TÕLGE

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite

PIIRKONDLIK KONVENTSIOON

EUROOPA LIIT,

ISLAND,

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK,

NORRA KUNINGRIIK,

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON,

edaspidi „EFTA riigid”,

ALŽEERIA DEMOKRAATLIK RAHVAVABARIIK,

EGIPTUSE ARAABIA VABARIIK,

IISRAELI RIIK,

JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIK,

LIIBANONI VABARIIK,

MAROKO KUNINGRIIK,

JORDANI LÄÄNEKALDA JA GAZA SEKTORI PALESTIINA OMAVALITSUSE NIMEL TOIMIV PALESTIINA VABASTUSORGANISATSIOON,

SÜÜRIA ARAABIA VABARIIK,

TUNEESIA VABARIIK,

TÜRGI VABARIIK,

edaspidi „Barcelona protsessis osalevad riigid”,

ALBAANIA VABARIIK,

BOSNIA JA HERTSEGOVIINA,

HORVAATIA VABARIIK,

ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK,

MONTENEGRO,

SERBIA VABARIIK

NING KOSOVO (ÜRO JULGEOLEKUNÕUKOGU RESOLUTSIOONI NR 1244(1999) ALUSEL),

edaspidi nimetatud „Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid”,

TAANI KUNINGRIIK FÄÄRI SAARTE NIMEL,

edaspidi „Fääri saared”,

edaspidi koos „konventsiooniosalised”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa - Vahemere piirkonna päritolu kumulatsioonisüsteemi, mis koosneb vabakaubanduslepingute võrgustikust ning mis sätestab identsed päritolureeglid, mida saab kasutada diagonaalseks kumulatsiooniks,

VÕTTES ARVESSE, et konventsioon on avatud kumulatsiooni geograafilise ulatuse võimalikule tulevasele laienemisele naaberriikidesse ja -territooriumidele,

VÕTTES ARVESSE raskusi Euroopa - Vahemere piirkonna riikide ja territooriumide poolt kahepoolselt sõlmitud päritolureeglite protokollide võrgustiku haldamisel, on soovitav praegune päritolureeglite kahepoolne süsteem asendada mitmepoolse raamistikuga, ilma et see piiraks asjaomastes lepingutes või mis tahes muudes asjakohastes kahepoolsetes lepingutes sätestatud põhimõtteid,

VÕTTES ARVESSE, et iga muudatus päritolureeglite protokollis, mida kohaldatakse kahe partnerriigi vahel, kes kuuluvad Euroopa – Vahemere piirkonna kumulatsioonialasse, tähendab kogu alas samade muudatuste tegemist eranditult igas protokollis,

VÕTTES ARVESSE, et päritolureegleid tuleb muuta majandusoludega edukamaks kohanemiseks,

VÕTTES ARVESSE ideed rajada päritolu kumulatsioon üheleainsale õigusaktile, mis oleks sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni vormis ja millele kumulatsiooniala riikide vahel kohaldatavates üksikutes vabakaubanduslepingutes saaks viidata,

VÕTTES ARVESSE, et järgnev piirkondlik konventsioon ei halvenda üldist olukorda võrreldes Euroopa või Euroopa - Vahemere kumulatsiooni kohaldavate vabakaubanduspartnerite varasema suhtega,

VÕTTES ARVESSE, et Euroopa - Vahemere piirkonna kaubandusministrid andsid Euroopa - Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile 21. oktoobril 2007 Lissabonis toimunud kohtumisel oma toetuse,

VÕTTES ARVESSE, et ühtse piirkondliku konventsiooni põhieesmärk on liikuda identsete päritolureeglite kohaldamise suunas, eesmärgiga saavutada kõikide konventsiooniosaliste vahel vahetatavate kaupade päritolu kumulatsioon,

ON OTSUSTANUD sõlmida järgmise konventsiooni:

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesoleva konventsiooniga kehtestatakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjakohaste lepingute alusel kaubastatavate kaupade päritolu käsitlevad sätted.

2. Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ja sellega seotud halduskoostöö meetodid on sätestatud käesoleva konventsiooni liidetes.

I liites sätestatakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlemise üldreeglid ja sellega seotud halduskoostöö meetodid.

II liites sätestatakse teatavate konventsiooniosaliste vahel kohaldatavad erisätted, mis kalduvad kõrvale I liite sätetest.

3. Käesoleva konventsiooni osalised on järgmised:

Euroopa Liidu osas kohaldatakse käesolevat konventsiooni territooriumi suhtes, kus kehtib Euroopa Liidu leping, nii nagu on määratletud nimetatud lepingu artiklis 52 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 355.

Artikkel 2

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „konventsiooniosaline”– artikli 1 lõikes 3 loetletud osalised;

2) „kolmas isik”– mis tahes naaberriik või -territoorium, mis ei kuulu käesoleva konventsiooni artikli 1 lõikes 3 loetletud konventsiooniosaliste hulka;

3) „asjaomane leping”– kahe või enama konventsiooniosalise vahel sõlmitud leping, milles osutatakse käesolevale konventsioonile.

II OSA

ÜHISKOMITEE

Artikkel 3

1. Käesolevaga moodustatakse ühiskomitee, kus on esindatud kõik konventsiooniosalised.

2. Ühiskomitee teeb otsuseid ühehäälselt, ilma et see piiraks artikli 5 lõike 4 kohaldamist.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Iga konventsiooniosaline võib nõuda koosoleku kokkukutsumist.

4. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosolekute kokkukutsumise, eesistuja määramise ja tema ametiaja kohta.

5. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse mis tahes allkomitee või töörühma loomise kohta, mis abistaksid teda ülesannete täitmisel.

Artikkel 4

1. Ühiskomitee ülesanne on hallata käesolevat konventsiooni ja tagada selle nõuetekohane rakendamine. Selleks teavitavad konventsiooniosalised ühiskomiteed korrapäraselt käesoleva konventsiooni kohaldamisel saadud kogemustest. Ühiskomitee annab soovitusi ja artiklis 3 sätestatud juhtudel võtab vastu otsuseid.

