ET Euroopa Liidu Teataja C 268/1

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

26. september 2008

„Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine”

(2008/C 268/01)

NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE 2004. aasta mais jõustunud Euroopa Ühenduse ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelist raamkokkulepet ja osapooltevahelise koostöö tihenemist;

TULETADES MEELDE kosmosenõukogu 25. novembril 2004, 7. juunil 2005 ja 28. novembril 2005 toimunud istungitel heakskiidetud suundumusi;

RÕHUTADES kosmosenõukogu 22. mai 2007. aasta istungi resolutsiooni, millega tervitati ja toetati Euroopa kosmosepoliitikat ning rajati alus Euroopa kosmosepoliitikale;

MÄRKIDES, et resolutsioonis kutsuti Euroopa Komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) peadirektorit ning Euroopa Liidu ja ESA liikmesriike jälgima ja hindama kosmosepoliitika rakendamist raamlepingu reguleerimisalas, sealhulgas resolutsiooni lisades määratletud põhiküsimuste rakendamist;

MÄRKIDES, et liikmesriigid on Euroopa kosmosepoliitika rakendamiskava alusel seadnud prioriteediks kaks programmilist tegevusvaldkonda, milleks on programmide Galileo ja GMES (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) edukas rakendamine, ning samuti kindlaks määranud mitu horisontaalset küsimust;

TUNNUSTADES nimetatud valdkondades tehtud märkimisväärseid edusamme, nagu esitatud ESA ja EÜ ühises eduaruandes, ning TERVITADES Euroopas kosmose valdkonnas rahvusvaheliste suhete strateegia loomisel tehtud edusamme;

KINNITAB sellega seoses taas, kui oluline on Euroopa jaoks säilitada autonoomne juurdepääs kosmosele, maailmatasemel teadusprogramm, selle juhtivad satelliidirakendustega osutatavad teenused operatiivse meteoroloogia ja kommertsside valdkonnas ning püsiv ja innovaatiline tehnoloogiabaas;

TOONITAB, kui oluline on Euroopa strateegilise sõltumatuse huvides tugevdada kosmosetehnoloogia arenguprogrammide koordineerimist EÜ ja ESA poolt eelkõige esmatähtsate kosmosetehnoloogiate alal;

TULETAB MEELDE Euroopa kosmosevaldkonna ministrite arutelusid 21. ja 22. juulil 2008 Euroopa kosmodroomil Kourous toimunud mitteametlikul kohtumisel.

I. EUROOPA VISIOON KOSMOSE VALDKONNAS

TUNNISTADES, et Euroopa kosmosepoliitikaga loodi visioon tugevdada Euroopat kui maailmatasemel liidrit kosmose valdkonnas, kes vastab Euroopa poliitilistele vajadustele ja eesmärkidele rakenduste, teenuste ja nendega seotud infrastruktuuridega seoses, panustab oma ühiskondlikku, kultuurilisse, majanduslikku ja teadusalasesse mõjusse, arendab oma tööstuslikku ja teaduspotentsiaali ning tagab oma poliitilise ja tehnoloogilise autonoomsuse põhjendatud, ühtsel ja realistlikul viisil;

TUNNISTADES, et ELil, ESAl ja nende Euroopa kosmoseprogrammis osalevatel liikmesriikidel põhineva poliitika rakendamist tuleks jätkata ja edasi arendada, säilitades ambitsioonikad eesmärgid teadustööks ja operatiivrakendusteks eraldatud vahendite raames;

RÕHUTADES, et kogu Euroopa kosmosealane tegevus aitab kaasa ÜRO avakosmoselepingus sätestatud eesmärkidele ja vastab täielikult selle lepingu põhimõtetele, eelkõige:

— avakosmose uurimisele ja kasutamisele kõikide riikide hüvanguks ja huvides ning tunnistades, et avakosmos kuulub kogu inimkonnale;

— avakosmose kasutamisele üksnes rahumeelsel eesmärgil;

— rahvusvahelise koostöö edendamisele avakosmose uurimisel ja kasutamisel;

— ning et Euroopa toetab ÜRO avakosmose rahumeelse kasutamise komitee (COPUOS) tehtavaid jõupingutusi kosmosejäätmetest põhjustatud probleemide leevendamiseks ja vältimiseks;

