(16)

Lisatakse 7.a ja 7.b liide: „ 7.a liide Üldise teekonna dünaamika kontrollimine 1. SISSEJUHATUS Käesolevas liites kirjeldatakse üldise teekonna dünaamika kontrollimiseks, dünaamika üldise ülejäägi või puudumise määramiseks linna-, asulavälisel ja kiirteesõidul mõeldud arvutusmenetlusi. 2. SÜMBOLID SPK Suhteline positiivne kiirendus „kiirenduse resolutsioon ares “ minimaalne kiirendus > 0 mõõdetuna m/s2 Koondandmete T4253H siluja „positiivne kiirendus apos “ kiirendus [m/s2] suurem kui 0,1 m/s2 Indeks (i) viitab ajaetapile Indeks (j) viitab positiivse kiirenduse andmekogumi ajaetapile Indeks (k) viitab kategooriale (t = kokku, u = linn, r = asulaväline, m = kiirtee) Δ – erinevus > – suurem kui ≥ – suurem või võrdne % – protsent < – väiksem kui ≤ – väiksem või võrdne a – kiirendus [m/s2] ai – kiirendus ajaetapil i [m/s2] apos – positiivne kiirendus üle 0,1 m/s2 [m/s2] apos,i,k – positiivne kiirendus üle 0,1 m/s2 ajaetapil i, arvestades linna-, asulaväliseid ja kiirteeosi [m/s2] ares – kiirenduse resolutsioon [m/s2] di – ajaetapil i läbitud vahemaa [m] di,k – ajaetapil i läbitud vahemaa linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel [m] Mk – proovide arv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel positiivse kiirendusega üle 0,1 m/s2 Nk – proovide koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel ning kogu teekonnal RPAk – linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline positiivne kiirendus [m/s2 või kWs/(kg × km)] tk – linna-, asulaväliste ja kiirteeosade ning kogu teekonna kestus [s] v – sõiduki kiirus [km/h] vi – sõiduki tegelik kiirus ajaetapil i [km/h] vi,k – sõiduki tegelik kiirus ajaetapil i, arvestades linna-, asulaväliseid ja kiirteeosadel [km/h] (v · a)i – sõiduki tegelik kiirus kiirenduse kohta ajaetapil i [m2/s3 või W/kg] (v · apos)j,k – sõiduki tegelik kiirus positiivne kiirenduse kohta üle 0,1 m/s2 ajaetapil i, arvestades linna-, asulaväliseid ja kiirteeosi [m2/s3 või W/kg] (v · apos)k _[95] – sõiduki kiiruse ja positiivse kiirenduse korrutise 95. protsentiil linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel üle 0,1 m/s2 [m2/s3 või W/kg] – sõiduki keskmine kiirus linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel [km/h] 3. TEEKONNA NÄITAJAD 3.1. Arvutused 3.1.1. Andmete eeltöötlus Dünaamilised parameetrid nagu kiirendus, v · apos või SPK määratakse kiirusel üle 3 km/h ja diskreetimissagedusega 1 Hz kiirusesignaali abil, mille täpsus on 0,1 %. Nimetatud täpsusnõue täidetakse üldjuhul ratta (pöörlemis)kiiruse signaalide abil. Kiirusekõverat kontrollitakse vigaste või ebatõenäoliste lõikude avastamiseks. Sõiduki kiiruskõvera selliseid lõike iseloomustavad astmed, hüpped, astangulised kiiruskõverad või puuduvad väärtused. Lühikesed vigased lõigud korrigeeritakse, näiteks andmete interpoleerimise või sekundaarse kiirusesignaaliga võrdlemise teel. Alternatiivina võiks vigaseid lõike sisaldavad lühikesed teekonnad järgnevast andmete analüüsist välja jätta. Teisel etapil järjestatakse kiirenduse väärtused kasvavalt, et määrata kiirenduse resolutsioon ares = (kiirenduse minimaalne väärtus > 0). Kui ares ≤ 0,01 m/s 2, siis on sõiduki kiiruse mõõtmine piisavalt täpne. Kui 0,01 < ares ≤ rmax m/s2, siis silutakse T4253 Hanni filtriga. Kui ares > rmax m/s2, siis on teekond kehtetu. T4253 Hanni filter sooritab järgmised arvutused: Siluja arvutab esiteks jooksva mediaani neljast, mis keskendatakse arvutades mediaani kahest. Seejärel silub ta need väärtused taas, kohaldades jooksvat mediaani viiest, jooksvat mediaani kolmest ja siludes Hanni meetodil (kasutades kaalutud keskmisi). Jäägid