2. Eelkõige annab ühiskomitee konventsiooniosalistele soovitusi järgmistes küsimustes:

3. Ühiskomitee võtab oma otsusega vastu:

Konventsiooniosalised rakendavad käesolevas lõikes osutatud otsuseid kooskõlas oma õigusaktidega.

4. Kui konventsiooniosalise esindaja ühiskomitees on heaks kiitnud otsuse, mille puhul on vaja täita juriidilisi põhinõudeid, jõustub nimetatud otsus kuupäeva märkimata jätmise korral reservatsiooni tühistamise teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

III OSA

KOLMANDATE ISIKUTE ÜHINEMINE

Artikkel 5

1. Kolmandad isikud võivad käesoleva konventsiooniga ühineda, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping.

2. Kolmas isik esitab konventsioonihoidjale kirjaliku ühinemistaotluse.

3. Konventsioonihoidja esitab ühinemistaotluse ühiskomiteele arutamiseks.

4. Ühiskomitee otsus, milles kolmandat isikut kutsutakse konventsiooniga ühinema, saadetakse konventsioonihoidjale, kes edastab selle kahe kuu jooksul koos konventsiooni nimetatud kuupäeval kehtiva tekstiga ühinemistaotluse esitanud kolmandale isikule. Üksainus konventsiooniosaline seda otsust vaidlustada ei saa.

5. Kolmas isik, keda kutsutakse käesoleva konventsiooniga ühinema, teeb seda, andes ühinemisdokumendi hoiule konventsioonihoidjale. Kõnealusele dokumendile lisatakse konventsiooni teksti tõlge ühineva kolmanda isiku ametlikku keelde või ametlikesse keeltesse.

6. Ühinemine jõustub ühinemisdokumendi hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

7. Konventsioonihoidja teatab konventsiooniosalistele ühinemisdokumendi hoiuleandmise kuupäeva ja ühinemise jõustumise kuupäeva.

8. Konventsioonihoidja teavitab ühinevat kolmandat isikut artikli 4 lõigetes 2 ja 3 osutatud soovitustest ning otsustest, mille ühiskomitee on vastu võtnud käesoleva artikli lõikes 2 osutatud taotluse esitamise kuupäeva ja ühinemise jõustumise kuupäeva vahelisel ajavahemikul.

Deklaratsioon, millega kõnealused soovitused ja otsused heaks kiidetakse, lisatakse ühinemisdokumenti või esitatakse eraldi dokumendina, mis antakse konventsioonihoidja kätte hoiule kuue kuu jooksul pärast sellest teatamist. Kui deklaratsiooni nimetatud ajavahemikul hoiule ei anta, loetakse ühinemine kehtetuks.

9. Alates lõikes 4 osutatud kuupäevast võib asjaomane kolmas riik olla esindatud vaatlejatega ühiskomitees, allkomiteedes ning töörühmades.

IV OSA

MUUD SÄTTED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 6

Kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada käesoleva konventsiooni tulemuslik kohaldamine, arvestades vajadust leida vastastikku rahuldavad lahendused kõikidele selle kohaldamisega seotud probleemidele.

Artikkel 7

Konventsiooniosalised teatavad üksteisele konventsioonihoidja kaudu käesoleva konventsiooni rakendamiseks võetavatest meetmetest.

Artikkel 8

Käesoleva konventsiooni liited moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 9

Konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni osaliste hulgast välja astuda, tingimusel et ta teatab sellest kirjalikult 12 kuud ette konventsioonihoidjale, kes teavitab kõiki teisi konventsiooniosalisi.

Artikkel 10

1. Käesolev konventsioon jõustub 1. jaanuaril 2011 nende konventsiooniosaliste puhul, kes on selleks ajaks oma heakskiitmiskirja konventsioonihoidja kätte hoiule andnud, tingimusel et vähemalt kaks konventsiooniosalist on 31.12.2010 oma heakskiitmiskirja konventsioonihoidja kätte hoiule andnud.

2. Kui käesolev konventsioon ei jõustu 1. jaanuaril 2011, jõustub see viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval, tingimusel et heakskiitmiskirja on hoiule andnud vähemalt kaks konventsiooniosalist.

3. Muude kui lõigetes 1 ja 2 osutatud konventsiooniosaliste suhtes jõustub käesolev konventsioon heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

4. Konventsioonihoidja teatab konventsiooniosalistele iga konventsiooniosalise heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäeva ja käesoleva konventsiooni jõustumise kuupäeva, avaldades asjakohase teabe Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 11

Käesoleva konventsiooni hoidja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat.

I liide

Mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlus ja halduskoostöö meetodid

SISUKORD

I JAOTIS ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Mõisted

II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2 Üldised nõuded

Artikkel 3 Päritolu kumulatsioon

Artikkel 4 Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

Artikkel 5 Piisava töö või töötluse läbinud tooted

Artikkel 6 Ebapiisav töö või töötlus

Artikkel 7 Kvalifikatsiooniühik

Artikkel 8 Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Artikkel 9 Komplektid

Artikkel 10 Kõrvalised tegurid

III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 11 Territoriaalsuspõhimõte

Artikkel 12 Otsevedu

Artikkel 13 Näitused

IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 14 Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

V JAGU PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 15 Üldised nõuded

Artikkel 16 Liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED väljaandmise kord

Artikkel 17 Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 ja EUR-MED

Artikkel 18 Liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED duplikaadi väljaandmine

Artikkel 19 Liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED väljaandmine varem väljaantud või koostatud päritolutõendi alusel

Artikkel 20 Arvestuslik eraldamine

Artikkel 21 Päritoludeklaratsiooni või EUR-MED päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

