ET Euroopa Liidu Teataja L 134/1

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/788,

1. oktoober 2014,

riigiabi SA.32833 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Saksamaa andis seoses 2009.–2011. aastal kehtestatud Frankfurt Hahni lennujaama rahastamise korraga

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6850 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 17. juuni 2008. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses Frankfurt Hahni lennujaama käitaja Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (edaspidi „FFHG“) rahastamisega ja tema finantssuhetega Ryanairiga. Ametlik uurimismenetlus registreeriti numbri SA.21121 (C 29/08) all.

(2) 4. märtsi 2011. aasta kirjaga esitas Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „Lufthansa“) seoses käimasoleva ametliku uurimismenetlusega SA.21121 (C 29/08) lisateavet, väites, et FFHG suhtes oli võetud uusi riigiabimeetmeid.

(3) 18. märtsi 2011. aasta kirjaga edastas komisjon selle Lufthansalt saadud teabe Saksamaale ja palus väidetavate uute riigiabimeetmete kohta täiendavat teavet. 5. aprilli 2011. aasta kirjaga palus Saksamaa pikendada selle teabe esitamise tähtaega kuni 15. juulini 2011. 11. aprilli 2011. aasta kirjaga pikendas komisjon kõnealust tähtaega teatavate küsimuste puhul kuni 18. maini 2011 ja ülejäänud küsimuste puhul kuni 31. maini 2011. Saksamaa vastas 2011. aasta 19. ja 23. mai kirjaga.

(4) Need vastused ei olnud aga täielikud. Seepärast saatis komisjon 6. juuni 2011. aasta kirjaga vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) artikli 5 lõikele 2 meeldetuletuse. Saksamaa vastas 2011. aasta 14. juuni ja 16. juuni kirjaga.

(5) 13. juuli 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FFHG-le Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto (rahaliste vahendite kogumi) kaudu võimaldatud krediidiliiniga, Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtjalt Investitions- und Strukturbank (edaspidi „ISB“) FFHG-le antud laenuga ja FFHG-le ISB laenu jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatisega (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Neid aspekte käsitlev ametlik uurimismenetlus registreeriti numbri SA.32833 (11/C) all.

(6) 22. juuli 2011. aasta kirjaga palus Saksamaa pikendada menetluse algatamise otsusele vastamise tähtaega, millega komisjon 26. juulil 2011 nõustus. Komisjon sai Saksamaalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta 31. augustil 2011.

(7) Komisjon taotles 22. detsembri 2011. aasta kirjaga Saksamaalt lisateavet. 18. jaanuari 2012. aasta kirjaga palus Saksamaa vastamistähtaja pikendamist, mille komisjon samal päeval ka andis. Saksamaa vastas 22. detsembril 2011 esitatud lisateabe andmise taotlusele 22. veebruari 2012. aasta kirjaga.

(8) Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4)21. juulil 2012. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

(9) Komisjon sai 4. septembri 2012. aasta kirjaga märkused ühelt kolmandalt isikult, Rheinland-Pfalzi liidumaalt. Komisjon edastas need märkused 7. septembri 2012. aasta kirjaga Saksamaale. Saksamaale anti võimalus esitada ühe kuu jooksul märkusi kolmanda isiku märkuste kohta. Saksamaa ei esitanud ühtki märkust.

(10) Komisjon palus 10. aprilli 2013. aasta kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 17. juuni 2013. aasta kirjaga.

(11) 25. veebruari 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad 2014. aasta lennundussuuniste (5) vastuvõtmisest 20. veebruaril 2014 ja asjaolust, et need suunised muutuvad käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavaks alates nende avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, ning andis Saksamaale võimaluse esitada suuniste ja nende kohaldamise kohta märkusi 20 tööpäeva jooksul pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(12) 2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 1994. aasta lennundussuunised (6) ja 2005. aasta lennundussuunised (7).

(13) 15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta märkusi ühe kuu jooksul alates suuniste avaldamise kuupäevast (8). Oma tähelepanekud esitas Lufthansa ning valitsusväline organisatsioon Transport & Environment. Komisjon edastas 21. augusti 2014. aasta kirjaga need tähelepanekud Saksamaale. Saksamaa teatas 29. augusti 2014. aasta kirjaga komisjonile, et tal ei ole ühtki tähelepanekut.

(14) Komisjon palus 2014. aasta 23. märtsi ja 4. aprilli kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 2014. aasta 17. aprilli, 24. aprilli ja 9. mai kirjaga.

(15) 17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta nõustub erandkorras käesoleva otsuse vastuvõtmisega vaid inglise keeles.

2. UURIMISE TAUST

2.1. Lennujaama ümberehitamine ja selle omandistruktuur

(16) Frankfurt Hahni lennujaam asub Rheinland-Pfalzi liidumaal Maini-äärsest Frankfurdist umbes 120 kilomeetrit läänes. Kuni 1992. aastani oli Frankfurt Hahni lennujaam Ameerika Ühendriikide lennuväebaas. Seejärel ehitati see ümber tsiviillennujaamaks. Lennujaamal on ööpäevaringne tegevusluba.

(17) 1. aprillil 1995 läks Frankfurt Hahni lennujaama taristu omandiõigus Saksamaalt üle ettevõtjale Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (edaspidi „Holding Hahn“), kelle puhul on tegemist Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vahelise avaliku ja erasektori partnerlusega. Ajavahemikus 1995–1998 arendas see avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ettevõtja lennujaama eesmärgiga muuta see tööstus- ja kaubanduspiirkonnaks. Kui Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vaheline partnerlus ei osutunud edukaks, liitus Saksamaa sõnul 1. jaanuaril 1998 projektiga Flughafen Frankfurt/Main GmbH (edaspidi „Fraport“), (*) kes võttis lõpuks üle lennujaama käitamise.

(18) Fraport ostis 64,90 % ettevõtja Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) aktsiatest hinnaga […] (9). Osa ostuhinnast ([…] eurot) tuli tasuda 31. detsembriks 2007 ja selle suhtes kohaldati teatavaid tingimusi (10). 1999. aasta augustis omandas Fraport 73,37 % Holding Hahni ja 74,90 % selle täisosaniku Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH aktsiatest hinnaga […] eurot. Sellega sai Fraportist Rheinland-Pfalzi liidumaa uus partner.

(19) Fraporti eesmärk Frankfurt Hahni lennujaamas oli korrakindlalt arendada lennujaama reisijate- ja kaubavedu. Fraport oli üks esimesi ettevõtjaid, kes kohaldas ärimudelit, mille eesmärk oli eeskätt meelitada ligi odavlennuettevõtjaid. Sellele tuginedes otsustas Fraport sõlmida Holding Hahniga viimase muutmisel Saksa piiratud vastutusega äriühinguks (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) uue kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu. See muutmine ja nimetatud lepingu sõlmimine toimus 24. novembril 2000.

(20) Seejärel Holding Hahn ja FFHG ühinesid, et moodustada Flughafen Hahn GmbH. Rheinland-Pfalzi liidumaa omas 26,93 % ja Fraport 73,07 % uue ettevõtja aktsiatest. 2001. aastal süstisid kaks aktsionäri – Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa – FFHGsse uut kapitali.

(21) Kuni 11. juunini 2001 kuulus 100 % Fraporti aktsiatest avalik-õiguslikele aktsionäridele (11). 11. juunil 2001 paisati Fraport börsile, mille tulemusel müüdi 29,71 % ettevõtja aktsiatest eraaktsionäridele, ülejäänud 70,29 % aktsiatest jäi avalik-õiguslikele aktsionäridele.

(22) 2002. aasta novembris sõlmisid Rheinland-Pfalzi liidumaa, Hesseni liidumaa, Fraport ja FFHG lepingu Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise kohta. Selle lepinguga nähti ette osa- või aktsiakapitali teine suurendamine. Sellega seoses ühines Hesseni liidumaa FFHGga kui kolmas aktsionär. Selle tulemusel kuulus Fraportile 65 % aktsiatest ning Hesseni liidumaale ja Rheinland-Pfalzi liidumaale mõlemale 17,5 % aktsiatest. See omandistruktuur püsis muutumatuna 2009. aastani, mil Fraport müüs kõik oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale, kes on olnud sellest saati 82,5 %ga enamusaktsionär. Ülejäänud 17,5 % aktsiatest kuulub endiselt Hesseni liidumaale.

2.2. Reisijate- ja kaubaveo areng ning läheduses asuvad lennujaamad

(23) Reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes 1998. aasta 29 289 reisijalt 2007. aastaks 4 miljoni reisijani ja seejärel vähenes 2013. aastal 2,7 miljoni reisijani (vt tabel 1). Lennujaama teenindavad praegu Ryanair, (12) Wizz Air (13) ja teised lennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal on ligikaudu [80–100] %. Tabel 1 Reisijateveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013 Aasta Reisijate arv Ryanairi reisijate arv 1998 29 289 0 1999 140 706 89 129 2000 380 284 318 664 2001 447 142 397 593 2002 1 457 527 1 231 790 2003 2 431 783 2 341 784 2004 2 760 379 2 668 713 2005 3 079 528 2 856 109 2006 3 705 088 3 319 772 2007 4 015 155 3 808 062 2008 3 940 585 3 821 850 2009 3 793 958 3 682 050 2010 3 493 629 [2 794 903 – 3 493 629 ] 2011 2 894 363 [2 315 490 – 2 894 363 ] 2012 2 791 185 [2 232 948 – 2 791 185 ] 2013 2 667 529 [2 134 023 – 2 667 529 ]

(24) Frankfurt Hahni lennujaamas on kasvanud märkimisväärselt ka kaubavedu. Lennuveosed suurenesid 1998. aasta 16 020 tonnilt 2011. aastaks 286 416 tonnini ja vähenesid 2013. aastal taas 152 503 tonnini (vt tabel 2). Kokku (sh ekspediitorite veosed) käideldi 2013. aastal lennujaamas 446 608 tonni veoseid. Tabel 2 Kaubaveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2010 Aasta Lennuveosed kokku tonnides Veosed kokku (koos ekspediitorite veostega) tonnides 1998 16 020 134 920 1999 43 676 168 437 2000 75 547 191 001 2001 25 053 133 743 2002 23 736 138 131 2003 37 065 158 873 2004 66 097 191 117 2005 107 305 228 921 2006 123 165 266 174 2007 125 049 289 404 2008 179 375 338 490 2009 174 664 322 170 2010 228 547 466 429 2011 286 416 565 344 2012 207 520 503 995 2013 152 503 446 608

(25) Frankfurt Hahni lennujaama lähistel asuvad järgmised lennujaamad. i) Frankfurt Maini lennujaam (ligikaudu 115 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse alates lühimaalendudest ja lõpetades pikamaalendudega. Lennujaama teenindavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, ehkki tehakse ka otselende ja tellimuslende. Lisaks reisijateveole (2013. aastal umbes 58 miljonit reisijat) tegeldakse Frankfurt Maini lennujaamas ka lennuveoste käitlemisega (2013. aastal umbes 2 miljonit tonni). Joonis 1 kajastab reisijateveo arengut Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012. ii) Luxembourgi lennujaam (ligikaudu 111 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline lennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse. Lisaks reisijateveole (umbes 2,2 miljonit reisijat) käideldi lennujaamas 2013. aastal ka 673 500 tonni lennuveoseid. iii) Zweibrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast). iv) Saarbrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast). v) Köln-Bonni lennujaam (ligikaudu 175 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 44 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast). Joonis 1 Reisijateveo areng Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012

2.3. Ülevaade lennujaama finantstulemustest ja tehtud investeeringutest

(26) Tabelis 3 on esitatud ülevaade investeeringutest, mille FFHG tegi aastatel 2001–2012 kogusummas ligikaudu 216 miljonit eurot. Tabel 3 Aastatel 2001–2012 tehtud investeeringute ülevaade Tuhandetes eurodes 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Kokku 2001-2012 Investeeringud taristusse ja seadmetesse Juurdepääs investeeringutele, k.a nende ümberjaotamine Maa 3 174,00 6 488 2 994 4 284 3 086 8 613 593 […] Terminal 2 519 3 310 251 Kaubaangaar 3 850 3 222 Kontorihoone 2 428 […] Muud taristuinvesteeringud 10 194 1 152 13 275 […] […] […] Perroon 1 008,30 5 684 3 394 10 224 2 848 […] […] Muu taristu 1 502,20 3 848 2 071 2 692 3 911 1 761 1 558 2 608 384 […] […] […] Immateriaalne vara (nt IT) 6,1 14,50 28 219 487 45 170 121 20 […] […] […] 7 108 Seadmed 8 208,89 1 097,09 12 308,42 1 814,00 2 294,54 20 232 7 550 3 823 359 […] […] […] 75 550 Kokku 13 899 19 650 31 761 8 871 17 592 25 123 41 390 12 673 763 17 289 19 346 7 930 216 287

