari 2002. aasta lepingus). Seda summat mainitakse ka KFBG ja Ryanairi vahelises lepingus, milles sätestatakse, et KFGB peab DMG maksed tegema LV-le.

2.6.1.3. 22. jaanuari 2002. aasta turundusleping DMG ja AMSi vahel (teine turundusleping)

(51) 22. jaanuaril 2002 sõlmiti DMG ja AMSi vahel veel üks turundusleping. See jõustus samal päeval viieks aastaks ning ette nähti selle võimalik pikendamine veel viie aasta võrra.

(52) Lepingus sätestatakse järgmine: DMG teeb AMSile ülesandeks suunata hiljemalt 1. maiks 2002 www.ryanair.com veebilehel kaks linki DMG poolt valitud veebilehtedele, millel tutvustatakse Kärnteni liidumaa vaatamisväärsusi, ning neid linke käitama. AMS tagab lisateenused, kui pooled peaksid nii otsustama lepingu artiklite 5.1 ja 5.2 kohaselt.

(53) DMG maksab AMSile kirjeldatud teenuste eest […] eurot aastas.

2.6.1.4. 22. jaanuari 2002. aasta turunduslepingu kõrvalleping DMG ja LV vahel (kolmas turundusleping)

(54) 22. jaanuari 2002. aasta turunduslepingu kõrvallepingu DMG ja LV vahel (esimene turundusleping) allkirjastasid mõlemad pooled 22. jaanuaril 2002 ning see jõustus samal päeval.

(55) Poolte vahel lepiti kokku, et „seoses 22. jaanuaril 2002 sõlmitud lepinguga LV ja DMG vahel peab DMG tasuma 1. mail 2002 LV-le veel ühe turundusmakse […] euro suuruses summas lepingu kehtivuse ajal täiendavate tugevdatud turundusmeetmete eest“.

2.6.1.5. Kokkuvõte Ryanairi ja tema tütarettevõtetega erinevate lepingute raames tehtud maksetest

Tabel 6

KFBG maksed Ryanairile aastatel 2002–2005 (eurodes) turunduslepingute raames

Aasta 2002 2003 2004 2005 Tagasilennuks valmistumise tasude hüvitamine […] […] […] […] Esimese turunduslepingu kohased maksed […] […] […] […] Teise turunduslepingu kohased maksed […] […] […] […] Kolmanda turunduslepingu kohased maksed (esimese turunduslepingu kõrvalleping) […]

(56) Kõik 2002. aastal sõlmitud lepingud KFBG, DMG, Ryanairi, LV ja AMSi vahel lõppesid 29. oktoobril 2005, kui Ryanair lõpetas majanduslikel põhjustel reisijatele mõeldud lennuteenused KLU ja STNi vahel.

2.6.2. 2006. aastast pärinevad lepingud

2.6.2.1. Lennujaamateenuseid käsitlev 23. augusti 2006. aasta leping „Airport Services Agreement“ Klagenfurti lennujaama operaator KFBG ja Ryanairi vahel

(57) 23. augustil 2006 sõlmisid KFBG ja Ryanair vahemikus 19. detsember 2006 kuni 21. aprill 2007 kolm korda nädalas teenuse osutamist käsitleva lepingu, mis jõustus veel samal päeval. Leping põhineb KLU avaldatud tariifidel ning stimuleerimiskaval, mis võeti kasutusele 2005. aasta septembris.

(58) Ryanair oli kohustatud alustama kolm korda nädalas lennuteenuse osutamist liinil STN-KLU-STN, mille lennuliikluse maht pidi ulatuma lepingu kehtivuse ajal vähemalt 8 000 lahkuva reisijani, ning seda käitama. Ryanair oli kohustatud tasuma KLU ametlikke lennujaamatasusid. Stimuleerimiskava kaudu anti Ryanairile iga lahkuva lennureisija kohta uuel pakutaval lennuliinil 7,62 euro suurust stiimulit.

(59) Lepingus nähti ette pikendamise võimalus viie aasta võrra – 22. aprillist 2007 kuni 21. aprillini 2012.

2.6.2.2. 21. detsembri 2006. aasta turundusleping „Marketing Services Agreement“ DMG ja AMSi vahel

(60) 21. detsembril 2006 sõlmisid DMG ja AMS turunduslepingu, mis jõustus 28. veebruaril 2007. Leping oli seotud Ryanairi kohustusega teenindada vahemikus 19. detsember 2006 kuni 21. aprill 2007 lennuliini STN-KLU (vt põhjendus 61).

(61) AMS oli lepingu raames kohustatud pakkuma AMSi kehtiva hinnakirja kohaselt aastast turunduspaketti […] euro väärtuses. Nende turundusteenuste hulka kuulusid link www.ryanair.com veebilehelt ühele DMG poolt nimetatud veebilehele, DMG poolt määratud sisu Klagenfurti/Kärnteni reisisihtkoha lehel ning Klagenfurti/Kärntenit reklaamivate e-postiga saadetud pakkumised, mis saadeti veebilehe tellijatele. Kõnealuse lepingu artikli 5 kohaselt oli mõlemal poolel võimalik leppida kokku täiendavates turundusteenustes, mis selle summa ületavad. DMG poolt nimetatud veebilehtedel ei tohtinud pakkuda ühtegi lendu, rendiautot, majutust ega muud teenust, mida võis tulevikus pakkuda www.ryanair.com veebilehel; neil võis aga tutvustada turismi seisukohast huvitavaid paiku ning ärivõimalusi Klagenfurtis/Kärntenis.

(62) DMG oli kohustatud turundusteenuste eest maksma arve alusel igakuiste osamaksetena […] eurot.

(63) Lepingus nähti ette pikendamise võimalus veel viie aasta võrra – 22. aprillist 2007 kuni 21. aprillini 2012. Lepingu aluseks olid kogu aasta toimuvad regulaarlennud kolm korda nädalas lennuliinil STN-KLU-STN. Iga-aastase turunduspaketi sisu ja tasud tuli kohandada igal aastal vastastikusel kokkuleppel.

2.7. Leping Hapag Lloyd Expressiga (HLX) ja TUIflyga

(64) 2002. aasta novembris algatas DMG teise hanke regulaarlennuliiniks Klagenfurti ja ühe Euroopa linnastu vahel (välja arvatud London ning sihtkohad, mis asuvad alla 500 km lennu kaugusel). Hanketeade avaldati 11. detsembri 2002. aasta Euroopa Liidu Teatajas (lk 240) ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti Klagenfurti ja ühe Euroopa linnastu vahelise igapäevase regulaarse otselennu lepingut 348 lennuga (rotatsioonid) aastas, kehtivusega viis aastat ning mida oli võimalik veel viie aasta võrra pikendada. Vastu pakkus DMG: a) lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summas 145 000 eurot; turundustoetust tuli kasutada sihtkoha reklaamimiseks ja turustamiseks, kusjuures kasutamist tuli tõendada iga poole aasta tagant; b) KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 95 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel.

(65) Teise avaliku hankemenetluse puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping HLXiga.

(66) Austria esitatud teabe kohaselt jõustus koostööleping KFBG ja HLXi vahel 30. augustil 2003 ning see kehtis kuni 31. märtsini 2008. Kirjalikult fikseeriti see alles 24. mai 2004. aasta ja 4. juuni 2004. aasta lepingutega. Leping hõlmas pikendamise võimalust mõlema poole poolt.

(67) HLX kohustus avama liinid Klagenfurt–Köln/Bonn (kuue regulaarlennuga nädalas) ja Klagenfurt–Hannover (kolme regulaarlennuga nädalas) ning neid käitama. Kõnealuste lennuteenuste eest pidi HLX maksma KLU tasumäärade kohaselt KLU ametlikke tasusid.

(68) Peale selle võttis HLX kohustuse pakkuda KLU-le turundusteenuste paketti, näiteks pakutavate lendude reklaamiga kohalikus, piirkondlikus ja üleriigilises meedias, internetis ning reklaamplakatitega avalikus ruumis. Lisaks sellele kohustus HLX kajastama KLUd oma veebilehel positiivselt ning panema lingi KLU veebilehele.

(69) KFBG lubas teha […] euro suuruse ühekordse makse lennupakkumisega alustamisele eelnevalt ja lennupakkumiste algetapis tekkivate turunduskulude (algatuskulud) jaoks. Lisaks pidi KFBG maksma iga uue sihtkoha puhul turundusteenuste eest igakuise summa, mis oli alates 1. oktoobrist 2003 […] eurot ja alates 1. maist 2004 kuni 31. märtsini 2008 […] eurot.

(70) 2003. aasta detsembris korraldas DMG kolmanda hanke regulaarlennuliinide loomiseks Klagenfurti ja Euroopa linnastute vahel (välja arvatud London ning sihtkohad, mis asuvad alla 500 km lennu kaugusel). Hanketeade avaldati 30. detsembri 2003. aasta Euroopa Liidu Teatajas ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti Klagenfurti ja Euroopa linnastute vahelise igapäevase regulaarse otselennu lepingut 3–7 lennuga (rotatsioonid) nädalas, mis kehtis viis aastat. Vastu pakkus DMG: a) lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summas 29,90 eurot iga lahkuva lennureisija kohta; b) KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 98 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel.

(71) Kolmanda avaliku hankemenetluse puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping HLXiga. Alates 1. maist 2004 hõlmas HLXi lennupakkumine veel kahte uut sihtkohta, nimelt Hamburgi ja Berliini.

(72) Austria ametiasutused kinnitasid, et HLXile turundusteenuste eest tehtud maksed on ligikaudu võrdsed DMG 2002. aasta novembri ja 2003. aasta detsembri teise ja kolmanda hanke kohaste tagasilennuks valmistumise tasude hüvitustega (9). HLXiga sõlmitud lepingute tingimused oleksid vastanud KFBG teise ja kolmanda hanke tingimustele.

(73) 2007. aasta jaanuaris ühendati HLX ja veel üks ettevõte nimega „Hapag-Lloyd Flug“ uueks lennuettevõtteks TUIfly. TUIfly jätkas HLXi lennuliiklusteenuseid. Pärast kõnealust ühinemist sõlmis KFBG 10. detsembril 2008 TUIflyga järellepingu. Leping jõustus 1. aprillil 2008 ning see aegus automaatselt 31. märtsil 2013.

