ET Euroopa Liidu Teataja L 17/43

NÕUKOGU OTSUS

27. november 2009,

kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta

(2010/37/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning võttes arvesse järgmist:

(1) Asutamislepinguga kehtestatakse Euroopa Liidu (EL) kodakondsus, mis täiendab vastavate liikmesriikide kodakondsust ja on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel.

(2) Kodanikuaktiivsuse innustamine on võtmeelement ühtekuuluvuse ja demokraatia arengu tugevdamisel.

(3) Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta aitab näidata, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia üks tähtsaid mõõtmeid, mis viib ellu selliseid Euroopa väärtusi nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine ning annab seega panuse Euroopa ühiskondade harmoonilisele arengule.

(4) Vabatahtlik tegevus kujutab endast rikkalikku õppimise allikat, võimaldab arendada sotsiaalseid oskusi ja pädevusi ning aitab kaasa solidaarsusele. Igas vanuses vabatahtlike tegevus on äärmiselt oluline demokraatia arengu jaoks, mis on üks ELi aluspõhimõtteid. Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata inimeste heaolule ja Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule.

(5) Võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi olukorra eripära ning vabatahtliku tegevuse kõiki vorme, tähendab mõiste „vabatahtlik tegevus” igasugust vabatahtlikku tegevust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega. Sellest on kasu üksikisikust vabatahtlikule, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. Ühtlasi on see üksikisikute ja ühenduste jaoks võimalus käsitleda inimlikke, sotsiaalseid, põlvkondadevahelisi ja keskkonnaalaseid vajadusi ja probleeme ning sageli tehakse seda mittetulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks. Vabatahtlik tegevus ei asenda ametialaseid ja tasustatud tööhõivevõimalusi, vaid annab ühiskonnale lisaväärtust.

(6) Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada vabatahtlikku tegevust toetavad tõhusad meetmed, et vabatahtlikus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahetamist ja arendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ühenduse tasandil.

(7) 1997. aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuuluvustunde arendamisse.

(8) Oma 1997. aasta juuni teatises vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste osatähtsuse edendamise kohta Euroopas tõstis komisjon esile vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste kolme aspekti: töökohtade loomise majanduslik aspekt; sotsiaalne aspekt, mis seisneb sotsiaalmeetmete kindlaksmääramisele ja sotsiaalsele progressile kaasaaitamises; ning poliitiline aspekt, millega edendatakse demokraatiat, kodanikumeelsust ja kodanikuosalust.

(9) Nõukogu ning nõukogus 27. juunil 2002. aastal ja 16. novembril 2007. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonides ning 20. novembri 2008. aasta soovituses tunnustasid nõukogu ja liikmesriigid „vabatahtlikku tegevust” kui noortevaldkonna üht põhiaspekti ning leppisid kokku noorte vabatahtliku tegevuse ühistes eesmärkides ning samuti noorte liikuvuse suhtes kogu ELi ulatuses.

(10) 13. detsembri 2006. aasta arvamuses „Vabatahtlik tegevus, selle roll ja mõju Euroopa ühiskonnas” (2) palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjonil „kuulutada välja Euroopa vabatahtlike aasta ning avaldada nii kiiresti kui võimalik valge raamat vabatahtliku tegevuse ja kodanikuaktiivsuse kohta Euroopas”.

(11) 2008. aasta märtsis võttis Euroopa Parlament vastu aruande „Vabatahtliku tegevuse osatähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel”, milles kutsuti liikmesriike ja piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tunnustama vabatahtliku tegevuse tähtsust sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel.

(12) 2008. aasta juulis võttis Euroopa Parlament vastu kirjaliku deklaratsiooni 2011. aasta kuulutamise kohta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks.

(13) Vabatahtlikku tegevust on käsitletud mitmes ühenduse programmis, milles on muu hulgas keskendutud liikuvusele igas vanuses inimestele mõeldud vabatahtlike tegevuste raames, sh programmid „Elukestev õpe” (3) ja „Kodanike Euroopa” (4) ning Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Aktiivsed Noored” (5) raames.

(14) Kogu Euroopas on väga erinevat laadi vabatahtlikku tegevust, mida tuleks alal hoida ja edasi arendada.

(15) Vabatahtliku tegevuse potentsiaali ei ole veel täielikult ära kasutatud. Kodanikuaktiivsust edendav Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta annab võimaluse näidata Euroopa kontekstis, et vabatahtlik tegevus suurendab kodanikuosalust, ning võib aidata suurendada kodanike ühtekuuluvustunnet ja osalust ühiskonnas kõikidel tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.

(16) Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse aasta võiks ka kaasa aidata soolise ebavõrdsuse käsitlemisele vabatahtliku tegevuse sektoris, näiteks seoses sektorite ja tegevustega, milles mehed ja naised osalevad, või seoses esindatusega vabatahtliku tegevuse sektori juhtide seas.

(17) 2011. aastal möödub kümme aastat rahvusvahelisest ÜRO vabatahtlike aastast 2001.

(18) Käesoleva otsusega kehtestatakse rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (6) punkti 37 tähenduses.

(19) Kuna kavandatav Euroopa aasta nõuab riikidevahelist teabevahetust ja heade tavade levitamist kogu ühenduse tasandil, ei suuda liikmesriigid meetme eesmärke täielikult saavutada, mistõttu on need meetmete ulatust arvestades paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

2011. aasta nimetatakse kodanikuaktiivsust edendavaks Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

Artikkel 2

Eesmärgid

Euroopa aasta üldeesmärk on innustada ja toetada eelkõige kogemuste ja heade tavade vahetamise kaudu ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi luua kodanikuühiskonnale Euroopa Liidus vabatahtliku tegevuse jaoks soodne keskkond ning suurendada vabatahtliku tegevuse nähtavust Euroopa Liidus.

