Komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2004,

27. aprill 2004,

asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 1965. aasta määrust nr 19/65/EMÜ asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ning kooskõlastatud tegevuse suhtes [1], eelkõige selle artiklit 1,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu [2],

olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Määrus nr 19/65/EMÜ annab komisjonile õiguse kohaldada asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 teatavat liiki tehnosiirde kokkulepete ja vastava kooskõlastatud tegevuse suhtes, milles osaleb ainult kaks ettevõtjat, kes kuuluvad artikli 81 lõike 1 alla.

(2) Komisjon võttis määruse nr 19/65/EMÜ kohaselt vastu 31. jaanuari 1996. aasta määruse (EÜ) nr 240/96 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete teatavate liikide suhtes [3].

(3) Komisjon avaldas 20. detsembril 2001. aastal tehnosiirde grupierandi määruse (EÜ) nr 240/96 hindamisaruande [4]. See tekitas avaliku mõttevahetuse määruse (EÜ) nr 240/96 ning asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja 3 üldise kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete suhtes. Liikmesriikide ja kolmandate isikute vastused hindamisaruandele on üldiselt pooldanud tehnosiirde kokkuleppeid käsitleva ühenduse konkurentsipoliitika reformi. Seetõttu on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 240/96 kehtetuks.

(4) Käesolev määrus peaks vastama kahele nõudele, nimelt tagama tõhusa konkurentsi ja andma ettevõtjatele piisava õiguskindluse. Nende eesmärkide saavutamisel tuleks arvesse võtta vajadust lihtsustada reguleerivat raamistikku ja selle kohaldamist. Otstarbekas on eemalduda lähenemisviisist, mille kohaselt loetletakse punktid, mille suhtes erandeid tehakse, ning asetada suuremat rõhku nende kokkuleppeliikide määratlemisele, mille suhtes erandid kuni turuvõimu teatava tasemeni kehtivad, ning piirangute või selliste sätete kindlaksmääramisele, mis ei tohi sellistes kokkulepetes sisalduda. See on kooskõlas majanduspõhise lähenemisviisiga, mille puhul hinnatakse kokkulepete mõju asjaomasele turule. See on kooskõlas ka lähenemisviisiga, mis eristab konkurentidevahelisi kokkuleppeid mittekonkureerijate vahelistest kokkulepetest.

(5) Tehnosiirde kokkulepped käsitlevad tehnoloogia litsentsimist. Sellised kokkulepped suurendavad tavaliselt majanduslikku tasuvust ning toetavad konkurentsi, kuna vähendavad kattuvat uurimis- ja arendustegevust, stimuleerivad esialgset uurimis- ja arendustegevust, hoogustavad uuendusi, hõlbustavad uurimis- ja arendustegevuse tulemuste levikut ning tekitavad konkurentsi tooteturul.

(6) Tõenäosus, et sellised tõhususele kaasaaitavad ja konkurentsi edendavad mõjud kaaluvad üles tehnosiirde kokkulepetes sisalduvatest piirangutest tulenevad võimalikud konkurentsi kahjustavad mõjud, sõltub asjaomaste ettevõtjate turuvõimust ja seega sellest, kui suures ulatuses peavad kõnealused ettevõtjad konkureerima muude ettevõtjatega, kelle käsutuses on asendustehnoloogiad või kes toodavad asendustooteid.

(7) Käesolev määrus peaks käsitlema üksnes kokkuleppeid, mille kohaselt litsentsiandja lubab litsentsisaajal kasutada kaupade või teenuste tootmiseks litsentsitud tehnoloogiat, vajaduse korral pärast seda, kui litsentsisaaja on seda teadusuuringute ja arendustegevuse kaudu täiendanud. See ei peaks käsitlema litsentsilepinguid uurimis- ja arendustegevusega seotud allhangete teostamiseks. Samuti ei peaks see käsitlema litsentsilepinguid tehnoloogiapuulide loomiseks, see tähendab lepinguid tehnoloogiate ühendamiseks eesmärgiga anda kolmandatele isikutele litsents loodud intellektuaalomandi õiguste paketi kasutamiseks.