(74) Kõnealuse lepingu kohaselt oli TUIfly kohustatud Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (International Air Transport Association, edaspidi „IATA“) 2008. aasta suve lennuhooajal teenindama liine Klagenfurt–Köln seitse korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm korda nädalas ja Klagenfurt–Hamburg kaks korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 50 000 lahkuvat reisijat. IATA 2008/2009. aasta talvisel lennuhooajal teenindas TUIfly liine Klagenfurt–Köln seitse korda nädalas, Klagenfurt–Hannover neli korda nädalas, Klagenfurt–Berliin neli korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg neli korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 40 000 lahkuvat reisijat.

(75) Lisaks oli TUIfly lepingu kohaselt kohustatud tegema KLU-le ja Kärnteni piirkonnale kättesaadavaks turundusteenuste kõikehõlmava paketi. See hõlmas Klagenfurti kujutamist puhkuse sihtkohana kahes igakuises uudiskirjas, ühel sooduslendude lehel, TUIfly avalehel, KLU reisisihtkoha lehel, pardakaartidel ja pardaajakirjades, TUIfly suvisel ja talvisel lennuplaanil, pardatelevisiooni klipis ning samuti lennuki brändimise ja erinevate pressikonverentside kaudu.

(76) KFBG pidi kõnealuste turundusteenuste eest maksma […] euro suuruse aastase summa ning lennuki brändimise eest […] euro suuruse ühekordse summa.

2.8. Leping Air Berliniga

(77) Alates IATA 2009/2010. aasta talvisest lennuhooajast võttis Air Berlin üle TUIfly linnadevahelised lennuliinid. Pärast ülevõtmist allkirjastasid KFBG ja TUIfly 28. oktoobril 2009 lepingu, millega nad lõpetasid oma 10. detsembri 2008. aasta lepingu alates 25. oktoobrist 2009. DMG sõlmis Air Berliniga järellepingu perioodiks 25. oktoober 2009 kuni 31. märts 2013, mille allkirjastamine toimus eri kuupäevadel, st 8. juulil 2010, 13. oktoobril 2010 ja 25. oktoobril 2010. Leping hõlmas pikendamise võimalust mõlema poole poolt.

(78) Selle kohaselt oli Air Berlin kohustatud IATA 2009/2010. aasta talvisel lennuhooajal teenindama liini Klagenfurt–Köln neli kuni seitse korda nädalas (vähemalt neli ja kõige rohkem seitse teenust nädalas sõltuvalt Air Berlini otsusest), Klagenfurt–Berliin viis kuni kuus korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg viis kuni kuus korda nädalas, mille käigus oodati kõnealusel talveperioodil lennuliikluse mahuna vähemalt 31 000 lahkuvat reisijat. IATA 2010. aasta suvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Köln viis-kuus korda nädalas, Klagenfurt–Berliin neli kuni viis korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kolm kuni neli korda nädalas, mille käigus oodati kõnealusel suveperioodil lennuliikluse mahuna vähemalt 42 000 lahkuvat reisijat.

(79) IATA 2010/2011. aasta talvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Düsseldorf kaks kuni kolm korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kaks kuni kolm korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 19 000 lahkuvat reisijat. IATA 2011. aasta suvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Düsseldorf kaks kuni kolm korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm kuni neli korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kaks korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 28 000 lahkuvat reisijat.

(80) Lisaks oli Air Berlin lepingu kohaselt kohustatud tegema KLU-le ja Kärnteni piirkonnale kättesaadavaks turundusteenuste ulatusliku paketi, nagu näiteks Klagenfurti kujutamine Air Berlini peamisel veebilehel, saksakeelses uudiskirjas ja hollandikeelses uudiskirjas, internetis lennule registreerimisel, pardakaartide reisijatele jäävatel talongidel, ekraanisäästjana, lennukite pardal eri trüki- ja telemeedias ning piirkondlikel pressikonverentsidel.

(81) DMG lubas nende turundusteenuste eest maksta 2009/2010. aasta talvisel lennuhooajal […] euro suuruse summa ja 2010/2011. aasta lennuhooajal […] euro suuruse summa.

2.9. 20. oktoobri 2005. aasta kokkulepe Austrian Airlinesiga

(82) Alates 1. oktoobrist 2003 vähendas AUA ühepoolselt sellel ajal KLU-le tasumisele kuuluvate tagasilennuks valmistumise tasude makseid. 17. novembril 2003 esitas KFBG lennujaamatasude tasumata maksete tõttu Landesgericht'ile (piirkonnakohus) AUA vastu tsiviilhagi. 7. jaanuaril 2004 andis AUA kostja vastuse. Lisaks sellele esitas AUA 17. oktoobril 2004 KFBG poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu riiklikule konkurentsikohtule Austria kartelliseaduse kohase avalduse.

(83) 20. oktoobril 2005 allkirjastasid KFBG ja AUA kompromisskokkuleppe perioodiks 1. oktoober 2003 kuni 20. oktoober 2005. Selles leppisid pooled kokku Landesgericht'is ja riiklikus konkurentsikohtus mõlema kohtuvaidluse lõpetamises.

(84) AUA kohustus KFBG-le maksma […] euro suuruse summa.

(85) Pooled leppisid kokku, et KFBG stimuleerimiskava moodustab alates 1. septembrist 2005 kompromisskokkuleppe osa ning see kehtib AUA suhtes tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2003.

2.10. Menetluse 2012. aasta veebruaris algatamise ja menetluse 2014. aasta juulis laiendamise põhjused

(86) Algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi seoses järgmiste meetmetega:

2.10.1. Klagenfurti lennujaama rahastamine Klagenfurti linna, Kärnteni liidumaa ja teiste asutuste poolt

(87) Komisjon väljendas kahtlusi, kas riiklikest vahenditest tehtud maksed, mida tegid KFBG osanikud ning Austria siseministeerium ja Austria rahandusministeerium KLU-le aastatel 2000–2010, kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.2. Kärntner Flughafen Betriebs GmbHi 2005. aasta lennujaama stimuleerimiskava

(88) Komisjon väljendas kahtlusi, kas 2005. aasta stimuleerimiskava raames vähendatud lennujaamatasud kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.3. 2002. ja 2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi, LVi ja AMSiga

(89) Algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas Ryanair ja tema tütarettevõte LV said KFBG ja DMGga 2002. aastal lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

(90) Menetluse laiendamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas kaks 2002. aastast pärinevat täiendavat lepingut DMG ning AMSi ja LV vahel, mida tuleb analüüsida koos kõigi 2002. aastal sõlmitud lepingutega, kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

(91) Peale selle kahtles komisjon algatamise otsuses, kas Ryanair ja tema tütarettevõte AMS said KFBG ja DMGga 2006. aastal lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.4. Leping Hapag Lloyd Expressiga (HLX) ja TUIflyga

(92) Komisjon väljendas kahtlusi, kas HLX/TUIfly said KFBGga lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.5. Leping Air Berliniga

(93) Lisaks kahtles komisjon, kas Air Berlin sai KFBGga lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.6. 20. oktoobri 2005. aasta kokkulepe Austrian Airlinesiga

(94) Komisjon väljendas kahtlusi, kas 20. oktoobril 2005 KFBG ja AUA vahel sõlmitud kompromisskokkulepe kujutab endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

3. AUSTRIA AMETIASUTUSTE POOLT TEHTUD KULUDE-TULUDE ANALÜÜSID

(95) Austria ametiasutused märkisid, et KFBG ei olnud teinud ühtegi kulude-tulude eelanalüüsi, st ei enne lennuettevõtetega lepingute sõlmimist ega enne 2005. aastal stimuleerimiskava kasutusele võtmist.

(96) Selleks et komisjonil oleks võimalik hinnata vaatlusaluseid meetmeid, esitas Austria kõigi KFBG/DMG ja erinevate lennuettevõtete vahel sõlmitud lepingute ning 2005. aasta stimuleerimiskava kohta rekonstrueeritud kulude-tulude eelanalüüsid.

(97) Kõnealuste analüüside rekonstrueerimisel kasutasid Austria ametiasutused vaid andmeid ja teavet, mis oli kättesaadav lepingute sõlmimise ja stimuleerimiskava kasutusele võtmise hetkel; lisaks esitasid nad konkreetsete lepingute kehtivusaegade kohta hinnangulised väärtused.

4. AUSTRIA MÄRKUSED

(98) Esiteks viitasid Austria ametiasutused suurele avalikule huvile Kärntenis KLU käitamise vastu. KLU näol on tegemist Kärnteni piirkonna jaoks olulise ühendusega teiste piirkondade ja liikmesriikidega. Peale selle tuleb KLUd käitada kohustuslike avalik-õiguslike ülesannete tõttu ning militaarsetel põhjustel. Kärnteni liidumaa kohustus hoidma KLUd Austria Vabariigi poolt militaarseks otstarbeks kasutatavana.

(99) Teiseks kinnitasid Austria ametiasutused, et KLU ei ole asendatav, kuna vahemaad alternatiivsetesse lennujaamadesse (Ljubljana, Maribor, Trieste või Graz) Alpides paiknevas Kärnteni piirkonnas on ebasoodsates ilmastikutingimustes palju raskemini läbitavad kui tasasel maal. Seetõttu tuleks lennujaama teeninduspiirkonnaga seonduvat prognoosi sellises mäestikupiirkonnas nagu Klagenfurt vastavalt kohandada.

(100) Kolmandaks väidab Austria, et KLU rahastamine oli viimasel 20 aastal tulutoov, kui mitte arvestada eri lennuettevõtetega sõlmitud lepingute maksumust. KLU käitamise maksumuse analüüs tuleb teha piirkulude analüüsi alusel.

(101) Austria nõustus, et kõik vaatlusalused meetmed tagati riigivahendeid kasutades ning on seostatavad Austriaga.

(102) Siiski ei näe Austria ühtki tõendit selle kohta, et KFBG sai oma osanike rahaliste vahendite kaudu majandusliku eelise. Osanike maksete puhul oli tegemist nende kulude hüvitamisega, mida KFBG kandis erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutes, mis olid kasulikud nii KLU kui ka Klagenfurti linna ja Kärnteni liidumaa jaoks. Tavaliselt peab Kärnteni liidumaa kandma KLU kaudu kohustuslike avalik-õiguslike ülesannete täitmise teatavad kulud, mistõttu on õigustatud Kärnteni liidumaa või Austria ministeeriumide poolt selliste kulude katmine.

(103) Lisaks väitis Austria, et KLU käitamist tuleb pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kuna see on üldsuse huvides ning Kärnteni liidumaal lasub kohustus tegutseda, et tagada juurdepääs Kärnteni piirkonnale.