Artikkel 22 Heakskiidetud eksportija

Artikkel 23 Päritolutõendi kehtivus

Artikkel 24 Päritolutõendi esitamine

Artikkel 25 Importimine osasaadetistena

Artikkel 26 Päritolutõendi esitamisest vabastamine

Artikkel 27 Täiendavad dokumendid

Artikkel 28 Päritolutõendite, tarnijate deklaratsioonide ja täiendavate dokumentide säilitamine

Artikkel 29 Lahknevused ja vormistusvead

Artikkel 30 Eurodes väljendatud summad

VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 31 Halduskoostöö

Artikkel 32 Päritolutõendi õigsuse kontroll

Artikkel 33 Vaidluste lahendamine

Artikkel 34 Karistused

Artikkel 35 Vabatsoonid

Lisade loetelu

I LISA Sissejuhatavad märkused II lisa loetelu kohta

II LISA Loetelu päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse

IIIa LISA Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised

IIIb LISA Liikumissertifikaadi EUR-MED ja liikumissertifikaadi EUR-MED taotluse näidised

IVa LISA Päritoludeklaratsiooni tekst

IVb LISA EUR-MED päritoludeklaratsiooni tekst

V LISA Nende konventsiooniosaliste loetelu, kes ei kohalda käesoleva liite artikli 14 lõikes 7 ettenähtud tollimaksu osalise tagastamise sätteid

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Konventsiooni kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „valmistamine”– igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;

b) „materjal”– koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) „toode”– valmistoode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) „kaup”– nii materjalid kui ka tooted;

e) „tolliväärtus”– kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga määratud tolliväärtus;

f) „tehasehind”– hind, mida makstakse tehases asuva toote eest konventsiooniosalise tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) „materjalide väärtus”– kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva konventsiooniosalise territooriumil;

h) „päritolustaatusega materjalide väärtus”– selliste materjalide väärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis;

i) „lisandväärtus”– toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad nende konventsiooniosaliste territooriumidelt, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva konventsiooniosalise territooriumil;

j) „grupid” ja „rubriigid”– kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”) moodustavas nomenklatuuris kasutatud grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid);

k) „klassifitseeritud”– osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki;

l) „kaubasaadetis”– tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

m) „territooriumid”– hõlmab ka territoriaalvesi;

n) „konventsiooniosalise tolliasutus”– tähendab Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutust.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldised nõuded

1. Asjaomase lepingu rakendamisel käsitatakse mõne teise konventsiooniosalise territooriumile eksportimisel konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena järgmisi tooteid:

a) täielikult konventsiooniosalises riigis saadud või toodetud tooted artikli 4 tähenduses;

b) konventsiooniosalise territooriumil saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult konventsiooniosalise territooriumil saadud või toodetud, tingimusel et neid on kõnealuse konventsiooniosalise territooriumil artikli 5 tähenduses piisavalt töödeldud;

c) Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) pärinevad tooted Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 4 tähenduses; neid tooteid käsitatakse Euroopa Liidust, Islandilt, Liechtensteinist (1) või Norrast (EMP riigid) pärit toodetena, kui need on eksporditud vastavalt kas Euroopa Liidust, Islandist, Liechtensteinist või Norrast mõnesse konventsiooniosalisse riiki, mis ei kuulu EMP konventsiooniosaliste hulka.

2. Lõike 1 punkti c sätteid kohaldatakse üksnes tingimusel, et importiva konventsiooniosalise ning EMP riikide vahel kohaldatakse vabakaubanduslepinguid.

Artikkel 3

Päritolu kumulatsioon

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, käsitatakse tooteid teise konventsiooniosalise territooriumile eksportimisel eksportiva konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, tingimusel et need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Šveitsist (sh Liechtensteinist), (2) Islandilt, Norrast, Türgist või Euroopa Liidust pärinevaid materjale, tingimusel, et eksportiva konventsioonisalise territooriumil tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, käsitatakse tooteid eksportiva konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud materjale, mis pärinevad Fääri saartelt või mis tahes Barcelona protsessi osalisriigist, välja arvatud Türgist või mis tahes muust osalisriigist, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riigid, tingimusel et eksportiva konventsiooniosalise territooriumil tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

3. Kui eksportiva konventsiooniosalise territooriumil tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode eksportiva konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes muu lõikes 1 või 2 osutatud konventsioonisaolise territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks selle konventsiooniosalise territooriumilt, kust pärinevate, eksportiva konventsiooniosalise territooriumil toodete valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

4. Lõikes 1 või 2 osutatud konventsiooniosaliste territooriumilt pärinevad tooted, mis ei läbi eksportiva konventsiooniosalise territooriumil tööd või töötlust, säilitavad teiste konventsiooniosaliste territooriumile eksportimisel oma päritolustaatuse.

5. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud konventsiooniosaliste ning sihtkohaks oleva konventsiooniosalise vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas konventsioonis sätestatud päritolureeglitega identsete päritolureeglite kohaldamisel ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning asjaomaste lepingute osaliseks olevates konventsiooniosalistes riikides sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Konventsiooniosalised esitavad teistele asjaomaste lepingute osaliseks olevatele konventsiooniosalistele Euroopa Komisjoni kaudu üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud teiste konventsiooniosalistega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäevad.

