KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/444,

28. juuni 2021,

riigiabi kava SA.49414 (2020/C) (ex 2019/NN) kohta, mida Prantsusmaa rakendas maagaasihoidlate käitajate suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4494 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 23. oktoobri 2017. aasta kirjaga teavitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjoni maagaasi hoiustamise suhtes kohaldatavast õigusliku ja reguleeriva raamistiku kavandatud reformist (edaspidi „reform“). Prantsusmaa ametiasutused tegid selle eelnõu teatavaks 23. novembril 2017 ja pärast seda, kui Prantsusmaa parlament oli reformi vastu võtnud, saatsid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile lisateavet.

(2) Komisjon teavitas 28. veebruari 2020. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) algatada kõnealuse meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „ametlik uurimismenetlus“).

(3) Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused.

(4) Ametliku uurimismenetluse käigus sai komisjon huvitatud isikutelt märkusi. Komisjon edastas need Prantsusmaa ametiasutustele, andes neile võimaluse nende kohta märkusi esitada. Prantsusmaa ametiasutused edastasid oma märkused 3. augusti 2020. aasta kirjaga.

(5) Prantsusmaa ametiasutused esitasid lisateavet 21. septembril 2020, 26. jaanuaril 2021, 15. märtsil 2021 ja 10. mail 2021.

2. MEETME TAUSTTEAVE

2.1. Maagaasi hoiustamine Prantsusmaal

(6) Maa-alused maagaasihoidlad võimaldavad koguda ülekandesüsteemi ühendatud maagaasivarusid. Need on kaasatud süsteemi gaasivoogude haldamisse.

(7) Ühelt poolt kasutatakse hoiustamist selleks, et tagada tasakaal süsteemis oleva maagaasi koguse ja tarbitava maagaasi koguse vahel näiteks tarnehäire või talvisest külmalainest tingitud tippnõudluse korral. Teiselt poolt võimaldab hoiustamine koos torujuhtmete ja kompressoritega osutada ülekandesüsteemis tarneteenust, eriti ülekoormuse korral.

(8) Hoidlakäitajad pakuvad maagaasitarnijatele jae- ja hulgimüügiturgudel ning ülekandesüsteemi halduritele hoiustamisvõimsust. Maagaasitarnijate valmidus hoiustamisvõimsuse eest maksta on väga lähedal maagaasi müügihinna erinevusele suvel ja talvel (edaspidi „hinnavahe“). Maagaasi tootmine on aasta jooksul suhteliselt stabiilne, samas kui maagaasi tarbimine on temperatuurist olenevalt väga erinev.

(9) Prantsusmaal on neliteist hoidlat, millest üksteist on kasutuses, (2) ja kolm hoidlakäitajat: — täielikult ENGIE omandis olev tütarettevõtja Storengy omab ja käitab kahtteist rajatist, millest kolm on reservis ja üheksa töötavad. Töötavate rajatiste kasulik maht on 102,1 TWh (st 74 % territooriumi koguvõimsusest); — Teréga (varem TIGF), mille omanikud on Snam (40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) ja Prédica (10 %), käitab töötavat rajatist, mille kasulik maht on 33,1 TWh (st 24 % territooriumi koguvõimsusest); — Storengyle (50 %), CNP-le (49 %) ja Géostockile (1 %) kuuluva Géométhane’i kasulik maht on 3,3 TWh (st 2 % territooriumi koguvõimsusest).

(10) Alates 2009. aastast on maagaasihindade hooajalised muutused vähenenud. Kuni 2011. aastani oli hinnavahe piisavalt suur, et motiveerida tarnijaid kasutama kõiki maagaasi hoiustamisvõimsusi. Alates 2011. aastast muutus hinnavahe ettevõtjate pakutud hoiustamishinna katmiseks ebapiisavaks (hinnavahe 1,5–2 eurot/MWh hinna 6–7 eurot/MWh puhul). Selle tulemusena ei olnud hoiustamisvõimsust alates 2010.–2011. aastast täielikult kasutusse võetud. 2014. ja 2015. aastal vähendati kolme rajatise kasutamist (edaspidi „reserv“), samal ajal kui kasutuses olevate hoidlate kasutusmäär oli 2017.–2018. aastal 63 %.