(104) KLU ja lennuettevõtete vaheliste lepingute ja stimuleerimiskava kohta märkis Austria, et tema arvates ei ole erinevatel KLUs tegutsevatel lennuettevõtetel mingit majanduslikku eelist, kuna mõned lepingud sisaldasid samu tingimusi nagu KLU varasemad avalikud hanked ning vastasid seega ilmselgelt turutingimustele. Ka 2005. aasta stimuleerimiskava oli vastavuses turutingimustega.

(105) Seoses vaatlusaluste meetmete selektiivsusega väidab Austria, et kõik lennuettevõtted võisid osaleda varasematel avalikel hangetel, nii et neile järgnenud lepingute sõlmimisi konkreetsete lennuettevõtetega ei saa lugeda selektiivseks. Kuna lisaks sellele ei ole KLU asendatav teiste lennujaamadega, ei ole tegemist ei konkurentsi moonutamise ega kaubanduse mõjutamisega.

(106) Austria ametiasutused ei teinud ühtegi sõltumatut turundustegevuse tulemuste hindamist; kuid nad väidavad, et pideva koostöö ning lennuühenduste edu tulemusel on KLU lennureisijate arv suurenenud.

(107) KFBG ja AUA vahelise kompromisskokkuleppe kohta märgib Austria, et kõnealuse kokkuleppe sõlmimine kujutab endast ka puhtalt turumajanduslikult motiveeritud sammu.

(108) Seoses stimuleerimiskavaga märkisid Austria ametiasutused, et KLU tegutses nende kasutusele võtmisel erainvestorina. Kõnealuse kavaga antud lennujaamatasude hinnasoodustused vastasid turutingimustele.

5. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1. Austrian Airlines, Lufthansa, Germanwings

(109) AUA, Lufthansa ja Germanwings esitasid kaks ühisavaldust. Ühisavaldustes selgitasid nad, et algatamise otsuses on mitu õiguslikku puudust: riigiga seostatavuse ja riiklike asutuste seotuse ebapiisav põhjendamine, turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte väär tõlgendamine ning 2007. aastal kaebuse esitamise ja 22. veebruaril 2012 menetluse algatamise vaheline ebamõistlikult pikk ajavahemik.

(110) Lisaks väitsid kõnealused kolm lennuettevõtet, et KLU lennujaamatasud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. lennujaama rahastamine ei kuulu riigiabiõiguse kohaldamisalasse, kuna osutatavate lennuteenuste eesmärk oli parandada Kärnteni piirkonna ühendust teiste piirkondade ja liikmesriikidega. KLU kasumlikkuse osas väitsid kolm lennuettevõtet, et KLU oleks olnud kasumlik, kui mõned lennuettevõtted ei oleks lennujaamatasude osas saanud soodustusi, ning esitasid oma hinnangulised arvestused teatavatele muudele lennuettevõtetele tehtud soodustuste kogusumma kohta.

(111) AUA, Lufthansa ja Germanwings märkisid, et KLU stimuleerimiskava ei võimalda mingit võrdlust selliste lennujaamadega nagu Frankfurt/Hahn või Lübeck (mida mainis Austria). Neid lennujaamu iseloomustab asjaolu, et neid kohandati vastavalt Ryanairi vajadustele. Nendes lennujaamades on Ryanair peamine lennuettevõte, KLUs aga mitte. Lisaks sellele esitasid kolm lennuettevõtet oma seisukohad seoses lennujaama kulude arvestusega.

5.2. Ryanair

5.2.1. Ryanairi otsesed märkused

(112) Ryanair esitab vastuväiteid algatamise otsuse vastu, mis puudutab 2002. ja 2006. aastal KLUga sõlmitud lepinguid. Ryanairi väitel olid need lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ega hõlmanud seega riigiabi.

(113) Eelkõige kinnitab Ryanair, et talle ei ole antud mingit eelist, sest kõnealused lepingud kajastavad tavapäraseid turutingimusi.

(114) Turundustoetuse küsimuses väitis Ryanair, et KLU tehtud allahindlused olid kooskõlas lennundussektori tavadega, kuivõrd paljud riigi või eraomandis olevad lennujaamad kohaldasid uute sihtkohtade puhul sama suuri või isegi suuremaid soodustusi (10).

(115) Lisaks viitab Ryanair sellele, et komisjon kohaldas ilmselgelt valet kulupõhist analüüsi, kuna taristukulusid ja samuti püsivaid tegevuskulusid tuleks käsitada luhtunud kuludena ning oleks loogiline, kui KLU määraks turumajanduse tingimustes tegutseva investorina kindlaks oma hinnad piirkulude tasemel.

(116) Ryanair vaidleb vastu sellele, et ta sai KLU vähendatud lennujaamatasude kaudu valikulise eelise. Ryanair sai juurdepääsu KLU taristutele mittediskrimineerivalt, kuna teenuste osutamiseks oli korraldatud riigihange ning ükski teine lennuettevõte ei näidanud üles huvi; pealegi ei lükatud tagasi ühtegi teist lennuettevõtet. Ryanair sai allahindlused vastutasuks olulise äririski eest, mille Ryanair võttis lennuliinide loomisega tollal veel tundmatusse lennujaama.

(117) Seoses AMSiga sõlmitud lepingutega on Ryanair selgesõnaliselt vastu Ryanairi erinevate KFBGga sõlmitud lepingute ja AMSiga sõlmitud turunduslepingu ühishinnangule. Turunduslepingu sõlmimine AMSiga ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et Ryanair saaks käitada KLUst väljuvaid ja KLUsse saabuvaid liine.

(118) Ryanair märgib, et komisjon ignoreeris turundusteenuste väärtust Ryanairi veebilehel, mis on maailma üks populaarsemaid reisiveebilehti.

(119) Ryanairi sõnul ei ole tõendatud, et Austria ametiasutused osalesid Ryanairi või AMSiga seotud vaatlusalustes meetmetes ning et meetmeid saab omistada neile ametiasutustele.

(120) Lisaks toob Ryanair välja järgmised kriitilised punktid: Turvalisuse tagamise kulusid ei tohiks seostada lennujaama majandustegevusega. Kuna ükski Ryanairi ja KLU vahel sõlmitud leping ei olnud seotud riigiabiga, ei oma 2005. aasta lennundussuuniste kohaldamine tähtsust. Äriplaani puudumine ei välista seda, et riigiasutus on käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva investorina. Teeninduspiirkonna määratluse osas puudub KLU puhul seos teiste riigiabi juhtumitega.

5.2.2. Ryanairi poolt esitatud uuringud ja analüüsid

(121) Lisaks esitas Ryanair mitu konsultatsioonifirma Oxera koostatud märkust ja professor Damien P. McLoughlini analüüsi.

5.2.2.1. Oxera märkus 1. „Economic MEIP (11) Assessment for Klagenfurt Airport“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumide täitmise hinnang Klagenfurti lennujaama kohta), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 4. juuli 2011

(122) Ryanair andis Oxerale ülesande kontrollida, kas Ryanairi ja KLU vahel sõlmitud lepingud ning Ryanairi poolt KLU-le makstud tasud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Hindamisel ei võetud arvesse 21. detsembri 2006. aasta turunduslepingut DMG ja AMSi vahel.

(123) Oxera teostas kaks analüüsi: võrdlev analüüs ja kasumlikkuse analüüs. Oxera leiab, et […] ja […] lennujaamad on mitme tunnuse osas KLUga võrreldavad. Oxera võrdles tasusid, mida Ryanair kõnealustele lennujaamadele maksab, arvestades maha Ryanairile 2002. aastal DMGga sõlmitud lepingu raames makstud turundustoetuse, kuid arvestamata maha maksed, mis tehakse Ryanairile 2006. aasta turunduslepingu raames. Pärast tasude võrdlemist, mis maksti iga tagasilennuks valmistumise ning iga reisija kohta, leidis Oxera, et KLU tasud olid alati kõrgemad kui mõlemas teises lennujaamas.

(124) Oxera poolt tehtud kasumlikkuse analüüsi puhul on tegemist täiendavate kulude ja tulude ning kogukulude katmise süsteemi (12) alusel tehtud eelhinnanguga, mis hõlmab üksnes 2002. aasta lepinguid. Jõuti järeldusele, et 2002. aasta lepingud olid lennujaamale kasumlikud ning nüüdispuhasväärtus oli positiivne.

5.2.2.2. Oxera märkus 2. „Economic MEIP Assessment for Klagenfurt Airport“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumide täitmise hinnang Klagenfurti lennujaama kohta), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 31. august 2012

(125) Analüüs hõlmab KFBG ja Ryanairi vahelist lennujaamateenuseid käsitlevat lepingut ajavahemikul 2002–2006 ning DMG ja LV vahelist turunduslepingut ajavahemikul 27. juuni 2002 – 27. juuni 2007. DMG ja AMSi vahelisi lepinguid ei võeta Oxera analüüsis arvesse.

(126) Oxera võrdles nende tasude kogusummat, mille lennuettevõte maksis KLU-le, vastavate tasudega, mis maksti vahemikus 2002/2003–2010/2011 viiele võrdlusalusele lennujaamale. Tasusid esitati kahel viisil, nimelt tasuna iga reisija kohta ja tasuna iga tagasilennuks valmistumise kohta, ning koondati kõigepealt tasude kogusumma väärtuseks. Seejärel arvutati tasude kogusumma ümber tasudeks iga tagasilennuks valmistumise kohta ning tasudeks iga reisija kohta, et võimaldada võrdlust kuue lennujaama vahel.

(127) Tulemused näitavad, et tasude summa, mille Ryanair maksis KLU-le, on keskmiselt umbes viis korda suurem kui võrreldav tasude summa, mille lennuettevõte maksis uuritaval ajavahemikul võrdlusalustele lennujaamadele. Võib eeldada, et see on tingitud Austria lennujaamade tavaliselt kõrgematest hindadest. Selle põhjal võib järeldada, et Ryanairi poolt KLU-le makstud tasude suurus vastab nende tasude suurusele, mida oleks Ryanairile sarnastel asjaoludel pakkunud turumajanduse tingimustes tegutsev lennujaama omav investor. Seega on kõnealuses aruandes analüüsitud lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

5.2.2.3. Oxera märkus 3. Turupõhiste võrdlusaluste kindlaksmääramine turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise võrdleva analüüsi teel. „Ryanair State aid cases“ (Ryanairi riigiabi juhtumid), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

(128) Oxera ei pidanud korrektseks komisjoni arusaama, mille järgi tunnistatakse vastuvõetavaks ainult uurimisaluse lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas asuvad võrreldavad lennujaamad.