RÕHUTADES, kui oluline on suurendada avalikkuse toetust kosmosetehnoloogia arendamisele, tagada tegevuse vastastikune täiendavus ning maksimeerida koostoimet arengutega muudes valdkondades;

TUNNISTADES, et Euroopa Liit, ESA ja nende liikmesriigid on Euroopa kosmosepoliitika kolm võtmeosalejat, ning TUUES ESILE, et Euroopa Liit võtab kooskõlas oma ülemaailmse rolli juurde kuuluva vastutusega endale suurema vastutuse kosmoseküsimuste eest, eelkõige seoses kosmoserakendustega, ning annab lisaväärtust ESAle ja liikmesriikidele, austades samas igaühe ülesandeid ja vastutust;

ARVESTADES, et neis tingimustes ja Euroopa kosmosepoliitika raames on Euroopa Liit ning samuti ESA ja nende liikmesriigid peamised kosmosevaldkonnas tegutsejad ning nad arendavad Euroopat kui juhtivat kosmosealast jõudu rahvusvahelisel tasandil. Sellega seoses MÄÄRAB KINDLAKS järgmised küsimused, mida tuleb käsitleda:

— rahvusvahelist koostööd kosmoseprogrammides käsitleva ühtse lähenemise edendamine kooskõlas rahvusvaheliste suhete strateegiaga, võttes arvesse programmide ülemaailmset olemust, tunnistades samas, et Euroopa peaks olema võimeline tulema toime ülemaailmse konkurentsiga. Päikesesüsteemi uurimine, Maa keskkonnaseire ja säästlik areng on rahvusvahelise koostöö rakendamise prioriteetsed teemad;

— kõikidele ELi ja ESA liikmesriikidele avatud ja õiglase juurdepääsu tagamine hüvedele, mis tulenevad kosmosealasest tegevusest avaliku korra, teaduslike andmete, tehnoloogilise arengu, tööstustegevuse ja teenuste alal;

— olemasolevate mehhanismide tugevdamine, et koordineerida Euroopa eksperditeadmisi ja ühenduse ning valitsustevahelistest ja riiklikest allikatest rahastatud kosmoseinvesteeringuid, samuti tsiviil- ja kaitsealaste kosmoseprogrammide vahelist sünergiat parandavate mehhanismide rajamine, austades samas mõlema sektori spetsiifilisi nõudeid, sealhulgas nende otsustamispädevust ja rahastamisskeeme;

— ELile, ESAle ja kõikidele nende liikmesriikidele vastuvõetavatel tingimustel autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa kosmosele juurdepääsu jätkumise tagamine, mille aluseks on nii adekvaatsete ja konkurentsivõimeliste maailmatasemel kanderakettide kättesaadavus kui ka toimiv Euroopa kosmodroom;

— ELi, ESA ja ELi liikmesriikide poliitilistest vajadustest tulenevalt kosmoserakenduste vajaduse ühendamine kogu ELis sellise läbipaistva protsessi kaudu, mis võimaldab ELil selgitada välja kasutaja nõudmised, kehtestada prioriteedid ja tagada teenuste pidevus. Selliste teenuste osutamiseks vajalike vahendite hooldus, sealhulgas nende rahastamine, peaks toimuma partnerluses asjaomaste sidusrühmadega ja vajaduse korral käitajatega;

— asjakohase regulatiivse raamistiku väljatöötamise edendamine, et lihtsustada innovaatiliste ja konkurentsivõimeliste järelteenuste kiiret teket, eelkõige eesmärgiga tagada kõikidele kosmosepõhistele rakendustele püsiv juurdepääs spektrile;

— kosmose juhtimise korraldamine kooskõlas neljanda kosmosenõukogu resolutsiooniga ning ELi, ESA ja nende liikmesriikide poliitiliste ambitsioonidega, eelkõige kosmose valdkonna otsuste tegemise protsessi optimeerimine Euroopa Liidu Nõukogus ja samuti muudes ELi institutsioonides;