(8) Artikli 81 lõike 3 kohaldamiseks määruse andmise teel ei ole vaja määratleda neid tehnosiirde kokkuleppeid, mis võivad kuuluda artikli 81 lõike 1 alla. Artikli 81 lõike 1 alla kuuluvate kokkulepete eraldi hindamise käigus tuleb arvesse võtta mitmeid tegureid, eelkõige kõnealuse toote ja tehnoloogia turu struktuuri ja dünaamikat.

(9) Käesoleva määrusega kehtestatud grupierandist saadavad eelised peaksid piirduma nende kokkulepetega, mille puhul on võimalik piisava kindlusega eeldada, et need vastavad asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele. Tehnosiirde eeliste ja eesmärkide saavutamiseks peaks käesolevast määrusest tulenevad eelised laienema ka neile tehnosiirde kokkulepetes sisalduvatele sätetele, mis ei kujuta endast selliste kokkulepete esmast objekti, kuid on otseselt seotud litsentsitud tehnoloogia kohaldamisega.

(10) Konkurentidevaheliste tehnosiirde kokkulepete osas võib oletada, et kui kokkuleppeosaliste ühine turuosa asjaomasel turul ei ole suurem kui 20 % ja kui need ei sisalda teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, siis tavaliselt parandavad need kokkulepped tootmist või turustamist ning tarbijad saavad sellest tulenevast kasust õiglaselt osa.

(11) Mittekonkureerijate vaheliste tehnosiirde kokkulepete osas võib oletada, et kui iga kokkuleppeosalise turuosa asjaomasel turul ei ole suurem kui 30 % ja kui need ei sisalda teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, siis tavaliselt parandavad need kokkulepped tootmist või turustamist ning tarbijad saavad sellest tulenevast kasust õiglaselt osa.

(12) Kui nimetatud turuosa künnised ületatakse, ei saa tehnosiirde kokkuleppeid lugeda asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kuuluvateks. Näiteks mittekonkureerivate ettevõtjate vaheline ainulitsentsileping jääb sageli asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alt välja. Kui nimetatud turuosa künnised ületatakse, ei saa ka eeldada, et asutamislepingu artikli 81 lõike 1 alla kuuluvaid tehnosiirde kokkulepped ei vasta erandi tegemise tingimustele. Siiski ei saa eeldada, et tehnosiirde kokkulepetest tulenevad objektiivsed eelised oleksid sellist laadi ja sellise ulatusega, et kompenseeriksid negatiivse mõju, mille need on konkurentsile tekitanud.

(13) Käesolev määrus ei peaks tegema erandeid tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis sisaldavad piiranguid, mis ei ole tootmise või turustamise parandamiseks hädavajalikud. Olenemata asjaomaste ettevõtjate turuosast, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud grupierandist eelkõige välja jätta need tehnosiirde kokkulepped, mis sisaldavad teatavaid rangeid konkurentsivastaseid piiranguid, nagu näiteks hindade fikseerimine kolmandate isikute jaoks. Selliste raskekujuliste piirangute puhul tuleks terve kokkulepe grupierandist välja jätta.

(14) Uuendustele suunatud algatuste ja intellektuaalomandi õiguste nõuetekohase kohaldamise kaitseks tuleks teatavad piirangud grupierandist välja jätta. Eelkõige tuleks välja jätta selgelt eristatavate täiendustega seotud tagasiloovutamise ainukohustused. Kui litsentsilepingus on selline piirang, tuleks grupierandist välja jätta üksnes see piirang.

(15) Turuosa künnised, rangeid konkurentsivastaseid piiranguid sisaldavate tehnosiirde kokkulepete suhtes erandite kohaldamata jätmine ja käesolevas määruses sätestatud piirangute väljajätmine tagavad tavaliselt selle, et kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse grupierandit, ei võimalda osalevatel ettevõtjatel kõnealuste toodete olulise osa suhtes konkurentsi kõrvaldada.

(16) Teatavatel juhtudel, kui käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate kokkulepete mõju on artikli 81 lõikega 3 siiski vastuolus, peab komisjonil olema võimalik grupierand tühistada. See võib ette tulla eriti siis, kui uuendusi soodustavaid tegureid vähendatakse või kui turulepääs on takistatud.

