ET Euroopa Liidu Teataja L 324/79

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1393/2007,

13. november 2007,

kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades („dokumentide kättetoimetamine”), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c ja artikli 67 lõike 5 teist taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala loomiseks peab ühendus muu hulgas võtma siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed seoses õigusalase koostööga tsiviilasjades.

(2) Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks tuleb parandada ja kiirendada tsiviil- ja kaubandusasjades kättetoimetatavate kohtu- ja kohtuväliste dokumentide edastamist liikmesriikide vahel.

(3) Nõukogu koostas 26. mai 1997. aasta aktiga (3) konventsiooni kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning soovitas liikmesriikidel see oma vastavate riigiõiguslike normide kohaselt vastu võtta. Nimetatud konventsioon ei ole jõustunud. Tuleks tagada konventsiooni sõlmimiseks peetud läbirääkimiste tulemuste jätkuvus.

(4) 29. mail 2000. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise [Termin on muutunud. Kasutusel on uus termin „kättetoimetamine”] kohta (4). Kõnealuse määruse sisu tugineb põhiosas nimetatud konventsioonile.

(5) 1. oktoobril 2004. aastal võttis komisjon vastu aruande määruse (EÜ) nr 1348/2000 kohaldamise kohta. Aruandes jõutakse järeldusele, et määruse (EÜ) nr 1348/2000 kohaldamine on alates selle jõustumisest 2001. aastal üldiselt parandanud ja kiirendanud dokumentide edastamist ja kättetoimetamist liikmesriikide vahel, kuid sellegipoolest ei ole teatavate sätete kohaldamine täielikult rahuldav.

(6) Tõhus ning kiire tsiviilkohtumenetlus eeldab, et kohtu- ja kohtuvälised dokumendid edastatakse otse ning kiiresti liikmesriikide poolt määratud kohalikele asutustele. Liikmesriigid võivad siiski teatada, et kavatsevad määrata viieks aastaks vaid ühe edastava või vastuvõtva asutuse või ühe mõlemat ülesannet täitva asutuse. Määramist võib ka iga viie aasta järel uuendada.

(7) Kiire edastamise huvides on tarvis kasutada kõiki kohaseid vahendeid, arvestades et järgitakse teatavaid kättesaadud dokumendi loetavuse ja usaldusväärsuse kohta kehtestatud tingimusi. Turvalise edastamise huvides tuleb edastatavale dokumendile lisada tüüpvorm, mis täidetakse kätteandmiskoha ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või muus keeles, mille asjaomane liikmesriik on heaks kiitnud.

(8) Käesolevat määrust ei kohaldata, kui dokument toimetatakse kätte poole ametlikule esindajale liikmesriigis, kus menetlus toimub, olenemata kõnealuse poole elu- või asukohast.

(9) Dokument toimetatakse kätte nii kiiresti kui võimalik ning igal juhul ühe kuu jooksul pärast seda, kui vastuvõttev asutus on selle kätte saanud.

(10) Käesoleva määruse tõhususe tagamiseks tuleks dokumentide kättetoimetamisest keeldumist lubada üksnes erandjuhtudel.

(11) Dokumentide edastamise lihtsustamiseks liikmesriikide vahel kasutatakse käesoleva määruse lisas esitatud tüüpvorme.

(12) Vastuvõttev asutus peaks tüüpvormi kasutades adressaati kirjalikult teavitama, et isik võib keelduda kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmisest kättetoimetamise ajal või tagastada dokumendi vastuvõtvale asutusele ühe nädala jooksul, kui dokument ei ole adressaadile arusaadavas keeles või kättetoimetamise koha ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest. Kõnealune kord peaks kehtima järgnevate kättetoimetamiste korral ka pärast seda, kui adressaat on juba korra kasutanud oma õigust keelduda. Keeldumise korda tuleks kohaldada ka kättetoimetamisel diplomaatiliste või konsulaaresindajate kaudu, postiteenuseid kasutades ning otse kättetoimetamise puhul. Tuleks sätestada, et dokumendi, mille vastuvõtmisest on keeldutud, kättetoimetamisel tehtud vea saab parandada adressaadile dokumendi tõlke kättetoimetamise teel.