— sobivate ELi õigusaktide ja rahastamisskeemide väljatöötamine, võttes arvesse kosmosesektori iseärasusi, vajadust tugevdada selle üldist ja tööstuslikku konkurentsivõimet ja vajadust tasakaalustatud tööstusstruktuuri järele; ühenduse asjakohase pikaajalise investeeringu tegemise võimaldamine kosmosega seotud teadusuuringutesse ning jätkusuutlike kosmosepõhiste rakenduste kasutamise võimaldamine Euroopa ja selle kodanike hüvanguks, eelkõige kaaludes järgmise finantsperspektiivi raames kõiki kosmosega seotud poliitika tagajärgi;

— koostöö tugevdamine arengumaadega;

RÕHUTAB lisaväärtust, mida annab ELi ja ESA liikmesriikide kosmosevaldkonna eest vastutavate ministrite kohtumine nii sageli kui vajalik, et asjakohase tegevuskava alusel käsitleda peamisi poliitilisi küsimusi.

II. PRAEGUSED PRIORITEEDID

TERVITAB järgmisi märkimisväärseid edusamme programmide Galileo ja GMES alal:

— satelliidi GIOVE-B edukas orbiidile saatmine ja orbiidil kontrollimine, mis võimaldab demonstreerida Galileo süsteemi toimimiseks vajalikku uut otsustava tähtsusega tehnoloogiat;

— ELi Nõukogu 2007. aasta novembri järeldused ning seejärel vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa GNSS programmide edasise elluviimise kohta, milles selgitatakse Galileo kasutuselevõtmise etapi ja EGNOSe tegevuse avalikku haldamist ning meetmete mõju Galileo rahastamisele;

— ESA liikmesriikide otsus käivitada programmi GMES kosmosekomponendi programm; EÜ ja ESA kokkuleppe sõlmimine programmile ühenduse toetuse andmise kohta; GMESi ettevalmistava tegevuse elluviimise kaudu 2008. aastal tegevuse esialgne rahastamine EÜ poolt;

— GMESi katseteenuste demonstreerimine GMES foorumil Lille'is;

— GMESi ja Aafrika partnerluse käivitamine GMESi ja Aafrikat käsitleva Lissaboni protsessi raames, eesmärgiga teenindada kasutajaid Aafrikas;

— Müncheni tegevuskavas kirjeldatud ettepanek GMESi põhiarhitektuuri kohta;

KINNITAB TAAS programmide Galileo ja GMES kiire rakendamise jätkuvat prioriteetsust.

A. GALILEO

TUNNISTADES, et Galileo on ELi kosmoseprogrammi esimene lipulaev;

KUTSUB komisjoni üles võtma arvesse ja analüüsima minevikus esinenud raskusi, et saada sellest kogemusest täiel määral kasu;

JÄÄB OOTAMA Galileo institutsioonidevahelise toimkonna loomist;

RÕHUTAB Euroopa Komisjoni, ESA ja nende liikmesriikide vahelise suurema koordineerimise vajadust seoses satelliitnavigatsioonisüsteemide, teenuste ja rakenduste teadus- ja arendustegevusega;

TOOB ESILE jätkuva koostöö rahvusvaheliste partneritega süsteemi ühilduvuse ja koostalitlusvõime küsimustes;

KUTSUB komisjoni üles analüüsima sellise olukorra õiguslikke tagajärgi, kui Euroopa Ühendus saab selle materiaalse ja immateriaalse põhivara omanikuks, mida ta on rahastanud seoses kosmoserakendustega, näiteks programmid Galileo ja EGNOS, eelkõige seoses vastutusküsimusega.

B. GMES

TULETADES MEELDE, et GMES on kasutajakeskne algatus, mis peaks maksimeerima olemasolevate kosmosepõhiste ja muude maavaatluskeskuste, sellealaste suutlikkuste ja teenuste kasutamist Euroopas, sealhulgas EUMETSATi ja ELi satelliidikeskuse kasutamist;

RÕHUTAB, et liikmesriikide toetatud kohapealsed maavaatluse infrastruktuurid koos kosmoseseire infrastruktuuridega kujutavad endast suurt panust maavaatluse alasesse suutlikkusse ning need peaksid GMESi tarbeks olema pidevalt kättesaadavad;

TOOB ESILE, et andmevoo ja teenuste jätkumine on hädavajalik ning et sellise jätkumise peab tagama Euroopa Liit, eelkõige pikaajalise rahastamisega, mis rajaneb GMESi eri komponentide jaoks loodud partnerlustele;