(129) Oxera väidab, et võrreldavatest lennujaamadest saadud turupõhised võrdlushinnad ei ole mõjutatud ümbritsevatele lennujaamadele antud riigiabist. Seetõttu on võimalik laias laastus määrata kindlaks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise turupõhine võrdlusalus.

(130) Selleks on Oxera sõnul järgmised põhjused: — väljaspool riigiabi valdkonda kasutatakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise võrdlevaid analüüse laialdaselt. — Ettevõtted mõjutavad levinud majandusteooria kohaselt üksteise hinnakujundusotsuseid üksnes ulatuses, milles nende tooted on vastastikku asendavad või täiendavad. Kui kaks konkureerivat ettevõtet tegutsevad erinevatel majanduslikel turgudel ning seetõttu üksteisega ei konkureeri, on nende tegevuse mõju üksteise hinnakujundusotsustele tühine. Seetõttu eeldatakse komisjon märkustes võrdleva analüüsi kohta, et võrreldavad lennujaamad ja kõik riigiabi saada võivad lennujaamad konkureerivad omavahel. — Sama teeninduspiirkonna lennujaamad ei pruugi üksteisega konkureerida ja esitatud aruannetes kasutatud võrdluslennujaamad konkureerisid oma teeninduspiirkonnas riiklike lennujaamadega ainult piiratud ulatuses (alla 1/3 võrdluslennujaamade teeninduspiirkonna kommertslennujaamadest on täielikult riigi omandis ja neist ühegi suhtes ei toimu praegu riigiabiga seotud uurimist (2013. aasta aprilli seisuga)). — Isegi kui võrdluslennujaamad puutusid kokku samas teeninduspiirkonnas asuvate riigi omanduses olevate lennujaamade pakutava konkurentsiga, võib olla põhjust arvata, et nad käituvad kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega (näiteks kui on tegemist suure eraosalusega või kui lennujaama haldab eraettevõtja).

(131) Turumajanduse tingimustes tegutsevad lennujaamad ei kehtesta lisanduvast kulust madalamaid hindu.

5.2.2.4. Oxera märkus 4. „Principles underlying profitability analysis for MEO tests“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise kasumlikkuse analüüsi aluspõhimõtted). „Ryanair State aid cases“ (Ryanairi riigiabi juhtumid), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

(132) Oxera väitis, et kasumlikkuse analüüsis, mille ta tegi komisjonile esitatud aruannetes, järgitakse põhimõtteid, mida rakendaks mõistlik erasektori investor, ja kajastatakse komisjoni pretsedentides ilmnenud arusaama.

(133) Kasumlikkuse analüüsi aluspõhimõtted on järgmised: — hindamine tehakse kasvumeetodil; — eelnev äriplaan ei ole tingimata vajalik; — ülekoormuseta lennujaama puhul on sobiv hinnakujundusmeetod ühe kassa põhimõte; — arvesse tuleks võtta ainult neid tulusid, mis on seotud tegutseva lennujaama majandustegevusega; — arvesse tuleks võtta lepingu kogukestust, kaasa arvatud selle pikendamised; — lepingute kasumlikkuse hindamiseks tuleks tulevased rahavood diskonteerida; — Ryanairi ja lennujaamade vahel sõlmitud lepingutega lisanduvat kasumlikkust tuleks hinnata sisemise tulumäära või nüüdispuhasväärtuse hinnangulise arvestuse alusel.

5.2.2.5. Professor Damien P. McLoughlini analüüs „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ (Kaubamärgi kujundamine: miks ja kuidas peaksid väikesed kaubamärgid investeerima turundusse), koostatud Ryanairi jaoks, 10. aprill 2013.

(134) Dokumendi eesmärk oli teha kindlaks äriloogika, millel põhinevad piirkondlike lennujaamade otsused osta AMSilt reklaami veebilehel ryanair.com.

(135) Dokumendis väideti, et väga tugevaid, tuntud ja harjumuspäraselt kasutatavaid lennujaamu on palju. Nõrgemad konkurendid peavad oma äri laiendamiseks üle saama tarbijate staatilisest ostukäitumisest. Väiksemad piirkondlikud lennujaamad peavad leidma viisi oma kaubamärgisõnumi pidevaks edastamiseks võimalikult laiale publikule. Traditsioonilised turunduskommunikatsiooni vormid nõuavad nende ressurssidest suuremaid kulutusi.

5.2.2.6. Oxera märkus 5. „Are prices set by AMS in line with the market rate?“ (Kas AMSi poolt kehtestatud hinnad on turuhindadega kooskõlas?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 20. detsember 2013

(136) Kõnealune märkus sisaldab AMSi poolt ryanair.com veebilehel reklaami eest küsitud hindade võrdluse tulemusi sarnaste, muude Euroopa reisiveebilehtede poolt pakutud reklaamiteenuste hinnakirjadega (13). Selle analüüsi eesmärk on hinnata sõltumatult seda, kas AMS pakkus oma teenuseid turuhinnaga.

(137) Analüüsi aluseks on ajavahemik 2004–2005, st AMSi hinnakirja esmakordne kasutuselevõtt, ning 2013. aasta novembri hinnakiri. Mõlemal juhul võrreldi AMSi tasumäärasid valimisse kaasatud veebireklaamihindadega. Seejuures võeti arvesse üksnes reklaame asjaomase veebilehe kodulehel.

(138) Analüüsi tulemused näitavad, et AMSi tasumäärad reklaamipindadele ryanair.com veebilehel olid mõlemal juhul madalamad hinnakirja hindadest või vastasid neile hindadele. Seega näitavad tulemused, et AMSi poolt küsitud tasumäärad on vastavuses turutingimustega ning on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

(139) Oxera juhib tähelepanu asjaolule, et see järeldus vastab Ryanairi turunduse valdkonna erialanõustajate – Mindshare (2004) ja Zenobie Conseil (2011) – varasematele tähelepanekutele.

5.2.2.7. Oxera märkused 6 ja 7. „How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?“ (Kuidas tuleks kasumlikkuse analüüsis käsitleda AMSi lepinguid osana turuosalise kriteeriumist?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 17. ja 31. jaanuar 2014

(140) Ryanair esitas oma konsultandi Oxera lisaaruanded. Nendes arutles Oxera põhimõtete üle, mida tuleks lennuettevõtte väitel osana turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmisest arvesse võtta ühelt poolt Ryanairi ja lennujaamade lennujaamateenuste lepingute ning teiselt poolt AMSi ja samade lennujaamade turundusteenuste lepingute kasumlikkuse analüüsis. Ryanair rõhutas, et need aruanded ei muuda kuidagi tema varem esitatud seisukohta, et lennujaamateenuste lepinguid ja turundusteenuste lepinguid tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsida eraldi.

(141) Aruannete kohaselt tuleks AMSi lepingutest tulenev kasum lisada tuluna kasumlikkuse ühisanalüüsi, samal ajal kui AMSi kulutused tuleks arvata kulude hulka. Selleks soovitatakse aruannetes kohaldada kasumlikkuse ühisanalüüsides rahavoopõhist metoodikat, mis tähendab, et lennujaamade kulutusi AMSile võiks käsitleda lisanduvate tegevuskuludena.

(142) Aruannetes rõhutatakse, et turundustegevus aitab luua ja toetada kaubamärgi väärtust, mis ei tekita mõju ja kasu mitte ainult lepingu ajaks, vaid ka pärast selle lõppemist. See oleks nii eriti juhul, kui seetõttu, et Ryanair on sõlminud lepingu lennujaamaga, seavad teised lennuettevõtted end lennujaamas sisse, mis omakorda meelitab sinna asuma rohkem kauplusi ja toob seega lennujaamale rohkem lennundusega mitteseotud tulu. Ryanair leiab, et kui komisjon hakkab tegema kasumlikkuse ühisanalüüsi, tuleb seda kasu arvesse võtta, käsitades AMSi kulutusi lisanduvate tegevuskuludena, ilma AMSi makseteta.

(143) Veel väljendab Ryanair arvamust, et lennujaamateenuste lõppedes eeldatud suurenevale kasumile peaks lisama jääkväärtuse, et võtta arvesse pärast lepingu lõppemist loodud väärtust. Jääkväärtust võib kohandada vastavalt uuenemise tõenäosusele, mõõtes eeldust, et kasum püsib pärast Ryanairiga sõlmitud lepingu lõppemist, või kui teiste lennuettevõtetega lepitakse kokku sarnased tingimused. Ryanair leidis, et siis oleks võimalik arvutada välja nii AMSiga sõlmitud lepingu kui ka lennujaamateenuste lepinguga ühiselt loodud tulude alumine piir, kajastades kasumi suurenemise ebakindlust pärast lennujaamateenuste lepingu lõppemist.

(144) Selle arusaama täiendamiseks esitati aruannetes tulemuste kokkuvõte uuringutest, mis käsitlevad turunduse mõju kaubamärgi väärtusele. Uuringutes tõdetakse, et turundus võib toetada kaubamärgi väärtust ja aidata luua kliendibaasi. Aruannete kohaselt suurendab lennujaama puhul turundustegevus veebilehel ryanair.com eeskätt kaubamärgi nähtavust. Veel leiti aruannetes, et väiksemad piirkondlikud lennujaamad, kes soovivad suurendada oma õhuliiklust, võivad seetõttu AMSiga turundusteenuste lepingu sõlmimise kaudu oma kaubamärgi väärtust iseäranis palju suurendada.

(145) Lõpuks osutatakse aruannetes, et kapitalisatsioonimeetodile tuleb eelistada rahavoopõhist meetodit, mille puhul AMSi pakutud turundusteenuste kulutusi käsitleti immateriaalse vara (see tähendab kaubamärgi väärtuse) kapitalikuludena. Kapitalisatsioonimeetodi puhul võetakse arvesse ainult turunduskulude seda osa, mis on seostatav lennujaama immateriaalse varaga. Turunduskulusid käsitletakse immateriaalse vara kapitalikuludena ja need arvatakse seejärel lepingu kestuse ajaks maha, võttes arvesse jääkväärtust lennujaamateenuste lepingu ettenähtud lõppemise ajal. Sellise meetodi puhul ei võetaks arvesse Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu toel lisanduvat kasumit, samuti on raske välja arvutada immateriaalse vara väärtust seoses kaubamärgi kulude ja vara kasutamise ajaga. Rahavoogude meetod on sobivam kui kapitalisatsioonimeetod, sest viimane ei hõlma lennujaamale avalduvat positiivset mõju, mis eeldatavasti tekib Ryanairiga lennujaamateenuste lepingu allkirjastamise tulemusena.