(27) Tabelis 4 on esitatud ülevaade FFHG finantstulemustest aastatel 2001–2012. Tabel 4 FFHG finantstulemused aastatel 2001–2012 Tuhandetes eurodes 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Kasumiaruanne Tulu 10 077,61 14 908,11 22 574,22 29 564,18 36 859,08 43 479,85 41 296,34 45 383,60 42 036,70 43 281,58 43 658,38 40 983,45 Muu tulu (sh avalike huvidega seotud tegevuse eest makstav hüvitis ja maamüügist saadav tulu) 7 771,31 5 514,63 3 686,87 3 039,35 3 618,93 6 097,29 5 436,58 4 858,16 11 540,36 14 554,55 9 313,99 21 390,92 Kogutulu 17 848,92 20 422,75 26 261,09 32 603,53 40 478,01 49 577,14 46 732,92 50 241,76 53 577,06 57 836,14 52 972,37 62 374,37 Materjalikulud – 7 092,39 – 10 211,13 – 12 560,46 – 14 601,17 – 17 895,97 – 24 062,81 – 22 491,85 – 25 133,61 – 24 979,59 – 27 650,17 – 20 017,99 – 21 871,65 Personalikulud – 9 185,12 – 9 672,37 – 10 734,62 – 11 217,21 – 12 101,84 – 13 337,28 – 14 433,17 – 15 758,34 – 15 883,08 – 17 893,60 – 18 228,23 – 18 349,10 Muud kulud (sh turundus) – 5 692,81 – 11 434,31 – 10 521,27 – 11 454,36 – 14 058,15 – 12 885,28 – 9 897,46 – 9 630,21 – 7 796,81 – 8 029,40 – 6 760,92 – 6 643,00 EBITDA – 4 121,41 – 10 895,06 – 7 555,27 – 4 669,21 – 3 577,94 – 708,22 – 89,56 – 280,39 – 4 917,58 – 4 262,96 – 7 965,23 – 15 510,62 EBITDA (v.a muu tulu) – 11 892,72 – 16 409,69 – 11 242,13 – 7 708,56 – 7 196,87 – 6 805,51 – 5 526,13 – 5 138,56 – 6 622,78 – 10 291,59 – 1 348,76 – 5 880,30 Amortisatsioon – 5 325,63 – 5 674,68 – 6 045,39 – 7 699,33 – 7 973,46 – 10 527,90 – 10 191,89 – 11 855,19 – 12 482,28 – 11 827,19 – 13 297,31 – 12 733,48 Finantstulemused (saadud intress – makstud intress) – 2 896,64 – 3 013,42 – 4 006,57 – 4 105,53 – 4 548,42 – 4 588,16 – 5 235,30 – 5 693,02 – 4 915,39 – 2 778,06 – 5 063,04 – 8 177,54 Erakorralised tulud ja kulud – 431,54 – 206,00 – 10,46 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 – 272,55 0,00 0,00 Maksud – 580,13 – 204,74 – 215,18 – 323,82 – 228,44 – 242,33 – 245,00 – 238,66 – 257,45 – 240,85 – 231,03 – 277,52 Fraporti poolne kahjumi katmine kasumi ja kahjumi ülekandmise teel 13 355,35 19 993,90 17 832,87 16 797,89 16 328,26 16 066,61 15 761,75 18 067,26 5 621,37 0,00 0,00 0,00 Aasta tulemus (kasum/kahjum) 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 – 7 114,17 – 10 855,69 – 10 626,14 – 5 677,92

3. ASJAOLUDE KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(28) Menetluse algatamise otsuses on käsitletud 2009.–2011. aastal kehtestatud rahastamiskorda ja tõstatatud järgmised küsimused: i) kas krediidiliin võimaldati kontsernkonto kaudu turutingimustel ja seega ei kujutanud see endast riigiabi või kui see kujutas endast riigiabi, kas sellist riigiabi on võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks; ii) kas ISB laenud FFHG-le ja Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatis nendele laenudele anti turutingimustel ning seega ei kujutanud need endast riigiabi või kui need kujutasid endast riigiabi, kas sellist riigiabi on võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks.

3.1. Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin

(29) FFHG on osalenud alates 19. veebruarist 2009 Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontos. Kontsernkonto eesmärk on optimeerida liidumaa ettevõtjate, sihtasutuste ja riigi osalusega äriühingute sularaha kasutamist.

(30) Ettevõtjad ja sihtasutused osalevad kontsernkontos vastavalt nende ja Rheinland-Pfalzi liidumaa rahandusministeeriumi vahelisele vastastikuse mõistmise memorandumile. Juhul kui kontsernkontos osalejate sularahanõudlus kujuneb olemasolevatest vahenditest suuremaks, võetakse likviidsuspuudujäägi katmiseks vajalikus ulatuses lühiajalist laenu kapitaliturult.

(31) Praegu on FFHG-le võimaldatud Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontos krediidiliin summas 45 miljonit eurot. 25. märtsiks 2013 oli FFHG kasutanud ära 100 % (45 miljonit eurot) oma krediidiliinist.

3.2. FFHG laenude ISB-poolne refinantseerimine

(32) Pärast seda, kui Rheinland-Pfalzi liidumaast sai FFHG enamusaktsionär, refinantseeris ISB 2009. aastal tema pikaajalised laenud. Kolm laenu – 1., 3. ja 4. laen (vt tabel 5) – anti kogu vastavate laenude kestuse vältel kohaldatava fikseeritud intressimääraga, samal ajal kui 2. ja 5. laenul oli muutuv intressimäär. Tabelis 5 on kokku võetud ISB antud laenude tingimused. Tabel 5 Laenud, mille andis FFHG-le ISB Nr Pank Laenusumma miljonites eurodes Kestus Intressimäär Intressimäära vahetustehing 1 ISB 18,4 [umbes 8 aastat] [> 3 %; < 4,5 %] 2 ISB 20,0 [umbes 5 aastat] [< 12] kuu Euribor pluss [< 1 %] […] 3 ISB 2,5 [umbes 2 aastat] [> 3 %; < 4,5 %] 4 ISB 25,9 [umbes 7 aastat] [> 3 %; < 4,5 %] 5 ISB 6,8 [umbes 3 aastat] [< 12] kuu Euribor pluss [< 1 %] […]

(33) Samuti on FFHG sõlminud ettevõtjaga IKB Corporate Lab kaks intressimäära vahetuslepingut. Lepingud hoiavad ära 2. ja 5. laenu intressimäära muutuvosa, vastavalt kuue kuu ja kolme kuu Euribori kõikumise (vt tabel 5). Vahetuslepingud sõlmiti 2004. ja 2005. aastal (seoses tollal antud laenudega, mis asendati praeguse rahastamisega).

(34) ISB antud laenude tagasimaksetingimused on erinevad. 1., 3., 4. ja 5. laen on amortiseeruvad laenud, samal ajal kui 2. laen on bullet-laen (ainumakselaen), mis tuleb laenutähtajaks tagasi maksta. Tabelis 6 on kokku võetud nende laenude tagasimaksetingimused. Tabel 6 ISB antud laenude tagasimaksetingimused Nr Pank Laenusumma miljonites eurodes Tagasimaksetingimused/maksetähtpäev 1 ISB 18,4 Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. juunil ja 30. detsembril, viimane maksetähtpäev […] 2 ISB 20,0 Bullet-laen maksetähtpäevaga […] 3 ISB 2,5 Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. aprillil ja 30. oktoobril, viimane maksetähtpäev […] 4 ISB 25,9 Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. juunil ja 30. detsembril, viimane maksetähtpäev […] 5 ISB 6,8 […] tagasimaksed kord kvartalis, viimane maksetähtpäev […]

(35) Kõik laenud on taganud 100 % ulatuses Rheinland-Pfalzi liidumaa. FFHG maksab tagatise andjale tagatiste eest garantiipreemiat [0,5–1,5] % aastas.

3.3. FFHG-le antud võimaliku riigiabi siseturuga kokkusobivus

(36) Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin, mida on nimetatud punktis 3.1, ning laenud ja tagatis, mida on nimetatud punktis 3.2, on 2005. aasta lennundussuuniste kohaste tegevusabi kokkusobivustingimuste puudumisel siseturuga kokkusobivad, juhul kui nad kujutavad endast riigiabi.

4. SAKSAMAA MÄRKUSED

(37) Saksamaa väitis, et kumbki kahest käesoleva menetluse raames uuritavast meetmest ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest kõiki asjakohaseid asjaolusid arvesse võttes ei ole FFHG-le antud mingit majanduslikku eelist. Kui aga komisjon peaks pidama neid meetmeid abiks ELi toimimise lepingu tähenduses, tuleks Saksamaa sõnul lugeda seda abi siseturuga kokkusobivaks.

4.1. Frankfurt Hahni lennujaama eriolukord 2009. aastal

(38) Saksamaa leidis, et asjaomaste finantsmeetmete hindamisel tuleb arvesse võtta lennujaama eriolukorda ja finantsmeetmete tausta. Sellega seoses viitas Saksamaa järgmisele kolmele asjaolule.

(39) Esiteks juhtis Saksamaa seoses meetmete taustaga tähelepanu sellele, et FFHG oli rahastanud enamiku investeeringutest, mille ta oli teinud militaarlennujaama kommertslennujaamaks ümberehitamise ajal ja järel, laenude abil. Seepärast oli Saksamaa sõnul FFHG-l erinevalt teistest lennujaamadest suur hulk pikaajalisi finantskohustusi.

(40) Teiseks väitis Saksamaa, et FFHG laenude refinantseerimine oli paratamatu, sest Fraport oli müünud 1. jaanuaril 2009 oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale. Enne müüki oli kasumi ja kahjumi ülekandmise leping (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) kohustanud Fraportit tagama FFHG pikaajaliste laenude rahastamist ja katma ettevõtja võimalikku kahjumit. Edasi selgitas Saksamaa, et pärast seda, kui Rheinland-Pfalzi liidumaa oli omandanud aktsiad, kõnealune kasumi ja kahjumi ülekandmise leping lõpetati, seega oli vajalik refinantseerida FFHG kohustused. Saksamaa sõnul püüdis Rheinland-Pfalzi liidumaa nende meetmetega üksnes säilitada FFHG finantsolukorra.

(41) Kolmandaks rõhutas Saksamaa eriti seda, et eraettevõtja oleks rahastanud FFHGd samadel tingimustel, kui seda tegi Rheinland-Pfalzi liidumaa, ja et need tingimused on kooskõlas turumajandusliku laenamise põhimõttega. Saksamaa väitis, et komisjon peab võtma arvesse äritehingut tervikuna ja kõiki konkreetse juhtumi asjaolusid, eriti asjaolu, et valdav osa aktsiatest kuulub liidumaale.

4.2. Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini käsitamine riigiabina

4.2.1. Kontsernkonto rahastamine

(42) Saksamaa väitel on kontsernkonto finantsinstrument, mille liidumaa lõi 2002. aastal. Kontsernkontos võivad osaleda liidumaa ameti- ja sihtasutused ning kõik sellised eraõiguslikud ettevõtjad, kellest enam kui 50 % kuulub liidumaale. Saksamaa selgitas, et kontsernkonto jääki haldab pidevalt liidumaa Landeshauptkasse.

(43) Saksamaa leidis, et kontsernkontot ei rahastata otse liidumaa eelarvest, vaid osalejate sularahaülejäägist. Veel selgitas Saksamaa, et kontsernkonto sularahaülejääk investeeriti kapitaliturgudel, samamoodi nagu puudujääk tasakaalustatakse kapitaliturul saadud vahenditega. Seega väitis Saksamaa, et kontsernkonto kaudu antav mis tahes rahaline abi ei tule riigi ressurssidest ega ole seostatav riigiga.

(44) Saksamaa esitas ka andmed kontsernkonto üldbilansi kohta (osalevate ettevõtjate hoiused ja kasutatud krediidiliini summad), mis on kokku võetud joonisel 2. Joonis 2 Liidumaa kontsernkonto rahaliste vahendite üldine areng aastatel 2009–2013 (miljonites eurodes)

4.2.2. Majanduslik eelis

(45) Saksamaa väitis, et kaasamine liidumaa kontsernkontosse ei toonud FFHG-le mingit majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Saksamaa sõnul ei tuleks viitemäärade teatist (14) kohaldada rangelt, sest selles ei võeta arvesse, et Rheinland-Pfalzi liidumaale kuulub valdav osa FFHG aktsiatest.

