ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Määruses (EL) 2017/625 on sätestatud normid, milles muu hulgas käsitletakse ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemist liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Samuti antakse sellega komisjonile õigus võtta rakendusaktiga vastu asjakohased ajutised meetmed, mis on vajalikud inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjeldamiseks, kui komisjonil on tõendeid olulise häire kohta liikmesriigi kontrollisüsteemis.
(4)

Määruses (EL) nr 517/2014 sätestatud turulelaskmise piirangute ja keeldude täitmise tagamisel peab tolliasutustel olema võimalik identifitseerida kõnealuse määruse kohaselt fluorosüsivesinikke turule laskvad ettevõtjad EORI numbrite abil. Eelkõige võib see hõlbustada digitaalsete vahendite abil tehtavat tollikontrolli. Ettevõtjat on võimalik identifitseerida, kui selle ettevõtja EORI number on registris olemas. Seepärast on vaja nõuda, et väljaspool liitu asutatud ettevõtjad, kes on volitanud ainuesindaja, esitaksid omaenda EORI numbri. Nõue, et need ettevõtjad peavad esitama oma ainuesindaja EORI numbri, tuleks välja jätta, sest see on üleliigne.
(3)

Komisjon leiab, et see viga tuleb parandada, et võimaldada tariifikvootide nõuetekohast jaotamist alates 1. juulist 2021.
21B

Finantsaruandluse kontseptuaalses raamistikus on kohustis määratletud kui üksusel möödunud sündmustest tekkinud kehtiv kohustus kanda majandusressurss üle. IAS 37 rakendusalasse kuuluva eraldise või tingimusliku kohustise puhul rakendab omandaja IAS 37 paragrahve 15–22, et teha kindlaks, kas omandamise kuupäeval on olemas möödunud sündmustest tulenev eksisteeriv kohustus. IFRIC 21 rakendusalasse kuuluva lõivu puhul rakendab omandaja IFRIC 21, et teha kindlaks, kas kohustav sündmus, millest tuleneb kohustus lõivu maksta, on omandamise kuupäevaks toimunud.
(5)

Määruse (EL) 2021/92 VI lisa punktis 6 märgitud arve tuleks muuta, et kajastada mõne liikmesriigi vahel sõlmitud kokkuleppeid üksnes 2021. aastaks omavahel ajutiselt üle kanda teatavad kogused hariliku tuuni kasvatamise võimsust ja kalakasvandusse viidavaid koguseid. Neist muudatustest on Rahvusvahelisele Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonile (ICCAT) teada antud liidu muudetud püügikava kaudu ning need ei mõjuta liidus ICCATi konventsiooni alal kasvatamise koguvõimsust ja kalakasvandusse viidavaid üldkoguseid.
(4)

Vaktsiinide tootmisvõimsus on liidus vahepeal paranenud, mille tulemusena on COVID-19 vaktsiinidooside pakkumine liidus suurenenud. See on kiirendanud vaktsineerimiskampaaniat liidus.
(4)

Kuna COVID-19 pandeemiast tingitud häirete jätkumine tarneahelas ja tootmises põhjustab endiselt viivitusi selliste masinate tootmisel ja turule laskmisel, mis on varustatud muudesse kategooriatesse kuuluvate mootoritega (nimelt mootorid, mille võimsus on vähemalt 56 kW, kuid mitte üle 130 kW, või 300 kW või rohkem), mis vastavad V etapi heite piirnormidest vähem rangetele normidele, on äärmiselt tõenäoline, et algseadme valmistajad ei suuda ilma suuremat majanduslikku kahju kandmata kinni pidada määrusega (EL) 2016/1628 selliste mootoritega varustatud masinate tootmiseks ja turule laskmiseks kehtestatud tähtpäevadest, milleks on 30. juuni 2021 ja 31. detsember 2021.
(6)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1470 (4) I lisas on esitatud riikide ja territooriumide nomenklatuur Euroopa rahvusvahelise kaubavahetuse statistika jaoks ning selles on sätestatud, et „XI“ on kahetäheline kood, mida kasutatakse juhul, kui Ühendkuningriiki tuleb seoses Põhja-Iirimaaga eristada vastavalt asjaomastes liidu õigusaktides sätestatud tingimustele. Seepärast tuleks Ühendkuningriigi puhul seoses Põhja-Iirimaaga osutada rakendusmääruse (EL) 2021/520 artikli 12 punkti a alapunktis i kõnealusele koodile.
(5)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 396/2005 muutmist tulevikus ning võttes arvesse asjaolu, et toimeainete jääkide määratlusi tuleks kohaldada selliselt, nagu need on määratletud määruses (EÜ) nr 396/2005, on asjakohane lisada delegeeritud määruse (EL) 2016/128 II ja III lisas esitatud loeteludesse ainult toimeainete lähteühendid.
(5)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 396/2005 muutmist tulevikus ning võttes arvesse asjaolu, et toimeainete jääkide määratlusi tuleks kohaldada selliselt, nagu need on määratletud määruses (EÜ) nr 396/2005, on asjakohane lisada delegeeritud määruse (EL) 2016/127 IV ja V lisas esitatud loeteludesse ainult toimeainete lähteühendid.
(5)

