NÕUK OGU SOO VITUS, 
20. juuli 2020, 
milles käsitlet akse Por tugali 2020. aast a riiklikku reformi kava ja esitatak se nõuk ogu arvamus 
Por tugali 2020. aasta stabiilsusprog rammi kohta 
(2020/C 282/22) 
EUR OOP A LIIDU NÕUK OGU, 
võtt es arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4, 
võtt es arvesse nõuk ogu 7. juuli 1997. aasta määr ust (EÜ) nr 1466/97 eelar veseisundi järelevalve ning majanduspoliitika 
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2, 
võtt es arvesse Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 16. novembr i 2011. aasta määr ust (EL) nr 1176/2011 makromaj andusliku 
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigee rimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1, 
võtt es arvesse Euroopa Komisjoni soovitust, 
võtt es arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone, 
võtt es arvesse Euroopa Ülemk ogu järeldusi, 
võtt es arvesse tööhõivek omit ee arvamust, 
võtt es arvesse majandus- ja rahandusk omit ee arvamust, 
võtt es arvesse sotsiaalkaitsek omitee arvamust, 
võtt es arvesse majanduspoliitika komit ee arvamust 
ning arvestades järgmist: 
(1) 17. detsembr il 2019 võttis komisjon vastu iga-aast ase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas 
majanduspoliitika koordineer imise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuet ekohaselt arvesse Euroopa 
Parlamendi, nõuk ogu ja komisjoni poolt 17. novembr il 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 
17. detsembr il 2019 võttis komisjon määr use (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles 
nimetati Portugali ühe liikmesr iigina, mille oluk orda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon 
vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõuk ogu soovituse kohta. 
(2) 26. veebr uaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Portugali kohta. Selles hinnati Portugali edusamme nõuk ogu poolt 
9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel 
aastat el vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Portugali edusamme strateegi a „Euroopa 2020“ riiklik e 
eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määr use (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 teht ud põhjalikku 
analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebr uaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Portuga lis 
esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad netovälisk ohustuste suur maht, era- ja 
valitsemissektori võlg ning viivislaenude suur osakaal tootlikkuse aeglase kasvu tingimust es haavata vust. 
(1)EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
(2)ELT L 306, 23.11.2011, lk 25. 
(3)ELT C 301, 5.9.2019, lk 129. ET Euroopa Liidu Teata ja C 282/142                                                                                                                                       26.8.2020   
(3) 11. mär tsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorg anisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks 
pandeemiaks. See on tõsine rahvat ervisealane hädaoluk ord, mis mõjutab kodanikke, ühisk onda ja majandust. See 
seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelate s, põhjustab volatiilsust 
finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sekt oreid. See ohustab inimeste töökohti 
ja sissetulekut ning ettevõt ete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus 
tõsised tagajärjed. 13. mär tsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile 
reagee rimiseks koordineer itud majanduslikk e meetmeid, kaasat es kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. 
(4) Mitu liikmesr iiki on kuulutanud välja erioluk orra või võtnud erak orralisi meetmeid. Kõik erak orralised meetmed 
peaksid olema rang elt propor tsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste 
standardit ega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. 
(5) 20. mär tsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveer imise kohta. 
Määr use (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõuk ogu 
määr use (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõike s 2 sätes tatud üldine vabastusklausel hõlbustab 
eelar vepoliitika koordineer imist tõsise majandussur utise ajal. Komisjon leidis oma 20. mär tsi 2020. aasta teatises, et 
arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussur utist, on tingimused üldise vabastusklausli 
aktiveer imiseks täidetud, ning palus nõuk ogul seda kinnitada. 23. mär tsil 2020 nõustusid liikmesr iikide 
rahandusministr id komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussur utis nõuab otsusekindlat, 
kaug eleulatuvat ja koordineer itud reageer imist. Üldise vabastusklausli aktiveer imine võimaldab ajutiselt kõrvale 
kalduda kesk pika perioodi eelar ve-eesmärgi saavu tamisek s nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta 
riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisak s võib nõuk ogu parandusliku osa puhul otsustada 
komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelar vekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu 
pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesr iikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavat est 
eelar venõuetest ning komisjonil ja nõuk ogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineer imise meetmeid. 