2.2. Õiguslik ja reguleeriv taust

(11) Varustuskindluse tagamiseks võttis Prantsusmaa 2014. aastal esimese sammuna vastu dekreedi, et suurendada maagaasitarnijate kohustusi maagaasivarude loomisel (3). Seejärel leidis Prantsusmaa, et sellel süsteemil on mitu puudust, ja mõned maagaasitarnijad esitasid hagi 2014. aasta dekreedi õiguspärasuse vaidlustamiseks. Seda silmas pidades otsustas Prantsusmaa kehtestada kohandatud meetme, mida käsitletakse käesolevas otsuses (edaspidi „kõnealune meede“).

(12) Lisaks võib liikmesriik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (4) artikli 33 kohaselt reguleerida hoidlate taristut. Maagaasi hoiustamine on samuti osa meetmetest, mida liikmesriigid võivad kehtestada, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/1938 (5) tulenevate kohustuste täitmine kõnealuses määruses sätestatud tingimustel, eelkõige kohustus tagada oma riigi tarbijatele varustuskindlus, tagades samal ajal maagaasi siseturu nõuetekohase ja jätkuva toimimise.

3. MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

3.1. Mehhanismi eesmärk

(13) Reguleeriva mehhanismi eesmärk on tagada Prantsusmaa territooriumi maagaasi varustuskindluse tagamiseks vajaliku hoidlataristu jätkuv toimimine keskpikas ja pikas perspektiivis.

(14) Eelkõige on reguleeriva mehhanismi eesmärk tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust, eriti külmaperioodidel, ning tagada ülekandeteenus maagaasi ülekandesüsteemis, eriti ülekoormuse korral.

3.2. Õiguslik alus

(15) Olulisi maagaasihoidlaid käsitlev reguleeriv mehhanism lisati energiaseadustikku 30. detsembri 2017. aasta seadusega nr 2017-1839 (6) (edaspidi „süsivesinike seadus“), mis jõustus 1. jaanuaril 2018.

(16) Eelkõige on süsivesinike seaduse artiklis 12 sätestatud, et reguleeriva mehhanismi kohaldamisala määratakse kindlaks energiaseadustiku artiklis L. 141–1 osutatud mitmeaastase energiaprogrammiga (la programmation pluriannuelle de l’énergie, edaspidi „PPE“). PPE võetakse vastu dekreediga pärast konsulteerimist mitme nõuandva organiga ja vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel kaheks viieaastaseks perioodiks. 21. aprilli 2020. aasta dekreediga nr 2020-456 (edaspidi „PPE dekreet nr 2020-456“) loodi PPE ajavahemikuks 2019–2028.

(17) Peale selle nähakse süsivesinike seaduse artikliga 12 ette, et energiasektorit reguleeriv komisjon (la Commission de la régulation de l’énergie, edaspidi „CRE“) kehtestab teatavad reguleeriva mehhanismi eeskirjad, eelkõige hoiustamisvõimsuse enampakkumiste korra, hoidlakäitajate lubatud tulu ja selle tulu kogumise korra võimsuse müügi kaudu ning maagaasi ülekandesüsteemi kasutustasud ja nende tagasimaksmise hoidlakäitajatele (vt põhjendused 20–22).

3.3. Mehhanismi üldine toimimine

(18) Prantsusmaal 2017. aastal vastu võetud maagaasi hoiustamise reguleerimise mehhanism põhineb kolmel põhimõttel.

(19) Esiteks vastab selle mehhanismi kohaldamisala maa-alustele hoidlatele, mis on vajalikud varustuskindluse tagamiseks Prantsusmaa territooriumil keskpikas ja pikas perspektiivis (7) (edaspidi „olulised hoidlad“). Nende oluliste hoidlate loetelu on sätestatud PPEd käsitlevas dekreedis. Nimetatud hoidlaid peavad töös hoidma käitajad, kes neid kasutavad (8).