5.2.2.8. Oxera märkus 8. „Allocation of investment costs“ (Investeerimiskulude jaotamine), koostatud Ryanairi jaoks, 12. september 2014

(146) Märkuses käsitletakse seda, kuidas peaks lennuettevõtetega sõlmitud lepingutega seoses toimuma lennujaama investeerimiskulude jaotamine, juhul kui neid kulusid peetakse asjaomaseks, kui turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel hinnatakse lennunduslepingu kasumlikkuse suurenemist.

(147) Oxera väidab, et asjakohane on jaotada investeerimiskulud eeldatava läbilaskevõime järgi, mida lennuettevõttega sõlmitud konkreetne leping hõlmab. Konsultatsioonifirma rõhutab, et otsustav erinevus seisneb selles, et kasutusviisi kindlaksmääramisel tuleb lähtuda läbilaskevõimest, ning viitab seejuures Alghero, Västeråsi, Reusi ja Girona lennujaamade riigiabi juhtumitele.

5.2.2.9. Oxera märkus 9. „Evaluating the wider impact of AMS Agreements on airport traffic“ (AMSiga sõlmitud lepingute lennuliiklusele avalduva üldisema mõju hindamine), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 26. september 2014

(148) Kõnealuses aruandes kirjeldatakse, kuidas on võimalik empiiriliselt kontrollida, kas AMSiga sõlmitud lepingutel on lennujaama kaubamärgi väärtuse suurendamise ja võrgu välismõju loomise näol ulatuslikumad eelised.

(149) Oxera rõhutab, et seni ei ole veel komisjonil empiirilist analüüsi, mille tulemus oleks, et ryanair.com veebilehel paikneva reklaami ainukeks eeliseks on Ryanairi lennuliikluse mahu suurenemine.

(150) Oxera analüüsib AMSiga sõlmitud lepingute võimalikke ulatuslikumaid eeliseid Alghero lennujaama esitatud kvalitatiivsete tõendite valguses. Märkuste põhjal võib järeldada, et Ryanairile mitte kuuluva liikluse mahu kasv Alghero lennujaamas on vähemalt osaliselt tingitud reklaamist ryanair.com veebilehel. Oxera peab seega tõenäoliseks, et ryanair.com veebilehel oleval reklaamil võib olla pikaajaline mõju lennujaama liikluse mahule, mis hõlmab rohkemat kui üksnes Ryanairi mahu tõusu.

(151) Kuid konsultatsioonifirma tunnistab, et asümmeetrilise teabe tõttu ei ole samaaegselt võimalik piisavalt jälgida kõiki turgudel toimuvaid muutusi. Seepärast rõhutab Oxera vajadust usaldusväärse analüüsi järele ryanair.com veebilehel oleva reklaami pikaajalise mõju kohta lennujaamade liikluse mahule.

(152) Oxera soovitab erinevaid statistilisi lähenemisviise, mida komisjon võib lennujaama (nii Ryanairi kui ka muude lennuettevõtete) liikluse mahule avalduva ryanair.com veebilehel oleva reklaami mõju analüüsimisel.

(153) Kui empiirilise analüüsi käigus selgub, et ryanair.com veebilehel oleva reklaamiga kaasnevad ulatuslikud eelised, on oluline, et komisjon võtab lennujaamateenuste lepingu ja AMSiga sõlmitud lepingute kasumlikkuse eelanalüüsi lähenemisviisi raames neid eeliseid arvesse. Nii saaks näiteks kasumlikkuse analüüsis arvestada jääkväärtust, et kajastada turundustegevusega saavutatud väärtust.

5.2.2.10. Oxera märkus 10. „Economic MEOP assessment: Klagenfurt Airport – profitability analysis“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majandushinnang: Klagenfurti lennujaam – kasumlikkuse analüüs), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 3. november 2014

(154) Kõnealuses aruandes eelanalüüsitakse 2006. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu eeldatavat kulutasuvust. Lisaks teostatakse 2011. aastal koostatud, turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohase aruande tulemuste tundlikkusanalüüsid 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu („Airport Services Agreement“) eeldatava kulutasuvuse osas.

(155) Oxera uuris lähtestsenaariumi taustal erinevate stsenaariumide kohaselt üksikute lepingute eeldatavat kulutasuvust. Oxera kohaselt peaks lähtestsenaarium kajastama Klagenfurti prognoosi, kui seda kinnitab teave, mis oli lennujaamale lennujaamateenuste lepingute allkirjastamise hetkel kättesaadav.

(156) Oxera määras nüüdispuhasväärtuse alusel kindlaks üksikute lepingute eeldatava kulutasuvuse. Eeldati konkreetsete lepingute positiivseid nüüdispuhasväärtuseid ning nagu on näha kasumlikkuse analüüsist, olid 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste leping ja 2006. aastast pärinev leping nii kasumlikud, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks tõenäoliselt pakkunud sarnaseid tingimusi.

(157) Aruandes esitatud 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu eeldatava kulutasuvuse analüüsist nähtub, et 2011. aasta Oxera aruande üldised järeldused on mitme tundlikkusanalüüsi osas usaldusväärsed, mis hõlmavad muu hulgas diskontomäärade muutumist, lisakulusid, lennundusega mitteseotud tulu ning investeerimiskulusid.

(158) Koos võrdleva analüüsi tulemustega näitasid olemasolevad tõendid, et lepingud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Peale selle on Klagenfurtiga sõlmitud lepingud ilmselgelt ka siis veel turutingimustega vastavuses, kui analüüsi aluseelduste osas kasutatakse mitut tundlikkust. Olemasolevate andmete kohaselt oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor pidanud tulusaks pakkuda sarnaseid tingimusi, mis sisaldusid Ryanairi ja KLU vahelises lepingus.

(159) Oxera märgib lõpetuseks, et Austria ametiasutuste poolt ajavahemiku 27. juuni 2002 – 29. oktoober 2005 kohta tehtud kulude-tulude analüüsi ei tohiks kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamiseks, kuna i) analüüs sõnastab ilmselgelt DNG 2011. novembrist pärineva avaliku hanke tingimused Klagenfurti ja Londoni vahelise otseühenduse käitamiseks ning mitte 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu tingimused, ii) ilmselgelt ei tehtud analüüsi täielikult eelanalüüsina, kuna see hõlmab üksnes ajavahemikku, kui Ryanair tegelikult lennujaamas tegutses, ning mitte 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingus nimetatud ajavahemikku, ja iii) Austria ametiasutuste poolt tehtud kulude-tulude analüüsis aluseks võetud lennujaamatasud on märkimisväärselt madalamad kui vastavad tasud 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingus.

5.2.2.11. Oxera märkus 11. „Why is comparator analysis an important supplement to profitability analysis in MEOP assessments?“ (Miks on võrdlev analüüs oluline täiendus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise kasumlikkuse analüüsile?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 26. jaanuar 2015

(160) Märkuses käsitletakse seda, miks tuleks lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas kasutada võrdlevat analüüsi, st vähemalt kasumlikkuse analüüsi tulemuste ristkontrolli kujul. Nii juhib Oxera tähelepanu sellele, et võrdlevatel analüüsidel on lähenemisviisi kohaselt, mida komisjon järgis oma teatises riigiabi mõiste kohta (14) ning teiste majandussektorite (nt meresadamad) suhtes, oluline roll lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas.

(161) See on nii eriti juhul, kui kasumlikkuse analüüsi raames ei hinnata lennujaama kulutõhusust. Kuna turumajanduse tingimustes tegutsevalt ettevõtjalt eeldatakse tõhusat kulude haldamist, sõltub lennujaama kulutõhususe analüüsist see, kas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmisega seotud hindamine võimaldaks teha usaldusväärseid järeldusi.

(162) On täiesti võimalik, et üks lennuettevõte maksab kahes sarnaste omadustega lennujaamas sama suuri tasusid. Kui aga üks neist lennujaamadest ei toimi tõhusalt, siis võib sellest järeldada, et lennujaama ja lennuettevõtete vaheline leping ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele.

(163) Lennujaamaga lepingute sõlmimisel puudub Ryanairil aga ülevaade selle kulutõhususest, samas kui lennujaam saab hinnata lepingu tõenäolist kasumlikkust.

(164) Lõpetuseks kaasneb praeguse komisjoni lähenemisviisiga Ryanairi jaoks lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas ebapiisav õiguskindlus lennujaamadega lepingute allkirjastamisel.

5.2.2.12. Oxera märkus 12. „Economic MEOP assessments: comparator analysis, including AMS“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majandushinnang: AMSi hõlmav võrdlev analüüs), lisa Oxera aruandele aastast 2010, 10. aprill 2015

(165) Kõnealuse märkuse objektiks on võrdleva analüüsi mõju, milles käsitleti ühiselt KLU lennujaamateenuste lepinguid ning AMSiga sõlmitud lepinguid vastavalt komisjoni lähenemisviisile. Oxera rõhutab, et see analüüs ei mõjuta Ryanairi seisukohta, mille kohaselt tuleks lennujaamateenuste lepinguid ning AMSiga sõlmitud lepinguid käsitleda eraldi.

(166) Analüüs põhineb samadel võrdluslennujaamadel, mida Oxera kasutas oma 2012. aasta KLU aruandes. Kontrolliti nende lennujaamade omandistruktuuri ja rahastamisstruktuuri stabiilsust, et tagada võrdluse täpsus.

(167) Kogu vaatlusalusel perioodil olid Ryanairi poolt KLU-le makstud tasud – millest lahutati Ryanairile ja AMSile tehtud maksed turundusteenuste eest – kõrgemad kui keskmised netotasud võrdluslennujaamadele (nii iga lahkuva reisija kui ka iga tagasilennuks valmistumise kohta). See osutab tõenäosusele, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks pakkunud Ryanairile sarnaseid lepinguid.

(168) Seega kinnitavad lennujaamateenuste lepinguid ja AMSiga sõlmitud lepinguid käsitleva võrdleva ühisanalüüsi tulemused tõlgendust, et Ryanairi, AMSi ja KLU vahel sõlmitud lepingud vastasid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele ning 2012. aasta Oxera aruandes tehtud järeldustele.

5.2.2.13. Oxera märkus 13. Ryanairi tegevuse mõju lennujaamade lennundusega mitteseotud tuludele, 4. detsember 2015

(169) Selles aruandes uuris Oxera Ryanairi tegevuse mõju lennujaamade lennundusega mitteseotud tuludele, milles võeti aluseks tulu iga reisija kohta. Oxera sõnul oli Ryanairi poolse lennutegevuse alustamisel oluline positiivne mõju lennundusega mitteseotud tulude (iga reisija kohta) tasemele. Sellest lähtuvalt nimetas Oxera oma senise lähenemisviisi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuval kasumlikkuse analüüsil ja komisjoni lähenemisviisi komisjoni analüüsil (15) konservatiivseks, kuna lennujaamatulude kasvu ei olnud arvesse võetud.