(6) Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklik e tervishoiu­
süstee mide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-maj anduslike tagajärg ede leevendamiseks 
ettevõtet ele ja majapidamistele suunatud toetusmeetme te abil ning piisavat e tervishoiu- ja ohutustingimuste 
tagamisek s töök ohal, et taastada majandust egevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid 
mitmesuguseid vahendeid, et toet ada liikmesr iikide jõupingutusi nendes valdk ondades. Samal ajal peaksid 
liikmesr iigid ja liit tegema koostöö d, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühisk onna ja majanduse 
tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv , lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja 
digitehnol oogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. 
(7) COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erak orraliste oluk ordadeg a kohanemisek s. Kuid 
selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tulek s 
sisetur u tavapärast toimimist takistavad erak orralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam häda vajali kud. 
Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusekt oris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrat eegiad, 
mitmeke sistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegili sed varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade 
väljatöötam ise peamiste elementide hulgas. 
(8) Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr ustega (EL) 
2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesr iikidel mobiliseer ida kõik Euroopa struktuur i- ja investeeri­
misf ondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erak ordset mõju. Need 
(4)Nõuk ogu 7. juuli 1997. aasta määr us (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelar vepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6). 
(5)Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 30. mär tsi 2020. aasta määr us (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 
määr useid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmet ega investeer ingute kaasamiseks 
liikmesr iikide tervishoiusüsteem idesse ja muudesse maja ndussektoritesse, et reageeri da COVID‐19 puhangule (koroonaviir usele 
reageerimise invest eerimisalgat us) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5). 
(6)Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 23. aprilli 2020. aasta määr us (EL) 2020/558, millega muudetakse määr usi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) 
nr 1303/2013 seoses erimeetmeteg a erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuur i- ja invest eerimisf ondide kasutamisel, et 
reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1). ET Euroopa Liidu Teata ja 26.8.2020                                                                                                                                       C 282/143   
muudatused anna vad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlusta vad menetlusi. Selleks et leevendada survet 
raha voogudele, võivad liikmesr iigid eelar veaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suur ust liidu eelar vest 
kaasrahastamise määra. Portugali julgustataks e neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohk em 
mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. 
(9) COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseer umise tõttu Portugalis tõenäoliselt 
piirk ondade lõikes erinevad, eelkõig e suuresti turismist sõltuvat es piirk ondades, nagu Algar ve, ning 
äärepoolseimat es piirk ondades, nagu Madeira ja Assoor id. Sellega kaasneb oluline risk, et piirk ondlikud ja 
territoriaalsed erinevused Portugalis suurenevad. Arvestades ohuga , et liikmesr iikidevaheline lähenemisprotsess 
võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune oluk ord sihipäraseid poliitikameetmeid. 
(10) 16. mail 2020 esitas Portugal oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et 
võtta arvesse kõnealuste dokumentide omav ahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. 
(11) Portugali suht es kohaldataks e praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeg lit. 13. juulil 2018 
soovitas nõuk ogu Portugalil tagada, et valitsemissekt ori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 
2019. aastal 0,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajan duse koguproduktist (SKP). 
Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutaks e keskpika perioodi 
eelar ve-eesmärgi saavu tamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võtt es aga arvesse üldise 
vabastusklausli aktiveer imist, ei ole Portugali puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse 
raames õigustatud. 
(12) Valitsus ei esitanud oma 2020. aasta stabiilsusprogrammis makromaja nduslikku stsenaar iumi ning prognoose, mis 
käsitlevad valitsemissektori eelar vepositsiooni ja valitsemissektori võla suhet SKPsse, isegi 2020. aasta kohta. 2020. 
aasta stabiilsusprogrammi kohaselt võib aga iga 30 tööpäeva pikkune piirangut e periood – st ligikaudu 1,5 kuud – 
vähendada aastast SKPd keskmiselt 6,5 protsendipunkti. Makroma janduslikke ja eelar veväljav aateid mõjutab 
COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelar veprognoosidega on seotud riskid, mis on tingitud avaliku 
sekt ori hüppeliselt suurenenud tingimuslikest kohustust est, mis tulenevad mõnest avaliku sektor i ettevõtt est ja 
COVID-19ga seotud erasektori le suunatud meetmet est. Need lisanduvad juba varem kokku lepitud tingimuslikele 
kohustustele. 