(20) Teiseks müüakse oluliste hoidlate võimsust enampakkumise teel vastavalt CRE kehtestatud korrale (9). Enampakkumised on avatud kõikidele tarneluba omavatele tarnijatele, kes asuvad liidu liikmesriigis, või mõnes muus riigis, millel on tarneluba, mis võimaldab tarnida Prantsusmaa jae- või hulgimüügiturule. 2018. aasta jaanuari seisuga oli selline luba 213 Prantsuse või välisriigi tarnijal. Enampakkumiste tulu laekub otse hoidlakäitajatele.

(21) Kolmandaks on oluliste hoidlate käitajatele tagatud nende kulude hüvitamine, mis vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele (10).. Sellisena saavad nad reguleeritud tulu, mis on määratud kindlaks CRE otsusega (edaspidi „lubatud tulu“). Kui klientidelt otse saadud tulu on lubatud tulust väiksem, saavad hoidlakäitajad hüvitist, mis võrdub lubatud tulu ja laekunud tulu vahega (vt põhjendus 89). Seda hüvitist maksavad maagaasi tarnijad oma selliste tarbijate portfelli alusel, kelle lepingud ei ole katkestatavad ja kes ei ole end deklareerinud kliendina, kelle tarnekoormust võib ilma riskita vähendada, ning kes on ühendatud riikliku maagaasi jaotussüsteemiga (vt põhjendused 104 ja 105). Hüvitist kogub ülekandesüsteemi haldur ülekandesüsteemi kasutustasus ette nähtud tasu abil (edaspidi „ATRT-tariif“) ja see makstakse seejärel hoidlakäitajatele.

(22) Ent kui hoidlakäitajate tulu ületab nende lubatud tulu, peavad hoidlakäitajad ülejäägi ülekandesüsteemi kasutustasu kaudu tagasi maksma (vt põhjendus 90).

3.4. Reguleeriva mehhanismi kohaldamisala

(23) Prantsusmaa ametiasutuste selgituste kohaselt seisneb oluliste hoidlate kindlaksmääramise meetod ühelt poolt võrgu nõudluse rahuldamiseks nõutava võimsuse tagamiseks vajalike taristute ja teiselt poolt maagaasi ülekandesüsteemis tarneteenuse osutamiseks vajalike taristute kindlaksmääramises.

3.4.1. Võrgu vajaliku võimsuse tagamiseks vajalik taristu nõudluse rahuldamiseks külmaperioodi korral

(24) Gaasisüsteemi eeldatav varustuskindluse tase on sätestatud energiaseadustiku artiklis R. 121–4. Eesmärk on tagada tarne kõigile tarbijatele, kes ei ole lepinguliselt nõustunud katkestatava tarnega äärmuslikult külmade ilmastikutingimuste korral, mis esinevad statistiliste andmete kohaselt kord viiekümne aasta jooksul.

(25) Võrgu nõudluse rahuldamiseks vajaliku taristu kindlaksmääramine põhineb ülekandesüsteemi haldurite tööl, kes võrdlevad ühe kuni kolmekümne päeva pikkustel külmaperioodidel maagaasi nõudlust ja maagaasi tarnevõimsust, eelkõige veeldatud maagaasi võrkudevaheliste ühenduste ja terminalide kaudu.

3.4.1.1. Hinnanguline nõudlus maagaasi järele

(26) Kõigepealt analüüsisid Prantsusemaa ametiasutused viit stsenaariumi maagaasi tarbimise eeldatava arengu kohta järgmise kümne aasta jooksul, välja arvatud elektri tootmine. Kavandatud vähendamise määrad jäävad võrdlusaastaga 2012 võrreldes vahemikku –2 % kuni –18 %. Lõpuks eeldasid Prantsusmaa ametiasutused, et maagaasi tarbimine väheneb 2 %, välja arvatud elektri tootmine.