Artikkel 4

Täielikult teatavast riigist pärinevad tooted

1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult konventsiooniosalise territooriumil saadud või toodetud toodetena mõne teise konventsiooniosalise territooriumile eksportimisel:

a) asjaomase eksportiva konventsiooniosalise pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) asjaomases konventsiooniosalises riigis koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) asjaomases konventsiooniosalises riigis kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

e) asjaomases konventsiooniosalises riigis toimunud jahi ja kalapüügi saadused;

f) merekalapüügisaadused ja muud asjaomase eksportiva konventsiooniosalise territoriaalvetest väljaspool tema laevadega püütud saadused;

g) asjaomase eksportiva konventsiooniosalise kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel et asjaomasel eksportival konventsiooniosalisel on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–j nimetatud toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g nimetatud mõisteid „asjaomase eksportiva konventsiooniosalise laevad” ja „asjaomase eksportiva konventsiooniosalise kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes järgmiste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

a) laevad ja kalatöötlemislaevad, mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud eksportiva konventsiooniosalise territooriumil;

b) laevad ja kalatöötlemislaevad, mis sõidavad eksportiva konventsiooniosalise lipu all;

c) laevad ja kalatöötlemislaevad, millest vähemalt 50 % kuulub eksportiva konventsiooniosalise kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub eksportiva konventsiooniosalise territooriumil ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on eksportiva konventsiooniosalise kodanikud ja mille kapitalist kuulub täis- või osaühingu puhul vähemalt pool eksportivale konventsiooniosalisele või kõnealuse konventsiooniosalise avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;

d) laevad ja kalatöötlemislaevad, mille kapten ja juhtkonnaliikmed on eksportiva konventsiooniosalise kodanikud, ning

e) laevad ja kalatöötlemislaevad, mille laevaperest vähemalt 75 % on eksportiva konventsiooniosalise kodanikud.

3. Kui lõike 2 punktide a ja b kohaldamisel on eksportivaks konventsiooniosaliseks Euroopa Liit, tähendab see mõnda Euroopa Liidu liikmesriiki.

Artikkel 5

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinutena, kui II lisa loetelus esitatud tingimused on täidetud.

Eespool nimetatud tingimustes on märgitud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Sellest tuleneb, et kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loetelus ettenähtud tingimuste täitmisega, kasutatakse teise toote valmistamisel, ei kohaldata selle puhul teise toote suhtes kehtivaid tingimusi ja selle toote valmistamiseks kasutatud materjale ei käsitata teises tootes päritolustaatuseta materjalidena.

2. Lõikest 1 olenemata võib päritolustaatuseta materjale, mida II lisas esitatud loetelus ettenähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks ei tohi kasutada, siiski kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike alusel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loetelus seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse vastavalt artikli 6 sätetele.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 5 nõuded on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili triikimine ja pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine ja tükkipressimine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

m) üht või mitut sorti toodete segamine;

n) suhkru segamine mis tahes ainega;

o) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine;

p) kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos;

q) loomade tapmine.

2. Selle kindlakstegemisel, kas tootega tehtud töö või töötlus tuleb lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks, tuleb kõiki eksportiva konventsiooniosalise territooriumil konkreetse tootega tehtud toiminguid vaadelda üheskoos.

Artikkel 7

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva konventsiooni sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse põhiüksuseks harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva konventsiooni sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. üldreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 8

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 9

Komplektid

Komplektid, nagu on määratletud harmoneeritud süsteemi 3. üldreegliga, on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 10

Kõrvalised tegurid

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:

a) energia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 11

Territoriaalsuspõhimõte

1. Kui artikli 2 lõike 1 punktis c, artiklis 3 ning käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, täidetakse eksportiva konventsiooniosalise territooriumil pidevalt II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimusi.

2. Kui artiklis 3 ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse konventsiooniosalise territooriumilt mõnda teise riiki eksporditavate päritolustaatusega kaupade tagasitoomisel neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tolliasutustele ei suuda nõuetekohaselt tõendada, et:

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ning

b) kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal.

3. Konventsiooniosalise territooriumilt eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool eksportiva konventsiooniosalise territooriumi toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui:

a) kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud eksportiva konventsiooniosalise territooriumil või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikumad ning

b) tolliasutusele suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et: i) reimporditud kaup on saadud eksporditud kaubaga tehtud töö või töötlemise teel ning ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool eksportiva konventsiooniosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool eksportiva konventsiooniosalise territooriumi toimuva töö või töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loetelus sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase eksportiva konventsiooniosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kõnealuse eksportiva konventsiooniosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtusega olla suurem nimetatud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus” kõiki väljaspool eksportiva konventsiooniosalise territooriumi tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loetelus sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi.

7. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

8. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool eksportiva konventsiooniosalise territooriumi toimub välistöötlemise korra või muu samalaadse korra kohaselt.

Artikkel 12

Otsevedu

1. Asjaomases lepingus ettenähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva konventsiooni nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse konventsiooniosaliste vahel, või läbi nende konventsiooniosaliste territooriumide, mille suhtes kohaldatakse artikli 3 kohast kumulatsiooni. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolliasutuse järelevalve alla ega läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

Päritolustaatusega tooteid võib vedada torujuhtme kaudu ka läbi mõne muu territooriumi kui eksportijate või importijatena tegutsevate konventsiooniosaliste territooriumi.

2. Importiva konventsiooniosalise tolliasutusele tõendatakse, et lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, esitades selleks:

a) üheainsa veodokumendi, mis hõlmab teekonda eksportiva konventsiooniosalise territooriumilt läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolliasutuse tõendi, i) milles on toodete täpne kirjeldus; ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid ning iii) mis näitab, millistel tingimustel viibisid tooted transiidiriigis, või

c) nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 13

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale artiklis 3 osutatud riikide, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ning mis pärast näitust on müüdud mõne konventsiooniosalise territooriumile importimiseks, kohaldatakse importimisel asjaomase lepingu sätteid, kui tolliasutusele on piisavalt tõendatud, et:

a) eksportija on toimetanud need tooted konventsiooniosalise territooriumilt näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise konventsiooniosalise territooriumil asuvale isikule;

c) tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend antakse välja või koostatakse kooskõlas V jaotise sätetega ja esitatakse importiva konventsiooniosalise tolliasutusele tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tolliasutuse kontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 14

Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

1. Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotise sätetele, ei kohaldata eksportiva konventsiooniosalise territooriumil tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist mitte mingil viisil.

2. Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida eksportiv konventsiooniosaline kohaldab tootmisel kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud selle konventsiooniosalise territooriumil kasutamiseks.

3. Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolliasutuse nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tollimaksu tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4. Käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 sätteid kohaldatakse ka artikli 7 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 8 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 9 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.

5. Lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse asjaomast lepingut.

6. a) Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosaliste ja artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosaliste (välja arvatud Iisrael, Fääri saared ja Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid) vahelise kahepoolse kaubanduse suhtes, kui asjaomaseid tooteid käsitatakse eksportivast või importivast konventsiooniosalisest pärit toodetena ilma mõnest teisest artiklis 3 osutatud konventsiooniosalisest pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata. b) Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata Egiptuse, Jordaania, Maroko ja Tuneesia vahelise kahepoolse kaubanduse suhtes, kui tooteid käsitatakse nimetatud riikidest pärit toodetena ilma mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata.

7. Lõikest 1 olenemata võib eksportiv konventsiooniosaline järgmistel tingimustel kohaldada tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamise või nendest vabastamise korda päritolustaatuseta materjalide puhul, mida kasutatakse päritolustaatusega toodete valmistamiseks, välja arvatud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 kuuluvate toodete puhul:

a) harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–49 ja 64–97 kuuluvate toodete puhul säilitatakse 4 % tollimaks või eksportiva konventsiooniosalise territooriumil kehtiv maksumäär, kui see on väiksem;

b) harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete puhul säilitatakse 8 % tollimaks või eksportiva konventsiooniosalise territooriumil kehtiv maksumäär, kui see on väiksem.

Käesoleva lõike sätteid ei kohaldata V lisas loetletud konventsiooniosaliste suhtes.

8. Lõike 7 sätteid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2012 ja need võib ühisel kokkuleppel läbi vaadata.”

V JAGU

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 15

Üldised nõuded

1. Ühe konventsiooniosalise territooriumilt pärit toodete importimisel teiste konventsiooniosaliste territooriumile kohaldatakse asjaomaste lepingute sätteid, kui esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest:

a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud IIIa lisas;

b) liikumissertifikaat EUR-MED, mille näidis on esitatud IIIb lisas;

c) artikli 21 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida (edaspidi „päritoludeklaratsioon” või „EUR-MED päritoludeklaratsioon”); päritoludeklaratsioonide tekst on esitatud IVa ja IVb lisas.

2. Lõikest 1 olenemata saavad käesoleva konventsiooni kohased päritolustaatusega tooted artiklis 26 ettenähtud juhtudel soodustusi asjaomaste lepingute sätete alusel, ilma et oleks vaja esitada käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud päritolutõendeid.

Artikkel 16

Liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED väljaandmise kord

1. Eksportiva konventsiooniosalise tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud IIIa ja IIIb lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud asjaomane leping, ning kooskõlas eksportiva riigi õigusega. Vormi täitmisel käsitsi tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3. Eksportija, kes taotleb liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandnud eksportiva konventsiooniosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva konventsiooni nõuded on täidetud.

4. Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, annab eksportiva konventsiooniosalise tolliasutus välja liikumissertifikaadi EUR.1 järgmistel juhtudel:

a) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise, importiva konventsiooniosalise või mõne muu artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ilma mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele või ii) asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ilma mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon;

b) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile või mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise või importiva konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena ilma mõne teise konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele või ii) asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ilma mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon;

c) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise või importiva konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena ilma mõne teise konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele või ii) asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ilma mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon.

5. Eksportiva konventsiooniosalise tolliasutus annab välja liikumissertifikaadi EUR-MED, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise, importiva konventsiooniosalise või mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ja mis vastavad käesoleva konventsiooni nõuetele, järgmistel juhtudel:

a) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) kumulatsiooni kohaldati ühe või enama artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon, või ii) tooteid võib importiva konventsiooniosalise territooriumilt kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, millest valmistatakse tooteid importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile eksportimiseks, või iii) tooteid võib reeksportida importiva konventsiooniosalises territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile;

b) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile või mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) kumulatsiooni kohaldati ühest või enamast artiklis 3 osutatud konventsiooniosalisest pärinevate materjalidega, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon, või ii) tooteid võib importiva konventsiooniosalise territooriumil kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, millest valmistatakse tooteid importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile eksportimiseks, või iii) tooteid võib reeksportida importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile;

c) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) kumulatsiooni kohaldati ühest või enamast artiklis 3 osutatud konventsiooniosalisest pärinevate materjalidega, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon, või ii) tooteid võib importiva konventsiooniosalise territooriumil kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, millest valmistatakse tooteid importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile eksportimiseks, või iii) tooteid võib reeksportida importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile.

6. Liikumissertifikaadi EUR-MED lahtrisse 7 tehakse üks järgmistest ingliskeelsetest märgetest:

a) kui päritolustaatus on omandatud, kohaldades kumulatsiooni ühe või mitme konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega: „CUMULATION APPLIED WITH [riigi nimi / riikide nimed]”;

b) kui päritolustaatus on omandatud ilma ühe või mitme konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata: „NO CUMULATION APPLIED”.

7. Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED välja andnud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva konventsiooni nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha mis tahes kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Tolliasutus tagab ka selle, et lõikes 2 osutatud vormid oleksid nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige kontrollitakse, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

8. Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

9. Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 17

Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 ja EUR-MED

1. Olenemata artikli 16 lõikest 9 võib liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED erandkorras välja anda pärast asjaomaste toodete eksportimist, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või

b) tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED on välja antud, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud.

2. Olenemata artikli 16 lõikest 9 võib liikumissertifikaadi EUR-MED välja anda pärast seda, kui sellega hõlmatud tooted, millele on eksportimise ajal välja antud liikumissertifikaat EUR.1, on eksporditud, kui tolliasutusele on tõendatud, et artikli 16 lõikes 5 osutatud tingimused on täidetud.