arvutatakse lahutades silutud read algsetest. Seejärel korratakse kogu kirjeldatud protsessi arvutatud jääkide peal. Lõpuks arvutatakse silutud jäägid, lahutades protsessi esimeses faasis saadud silutud väärtused. Õige kiirusekõver on punktis 3.1.2 kirjeldatud edasiste arvutuste ja lahterdamise alus. 3.1.2. Vahemaa, kiirenduse ja v · a Järgmine arvutus sooritatakse üle kogu ajapõhise kiirusekõvera (1 Hz resolutsiooniga) alates sekundist 1 kuni sekundini tt (viimase sekundini). Vahemaa muut andmeproovi kohta arvutatakse järgmiselt: di = vi /3,6, i = 1 to Nt Kus: di on ajaetapil i läbitud vahemaa [m] v i sõiduki tegelik kiirus ajaetapil i [km/h] N t on proovide koguarv Kiirendus arvutatakse järgmiselt: ai = (v i + 1 – v i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 to Nt Kus: ai on kiirendus ajaetapil i [m/s2]. Kui i = 1: vi – 1 = 0, kui i = Nt : vi + 1 = 0. Sõiduki kiiruse ja kiirenduse korrutis arvutatakse järgmiselt: (v · a)i = vi · ai /3,6, i = 1 to Nt Kus: (v · a)i on sõiduki tegeliku kiiruse ja kiirenduse korrutis ajaetapil i [m2/s3 või W/kg] 3.1.3. Tulemuste lahterdamine Pärast ai ja (v · a)i väljaarvutamist, järjestatakse väärtused vi , di , ai ja (v · a)i sõiduki kiiruse kasvamise järjekorras. Kõik andmekogumid, mille vi ≤ 60 km/h, kuuluvad „linnakiiruse“ lahtrisse, kõik andmekogumid, mille 60 km/h < vi ≤ 90 km/h, kuuluvad „asulavälise“ kiiruse lahtrisse ning kõik andmekogumid, mille vi > 90 km/h, kuuluvad „kiirtee“ kiiruse lahtrisse. Nende andmekogumite arv, mille kiirendusväärtused ai > 0,1 m/s2, peab olema igas lahtris vähemalt 150. Sõiduki keskmine kiirus iga kiiruselahtri kohta arvutatakse järgmiselt: , i = 1 to Nk,k = u,r,m Kus: Nk on proovide koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel. 3.1.4. v · apos_[95] arvutamine kiiruselahtri kohta v · apos väärtuste 95. protsentiil arvutatakse järgmiselt: (v · a) i,k väärtused järjestatakse igas kiiruselahtris kasvavas järjekorras kõigi andmekogumite puhul, mille ai,k ≥ 0,1 m/s2 ja määratakse kindlaks nende proovide koguarv Mk . Seejärel omistatakse neile (v · apos ) j,k väärtustele, mille ai,k ≥ 0,1 m/s2 , protsentiilväärtused järgmiselt: Madalaim v · apos väärtus saab protsentiili 1/Mk , sellest järgmine 2/Mk , kolmas 3/Mk ning kõrgeim väärtus saab protsentiili Mk /Mk = 100 %. (v · apos ) k _[95] on (v · apos ) j,k väärtus, mille j/Mk = 95 %. Kui tingimust j/Mk = 95 % ei saa täita, arvutatakse (v · apos ) k _[95] järjestikuliste proovide j ja j + 1, mille j/Mk < 95 % ja (j + 1)/Mk > 95 %, lineaarse interpoleerimise teel. Suhteline positiivne kiirendus kiiruselahtri kohta arvutatakse järgmiselt: RPAk = Σ j (Δt · (v · apos ) j,k )/Σ idi,k , j = 1 to Mk,i = 1 to Nk,k = u,r,m Kus: RPAk on linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline positiivne kiirendus [m/s2 või kWs/(kg*km)] Δt 1-sekundine ajavahe Mk positiivse kiirendusega proovide arv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel Nk linna-, asulaväliste ja kiirtee osade proovide koguarv 4. TEEKONNA KEHTIVUSE KONTROLLIMINE 4.1.1. v*apos_[95] kontrollimine kiiruselahtri kohta (v on väljendatud [km/h]) Kui tingimused ja on täidetud, on teekond kehtetu. Kui ja tingimus on täidetud, on teekond kehtetu. 4.1.2. SPK kontrollimine kiiruselahtri kohta Kui ja tingimus on täidetud, on teekond kehtetu. Kui ja tingimus RPAk < 0,025 on täidetud, on teekond kehtetu. 7.b liide Menetlus teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse määramiseks 1. SISSEJUHATUS Käesolevas liites kirjeldatakse RDE-teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse määramise menetlust. 