(13) Kiire edastamise huvides toimetatakse dokument kätte kättesaamisele järgnevate päevade jooksul. Kui kättetoimetamist ei ole ühe kuu jooksul toimunud, teavitab vastuvõtnud asutus sellest edastanud asutust. Selle tähtaja möödumine ei tohiks tähendada, et taotlus saadetakse selle edastanud asutusele tagasi, kui on selge, et kättetoimetamine on võimalik mõistliku aja jooksul.

(14) Vastuvõttev asutus jätkab dokumendi kättetoimetamiseks vajalike meetmete rakendamist ka siis, kui kättetoimetamine ei ole osutunud võimalikuks ühe kuu jooksul, näiteks kuna kostja viibis oma elukohast eemal puhkuse tõttu või ei viibinud töökohas ärireisi tõttu. Et vältida vastuvõtva asutuse tähtajatut kohustust rakendada meetmeid dokumendi kättetoimetamiseks, peaks edastav asutus siiski täpsustama tüüpvormis tähtpäeva, mille möödumisel kättetoimetamist enam ei nõuta.

(15) Liikmesriikide menetlusnormide erinevuste tõttu on kättetoimetamise kuupäevana käsitatav päev liikmesriigiti erinev. Selliseid olukordi ning nendega seoses tekkida võivaid probleeme arvesse võttes tuleks käesoleva määrusega ette näha süsteem, mille kohaselt määratakse kättetoimetamise kuupäev adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt. Kui vastavalt liikmesriigi õigusele tuleb dokument kätte toimetada teatava tähtaja jooksul, tuleks taotluse esitaja puhul lugeda arvesseminevaks kuupäevaks siiski liikmesriigi õigusega määratud kuupäev. Selline kahe kuupäeva süsteem esineb ainult vähestes liikmesriikides. Liikmesriigid, kes kõnealust süsteemi kohaldavad, peaksid teatama sellest komisjonile ning komisjon peaks avaldama selle teabe Euroopa Liidu Teatajas ning tegema kättesaadavaks tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevas Euroopa kohtute võrgus, mis on loodud nõukogu otsusega 2001/470/EÜ (5).

(16) Õiguskaitse kättesaadavuse lihtsustamiseks peaksid kohtuametniku ja adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt pädeva ametiisiku võetavad tasud vastama kõnealuse liikmesriigi poolt eelnevalt kehtestatud kindlale määrale, milles on arvesse võetud proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. Ühtse kindla tasumäära nõue ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust kehtestada erinevatele kättetoimetamisviisidele erinevaid määrasid, kui kehtestamisel järgitakse nimetatud põhimõtteid.

(17) Igal liikmesriigil peaks olema õigus saata dokument postiteenuseid kasutades teises liikmesriigis elavale isikule otse kätte tähtkirjaga, mis antakse üle vastuvõtuteatise või muu võrdväärse dokumendi vastu.

(18) Igal kohtumenetlusest huvitatud isikul peaks olema võimalik toimetada dokument kätte otse adressaatliikmesriigi kohtuametniku, ametiisiku või muu pädeva isiku kaudu, kui otse kättetoimetamine on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud.

(19) Komisjon peaks koostama käsiraamatu, mis sisaldab asjakohast teavet käesoleva määruse kohaldamise kohta ning mis tuleks teha kättesaadavaks tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrgu kaudu. Komisjon ja liikmesriigid teevad kõik endast oleneva selleks, et tagada kõnealuse teabe, eriti vastuvõtvate ja edastavate asutuste kontaktandmete ajakohasus ja terviklikkus.

(20) Käesolevas määruses sätestatud tähtaegade ja tähtpäevade arvestamisel tuleb kohaldada nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (6).

(21) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

(22) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused, et uuendada lisas esitatud tüüpvorme ja teha nendesse tehnilisi muudatusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta/jätta välja käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(23) Käesolev määrus on ülimuslik liikmesriikide vahel sõlmitud sama reguleerimisalaga kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, eelkõige 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsioonile lisatud protokolli (8) ja 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni (9) suhtes nendega ühinenud liikmesriikide vaheliste suhete puhul. Käesolev määrus ei takista liikmesriike säilitamast või sõlmimast lepinguid või kokkuleppeid, mille eesmärk on kiirendada ja hõlbustada dokumentide edastamist, kui need lepingud ja kokkulepped on käesoleva määrusega kooskõlas.