3. Lõigete 1 ja 2 rakendamisel märgib eksportija oma taotluses liikumissertifikaadiga EUR.1 või EUR-MED hõlmatud kaupade ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused.

4. Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED tagantjärele välja anda vaid pärast seda, kui ta on kontrollinud, et eksportija taotluses esitatud andmed ühtivad vastavates dokumentides sisalduvate andmetega.

5. Tagantjärele väljaantud liikumissertifikaadile EUR.1 või EUR-MED tehakse järgmine ingliskeelne kanne:

„ISSUED RETROSPECTIVELY”

Lõiget 2 kohaldades tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR-MED tuleb teha järgmine ingliskeelne märge:

„ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 no ….[väljaandmiskuupäev ja -koht])”.

6. Lõikes 5 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED lahtrisse 7.

Artikkel 18

Liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED duplikaadi väljaandmine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi välja andnud tolliasutuselt selle valduses olevate ekspordidokumentide põhjal duplikaati.

2. Sel viisil väljaantud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge:

„DUPLICATE”.

3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi lahtrisse 7.

4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED originaali väljaandmise kuupäev, kehtib alates nimetatud kuupäevast.

Artikkel 19

Liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED väljaandmine varem väljaantud või koostatud päritolutõendi alusel

Kui päritolustaatusega tooted suunatakse konventsiooniosalise tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme liikumissertifikaadiga EUR.1 või EUR-MED, kui kõik tooted või osa neist saadetakse mujale kõnealuse konventsiooniosalise territooriumile. Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED asendussertifikaadi(d) annab välja see tolliasutus, kelle kontrolli alla tooted suunatakse.

Artikkel 20

Arvestuslik eraldamine

1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib tolliasutus asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel lubada selliste varude haldamiseks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodit (edaspidi „meetod”).

2. Meetodiga tagatakse, et saadud või toodetud tooteid, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks, on teatava vaatlusperioodi jooksul sama suur hulk, kui oleks saadud kaubavarude füüsilisel eraldamisel.

3. Tolliasutus võib lõikes 1 osutatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida ta peab vajalikuks.

4. Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud.

5. Isik, kes meetodit kasutab, võib olenevalt asjaoludest kas koostada päritolutõendi või taotleda päritolutõendit nende toodete kogusele, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks. Tolliasutuse taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

6. Tolliasutus kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta, kui kasusaaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas konventsioonis sätestatud tingimust.

Artikkel 21

Päritoludeklaratsiooni või EUR-MED päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Artikli 15 lõike 1 punktis c nimetatud päritoludeklaratsiooni või EUR-MED päritoludeklaratsiooni võib koostada:

a) artiklis 22 määratletud heakskiidetud eksportija või

b) iga eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib päritoludeklaratsiooni koostada järgmistel juhtudel:

a) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise, importiva konventsiooniosalise või mõne muu artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ilma mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärit materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele või ii) asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ilma mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata, ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon;

b) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile või mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise või importiva konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena ilma mõne teise konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele või ii) asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ilma mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon;

c) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise või importiva konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena ilma mõne teise konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele või ii) asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ilma mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata ning need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon.

3. Eksportiva konventsiooniosalise tolliasutus annab välja kaupade liikumissertifikaadi EUR-MED, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada eksportiva konventsiooniosalise, importiva konventsiooniosalise või mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni ja mis vastavad käesoleva konventsiooni nõuetele, järgmistel juhtudel:

a) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) kumulatsiooni kohaldati ühe või enama artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt pärit materjalidega, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon, või ii) tooteid võib importiva konventsiooniosalise territooriumil kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, millest valmistatakse tooteid importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile eksportimiseks, või iii) tooteid võib reeksportida importiva konventsiooniosalises territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile;

b) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile või mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne artikli 3 lõikes 1 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) kumulatsiooni kohaldati ühest või enamast artiklis 3 osutatud konventsiooniosalisest pärinevate materjalidega, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon, või ii) tooteid võib importiva konventsiooniosalise territooriumil kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, millest valmistatakse tooteid importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile eksportimiseks, või iii) tooteid võib reeksportida importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile;

c) kui tooted on eksporditud mõne artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artikli 3 lõikes 2 osutatud konventsiooniosalise territooriumile ja i) kumulatsiooni kohaldati ühest või enamast artiklis 3 osutatud konventsiooniosalisest pärinevate materjalidega, tingimusel et päritoluriigis on välja antud liikumissertifikaat EUR-MED või EUR-MED päritoludeklaratsioon, või ii) tooteid võib importiva konventsiooniosalise territooriumil kasutada kumulatsiooni kontekstis materjalidena, millest valmistatakse tooteid importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile eksportimiseks, või iii) tooteid võib reeksportida importiva konventsiooniosalise territooriumilt mõne teise artiklis 3 osutatud konventsiooniosalise territooriumile.

4. EUR-MED päritoludeklaratsiooni tehakse üks järgmistest ingliskeelsetest kannetest:

a) kui päritolustaatus on omandatud, kohaldades kumulatsiooni ühe või mitme konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega: „CUMULATION APPLIED WITH [riigi nimi / riikide nimed]”;

b) kui päritolustaatus on omandatud ilma ühe või mitme konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate materjalidega kumulatsiooni kohaldamata: „NO CUMULATION APPLIED”.

5. Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni või EUR-MED päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva konventsiooniosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva konventsiooni nõuded on täidetud.

6. Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni või EUR-MED päritoludeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IVa või IVb lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi õigusega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja trükitähtedega.

7. Päritoludeklaratsioonile ja EUR-MED päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 22 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva konventsiooniosalise tolliasutusele kirjalikult, et ta võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

8. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimise ajal või pärast eksportimist, tingimusel et see esitatakse impordiriigis hiljemalt kaks aastat pärast sellega hõlmatud toodete importimist.