2. SÜMBOLID d(0) – vahemaa teekonna alguses [m] d – kumulatiivne läbitud vahemaa asjaomases diskreetses teekonna punktis [m] d0 – kuni mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa vahetult enne asjaomast teekonna punkti d [m] d1 – kuni mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa vahetult pärast asjaomast teekonna punkti d [m] da – teekonna võrdluspunkt asukohas d(0) [m] de – kumulatiivne läbitud vahemaa kuni viimase diskreetse teekonna punktini [m] di – hetkevahemaa [m] dtot – kogu katsevahemaa [m] h(0) – sõiduki kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli teekonna alguses [m merepinnast] h(t) – sõiduki kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli punktis t [m merepinnast] h(d) – sõiduki kõrgus teekonna punktis d [m merepinnast] h(t – 1) – sõiduki kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli punktis t – 1 [m merepinnast] hcorr(0) – korrigeeritud kõrgus vahetult enne vastavat teekonna punkti d [m merepinnast] hcorr(1) – korrigeeritud kõrgus vahetult pärast vastavat teekonna punkti d [m merepinnast] hcorr(t) – sõiduki korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t [m merepinnast] hcorr(t – 1) – sõiduki korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t – 1 [m merepinnast] hGPS, i – sõiduki GPSiga mõõdetud hetkekõrgus [m merepinnast] hGPS(t) – sõiduki andmepunktis t GPSiga mõõdetud kõrgus [m merepinnast] hint(d) – interpoleeritud kõrgus asjaomases diskreetses teekonna punktis d [m merepinnast] hint,sm,1(d) – silutud interpoleeritud kõrgus pärast esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonna punktis d [m merepinnast] hmap(t) – sõiduki kõrgus topograafilise kaardi alusel andmepunktis t [m merepinnast] Hz – herts km/h – kilomeetrit tunnis m – meeter roadgrade,1(d) – tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna punktis d pärast silumise esimest faasi [m/m] roadgrade,2(d) – tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna punktis d pärast silumise teist faasi [m/m] sin – trigonomeetriline siinusfunktsioon t – katse algusest kulunud aeg [s] t0 – kulunud aeg mõõtmisel vahetult enne asjaomast teekonna punkti d [s] vi – sõiduki hetkekiirus [km/h] v(t) – sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h] 3. ÜLDNÕUDED RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus määratakse kolme parameetri alusel: sõiduki GPSiga mõõdetud hetkekõrgus hGPS,i [m merepinnast], sõiduki hetkekiirus v i [km/h], mis on registreeritud sagedusega 1 Hz, ja vastav katse algusest kulunud aeg t [s]. 4. KUMULATIIVSE POSITIIVSE KÕRGUSEMUUTUSE ARVUTAMINE 4.1. Üldist RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse kolmeastmelise protseduurina, mis koosneb i) seirest ja andmete kvaliteedi põhikontrollist, ii) sõiduki hetkekiiruse korrigeerimisest ja iii) kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamisest. 4.2. Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll Kontrollitakse sõiduki hetkekiiruse andmete täielikkust. Korrigeerimine andmete puudumise puhul on lubatud, kui 4. liite punktis 7 täpsustatud nõuetesse jääb lünki; vastasel korral katse tühistatakse. Kontrollitakse sõiduki kõrguse andmete täielikkust. Andmelüngad täidetakse andmete interpoleerimise teel. Interpoleeritud andmete õigsust kontrollitakse topograafilise kaardi abil. Interpoleeritud andmeid on soovitav parandada, kui kehtivad järgmised tingimused: |hGPS(t) – hmap(t)| > 40 m Kõrguse korrektsiooni kohaldatakse nii, et: h(t) = hmap(t) kus: h(t) – sõiduki kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli andmepunktis t [m merepinnast] hGPS(t) – sõiduki andmepunktis t GPSiga mõõdetud kõrgus [m merepinnast] hmap(t) – sõiduki