(24) Käesoleva määruse kohaselt edastatav teave peaks olema nõuetekohaselt kaitstud. See küsimus kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (mis käsitleb isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (11) reguleerimisalasse.

(25) Hiljemalt 1. juuniks 2011 ja edaspidi iga viie aasta järel peaks komisjon käesoleva määruse rakendamise läbi vaatama ning vajaduse korral muutmisettepanekuid tegema.

(26) Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja mõju tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(27) Et teha asjaomased õigusnormid kergemini kättesaadavaks ja loetavaks, tuleks määrus (EÜ) nr 1348/2000 tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega.

(28) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

(29) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ja seega see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse tsiviil- ja kaubandusasjades, kui kohtu- või kohtuväline dokument tuleb kättetoimetamiseks edastada ühest liikmesriigist teise. See ei laiene eelkõige maksu-, tolli- või haldusasjadele ega ka riigi vastutusele, mis tuleneb riigi tegevusest või tegevusetusest riigivõimu teostamisel (acta iure imperii).

2. Käesolevat määrust ei kohaldata, kui isiku, kellele tuleb dokument kätte toimetada, aadress ei ole teada.

3. Käesolevas määruses tähendab mõiste „liikmesriik” liikmesriike, välja arvatud Taani.

Artikkel 2

Edastavad ja vastuvõtvad asutused

1. Iga liikmesriik määrab ametiisikud, asutused või muud isikud, edaspidi „edastavad asutused”, kes on pädevad edastama teises liikmesriigis kättetoimetatavaid kohtu- või kohtuväliseid dokumente.

2. Iga liikmesriik määrab ametiisikud, asutused või muud isikud, edaspidi „vastuvõtvad asutused”, kes on pädevad teisest liikmesriigist edastatud kohtu- ja kohtuväliseid dokumente vastu võtma.

3. Liikmesriik võib määrata ühe edastava asutuse ja ühe vastuvõtva asutuse või ühe asutuse, kes täidab mõlemat ülesannet. Liitriigil, mitme õigussüsteemiga riigil ja autonoomsete territoriaalüksustega riigil on õigus määrata rohkem kui üks selline asutus. Määramine jääb jõusse viieks aastaks ja seda võib iga viie aasta järel uuendada.

4. Iga liikmesriik saadab komisjonile järgmised andmed:

a) lõigetes 2 ja 3 osutatud vastuvõtvate asutuste nimed ja aadressid;

b) nende territoriaalne pädevus;

c) nende käsutuses olevad dokumentide vastuvõtmise viisid;

d) keeled, mida võib kasutada I lisas esitatud tüüpvormi täitmiseks.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealuste andmete kõigist muutustest.

Artikkel 3

Keskasutus

Iga liikmesriik määrab keskasutuse, kellel on järgmised ülesanded:

a) anda teavet edastavatele asutustele;

b) lahendada kättetoimetatavate dokumentide edastamisel tekkivaid probleeme;

c) saata erandjuhul edastava asutuse palvel pädevale vastuvõtvale asutusele edasi kättetoimetamistaotlus.

Liitriigil, mitme õigussüsteemiga riigil ja autonoomsete territoriaalüksustega riigil on õigus määrata rohkem kui üks keskasutus.

II PEATÜKK

KOHTUDOKUMENDID

1. jaotis

Kohtudokumentide edastamine ja kättetoimetamine

Artikkel 4

Dokumentide edastamine

1. Kohtudokumente edastatakse otse ja võimalikult kiiresti artikli 2 kohaselt määratud asutuste vahel.

2. Dokumente, taotlusi, kinnitusi, vastuvõtuteatisi, tunnistusi ja muid ametlikke pabereid võib edastavate ja vastuvõtvate asutuste vahel edastada mis tahes sobival viisil, tingimusel et vastuvõetud dokumendi sisu vastab täpselt edastatud dokumendi sisule ning et kogu selles sisalduv teave on loetav.

3. Edastatavale dokumendile lisatakse taotlus, mis on koostatud I lisas esitatud tüüpvormi kasutades. Tüüpvorm täidetakse selle liikmesriigi keeles, kelle poole pöördutakse, või kui liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, kättetoimetamiskoha ametlikus keeles või ühes selle ametlikest keeltest või mõnes muus keeles, mille aktsepteerimisest on liikmesriik teatanud. Iga liikmesriik teatab Euroopa Liidu institutsioonide selle ametliku keele või need ametlikud keeled, mis ei ole tema ametlikud keeled, kuid milles täidetud vormi ta aktsepteerib.