(170) Oxera tegi 57st Euroopa lennujaamast koosnevat valimit kasutades empiirilise analüüsi, milles peeti silmas riigiabi osas kontrollitavate lennujaamade võimalikult suurt sarnasust. Oxera tuvastas, et Ryanairi poolse lennutegevuse alustamisega (16) kaasnes 29 kõnealuses lennujaamas lennundusega mitteseotud tulude kasv iga lahkuva reisija kohta umbes 12,0–13,7 % võrra reaalsete hindade suhtes (inflatsiooni suhtes korrigeeritud) ning et tegemist oli statistiliselt olulise mõjuga. See on tõenäoliselt tingitud sellest, et Ryanairi reisijad kulutavad rohkem kui teiste lennuettevõtete reisijad, mis on osaliselt seotud odavlennuliinide piiratud gastronoomilise pardapakkumisega ja/või sellega, et Ryanairi poolse lennutegevuse alustamine tingis terminali laiendamise, kuna sinna asusid näiteks teised jaemüüjad.

(171) Lisaks sellele leidis Oxera, et seda mõju täheldatakse üldiselt odavlennuliinide puhul. Kasvu tõttu odavlennusektoris, milles on esindatud suurte reisijate arvuga tugevad kaubamärgid, võib odavlennuliini lennutegevuse alustamisega kaasneda vastava lennujaama oluline laienemine ning seega suurem lennundusega mitteseotud tulu iga lahkuva reisija kohta. Võttes aluseks lennujaamade valimi, järeldab Oxera, et tavaliste lennuettevõtete poolse lennutegevuse alustamisega ei kaasne vastupidiselt olulist mõju lennundusega mitteseotud tuludele iga reisija kohta.

(172) Oxera kohaselt näitavad need tulemused, et konsultatsioonifirma turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuvas kasumlikkuse analüüsis ja komisjoni analüüsis seni järgitud lähenemisviis on olnud konservatiivne. Kõnealustes analüüsides ei eeldatud lennundusega mitteseotud tulude kiirenenud kasvu iga reisija kohta ning ei hõlmatud seetõttu lennujaamades Ryanairi poolse lennutegevuse ulatuslikumaid eeliseid, vaid korrigeeriti lennundusega mitteseotud tulude hinnangulist kasvu iga lahkuva reisija kohta üksnes palju madalama inflatsioonimääraga. Seetõttu eeldab Oxera, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuvas analüüsis ja komisjoni analüüsis alahinnati lennujaamaga sõlmitud Ryanairi lepingute eeldatavat kulutasuvust.

5.3. AMS

(173) AMS esitas alljärgnevad märkused.

5.3.1. AMS ja Ryanairi veebileht

(174) AMS väidab, et komisjon ei tohiks Ryanairi ja AMSi käsitada ühe juriidilise isikuna ning ei tohiks AMSi ja DMG vahel sõlmitud turundusteenuste lepinguid pidada lennujaama ja Ryanairi vahelise lepingu täienduseks. AMS pakub turundusteenuseid, mis on põhjendatud nende sõltumatu eesmärgiga, millel on turuväärtuse kohased hinnad ning mille läbirääkimised ja milles kokkuleppimine toimus Ryanairi ja vastavate lennujaamade vahel sõlmitavatest lepingutest eraldi.

(175) Lisaks ei olevat ebatavaline Ryanairi otsus kaasata vahendaja müüma reklaamipinda oma veebilehel. AMS on olnud edukas reklaamipinna arendamisel ja müümisel mitmetele, nii era- kui ka avaliku sektori ettevõtetele üle Euroopa.

(176) Ryanairi veebilehel on turundamise seisukohast eriti soovitavad omadused: see on üks maailma populaarsematest reisiportaalidest; Ryanairi veebilehe külastuste keskmine kestus on ebatavaliselt pikk; lennujaama reklaamimine Ryanairi veebilehel kõnetab üheselt selle lennujaama potentsiaalseid reisijaid, nii ajakaod välistatud või minimaalsed (vastupidiselt reklaamile ajalehtedes, raadios, televisioonis ja teistes üldsusele suunatud vähem spetsialiseerunud massiteabevahendites).

5.3.2. Eeliste puudumine AMSi ja Ryanairi jaoks

(177) AMS sõlmib turunduskokkuleppeid nii riiklike kui ka eralennujaamadega, turismiasutuste, autorendi ettevõtete, hotellireserveerimise veebilehtede, kindlustusandjate, telekommunikatsiooniteenuste pakkujatega.

(178) Hinnad, millega AMS reklaamipinda pakub, ja mahud, milles reklaamipinda ostetakse, ei tekita avaliku ja erasektori reklaamiostjate vahel diskrimineerimist. Seetõttu ei saa AMSi riiklike lennujaamade või nende tütarettevõttega sõlmitud lepingutega olla seotud riigiabi. AMS on sõlminud mitme eraomandis oleva või eraõigusliku isiku poolt kontrollitud lennujaamaga (sh […] ja […]) ning teiste eraettevõtetega lepinguid võrreldavatel, mittediskrimineerivatel tingimustel.

(179) Seoses ärihuviga, mis on ühel lennujaamal reklaamiks ryanair.com veebilehel, kritiseerib AMS algatamise otsuses sisalduvat komisjoni järeldust, sest kuna AMS pakub oma teenuseid turuhinnaga, puudub õiguslik alus seadmaks kahtluse alla DMG ja lennujaama majanduslikke põhjuseid reklaamile Ryanairi veebilehel.

(180) AMS esitas mitmeid põhjendusi, miks DMG ostis turundusteenuseid ettevõttelt AMS, et teha reklaami veebilehel ryanair.com. Need põhjendused saab kokku võtta järgmiselt:

(181) Esiteks on reklaam Ryanairi veebilehel investeering kaubamärgi tuntusesse. Äärealade lennujaamade operaatoritel on suuri raskusi, et tutvustada oma kaubamärki reisijatele, lennuettevõtetele ja lennundusega mitteseotud ettevõtete juhtidele, kes kõik moodustavad lennujaamade sissetuleku võimaliku allika. Kaubamärgi suurem tuntus võib olla lennujaamadele kasulik mitmel vastastikku kaasaval ja täiendaval viisil, eelkõige võib i) suurendada see nende reisijate arvu, kes lendavad lennuettevõttega, kelle veebilehel on lennujaama reklaam; ii) suurendada potentsiaalsete klientide arvu, kes külastavad lennuettevõte veebilehte, kus on lennujaama reklaam sihtkohana, või mõne teise lennuettevõtte veebilehte, kes pakub lende sellesse lennujaama; iii) viia selleni, et ka teised lennuettevõtted otsustavad lennata sellesse lennujaama ja iv) tekitada (näiteks lennujaamades esindatud jaemüügikettide) tegevjuhtides huvi lennujaama vastu.

(182) Teiseks suurendab reklaamimine Ryanairi veebilehel sissetulevate reisijate osakaalu. Valitseb tendents, et lennujaamad teenivad peaaegu poole oma tuludest lennundusega mitteseotud tegevusest. Regionaalse lennujaama seisukohast teenib lennujaam läbisõitvatelt – saabuvatelt ja seejärel lahkuvatelt – reisijatelt palju suurema tõenäosusega lennundusega mitteseotud tulu kui kohalikelt reisijatelt, kes kasutavad lennujaama välissihtkohtadesse lendamiseks.

(183) Kolmandaks on turundus ja reklaamimine kõigi lennuettevõtete veebilehtedel muutunud üldiseks tavaks. Ryanair.com veebilehel on turunduspinnana suure hulga reisimisega seotud toodete ja teenuste jaoks erakordne väärtus. Isegi kui Ryanair oleks selles valdkonnas teerajaja, oleks ekslik oletada, et lennujaamad ei kasuta enese reklaamimiseks ka teiste lennuettevõtete veebilehti.

5.3.3. AMSi teenuste hinnad

(184) AMS väidab, et tema teenuste hinnad vastavad nende turuväärtusele. Seda põhjendas AMS väitega, et i) lennujaamasektori väliselt ostab mitu erinevatest tegevusvaldkondadest pärinevat eraklienti nagu nt […] AMSilt turundusteenuseid, mis on iseenesest juba piisav tõend selle kohta, et AMSi hindade näol on tegemist tegelike turuhindadega, ii) Marseilles' esimese astme halduskohtu otsuses (17) ning Bratislava juhtumis (18) tõendati AMSi turundustoodete väärtust ja eeliseid, mida teine pool selliste lepingute sõlmimisel saada võib, ning iii) AMSi poolt kehtestatud hinnad põhinesid objektiivsetel kriteeriumidel (19) ja avaldatakse läbipaistvalt firma veebilehel (20).

(185) Lisaks toob AMS Zenobie Conseil'i aruande ja komisjonile esitatud sõltumatu konsultatsioonifirma uuringu, et näitlikustada, et AMSi teenused ei ole ei väärtusetud ega ülemäära kallid, nagu viitab komisjon.

(186) Algatamise otsuses ei tõendata, et DMG otsused on seostatavad riigiga, kuna komisjon tugineb üksnes korralduslikule kriteeriumile, et lõppkokkuvõttes kuulub ettevõte riigile – asjaolu, mille komisjon võttis oma LVga sõlmitud lepingu kohasest analüüsist (mis tugineb omakorda KFBG otsustele). Seepärast kutsub AMS komisjoni üles esitama põhjendatud analüüsi.

6. AUSTRIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

6.1. Austria märkused huvitatud isikute – Austrian Airlines, Lufthansa, Germanwings – märkuste kohta

(187) Kolme lennuettevõtte esimese (23. juuli 2012) ja teise (18. september 2012) märkuse kohta väidavad Austria ametiasutused, et nad olid KFBG ja Lufthansaga ühenduses üksnes seoses uurimisalustes dokumentides sisalduvate teatavate tabelite loetavusega.

(188) Seoses argumendiga, et tegemist ei ole riigiabiga, viitab Austria oma 15. mai 2012. aasta märkustele. Eelkõige toetab Austria Lufthansa märkuseid allahindluste õigusliku hinnangu kohta.

(189) Viide hinnaeeskirjadele esimeses Austria märkuses (2008) oli mõeldud üksnes üldise viitena hinnaeeskirjade olemasolule teistes lennujaamades. Frankfurt/Hahni ja Lübecki lennujaamad ei ole nende teistsuguse majandusliku struktuuri tõttu KLUga võrreldavad.