kõrgus topograafilise kaardi alusel andmepunktis t [m merepinnast] 4.3. Sõiduki hetkekõrguse andmete korrigeerimine Kõrgus h(0)teekonna alguses d(0) saadakse GPSi abil ja selle õigsust kontrollitakse võrreldes topograafilise kaardi andmetega. Hälve ei tohi olla suurem kui 40 m. Iga hetkekõrguse näitu h(t) korrigeeritakse, kui kehtib järgmine tingimus: |h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°) Kõrguse korrektsiooni kohaldatakse nii, et: hcorr(t) = hcorr (t-1) kus: h(t) – sõiduki kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli andmepunktis t [m merepinnast] h(t – 1) – sõiduki kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluuringut ja põhikontrolli andmepunktis t – 1 [m merepinnast] v(t) – sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h] hcorr(t) – sõiduki korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t [m merepinnast] hcorr(t – 1) – sõiduki korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t – 1 [m merepinnast] Korrigeerimisprotseduuri lõpuks saadakse kehtiv kõrguseandmete kogum. Seda andmekogumit kasutatakse kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamiseks, nagu kirjeldatakse punktis 4.4. 4.4. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse lõplik arvutus 4.4.1. Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine Teekonna jooksul läbitud koguvahemaa dtot [m] määratakse hetkevahemaade d i summana. Hetkevahemaa d i määratakse järgmiselt: Kus: di – hetkevahemaa [m] vi – sõiduki hetkekiirus [km/h] Kumulatiivne kõrgusemuutus arvutatakse konstantse 1 m ruumiresolutsiooniga andmetest, alates esimesest mõõtmisest teekonna alguses d(0). Diskreetseid andmepunkte resolutsioonil 1 m nimetatakse teekonna punktideks, mida iseloomustab konkreetne vahemaa väärtus d (näiteks 0, 1, 2, 3 m, …) ja vastav kõrgus h(d) [m merepinnast]. Iga diskreetse teekonna punkti d kõrgus arvutatakse hetkekõrguse hcorr(t) interpoleerimise teel: Kus: hint(d) – interpoleeritud kõrgus asjaomases diskreetses teekonna punktis d [m merepinnast] hcorr(0) – korrigeeritud kõrgus vahetult enne vastavat teekonna punkti d [m merepinnast] hcorr(1) – korrigeeritud kõrgus vahetult pärast vastavat teekonna punkti d [m merepinnast] d – kumulatiivne läbitud vahemaa asjaomases kuni asjaomase diskreetse teekonna punktini d [m] d0 – kuni mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa vahetult enne asjaomast teekonna punkti d [m] d1 – kuni mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa vahetult pärast asjaomast teekonna punkti d [m] 4.4.2. Andmete täiendav silumine Iga diskreetse teekonna punkti kohta hangitud kõrguseandmed silutakse, kohaldades kaheastmelist menetlust; d a ja d e tähistavad vastavalt esimest ja viimast andmepunkti (joonis 1). Esimest silumisfaasi kohaldatakse järgmiselt: for d ≤ 200 m for 200 m < d < (de – 200 m) for d ≥ (de – 200 m) h int,sm,1(d) = h int,sm,1(d – 1 m) + road grade,1(d), d = da + 1 to de h int,sm,1(da ) = hint (da ) + road grade,1(da ) Kus: roadgrade,1(d) – tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna punktis pärast silumise esimest faasi [m/m] hint(d) – interpoleeritud kõrgus asjaomases diskreetses teekonna punktis d [m merepinnast] hint,sm,1(d) – silutud interpoleeritud kõrgus pärast esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonna punktis d [m merepinnast] d – kumulatiivne läbitud vahemaa asjaomases diskreetses teekonna punktis [m] da – viite-teekonnapunkt null meetri kaugusel [m] de – kumulatiivne läbitud vahemaa kuni viimase diskreetse teekonna punktini [m] Teist silumisfaasi kohaldatakse järgmiselt: for d ≤ 200 m for 200 m < d < (de – 200 