Seepärast on vaja kohandada määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa nii, et otsetoetuste iga-aastased riiklikud ülemmäärad ja iga-aastased netoülemmäärad kajastaksid otsuseid, mille on teinud Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Läti, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Poola, Portugal, Slovakkia ja Soome. Samuti on vaja kohandada määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa, et kõnealustes otsustes kajastuks maaelu arendamiseks antava liidu toetuse iga-aastases jaotuses liikmesriikide kaupa.
(2)

Direktiivi 2013/36/EL artiklis 131 on sätestatud globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise kriteeriumid. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014 (5) on täpsustatud kõnealuse kindlaksmääramise metoodikat ja määratletud globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad. Delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014 muudeti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/539, (6) et võtta arvesse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise muudetud rahvusvahelisi standardeid, mille Baseli pangajärelevalve komitee võttis vastu 2018. aasta juulis (7). Need muudetud rahvusvahelised standardid ja eelkõige nõue kasutada ühtset vormingut teabe esitamiseks nende näitajate väärtuste kohta, mida kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 441 osutatud globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate punktisumma kindlaksmääramiseks, peaksid kajastuma komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/637 (8).
(8)

Liikmesriikide esitatud ühises soovituses kilupüügi keeluala kohta soovitati kolme aasta jooksul jätkuvalt tühistada kilupüügi keeluala alates 1. juulist kuni 31. oktoobrini teatavate püügivahenditega laevade puhul, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1395/2014 (4) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2020. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid kilupüügi keeluala kohta ja jõudis järeldusele, et puuduvad selged märgid selle kohta, et kilupüügi keeluala tühistamine alates 2017. aastast oleks heeringavarusid kahjustanud. STECF jõudis ka järeldusele, et on ebatõenäoline, et kilupüügi keeluala tühistamine tooks kaasa praegusest madalama kaitsetaseme. STECF märkis siiski, et samaväärse kaitsetaseme säilitamiseks on vaja teha püügiseiret rohkem aastaid. Seetõttu tegi STECF ettepaneku, et pärast kolmeaastast seiret hinnataks tühistamise mõju uuesti. Liikmesriigid kohustusid jälgima kilupüügi keeluala tühistamise mõju kõnealusel ajavahemikul, kogudes nende ühises soovituses sätestatud andmeid heeringa kaaspüügi kohta kilupüügil. Need andmed esitatakse STECFile hindamiseks. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse.
(9)

