Nimi Tuvastamisandmed Loetellu kandmise põhjused Loetellu kandmise kuupäev

„15. Min Aung Hlaing Sünniaeg: 3. juuli 1956 Sünnikoht: Tavoy, Myanmar/Birma Kodakondsus: Myanmar Riiklik isikukood: 12/SAKHANA(N)020199 Sugu: mees Min Aung Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu esimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige. Min Aung Hlaing kuulutas end 1. augustil 2021 nn peaministriks. 1. veebruaril 2021 panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris/Birmas toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril 2021 välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril 2021 loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. Riiklik kaitse- ja julgeolekunõukogu pikendas 31. jaanuaril 2022 Min Aung Hlaingi taotlusel erakorralist seisukorda ametlikult kuni 31. juulini 2022. Koondades kogu võimu haldusnõukogu kätte ja olles riigi haldusnõukogu esimees, on ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu, ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväejõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Riigi haldusnõukogu esimehena vastutab ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhatajana vastutab Min Aung Hlaing alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. 22.3.2021

16. Myint Swe Sünniaeg: 24. mai 1951 Kodakondsus: Myanmar Sugu: mees Kindralleitnant Myint Swe on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja kuni 1. veebruarini 2021 oli ta Tatmadaw’ poolt ametisse määratud asepresident. Sel kuupäeval osales Myint Swe koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseadusevastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil. Myint Swe kiitis 31. jaanuaril 2022 heaks erakorralise seisukorra pikendamise kuni 31. juulini 2022. Nõustudes enda presidendi kohusetäitjaks nimetamisega ja andes seadusandlikud, kohtulikud ja täidesaatvad volitused üle väejuhatajale, aitas Myint Swe kaasa demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. 22.3.2021

17. Soe Win Sünniaeg: 1. märts 1960 Kodakondsus: Myanmar Sugu: mees Soe Win on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja asetäitja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu aseesimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige. 1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril 2021 välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril 2021 loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. Soe Win osales riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2022. aasta koosolekul, mil pikendati erakorralist seisukorda kuni 31. juulini 2022. Riigi haldusnõukogu aseesimehena on ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu, ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväejõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Riigi haldusnõukogu aseesimehena vastutab ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhataja asetäitjana vastutab Soe Win alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. 22.3.2021

20. Mya Tun Oo Sünniaeg: 4. või 5. mai 1961 Kodakondsus: Myanmar Sugu: mees Kindral Mya Tun Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 1. veebruaril 2021 määrati ta kaitseministriks ning ta on riigi haldusnõukogu liige. 1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril 2021 välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril 2021 loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. Mya Tun Oo osales riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2022. aasta koosolekul, mil pikendati erakorralist seisukorda kuni 31. juulini 2022. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu ning riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Mya Tun Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu, ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväejõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Mya Tun Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. Lisaks kannab Mya Tun Oo kaitseministrina vastutust relvajõudude poolt 25. detsembril 2021 Kaja osariigis toime pandud rünnakute eest, mille tulemusel tapeti üle 30 inimese, sealhulgas lapsi ja humanitaartöötajaid, ning tsiviilisikute massilise tapmise ja piinamise eest kogu Myanmaris. Seetõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Myanmaris/Birmas. 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Mya Tun Oo oli Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülemate ühendkomitee liige, mis on Tatmadaw’ tähtsuselt kolmas ametikoht, seda alates 2016. aasta augustist kuni ajani, millal ta määrati kaitseministriks. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud sõjalisi operatsioone ning koordineeris eri relvajõudude, sealhulgas maaväe, mereväe ja õhuväe tegevust, samuti suurtükiväe kasutamist. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. 22.3.2021

23. Maung Maung Kyaw Sünniaeg: 23. juuli 1964 Kodakondsus: Myanmar Sugu: mees Kindral Maung Maung Kyaw on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige. Ta oli Myanmari õhujõudude ülemjuhataja ajavahemikul 2018 – 2022. aasta jaanuar. 1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril 2021 välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril 2021 loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Maung Maung Kyaw otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu, ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväejõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Maung Maung Kyaw otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. Lisaks oli ta Myanmari õhujõudude endise juhina otseselt vastutav 2021. aasta detsembris Kaja osariigis toimunud pommirünnakute eest, mis olid suunatud tsiviilelanikkonna vastu ning põhjustasid palju inimohvreid. Seetõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest. 22.3.2021