(46) Saksamaa selgitas, et ehkki krediidiliin võimaldati pikemaks ajaks, tuleb laene tagasi maksta põhimõtteliselt iga päev. Seetõttu väitis Saksamaa, et kasutatud krediidiliini summa vastab lühiajalisele laenule. Joonisel 3 on näidatud, kuidas FFHG krediidiliini kasutas. Joonis 3 Ülevaade kontsernkonto kaudu FFHG-le võimaldatud krediidiliini kasutamisest ajavahemikus 2009. aasta märtsist kuni 2013. aasta augustini (eurodes)

(47) Kontsernkontoga seotud kohustuste järgu ja nende tagatuse kohta ütles Saksamaa, et FFHG kontsernkontoga seotud kohustuste järk on sama, mis kõikidel tema muudel kohustustel. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et ehkki kontsernkonto vahendeid kasutavatelt ettevõtjatelt ei nõuta tagatist, on nad liidumaa järelevalve all ja liidumaa võib FFHG enamusaktsionärina alati nõuda võetud laenude tagamist. Lisaks märkis Saksamaa, et kontsernkonto kasutamine on levinud turutava. Saksamaa meelest püütakse kontsernkontoga tasakaalustada liidumaa omandis olevate ettevõtjate likviidsust.

(48) Eeskätt seoses menetluse algatamise otsuses esitatud märkusega, et reitingu puudumise tõttu oleks riskimarginaaliks tulnud määrata 1 000 baaspunkti, väitis Saksamaa, et ükski eraettevõtja ei lisaks oma tütarettevõtjale antava aktsionärilaenu intressi baasmäärale 1 000 baaspunkti, kui tütarettevõtja tegevus on kooskõlas ettevõtja majanduslike ja struktuuriliste huvidega. Saksamaa lisas, et FFHG puhul kohaldatud intressimäär oli enam-vähem vastavuses euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga. Joonisel 4 on näidatud intressimäär, mida kohaldati FFHG puhul seoses krediidiliini kasutamisega aastatel 2012 ja 2013. Joonis 4 Kontsernkonto vahendite kasutamisega seoses FFHG suhtes kohaldatud intressimäära areng ajavahemikus 2012. aasta jaanuarist kuni 2013. aasta augustini

(49) Seoses menetluse algatamise otsuses esitatud märkusega, et tavaliselt määratakse riskimarginaal ettevõtja makseviivituse tõenäosuse hindamise põhjal, juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG kaasamisega kontsernkontosse ei andnud Rheinland-Pfalzi liidumaa laenu kolmandale isikule, vaid andis aktsionärilaenu oma tütarettevõtjale. Lisaks väitis Saksamaa, et liidumaa oli aktsionärina täiesti teadlik FFHG makseviivituse tõenäosusest ja et ta ei nõudnud välishindamist, sest tal oli olemas kogu vajalik teave.

(50) Saksamaa esitas ka reitinguagentuuri Moody's krediidihindamismudeli (15) põhjal määratud FFHG reitingud aastatel 2009–2014, mis on kokku võetud allpool tabelis 7. Saksamaa väitis, et nende reitingute määramisel võeti aluseks FFHG finantsaruanded eelneva aasta 31. detsembri seisuga ja kättesaadavad äriplaanid. Tabel 7 Ülevaade FFHG reitingutest aastatel 2009–2014 Ajavahemik Eeldatav kestus (16) FFHG individuaalne reiting (Moody'se reitinguskaalal) Korrigeeritud reiting (17) (Moody'se reitinguskaala) 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2010 2 aastat [Ba1–B3] (18) [Baa3–B2] (19) 1. jaanuar 2011 – 31. detsember 2011 1 aasta [Ba1–B3] (18) [Baa3–B2] (19) 1. jaanuar 2012 – 31. detsember 2012 1 aasta [Ba1–B3] [Baa3–B2] 1. jaanuar 2013 – 31. detsember 2014 2 aastat [Ba1–B3] [Baa3–B2]

(51) Seega väitis Saksmaa, et kaasamine liidumaa kontsernkontosse ei toonud FFHG-le mingit majanduslikku eelist ja seepärast ei kujutanud juurdepääs kontsernkontole endast riigiabi.

4.3. FFHG-le antud laenude ja tagatise käsitamine riigiabina

4.3.1. ISB antud laenude vastavus turutingimustele

(52) Saksamaa väitis, et FFHG ei saanud ISB laenude refinantseerimisest mingit eelist. Saksamaa arvates olid ISB laenud võrreldavad laenudega, mille oli andnud 2005. aastal Nassauische Sparkasse. Saksamaa sõnul oli ka ISB laenude tagatus võrreldav Nassauische Sparkasse laenude omaga.

(53) Saksamaa väitel määratletakse vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (20) abi kui sekkumist, mis tavaliselt vähendab ettevõtja eelarves sisalduvaid kulusid. Saksamaa väitis, et kui need kulud jäävad samale tasemele, ei saa olla tegemist abiga. Saksamaa rõhutas, et ISB refinantseeritud laenude puhul makstud intress oli võrreldes varasema rahastamiskorraga kokku [80 000–130 000] eurot suurem. Peale selle juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG pidi maksma lisaks laenuintressi baasmäärale [300–340] ja [340–410] baaspunkti suurust preemiat. Saksamaa märkis, et viitemäärade teatise kohaselt kohaldatakse neid määrasid ettevõtjate suhtes, kellel on rahuldav reiting ([BB+ kuni BB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja tagatuse madal tase, või ettevõtjate suhtes, kellel on madal reiting ([B+ kuni B-] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja tagatuse tavaline tase.

(54) Saksamaa selgitas, et valmistades 2009. aastal ette uut rahastamiskorda, palus FFHG Deutsche Bankil määrata oma olemasolevate laenude refinantseerimise jaoks kindlaks riskimarginaal. Saksamaa esitas Deutsche Banki hinnangu, (21) mille koostamisel oli lähtutud FFHG kolmest viimasest aastaaruandest (2006–2008). Lisaks selgitas Saksamaa, et hindamisel ei võetud arvesse FFHG äriplaani, sest seda vaadati sel ajal parajasti läbi. Deutsche Banki hinnangu kohta väitis Saksamaa, et Deutsche Bank paigutab FFHG oma analüüsi tulemusel reitingukategooriasse [< BBB+], (22) ent ta ei täpsusta, milline on ettevõtja täpne reiting.

(55) Saksamaa selgitas, et Deutsche Bank võttis oma analüüsis arvesse konkreetseid FFHG omandiõigusega seotud tingimusi (näiteks asjaolu, et ettevõtja kuulub avaliku sektori üksusele) ja ettevõtja suurt tähtsust kohaliku majanduse jaoks. Saksamaa märkis, et Deutsche Banki väitel arvestaks FFHG-le laenu andes nende asjaoludega iga laenuandja. Saksamaa sõnul tähendab see seda, et ehkki FFHG individuaalne reiting oli [< BBB+], oleks tema korrigeeritud reiting (võttes arvesse konkreetseid omandiõigusega seotud tingimusi) kõrgem (23).

(56) Sellega seoses selgitas Saksamaa veel, et Deutsche Bank on esitanud kohaldatava riskimarginaali kahe alternatiivse rahastamisstruktuuri jaoks – üks neist põhineb FFHG korrigeeritud reitingul (ilma tagatiseta ehk ilma FFHG põhiaktsionäri Rheinland-Pfalzi liidumaa selge riigigarantiita) ja teise puhul on olemas Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % tagatis. Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et Deutsche Banki analüüsi kohaselt oleks esimesel juhul (ilma tagatiseta, korrigeeritud reitingu põhjal) 5aastase laenu kohaldatav riskimarginaal [1,3–2,05] % aastas. Teisel juhul (tagatis katab laenud 100 %) jääks kohaldatav riskimarginaal Saksamaa sõnul vahemikku [0,25–0,7] % aastas (24).

(57) Deutsche Banki tehtud analüüside kinnitamiseks esitas Saksamaa ka 2010. aasta reitingu, mille oli koostanud Volksbank, kes oli andnud FFHG-le pangasisesel reitinguskaalal reitingu […] (25). Lisaks selgitas Saksamaa, et 2011. aastal määras Kreisspaarkasse Birkenfeld FFHG-le oma reitinguskaalal reitingu […] (26).

(58) Samuti esitas Saksamaa FFHG reitingud, mis olid määratud Moody'se krediidihindamismudeli alusel ajal, millal anti ISB laenud (vt tabel 8). Tabel 8 Ülevaade FFHG reitingutest ISB laenude andmise ajal Pank Kestus Kestus aastates FFHG individuaalne reiting (Moody'se reitinguskaalal) Korrigeeritud reiting (27) (Moody'se reitinguskaalal) ISB [umbes 8 aastat] [umbes 8 aastat] [B2–Baa3] [B1–Baa2] ISB [umbes 5 aastat] [umbes 5 aastat] [B2–Baa3] [B1–Baa2] ISB [umbes 2 aastat] [umbes 2 aastat] [B2–Baa3] [B1–Baa2] ISB [umbes 7 aastat] [umbes 7 aastat] [B2–Baa3] [B1–Baa2] ISB [umbes 3 aastat] [umbes 3 aastat] [B2–Baa3] [B1–Baa2]

(59) Saksamaa väitis, et FFHGd tuleb pidada hea reitinguga ettevõtjaks, sest tema puhul on tagatuse tase kõrge (tagatisena saab kasutada kõiki FFHG varasid) ja tal on hoolimata kahjumlikkusest ligikaudu 30 % suurune hea omakapitali osakaal ning kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa kui FFHG aktsionär andis laenule tagatise.

(60) Lisaks rõhutas Saksamaa, et FFHG ja ISB pidasid laenude tingimuste üle läbirääkimisi ning Rheinland-Pfalzi liidumaa neid läbirääkimisi ei mõjutanud.

(61) Seepärast oli Saksamaa seisukohal, et ISB andis FFHG-le laenud turutingimustel ja seetõttu ei kujuta need laenud endast riigiabi.

4.3.2. Rheinland-Pfalzi liidumaa antud tagatise vastavus turutingimustele

(62) Saksamaa väitis, et valdusettevõtjate puhul on väga tavaline tagada oma tütarettevõtja finantskohustused. Lisaks väitis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatis vastab garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise nõuetele (28). Tunnistades, et garantii kattis 80 % asemel (mida nõutakse nimetatud teatises) 100 % laenusummast, märkis Saksamaa, et see oli tingitud asjaolust, et Rheinland-Pfalzi liidumaa võttis üle Fraporti garantiid, mis katsid samuti laenusumma 100 %. Sellega seoses väitis Saksamaa, et kuna 100 % tagatus oli varem juba olemas, säilitas Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatise ülevõtmisega üksnes valitsenud olukorra. Seega ei saanud FFHG Saksamaa meelest mingit majanduslikku eelist.

(63) Peale selle märkis Saksamaa, et FFHG oleks võinud pakkuda muid tagatisi (nagu maa, ehitised ja muu põhivara), mis aga ei olnud vajalik, sest suurem osa FFHG aktsiatest kuulus liidumaale. Seepärast väitis Saksamaa, et laenu tingimused ei oleks ilmtingimata muutunud, kui liidumaa ei oleks tagatist andnud.

(64) Lisaks juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG maksab tagatise eest turul kehtivat garantiitasu. Selle kinnituseks viitas Saksamaa põhjenduses 56 nimetatud Deutsche Banki uuringule. Saksamaa selgituse kohaselt määras Deutsche Bank kindlaks, et garantiitasu jääks vahemikku [0,5–1,5] % (29). Saksamaa väitis, et kuna FFHG arenes tagatise andmise ajal jõudsalt, määrati tasuks [0,5–1,5] %. Seda arvesse võttes märkis Saksamaa, et kuna see garantiitasu jääb Deutsche Banki ekspertide kindlaks määratud piiridesse, tuleb seda lugeda turutingimustele vastavaks.

(65) Kokkuvõttes rõhutas Saksamaa, et FFHG ei saanud ei kontsernkonto, ISB laenude ega nende aluseks olnud tagatise kaudu mingit majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.4. Meetmete kokkusobivus siseturuga

4.4.1. Investeerimisabi kokkusobivuse hindamine

(66) Saksamaa väitis, et isegi kui FFHG rahastamine kujutab endast abi, oleks see abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv.