(27) Seejärel hinnati, et keskmine maagaasi tarbimine (välja arvatud elektri tootmine) külmaperioodi ajal on 2025. aastal hinnanguliselt ligikaudu 3 640 GWh/päev, v.a väikese kütteväärtusega maagaasi (edaspidi „B-gaas“) tarbimine. Peale selle on maagaasi tarbimine elektri tootmiseks külmaperioodide ajal hinnanguliselt 310 GWh/päev.

(28) Prantsusmaa ametiasutused on võtnud arvesse ka maagaasi nõudluse katkestatavat osa, st tarbijaid, kes on sõlminud katkestatava tarne lepingu selle võrgu halduriga, millega nad on ühendatud. Sellega seoses olid reguleeriva mehhanismi rakendamise ajal külmaperioodide puhul kasutatavad katkestamismeetmed veel määratlemisel. Prantsusmaa ametiasutused on säilitanud katkestatavuse potentsiaali 138 GWh/päev.

(29) Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et koormuse vähendamine on viimane abinõu tarnekriisi korral, mitte paindlikkusmehhanism. Seetõttu ei ole külmaperioodide ajal maagaasi nõudluse hindamisel koormuse vähendamist arvesse võetud.

(30) Peale selle on arvesse võetud, et keskmine tarbimine lühikese väga madala temperatuuriga perioodi ajal on suurem kui keskmine tarbimine pikema külmaperioodi ajal.

(31) Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused võtnud arvesse B-gaasi kasutamise järkjärgulist vähenemist, pidades silmas programmi, mille käigus minnakse üle suure kütteväärtusega maagaasile (edaspidi „H-gaas“), mis moodustab praegu 90 % Prantsusmaal tarbitavast maagaasist. Üleminek algas 2018. aastal ja viiakse lõpule hiljemalt 2028. aastaks. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on nõudlus H-gaasiks muundatud B-gaasi järele 2025. aastal 180 GWh/päev.

(32) Eeltoodust järeldub, et Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on üldine nõudlus maagaasi järele 2025. aastal neljapäevase külmaperioodi ajal umbes 4 000 GWh/päev.

3.4.1.2. Maagaasi tarnevõimsuse prognoos

(33) Seoses maagaasi tarnevõimsusega on Prantsusmaa ametiasutused teinud prognoose, võttes arvesse võrkudevahelisi ühendusi, veeldatud maagaasi tarnimist veeldatud maagaasi terminalide kaudu ja maagaasivarude jõudlust.

(34) Esiteks prognoositakse võrkudevaheliste ühenduste puhul kindla võimsuse väärtuseks, mis põhineb eeldusel, et H-gaaside ühendusvõimsust kasutatakse 100 % ulatuses, impordi puhul 1 780 GWh/päev ja ekspordi puhul 425 GWh/päev (11). H-gaasi puhasimport torujuhtmete kaudu on hinnanguliselt 1 355 GWh/päev.

(35) Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et gaasivõrgu ja võrkudevaheliste ühenduste tugevdamine kujutaks endast märkimisväärset kulu, (12) eelkõige võrreldes olemasoleva hoidlate kasutamisega. Igal juhul ei oleks seda tüüpi taristu pika ehitusaja tõttu keskpikas perspektiivis kättesaadav.

(36) Teiseks, kuna tegemist on veeldatud maagaasi tarnimisega, on Prantsusmaa nelja veeldatud maagaasi terminali kogu väljastusvõimsus võrku 1 160 GWh/päev (13). Seda võimsust võib aga kasutada eeldusel, et veeldatud maagaasi terminalide mahutites on veeldatud maagaasi. Prantsusmaa ametiasutused leidsid, et sellise ohu puhul nagu vähem kui kümnepäevane külmaperiood võib väljastada ainult veeldatud maagaasi mahutites olevaid varusid. Seevastu kauem kui kümme päeva kestva ohu puhul on võimalik veeldatud maagaasi lasti tarnida ja veeldatud maagaasi terminalide võimsust maksimaalselt kasutada. Olenevalt mahutites täheldatud veeldatud maagaasi varude keskmisest tasemest valiti kaks stsenaariumi: ebasoodsaim talv (esimene stsenaarium) ja soodsaim talv (teine stsenaarium).