KINNITAB TAAS ESA rolli arendustegevuse ja hangete korraldamise agentuurina seoses GMESi Sentinel-satelliitide missioonidega ning kogu GMESi kosmosekomponendi koordineerijana, sealhulgas liikmesriikide, EUMETSATi ja muude GMESi partnerite tehtud panuste puhul;

KUTSUB komisjoni üles määratlema GMESi õigusraamistik, kaasates vajaduse korral nõukogu peasekretariaadi, ning uurima satelliitseireandmete sertifitseerimise mõju;

RÕHUTAB, et mitmed GMESi infoteenused on oma olemuselt Euroopa avalik hüve ja need tuleb teha kättesaadavaks vastavalt täieliku ja avatud juurdepääsu põhimõttele, mille suhtes kehtivad mõningad sellised piirangud nagu julgeolek;

TUNNISTAB vajadust töötada välja tegevuskava programmi EU GMES loomiseks, mille eesmärgiks on tagada GMES teenuste ja nendeks vajalike kriitiliste seireandmete jätkuvus. Tegevuskava peaks hõlmama järgmist:

— GMESi üldist juhtimist ja selle komponente käsitlev lähenemisviis, milles määratakse kindlaks asjakohased osalised ning nende roll ja vastutus ning mis põhineb mitmel GMESi alasel partnerlusel; samuti kord selliste ESA liikmesriikide asjakohaseks osalemiseks, kes ei ole ELi liikmed;

— GMESi püsiva rahastamise kava, mis põhineb GMESi üldiste rahastamisvajaduste hinnangul ning eelarvestrateegia määratlusel riiklikul ja Euroopa tasandil, võttes arvesse kolme üksteisele järgnevat etappi: teadus- ja arendustegevuse etapp, mis kaetakse teadus- ja arendustegevuse assigneeringutega; üleminekuetapp, mis hõlmab teadus- ja arendustegevuse ning operatiivtegevuse rahastamist; tööetapp kasutajaid hõlmavate toimingute sihtrahastamisega;

— iga GMES teenuse jaoks teenuste osutamise mehhanismide määratlemine, sealhulgas neid osutavate ettevõtjate kindlaksmääramine;

— protsessi määratlemine, kuidas vormistada ELi ja liikmesriikide võetud kohustus panustada GMESi olemasoleva kohapealse seire ja teenuste infrastruktuuri kaudu;

— GEO algatuse ja muude valitsustevaheliste või mitmepoolsete algatuste, nagu CEOS, rolli kindlaksmääramine nende juurdepääsu osas kõikidele olemasolevatele andmetele, ning samuti GMESi panus sellistesse rahvusvahelistesse algatustesse;

— süsteemiga GMES toodetud andmete jaoks kõikehõlmava andmepoliitika loomine, sealhulgas asjakohane märgistamine ja andmete turvalisuse poliitika, mis tagab kõikide tundlike andmete täieliku kaitse ja konfidentsiaalsena hoidmise.

TERVITAB:

— Euroopa Komisjoni ettepanekut näha 2009. aasta esialgses eelarveprojektis ette uue ettevalmistava meetme rahastamine, millega sillutatakse teed GMESi tegevusetapi rahastamiseks;

— komisjoni kavatsust käsitleda kõiki neid küsimusi 2008. aasta oktoobri lõpuks vastu võetavas teatises, kui on konsulteeritud peamiste sidusrühmadega ja eelkõige kui ESAga on lepitud kokku GMESi kosmosekomponenti käsitlevas üldises programmilises lähenemisviisis;

— ESA peadirektori kavatsust esitada pärast ESA liikmesriikide ja komisjoniga konsulteerimist ettepanek GMESi kosmosekomponendi 2. segmendi programmi kohta kinnitamiseks ESA nõukogu ministrite tasandi kohtumisele 2008. aasta novembris.