4. Dokumente võib edastada legaliseerimise või muu samalaadse formaalsuseta.

5. Kui edastav asutus soovib dokumendi ühe eksemplari tagastamist koos artiklis 10 osutatud teatisega, saadab ta dokumendi kahes eksemplaris.

Artikkel 5

Dokumentide tõlkimine

1. Edastav asutus, kellele taotluse esitaja edastatava dokumendi edasi saadab, teavitab taotluse esitajat, et adressaat võib keelduda taotlust vastu võtmast, kui see ei ole koostatud ühes artiklis 8 sätestatud keeltest.

2. Taotluse esitaja kannab kõik tõlkekulud enne dokumendi edastamist, ilma et see piiraks kohtul või pädeval asutusel hilisema otsuse tegemist selliste kulude kandmise kohta.

Artikkel 6

Dokumentide kättesaamine vastuvõtva asutuse poolt

1. Pärast dokumendi kättesaamist saadab vastuvõttev asutus võimalikult kiiresti ja igal juhul seitsme päeva jooksul edastavale asutusele kättesaamisteatise kõige kiirema edastusvahendi abil, kasutades I lisas esitatud tüüpvormi.

2. Kui kättetoimetamistaotlust ei saa edastatud teabe või dokumentide põhjal täita, võtab vastuvõttev asutus ühendust edastava asutusega kõige kiiremal viisil, et saada puuduv teave või puuduvad dokumendid.

3. Kui kättetoimetamistaotlus on selgelt väljaspool käesoleva määruse reguleerimisala või kui kättetoimetamine ei ole võimalik vorminõuete täitmata jätmise tõttu, tagastatakse taotlus ja edastatud dokument kohe pärast kättesaamist tüüpvormi kasutades edastavale asutusele koos I lisas esitatud tagastamisteatisega.

4. Vastuvõttev asutus, kes saab kättetoimetamiseks dokumendi, kuid kellel puudub territoriaalne pädevus seda kätte toimetada, edastab nimetatud dokumendi ja taotluse sama liikmesriigi territoriaalselt pädevale vastuvõtvale asutusele, kui taotlus vastab artikli 4 lõike 3 tingimustele, ning teavitab sellest edastavat asutust, kasutades I lisas esitatud tüüpvormi. Vastuvõttev asutus teavitab edastavat asutust dokumendi kättesaamisest lõikes 1 sätestatud viisil.

Artikkel 7

Dokumentide kättetoimetamine

1. Vastuvõttev asutus toimetab dokumendi ise kätte või korraldab selle kättetoimetamise kas adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt või edastava asutuse nõutud konkreetsel viisil, kui selline viis ei ole vastuolus kõnealuse liikmesriigi õigusega.

2. Vastuvõttev asutus rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et toimetada dokument kätte võimalikult kiiresti, ja igal juhul ühe kuu jooksul alates dokumendi kättesaamisest. Kui dokumenti ei ole olnud võimalik kätte toimetada ühe kuu jooksul selle saamisest, peab vastuvõttev asutus

a) viivitamata teavitama edastavat asutust, kasutades I lisas esitatud tüüpvormis teatist, mis koostatakse vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud tingimustele;

b) jätkama kõigi dokumendi kättetoimetamiseks vajalike meetmete võtmist, kui edastav asutus ei ole ette näinud teisiti ja kui ilmneb, et dokumendi kättetoimetamine on mõistliku tähtaja jooksul võimalik.

Artikkel 8

Dokumendi vastuvõtmisest keeldumine

1. Vastuvõttev asutus teavitab adressaati, kasutades selleks II lisas esitatud tüüpvormi, et ta võib keelduda kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmisest vastuvõtmise ajal või tagastades dokumendi vastuvõtvale asutusele ühe nädala jooksul, kui see ei ole koostatud ühes järgmistest keeltest või kui sellele ei ole lisatud tõlget ühte järgnevatest keeltest:

a) keel, millest adressaat aru saab, või

b) adressaatliikmesriigi ametlik keel, või kui nimetatud liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, kättetoimetamiskoha ametlik keel või üks selle ametlikest keeltest.