Kooskõlas määrusega (EL) 2019/816 ning et toetada ETIASe eesmärki aidata tagada kõrgetasemeline julgeolek, hinnates põhjalikult taotlejatega seotud julgeolekuohtu enne nende saabumist välispiiril asuvasse piiripunkti, et selgitada välja, kas on faktilisi tõendeid või faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu, peaks ETIASe kaudu olema võimalik kontrollida, kas ETIASe taotlustoimikutes ja ECRIS-TCNis hoitavates andmetes on kokkulangevusi selles, millistel riikidel on teavet otsuste kohta, millega määruses (EL) 2019/816 määratletud kolmanda riigi kodanik on süüdi mõistetud viimase 25 aasta jooksul terroriaktis või viimase 15 aasta jooksul mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat.
4)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 50b Koostalitlusvõime ETIASega 1. Alates ETIASe töölerakendamise kuupäevast, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikli 88 lõikega 1, liidestatakse SISi kesksüsteem Euroopa otsinguportaaliga, et võimaldada automaatseid kontrolle nimetatud määruse artiklite 20 ja 23, artikli 24 lõike 6 punkti c alapunkti ii, artikli 41 ja artikli 54 lõike 1 punkti b kohaselt ning nimetatud määruse artiklites 22, 23 ja 26 ette nähtud edasisi kontrolle. 2. Määruse (EL) 2018/1240 artikli 3 lõike 1 punktis 25 määratletud ETIASe kesksüsteem kasutab nimetatud määruse artikli 20 lõike 2 punktides a ja d ning punkti m alapunktis i ning artikli 23 lõikes 1 osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et võrrelda nimetatud määruse artikli 11 lõikes 5 osutatud andmeid SISi andmetega vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 8. 3. ETIASe kesksüsteem kasutab määruse (EL) 2018/1240 artikli 24 lõike 6 punkti c alapunktis ii ja artikli 54 lõike 1 punktis b osutatud kontrollide tegemiseks Euroopa otsinguportaali, et korrapäraselt kontrollida, kas käesoleva määruse artikli 38 lõike 2 punktides k ja l osutatud ametlike dokumendiplankide või isikut tõendavate dokumentide kohta SISi sisestatud hoiatusteade, mis oli reisiloa andmisest keeldumise, reisiloa tühistamise või selle kehtetuks tunnistamise aluseks, on kustutatud. 4. Kui SISi sisestatakse uus hoiatusteade reisidokumendi kaotamise, varastamise, õigusvastaselt omandamise või kehtetuks tunnistamise kohta, saadab SISi kesksüsteem kooskõlas määruse (EL) 2018/1240 artikli 41 lõikega 3 seda hoiatusteadet käsitleva teabe automaatselt üle Euroopa otsinguportaali ETIASe kesksüsteemile, et see saaks kontrollida, kas uus hoiatusteade vastab mõnele kehtivale reisiloale.“
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1154,

9. juuli 2021,

millega Kreeka lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hariliku tuuni varu püük Atlandi ookeanis ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeres Kreeka lipu all sõitvate või Kreekas registreeritud laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Kreeka lipu all sõitvatel või Kreekas registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1155,

9. juuli 2021,

millega Kreeka lipu all sõitvatele rannalähedase püügi laevadele kehtestatakse hariliku tuuni püügi keeld konkreetsetes saarestikes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on hariliku tuuni varu püük konkreetsetes saarestikes Kreeka lipu all sõitvate või Kreekas registreeritud rannalähedase püügi laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Kreeka lipu all sõitvatel või Kreekas registreeritud rannalähedase püügi laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(8)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) hindas stevioolglükosiidide (E 960) kui toidu lisaaine spetsifikatsiooni kavandatud muudatust ja võttis 24. septembril 2019 vastu oma sellekohase arvamuse (4). Ameti hinnangul võivad M-rebaudiosiidi tootmiseks kasutatava astmelise ensümaatilise protsessi käigus tekkida lisandid, mis erinevad lisanditest, mis võivad esineda Stevia rebaudiana lehtedest veega ekstraheeritud ja seejärel ümberkristallitud stevioolglükosiidide (E 960) puhul. Seepärast on amet seisukohal, et kõnealuse protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidi jaoks on tarvis eraldi spetsifikatsiooni. Peale selle jõudis amet järeldusele, et aktsepteeritava päevadoosi kehtivat väärtust 4 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas võib kohaldada ka stevioolglükosiididest ensümaatilise muundamise teel toodetud M-rebaudiosiidi puhul. Amet leidis, et stevioolglükosiidide (E 960) asendamisel astmelise ensümaatilise protsessi tulemusena toodetud M-rebaudiosiidiga ei ole M-rebaudiosiidiga kokkupuute määr (väljendatuna steviooliekvivalentides) suurem kui stevioolglükosiididega (E 960) kokkupuute määr. Samuti jõudis amet järeldusele, et M-rebaudiosiid, mille tootmisel on stevioolglükosiidide ensümaatiliseks muundamiseks kasutatud geneetiliselt muundatud pärmseente K. phafﬁi UGT-a ja K. phafﬁi UGT-b abil toodetud ensüüme UDP-glükosüültransferaasi ja sahharoosi süntaasi, ei ole ohtlik, kui seda kasutatakse samal kavandatud viisil ja määral kui stevioolglükosiide (E 960).
4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt: „c) märge, mis määruse (EÜ) nr 767/2008 kohaldamisel osutab, et asjaomane kolmanda riigi kodanik on süüdi mõistetud terroriaktis või mõnes muus määruse (EL) 2018/1240 lisas loetletud kuriteos, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille ülemmäär on vähemalt kolm aastat, sealhulgas süüdimõistva otsuse teinud liikmesriigi kood.“; b) lõige 1a asendatakse järgmisega: „1a. Ühine isikuandmete hoidla sisaldab lõike 1 punktis b osutatud andmeid ja järgmisi lõike 1 punktis a osutatud andmeid: perekonnanimi, eesnimed, sünniaeg, sünnikoht (linn ja riik), kodakondsus või kodakondsused, sugu, varasemad nimed (kui neid on), pseudonüümid või varjunimed (kui neid on), isiku reisidokumentide liik ja number ning need välja andnud asutuse nimi. Ühine isikuandmete hoidla võib sisaldada lõikes 3 osutatud andmeid ning lõike 1 punktis c osutatud juhtudel süüdimõistva otsuse teinud liikmesriigi koodi. Ülejäänud ECRIS-TCNi andmeid säilitatakse kesksüsteemis.“; c) lisatakse järgmine lõige: „7. Kui päringutabamused saadakse määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklis 27a osutatud automaatse töötlemise käigus, on juurdepääs käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud märgetele ja süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi koodile ning nende kohta päringu tegemine võimalik üksnes VISi kesksüsteemi poolt kontrollide tegemiseks käesoleva määruse artikli 7a kohaselt koostoimes määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 9a lõike 4 punktiga e või artikli 22b lõike 3 punktiga e. Ilma et see piiraks käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamist, ei ole lõike 1 punktis c osutatud märked ja süüdimõistva otsuse teinud liikmesriigi kood nähtavad ühelegi teisele asutusele kui süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutusele, kes on märke süsteemi sisestanud.“
(2)

Delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud eeskirjadega täiendatakse määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirju. Neis eeskirjades kirjeldatakse mitmesuguseid tehnilisi aspekte meetmete puhul, mida tuleb võtta taudi kahtluse või avastamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis a. Kuna need eeskirjad on omavahel seotud, on kõik eeskirjad koos sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2020/687. Selguse huvides ja eeskirjade tõhusa kohaldamise võimaldamiseks on asjakohane, et eeskirjad, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/687, on sätestatud ühes delegeeritud õigusaktis, millega nähakse ette asjaomaste loetellu kantud taudide tõrje ulatuslikud tehnilised meetmed.
(6)

Finanstilsyneti hinnang näitab, et NIBORit kasutatakse võrdlusalusena kodumajapidamistele ja mittefinantsasutustele antavate laenude puhul kogusummas ligikaudu 418 miljardit eurot, mis on 94 % kõigist Norras kodumajapidamistele ja mittefinantsasutustele antud laenudest ning 136 % Norra sisemajanduse koguproduktist. Lisaks on NIBOR võrdlusaluseks kupongimaksetele, mis moodustavad umbes 60 % muutuva intressimääraga võlakirjade kogunimiväärtusest Norras ja mille kogusumma on ligikaudu 130 miljardit eurot. Samuti juhtis Finanstilsynet ühe keskse vastaspoole andmete alusel tähelepanu ka sellele, et NIBORit kasutatakse võrdlusalusena börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide puhul, mille tinglik väärtus oli 2020. aasta oktoobri seisuga vähemalt 1988 miljardit eurot. Lõpetuseks märkis Finanstilsynet, et NIBORit kasutatakse praegu võrdlusalusena investeerimisfondides, mille varade netoväärtus kokku on 0,3 miljardit eurot. NIBORit järgivate finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtus on seega vähemalt kaheksa korda suurem kui Norra rahvamajanduse kogutoodang.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1109,

1. juuli 2021,

millega Itaalia lipu all sõitvatele teatavatele laevadele kehtestatakse hiid-lehthännaku püügikeeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem, 2021. aastaks ammendatuks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel, mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem, on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavarude rühma alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
„124.