(17) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta [5] annab liikmesriikide pädevatele asutustele õiguse tühistada grupierand selliste tehnosiirde kokkulepete puhul, mille mõju on vastuolus artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustega, kui selline mõju on täheldatav nende territooriumil või osal sellest ja kui sellise territooriumi näol on tegemist selgepiirilise geograafilise turuga. Liikmesriigid peavad tagama, et nimetatud tühistamisõiguse kasutamine ei piiraks ühenduse konkurentsieeskirjade ühtset kohaldamist kogu ühenduse ühisturul ega kõnealuste eeskirjade rakendamiseks vastuvõetud meetmete täielikku toimet.

(18) Järelevalve tugevdamiseks samasuguse piirava mõjuga tehnosiirde kokkulepete paralleelsete võrgustike üle, mis katavad üle 50 % teatavast turust, peab komisjonil olema õigus teatada, et käesolevat määrust ei kohaldata tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis sisaldavad asjaomase turuga seotud konkreetseid piiranguid, ja seega ennistada selliste kokkulepete suhtes artikli 81 täieulatusliku kohaldamise.

(19) Käesolev määrus peaks käsitlema ainult litsentsiandja ja litsentsisaaja vahelisi tehnosiirde kokkuleppeid. See peaks käsitlema kõnealuseid kokkuleppeid isegi juhul, kui neis on ette nähtud tingimused mitme kaubandusliku tasandi jaoks, näiteks nõudes litsentsisaajalt teatava turustussüsteemi sisseseadmist ja määrates kindlaks, milliseid kohustusi litsentsi alusel toodetud toodete edasimüüjatele peab esitama või võib esitada. Kõnealused tingimused ja kohustused peavad siiski vastama tarne- ja turustuskokkulepete suhtes kohaldatavatele konkurentsieeskirjadele. Käesoleva määrusega ei tehta erandeid litsentsiandja ja litsentsisaaja vaheliste tarne- ja turustuskokkulepete suhtes.

(20) Käesolev määrus ei piira asutamislepingu artikli 82 kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

1. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) kokkulepe – kokkulepe, ettevõtjate ühenduse otsus või kooskõlastatud tegevus;

b) tehnosiirde kokkulepe – patendilitsentsileping, oskusteabe litsentsileping, tarkvara autoriõiguse leping või patente, oskusteavet ja tarkvara autoriõigusi hõlmav kombineeritud litsentsileping, sealhulgas kõik sellised kokkulepped, mis sisaldavad sätteid selliste toodete ostu või müügi kohta, mis on seotud muude intellektuaalomandi õiguste litsentsimisega või selliste õiguste loovutamisega, tingimusel et kõnealused sätted ei kujuta endast selliste kokkulepete esmast objekti ning on otseselt seotud lepinguliste toodete tootmisega; tehnosiirde kokkulepeteks loetakse ka patentide, oskusteabe ja tarkvara autoriõiguste või nende kombinatsioonide loovutamist, kui tehnoloogia kasutamisega seotud oht jääb loovutajale, eelkõige juhul, kui loovutamisel makstav summa sõltub loovutuse saaja käibest, mis on seotud loovutatud tehnoloogiat kasutades valmistatud toodetega, selliste toodete kogusega või toimingute arvuga, mille käigus kõnealust tehnoloogiat kasutatakse;

c) vastastikune kokkulepe – tehnosiirde kokkulepe, milles kaks ettevõtjat annavad teineteisele ühe lepingu või eraldi lepingute alusel patendilitsentsi, oskusteabe litsentsi, tarkvara autoriõiguste litsentsi või patente, oskusteavet ja tarkvara autoriõigusi hõlmava kombineeritud litsentsi, kui need litsentsid käsitlevad konkureerivaid tehnoloogiaid või kui neid saab kasutada konkureerivate toodete valmistamisel;

d) mittevastastikune kokkulepe – tehnosiirde kokkulepe, milles üks ettevõtja annab teisele patendilitsentsi, oskusteabe litsentsi, tarkvara autoriõiguste litsentsi või patente, oskusteavet ja tarkvara autoriõigusi hõlmava kombineeritud litsentsi, või milles kaks ettevõtjat annavad teineteisele sellise litsentsi, kuid need litsentsid ei käsitle konkureerivaid tehnoloogiaid ning neid ei saa kasutada konkureerivate toodete valmistamisel;