35. U Chit Naing (teise nimega: Sate Pyin Nyar) Sünniaeg: detsember 1948; Sünnikoht: Kyee Nee küla, Chauki väikelinn, Magway piirkond, Myanmar/Birma; Kodakondsus: Myanmar; Sugu: mees Aadress: 150, Yadanar Street, Yadanar Housing (Tine Yin Thar küla lähedal), Tharkayta Township, Yangon, Myanmar U Chit Naing on liidu valitsuse minister, kes juhib liidu valitsuskabineti ministeeriumi (MOUGO 2). Ta oli teabeminister 2. veebruarist 2021 kuni 1. augustini 2021. Määrati ametisse riigi haldusnõukogu esimehe poolt, kes võttis riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle alates 2. veebruarist 2021. Teabeministrina vastutas ta riiklike meediakanalite (MWD, MRTV, ajalehed Myanmar Alin, Kyemon ja Global New Light of Myanmar, Myanmari uudisteagentuur (MNA) ning Myanmar Digital News) ja seega ametlike uudiste edastamise ja avaldamise eest. Tema teabeministriks oleku ajal avaldasid ajalehed valdavalt sõjaväemeelseid artikleid ning ta on seetõttu vastutav hunta-propaganda ja desinformatsiooni levitamise eest riiklikes meediakanalites. Ta on otseselt vastutav otsuste eest, mis viisid Myanmari meedia allasurumiseni. Sealhulgas korralduste eest, mis keelasid sõltumatul meedial kasutada sõnu „riigipööre“, „sõjaväeline kord“ ja „hunta“ ning mille kohaselt keelati riigis viis uudisteväljaannet. Oma eelmisel ja praegusel ametikohal valitsuse liikmena õõnestas ja õõnestab tema tegevus ja poliitika Myanmaris/Birmas demokraatiat ja õigusriiki. 19.4.2021

36. Soe Htut Sünniaeg: 29. märts 1960; Sünnikoht: Mandalay, Myanmar/Birma; Kodakondsus: Myanmar; Sugu: mees Kindralleitnant Soe Htut on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. Ta on ka riigi haldusnõukogu liige, mida juhib ülemjuhataja Min Aung Hlaing. 1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril 2021 välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril 2021 loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. Soe Htut nimetati 1. veebruaril 2021 siseministriks. Soe Htut osales riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2022. aasta koosolekul, mil pikendati erakorralist seisukorda kuni 31. juulini 2022. Tulenevalt sellest otsusest ja liikmesusest riigi haldusnõukogus õõnestab tema tegevus ja poliitika Myanmaris/Birmas demokraatiat ja õigusriiki. Siseminister vastutab Myanmari politsei, tuletõrje ja vanglateenistuse eest. Siseministeeriumi haldusalas on ka riigi julgeolek ning avalik kord. Sellel ametikohal vastutab kindralleitnant Soe Htut inimõiguste raskete rikkumiste eest, mida Myanmari politsei on toime pannud alates 1. veebruari 2021. aasta sõjaväelisest riigipöördest, sealhulgas tsiviilisikute ja relvastamata meeleavaldajate tapmine, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse rikkumised, opositsioonijuhtide ja rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised ning väljendusvabaduse rikkumised. Lisaks on kindralleitnant Soe Htut riigi haldusnõukogu liikmena otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja nende eest vastutav ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. Samuti vastutab ta otseselt riigi haldusnõukogu repressiivsete otsuste, sealhulgas selliste õigusaktide eest, millega rikutakse Myanmari kodanike inimõigusi ja piiratakse nende vabadusi, ning Myanmari julgeolekujõudude toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest. 21.6.2021

37. Tun Tun Naung (teise nimega Tun Tun Naing; teise nimega Htun Htun Naung) Sünniaeg: 30. aprill 1963; Kodakondsus: Myanmar; Sugu: mees Kindralleitnant Tun Tun Naung on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja oli varem nende komandör. Ta on piiriküsimuste minister ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige. 2013. aastal oli Tun Tun Naung sõjaväe põhjaringkonna komandör, kes juhtis Birma sõjaväe konflikti Katšini iseseisvusarmeega. Selles konfliktis panid Myanmari väed Tun Tun Naungi juhtimisel toime inimõiguste raskeid rikkumisi ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi. 2017. aastal oli Tun Tun Naung erioperatsioonide esimese büroo komandör. Tema juhtimisel panid väed „rohingjade puhastusoperatsioonide“ ajal Arakani osariigis etniliste vähemuste vastu toime hirmutegusid ja inimõiguste raskeid rikkumisi. Need operatsioonid algasid 25. augustil 2017 ning hõlmasid rohingjade meelevaldseid tapmisi, füüsilist väärkohtlemist, piinamist, seksuaalvägivalda ja kinnipidamist. Kuna ta oli 2013. ja 2017. aastal komandör, vastutab Tun Tun Naung Myanmaris/Birmas toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest. 1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. Nende sündmuste ajal võttis Tun Tun Naung 1. veebruaril 2021 vastu liidu valitsuse piiriküsimuste ministri ametikoha ning seega ka koha riiklikus kaitse- ja julgeolekunõukogus. Tun Tun Naung osales riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2022. aasta koosolekul, mil pikendati erakorralist seisukorda kuni 31. juulini 2022. Tulenevalt sellest otsusest ja liikmesusest liidu valitsuses ning piiriküsimuste ministrina vastutab Tun Tun Naung Myanmaris demokraatiat ja õigusriiki õõnestava tegevuse ning riigi rahu, julgeolekut ja stabiilsust ohustava tegevuse eest. 21.6.2021