III. EUROOPA KOSMOSEPOLIITIKA UUED PRIORITEEDID

TOOB ESILE, et Euroopa Ülemkogu tervitas 14. märtsil 2008 kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisaruannet, milles käsitletakse kliimamuutuste mõju rahvusvahelisele julgeolekule ja milles eelkõige tuletatakse meelde, et enamus ÜRO 2007. aasta üleskutseid humanitaarabi andmiseks olid seotud kliimaga, ning määratakse kindlaks kliimamuutuste julgeolekuriske mitmekordistav mõju;

TULETAB MEELDE, et Euroopa Ülemkogu palus Euroopa Liidu Nõukogul esitada soovitused asjakohaste järelmeetmete kohta antud valdkonnas;

MÄÄRAB KINDLAKS järgmised neli prioriteetset valdkonda Euroopa kosmosepoliitika rakendamiseks eelseisval perioodil:

A. KOSMOS JA KLIIMAMUUTUSED

ARVESTADES, et inimkonna ees seisvad kliimamuutustega seotud probleemid puudutavad kogu maailma ning et EL kohandab oma poliitikaid nende lahendamiseks;

RÕHUTAB eesmärki parandada kvalitatiivset ja kvantitatiivset arusaamist kliimamuutuste ulatusest ja nende tagajärgedest ning vajadust jätkata ja laiendada Euroopa panustamist sellesse arusaamisesse ja selle kujundamisse, et esitada tõendusmaterjali keskkonnapoliitika raames oluliste otsuste tegemiseks;

TUNNISTAB kosmoseprogrammide ainulaadset panust, mis oma ülemaailmse seirealase suutlikkusega ja pikaajalise katvusega toodavad andmeseeriaid, mida teadusringkonnad vajavad kliimamuutuste uurimiseks, olles samas täienduseks muudele seire- ja mõõtmisvahenditele;

TUNNUSTAB ESA programmi „Elus planeet” ja riiklike geoteaduste kosmosemissioonide, EUMETSATi tegevusprogrammide ja GMESi kosmosekomponendi infrastruktuuri panust tähelepanekute kogumisse, mis võimaldab Euroopal saada kliimaparameetrite aegridu ning aru saada peamistest kliimaprotsessidest;

KUTSUB teadusringkondi koos Euroopa Komisjoni, ESA ja EUMETSATiga määratlema, kuidas erinevad GMESi teenused ja Euroopa kosmoseseire arhiivid saaksid kõige tulemuslikumalt aidata kaasa teadusuuringutes kasutatavate andmete, sealhulgas olulisi kliimamuutujaid käsitlevate andmete kogumisele;

KUTSUB komisjoni üles viima läbi uuringu, et hinnata vajadust saada täielik juurdepääs standardiseeritud andmetele, vajadust suurema andmetöötlusvõimsuse järele ning võimalusi selliste vajaduste täitmiseks, võttes arvesse olemasolevat suutlikkust ja koostöövõrke Euroopas;

TERVITAB seda, et ESA ja EUMETSAT valmistavad ühiselt ette ettepanekut programmiks, mis käsitleb kolmanda põlvkonna Meteosati (MTG) ja mis esitatakse ESA ministrite tasandil nõukogule 2008. aasta novembris ja seejärel EUMETSATi nõukogule; MTG keskne roll on meteoroloogiaalane, kuid see annab panuse ka GMESi, kliima jälgimisele ja seega ülemaailmsete kliimamuutuste tuvastamisele.

B. KOSMOSEPOLIITIKA PANUS LISSABONI STRATEEGIASSE

RÕHUTAB, et kosmos kui kõrgtehnoloogiline teadus- ja arendustegevuse valdkond võib oma tulemuste kasutamisega majandusvallas aidata kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele, täites ELi majandus-, haridus-, sotsiaal- ja keskkonnaalaseid ambitsioone ning tema kodanike ootusi ning aidates saavutada majanduskasvu ja tööhõive alaseid eesmärke, luues erinevatele teenustele uusi ettevõtlusalaseid võimalusi ja innovaatilisi lahendusi kogu Euroopas, aidates sellega kaasa territoriaalsele ühtekuuluvuse suurendamisele;

LEIAB, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembril 2006. aastal vastu võetud ühenduse seitsmenda raamprogrammiga, mis käsitleb teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust, ning selle uue temaatilise peatükiga, mis käsitleb kosmost kui osa eriprogrammist „Koostöö”, on EL tunnistanud kosmost ühe oma prioriteedina ning Euroopa teadmistepõhise ühiskonna olulise alustalana;