(67) Eeskätt ISB laenude ja nende aluseks oleva tagatise kohta märkis Saksamaa, et ISB laenudega refinantseeriti olemasolevad laenulepingud, mis olid sõlmitud eesmärgiga rahastada Frankfurt Hahni lennujaamas taristumeetmeid. Sellega seoses väitis Saksamaa, et ISB 1. laenuga refinantseeriti laen, mis oli mõeldud 2007. ja 2008. aastal Frankfurt Hahni lennujaama seadmetesse tehtud investeeringute rahastamiseks, samal ajal kui ISB 2. laen oli ette nähtud selle laenu refinantseerimiseks, millega rahastati investeeringud, mis tehti lennujaamas 2002. aastal. Saksamaa sõnul refinantseeriti ka ISB 3. laenuga investeeringuid, mis olid tehtud kaubaangaari muutmiseks reisiterminaliks ja seoses muude taristu laiendamise meetmetega. Edasi väitis Saksamaa, et ISB 4. ja 5. laenuga refinantseeriti samuti laene, millega rahastati 2004.–2006. aasta investeeringuid. Seega ei kujuta laenud endast Saksamaa väitel tegevusabi, vaid investeerimisabi, mis on kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud kokkusobivustingimustega. Järgmised põhjendused sisaldavad iga sellise tingimuse täitmise analüüsi.

a) Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

(68) Seoses tingimusega, et meede peab aitama kaasa ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele, väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri.

(69) Sellega seoses märkis Saksamaa esiteks, et FFHG toetamise eesmärk oli aidata muuta Hunsrücki piirkonna majanduse nõrk struktuur tugevamaks. Saksamaa täheldas, et Frankfurt Hahni lennujaama ümbritsevad mitu piirkonda, mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva föderaalvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ühisalgatuse (30) raames abi vajavateks piirkondadeks. Saksamaa sõnul on keskmine rahvastikutihedus neljas lennujaama ümber asuvas piirkonnas – Bernkastel-Wittlichi, Birkenfeldi, Cochem-Zelli ja Rhein-Hunsrücki maakond – vaid pool ülejäänud Rheinland-Pfalzi liidumaa omast. Saksamaa nentis, et piirkondades, mille majandust kujundavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, on tööhõive peamine tegur, mis hoiab ära majandustegevuse edasise vähenemise, ning Frankfurt Hahni lennujaamal on tööandja ja kliendina oluline roll.

(70) Teiseks väitis Saksmaa, et Frankfurt Hahni lennujaamal on oluline roll sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) strateegilises arengus Rheinland-Pfalzi liidumaal. Saksamaa väitel jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda mitmeks ööks. Saksamaa andmeil viibisid Frankfurt Hahni lennujaama kaudu saabunud turistid 2005. aastal piirkonnas ligikaudu 5,7 miljonit ööd (31). Saksamaa sõnul suurenes ööbimiste arv veelgi – 2011. aastal võõrustas Rheinland-Pfalzi liidumaa 8,2 miljonit külalist, kes viibisid piirkonnas 21,5 miljonit ööd. Saksamaa märkis, et suurenenud on eeskätt Ida- ja Lõuna-Euroopa riikidest pärit külaliste arv ning et suur hulk lende saabub Frankfurt Hahni just neist riikidest. Saksamaa sõnul on tänu turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal tekkinud ligikaudu 198 000 töökohta. Saksamaa selgituste kohaselt mõjutab tulu ja tööhõivet eelkõige sissetulev turism, milles Frankfurt Hahni lennujaamal on keskne roll kui väraval, mis avaneb Hunsrücki piirkonda, ent ka Rheinland-Pfalzi liidumaale laiemalt. Saksamaa väitis, et aastatel 1990–2001 suurenes turistide arv Hunsrücki piirkonnas 70 % ja Rheinland-Pfalzi liidumaal 35 %. Samal ajavahemikul suurenes välismaalt saabunud turistide arv Hunsrücki piirkonnas Saksamaa sõnul 163 %. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, toovad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit eurot tulu. Lisaks väitis Saksamaa, et ka väljaminev turism (67 %) toob Frankfurt Hahni lennujaamale tulu, mis ei ole seotud lennundusega.

(71) Kolmandaks väitis Saksamaa, et võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad. Saksamaa sõnul 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas. Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaam aitab ära hoida noorte kvalifitseeritud töötajate liikumist teistesse piirkondadesse, samuti piirkonna kogukondade majanduslikku ja sotsiaalset allakäiku ning taristu halvenemist. Peale selle märkis Saksamaa, et lisaks otsesele mõjule tööturule, mida on nimetatud eespool, on Frankfurt Hahni lennujaama olemasolul üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu tohutu kaudne edasiviiv mõju. Sellega seoses viitas Saksamaa piirkonnale avaldunud positiivsele teisesele mõjule, nimelt tööpuuduse vähenemisele ja maksumaksjate arvu suurenemisele, mis toob piirkonna omavalitsustele kohaliku majanduse toetamiseks rohkem raha. Kokku tekkis tänu lennujaamale sissetuleva turismi kaudu kogu Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta.

(72) Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamine on aidanud saavutada ka ühist huvi pakkuvat täpselt määratletud eesmärki vähendada lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades. Sellega seoses juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet on pidevalt ületatud. Saksamaa märkis, et eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale sai Frankfurt Hahni lennujaam pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust.

(73) Lisaks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama toetamisega täidetakse ka ühist huvi pakkuvat eesmärki suurendada ELi kodanike liikuvust. Sellega seoses märkis Saksamaa, et Frankfurt Hahn on ainus Saksamaa lennujaam, kust tehakse otselende Kaunasesse (Leedu), Kerrysse (Iirimaa), Kosile (Kreeka), Montpellier'sse (Prantsusmaa), Nadori (Maroko), Plovdivi (Bulgaaria), Pulasse (Horvaatia), Rhodosele (Kreeka), Santiago de Compostelasse (Hispaania) ja Volosesse (Kreeka). Peale selle aitab Frankfurt Hahni lennujaam Saksamaa sõnul suurendada noorte tööalast liikuvust, võimaldades neil jõuda odavalt Hunsrücki piirkonda ja Rheinland-Pfalzi liidumaale. Saksamaa täheldas, et samamoodi on nüüd üliõpilastele kõikjalt liidust kergesti ligipääsetavad kõrgetasemelised ülikoolid ja kõrgkoolid Koblenzis, Mainzis, Kaiserslauternis, Trieris, Wiesbadenis, Mannheimis, Bonnis jne, kus õppemaksu enamasti ei nõuta.

(74) Lisaks on Saksamaa väitel ühistes huvides ka see, et Hunsrücki piirkond ja seda ümbritsevad Rheinland-Pfalzi liidumaa piirkonnad oleksid ühendatud teiste äärealadega, nagu näiteks Limerick, mis juba väljendub linnadevahelistes partnerlussidemetes. Saksamaa kui maailma suuruselt neljanda majandusega riik väitis, et ta ei keskendu üksnes ühenduse tagamisele peamiste Euroopa sõlmpunktidega, vaid ka piirkondade omavahelisele ühendamisele. Saksamaa sõnul on liidu jaoks oluline saavutada suurem sõltumatus peamistest sõlmpunktidest, nagu Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol või Frankfurt Main, sest arvukamate otseühenduste kõrval tähendab see ka suuremat usaldusväärsust, eriti kaubaveo puhul, kuivõrd piirkondlikes lennujaamades esineb vähem ilmaoludest, streigist või terrorismist tingitud tühistamisi.

(75) Lõpetuseks rõhutas Saksamaa, et Zweibrückeni lennujaama lähedus ei too kaasa lennujaamade dubleerimist ühes teeninduspiirkonnas, sest Frankfurt Hahni lennujaama ja Zweibrückeni lennujaama vaheline kaugus on 127 kilomeetrit. Saksamaa sõnul kulub selle vahemaa läbimiseks autoga 1 tund ja 27 minutit ning rongiga umbes 4 tundi. Seepärast väitis Saksamaa, et ükski arukas töötaja, veoettevõtja ega turist, kelle lähtepunkt asub Hunsrücki piirkonnas, ei läheks oma lõppsihtkohta jõudmiseks Frankfurt Hahni lennujaama asemel Zweibrückeni lennujaama. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet. Saksamaa sõnul on Frankfurt Hahni lennujaama peamised turuosad pärit Hunsrück-Mosel-Nahe piirkonnast (vt joonis 5). Joonis 5 Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo turuosad 2013. aastal (**)

b) Taristu on vajalik ja eesmärgiga proportsionaalne

(76) Saksamaa leiab, et rahastatud investeeringud on vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga (vt põhjendus 68 jj). Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada ühendusvõimalused, võimaldada piirkonnal areneda ja vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Saksamaa märkis, et taristu ei olnud ebaproportsionaalne ega lennujaama kasutajate vajaduste jaoks liiga toretsev. Seega leiab Saksamaa, et see kokkusobivustingimus oli täidetud.

c) Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

(77) Saksamaa väitel tellis Fraport enne otsust laiendada lennujaama taristut liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal. Saksamaa esitas need prognoosid, mille olid koostanud Fraporti nimel lennunduseksperdid. Joonisel 6 ja joonisel 8 on kokku võetud ühe sellise prognoosi tulemused, mis käsitlevad reisijate- ja kaubaveo eeldatavat arengut Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2011. Joonis 6 Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2010 Joonis 7 Potentsiaalne odavlennuliiklus Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2011 (eeldusel, et Ryanair rajab lennujaama oma baasi, mis tähendab, et ta jätab oma lennuki ööseks lennujaama) Joonis 8 Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2010

d) Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule

(78) Saksamaa esitatud teabe kohaselt on kõigil taristu võimalikel kasutajatel lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Saksamaa väitel olid taristu kasutamise eest makstud lennujaamatasud diferentseeritud äriliselt õigustatud alustel ning tasumäärad on läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad kõikidele võimalikele kasutajatele.

e) Kaubavahetust ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

(79) Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ja teiste sama teeninduspiirkonna lennujaamade vahel, nagu Zweibrückeni lennujaam ja Frankfurt Maini lennujaam, ei esine asendusmõju. Saksamaa sõnul ei ole FFHG-le antud abil ei reisijate- ega kaubaveo puhul mingit põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile nende lennujaamadega. Saksamaa märkis, et lendamiseks odavlennuettevõtjatega kasutavad reisijad vastupidi pigem sõlmlennujaamu (nagu Köln-Bonn või Frankfurt Main) kui piirkondlikke lennujaamu (nagu Frankfurt Hahn). Saksamaa nentis, et viimastel aastatel on odavlennuettevõtjad pidanud aina sagedamini tegema üha rohkem lende peamistesse sõlmpunktidesse, sest traditsioonilised lennuettevõtjad on alandanud oma hindu ja hakanud sisenema odavlendude turule. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et piirkondlikke lennujaamu, nagu Frankfurt Hahn, survestatakse praegu üha enam konkureerima huvireisijate pärast sõlmlennujaamadega. Seepärast järeldas Saksamaa, et rahastamisel ei ole olnud konkurentsile mingit negatiivset mõju, vaid see on vastupidi osutunud asjakohaseks, silmas pidades lennujaama tulevast üleminekut stabiilsele ärimudelile.

(80) Teiseks näitab asjaolu, et Fraport oli enne, kui ta kinnitas kanda Frankfurt Hahni lennujaamas, juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, Saksamaa sõnul seda, et ei olnud oodata mingit Frankfurt Maini lennujaama tegevuse asendamist Frankfurt Hahni lennujaama tegevusega. Fraport uuris hoopiski võimalust vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust ning kasutada Frankfurt Hahni lennujaama täiendavas rollis, sest Frankfurt Maini puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormatust. Saksamaa sõnul oli selles arutluskäigus üks põhiargumentidest Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba.

(81) Kokkuvõttes väitis Saksamaa, et FFHG rahastamise mõju piirdus positiivse piirkondliku mõjuga kogu Hunsrücki piirkonnale. Põhjendamatu negatiivne mõju teistele lennujaamadele puudus, sest Frankfurt Hahni lennujaama kasutatakse Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamiseks. Lisaks märkis Saksamaa, et kui jätta kõrvale Luxembourgi lennujaam, mis asub Frankfurt Hahni lennujaamast juba 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel, ei ole samas teeninduspiirkonnas ühtki välismaist lennujaama. Ent isegi seoses Luxembourgi lennujaamaga ei ole antud abil Saksamaa sõnul mingit kahjulikku moonutavat mõju konkurentsile.

f) Ergutav mõju, vajalikkus ja proportsionaalsus

(82) Saksamaa väitis, et investeerimisabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud.