e) toode – kaup või teenus, sealhulgas nii vaheprodukt ja -teenus kui ka lõpp-produkt ja -teenus;

f) lepingulised tooted – litsentsitud tehnoloogia alusel toodetud tooted;

g) intellektuaalomandi õigused – hõlmavad tööstusomandi õigust, oskusteavet, autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi;

h) patendid – patendid, patenditaotlused, kasulikud mudelid, kasulike mudelite registreerimistaotlused, disainilahendused, pooljuhttoodete topoloogia, ravimite täiendava kaitse tunnistused ja täiendava kaitse tunnistused teiste toodete puhul, mille kohta neid võib saada, ning sordiaretajate tunnistused;

i) oskusteave – patentimata praktilise teabe kogum, mis tuleneb kogemustest ja katsetustest ning mis on:

i) salajane, st ei ole üldteada ega hõlpsasti juurdepääsetav;

ii) oluline, st lepinguliste toodete valmistamise seisukohast tähtis ja vajalik ja

iii) määratletud, st kirjeldatud piisavalt ulatuslikult, et oleks võimalik kontrollida, kas see vastab salajasuse ja olulisuse kriteeriumidele;

j) konkureerivad ettevõtjad – ettevõtjad, kes konkureerivad asjaomasel tehnoloogiaturul ja/või asjaomasel tooteturul, see tähendab:

i) asjaomasel tehnoloogiaturul konkureerivad ettevõtjad on ettevõtjad, kes annavad litsentse konkureerivatele tehnoloogiatele rikkumata teineteise intellektuaalomandi õigusi (tegelikud konkurendid tehnoloogiaturul); asjaomane tehnoloogiaturg hõlmab tehnoloogiaid, mis litsentsisaaja seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, autoritasude ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad või asendatavad;

ii) asjaomasel tooteturul konkureerivad ettevõtjad on ettevõtjad, kes tehnosiirde kokkuleppe puudumise korral tegutsevad nii asjaomasel tooteturul kui geograafilisel turul, kus lepingulisi tooteid müüakse, rikkumata teineteise intellektuaalomandi õigusi (tegelikud konkurendid tooteturul), või kel on realistlikud eeldused teha vajalikud lisainvesteeringud või muud vajalikud ümberlülitumiskulutused, et nad jõuaksid õigeaegselt ja teineteise intellektuaalomandi õigusi rikkumata asjaomasele tooteturule või geograafilisele turule suhteliste hindade väikese, kuid püsiva tõusu korral (potentsiaalsed konkurendid tooteturul); asjaomane tooteturg hõlmab tooteid, mis tarbijate seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad või asendatavad;

k) valikuline turustussüsteem – turustussüsteem, kus litsentsiandja kohustub andma litsentsi lepinguliste toodete tootmiseks üksnes sellistele litsentsisaajatele, kes on valitud kindlaksmääratud kriteeriumide alusel ja kes kohustuvad müüma selliseid lepingulisi tooteid ainult volitatud turustajatele;

l) ainuõiguslik territoorium – territoorium, millel ainult üks ettevõtja võib toota lepingulisi tooteid litsentsitud tehnoloogiat kasutades, ilma et see piiraks võimalust anda teisele litsentsisaajale õigust toota kõnealusel territooriumil lepingulisi tooteid ainult ühele konkreetsele kliendile, kui see teine litsents antakse eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

m) ainuõiguslik kliendirühm – kliendirühm, kellele ainult ühel ettevõtjal on õigus aktiivselt müüa lepingulisi tooteid, mis on toodetud litsentsitud tehnoloogiat kasutades;

n) eristatavad täiendused – täiendused, mida võib teha litsentsitud tehnoloogiat rikkumata.