TOONITAB, et kosmoserakendused, nagu satelliitsideteenused, süsteemid EGNOS ja Galileo ning GMES loovad lisaväärtusega järelteenuste arendamise kaudu eeldatavasti olulisi ülemaailmseid turuvõimalusi eelkõige VKEde jaoks; ning et EL, ESA ja nende liikmesriigid peavad vastavalt maksimeerima sellistest kosmosevaradest saadavat väärtust. Sellist kasvu tuleks edendada, et kiirendada majanduslike võimaluste teket ja selliste teenuste arendamist, mis sujuvalt integreerivad satelliitnavigatsiooni, -seire ja -side süsteemid ning ühendavad need maapealsete võrkudega. Selle saavutamiseks on vaja asjakohast reguleerivat raamistikku, kosmoserakendustele raadiospektri pidevat võimaldamist ning vastavate valdkondade standardite väljatöötamist;

MÄRGIB, et seetõttu võiks kaaluda kosmosealase tegevuse lisamist juhtivate turgude algatusse.

C. KOSMOS JA JULGEOLEK

TOOB ESILE olulise panuse, mille kosmosevaldkond annab ÜVJP/EJKP valdkonda, sealhulgas Petersbergi ülesannete täitmiseks, ning seega Euroopa kodanike julgeoleku tagamiseks;

TULETAB MEELDE, et kosmosevarad on saanud meie majandusele hädavajalikuks ning et seetõttu tuleb tagada nende julgeolek; TOONITAB, et kooskõlas ambitsiooniga tugevdada oma staatust maailmatasemel liidrina kosmose valdkonnas on Euroopa jaoks vajalik töötada välja Euroopa suutlikkus oma kosmoseinfrastruktuuri ja kosmosejäätmete seireks ja järelevalveks; suutlikkus rajaneks esialgu olemasolevatele riiklikele ja Euroopa varadele, saades kasu suhetest, mida võib luua teiste partnerriikidega ning nende suutlikkusega;

LEIAB, et võttes arvesse sellise suutlikkuse rahvusvahelist ja poliitilist iseloomu, võtab Euroopa Liit endale aktiivse rolli sellise suutlikkuse ja asjakohase juhtimisstruktuuri rajamiseks, tehes seejuures koostööd ESA ja selle liikmesriikidega;

TOONITAB, et Euroopa peab suutma tuvastada Euroopa väärtuste kaitsmise ja edendamise jaoks äärmiselt oluliste rahvusvaheliste lepingute ja kohustuste täitmata jätmist;

TERVITAB kehtiva raamistiku otsustamispädevuste ja rahastamisskeemide raames struktureeritud dialoogi loomist Euroopa institutsioonide vahel vastuseks kosmosenõukogu 2007. aasta resolutsioonile, eesmärgiga saavutada märkimisväärselt suurem kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga seotud tegevuste koordineerimine, sealhulgas Euroopa Komisjoni, nõukogu peasekretariaadi, Euroopa Kaitseagentuuri, ESA ja liikmesriikide vahel;

TULETAB MEELDE, et GMES toetub mõningatele kahese kasutusega seirevõimekustele ning et Galileo, GMESi ja satelliitsidesüsteemidega osutatakse teenuseid, mis võivad huvi pakkuda mõne julgeolekurakenduse jaoks;

TUNNISTAB, et Galileo või GMESi kasutamine mis tahes militaarkasutaja poolt peab olema kooskõlas põhimõttega, et Galileo ja GMES on tsiviilkontrolli all olevad tsiviilotstarbelised süsteemid, ning järelikult nõuab nimetatud põhimõtte igasugune muutmine läbivaatamist ELi lepingu V jaotise ja eelkõige artiklite 17 ja 23 raames ning ESA konventsiooni raames;

RÕHUTAB vajadust:

— määratleda viis ja vahendid, kuidas pikaajaliste kokkulepetega parandada kaitsealaste ja tsiviilkosmose programmide koordineerimist;

— töötada välja võimekus, et rahuldada Euroopa kasutajate vajadust omada terviklikku ülevaadet kosmose olukorrast kooskõlastatud tegevuse kaudu ja võimaluse korral muude partneritega;