4.4.2. Tegevusabi kokkusobivuse hindamine

(83) 17. aprillil 2014 esitas Saksamaa oma seisukoha meetmete kokkusobivuse kohta 2014. aasta lennundussuuniste alusel. Saksamaa väitis, et isegi kui kontsernkonto, laenud ja nende aluseks olnud tagatis kujutasid endast FFHG-le antud tegevusabi, oli see abi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c ja 2014. aasta lennundussuuniste jaole 5.1.2 siseturuga kokkusobiv. Saksamaa põhjendas oma väidet üksikasjalikumalt, lähtudes vastavatest kokkusobivustingimustest.

a) Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

(84) Seoses nõudega, et abiga tuleb aidata kaasa ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele, väitis Saksamaa, et FFHG tegevuskulude katmise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 4.4.1).

b) Vajadus riigi sekkumiseks

(85) Saksamaa selgitas, miks Frankfurt Hahnil tekib tegevuskahjum, mis vajab katmist. Saksamaa väitis, et sellise 1–3 miljoni reisijaga lennujaama jaoks nagu Frankfurt Hahn on kasumisse jõudmine ja suutlikkus katta oma tegevuskulud võrdlemisi vaevanõudev eesmärk. Saksamaa sõnul ei olnud Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse algusaastatel (ajavahemikul alates reisijate kommertsveoga alustamisest lennujaamas kuni tänaseni) võimalik seda eesmärki saavutada, sest lennujaam oli koormatud väga suurte taristuinvesteeringutega, mida ta rahastas kapitaliturul ise ja mille puhul ta pidi maksma kõrget intressi. Saksamaa lisas, et alates maailma tabanud majandus- ja finantskriisist on reisijate- ja eelkõige kaubaveo arengus olnud paigalseis.

(86) Saksamaa väitis, et neid asjaolusid arvesse võttes oli vajadus riigi sekkumise järele, et katta tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa sõnul oleks see kaasa toonud ööpäevaringse tegevusloa tühistamise, mis tähendab, et FFHG oleks pidanud peatama kõik lennud, mille tulemusel oleks omakorda kaotatud kliendid, näiteks lennu- ja veoettevõtjad. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et samuti oleks siis olnud väga keeruline leida lennujaamale uut käitajat.

c) Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

(87) Saksamaa väitis, et tegevuskulude katmine oli taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane meede. Saksamaa märkis sellega seoses, et kui Frankfurt Hahni lennujaam oleks pidanud peatama oma tegevuse ja oleks asjaomastelt turgudelt kadunud, ei oleks saavutatud ühist huvi pakkuvaid eesmärke, mille poole püüeldi Hunsrücki piirkonna arendamisel ja investeerimisel lennujaama ümberehitamisse. Saksamaa rõhutas, et vastupidiselt erainvestorile peab avalik-õiguslik investor lennujaama sulgemise võimalust kaaludes neid eesmärke arvesse võtma.

d) Ergutava mõju olemasolu

(88) Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama käigushoidmiseks oli vaja katta lennujaama tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa väitel oli tegevuskulude katmine omakorda alus ka ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele, nagu on öeldud põhjenduses 84 jj. Lisaks nentis Saksamaa, et ilma selle tegevusabita oleks käitaja kavandatud lennujaama rahanduslik konsolideerimine olnud mõeldamatu, kuna võlgadest vabanemise asemel oleks lennujaama võlg üha kasvanud. Saksamaa sõnul tõestab meetmete ergutavat mõju juba see, et FFHG liigub järjekindlalt kasumlikkuse poole.

e) Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

(89) Saksamaa väitis, et laenude igasugune abielement piirdus tegevuskahjumiga ja oli tõepoolest minimaalne, mis oli vajalik, et hoida Frankfurt Hahni lennujaam käigus ja vältida lennujaama maksujõuetuks muutumist.

f) Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

(90) Saksamaa meelest puudus põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 4.4.1).

5. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

5.1. Rheinland-Pfalzi liidumaa

(91) Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi üksnes Rheinland-Pfalzi liidumaalt. Need märkused olid kooskõlas Saksamaa märkustega.

(92) Esiteks väitis Rheinland-Pfalzi liidumaa, et FFHG ei saanud mingit riigiabi, sest ta ei saanud majanduslikku eelist. Liidumaa väitel oleks tema võetud meetmed võtnud iga samas olukorras olev erainvestor. Liidumaa rõhutas, et komisjoni menetlus piirab FFHG ja FFHG äritegevuse võimalikku arengut. Rheinland-Pfalzi liidumaa toonitas Frankfurt Hahni lennujaama tähtsust liidumaa sissetuleva turismi ja majanduse jaoks.

(93) Isegi kui FFHG-le anti riigiabi, on see Rheinland-Pfalzi liidumaa sõnul siseturuga kokkusobiv. Liidumaa meelest oli rahastamise eesmärk arendada lennujaama taristut, mis on liidumaa majandushuvide seisukohast väga oluline.

(94) Seepärast on liidumaa arvamusel, et isegi kui komisjon asub seisukohale, et tegemist oli riigiabiga, tuleb seda lugeda riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses ja seda tuleb pidada siseturuga kokkusobivaks.

5.2. Märkused 2014. aasta lennundussuuniste rakendamise kohta kõnealuse juhtumi puhul

5.2.1. Lufthansa

(95) Lufthansa väitis, et komisjon peaks kohaldama kõnealuse juhtumi puhul 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid (32). Lufthansa sõnul hõlmavad meetmed Rheinland-Pfalzi liidumaalt FFHG-le antavat pidevat ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut päästmisabi. Lufthansa nentis, et lennujaam on tootnud iga aasta kahjumit ja ilma avaliku sektori toetuseta oleks ta pidanud turult lahkuma.

5.2.2. Organisatsioon Transport & Environment

(96) See valitsusväline organisatsioon esitas märkused, milles kritiseeriti 2014. aasta lennundussuuniseid ja seniseid lennundussektorit käsitlevaid komisjoni otsuseid nende väidetavalt keskkonda kahjustava mõju tõttu.

6. HINDAMINE

(97) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

(98) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seepärast tuleb selleks, et kindlaks teha, kas meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollida, kas kõik allpool loetletud tingimused on täidetud. Nimelt peab rahaline toetus: a) olema saadud riigilt või riigi ressurssidest, b) soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, c) kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja d) kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1. Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini käsitamine riigiabina

6.1.1. Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

(99) Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale peab komisjon esmalt kindlaks tegema, kas FFHG on ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Mõiste „ettevõtja“ tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (33). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises (34).

(100) Oma Leipzig/Halle kohtuotsuses kinnitas Üldkohus, et lennujaama käitamine ärilisel eesmärgil ja lennujaama taristu ehitamine kujutavad endast majandustegevust (35). Kui lennujaama käitaja tegeleb majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, on olenemata tema õiguslikust seisundist või rahastamise viisist tegemist ettevõtjaga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab kohaldada riigilt või riigi ressurssidest kõnealusele lennujaamakäitajale antud eeliste suhtes ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju (36).

(101) Mis puudutab hetke, millest alates lennujaama ehitamine ja käitamine muutus majandustegevuseks, siis lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei luba kindlaks määrata täpset kuupäeva. Üldkohus on tunnistanud lennujaamategevuse olemuslikku muutumist ning oma Leipzig/Halle kohtuotsuses oli Üldkohus seisukohal, et alates 2000. aastast ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes. Seega tuleb alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) (37) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva majandustegevusena.

(102) FFHG käitab käesolevas otsuses vaadeldavat lennujaama ärilistel alustel. Lennujaama käitaja FFHG küsib taristu kasutajatelt taristu kasutamise eest tasu. Seepärast on FFHG liidu konkurentsiõiguse kohaldamisel ettevõtja.

6.1.2. Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

(103) Et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, tuleb seda rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga.

(104) Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (38). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel riigi ressursid (39).

(105) Alguses väitis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontot ei rahastata otse liidumaa eelarvest. Saksamaa väitel on kõik kontsernkonto vahendid saadud kas osalevatelt ettevõtjatelt või laenudena kapitaliturult. Ühe hilisema kirjaga teatas Saksamaa, et FFHG kasutatud kontsernkonto vahendid ei ole kaetud liidumaa tagatisega, kuna vahendid on antud otse liidumaa ressurssidest (40).

(106) Komisjon leiab, et riigil oli kõnealuse juhtumi puhul kogu asjaomasel ajavahemikul kontsernkonto ressursside üle otsene või kaudne kontroll, mistõttu need kujutasid endast riigi ressursse. Esiteks väitis Saksamaa ise, et kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini rahastati otse Rheinland-Pfalzi liidumaa ressurssidest. Seega rahastati vaatlusalust meedet riigi ressurssidest.

(107) Teiseks saavad kontsernkontos osaleda vaid Rheinland-Pfalzi liidumaa enamusosalusega (vähemalt 50 % osalusest) ettevõtjad. Riigi enamusosaluse tõttu on osalevad ettevõtjad selgelt riigi osalusega äriühingud komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (41) artikli 2 punkti b tähenduses. Kuna kõik osalevad ettevõtjad on seega riigi osalusega äriühingud, kujutavad nende ressursid endast riigi ressursse. Ainuüksi see näitab, et kontsernkonto vahendid, mis moodustuvad osalevate ettevõtjate hoiustest, kujutavad endast riigi ressursse

(108) Kolmandaks, juhul kui osalevate ettevõtjate hoiustest kontsernkontol ei piisa osaleja likviidsusvajaduste rahuldamiseks, võtab Rheinland-Pfalzi liidumaa finantsturgudel oma nimel lühiajalise laenu ja edastab need vahendid kontsernkontos osalevale ettevõtjale. Kuna liidumaa võtab vajalikud laenud oma nimel, tuleb ka sel viisil saadud vahendeid käsitada riigi ressurssidena. Nagu on näidatud joonisel 2, olid osalevate ettevõtjate hoiused kontsernkontol ajavahemikul 2009–2013 (v.a 2012. aasta augustis ja 2013. aasta septembris) kõikide osalejate likviidsusvajaduste rahuldamiseks ebapiisavad ja liidumaa pidi võtma oma nimel vajalikud laenud.

(109) Seetõttu leiab komisjon, et kontsernkonto kaudu antud rahalisi vahendeid on rahastatud riigi ressurssidest, sest nii osalevate ettevõtjate hoiused kui ka laenud, mille liidumaa võttis kontsernkonto likviidsuspuudujäägi katmiseks, kujutavad endast riigi ressursse.

(110) Peale selle on selge, et liidumaal oli kontsernkonto kasutamise üle ulatuslik kontroll, mistõttu osalevatele ettevõtjatele antud rahalised vahendid on seostatavad riigiga. Kontsernkontos osalemise leping sõlmitakse liidumaa ja kaasatud ettevõtjate vahel. Seega teeb otsuse lubada ettevõtjal kontsernkontos osaleda otseselt liidumaa. Liidumaa määrab kindlaks ka maksimumsumma, mille osalev ettevõtja võib krediidiliini kujul kontsernkonto kaudu saada. Lisaks haldab Rheinland-Pfalzi liidumaa oma rahandusministeeriumi institutsiooni Landeshauptkasse kaudu kontsernkonto igapäevaseid tehinguid. Landeshauptkasse on liidumaa ametlik esindaja ka siis, kui kontsernkonto likviidsuspuudujäägi katmiseks tuleb hankida vahendeid turult.

(111) Nende asjaolude põhjal leiab komisjon, et riik on võimeline kontrollima otse kontsernkonto kasutamist ning eelkõige seda, millised ettevõtjad võivad selles osaleda ja milline on osalevale ettevõtjale võimaldatav individuaalne krediidiliin. Seega on otsused kontsernkontos osalemise ja selle osalemise ulatuse kohta seostatavad riigiga.

6.1.3. Majanduslik eelis

(112) Eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (42). Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale (43).

(113) Alati, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb, on tegemist eelise andmisega. Seevastu kapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele, ei saa lugeda riigiabiks (44).

(114) Et teha kindlaks, kas ettevõtjale on antud laenu võimaldamisega või laenude muul viisil rahastamisega majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku laenamise põhimõtet. Sellest tulenevalt peab komisjon hindama, kas tingimustega, mida kohaldati FFHG suhtes seoses kontsernkontoga, anti FFHG-le majanduslik eelis, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud.

(115) Saksamaa väitis, et turumajandusliku laenamise põhimõttest peeti igati kinni ja et kontsernkonto kaudu eraldatakse rahalisi vahendeid turutingimustel. Seoses FFHG osalemisega kontsernkontos selgitas Saksamaa, et kontsernkonto toimib järgmiselt: FFHG taotleb kontsernkonto vahendeid, et tagada oma likviidsus, ja liidumaa eraldab need vahendid kontsernkontost. Nagu on näidatud joonisel 4, on FFHG suhtes kohaldatavad intressimäärad turupõhised üleöö määrad (45) tasemel, mida kohaldatakse ka liidumaa enda suhtes.