Euroopa aasta eesmärgid on järgmised:

1) töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis, et kinnistada vabatahtlik tegevus kui kodanikuosaluse ja inimestelt inimestele suunatud tegevuse edendamise vahend ELi kontekstis ning käsitleda vajaduse korral olemasolevaid takistusi vabatahtlikule tegevusele;

2) anda vabatahtliku tegevuse organiseerijatele võimalus parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti, et lihtsustada vabatahtlikku tegevust ja aidata korraldajatel ellu viia uut laadi vabatahtlikke tegevusi ning soodustada suhtlust, liikuvust, koostööd ja sünergiat kodanikuühiskonna raames ning kodanikuühiskonna ja muude sektorite vahel ELi kontekstis;

3) tunnustada vabatahtlikku tegevust, et edendada asjakohaseid stiimuleid üksikisikute, ettevõtjate ja vabatahtlikku tegevust toetavate organisatsioonide jaoks ning saavutada olukord, kus ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid, avalik-õiguslikud institutsioonid, formaalse ja mitteformaalse õppe sektor ja ettevõtjad tunnustaksid süsteemsemalt vabatahtlikku tegevust ja selle raames omandatavaid oskusi ja pädevusi;

4) suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest, et suurendada üldist teadlikkust selle kohta, et vabatahtlik töö on oluline kodanikuosaluse avaldumise vorm, mis aitab kaasa selliste kõikide liikmesriikide jaoks ühiste eesmärkide saavutamisele nagu harmooniline sotsiaalne areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus.

Artikkel 3

Algatused

1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed võivad hõlmata järgmisi Euroopa aasta eesmärkidega seonduvaid algatusi ühenduse, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:

a) kogemuste ja heade tavade vahetamine;

b) uuringute ja teadustööde sooritamine ning samuti nende tulemuste levitamine;

c) konverentsid, üritused ja algatused, et edendada arutelu ja suurendada teadlikkust kodanike osalemist soodustava vabatahtliku tegevuse tähtsusest ja väärtusest ning tõsta esile vabatahtlike ja nende organisatsioonide panust;

d) liikmesriikides läbi viidavad konkreetsed algatused, mille eesmärk on edendada Euroopa aasta eesmärke; vähemalt 25 % Euroopa aasta kogueelarvest kasutatakse selleks otstarbeks;

e) teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks.

Esimeses lõigus nimetatud algatuste üksikasjad on sätestatud lisas.

2. Ühendusepoolne projektide rahastamine toimub ühenduse kehtivate programmide kaudu.

Artikkel 4

Koostöö liikmesriikidega

Hiljemalt 28. veebruariks 2010 määrab iga liikmesriik asutuse, kes korraldab liikmesriigi osalust Euroopa aasta algatustes (edaspidi „riiklik koordineerimisasutus”) ning teavitab sellest komisjoni.

Oma tegevuses ning eelkõige riiklike programmide koostamisel konsulteerib riiklik koordineerimisasutus tihedalt ja teeb koostööd erinevate sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja vajaduse korral riiklike asutuste või kontaktpunktidega, kes on seotud ühenduse asjaomaste programmidega.

Riiklikud programmid ja Euroopa aasta prioriteedid kehtestatakse kooskõlas artiklis 2 loetletud eesmärkidega ning vastavalt lisas esitatud meetmete üksikasjadele.

Artikkel 5

Koordineerimine ühenduse tasandil ja rakendamine

Komisjon korraldab riiklike koordineerimisasutuste kokkusaamisi, et kooskõlastada Euroopa aasta rakendamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta riiklikul tasandil.

Komisjon korraldab ka vabatahtliku tegevuse valdkonnas tegevate Euroopa organisatsioonide esindajate ja sidusrühmade kohtumisi, et aidata ühendust Euroopa aasta rakendamisel ühenduse tasandil.

Komisjon rakendab Euroopa aastat ühenduse tasandil.

Euroopa aasta tegevusse on kaasatud liikmesriigid, Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.

Artikkel 6

Finantssätted

1. Kogu ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa A osas, korraldatakse hankelepingute sõlmimine või Euroopa Ühenduste üldeelarvest rahastatavate toetuste andmine.

2. Kogu ühendust hõlmavaid meetmeteid, millele on osutatud lisa B osas, võib kaasrahastada Euroopa ühenduste üldeelarvest.

3. Komisjon annab toetust igale artikliga 4 ette nähtud riiklikule koordineerimisasutusele lisa C osas sätestatud menetluse kohaselt.

Artikkel 7

Eelarve

1. Käesoleva otsuse rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 on 8 000 000 eurot.

2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 8

Rahvusvaheline koostöö

Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO ja Euroopa Nõukoguga, tagades samal ajal ELi nähtava osalemise.

Artikkel 9

Järjepidevus ja vastastikune täiendavus

Komisjon tagab koos liikmesriikidega kooskõla otsuses sätestatud meetmete ning muude ühenduse, riiklike või piirkondlike meetmete ja algatuste vahel, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke.

Artikkel 10

Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest tõkestavate meetmete kohaldamise, tõhusa kontrollimise ja mis tahes alusetult välja makstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (9).

2. Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduste hallatavat eelarvet.

3. Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, sealhulgas käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või juhul, kui meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märgatavalt muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5. Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (10) sätestatud tingimustel.

Artikkel 11

Järelevalve ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2012 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ette nähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. november 2009 Nõukogu nimel eesistuja L. ADELSOHN LILJEROTH

(1) Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) ELT C 325, 30.12.2006, lk 46.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsus nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (ELT L 378, 27.12.2006, lk 32).

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 30).

(6) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(7) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(8) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(9) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(10) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.