— tunnistada Euroopa sõltuvust ülemeretarnijatest mõnede hädavajalike kosmosetehnoloogiate ja komponentide osas, luua olukorda leevendavad strateegiad Euroopale juurdepääsu tagamiseks ning võtta praktilisi meetmeid, et vähendada Euroopa sõltuvust;

TOOB ESILE kasu, mida nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil saadakse olemasolevatest võimekustest ja infrastruktuurist;

VÕTAB TEADMISEKS ESA peadirektori kavatsuse esitada ettepanek kosmose olukorrast ülevaate omamise programmi kohta kinnitamiseks ESA ministrite tasandil kohtuva nõukogu istungil 2008. aasta novembris; selle ettepanekuga luuakse alus operatiivvõimekusele ning austatakse Euroopa Kaitseagentuuri ning ELi ja ESA liikmesriikide rolli.

D. KOSMOSEUURINGUD

TERVITAB ESA laboratooriumi „Columbus” edukat väljalennutamist ja automaatse transportmooduli „Jules Verne” edukaid esitlusi, mis on tõelised Euroopa tehnoloogia arendusprojektid ja äärmiselt olulised elemendid tagamaks Euroopale juurdepääsu rahvusvahelisse kosmosejaama (ISS) ja selle pidevat kasutamist;

KINNITAB, et kosmose uurimine on poliitiline ja ülemaailmne ettevõtmine ning et Euroopa tegevus peaks toimuma ülemaailmse programmi raames, ilma et ühelgi riigil oleks monopoolne seisund või omandiõigus tulemustele; eri osalejad osalevad oma suutlikkuse ja prioriteetide piires;

RÕHUTAB Euroopa vajadust töötada välja ühine visioon ja uurimistegevuse pikaajaline strateegiline kavandamine, tagades Euroopale võtmepositsioonid, mille aluseks on valdkonnad, milles Euroopa on tugev. Seetõttu tuleb edasi arendada vajalikku poliitilist dialoogi teiste ülemaailmses uurimisprogrammis osalevate riikidega ning Euroopa Liit, ESA ja nende liikmesriigid peavad seda dialoogi rahvusvahelisel tasandil edendama, igaüks oma vastavas rollis ja tihedas omavahelises koostöös;

TERVITAB komisjoni ettepanekut korraldada kosmoseuuringute pikaajalist ülemaailmset visiooni käsitlev kõrgetasemeline poliitiline konverents, millega avada avalik mõttevahetus Euroopa rolli üle selles ülemaailmses ettevõtmises ning mille aluseks on ESA koordineerimisel läbiviidavad asjakohased ettevalmistavad uuringud Euroopa tugevate valdkondade hindamiseks, ning töötada välja erinevad stsenaariumid Euroopa osalemiseks uuringutega seotud kuludes ja kavandamises;

VÕTAB TEADMISEKS ülemaailmse uurimisstrateegia, milles antakse ülevaade, kuidas kooskõlastada peamiste osalejate plaane inimeste või robotite poolt teostatavateks uuringuteks, sealhulgas võimalus mehitatud uurimisretkeks Marsile tulevikus;

KINNITAB, et toetudes oma juba aastakümneid kestnud edukale uurimistööle, mille peamiseks edasiviivaks jõuks on olnud teadus, on Euroopa pühendunud olulise rolli täitmisele rahvusvahelises ettevõtmises, et uurida päikesesüsteemi ja töötada välja põhjalik arusaamine elu võimalikkuse tingimustest väljaspool meie planeeti, ning TUNNISTAB tõsiasja, et Euroopa saab selliste tegevuste alustalaks saada üksnes jätkuvate investeeringute abil;

TUNNISTAB, et arendatavaid tehnoloogiaid tuleb hinnata hoolikalt, silmas pidades oluliste otsuste tegemist, ning RÕHUTAB, et neil võib olla kestev mõju Euroopa teadusliku ja tehnoloogilise suutlikkuse tajumisele maailmas ning Euroopa kodanike enesetajule;

TOONITAB kosmoseuuringute väärtust Euroopa noorte inspireerimisel karjääri valimiseks teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning nende valdkondade tugevdamisel Euroopas.