(116) Kui osalevate ettevõtjate hoiustest taotluse rahuldamiseks ei piisa, täiendab liidumaa kontsernkontot, võttes oma nimel laenu. Edasi selgitas Saksamaa, et liidumaa annab tingimused, mis ta saavutab kapitaliturul, sisuliselt edasi kontsernkontos osalejatele, võimaldades sellega osalejatel – liidumaa ettevõtjatel, kelle aktsiatest valdav osa kuulub liidumaale – refinantseerida end samadel tingimustel kui liidumaa ise, kaalumata nende krediidivõimelisust. Lisaks on rahalised vahendid ettevõtjatele kättesaadavad piiramata aja jooksul.

(117) Seda mehhanismi silmas pidades antakse FFHG-le eelis juhul, kui tingimused, mille alusel liidumaa annab kontsernkonto kaudu laene, on soodsamad kui tingimused, mida FFHG-le muidu turul pakutaks. Kontsernkonto kaudu laenu võtmise tingimused on samad kui need, mis kehtivad liidumaale enda refinantseerimisel. Võttes arvesse asjaolu, et liidumaa kui avalik-õiguslik üksus, saab võtta laenu väga soodsa intressimääraga (kuna makseviivituse risk sisuliselt puudub ja liidumaa reiting on AAA) (46), leiab komisjon, et intressimäär, millega FFHG saab kontsernkonto kaudu laenu, on soodsam kui tema suhtes muidu kohaldatav määr. Seda kinnitab veelgi Saksmaa esitatud teave FFHG reitingute kohta aastatel 2009–2014, mis on kokku võetud tabelis 7, millest on näha, et FFHG reiting jääb vahemikku […]. Seega olid kontsernkonto kaudu pakutavad laenud kättesaadavad parematel tingimustel kui oleks õigustanud FFHG krediidivõimelisus. Lisaks ei pea FFHG esitama nende laenude puhul tagatist. Võimaldades FFHG-l osaleda kontsernkontos ja väljastades krediidiliini alusel laenud, andis liidumaa seega majandusliku eelise (47).

6.1.4. Valikulisus

(118) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 käsitatakse meedet ainult siis riigiabina, kui sellega soodustatakse „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“.

(119) Kuna õigus osaleda kontsernkontos anti üksnes FFHG-le (ja teistele ettevõtjatele, mille aktsiatest valdav osa kuulub liidumaale), on meede valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.5. Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

(120) Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab liidusisest kaubandust. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (48) on selleks, et meede kahjustaks konkurentsi, piisav, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel.

(121) Nagu on hinnatud põhjenduses 102 jj, on lennujaama käitamine majandustegevus. Konkurents esineb ühelt poolt lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja nendega seotud lennuliikluse (reisijad ja veosed) ligimeelitamiseks ning teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitajaks saamisel. Lisaks – eeskätt odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamiseks – võivad omavahel konkureerida ka lennujaamad, mis ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis.

(122) Frankfurt Hahni lennujaama suurus (vaatlusalusel ajavahemikul 2,7–3,8 miljonit reisijat, vt tabel 1) ja lennujaama lähedus teistele liidu lennujaamadele, eelkõige Frankfurt Maini, Luxembourgi, Zweibrückeni, Saarbrückeni ja Köln-Bonni lennujaamale, (49) võimaldab teha järelduse, et rahastamine võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Nagu on öeldud põhjenduses 73, tehakse Frankfurt Hahni lennujaamast lende mitmesse rahvusvahelisse sihtkohta. Frankfurt Hahni lennujaama lennurada on piisava pikkusega (3 800 m), et seda saaksid kasutada suuremad lennukid, ning võimaldab lennuettevõtjatel teenindada keskmise kaugusega või isegi kaugel asuvaid rahvusvahelisi sihtkohti.

(123) Peale selle tegutseb Frankfurt Hahni lennujaam kaubalennujaamana, käideldes aastas ligikaudu 200 000 tonni lennuveoseid ja koos ekspediitorite veostega kokku 500 000 tonni veoseid (vt tabel 2). Lennuveostega seotud konkurentsi kohta märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (50). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Komisjoni teabe kohaselt leiavad asjaomase sektori esindajad üldjuhul, et kaubalennujaama teeninduspiirkond võib olla isegi suurem – et kasutada lennujaama kaubaveoks, on ekspediitoritele enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (51). Seega, kuna kaubalennujaamad on asendatavamad kui reisilennujaamad – piisab sellest, kui veos toimetatakse lennukiga teatud piirkonda, kust ekspediitor toimetab selle maanteed või raudteed kaudu lõppsihtkohta – leiab komisjon, et oht kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust on suurem.

(124) Põhjendustes 120–123 esitatud väidete alusel tugevdab FFHG-le antud majanduslik eelis võrreldes konkurentidega FFHG positsiooni liidu lennundusteenuste pakkujate turul. Seda arvesse võttes tuleb eelist, mis anti FFHG-le tema osalemise kaudu liidumaa kontsernkontos, käsitada eelisena, mis võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.6. Järeldus

(125) Põhjendustes 99–124 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et krediidiliin, mis võimaldati FFHG-le liidumaa kontsernkonto kaudu, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2. FFHG-le ISB laenude jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa 100 % tagatise käsitamine riigiabina

(126) ISB laenud, mida on hinnatud punktis 6.3, on taganud Rheinland-Pfalzi liidumaa (edaspidi „tagatise andja“), kes on ühtlasi FFHG põhiaktsionär (82,5 %). Kõik viis ISB laenu on kaetud tagatisega, mis hõlmab 100 % panga nõuetest. FFHG maksab tagatise andjale tagatiste eest garantiipreemiat [0,5–1,5] % aastas.

6.2.1. Riigiabieeskirjade kohaldatavus lennujaama taristu rahastamise suhtes

(127) Põhjenduses 99 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana.

6.2.2. Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

(128) Et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, tuleb seda rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga.

(129) Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (52). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel riigi ressursid (53).

(130) Igasugune avaliku sektori tagatis võib kaasa tuua riigi ressursside kaotamise. Kuna 100 % riigigarantii andis otse Rheinland-Pfalzi liidumaa, anti see riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga.

6.2.3. Majanduslik eelis

(131) Garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise punkti 3.2 kohaselt ei ole riigi antav üksikgarantii abi, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: „a) Laenusaaja ei ole finantsraskustes […]. b) Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. […] c) Garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest. […] d) Garantii eest on makstud turupõhist hinda“.

(132) Käesoleva juhtumi puhul andis Rheinland-Pfalzi liidumaa laenude jaoks, mille ISB andis FFHG-le, 100 % tagatise. Seega ületab tagatis 80 % tasumata laenust.

(133) Saksamaa väitis, et ehkki laenud olid tagatud 100 % riigigarantiiga, maksab FFHG tagatise eest turuhinda ja ei saa seega mingit eelist. Selle kinnituseks esitas Saksamaa Deutsche Banki koostatud hinnangu. Nagu on öeldud põhjenduses 153, andis Deutsche Bank FFHG-le reitingu [< BBB+]. Seda hinnangut kinnitasid kaks teist panka ja Moody'se krediidihindamismudeli alusel määratud reiting (vt põhjendused 157 ja 158). Samas hindas Deutsche Bank, et viieaastase laenu kohaldatav riskimarginaal jääks vahemikku [1,30–2,05] % aastas. Nagu on selgitatud punktis 6.3.2, oleks 100 % riigigarantiiga tagatud laenu kohaldatav riskimarginaal [0,25–0,7] % aastas. Saksamaa sõnul annab nende kahe marginaali vahe ettekujutuse 100 % riigigarantii hinnast. Deutsche Banki hinnangul on see vahe [0,6–1,8] % aastas (54).

(134) Garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise punkti 4.2 teise lõigu kohaselt võib eelise arvutada selle konkreetse turuintressimäära, mida FFHG oleks ilma garantiita maksnud, ning riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist.

(135) Vastavalt viitemäärade teatisele kohaldatakse ettevõtja suhtes, kes kuulub madalasse reitingukategooriasse (B) ja kellel on tavaline tagatus, (55) riskimarginaali 4 % aastas. Viitemäärade teatise kohaselt kohaldatava riskimarginaali ja ISB laenude puhul kohaldatud riskimarginaali vahe koos liidumaa tegelikult kohaldatud tagatismääraga annavad ettekujutuse eelisest, mille FFHG 100 % riigigarantiiga sai. See vahe on 2. ja 5. laenu puhul vastavalt [1,5–3,5] % aastas (56) ja [1,5–3,5] % aastas (57) ning 1., 3. ja 4. laenu puhul [1,5–3,5] % aastas (58). Peale selle ei ole FFHG maksnud pangatasu (tavaliselt [5–30] baaspunkti) (59). On selge, et tavalistel turutingimustel oleks FFHG pidanud maksma sellist garantiipreemiat ([0,5–1,5] % aastas), et saada oma laenudele kolmandalt isikult tagatis. Seepärast hõlmab tagatis selgelt eelist.

(136) Kuna liidumaa antud tagatis katab 100 % tasumata laenust ja FFHG tasub preemiat, mis jääb allapoole turuhinda, on ta saanud majandusliku eelise, mida tal turul muidu ei oleks. See eelis võrdub viitemäärade teatise kohaselt kohaldatava riskimarginaali ja ISB laenude puhul kohaldatud riskimarginaali vahega pärast liidumaa poolt tegelikult kohaldatud tagatismäära ja pangatasu arvessevõtmist.

6.2.4. Valikulisus

(137) Kuna 100 % riigigarantii anti üksnes FFHG-le, tuleb meedet käsitada laadilt valikulisena.

6.2.5. Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

(138) Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 120 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.2.6. Järeldus

(139) Põhjendustes 127–138 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa antud riigigarantii, millega kaeti tasumata ISB laenud 100 %, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.3. ISB-lt FFHG-le antud laenude käsitamine riigiabina

6.3.1. Riigiabieeskirjade kohaldatavus lennujaama taristu rahastamise suhtes

(140) Põhjenduses 99 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana.

6.3.2. Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

(141) ISB kuulub 100 % Rheinland-Pfalzi liidumaale. Seepärast kujutab ta endast riigi osalusega äriühingut direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses ja tema antud laene võib pidada rahastatuks riigi ressurssidest.

(142) On selge, et liidumaal oli ISB tegevuse üle ulatuslik kontroll, mistõttu ISB antud laenud on seostatavad riigiga. ISB on Rheinland-Pfalzi liidumaa arengupank ja omab regionaalarengupoliitikas olulist rolli. Vastavalt panga põhikirja paragrahvi 3 lõikele 1 on ISB ülesanne toetada liidumaad tema finants-, majandus-, regionaal-, transpordi-, keskkonna- ja tööhõivepoliitika elluviimises. Käesoleva juhtumi puhul refinantseeriti ISB laenudega varasemaid laene, mis olid antud FFHG-le taristumeetmete rahastamiseks lennujaamas.

(143) Lisaks kahele käsitööettevõtjate koja ning tööstus- ja kaubanduskoja esindajale kuuluvad ISB järelevalvenõukokku (Verwaltungsrat) viis riigiasutuste esindajat (sh kaks Rheinland-Pfalzi liidumaa rahandusministeeriumi ning majandus-, transpordi-, põllumajandus- ja viinamarjakasvatusministeeriumi riigisekretäri), mis tagab riigipoolse järelevalve ISB tegevuse üle. Ka ISB nõuandekogu (Bierat) sisaldab riigiasutuste esindajaid.

(144) Peale selle tagati ISB laenud liidumaa antud 100 % riigigarantiiga (vt punkt 6.2).

(145) Nende asjaolude põhjal leiab komisjon, et riik oli võimeline kontrollima ISB tegevust ning ei ole võimalik eeldada, et riiki ei kaasatud lennujaama taristu rahastamist puudutava tähtsa otsuse tegemisse. Seepärast asub komisjon seisukohale, et otsus refinantseerida ISB laenudega FFHG varsemad laenud on seostatav riigiasutustega.

6.3.3. Majanduslik eelis

(146) Et teha kindlaks, kas ettevõtjale on antud laenu andmisega majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku laenamise põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt ei tohiks käsitada riigiabina laenukapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (60).

(147) Turumajandusliku laenamise põhimõtte abil tehakse kindlaks, mida teeks võrreldavas olukorras võrreldava suurusega eraettevõtja. Selle eesmärk on – selgitamaks välja, kas ettevõtjale on antud majanduslik eelis – teha kindlaks need riigi võetud finantsmeetmed, mida erainvestor ei oleks võtnud, ja eristada need meetmetest, mis on rahaliselt mõistlikud ja mille oleks seetõttu võtnud ka erainvestor.