STATE CONTRACTING WATER AND SEWAGE PROJECTS COMPANY (alias a) STATE ORGANIZATION FOR WATER AND SEWAGE, b) GENERAL ESTABLISHMENT FOR WATER AND SEWAGE PROJECTS, c) GENERAL ESTABLISHMENT FOR IMPLEMENTING WATER AND SEWERAGE PROJECTS, d) GENERAL ESTABLISHMENT FOR OPERATION WATER AND SEWERAGE PROJECTS). Aadressid: a) Street No. 52, Alwiya, P.O. Box 5738, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 1011, Basil Square, Baghdad, Iraq; c) P.O. Box 1011, Al Wathba Square, Baghdad, Iraq.“
(5)

Tarbijaohutuse komitee tõdes 3.–4. märtsil 2020 vastu võetud arvamuses, (4) et dihüdroksüatsetoon on ohutu, kui seda kasutada juustele kantava (mitteoksüdeeriva) juuksevärvi koostisainena, mille sisaldus on kuni 6,25 %. Lisaks järeldas tarbijaohutuse komitee samas arvamuses, et ohutuks võib pidada ka seda, kui dihüdroksüatsetooni kasutatakse juustele kantava (mitteoksüdeeriva) juuksevärvi koostisainena, mille sisaldus on kuni 6,25 %, koos pruunistava kehapiima ja näokreemiga, mille maksimaalne dihüdroksüatsetooni sisaldus on kuni 10 %.
(3)

Seega võib määruse (EL) 2019/787 artikli 13 lõike 3 kohaselt miksitud piiritusjoogi või segu korral kõnealuse määruse I lisas esitatud piiritusjoogikategooria seadusliku nimetuse või piiritusjoogi geograafilise tähise märkida üksnes nende alkohoolsete koostisosade loetelus, mis on esitatud piiritusjoogi seadusliku nimetusega samas vaateväljas. See tähendab, et piiritusjoogikategooriat, millesse selle sättega hõlmatud segu kuulub, ei tohi selle seadusliku nimetusena kasutada. Ainus kõnealuses artiklis sätestatud erand puudutab segusid, mis on valmistatud sama geograafilise tähisega piiritusjookidest, või segusid, mille valmistamisel kasutatud ühelgi piiritusjoogil ei ole geograafilist tähist. Nende segude puhul tähendab see, et nende kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel võib kasutada seadusliku nimetusena vastavat piiritusjoogikategooriat.
(5)

Toiduohutusamet tegi järelduse, et kõik nõuded andmete osas on täidetud ja et taotleja soovitud muudatused jääkide piirnormide kohta on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule Euroopa 27 spetsiifilise tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet aine toksikoloogiliste omaduste kohta. Tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuse ainega kõigi sellist ainet sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ei teki ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et akuutse standarddoosi kehtestamine ei ole vajalik, kuna kõnealuse aine puhul on ägeda mürgisuse oht väike.
c)

kui vedaja täpsustab, et marsruudi tõttu on vajalik kahte sisenemist võimaldav viisa: i) kui reisijal on kahte sisenemist võimaldav viisa, mis kehtib saabumiskuupäeval ja mille kumbagi sisenemist ei ole veel kasutatud: OK; ii) kui reisijal ei ole kahte sisenemist võimaldavat viisat: Not OK; iii) kui reisijal on kahte sisenemist võimaldav viisa, aga vähemalt üks sisenemistest on juba kasutatud: Not OK; iv) kui reisijal on kahte sisenemist võimaldav viisa, aga vähemalt üks sisenemistest ei kehti saabumiskuupäeval: NOT OK;
(11)

Kui reisijatel peab olema kehtiv reisiluba, siis võib pidada seda nõuet täidetuks juhul, kui vedajad on esitanud vedaja liidesele päringu 48 tunni jooksul enne kavandatud lahkumisaega ja saanud vastuse „OK“. Võib tekkida olukordi, kui vedaja ei saa teha määruse (EL) 2018/1240 artikli 45 lõikes 1 osutatud päringut, kuna Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi mõnes osas tekib tehniline rike. Selleks et piirata kõnealusest rikkest tekkida võivaid kahjulikke tagajärgi, on vaja kehtestada varumenetlusi käsitlevad üksikasjalikud normid, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/1240 artiklis 46.
(2)

Teatavate kalandustoodete tarned liidus sõltuvad praegu kolmandatest riikidest pärit impordist. Viimastel kümnenditel on liidu sõltuvus impordist kalandustoodete tarbimise vallas suurenenud. Selleks et kalandustoodete tootmist liidus ei ohustataks ning et tagada liidu töötleva tööstuse piisav varustatus, tuleks tariifikvootide piires peatada patagoonia ebakalmaari, soolvees säilitatud heeringa, külmutatud heeringa, külmutatud heeringa filee ja liblikfilee, meriahvena filee ning mitut liiki külmutatud kala imporditollimaksud.