2. Kui vastuvõttev asutus saab teada, et adressaat keeldub lõike 1 kohaselt dokumendi vastuvõtmisest, teavitab ta artiklis 10 sätestatud teatisega sellest viivitamata edastavat asutust ning tagastab taotluse ja dokumendid, mille tõlkimist nõutakse.

3. Kui adressaat on keeldunud lõike 1 kohaselt dokumendi vastuvõtmisest, võib dokumendi kättetoimetamisel tehtud vea parandada, toimetades vastavalt käesoleva määruse sätetele adressaadile kätte dokumendi, millele on lisatud tõlge ühte lõikes 1 sätestatud keeltest. Sellisel juhul on dokumendi kättetoimetamise kuupäev see kuupäev, millal dokument koos tõlkega toimetatakse kätte vastavalt adressaatliikmesriigi õigusele. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb dokument kätte toimetada kindla tähtaja jooksul, loetakse taotluse esitaja suhtes arvessevõetavaks kuupäevaks algdokumendi kättetoimetamise kuupäeva, mis määratakse kindlaks vastavalt artikli 9 lõikele 2.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka 2. jaotises sätestatud kohtudokumentide edastamise ja kättetoimetamise viiside suhtes.

5. Lõike 1 kohaldamisel tuleb diplomaatilisel või konsulaaresindajal, kui dokument toimetatakse kätte vastavalt artiklile 13, või pädeval asutusel või isikul, kui dokument toimetatakse kätte vastavalt artiklile 14, teavitada adressaati sellest, et tal on õigus dokumendi vastuvõtmisest keelduda ning et keeldumise korral tuleb dokument nimetatud esindajatele, asutusele või isikule tagasi saata.

Artikkel 9

Kättetoimetamise kuupäev

1. Dokumendi kättetoimetamise kuupäev on artikli 7 kohaselt kuupäev, mil see toimetatakse kätte vastavalt adressaatliikmesriigi õigusele, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

2. Kui vastavalt liikmesriigi õigusele tuleb dokument kätte toimetada kindla tähtaja jooksul, määratakse taotluse esitaja suhtes arvessevõetav kuupäev liikmesriigi õiguse kohaselt.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka 2. jaotises sätestatud kohtudokumentide edastamise ja kättetoimetamise viiside suhtes.

Artikkel 10

Kättetoimetamisteatis ja kättetoimetatud dokumendi koopia

1. Kui dokumendi kättetoimetamisega seotud vorminõuded on täidetud, koostatakse nende täitmise kohta I lisas esitatud tüüpvormi kasutades teatis ning saadetakse see edastavale asutusele ning juhul, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 5, lisatakse kättetoimetatud dokumendi koopia.

2. Teatis täidetakse päritoluliikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle ametlikest keeltest või muus keeles, mille kohta päritoluliikmesriik on teatanud, et ta seda aktsepteerib. Iga liikmesriik teatab ühe või mitu Euroopa Liidu institutsioonide ametlikku keelt, mis ei ole tema ametlik keel, kuid milles täidetud vormi ta aktsepteerib.

Artikkel 11

Kättetoimetamiskulud

1. Teisest liikmesriigist pärinevate kohtudokumentide kättetoimetamine ei anna alust adressaatliikmesriigi osutatud teenustega seotud maksude või kulude kandmiseks või hüvitamiseks.

2. Taotluse esitaja kannab või hüvitab kulud, mis on seotud:

a) kohtuametniku või adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt pädeva ametniku poole pöördumisega;

b) konkreetse kättetoimetamisviisi kasutamisega.

Kohtuametniku või adressaatliikmesriigi õiguse kohaselt pädeva ametniku poole pöördumisel võetavad tasud peavad vastama kõnealuse liikmesriigi poolt eelnevalt kehtestatud ühtsele kindlale tasumäärale, milles on arvesse võetud proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. Liikmesriigid edastavad kõnealused kehtestatud tasumäärad komisjonile.

2. jaotis

Muud kohtudokumentide edastamise ja kättetoimetamise viisid

Artikkel 12

Edastamine konsulaar- või diplomaatiliste kanalite kaudu

Erandjuhul on igal liikmesriigil õigus kasutada konsulaar- või diplomaatilisi kanaleid kohtudokumentide edasisaatmiseks teise liikmesriigi artikli 2 või 3 alusel määratud asutustele eesmärgiga need adressaadile kätte toimetada.

