(8)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Prantsusmaaga järgmist: a. Kodumajapidamiste võlakoormus Prantsusmaal on võrdlemisi suur võrreldes kasutatava tuluga. See on viimase kümne aasta jooksul oluliselt kasvanud ning hiljutine keskpikas perspektiivis dünaamika näitab, et see trend võib jätkuda. Kodumajapidamiste võlakoormuse tasemega seonduvad riskid on peamiselt tarbimise vähenemine ja teise ringi mõjud finantsstabiilsusele makromajandusliku vapustuse korral. Samas on Prantsusmaa majanduses ka leevendavaid tegureid. Esiteks on kodumajapidamiste säästmise määr rahvusvahelises võrdluses kõrge. Teiseks on olemas olulised sotsiaalsed turvavõrgud, mille eesmärk on leevendada laenusaajate tulu ootamatu languse mõju töö kaotamise korral, mis vähendab makromajandusliku vapustuse teise ringi mõjusid. Kolmandaks ei ole suurel osal laenusaajatest intressimäärariski, kuna suur osa eluasemelaenudest on fikseeritud intressimääraga. b. Eluasemelaenude kasv on olnud suur nii lühikeses kui keskpikas perspektiivis. Uute eluasemelaenude kasv on olnud märkimisväärne ning see võib kaasa tuua kodumajapidamiste võlakoormuse edasise kasvu. Lisaks osutavad mõned näitajad võimalusele, et osad Prantsusmaa eluasemelaenudega kodumajapidamised, eelkõige noored ja madalama sissetulekuga kodumajapidamised, kelle laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarv on suurem, on haavatavad majandus- ja finantsvapustuste suhtes. Lisaks on umbes kolmandiku uute eluasemelaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv üle 95 % ning keskmine uute laenude laenusumma ja sissetuleku suhtarv saavutas 2017. aastal oma ajalooliselt kõrgeima taseme. Samuti on pikenenud eluasemelaenude keskmine tähtaeg ning DSTI piirmäärade jaotus on halvenenud. Prantsusmaa ametiasutuste poolt nende arengute jälgimiseks kasutavad esialgsed mikroandmed näitavad, et suur osa kõrge LTV või DSTI suhtarvuga laenusaajatest on jõukad kodumajapidamised, kelle laenudel on tagatised ja garantiid. c. Ehkki puuduvad kindlad tõendid eluasemehindade üldise ülehinnatuse kohta Prantsusmaal, on elamukinnisvara hinnad mõnes suuremas linnas (12) – eelkõige Pariisi piirkonnas – märkimisväärselt tõusnud, mis võib olla mõnel pool vähendanud eluasemete taskukohasust. Kohalikult tasandil on märke elamukinnisvara hinnatõusu kohta võrreldes tulude ja rendiga. Kuivõrd antud laenudest kolmandik on kõrge LTV suhtarvuga ning tulevikus võib aset leida eluasemehindade korrektsioon, võib mõnede kodumajapidamiste varade väärtus osutuda negatiivseks. Hüpoteeklaenude tagatisväärtuse otsese krediidikahjumi osas saab eeldada, et see on väike seoses mitme riigipõhise spetsiifilise teguriga. Esiteks leevendab eluasemelaenude tagatiseks seadmise tagatisskeemi (13) kasutamine krediidiasutuste otsest krediidiriski eluasemehindade languse korral. Teiseks hinnatakse võimalikku mõju kodumajapidamiste varade väärtusele väiksemaks kui teistes arenenud majandustes, kuna puudub võimalus maja ümberhindamisega seoses välja võtta sularaha või kapitali. d. Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võivad ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või elamukinnisvaraturul ebasoodne areng kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalikud otsesed riskid Prantsusmaa pangandussüsteemile on seotud võimaliku maksekohustuste täitmata jätmisega laenude osas, mis on antud kiirelt kasvanud eluasemehindade ja madalate intressimäärade kontekstis, ning võlakoormusega kodumajapidamistega ja konkurentsisurvega, mis toob kaasa laenuandmise standardite nõrgenemise ja marginaalide vähenemise. Eeldatakse, et mitmed tegurid leevendavad Prantsusmaal eluasemeturu vapustustega seotud otsest riski, näiteks on investeeringute tagamine kinnisvaraga (collateral chain) ootuste kohaselt tagasihoidlik, olemas on sotsiaalsed turvavõrgud ja domineerivad fikseeritud intressimääraga laenud. Siiski võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile. e. ESRN märgib, et Prantsusmaa on teatanud 0,5 % suurusest vastutsüklilise kapitalipuhvri määrast, et suurendada ennetavalt asutuste vastupanuvõimet. Selle makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetme kalibreerimisel võeti üldisemalt arvesse Prantsusmaa mittefinantssektori ning konkreetsemalt kodumajapidamiste sektori võlakoormust, kuivõrd laenamist kodumajapidamistele toetab ka elamukinnisvara hindade taastumine. Seetõttu eeldatakse, et see kapitalimeede suurendab pangandussektori vastupanuvõimet kuhjunud haavatavuste suhtes. Samas ei eeldata, et see pidurdab kodumajapidamiste võlakoormust või peatab laenuandmise standardite nõrgenemise. Kuigi Prantsusmaa ametiasutused on jälginud krediiditingimusi, ei ole antud ametlikke juhiseid selle kohta, mida pidada usaldusväärseteks krediiditingimusteks. f. Prantsusmaa elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Eelkõige tuleks kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid täiendada muude meetmetega, et parandada haavatavusi, mis on seotud kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ja märkidega laenuandmise standardite nõrgenemise kohta. ESRN märgib, et Prantsusmaa ametiasutused on tegelenud elamukinnisvarasektori riskide jälgimisega ning et nende eesmärk on olnud jätkata seireraamistiku täiustamist kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRN/2016/14 (14). Sellele vaatamata on vajalik edasine tegevus Prantsusmaal tuvastatud haavatavuste käsitlemiseks. Eelkõige võiksid Prantsusmaa ametiasutused kaaluda ennetavate meetmete vajadust, näiteks konkreetseid laenustandardite suuniseid, võttes arvesse kodumajapidamiste kasvavat võlakoormust ja märke laenuandmise standardite nõrgenemise kohta.