(148) Et teha kindlaks, kas hindamise all olevad rahalised vahendid anti soodustingimustel, võib komisjon kooskõlas oma otsustuspraktikaga (61) võrrelda muude indikaatorite puudumise korral kõnealuse laenu intressimäära viitemäärade teatises avaldatud määradega.

(149) Viitemäärade teatises on sätestatud turumäära asendajana kohaldatavate viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetod. Kuna viitemäärade teatise määrad toimivad asendajana, tugineb komisjon juhul, kui tal on konkreetse juhtumi puhul teisi näitajaid, mis viitavad laenuvõtja suhtes turul kohaldatavatele võimalikele intressimääradele, oma hindamises siiski nendele näitajatele.

(150) Käesoleva juhtumi puhul peab komisjon hindama, kas 100 % riigigarantiiga kaetud ISB laenude tingimustega (nagu need on kokku võetud tabelis 5) anti FFHG-le mis tahes täiendav majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % riigigarantii tingimuste kokkusobivust turuga on hinnatud punktis 6.2.

(151) Saksamaa väitis, et ISB andis laenud turutingimustel, mis olid võrreldavad antud laenude abil refinantseeritavate laenude tingimustega (vt põhjendus 52 jj). Sellega seoses märkis Saksamaa, et ISB laenude tingimused olid võrreldavad nende laenude tingimustega, mille andis 2005. aastal Nassauische Sparkasse ja mis olid tagatud ISB laenudega võrreldaval viisil. Saksamaa väitis, et kuna ISB laenudelt tasutav intress oli samal tasemel ISB laenudega refinantseeritavate laenude intressiga, ei saa olla tegemist FFHG-le antava eelisega.

(152) Lisaks selgitas Saksamaa, et valmistades 2009. aastal ette uut rahastamiskorda, palus FFHG Deutsche Bankil määrata oma olemasolevate laenude refinantseerimise jaoks kindlaks riskimarginaal, võttes arvesse Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % tagatist.

(153) Kooskõlas metoodikaga, millel põhineb viitemäärade teatis, on komisjon arvamusel, et laenu intressimäärasid võib lugeda turutingimustele vastavateks, kui laene hinnatakse intressimäära alusel, mis on võrdne järgmise valemi abil väljendatud võrdlusmääraga või on sellest kõrgem: võrdlusmäär = baasmäär + riskimarginaal + tasu

(154) Baasmäär on pankadele likviidsuse tagamise eest makstav tasu (rahastamiskulu). Fikseeritud intressimääraga rahastamise puhul (st intressimäär on kogu laenu kestuse ajal fikseeritud) on asjakohane määrata baasmäär kindlaks vahetustehingute intressimäärade alusel, (62) mille maksetähtaeg ja vääring vastavad võla tähtajale ja vääringule. Riskimarginaaliga hüvitatakse laenuandjale konkreetse laenurahaga seotud riskid, eelkõige krediidiriski. Riskimarginaali saab tuletada asjakohasest valimist, mis hõlmab sarnase reitinguga aluseks olevate üksustega seotud krediidiriski vahetustehingute riskimarginaale (63). Et ühtlustada pangatasusid, mida ettevõtjad peavad tavaliselt maksma, on asjakohane lisada 10–20 baaspunkti (64).

Riskimarginaalide asjakohasus sõltuvalt reitingust

(155) Et välja selgitada, kas baasmäärale on lisatud asjakohane riskipreemia, tuleb kindlaks teha ettevõtja reiting. Reitinguagentuurid ei ole FFHG-le reitingut andnud. Saksamaa väitis siiski, et Deutsche Bank hindas riskimarginaali kindlaksmääramisel ka FFHG krediidivõimelisust. Analüüsides FFHG finantsaruandeid aastatest 2006–2008, asetas Deutsche Bank FFHG reitingukategooriasse [< BBB+]. Pank ei määranud siiski kindlaks ettevõtja täpset reitingut.

(156) Komisjon märgib, et reitingukategooria [< BBB+] hõlmab kõiki reitinguid, mis jäävad allapoole reitingut [BBB+]. Seega võib reitingut, mille Deutsche Bank FFHG-le andis [<BBB+], tõlgendada mis tahes reitinguna Standard & Poor'si reitinguskaalal, mis jääb allapoole reitingut [BBB+].

(157) Lisaks Deutsche Banki analüüsile esitas Saksamaa kahe teise panga näitajad FFHG reitingu kohta. Komisjon märgib, et ka need pangad paigutasid FFHG reitingukategooriasse [<BBB+]. 2010. aastal andis Volksbank pangasisesel reitinguskaalal FFHG-le reitingu […] (vastab reitingule [B–BB] Standard & Poor'si reitinguskaalal). 2011. aastal andis Kreissparkasse Birkenfeld oma reitinguskaalal FFHG-le reitingu […] (vastab reitingule [B- kuni BB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal).

(158) Samuti esitas Saksamaa FFHG reitingud, mis olid määratud Moody'se krediidihindamismudeli alusel ISB laenude andmise ajal kättesaadavate andmete põhjal (vt tabel 8). Need reitingud kinnitavad Deutsche Banki antud reitingut [< BBB+] ning jäävad Moody'se reitinguskaalal vahemikku [B2] ([B] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja [Baa3] ([BBB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal).

(159) Põhjendustes 153–158 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG reiting ei ole kõrgem kui [BBB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal.

(160) Et teha kindlaks, kas FFHG sai lisaks eelisele, mis võidi anda 100 % riigigarantiiga (vt punkt 6.2), ISB laenudega veel mõne eelise, tuleb arvesse võtta 100 % riigigarantii andja (st Rheinland-Pfalzi liidumaa) reitingut, sest vastasel juhul võetaks riigigarantiist tulenevat eelist arvesse kaks korda. Nagu on öeldud põhjenduses 117, on Rheinland-Pfalzi liidumaa reiting AAA.

(161) Kuna ISB laenude andmisel kohaldati riigigarantiid, on komisjoni meelest asjakohane määrata riskimarginaal kindlaks liidumaade 5aastaste eurovõlakirjade põhjal ([5–25] baaspunkti). Edasi märgib komisjon, et Deutsche Bank lisas oma analüüsis [5–25] baaspunkti suuruse riskipreemia, sest laenusid ei antud otse liidumaale, vaid need olid üksnes tagatud 100 % riigigarantiiga, ning täiendava [5–25] baaspunkti suuruse riskipreemia võla piiratud kaubeldavuse tõttu. Komisjon leiab, et need on põhjendatud eeldused ning et tulenev riskimarginaal, mis jääb vahemikku [20–70] baaspunkti, on tagatise andja krediidivõimelisust arvesse võttes asjakohane.

ISB 2. ja 5. laenu vastavus turutingimustele

(162) ISB 2. ja 5. laenu puhul, millel on muutuvad intressimäärad, vastab tegelik intress Euriborile, millele on lisatud riskimarginaal vastavalt [0,35–0,55] % ja [0,25–0,45] % aastas. ISB 2. laenu riskimarginaal jäi Deutsche Banki kindlaks määratud vahemikku, samal ajal kui ISB 5. laenu riskimarginaal oli Deutsche Banki kindlaksmääratud riskipreemiast 4 baaspunkti madalam. Kummagi ISB laenu puhul ei nõutud pangatasu. Seepärast leiab komisjon, et kõnealuse kahe laenu andmisel kohaldatud määraga anti (ehkki väike) eelis (tasutud intressimäär tundub olevat 2. laenu puhul [10–30] baaspunkti ja 5. laenu puhul [5–25] baaspunkti madalam kui võrdlusmäär).

ISB 1., 3. ja 4. laenu vastavus turutingimustele

(163) Komisjon märgib, et ISB 1., 3. ja 4. laenul on fikseeritud intressimäär. Kuna kõik kolm laenu on amortiseeruvad laenud, tuleb selleks, et määrata kindlaks kõnealuste laenude asjakohane lõpptähtaeg, arvesse võtta laenude amortiseerumist.

(164) Komisjon arvutas sel eesmärgil välja laenude kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja, mis näitab nende aastate keskmist arvu, mil mis tahes summa eurodes on veel tasumata. 1. laenu puhul arvutati kaalutud keskmiseks järelejäänud tähtajaks 3,92 aastat, 3. laenu puhul 1,17 aastat ja 4. laenu puhul 3,29 aastat.

(165) Kuna 1. laenu kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg on 3,92 aastat, kasutas komisjon laenu baasmäära kindlaksmääramiseks indikaatorina nelja-aastast euro-vahetustehingute intressimäära (65). 3. laenu puhul kasutati laenu 1,17 aasta pikkuse kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja täpseima lähendina üheaastast euro-vahetustehingute intressimäära (66). 4. laenu puhul kasutati laenu 3,29 aasta pikkuse kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja lähendina kolmeaastast vahetustehingute intressimäära (67). Asjakohased vahetustehingute intressimäärad on Bloombergi järgi laenude võtmise päeval kohaldatud määrad (68). Vastavate vahetustehingute väärtused on järgmised: 1. laenu puhul [2–3] %, 3. laenu puhul [1–1,5] % ja 4. laenu puhul [1,5–2,5] % (69).

(166) See lähenemisviis annab võrdlusmääraks (100 % riigigarantii korral) 1. laenu puhul [2,5–4,5] %, (70) 3. laenu puhul [1,5–3] % (71) ja 4. laenu puhul [2–3,5] % (72).

(167) 1., 3. ja 4. laen anti arvutatud võrdlusmääradest tublisti kõrgemate intressimääradega (1. laen [> 3 %; < 4,5 %], 3. laen [> 3 %; < 4,5 %] ja 4. laen [> 3 %; < 4,5 %]). Komisjon leiab selle olevat tõendi sellest, et laenud vastasid tõepoolest turutingimustele, millega on välistatud eelise olemasolu.

6.3.4. Valikulisus

(168) Kuna ISB 2. ja 5. laen anti soodustingimustel üksnes FFHG-le, tuleb meetmeid käsitada laadilt valikulistena.

6.3.5. Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

(169) Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 120 jj, leiab komisjon, et mis tahes FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.3.6. Järeldused

(170) Põhjendusi 140–169 arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 1., 3. ja 4. laen anti määraga, mida võib pidada turutingimustele vastavaks, millega on välistatud eelise olemasolu. Seega – kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud – leiab komisjon, et kõnealused ISB laenud ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(171) Põhjendusi 140–169 arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 2. ja 5. laen anti intressimääraga, mis jäi allapoole võrdlusmäära. Seega – kuna muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud – leiab komisjon, et need ISB laenud kujutavad endast riigiabi (ehkki väikest).

6.4. Abi seaduslikkus

(172) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on vastu võetud lõplik otsus.

(173) Kuna kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud rahalised vahendid, ISB 2. ja 5. laen ning 100 % riigigarantii olid juba antud FFHG käsutusse, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole pidanud kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 nõuetest (73).

6.5. Kokkusobivus

6.5.1. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaldatavus

(174) Lufthansa meelest peaks komisjon kohaldama vaatlusaluse riigiabimeetme hindamisel päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid.

(175) 2014. aasta lennundussuunised sisaldavad konkreetseid ja üksikasjalikke eeskirju lennujaamade riikliku rahastamise, sealhulgas tegevusabi kohta. Nagu on öeldud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 117, võib väiksematel lennujaamadel olla raskusi oma tegevuse rahastamisel ilma riigi vahenditeta (rahastamisvajak).

(176) Isegi kui seoses lennujaamale abi andmisega tahetaks sellegipoolest kohaldada päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid, ei ole need käesoleva juhtumi puhul kohaldatavad, sest FFHG ei olnud raskustes olev ettevõtja.

(177) Vastavalt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele (74) lähtub komisjon abimeetmete uurimisel abi andmise ajal kehtinud suunistest. Kuna käesoleva juhtumi puhul anti abi aastatel 2009–2011 (tublisti enne 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas), uurib komisjon seda, kas FFHGd võib pidada raskustes olevaks ettevõtjaks, lähtudes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistest (abi andmise ajal kehtinud suunised).