Artikkel 22

Heakskiidetud eksportija

1. Eksportiva konventsiooniosalise tolliasutus võib anda igale eksportijale, kes tegeleb pidevalt käesoleva konventsiooniga hõlmatud toodete veoga (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), loa koostada ise päritoludeklaratsioone või EUR-MED päritoludeklaratsioone, olenemata asjaomaste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesoleva konventsiooniga ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2. Tolliasutus võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile või EUR-MED päritoludeklaratsioonile.

4. Tolliasutus jälgib, kuidas heakskiidetud eksportija luba kasutab.

5. Tolliasutus võib loa igal ajal tühistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida lõikes 2 osutatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti.

Artikkel 23

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportiva konventsiooniosalise territooriumil ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva konventsiooniosalise tolliasutusele.

2. Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva konventsiooniosalise tolliasutusele pärast lõikes 1 piiritletud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva konventsiooniosalise tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 24

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõend esitatakse importiva konventsiooniosalise tolliasutusele selles riigis kohaldatavas korras. Nimetatud tolliasutus võib nõuda päritolutõendi tõlget ja samuti võib ta nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad asjaomase lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 25

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja vastavalt importiva konventsiooniosalise tolliasutuse poolt ettenähtud tingimustele imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. üldreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tolliasutusele nende toodete kohta üksainus päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel.

Artikkel 26

Päritolutõendi esitamisest vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva konventsiooni nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust asjaomase deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 27

Täiendavad dokumendid

Artikli 16 lõikes 3 ja artikli 21 lõikes 5 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või EUR-MED, päritoludeklaratsiooniga või EUR-MED päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib käsitada konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena ja et need vastavad muudele käesoleva konventsiooni tingimustele, võivad olla muu hulgas järgmised:

1) otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud kõnealuste kaupade saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises;

2) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud selle konventsiooniosalise territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt;

3) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse asjaomase konventsiooniosalise territooriumil ja mis on välja antud või koostatud asjaomase konventsiooniosalise territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;

4) liikumissertifikaadid EUR.1 või EUR-MED või päritoludeklaratsioonid või EUR-MED päritoludeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud konventsiooniosalise territooriumil käesoleva konventsiooni kohaselt;

5) piisavad tõendid artikli 11 kohaselt väljaspool asjaomase konventsiooniosalise territooriumi toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud.

Artikkel 28

Päritolutõendite, tarnijate deklaratsioonide ja täiendavate dokumentide säilitamine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 16 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

2. Päritoludeklaratsiooni või EUR-MED päritoludeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab selle päritoludeklaratsiooni koopiat ja artikli 21 lõikes 5 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

3. Eksportiva konventsiooniosalise tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, säilitab artikli 16 lõikes 2 osutatud taotlust vähemalt kolm aastat.

4. Importiva konventsiooniosalise tolliasutus säilitab talle esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja EUR-MED ning päritoludeklaratsioone ja EUR-MED päritoludeklaratsioone vähemalt kolm aastat.

Artikkel 29

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendil ja tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikeseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2. Päritolutõendit ei lükata tagasi ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 30

Eurodes väljendatud summad

1. Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määravad asjaomased riigid artikli 21 lõike 1 punkti b ja artikli 26 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad asjaomaste konventsiooniosaliste omavääringus.

2. Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 21 lõike 1 punkti b või artikli 26 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, kooskõlas asjaomase riigi fikseeritud summadega.

3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks.

5. Ühiskomitee vaatab eurodes väljendatud summad üle konventsiooniosalise taotlusel. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub ühiskomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 31

Halduskoostöö

1. Konventsiooniosaliste tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide, päritoludeklaratsioonide ja EUR-MED päritoludeklaratsioonide kontrollimise eest.

2. Selleks et tagada käesoleva konventsiooni nõuetekohane kohaldamine, aitavad konventsiooniosalised üksteisel pädevate tolliasutuste kaudu kontrollida liikumissertifikaatide EUR.1 ja EUR-MED, päritoludeklaratsioonide ja EUR-MED päritoludeklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud andmete õigsust.

Artikkel 32

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Päritolutõendite järelkontrolli tehakse pisteliselt või siis, kui importiva konventsiooniosalise tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või käesoleva konventsiooni muude nõuete täitmises.

2. Lõike 1 sätete rakendamisel tagastab importiva konventsiooniosalise tolliasutus eksportiva konventsiooniosalise tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED ja arve, kui see on esitatud, ning päritoludeklaratsiooni või EUR-MED päritoludeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral kontrollitaotluse põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed ei ole õiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.

3. Järelkontrolli teeb eksportiva konventsiooniosalise tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha mis tahes kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kui importiva konventsiooniosalise tolliasutus otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad, kas asjaomaseid tooteid võib käsitada mõne konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate toodetena ja kas need vastavad muudele käesoleva konventsiooni nõuetele.

6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

Artikkel 33

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks asjaomase lepinguga asutatud kahepoolsele organile. Kui seoses käesoleva konventsiooni tõlgendamisega tekivad muud vaidlused kui artiklis 32 nimetatud kontrollimenetlust käsitlevad vaidlused, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

Importija ja importiva konventsiooniosalise tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 34

Karistused

Karistus määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 35

Vabatsoonid

1. Konventsiooniosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida vedamise ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2. Kui konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõike 1 sätetest eksportija taotlusel välja uue liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva konventsiooniga.

(1) Liechtensteini ja Šveitsi vahelise tolliliidu tõttu käsitatakse Liechtensteinist pärinevaid tooteid Šveitsist pärinevate toodetena.

(2) Liechtensteini Vürstiriigil on tolliliit Šveitsiga ning ta on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriik.