(13) Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineer itud liidu lähenemisviisist on Portugal võtnud õigeaegseid 
eelar vemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist 
eriti palju mõjutatud inimestele ja sekt oritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammis on nende meetmete hinnanguline 
mõju eelar vele esitatud kas kuu- või aastaar vestuses, esitamata 2020. aastaks prognoositud aastast koondnäitaj at. 
Nende meetmete hulgas on ühek ordne eritoetus ettevõtet ele äritegevuse taasalustamiseks (508,0 miljonit eurot või 
0,3 % SKPst), lihtsustatud skeem töösuhte ajutisek s katke stamiseks või tavapärase tööaja vähendamiseks („lay- off 
simplifi cado“) (373,3 miljonit eurot või 0,2 % SKPst kohaldamiskuu kohta) ning tervishoiusüsteemi ostetud isikukait­
sevahendid (0,1 % SKPst kohaldamiskuu kohta) (8). Komisjoni hinnangul võivad nende meetmeteg a seotud otsesed 
eelar vekulud moodustada 2020. aastal kokkuvõtte s umbes 2,5 % SKPst. Lisaks on Portugal teata vaks teinud 
meetmed, millel ei ole reeg lina otsest mõju eelar vele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõt etele ja majapidamistele 
likviidsusto etust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt ligikaudu 25,1 miljardit 
eurot või 12,5 % SKPst. Nende meetmete hulgas on käibemaksu, üksikisiku ja äriühingu tulumak su ja 
sotsiaalmaksete edasilükkamine (7,9 miljardit eurot või 3,9 % SKPst) ning riigi tagatud krediidiliinid ja muud 
sarnased algat used (4,0 miljardit eurot või 2,0 % SKPst). Üldiselt on Portugali võetud meetmed kooskõlas 
suuniste ga, mis on esitatud komisjoni 13. mär tsi 2020. aasta teatises. Nende erak orraliste meetmete ja toeta vate 
eelar vemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelar vepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi 
usaldusväärse eelar vepositsiooni saavu tamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi 
rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. 
(7)Valitsemissekto ri esmased netokulud saadak se, kui valitsemissektor i kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele 
tehtavad kulutused, mis kaetak se täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise 
kuludes. Valitsemissekto ri rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad 
tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühek ordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja. 
(8)Eelar vemõju on vastaval t komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile väljendatud protsendina 2020. aasta SKPst (200,4 miljardit eurot). ET Euroopa Liidu Teata ja C 282/144                                                                                                                                       26.8.2020   
(14) Kui poliitikat ei muudeta, on Portugali valitsemissektori eelar vepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoos i 
kohaselt 2020. aastal 6,5 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissekt ori võla suhe SKPsse peaks 
prognooside kohaselt saavutama 2020. aastal haripunkti 131,6 % ja langema 2021. aastal 124,4 %-le. 
(15) Kuna Portugal kavatses 2020. aastal ületada eelar vepuudujäägi kontrollväär tust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 
2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõtte s nähtub komisjoni analüüsist, et 
aluslepingus ja määr uses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikr iteerium ei ole täidetud. 
(16) COVID-19 pandeemia alga s Portugalis 2020. aasta mär tsi alguses, pannes riigi tervishoiusüstee mi suure surve alla. 
Selleks et haiguse levikut maksi maalselt piirata ja surmajuhte vähendada, kehtestas valitsus ajavahemikuks 
18. mär tsist kuni 2. maini 2020 põhiseaduse kohase erioluk orra ning rake ndas kiiresti mitmesugused rang ed 
piirangumeetmed. Portugal võttis meetmeid tervishoiusüsteemi reage erimisvõime parandamisek s ja nakkuste 
kõvera tasandamiseks , et haig laid mitte üle koormata. Riiklikud ja üleilmsed piirangumeetmed on enamikus 
sekt orites majandusteg evust tunduvalt vähendanud, mõjutades eriti tuge valt turismi ja selleg a seotud tegevusi, ning 
kahjustanud Portugali sotsiaalseid ja majanduslikk e väljavaat eid, eriti mikroettevõtjaid ning väike seid ja keskmise 
suur useg a ettevõtjaid (VKEd). Majandus peak s prognooside kohaselt 2020. aastal kahanema 6,8 % ja 2021. aastal 
kasvama 5,8 %. 