(178) 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 kohaselt peetakse ettevõtjat raskustes olevaks, kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul, või kui ettevõtja vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohutusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

(179) Käesoleva juhtumi puhul ei olnud abi andmise ajal täidetud kumbki nendest kahest tingimusest. FFHG kui piiratud vastutusega äriühingu osa- ja aktsiakapital oli ajavahemikus 2007–2010 stabiilselt 50 miljonit eurot. 2011. aastal ja 2012. aastal vähenes see veidi, vastavalt 44 miljonile ja 38 miljonile eurole. Ka ei vasta FFHG siseriikliku õiguse alusel kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

(180) Tabelis 4 kokku võetud finantstulemused ei viita sellele, et FFHGd tuleks pidada raskustes olevaks ettevõtjaks. Sellega seoses olgu öeldud, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib ettevõtjat lugeda raskustes olevaks isegi siis, kui punkti 10 tingimused ei ole täidetud, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva ettevõtja tunnused, nagu suurenev kahjum, vähenev käive, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded jne. Käesoleva juhtumi puhul näitasid FFHG finantstulemused hoolimata finants- ja majanduskriisist tingitud reisijate arvu vähenemisest, et ettevõtja oli teel kasumlikkuse poole.

(181) Põhjenduses 175 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHGd ei saa lugeda abi andmise ajal raskustes olnud ettevõtjaks ning seetõttu ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised kohaldatavad.

6.5.2. 2014. ja 2005. aasta lennundussuuniste kohaldatavus

(182) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 nähakse ette mitu erandit lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldeeskirjast, et riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. Kõnealust abi saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kus on öeldud, et: siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“.

(183) Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised raamistiku, mille alusel saab hinnata, kas lennujaamadele antud abi võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

(184) Kooskõlas 2014. aasta lennundussuunistega leiab komisjon, et komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (75) kehtib ka lennujaamadele osutatava ebaseadusliku investeerimisabi puhul. Seega, kui ebaseaduslikku investeerimisabi anti enne 4. aprilli 2014, kohaldab komisjon ebaseadusliku investeerimisabi andmise ajal kehtinud kokkusobivuseeskirju. Sellest lähtuvalt kohaldab komisjon lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 antud ebaseadusliku investeerimisabi korral 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid (76).

(185) Samas on komisjon sätestanud 2014. aasta lennundussuunises, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevat komisjoni teatist ei tohiks kohaldada enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseaduslikku tegevusabi käsitlevate menetluses olevate juhtumite suhtes. Selle asemel kohaldab komisjon kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes – isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust – 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (77).

(186) Komisjon on põhjenduses 173 juba jõudnud järeldusele, et hinnatavad meetmed kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku riigiabi.

6.5.3. Investeerimisabi ja tegevusabi vahe

(187) Võttes arvesse põhjendustes 184 ja 185 nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste sätteid, peab komisjon kindlaks tegema, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku investeerimis- või tegevusabi.

(188) 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunktis r on investeerimisabi määratletud kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku“ katmiseksfg“. Lisaks võidakse selle punkti kohaselt anda investeerimisabi nii ettemaksetena (et katta investeerimiskulud ette) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta iga-aastastes amortisatsioonikuludes ja rahastamiskuludes väljenduvad kapitalikulud).

(189) Tegevusabi seevastu on mõeldud selleks, et katta täielikult või osaliselt lennujaama tegevuskulud, mis on määratletud kui „kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud“ (78).

(190) Neid määratlusi arvesse võttes leiab komisjon, et soodustingimustel antud ISB laenude 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen kujutavad endast FFHG-le antud investeerimisabi. Need vahendid olid kõik seotud selliste laenude refinantseerimisega, millega omakorda rahastati konkreetset taristuinvesteeringute projekti (vt tabel 9). Peale selle on ISB laenusummad sama suured või väiksemad kui vastavad tehtud investeeringud. Tabel 9 ISB laenusummade ja laenude eesmärgi võrdlev ülevaade (79) ISB laen nr Laenusumma miljonites eurodes Laenu eesmärk 1 18,4 […] taristuinvesteeringud summas […] 2 20,0 […] taristuinvesteeringud summas […] 3 2,5 […] taristuinvesteeringud summas […] 4 25,9 […] taristuinvesteeringud summas […] 5 6,8 […] taristuinvesteeringud summas […]

(191) Seepärast on komisjon seisukohal, et ISB laenude jaoks antud 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku investeerimisabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel.

(192) Seoses kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud vahenditega leiab Saksamaa, et ka neid kasutati aastatel 2009–2012 taristuinvesteeringute rahastamiseks.

(193) 2009.–2012. aastal tehti Frankfurt Hahni lennujaamas investeeringuid 46 miljoni euro ulatuses (vt tabel 3). Nende investeeringute summa on enam-vähem võrdne samal ajavahemikul kontsernkonto kaudu saadud vahendite summaga. Lisaks olid tegevuse tulemused (80) (sh erakorraline tulu, st muu tulu kui lennujaama lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu ning maa või kinnisvara müügist saadav tulu) ajavahemikul 2009–2012 positiivsed (vt tabel 4). See viitab sellele, et lennujaam oli võimeline katma oma igapäevased tegevuskulud ning et kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid kasutati lennujaama taristusse tehtavate investeeringute rahastamiseks. Seega kujutavad kontsernkonto kaudu eraldatud vahendid endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku investeerimisabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel. Sellega seoses peavad paika ka punktis 6.5.3 kirjeldatud kaalutlused. Eelkõige – kuna eraldatud vahendite summa on väiksem kui investeeringud kokku – võib abi pidada proportsionaalseks ja vajalikuks.

(194) Tuleks siiski märkida, et kontsernkonto kaudu antud vahendid ei olnud mõeldud kasutamiseks konkreetsel otstarbel. Lisaks olid tegevuse tulemused (v.a erakorraline tulu, st muu tulu kui lennujaama lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu ning maa või kinnisvara müügist saadav tulu) vaatlusalusel ajavahemikul negatiivsed (vt tabel 4). See võib viidata sellele, et lennujaama tavategevuse tulud ei olnud lennujaama tegevuskulude katmiseks piisavad. Peale selle ei ole Saksamaa näidanud, millise mehhanismiga kanti hoolt selle eest, et kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid ei kasutataks lennujaama igapäevase tegevuse rahastamiseks.

(195) Neid asjaolusid arvesse võttes ei saa välistada, et kontsernkonto vahendeid kasutati selleks, et hoida ära FFHG likviidsusprobleemid, mis oleksid võinud sundida lennujaama käitajat vähendama investeeringuid või oleksid muutnud ta raskusteks olevaks ettevõtjaks. Seega võib kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid pidada enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikuks tegevusabiks, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2014. aasta lennundussuuniste alusel. See hindamine leiab aset punktis 6.5.4.

6.5.4. Tegevusabi kokkusobivus siseturuga vastavalt 2005. aasta lennundussuunistele

(196) 2005. aasta lennundussuuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon uurima, kas on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: a) taristu ehitamine ja käitamine vastavad ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); b) taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; c) taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga; d) juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning e) kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

(197) Peale selle peab lennujaamadele antav riigiabi – nagu mis tahes muu riigiabi meede – olema siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ergutava mõjuga ning vajalik ja proportsionaalne taotletava õiguspärase eesmärgiga.

(198) Saksamaa väitis, et FFHG-le antud investeerimisabi vastab kõikidele 2005. aasta lennundussuuniste kokkusobivuskriteeriumidele.

a) Abi aitab kaasa ühist huvi pakkuva selgelt määratletud eesmärgi saavutamisele

(199) FFHG-le antud laenu eesmärk oli rahastada endise Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi edasist ümberehitamist tsiviillennujaamaks ja arendada märkimisväärselt lennujaama taristut. Need meetmed aitasid oluliselt kaasa arengule, ühendusvõimaluste suurenemisele ja uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas, mille majandus oli saanud Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi sulgemisega hoobi, samuti Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisele.

(200) Hunsrücki piirkond, nagu märkis Saksamaa, on ümbritsetud mitmest piirkonnast (nagu Birkenfeldi maakond), mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva ühisalgatuse (Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) raames abi vajavateks piirkondadeks. Tõepoolest, Birkenfeldi maakonda peeti vaatlusalusel ajavahemikul vähemalt osaliselt piirkonnaks, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) jäi alla liidu keskmist (81).

(201) Saksamaa leiab, et Frankfurt Hahni lennujaama arendamine aitas märkimisväärselt kaasa ka uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas. Nagu Saksamaa näitas, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale – võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi – 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad, kusjuures 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas.

(202) Peale selle on Frankfurt Hahni lennujaama arendamisel olnud üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu ka positiivne kaudne ja edasiviiv mõju töökohtade loomisele piirkonnas ja piirkonna arengule üldiselt. Saksmaa esitatud teabe kohaselt annab Frankfurt Hahni lennujaam märkimisväärse panuse sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) arengusse Rheinland-Pfalzi liidumaal. Nagu Saksamaa märkis, jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda vähemalt üheks ööks, mis tähendas 2005. aastal ligikaudu 5,7 miljonit piirkonnas viibitud ööd. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, tekitavad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit euro väärtuses käivet. Lisaks tekkis tänu sissetulevale turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta.

(203) Vaatlusalused abi saanud investeeringud aitasid ka parandada juurdepääsu piirkonnale. Kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimine (või täiendava kasutamata läbilaskevõime loomine) ei aita sellegipoolest kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. Käesoleva juhtumi puhul on komisjon seisukohal, et investeerimisabi ei too kaasa dubleerimist, mis vähendaks keskmise tähtaja jooksul naaberlennujaamade olemasoleva taristu kasutamise väljavaateid. Õigupoolest ei ole Frankfurt Hahni lennujaamast 100 kilomeetri või 60-minutilise autosõidu raadiuses ühtki lennujaama. Lähimad lennujaamad Frankfurt Hahnile on Frankfurt Maini lennujaam, mis asub 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel, ja Luxembourgi lennujaam, mis asub 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel.

(204) Frankfurt Maini lennujaam on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse, ja seda kasutavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, samal ajal kui Frankfurt Hahni lennujaamas teenindatakse odavlennuettevõtjate otselende. Liiklus Frankfurt Maini lennujaamas on alates 2000. aastast pidevalt suurenenud, olles kasvanud 2000. aasta 49,4 miljonilt reisijalt 2012. aastaks ligikaudu 58 miljoni reisijani. Samas on takistanud sel ajavahemikul kasvu lennujaama ülekoormatus ja läbilaskevõime piiratus. Nagu märkis Saksamaa, ületati Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet pidevalt. Seepärast oli Saksamaa sõnul Frankfurt Hahni lennujaamal eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale tähtis roll pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Tegelikult oli Fraport kuni 2009. aastani ühtaegu FFHG enamusaktsionär, Frankfurt Hahni lennujaama (2013. aastal 2,7 miljonit reisijat; kõrgajal, 2007. aastal, ligikaudu 4 miljonit reisijat) käitaja ja Frankfurt Maini lennujaama (58 miljonit reisijat ja 2,1 miljonit tonni veoseid) käitaja ning järgis selles olukorras mitmekesistamisstrateegiat.

(205) Luxembourgi lennujaamas, mis on lähim lennujaam Frankfurt Hahnile, jäädes siiski ligikaudu 111 kilomeetri või 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusele, oli 2008. aastal 1,7 miljonit reisijat ja 2013. aastal kasvas reisijate arv kiiresti 2,2 miljonini. Ehkki reisijatevedu on Luxembourgi lennujaamas Frankfurt Hahni omast pisut väiksem, on seal käideldavate veoste maht märksa suurem (2013. aastal 674 000 tonni). Sellest lennujaamast tehakse mitmeid regulaarlende Euroopa pealinnadesse ja tellimuslende puhkusesihtkohtadesse. Sihtkohtade valik vastab suures osas Luxembourgis asuvate finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate vajadustele.

(206) Saarbrückeni lennujaam asub Frankfurt Hahni lennujaamast ligikaudu 128 kilomeetri kaugusel, mis tähendab üle 2 tunni kestvat autosõitu. Pealegi kasutavad Frankfurt Hahni lennujaama peamiselt odavlennuettevõtjad (Ryanair) ja võrdlemisi olulise osa lennujaama ärimudelist moodustavad kaubaveod, samal ajal kui Saarbrückeni lennujaamast toimuvad peamiselt regulaarlennud Saksamaal asuvatesse sihtkohtadesse ja kaubalende tehakse vaid väga piiratult.

(207) Seoses Zweibrückeni lennujaamaga rõhutas Saksamaa, et kaugus 127 kilomeetrit Frankfurt Hahni lennujaamast tähendab 1 tunni ja 27 minuti pikkust autosõitu või ligikaudu neljatunnist rongisõitu. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet.

(208) Komisjon täheldab, et Frankfurt Hahni ja Zweibrückeni lennujaama tegevus mõnevõrra kattub, s