I LISA Sissejuhatavad märkused II lisa loetelu kohta Märkus 1 Loeteluga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele nad peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva liite artikli 5 tähenduses. Märkus 2 2.1. Loetelu kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on 3. või 4. veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib ainult teises veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. 2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on teises veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse esimesse veergu koondatud rubriiki. 2.3. Kui loetelus on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel. 2.4. Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru reegel, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui 4. veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada 3. veerus sätestatud reeglit. Märkus 3 3.1. Käesoleva liite artikli 5 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus konventsiooniosalise tehases. Näide Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast „muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest”. Kui see eelvormitud teras on Euroopa Liidus sepistatud päritolustaatuseta valuplokist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loetelu rubriiki ex 7224 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitada päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus Euroopa Liidu tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse. 3.2. Loetelu reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisjärgus võib päritolustaatuseta materjali kasutada, võib seda materjali kasutada ka varasemas valmistamisjärgus, kuid mitte hilisemas. 3.3. Ilma, et see piiraks märkuse 3.2. kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest”, tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka kaubaga sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi … materjalidest” või „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest materjalidest tootega samast rubriigist” tähendab siiski seda, et kasutada võib tootega samasse rubriiki klassifitseeritud materjale, välja arvatud materjalid, mille kirjeldus on sama mis loetelu 2. veerus esitatud tootekirjelduses. 3.4. Kui loetelu reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. Näide Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutada tuleb mõlemaid; kasutada võib üht või mõlemat. 3.5. Kui loetelu reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkus 6.2 tekstiilide kohta.) Näide Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loetelus määratletud materjalidest. Näide Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei ole võimalik valmistamist alustada lausriidest, isegi kui lausriiet lõngast tavaliselt valmistada ei saa. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiudaine etapis. 3.6. Kui loetelu reeglis esitatakse kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat väärtust, ei tohi neid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. Märkus 4 4.1. Loetelus kasutatud termin „looduslikud kiud” osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele kiududele, sealhulgas jäätmetele, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid. 4.2. Termin „looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0511 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid. 4.3. Loetelus kasutatud terminitega „tekstiilimass”, „keemilised materjalid” ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. 4.4. Loetelus kasutatud termin „keemilised staapelkiud” tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid. Märkus 5 5.1. Kui loetelus esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loetelu kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkusi 5.3 ja 5.4.) 5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: — siid, — lambavill, — loomakarvad, — loomavill, — hobusejõhv, — puuvill, — paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, — lina, — kanep, — džuut ja muud niintekstiilkiud, — sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, — kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, — sünteesfilamentkiud, — tehisfilamentkiud, — elektrit juhtivad filamentkiud, — polüpropüleenstaapelkiud, — polüesterstaapelkiud, — polüamiidstaapelkiud, — polüakrüülnitriilstaapelkiud, — polüimiidstaapelkiud, — polütetrafluoroetüleenstaapelkiud, — polüfenüleensulfiidstaapelkiud, — polüvinüülkloriidstaapelkiud, — muud sünteesstaapelkiud, — viskoosstaapelkiud, — muud tehisstaapelkiud, — mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, — mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist, — rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, — muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted. Näide Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada tingimusel, et selle kogumass ei ületa 10 % lõnga massist. Näide Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), või villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist. Näide Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode. Näide Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad ilmselt kaks erinevat põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode. 5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad „mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %. 5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad „kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust”, on piirmäär sellise riba kohta 30 %. Märkus 6 6.1. Kui loetelus on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loetelu kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast. 6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50–63, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte. Näide Kui loetelu reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili. 6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtus võtta arvesse kaubas sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel. Märkus 7 7.1. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümerisatsioon; h) alküülimine; i) isomeerimine. 7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümerisatsioon; h) alküülimine; i) isomeerimine; j) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod); k) (üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul) parafiinitustamine, välja arvatud filtrimine; l) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; m) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; n) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega; o) (üksnes rubriiki ex 2712 kuuluvate toorsaaduste puhul, v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha, turbavaha ja parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist) õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil. 7.3. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.

II LISA Nende päritolustaatuseta materjalidega tehtavate tööde ja töötlemistoimingute loetelu, mis annavad tootele päritolustaatuse HS-kood Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 1 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud Grupp 2 Liha ja söödav rups Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 3 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 4 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma) Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, — kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega ja — kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 5 Mujal nimetamata loomsed tooted; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex ex 0502 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine Grupp 6 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 7 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 8 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ja — kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 9 Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0901 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja -koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 0902 Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex ex 0910 Vürtsisegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 10 Teravili Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriiki 0714 kuuluvad söödavad juured ja mugulad ning puuviljad on täielikult saadud või toodetud ex ex 1106 Peen- ning jämejahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: – modifitseeritud taimeliimid ja paksendajad Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest – muud Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 1501 Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: – kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid – muud Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist 1502 Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv – kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata): – tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1504 materjalidest – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex ex 1505 Rafineeritud lanoliin Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või mitte, kuid keemiliselt modifitseerimata: – tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1506 materjalidest – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1507–1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: – soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassu-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal – tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli omad Tootmine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada 1517 Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Tootmine: — gruppi 1 kuuluvatest loomadest ja/või — mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex ex 1701 Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: – keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1702 materjalidest – muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega ex ex 1703 Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1901 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: – linnaseekstrakt Tootmine grupi 10 teraviljast. – muud Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1902 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: – mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid kuni 20 % massist Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud – mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad üle 20 % Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis 1904 Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid, — mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, kõva mais ja nende saadused) on täielikult saadud või toodetud ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1905 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid ex grupp 20 Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud ex ex 2001 Jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ex ex 2004 ja ex ex 2005 Kartul jahu, pulbri või helveste kujul, mida on töödeldud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2006 Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud) Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 2007 Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex ex 2008 – pähklid magusaine- või alkoholilisandita Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast – maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal – muud, välja arvatud puuviljad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurus või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 2009 Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 21 Mitmesugused toiduained; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal 2101 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kogu kasutatav sigur on täielikult saadud või to