Artikkel 13

Kättetoimetamine diplomaatiliste või konsulaaresindajate kaudu

1. Igal liikmesriigil on õigus toimetada teises liikmesriigis asuvale isikule kohtudokumendid kätte sundi rakendamata otse oma diplomaatilise või konsulaaresindaja kaudu.

2. Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 teatada, et ta ei luba oma territooriumil sellist kättetoimetamist, välja arvatud juhul, kui dokumendid tuleb kätte toimetada selle liikmesriigi kodanikule, kust dokumendid edastatakse.

Artikkel 14

Kättetoimetamine postiteenuseid kasutades

Igal liikmesriigil on õigus toimetada kohtudokumendid postiteenuseid kasutades teises liikmesriigis elavale isikule otse kätte tähtkirjaga, mis antakse üle vastuvõtuteatise või muu võrdväärse dokumendi vastu.

Artikkel 15

Otse kättetoimetamine

Iga kohtumenetlusest huvitatud isik võib toimetada kohtudokument kätte otse adressaatliikmesriigi kohtuametniku, ametiisiku või muu pädeva isiku kaudu, kui otse kättetoimetamine on lubatud asjaomase liikmesriigi õigusega.

III PEATÜKK

KOHTUVÄLISED DOKUMENDID

Artikkel 16

Edastamine

Kohtuväliseid dokumente võib teises liikmesriigis kättetoimetamiseks edastada vastavalt käesoleva määruse sätetele.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Rakenduseeskirjad

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid ning mis käsitlevad I ja II lisas esitatud tüüpvormide ajakohastamist ja nende tehnilisi muudatusi, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 18

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 19

Kohtusse ilmumata jätnud kostja

1. Kui kohtukutse või sellega võrdväärne dokument tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning kostja ei ole ilmunud kohtusse, ei tehta kohtuotsust, kuni on tõendatud, et:

a) dokument on toimetatud kätte korras, mis on adressaatliikmesriigi õiguses ette nähtud dokumentide kättetoimetamiseks riigisisese kohtuasja puhul tema territooriumil asuvatele isikutele, või

b) dokument on tegelikult kostjale isiklikult üle antud või toimetatud tema elu- või asukohta muul käesolevas määruses ettenähtud viisil

ning et kummalgi juhul on dokument kätte toimetatud piisavalt aegsasti, et anda kostjale kaitsevõimalus.

2. Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 teatada, et olenemata lõike 1 sätetest võib kohtunik teha otsuse ka siis, kui puudub dokumendi kättetoimetamisteatis, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

a) dokument on edastatud käesoleva määrusega ettenähtud viisil;

b) dokumendi edastamisest on möödunud vähemalt kuus kuud ning asja arutav kohtunik loeb selle piisavaks;

c) ei ole saadud ühtegi teatist, ehkki on võetud tarvitusele kõik mõistlikud abinõud selle saamiseks adressaatliikmesriigi pädevate asutuste või ametiisikute kaudu.

3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kohtunik kiireloomulistel juhtudel anda korralduse võtta ajutisi või kaitsemeetmeid.

4. Kui kohtukutse või sellega samaväärne dokument tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning ilmumata jätnud kostja vastu on tehtud tagaseljaotsus, on kohtunikul õigus ennistada otsuse edasikaebamise tähtaeg, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kostja ei saanud temast olenemata põhjustel dokumendist teada piisavalt aegsasti, et kaitseks valmistuda, või ei saanud kohtuotsusest teada õigel ajal, et edasi kaevata, ning

b) kostja vastuväited ei ole selgelt alusetud.

Tähtaja ennistamise avalduse võib esitada üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui kostja on kohtuotsusest teada saanud.

Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 teatada, et avaldust ei vaadata läbi, kui see esitatakse pärast teatises nimetatud tähtpäeva möödumist, mis peab olema vähemalt aasta alates kohtuotsuse tegemise kuupäevast.

5. Lõiget 4 ei kohaldata kohtuotsuste suhtes, mis käsitlevad isikute õiguslikku seisundit või teovõimet.

Artikkel 20

Seos muude lepingute või kokkulepetega, mille osalised liikmesriigid on

1. Käesolev määrus on selle reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes ülimuslik liikmesriikide poolt sõlmitud teiste kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete, eelkõige 1968. aasta Brüsseli konventsiooni IV artikli ja 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni suhtes.