2. Mõisted "ettevõtja", "litsentsiandja" ja "litsentsisaaja" hõlmavad ka nendega seotud ettevõtjaid.

Seotud ettevõtjad –

a) ettevõtjad, kelle puhul ühel kokkuleppeosalisel on otseselt või kaudselt:

i) õigus kasutada üle poole häältest või

ii) õigus nimetada ametisse üle poole nõukogust, juhatusest või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või

iii) õigus juhtida ettevõtja äritegevust;

b) ettevõtjad, kellel otseselt või kaudselt on mõne kokkuleppeosalise suhtes punktis a loetletud õigused;

c) ettevõtjad, kelle suhtes mõnel punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a loetletud õigused;

d) ettevõtjad, kelle suhtes kokkuleppeosalisel koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a loetletud õigused või volitused;

e) ettevõtjad, kelle puhul punktis a loetletud õigused kuuluvad ühiselt:

i) kokkuleppeosalistele või nende vastavatele punktides a–d loetletud seotud ettevõtjatele või

ii) ühele või mitmele kokkuleppeosalisele või ühele või mitmele punktides a–d loetletud nendega seotud ettevõtjale ja ühele või mitmele kolmandale isikule.

Artikkel 2

Erand

Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaselt ning vastavalt käesoleva määruse sätetele teatatakse, et asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 ei kohaldata kahe ettevõtja vaheliste tehnosiirde kokkulepete suhtes, mis lubavad toota lepingulisi tooteid.

Käesolevat erandit kohaldatakse sedavõrd, kui sellised kokkulepped sisaldavad artikli 81 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluvaid konkurentsipiiranguid. Seda erandit kohaldatakse nii kaua, kuni litsentsitud tehnoloogia intellektuaalomandi õigused ei ole lõppenud, aegunud või kehtetuks tunnistatud, või oskusteabe puhul nii kaua, kuni asjaomane oskusteave püsib salajasena, välja arvatud juhul, kui see oskusteave saab avalikkusele kättesaadavaks litsentsisaaja tegevuse tõttu, millisel puhul kohaldatakse erandit kokkuleppe kehtivuse ajal.

Artikkel 3

Turuosa künnis

1. Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad omavahel konkureerivad, kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit tingimusel, et osalevate ettevõtjate ühine turuosa ei ületa 20 % asjaomasest mõjutatud tehnoloogia- ja tooteturust.

2. Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad omavahel ei konkureeri, kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit tingimusel, et ühegi osaleva ettevõtja turuosa ei ületa 30 % asjaomasest mõjutatud tehnoloogia- ja tooteturust.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võetakse kokkuleppeosalise turuosa kindlaksmääramisel asjaomasel tehnoloogiaturul aluseks see, mil määral see litsentsitud tehnoloogia on kasutusel vastaval tooteturul. Litsentsiandja turuosaks asjaomasel tehnoloogiaturul loetakse litsentsiandja ja litsentsisaajate toodetud lepinguliste toodete ühine turuosa asjaomasel tooteturul.

Artikkel 4

Raskekujulised piirangud

1. Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad on konkureerivad ettevõtjad, siis artiklis 2 sätestatud erandit ei kohaldata kokkulepete suhtes, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või kokkuleppeosaliste kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult:

a) osaleva ettevõtja võimaluse piiramine määrata hindu toodete müümisel kolmandatele isikutele;

b) tootmismahu piiramine, välja arvatud lepinguliste toodete tootmismahu piiramine, mis on litsentsisaajale kehtestatud mittevastastikuse kokkuleppega või mis on kehtestatud ainult ühele litsentsisaajale vastastikuse kokkuleppega;

c) turgude või klientide jaotamine, välja arvatud:

i) litsentsisaaja kohustus kasutada tootmisel litsentsitud tehnoloogiat ühel või mitmel tehnilisel kasutusalal või ühel või mitmel tooteturul;

ii) litsentsiandja ja/või litsentsisaaja kohustus mittevastastikuse kokkuleppe alusel mitte kasutada litsentsitud tehnoloogiat ühel või mitmel tehnilisel kasutusalal või ühel või mitmel tooteturul või ühel või mitmel ainuõiguslikul territooriumil, mis on reserveeritud teisele kokkuleppeosalisele;

iii) litsentsiandja kohustus mitte anda teataval territooriumil tehnoloogia litsentsi teisele litsentsisaajale;

iv) mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja ja/või litsentsiandja aktiivse ja/või passiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille on reserveerinud teine kokkuleppeosaline;

v) mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja aktiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale, tingimusel et viimane ei olnud selle litsentsi andmise ajal litsentsiandja suhtes konkureeriv ettevõtja;

vi) litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata aktiivselt ega passiivselt müüa lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena;

vii) mittevastastikuse kokkuleppe alusel litsentsisaaja kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

d) litsentsisaaja võimaluse piiramine kasutada oma tehnoloogiat või mis tahes kokkuleppeosalise võimaluse piiramine tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui kõnealune piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitud oskusteabe avalikustamine kolmandatele isikutele.

2. Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad ei ole konkureerivad ettevõtjad, siis artiklis 2 sätestatud erandit ei kohaldata kokkulepete suhtes, mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt, üksikult või kokkuleppeosaliste kontrolli all olevate muude teguritega kombineeritult:

a) piirata kokkuleppeosalise võimet määrata hindu toodete müümisel kolmandatele isikutele, ilma et see piiraks tarnija võimalust kehtestada maksimaalne müügihind või soovituslik müügihind tingimusel, et kokkuleppeosaliste survel või nende pakutud stiimulite põhjal ei ulatu need fikseeritud või minimaalse müügihinnani;

b) seada piiranguid territooriumide või klientide suhtes, kellele litsentsisaaja võib lepingulisi kaupu passiivselt müüa, välja arvatud:

i) passiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille on reserveerinud litsentsiandja;

ii) passiivse müügi piiramine ainuõiguslikul territooriumil või ainuõiguslikule kliendirühmale, mille litsentsiandja on määranud teisele litsentsisaajale esimeseks kaheks aastaks, mil see teine litsentsisaaja müüb lepingulisi tooteid kõnealusel territooriumil või kõnealusele kliendirühmale;

iii) kohustus toota lepingulisi tooteid ainult oma tarbeks, tingimusel et litsentsisaajal ei keelata müüa aktiivselt ega passiivselt lepingulisi tooteid kasutamiseks oma toodete varuosadena;

iv) kohustus toota lepingulisi tooteid ainult teatavale konkreetsele kliendile, kui litsents anti eesmärgiga luua kõnealusele kliendile alternatiivne tarneallikas;

v) hulgimüügi tasandil tegutsevate litsentsisaajate müügi piiramine lõppkasutajatele;

vi) valikulise turustussüsteemi liikmete müügi piiramine volitamata turustajatele;

c) piirata jaemüügitasandil tegutsevate valikulise turustussüsteemi liikmeks olevate litsentsisaajate aktiivset või passiivset müüki lõppkasutajatele, ilma et see piiraks võimalust keelata süsteemi liikmetel tegutseda asukohas, mille suhtes puudub luba.

3. Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad ei ole konkureerivad ettevõtjad kokkuleppe sõlmimise ajal, kuid muutuvad konkurentideks hiljem, siis kohaldatakse kokkuleppe kogu kehtivuse aja suhtes lõiget 2, mitte lõiget 1, välja arvatud juhul, kui kokkulepet on hiljem oluliselt muudetud.

Artikkel 5

Välja jäetud piirangud

1. Artiklis 2 sätestatud erandit ei kohaldata tehnosiirde kokkulepetes sisalduvate järgmiste kohustuste suhtes:

a) litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus anda litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale isikule ainulitsents litsentsitud tehnoloogia selgelt eristatavate täienduste või uute kasutusalade osas;

b) litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus loovutada litsentsiandjale või litsentsiandja määratud kolmandale isikule tervikuna või osaliselt õigused mis on seotud litsentsitud tehnoloogia täiendustega või uute kasutusaladega;

c) litsentsisaaja mis tahes otsene või kaudne kohustus mitte vaidlustada litsentsiandjale ühisturul kuuluvate intellektuaalomandiõiguste kehtivust, ilma et see piiraks võimalust ette näha tehnosiirde kokkuleppe lõpetamine juhul, kui litsentsisaaja vaidlustab ühe või mitme litsentsitud intellektuaalomandiõiguse kehtivuse.

2. Kui kokkuleppes osalevad ettevõtjad ei ole konkureerivad ettevõtjad, ei kohaldata artiklis 2 sätestatud erandit selliste otseste või kaudsete kohustuste suhtes, mis piiravad litsentsisaaja võimalust kasutada oma tehnoloogiat või piiravad mis tahes kokkuleppeosalise võimalust tegelda uurimis- ja arendustegevusega, välja arvatud juhul, kui viimati nimetatud piirang on hädavajalik selleks, et hoida ära litsentsitud oskusteabe avalikustamine kolmandatele isikutele.