(17) Selleks et vähendada COVID-19 pandeemia vahetut mõju inimeste tervisele, tehakse tervishoiusüste emile suur i 
kulutusi. Vaja on investeer inguid, et tuge vdada tervishoiusüstee mi vastupanuvõimet, tagada kriisidele reagee rimise 
suutlikkuse, sealhulg as intensiiv ravi, testimi se ning tehnoloogilist e uuringut e ja meditsiinialaste rakendusu uringut e 
parandamisek s vajalikud seadmed, tooted ja taristu ning üldine juurdepääs teenust ele, sealhulg as väljaspool 
linnapiirk ondi ja äärepoolseimates piirk ondades (Madeiral ja Assoor idel). COVID-19 puhangu alguses oli tasapisi 
hakatud rakendama kava riiklikes haig lates uue juhtimismudeli kasutuselevõtuks , mis näeb haig latele ette ka 
oluliselt suuremad aastaeelar ved. Selle kindel rake ndamine praegusel ajal võib aidata suurendada tervishoiusüsteemi 
vastupanuvõimet. COVID-19 on näidanud, kui haavata vad on Portugalis pikaa jalise hoolduse asutused, kus 
nakkusjuhtude määr on olnud kõrgem. Kuigi pikaa jalise hoolduse territoriaalne kättesaadavus on viimasel 
aastakümnel paranenud, on üldine juurdepääsumäär kõigis riigi piirk ondades madal. Samas prognoositi juba enne 
COVID-19 puhangut, et tervishoiukulutuste osakaal SKPs suureneb pikaa jalises perspektiivis märkimisväärselt. 
Jätkuvad jõupingutused tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süstee mi tõhususe ja suutlikkuse suurendamiseks on 
vajalikud nii praeguse kriisi kui ka elanikk onna vananemiseg a seotud probleemideg a toimetulekuk s. 
(18) Pärast pidevaid positiivseid arenguid töötur ul alates 2014. aastast seisab Portugal nüüd pandeemia taga järjel silmitsi 
erak ordsete tööhõiveprobleemidega. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 9,7 %ni aktiivsest 
elanikk onnast ja väheneb 2021. aastal 7,4 %ni, mis on suurem näitaja kui 2019. aasta 6,5 %. Tööhõive toetam isek s 
ja töök ohtade kadumise riski maandamiseks on Portugal lihtsustanud ja kohandanud töösuhte ajutist katke stamist 
või tavapärase tööaja vähendamist võimalda va skeemi kasutamist. Liidu ja riiklike programmide sihipärane 
kasutamine võib aidata säilitada töökohti ja majandusteg evust, eriti VKEde puhul. Taastumisetapis on personali­
seer itud ja sihipärasel aktiivsel tööturupoliitikal, eelkõige täiendus- ja ümberõppel otsusta v roll tööjõu töövalmiduse 
säilitamisel. Tööandjate , haridus- ja koolitusasutuste ning avalike tööturuasutuste vaheline koostöö on tööle võetud 
inimeste arvu suurendamisel keskse tähtsusega. 
(19) COVID-19 pandeemia nõuab meetmeid, et leevendada sotsiaalseid tagajärgi ja kaitsta haavata vas oluk orras olevaid 
inimesi, et ebavõrdsus ei kasvaks. Nende meetmete hulgas on töötushüvitiste skeemid ja sissetulekut oetus kõige 
enam mõjutatud töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ebatüüpilises töösuhte s olevat ele inimeste le, 
juurdepääs teenustele ja tööturule naasmist edendavad meetmed. Sotsiaalvaldk onna riikliku erandoluk orraka va 
rake ndamine koostöö s sotsiaalpar tner ite ja kodanikuühisk onnaga võib toeta da kohest ja koordineer itud 
reagee rimist kriisi sotsiaalsete taga järgede leevendamiseks. Poliitikamuudatused (nt miinimumsissetuleku, eakat e 
täiendava solidaarsust oetuse, pensionide ja perehüvitiste suurendamine), mille eesmärk oli peatada sotsiaalsiiret e 
viimastel aastat el aset leidnud tulemuslikkuse vähenemine, on avaldanud positiivset mõju tulujaotusele. 