(190) Nn näilise hanke süüdistuse kohta väidavad Austria ametiasutused, et Kärntneri ametiasutuste seisukohast oli hanketehing – st Londoni ja Klagenfurti vahelise regulaarlennuliini alustamine – kindlasti kavas. Hange puudutas üldiselt lendu Londonisse. Puuduvad tõendid selle kohta, et nõutava liini ühenduslennujaam piirnes Stanstedi või mõne muu konkreetse Londoni lennujaamaga.

(191) Lisaks tuletab Austria meelde, et hankeid tohib läbi viia ka siis, kui see ei ole kohustuslik. Argumentidel, et hange ei olnud vajalik, ei ole seega alust. Austria viitab jätkuvalt hangete majanduslikule funktsioonile. Hange annab läbipaistvuse nõudluse olemasolu ja nõudluse tingimuste osas. See annab turul vastaspoolele võimaluse teha pakkumine, mis näitab siis turuhinda. Asjaolu, et ükski pakkuja ei teinud pakkumist, näitab, et hanke korraldaja poolt koostatud hinnaootused olid turuhinnast madalamad. Nõuetekohaselt läbiviidud hankemenetlus eeldab, et hanketeade avaldati nõuetekohaselt ning võimalikel pakkujatel oli pakkumise koostamiseks piisavalt aega. KLU hanked vastasid neile nõuetele.

6.2. Austria märkused huvitatud isikute – Ryanair ja AMS – märkuste kohta

(192) Austria märgib, et reklaamil ryanair.com veebilehel oli Kärnteni ja KLU jaoks mõtet üksnes siis, kui Ryanair KLUsse lendas, kuna vaid siis oli reklaami sihtrühmaks olevatel klientidel võimalik oma huvi tegeliku ostu sooritamisega realiseerida. Sama kehtib Londonisse suunduva liikluse kohta, kuna sellega parandatakse kohalike elanike liikuvust.

(193) Lisaks sellele toetab Austria mitmeid Ryanairi väiteid: — ei tehtud ühtegi investeeringut, mida võiks seostada Ryanairi kohalolekuga lennujaamas; — nagu käesoleva juhtumi puhul on eespool juba selgitatud, on allahindlused ja stiimulid vastavuses turumajanduse tingimuses tegutseva investori põhimõttega; — äriplaani puudumine ei ole iseenesest vastuolus turumajanduse tingimuses tegutseva investori põhimõttega.

(194) Seoses AMSi märkustega viitavad Austria ametiasutused veebireklaami ning konkreetselt ryanair.com veebilehel oleva reklaami strateegilisele eesmärgile. Ryanairi veebileht pöördub ka Kärnteni ja KLU kliendirühma poole. Seega on tõenäoline, et ka erainvestor sõlmib AMSiga taolisi reklaamilepinguid.

7. HINNANG ABI OLEMASOLU KOHTA

(195) Komisjon uuris, kas järgmised meetmed võivad endast kujutada riigiabi: — KFBG rahastamine; — 2005. aasta stimuleerimiskava; — KFBG ja AUA vahel kompromisskokkuleppe sõlmimine, milles kehtestati 2005. aasta stimuleerimiskava tagasiulatuvalt kohaldamine AUA suhtes; — 2002. aasta lennujaamateenuste lepingud Ryanairiga ja 2002. aasta turunduslepingud AMSi ja LVga; — 2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi ja AMSiga; — 2003. aasta leping HLXiga; — 2008. aasta leping TUIflyga; — 2009. aasta lepingud Air Berliniga.

(196) Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(197) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 nimetatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et teha kindlaks, kas kõnealune meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik alljärgnevad tingimused. — Abi saaja on ettevõte ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses, see tähendab, et ta tegeleb majandustegevusega; — kõnealune meede on antud riigi ressurssidest ja on omistatav riigile; — abisaajale antakse majanduslik eelis; — kõnealune eelis on valikuline; — kõnealune meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1. KFBG ja DMG rahastamine

(198) Nagu on põhjenduses 30 jj juba selgitatud, sai KFBG oma osanikelt, Austria siseministeeriumilt ja Austria rahandusministeeriumilt rahalist toetust. Neid rahalisi toetusi kasutati selleks, et katta KFBG poolt erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutega seotud kuludest tingitud iga-aastast tegevuskahjumit.

7.1.1. Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

(199) Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas KFBG ja DMG on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtted. Ettevõtte mõiste tähistab igasugust majandustegevusega seotud üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (21). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises asjaomasel turul (22).

(200) Leipzigi/Halle kohtuasjas kinnitas Euroopa Kohus, et lennujaama käitamine äritegevuse eesmärgil ja lennujaama taristu ehitus äritegevuse eesmärgil kujutavad endast majandustegevust (23). Kui lennujaama operaator on seotud majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, olenemata oma õiguslikust vormist või rahastamisviisist, on tegemist majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju kohaldada riigilt või riigi ressurssidest lennujaama operaatorile antud eeliste suhtes (24).

(201) Kui võtta vaatluse alla hetk, millest alates lennujaama ehitamine ja käitamine muutus majandustegevuseks, siis tuletab komisjon meelde, et lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei lase kindlaks määrata täpset kuupäeva. Euroopa Kohus on aga tunnistanud lennujaamategevuse olemuse arenemist ning Leipzigi/Halle kohtuasjas otsustas Üldkohus, et alates 2000. aastast ei saa enam välistada riigiabi eeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes (25). Seega tuleb vähemalt alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) (26) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva majandustegevusena.

7.1.1.1. Sama majandusüksus

(202) Enne KFBG ja DMG tegevuse laadi analüüsimist tuletab komisjon aga meelde, et kahte eraldi juriidilist isikut võidakse käsitada riigiabi eeskirjade kohaldamisel ühe majandusüksusena. Sel juhul peetakse seda majandusüksust asjaomaseks ettevõtteks.

(203) Euroopa Kohus on sedastanud: „Mõistet ettevõte tuleb mõista konkurentsiõiguses majandusüksusena isegi siis, kui see koosneb õiguslikult mitmest füüsilisest või juriidilisest isikust“ (27). Selle kohta on kohus otsustanud, et majandustegevusega saab tegeleda mitu üksust koos, mis teatavatel tingimustel moodustavad majandusüksuse.

(204) Et määrata kindlaks, kas mitu üksust moodustavad majandusüksuse, uurib Euroopa Kohus kontrollosaluse või funktsionaalsete, majanduslike või orgaaniliste sidemete olemasolu (28).

(205) Antud juhtumi puhul on komisjon arvamusel, et KFBG ja DMG on nii tihedalt seotud, et neid tuleb riigiabi eeskirjade seisukohast käsitada ühe majandusüksusena. Esiteks tuleb meelde tuletada, et DMG on 100-protsendiline KFBG tütarettevõte, mis annab KFBG-le aktsionäride koosoleku kaudu kontrolli DMG üle.

(206) Tegelikult on kättesaadava teabe põhjal näha, et KLUd käsitlevaid olulisi otsuseid tehakse pidevalt KFBG tasandil, misjärel antakse juhiseid DMG-le.

(207) Kokkuvõttes leiab komisjon, et KFBG ja DMG sidemed on piisavalt tihedad, et kohelda neid kaht üksust sama majandusüksusena. Eelkõige on DMG majanduslikult ja juriidiliselt KFBGst täielikult sõltuv ning tal puudub oma äritahe. Liidu riigiabi käsitlevate õigusaktide kohaldamise eesmärgil on KFBG/DMG seetõttu üks ettevõte.

7.1.1.2. Majandustegevus

(208) KFBG/DMG ehitab, haldab ja käitab KLUd. KFBG/DMG pakub lennujaamateenuseid ja võtab kasutajatelt – kommerts- ning üldlennundusettevõtetelt – lennujaamataristu kasutamise eest tasu, rakendades seeläbi taristut ärilistel eesmärkidel. Põhjendustes 200 ja 201 viidatud pretsedendiõiguse kohaselt tuleb järeldada, et KFBG/DMG on alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (see tähendab 12. detsembrist 2000) seotud majandustegevusega.

(209) Austria ametiasutuste märkustest on selge, et KLU leidis juba enne 2000. aastat (edukalt) lennujaama kommerts- ja üldlennundusettevõttest kliente.

(210) Seetõttu järeldatakse, et alates 12. detsembrist 2000 oli KFBG/DMG seotud majandustegevusega ning ta kujutas endast ühe majandusüksusena ettevõtet ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.1.3. Avaliku sektori ülesanded

(211) Kuna KFBG/DMG tuleb seega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses lugeda ettevõtteks, siis peab meenutama, et mitte kogu lennujaama omaniku ja operaator tegevus ei pruugi olla majanduslikku laadi (29).

(212) Euroopa Kohus (30) on leidnud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitata majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju. Sellisteks tegevusvaldkondadeks on riskide juhtimine, lennujuhtimine, politsei, toll. Rahastamine on piiratud rangelt vaid asjaomaste valdkondlike kulude hüvitamiseks ja neid vahendeid ei tohi mitte mingil juhul kasutada teiste majandustegevuste jaoks (31).

(213) Seetõttu ei kujuta avaliku sektori ülesannete hulka kuuluva tegevuse või taristuga vahetult seotud tegevuse rahastamine endast üldiselt riigiabi (32). Lennujaama puhul loetakse tegevust nagu lennujuhtimine, politsei, toll, tuletõrje, tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseadusliku sekkumise eest vajalikku tegevust ning selle jaoks vajaliku taristu ja vahenditega seotud investeeringuid üldiselt mittemajanduslikeks (33).

(214) Kuid majandustegevusega tihedalt seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi kaasa tuua lennundusettevõtete ja lennujaamade operaatorite vahelist põhjendamatut diskrimineerimist. Kohtupraktika kohaselt on tegemist eelisega kui riigiasutused võtavad ettevõtetelt üle nende majandustegevusega tekkivad kulud (34). Seega kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtted või lennujaamade operaatorid tasuvad teatavate teenuste kulud, samal ajal kui muu samu teenuseid osutav lennuettevõte või lennujaamade operaator ei pea neid kulusid tasuma, võivad viimased olla saanud eelise, isegi kui kõnealuseid teenuseid peetakse mittemajanduslikeks. Seepärast on vaja lennujaama operaatori suhtes kohaldatavat õigusraamistikku analüüsida, et hinnata, kas selle õigusraamistiku kohaselt peavad lennujaamade operaatorid või lennuettevõtted kandma kulusid, mis on seotud mõne olemuselt mittemajandusliku, kuid nende majandustegevusega kaasneva tegevusega.