Artikkel 6

Tühistamine üksikjuhtudel

1. Komisjon võib tühistada käesoleva määruse kohaselt antud soodustused määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 1 alusel, kui ta leiab, et mõnel konkreetsel juhul toovad tehnosiirde kokkulepped, mille suhtes kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit, siiski kaasa asutamislepingu artikli 81 lõike 3 nõuetega kokkusobimatuid tagajärgi, eelkõige:

a) kui kolmandate isikute turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete piiravate kokkulepete, millega keelatakse litsentsisaajatel kasutada kolmandate isikute tehnoloogiaid, paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu;

b) kui potentsiaalsete litsentsisaajate turulepääs on piiratud näiteks samalaadsete piiravate kokkulepete, millega keelatakse litsentsiandjatel anda litsentse teistele litsentsisaajatele, paralleelsete võrgustike kumulatiivse mõju tõttu;

c) kui kokkuleppeosalised jätavad litsentsitud tehnoloogia ilma objektiivse põhjuseta kasutamata.

2. Kui mõnel konkreetsel juhul on tehnosiirde kokkuleppel, mille suhtes kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit, artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustega vastuolus olev mõju liikmesriigi territooriumil või osal sellest, ja kui sellise territooriumi näol on tegemist selgepiirilise geograafilise turuga, võib asjaomase liikmesriigi konkurentsiasutus määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 alusel tühistada käesoleva määruse kohaldamisest saadavad soodustused kõnealuse territooriumi osas käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustel.

Artikkel 7

Käesoleva määruse kohaldamata jätmine

1. Määruse nr 19/65/EMÜ artikli 1a kohaselt võib komisjon määrusega teatada, et kui samalaadsete tehnosiirete kokkulepete paralleelsed võrgustikud hõlmavad üle 50 % asjaomasest turust, ei kohaldata käesolevat määrust tehnosiirete kokkulepete suhtes, mis sisaldavad kõnealust turgu puudutavaid konkreetseid piiranguid.

2. Lõikele 1 vastavat määrust hakatakse kohaldama kõige varem kuus kuud pärast selle vastuvõtmist.

Artikkel 8

Turuosa künniste kohaldamine

1. Artikliga 3 ette nähtud turuosa künniste kohaldamisel järgitakse käesolevas lõikes sätestatud eeskirju.

Turuosa arvutamise aluseks võetakse müügiväärtus turul. Kui andmed müügiväärtuse kohta turul ei ole kättesaadavad, võib asjaomase ettevõtja turuosa kindlaksmääramiseks kasutada muudel usaldusväärsetel turgu käsitlevatel andmetel, sealhulgas turu müügimahul, põhinevaid hinnanguid.

Turuosa arvutatakse eelnevat kalendriaastat käsitlevate andmete põhjal.

Artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis e osutatud ettevõtjatele kuuluv turuosa jagatakse võrdselt kõigi ettevõtjate vahel, kellel on artikli 1 lõike 2 teise lõigu punktis a loetletud volitused või õigused.

2. Kui artikli 3 lõikes 1 või 2 osutatud turuosa esialgu ei ületa vastavalt kas 20 % või 30 %, kuid tõuseb hiljem nimetatud piirist kõrgemale, kohaldatakse artiklis 2 sätestatud erandit kahe järjestikuse kalendriaasta jooksul pärast aastat, mil turuosa 20 % või 30 % künnis esimest korda ületati.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 240/96 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 10

Üleminekuperiood

Asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata 1. maist 2004 – 31. märtsini 2006 nende kokkulepete suhtes, mis on 30. aprillil 2004 juba jõustunud ja mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud erandi tingimustele, kuid vastasid 30. aprillil 2004 määruses (EMÜ) nr 240/96 sätestatud erandi tingimustele.

Artikkel 11

Kehtivusaeg

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2004.

Määrus kehtib 30. aprillini 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. aprill 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario Monti

[1] EÜT 36, 6.3.1965, lk 533/65. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

[2] ELT C 235, 1.10.2003, lk 10.

[3] EÜT L 31, 9.2.1996, lk 2. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[4] K(2001) 786 lõplik versioon.

[5] ELT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

--------------------------------------------------