Sotsiaalsiirded (v.a pensionid) vähendasid aga Portugalis vaesuse ohus oleva elanikk onna osakaalu 2018. aastal vaid 
23,8 %, mis on oluliselt väik sem näitaja kui liidu kesk mine 34 %. Lisaks on miinimumsissetuleku skeem piisavu se 
poolest üks liidu nõrge matest, tagades sissetuleku, mis moodustab riigi vaesuspiir ist vaid 40 %. ET Euroopa Liidu Teata ja 26.8.2020                                                                                                                                       C 282/145   
(20) Kuna kasutusele tuli võtta suhtlemisdistantsi meetmed, suurendab COVID-19 pandeemia oluliselt vajadust kasutada 
digitehnol oogiat, et tagada jätkuv juurdepääs haridusele, koolitusele ja äritegevusele. Portuga li koolid ja 
koolituskeskused on suletud ja traditsiooniline statsionaar ne õpe on katke nud ning asendunud distantsõppe 
pakkumisega. Ligikaudu 6 %-l majapidamistest ei ole endiselt intern etiühendust, mis mõjutab hinnanguliselt 50 000 
õpilast, ning internetiühendus ja telek ommunikatsioonivõrkudega kaetus on linna- ja maapiirk ondades väga erinev . 
Sotsiaalmajanduslik ult soodsas oluk orras olevat est peredest pärit õpilast el on paremad võimalused tulla toime 
distantsõppest tingitud raskusteg a. Lisaks on Portugalis suur digioskuste puudus. 2019. aastal ei olnud 48 %-l 
elanikk onnast algtasemel digioskusi ja sellest ligikaudu 26 %-l ei olnud ming eid digioskusi; nende inimeste osakaal, 
kes ei ole kunagi internett i kasutanud, on liidu keskmisest kaks korda suurem. Praeguses oluk orras tuleb võtta 
aktiivselt kasutusele e-koolitused ja teha jõupingutusi, et aidata digitaalselt tõrjutud inimest el ületada distantsõppele 
juurdepääsu takistavad tegur id. Kui ettevõtt ed võtaksid kasutusele digitehnol oogia, et pakkuda alternatiivset 
töökorraldust ja digitee nuseid, võimaldaks see jätkata tegevust ettevõtet el, kelle teenuseid saab osutada internetis, 
leevendades sel viisil mõnes sekt oris piirangut e mõju. See on eriti asjak ohane Portugalis, mille majandust 
iseloomustav ad peamiselt mikroettevõtjad, kes on koondunud traditsioonilist esse sekt oritesse. Üks peamine tegur, 
mis takistab VKEde digitaliseer imist, on puudulikud digiteadmised, mis tuleneb juhtide ja tööta jate digikir jaoskuse 
üldisest madalast tasemest. 
(21) Selleks et hoida ära väldita vaid pankrotte ning võimaldada ettevõt etel šokk üle elada ja jääda konkurentsivõimeliseks, 
võttis Portugal vastu hulg a meetmeid, mille eesmärk on toet ada elujõulisi ettevõtteid ja eelkõige VKEsid, mida on 
mõjutanud suhtlemisdistantsi meetmet e kehtestamine, mis tähendas tegevuspiiranguid ning sisenõudluse ja 
ülemaailmse nõudluse vähenemist. Need meetmed kesk enduvad likviidsusto etuse andmisele muu hulgas sellist e 
vahendit e abil nagu riigi ja avaliku sektor i finantseer imisasutuste rahastata vad garant iid, otsetoetused, mak sustamise 
edasilükkamine ning sotsiaalmak sete vähendamine ja edasilükkamine, samuti eluaseme üüri maksmise 
edasilükkamine ning avaliku sekt ori moratoori um majapidamistele ja ettevõtet ele antud laenude suht es. Meetmed 
on suunatud eelkõige kõige enam kannatada saanud sekt oritele, sealhulgas turismi- ja majutussektor ile ja nendega 
seotud majandusteg evusele, ning tootmis- ja ekspordiett evõt etele. On oluline, et avaliku sekt ori asutused ja 
erasektori vahendaj ad rakendaksid neid meetmeid õigeaegselt ja tõhusalt. Sellest tulenevalt lihtsustas Portugali 
valitsus krediidiliinidele juurdepääsu protsessi, täpsemalt ettevõtet elt nõutavat e dokumentide osas. Nende meetmete 
kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangan dussektori vastupanuvõimet ja majanduse rahastamis­
tingimusi. Täiendavat e poliitikameetmete eesmärk on toetada ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjaid. 