m) for d ≥ (de – 200 m) Kus: roadgrade,2(d) – tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna punktis pärast silumise teist faasi [m/m] hint,sm,1(d) – silutud interpoleeritud kõrgus pärast esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonna punktis d [m merepinnast] d – kumulatiivne läbitud vahemaa asjaomases diskreetses teekonna punktis [m] da – viite-teekonnapunkt null meetri kaugusel [m] de – kumulatiivne läbitud vahemaa kuni viimase diskreetse teekonna punktini [m] Joonis 1 Interpoleeritud kõrgusesignaalide silumismenetluse illustratsioon 4.4.3. Lõpptulemuse arvutamine Teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse integreerides kõik positiivsed interpoleeritud ja silutud tõusud, s.o roadgrade,2(d). Tulemus tuleks normaliseerida kogu katsevahemaa d tot võrra ja väljendada kumulatiivse kõrgusemuutuse meetrites saja läbitud vahemaa kilomeetri kohta. 5. ARVULINE NÄIDE Tabelites 1 ja 2 on esitatud etapid, mis tehakse selleks, et arvutada positiivne kõrgusemuutus kaasaskantavate süsteemidega läbi viidud maanteekatse käigus registreeritud andmete alusel. Lühiduse mõttes esitame siin 800 m ja 160 s väljavõtte. 5.1. Seire ja andmete kvaliteedi põhikontroll Seire ja andmete kvaliteedi põhikontroll koosneb kahest etapist. Esiteks kontrollitakse sõiduki kiiruseandmete täielikkust. Esitatud andmekogumis (vt tabel 1) ei ole tuvastatud seoses sõiduki kiirusega mingeid andmelünki. Teiseks kontrollitakse kõrguseandmete täielikkust; meie kogumis puuduvad kõrgusandmed 2. ja 3. sekundi kohta. Lüngad täidetakse GPS-signaali interpoleerimise teel. Peale selle võrreldakse GPS-kõrgust topograafilise kaardiga; seejuures kontrollitakse ka teekonna alguse kõrgust h(0). Sekundite 112–114 kõrgusandmeid korrigeeritakse topograafilise kaardi alusel, et rahuldada järgmist tingimust: hGPS(t) – hmap(t) < – 40 m Andmete kontrollimise tulemusena saadakse viienda veeru andmed h(t). 5.2. Sõiduki hetkekõrguse andmete korrigeerimine Järgmise sammuna korrigeeritakse sekundite 1–4, 111–112 ja 159–160 kõrguseandmed h(t), võttes aluseks vastavalt sekundite 0, 110 ja 158 kõrgusväärtused, sest täidetud on järgmine tingimus: |h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°) Andmete korrigeerimise tulemusena saadakse kuuenda veeru andmed hcorr(t). Kohaldatud kõrgusandmete kontrolli- ja korrigeerimisetappide tulemus on esitatud joonisel 2. 5.3. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamine 5.3.1. Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine Hetkevahemaa di arvutatakse jagades sõiduki km/h mõõdetud kiiruse 3,6-ga (tabel 1, veerg 7). Kõrgusandmete ümberarvutamine ühtlase 1 m ruumilise resolutsiooni saamiseks annab diskreetsed teekonna punktid d (tabel 2, veerg 1) ja nende vastavad kõrgusväärtused hint(d) (tabel 2, veerg 7). Iga diskreetse teekonna punkti d kõrgus arvutatakse mõõdetud hetkekõrguse hcorr interpoleerimise teel: 5.3.2. Andmete täiendav silumine Esimene ja viimane diskreetne teekonna punkt tabelis 2 on vastavalt d a = 0 m ja d e = 799 m. Kõrguseandmed iga diskreetse teekonna punkti kohta silutakse, kohaldades kaheastmelist menetlust. Esimene silumisfaas koosneb: chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200 m chosen to demonstrate the smoothing for 200 m < d < (599 m) chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599 m) Silutud ja interpoleeritud kõrgus arvutatakse järgmiselt: h int,sm,1(0) = hint (0) + road grade,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m h int,sm,1(799) = h int,sm,1(798) + road grade,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m Teine silumisfaas: chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200m chosen to demonstrate the smoothing for 200m < d < (599) chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599m) 5.3.3. Lõpptulemuse arvutamine Teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse integreerides kõik positiivsed interpoleeritud ja silutud tõusud, s.o roadgrade,2(d). Esitatud näites oli kogu läbitud vahemaa dtot = 139,7 km ning kõik positiivsed interpoleeritud ja silutud tõusud 516 m. Seega saavutati kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus 516 × 100/139,7 = 370 m/100 km. Tabel 1 Sõiduki hetkekõrguse andmete korrigeerimine Aeg t [s] v(t) [km/h] hGPS(t) [m] hmap(t) [m] h(t) [m] hcorr(t) [m] di [m] Cum. d [m] 0 0,00 122,7 129,0 122,7 122,7 0,0 0,0 1 0,00 122,8 129,0 122,8 122,7 0,0 0,0 2 0,00 - 129,1 123,6 122,7 0,0 0,0 3 0,00 - 129,2 124,3 122,7 0,0 0,0 4 0,00 125,1 129,0 125,1 122,7 0,0 0,0 … … … … … … … … 18 0,00 120,2 129,4 120,2 120,2 0,0 0,0 19 0,32 120,2 129,4 120,2 120,2 0,1 0,1 … … … … … … … … 37 24,31 120,9 132,7 120,9 120,9 6,8 117,9 38 28,18 121,2 133,0 121,2 121,2 7,8 125,7 … … … … … … … … 46 13,52 121,4 131,9 121,4 121,4 3,8 193,4 47 38,48 120,7 131,5 120,7 120,7 10,7 204,1 … … … … … … … … 56 42,67 119,8 125,2 119,8 119,8 11,9 308,4 57 41,70 119,7 124,8 119,7 119,7 11,6 320,0 … … … … … … … … 110 10,95 125,2 132,2 125,2 125,2 3,0 509,0 111 11,75 100,8 132,3 100,8 125,2 3,3 512,2 112 13,52 0,0 132,4 132,4 125,2 3,8 516,0 113 14,01 0,0 132,5 132,5 132,5 3,9 519,9 114 13,36 24,30 132,6 132,6 132,6 3,7 523,6 … … … … … … … 149 39,93 123,6 129,6 123,6 123,6 11,1 719,2 150 39,61 123,4 129,5 123,4 123,4 11,0 730,2 … … … … … … … 157 14,81 121,3 126,1 121,3 121,3 4,1 792,1 158 14,19 121,2 126,2 121,2 121,2 3,9 796,1 159 10,00 128,5 126,1 128,5 121,2 2,8 798,8 160 4,10 130,6 126,0 130,6 121,2 1,2 800,0 - tähistab lünki andmetes

Tabel 2 Tõusu arvutamine d [m] t0 [s] d0 [m] d1 [m] h0 [m] h1 [m] hint(d) [m] roadgrade,1(d) [m/m] hint,sm,1(d) [m] roadgrade,2(d) [m/m] 0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 … … … … … … … … … … 120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 … … … … … … … … … … 200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 … … … … … … … … … … 320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 … … … … … … … … … … 520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 … … … … … … … … … … 720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 … … … … … … … … … … 798 158 796,1 798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152 Joonis 2 Andmete kontrollimise ja korrigeerimise mõju – GPSiga mõõdetud kõrgusprofiil hGPS(t), topograafiliselt kaardilt saadud kõrgusprofiil hmap(t), seire ja andmete kvaliteedi põhikontrolli järel saadud kõrgusprofiil h(t) ning tabelis 1 esitatud andmete korrektsiooni järel saadud kõrgusprofiil hcorr(t) Joonis 3 Korrigeeritud kõrgusprofiili hcorr(t) ning silutud ja interpoleeritud kõrguse hint,sm,1 võrdlus Tabel 2 Positiivse kõrgusemuutuse arvutamine d [m] t0 [s] d0 [m] d1 [m] h0 [m] h1 [m] hint(d) [m] roadgrade,1(d) [m/m] hint,sm,1(d) [m] roadgrade,2(d) [m/m] 0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 … … … … … … … … … … 120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 … … … … … … … … … … 200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 … … … … … … … … … … 320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 … … … … … … … … … … 520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 … … … … … … … … … … 720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 … … … … … … … … … … 798 158 796,1 798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152