(215) Austria kinnitas, et Austria 1992. aasta lennundusohutuse seaduse (edaspidi „LSG“) paragrahvide 1, 2, 8, 9 ja 13 kohaste lennujaama ohutusmeetmetega tekkivaid kulusid tuleb käsitada avaliku sektori ülesannete täitmise kuludena. KFBG-le hüvitati ajavahemikul 2000–2010 järgmised summad: Tabel 7 Kulude hüvitamine Austria siseministeeriumi ja Austria rahandusministeeriumi kaudu aastatel 2000–2010 (eurodes) 2000 24 000 2001 24 000 2002 27 000 2003 553 000 2004 878 000 2005 642 000 2006 791 000 t 2007 824 000 2008 1 134 000 2009 682 000 2010 896 000

(216) Komisjon märgib, et LSG paragrahvide 8 ja 9 ning paragrahvi 13 lõike 2 kohaselt võib hüvitada vaid LSG paragrahvides 1 ja 2 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide ja rajatiste soetamise ja hooldamise kulusid. LSG paragrahvide 1 ja 2 kohaselt on lennujaama operaatori ülesanne tsiviilõhusõidukite ja pardal olevate või pardale minevate isikute ennetav kaitse ohtlike rünnete eest, mida võidakse toime panna relvade, sõjavarustuse, laskemoona ja teiste ohtlike esemetega. Selleks peab lennujaama operaator teostama tõhusaid julgeolekukontrolle. Kõik muud kulud, millel pole selle tegevusega mingisugust seost, peab katma lennujaama operaator.

(217) Komisjoni arvates tuleb tsiviilõhusõidukite ennetavaks kaitseks tõhusate julgeolekukontrollide tegemine liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks, nagu sätestatakse 2014. aasta lennundussuuniste punktis 35. Seoses ajavahemikul 2000–2010 neist tegevustest tingitud tegevuskuludega, on komisjon seisukohal, et avaliku sektori ülesannete täitmise kuludeks liigituvad ainult need kulud, mille hüvitamiseks on lennujaama operaatori õigus LSG paragrahvide 8, 9 ja 13 alusel.

(218) Austria esitatud teabe kohaselt hõlmas lennujaamale hüvitamise menetluse (mida tuli üksikasjalikult dokumenteerida) praktiline läbiviimine maksuameti ja Austria siseministeeriumi poolset kahekordset kontrolli. Seega oli välistatud ülemääraste hüvitiste maksmine. KFBG-l oli võimalik avaliku sektori ülesannete täitmise kulusid eraldi kajastada põhjaliku registreerimise süsteemi abil, millega rühmitatakse KLU lendude arvu kulud.

(219) Lisaks leiab komisjon, et LSGd kohaldati föderaalseadusena ühtselt kõigi Austria lennujaamade suhtes ning ei esinenud mingisugust konkreetsete lennujaamade operaatorite diskrimineerimist.

(220) Seetõttu järeldab komisjon, et nende tegevuskulude hüvitamist, mis tekkisid seoses LSG paragrahvidega 1, 2, 8, 9 ja 13 ajavahemikul 2000–2010, seostatakse avaliku sektori ülesannete valdkonnaga ning see vabastatakse seega riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollist.

(221) Lisaks kinnitas Austria, et KLUd kasutavad regulaarselt Austria relvajõud politseioperatsioonide jaoks ja Austria õhupääste teenistus (Christophorus-Flugrettung). Komisjon nõustub, et kõnealuseid tegevusi võib pidada kohustuslikeks avaliku halduse ülesanneteks. Kuna Austria ametiasutused ei ole aga tõendanud, et KFBG sai kulude hüvitised nende tegevuste eest, ei ole täidetud avaliku sektori ülesannete täitmise kulude hüvitamise tingimused.

(222) Lõpetuseks leiab komisjon, et kõik kulud, mida ei ole LSG paragrahvide 1, 2, 8, 9 ja 13 kohaselt võimalik seostada avaliku sektori ülesannete valdkonnaga, tuleb liigitada majandustegevuse kuludeks.

7.1.2. Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

(223) Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga.

(224) Riigiabi mõiste laieneb igale antud eelisele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas vahetult riik ise või mis tahes riigi antud volitustega vahendav asutus (35). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt on kohalike omavalitsuste vahendid riigi vahendid (36).

(225) Selle juhtumi puhul tulid asjaomased meetmed – täpsemalt KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendid – kohalike omavalitsuste eelarvest. Vahendid tulid vahetult Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja KLH-lt. Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna poolt eraldatud vahendeid tuleb vaadelda riigi vahenditena. Sama kehtib KLH kohta: KLH oli avalik-õiguslik juriidiline isik, mis asutati 1990. aastal Kärntneri valdusühingu seadusega (KLH-G), mis hõlmab ka KLH põhikirja. KLH tegutses omanikettevõttena, st Kärnteni liidumaa osaluste puhul riigivara haldjana. Lisaks haldas ta Kärnteni liidumaa sihtotstarbelist erifondi nimega „Kärnteni tulevik“, mis oli loodud tegevuste otseseks ja kaudseks rahastamiseks. Kõnealune vara moodustas 500 miljonit eurot, mis eraldati Kärnteni liidumaa eelarvest. Seega tuleb kõiki KLH poolt KFBG-le eraldatud vahendeid pidada riigi vahenditeks.

(226) Mis puudutab riigiga seostatavust, siis leiab Euroopa Kohus Stardust Marine'i kohtuotsuses veel, et asjaolust, et riik või riiklik üksus on ettevõtte ainu- või enamusomanik, ei piisa järeldamaks, et kõnealuse ettevõtte poolne ressursside ülekandmine on seostatav ettevõtte avalik-õiguslike osaluse omanikega (37). Euroopa Kohus on seda meelt, et isegi kui riik oli suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja kui tal oli valitsev mõju selle tegevuse üle, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostati, sest see äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud.

(227) Euroopa Kohtu sõnul võib seostatavust riigiga järeldada järgmiste näitajate põhjal (38): — asjaolu, et kõnealune äriühing ei saanud vaidlustatud otsust vastu võtta, ilma et ta oleks arvestanud riigi ametiasutuste nõudmistega; — asjaolu, et äriühing pidi võtma arvesse avaliku sektori asutuste antud juhiseid; — riigi osalusega äriühingu seotus riigiasutuste süsteemiga; — riigi osalusega äriühingu tegevuse laad ja asjaolu, kas äriühing tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike ettevõtjatega; — ettevõtte õiguslik seisund; — avaliku sektori asutuste poolt ettevõtte juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus; — kõik muud näitajad, mis osutavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste osalusele meetme vastuvõtmisel või sellele, et nende osalus ei ole ebatõenäoline, arvestades ka meetme rakendusala, sisu ja selles toodud tingimusi.

(228) Komisjon leiab, et rahalised eraldised KFBG-le ja DMG-le on seostatavad riigiga. Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna asjaomased meetmed – st KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendid – tulid otse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvest. Seetõttu on need komisjoni arvates riigiga seostatavad.

(229) Sama kehtib KLH poolt KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendite puhul. Kärnteni liidumaal ei olnud mitte üksnes võimalus KLHd kontrollida ja omada tema üle valitsevat mõju, vaid tal oli ka tegelik kontroll KLH poolt KFBG-le tehtud rahaliste eraldiste üle. Mis puudutab õiguslikku seisundit, oli KLH puhul tegemist sui generis juriidilise isikuga, kelle ainus ülesanne oli Kärnteni liidumaa huvides riigivarade haldamine. Samuti viitab KLH tegevuse iseloom sellele, et see teenis eranditult Kärnteni liidumaa huve: KLH-l oli 80 % osalus KFBGs, millega ta esindas aktiivselt Kärnteni liidumaa huve seoses jätkusuutliku ja tõhusa Klagenfurti lennujaama olemasolu ja säilitamisega Kärnteni liidumaa jaoks. KLH poolt Kärnteni liidumaa jaoks rakendatud meetmete sisust nähtub samuti, et KLH tegutses Kärnteni liidumaa huvides: Vahendite eraldamise otsus oli KLU säilimiseks oluline ning oli seega suuresti Kärnteni liidumaa huvides.

(230) KLH põhikirja kohaselt nimetas KLH nõukogu otse KLH juhatuse. Nõukogu nimetas omakorda otse Kärnteni liidumaa valitsus. Põhikirja kohaselt nimetatakse nõukogu liikmed ametisse vastavalt Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vahelisele jõudude vahekorrale. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt teostas KLH üle pidevat järelevalvet Kärnteni liidumaa. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides.

(231) Eeltoodust nähtub, et KLH nõukogu pidi andma nõusoleku kõigi KFBG rahastamist käsitlevate KLH juhatuse otsustele, mis puudutasid üle 50 000 euro suuruseid summasid. Nõukogu liikmed esindavad Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondi. Peale selle kontrollis kõnealuseid otsuseid Kärnteni liidumaa valitsus ning ta pidi tagama, et otsused on Kärnteni liidumaa huvides. Seda kinnitasid Austria ametiasutused, kes märkisid, et Kärnteni liidumaa valitsus oli kaasatud kõigisse KLH kaudu KFBG rahastamist puudutavatesse otsustesse.

(232) Seega on komisjoni arvates piisavalt tõendeid tõestamaks, et KLH eraldised on seostatavad riigiga.

7.1.3. Majanduslik eelis

7.1.3.1. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

(233) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõte ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (39). Oluline on vaid meetme mõju ettevõttele, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (40). Eelisega on tegemist, kui ettevõte finantsseisund paraneb riigi sekkumise tagajärjel (võrreldes tavapäraste turutingimustega).

(234) Komisjon meenutab seejärel, et kapitali, mille riik on andnud kas otse või kaudselt ettevõtte käsutusse tavapärastele turutingimustele vastavatel tingimustel, ei saa pidada riigiabiks (41). Et teha kindlaks, kas KLU riiklik rahastamine andis KFBG-le/DMG-le eelise, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud, peab komisjon sel juhul võrdlema otseinvesteeringute toetusi ja rahalist toetust pakkuvate riigiasutuste käitumist pikaajalistest kasumiväljavaadetest lähtuva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja omaga (42).

(235) Hindamisel tuleks kõrvale jätta kogu positiivne mõju selle piirkonna majandusele, kus lennujaam asub, sest Euroopa Kohus on selgitanud, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel „on oluline küsimus, kas eraosanik, pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud“ (43).

(236) Et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet saaks kohaldada, tuleb ko