(22) Majanduse taastumise edendamisek s on oluline kiirendada investeer imisküpsete avaliku sektor i invest eerimis­
projektide elluviimist ja edendada erain vestee ringuid, muu hulgas asjak ohaste reformide kaudu. Kasvu kiirendavad 
inve steer ingud teadusuur ingute ja innovatsiooni, digitaliseer imise, ühendatuse ja rohelisele majandusele ülemineku 
toetam isek s aitavad taastada Portugali majandust ja suunata selle pikaajalise kestliku majanduskasvu teele. 
Transporditar istusse tehta vad investeer ingud võivad aidata tegeleda Portugali ääremaastaatuseg a, eelkõige juhul, kui 
kõrvaldatakse lüng ad raudt eeühenduses Hispaaniaga ja võimaldatak se kasutada Portuga li sadamate kasutamata 
poten tsiaali. Portugali riikliku energia- ja kliimaka va kohaselt on kliimapöördek s ja energiasüsteem i ümberkujun­
damiseks vaja suur i investeer inguid. Hoonete energiatõhususe suurendamiseks ja ettevõt ete energiatarbimise 
vähendamiseks on veel palju võimalusi. Parem energiaühendus Pürenee poolsaare piires võib suurendada 
konkurentsi ja edendada taastuvenergia kasutamist. Investeeringud võivad aidata ka valmistuda kliimamuutust e 
negatiivse teks tagajärgedeks, nagu üleujutused ja metsatulekahjud, aidata parandada veemajandust ja jäätmekäitlust 
ning arendada ringma janduse poten tsiaali. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendit e 
kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Portugalil lahendada mõned probleemid, mis on seotud 
üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiar uande D lisaga hõlmatud territooriumidel. 
See võimaldaks Portugalil seda fondi kõige paremini kasutada. 
(23) Portugali kohtusüste em on viimastel aastatel muutunud tõhusamaks tänu mitmele meetmele, mida jätkuvalt 
rake ndatak se. Pandeemia ja sellest tingitud majanduslangus võivad aga suurendada kohtuvaidluste hulka, mis võib 
süvendada järelejäänud puudujääke , eelkõige pikki menetlusi ja kohtuasjade suur t kuhjumist haldus- ja 
maksuk ohtutes. Kohtusüst eemi suurem tõhusus ja vastupanuvõime võivad parandada ettevõtlusk eskk onda, millest 
saavad kasu eelkõig e kodumaised VKEd ja invest orid. ET Euroopa Liidu Teata ja C 282/146                                                                                                                                       26.8.2020   
(24) Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse 
pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. 
aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaa jaliste struktuursete probleemide 
lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjak ohased ja nende järgimist jälgitak se 
järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeer ingut ega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 
2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtek uulu­
vuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise stratee gilisel kavandamisel, sealhulg as praeguse kriisiga seotud leevendus­
meetmete ja väljumisstrateegiat e puhul. 
(25) Portugali pangan dussüst eemis on möödunud aastat el teht ud kokkuvõttes mitmeid parandusi. Kasumlikkuse näitajad 
paranesid tänu sekt ori tõhususe suurendamisek s tehtud jõupingutust ele ning eraldiste ja väär tuse languse 
vähenemisele. Kuna kasumlikkus suurenes, jätkus panga ndussüsteemis omavahendit e suhtar vude paranemine. 
Omav ahendite tase jääb siiski jätkuvalt liidu keskm isest allapoole. Viivislaenude suhtar v jätkas mitu aastat kestnud 
langustrendi, kuid on siiski endiselt liidu näitajast kaks korda suurem. Sissetuleku loomise võime on madalat e 
intressimäärade juures ja endiselt suure võlak oormusega majanduses jätkuvalt probleem. COVID-19 kriis, madalate 
intressimääradeg a keskk ond ja samuti teatav naftast sõltuvat est riikidest tingitud risk tekita vad pangan dussektori le 
probleeme ning kajastuvad ka antud laenude krediidikvaliteedi s. 
