Nõukogu direktiiv,

25. juuli 1977,

tõupuhaste aretusveiste kohta

(77/504/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse assamblee arvamust, [1]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]

ning arvestades, et:

veisekasvatusel on ühenduse põllumajanduses väga tähtis osa ja rahuldavate tulemuste saamine selles valdkonnas sõltub suurel määral tõuloomade kasutamisest;

enamik liikmesriike on senini püüdnud loomakasvatussaaduste tootmist kindlatele zootehnilistele standarditele vastavate tõugude baasil suurendada kui riikliku tõuaretuspoliitika üht osa; erinevate liikmesriikide standardid on erinevad; need lahknevused takistavad ühendusesisest kaubandust;

kõnealuste lahknevuste kõrvaldamine suurendab põllumajanduse tootlikkust selles valdkonnas, sellepärast tuleb ühendusesisest kaubandust kõikide aretustööks kasutatavate tõuloomade osas liberaliseerida; kaubanduse lõplik liberaliseerimine eeldab selle valdkonna hilisemat lisaharmoniseerimist;

liikmesriikidel peab olema võimalik nõuda loomade tõutunnistusi vastavalt ühenduse menetlusele;

teatavatel tehnilistel aladel tuleks võtta rakendusmeetmeid; selliste meetmete vastuvõtmiseks tuleks sätestada kord, mis tagaks alalises zootehnikakomitees liikmesriikide ja komisjoni tiheda koostöö; nimetatud rakendusmeetmete vastuvõtmiseni ei või muuta praegu kõnealustes valdkondades kehtivaid sätteid;

tuleb tagada, et tõupuhaste aretusveiste importimisel mitteliikmesriikidest ei kohaldataks soodsamaid tingimusi kui kohaldatakse ühendusesiseses kaubanduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tõupuhas aretusveis – veis, kelle vanemad ja vanavanemad on kantud sama tõu tõuraamatusse või selles registreeritud ning kes ka ise on kõnealusesse tõuraamatusse sisse kantud ja sissekandmiseks kõlblik;

b) tõuraamat – raamat, register, andmik või andmekandja,

- mida peab tõuaretajate organisatsioon või ühing, mis on ametlikult tunnustatud liikmesriigis, kus ta on asutatud, ja

- kuhu kantakse sisse või milles registreeritakse ühte tõugu tõuveised ühes nende eellaste nimetamisega.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et zootehnilisel alusel ei tehta piiranguid, kitsendusi ega takistusi:

- tõupuhaste aretusveistega kauplemisel ühenduses,

- tõupuhaste aretusveiste sperma ja embrüotega kauplemisel ühenduses,

- tõuraamatute sisseseadmisel tingimusel, et need vastavad artiklis 6 sätestatud nõuetele,

- tõuraamatuid pidavate organisatsioonide ja ühingute tunnustamisel, kooskõlas artiklis 6 sätestatud nõuetega, ja

- kunstlikuks seemenduseks kasutatavate pullidega kauplemisel ühenduses, arvestades artiklis 3 sätestatut.

Artikkel 3

Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal enne 1. juulit 1980 vastu ühenduse õigusaktid tõupuhaste aretusveiste tunnustamise kohta aretuse eesmärgil.

Kuni kõnesolevate otsuste jõustumiseni toimub tõupuhaste aretusveiste tunnustamine aretuse eesmärgil, kunstlikuks seemenduseks kasutatavate pullide tunnustamine ning sperma ja embrüote kasutamine vastavalt siseriiklikele seadustele, tingimusel et kõnealused seadused ei kehtesta vastavas valdkonnas rohkem piiranguid kui sihtliikmesriik.

Artikkel 4

Liikmesriigi ametlikult tunnustatud tõuaretajate organisatsioonid ja ühingud ei või keelduda teisest liikmesriigist pärinevaid tõuveiseid oma tõuraamatusse kandmast, kui need vastavad artikli 6 alusel kehtestatud nõuetele.

Artikkel 5

Liikmesriigid võivad nõuda, et ühendusesiseses kaubanduses peavad tõuveised, nende sperma ning embrüod olema varustatud tõutunnistusega, mis vastab artiklis 8 sätestatud korras kehtestatud näidisele, eriti zootehniliste andmete osas.

Artikkel 6

1. Artiklis 8 sätestatud korras määratakse kindlaks:

- veiste jõudluse ja geneetilise väärtuse hindamismeetodid,

- tõuaretajate organisatsioonide ja ühingute tunnustamise kriteeriumid,

- tõuraamatute sisseseadmise kriteeriumid,

- tõuraamatusse kandmise põhimõtted,

- tõutunnistusel näidatavad andmed.

2. Kuni lõike 1 esimeses, teises ja kolmandas alapunktis ettenähtud sätete jõustumiseni:

a) igas liikmesriigis läbiviidavaid lõike 1 esimeses alapunktis osutatud ametlikke kontrollimisi ja praegu eksisteerivaid tõuraamatuid tunnustavad teised liikmesriigid;

b) jätkub tõuaretajate organisatsioonide ja ühingute tunnustamine vastavalt liikmesriigis praegu kehtivatele seadustele;

c) jätkub uute tõuraamatute sisseseadmine liikmesriigis praegu kehtivate tingimuste kohaselt.

Artikkel 7

Kuni ühenduse eeskirjade rakendamiseni ei tohi tõuveiste importimisel mitteliikmesriikidest kohaldada soodsamaid tingimusi kui kohaldatakse ühendusesiseses kaubanduses.

Liikmesriigid ei luba tõuveiste importimist mitteliikmesriikidest juhul, kui loomaga ei ole kaasas tõutunnistust, mis tõestaks, et loomad on eksportiva maa tõuraamatusse kantud või selles registreeritud. Peab tõendama, et need loomad on ühenduses tõuraamatusse kantud või selles registreeritud ja kõlblikud tõuraamatusse kandmiseks.

Artikkel 8

1. Kui tuleb kasutada käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab esimees oma algatusel või liikmesriigi nõudmisel küsimuse viivitamatult nõukogu otsusega 77/505/EMÜ asutatud alalisele zootehnikakomiteele (edaspidi "komitee").

2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Esimees ei hääleta.

3. Komisjoni esindaja esitab vastuvõtmisele kuuluvate meetmete eelnõu. Komitee annab kõnesolevate meetmete kohta oma arvamuse esimehe määratud tähtaja jooksul, sõltuvalt nende küsimuste kiireloomulisusest. Arvamus antakse vähemalt 41 poolthäälega.

4. Komisjon võtab vastu ja rakendab meetmed kohe, kui need on komitee arvamusega kooskõlas. Kui need ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee üldse oma arvamust ei esita, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku meetmete vastuvõtmiseks. Nõukogu võtab otsuse vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.

Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud kolme kuu jooksul pärast eelnõu esitamist, peab kõnealused meetmed võtma ja viivitamatult rakendama komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega kõnealuste meetmete vastu.

Artikkel 9

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud seadused, määrused ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 1979 ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 10

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. juuli 1977

Nõukogu nimel

eesistuja

H. Simonet

[1] EÜT C 76, 3.7.1974, lk 52.

[2] EÜT C 116, 30.9.1974, lk 33.

--------------------------------------------------