2. Käesolev määrus ei takista liikmesriike säilitamast või sõlmimast lepinguid või kokkuleppeid, mille eesmärk on dokumente kiiremini ja hõlpsamini edastada, kui need lepingud ja kokkulepped on käesoleva määrusega kooskõlas.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile:

a) liikmesriikide vahel sõlmitud lõikes 2 osutatud lepingute või kokkulepete koopiad ning asjaomaste kavandatavate lepingute või kokkulepete eelnõud, ja

b) kõik nende lepingute või kokkulepete denonsseerimised või muudatused.

Artikkel 21

Õigusabi

Käesolev määrus ei mõjuta 17. juuli 1905. aasta tsiviilkohtumenetluse konventsiooni artikli 23, 1. märtsi 1954. aasta tsiviilkohtumenetluse konventsiooni artikli 24 ega 25. oktoobri 1980. aasta rahvusvahelise õiguskaitse kättesaadavuse konventsiooni artikli 13 kohaldamist liikmesriikide vahel, kes on nimetatud konventsioonide osalised.

Artikkel 22

Edastatud teabe kaitse

1. Käesoleva määruse alusel edastatud teavet, seal hulgas eelkõige isikuandmeid, võib vastuvõttev asutus kasutada üksnes eesmärgil, milleks see on edastatud.

2. Vastuvõtvad asutused tagavad sellise teabe konfidentsiaalsuse kooskõlas oma õigusega.

3. Lõiked 1 ja 2 ei mõjuta liikmesriigi õigusakte, mille kohaselt on isikutel, kelle kohta andmed käivad, õigus olla teavitatud määruse alusel edastatud teabe kasutamisest.

4. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ kohaldamist.

Artikkel 23

Teatamine ja avaldamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile artiklites 2, 3, 4, 10, 11, 13, 15 ja 19 osutatud teabe. Liikmesriigid teavitavad komisjoni, kui nende õiguse kohaselt antakse dokument kätte kindla tähtaja jooksul, nagu on osutatud artikli 8 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 2.

2. Komisjon avaldab lõike 1 alusel esitatud teabe Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud asutuste ja keskasutuste ning nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate geograafiliste piirkondade aadressid ja muud kontaktandmed.

3. Komisjon koostab lõikes 1 osutatud teavet sisaldava käsiraamatu ja ajakohastab seda regulaarselt ning teeb käsiraamatu elektrooniliselt kättesaadavaks eelkõige tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevas Euroopa kohtute võrgu kaudu.

Artikkel 24

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele hiljemalt 1. juuniks 2011 ja pärast seda iga viie aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu artikli 2 kohaselt määratud asutuste töö tõhususele ning artikli 3 punkti c ja artikli 9 praktilisele kohaldamisele. Aruandele lisatakse vajaduse korral teabeedastussüsteemide arengust tulenevad ettepanekud käesoleva määruse muutmise kohta.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EÜ) nr 1348/2000 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast.

2. Kõiki viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid tuleks lugeda vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 13. novembrist 2008, välja arvatud artikkel 23, mida kohaldatakse alates 13. augustist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga. Strasbourg, 13. november 2007 Euroopa Parlamendi nimel president H.-G. PÖTTERING Nõukogu nimel eesistuja M. LOBO ANTUNES

(1) ELT C 88, 11.4.2006, lk 7.

(2) Euroopa Parlamendi 4. juuli 2006. aasta arvamus (ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 69), nõukogu 28. juuni 2007. aasta ühine seisukoht (ELT C 193 E, 21.8.2007, lk 13) ja Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta seisukoht.

(3) EÜT C 261, 27.8.1997, lk 1. Konventsiooni koostamise päeval võttis nõukogu teatavaks ka konventsiooni seletuskirja, mis on avaldatud eespool nimetatud EÜT leheküljel 26.

(4) EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37.

(5) EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

(6) EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.

(7) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

(8) 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 299, 31.12.1972, lk 32; konsolideeritud versioon EÜT C 27, 26.1.1998, lk 1).

(9) 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsioon tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välismaal kättetoimetamise kohta.

(10) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(11) EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/24/EÜ (ELT L 105, 13.4.2006, lk 54).

I LISA

II LISA