(26) On tehtud kindlaks, et üks põhit egureid, mis takistab pankadel tegeleda kiiresti suure viivislaenude osakaalug a, on 
pikad mak sejõuetusmenetlused. Need avalda vad märkimisväärset mõju ka nende varade hinnastamisele 
järelturgudel, sest tulemused, mida mõõdetak se võlausaldajat ele teht ud mak setena, ei ole piisavad. Viivislaenude 
koosseisust nähtub jätkuvalt, et püsivalt on suur ettevõt etele antud laenude osakaal (ligikaudu kaks kolmandikku), 
mis sobivad kiire standardse lähenemisviisi kasutamisek s kõige vähem. Viimaste l aastatel on nii maksejõuetus- kui 
ka tsiviiltäitemenetlusse teht ud mitu muudatust. Edasised kohandused, eelkõige sellised, millega käsitletakse 
põhjendamatuid viivitusi, aitak sid nii võlausaldaj aid kui ka laenuvõtjaid ning laenuvõtjad saaksi d alustada puhtalt 
lehelt. 
(27) Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineer imise raamistik, mis võib edendada 
kest likku majandust. Liikmesr iigid on teinud oma 2020. aasta riiklik es reformikavades kokkuvõtte ÜRO kest liku 
arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku 
rake ndamise, aitab Portugal kaasa kest liku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühiste le jõupingutuste le tagada liidus 
konkurentsivõimeline kestlikkus. 
(28) Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineer imine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia 
majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesr iigina, mille rahaühik on euro, peaks Portugal tagama, et tema 
poliitika jääk s kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitusteg a ja olek s kooskõlastatud teist e rahaühikuna 
eurot kasuta vate liikmesr iikide poliitikaga, võtt es arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. 
(29) Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Portugali majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud 
selle tulemused 2020. aasta riigiar uandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta 
riiklikku reformikav a ja varasematel aastatel Portugalile esitatud riigipõhiste soovitust e järelmeetmeid. Komisjon ei 
ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjak ohasust Portugali eelar ve- ja sotsiaalmaj anduspoliitika jätkusuutlikkuse 
seisuk ohast, vaid ka vastav ust liidu õigusnor midele ja suunist ele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevaste sse 
otsuste sse liidu tasandi panus ja tuge vdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. 
(30) Võtt es arvesse kõnealust hindamist, on nõuk ogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) 
kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. 
(9)Vastavalt määr use (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikel e 2. ET Euroopa Liidu Teata ja 26.8.2020                                                                                                                                       C 282/147   
(31) Nõuk ogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2020. aasta riikliku reformikava 
ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhiste s soovitust es võetakse arvesse vajadust 
võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajali k esimene samm tasakaalus­
tamatuse korrigeerimiseks . 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määr use (EL) 
nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromaj anduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool 
esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4, 
SOO VITAB Portugalil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid: 
1. Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult 
reagee rida COVID-19 pandeemiale, toetad a majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused 
võimaldavad , järgida eelar vepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväär ne eelar vepositsioon keskpikas 
perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal inve steer inguid. Tugevdada tervishoiusüste emi 
vastupanuvõimet ja tagada võrdne juurdepääs kvalite etsele tervishoiule ja pikaa jalisele hooldusele. 
2. Toetada tööhõivet ja prioriseer ida töökohtade säilitamise meetmeid. Tagada piisav ja tulemuslik sotsiaalkaitse ja 
sissetulekut oetus. Toetada digitehnoloogia kasutamist, et tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja 
koolitusele ning edendada ettevõtet e konkurentsivõimet. 
3. Rakendada ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tagada ettevõtet ele, eelkõige VKEdele juurdepääs likviidsusele. 
Kiirendada investeer imisküpsete avaliku sektor i invest eerimisprojektide elluviimist ja edendada erain vesteer inguid, 
et toet ada majanduse taastumist. Keskendud a invest eeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja 
digitehnol oogiale, eelkõig e energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, raudt eetar istule ja innovatsioonile. 
4. Suurendada haldus- ja mak sukohtut e tõhusust. 
Brüssel, 20. juuli 2020  
Nõukogu nimel 
eesistuja 
J. KLOE CKNER     ET Euroopa Liidu Teata ja C 282/148                                                                                                                                       26.8.2020