(37) Mõlemad stsenaariumid vastavad veeldatud maagaasi terminalide kasutamise tasemele, mis on kõrgem kui keskmine kasutamise tase 2011.–2018. aasta talvedel. Lõpuks võttis Prantsusmaa kasutusele esimese stsenaariumi ja hindas veeldatud maagaasi terminalide potentsiaaliks 330 GWh/päev neljapäevase külmaperioodi kohta.

(38) Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et olemasolevad veeldamisterminalid töötavad maksimaalsele võimsusele lähedasel tasemel, et korvata märkimisväärseid investeerimiskulusid. Lisaks on peaaegu kõigi veeldatud maagaasi lastide kohta nende projektide kapitalimahukuse tõttu sõlmitud pikaajalised lepingud ning seetõttu müüakse need maha juba enne tootmist. Peale selle selgitab maagaasi hoiustamise väiksem kulu veeldatud maagaasi hoidlate vähest arengut kogu maailmas. Seega on lühikeses perspektiivis saadaolev veeldatud maagaasi kogus väike.

(39) Kolmandaks selgitasid Prantsusmaa ametiasutused maa-aluste maagaasivarude kohta, et põhjaveekihtide kasutamine, mis moodustab 90 % Prantsusmaa hoidlataristutest, tähendab nende täitmist piisavalt kõrge tasemeni ja nende tühjendamist igal aastal piisavalt madalale tasemele. Peale selle väheneb hoidla puhul kasutada olev voolumaht sedamööda, kuidas väheneb hoidla täituvus.

(40) Kuna ühelt poolt oli Prantsusmaa analüüsile eelnenud üheksa talve jooksul hoidlate keskmine täituvus 1. veebruaril 42 % ja teiselt poolt on 85 % viimase 70 aasta jooksul täheldatud külmaperioodidest alanud enne 5. veebruari, siis eeldasid Prantsusmaa ametiasutused, et igal külmaperioodil on võimalik iga hoidla puhul kasutada voolumahtu, mis vastab 45 % täituvusele hoidla kasulikust mahust.

(41) Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused võtnud arvesse kriisivaru, mille maagaasi ülekandesüsteemi haldurid peavad moodustama, et tagada viimase abinõuna esmaste sotsiaalteenuste osutamine tarnija tõrke korral, st voolumahu 124 GWh/päev, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust.

(42) Kõigi nende eelduste põhjal tegid Prantsusmaa ametiasutused kindlaks, et ajavahemikul 2019–2025 on hoidlate aastane kasuliku mahu vajadus 138,5 TWh ja voolumahu vajadus 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust, et tagada võrgu suutlikkus rahuldada nõudlust külmaperioodidel (14).

3.4.2. Ülekandesüsteemis maagaasi tarneteenuse tagamiseks vajalik taristu

(43) Prantsusmaa ametiasutused on samuti kindlaks määranud hoidlad, mis on vajalikud maagaasi tarneteenuse tagamiseks kogu territooriumil, pidades silmas maagaasi ülekandesüsteemi tarnevõimsust. Selleks uurisid nad erinevaid ülekandesüsteemi ülekoormuse olukordi.

(44) Ülekandesüsteemi haldurid on kindlaks teinud kõige tõenäolisema ülekoormuse stsenaariumi, mis vastab sel ajal turul jälgitud olukorrale, kus tarnijad püüavad Prantsusmaa ametiasutuste sõnul maksimeerida maagaasi importi Norrast ja Venemaalt, mis on praegu kõige konkurentsivõimelisemad maagaasiallikad Euroopas, ning vähendada veeldatud maagaasi importi, mille puhul on võimalik suuremat väärtust saada Aasias. Sellises olukorras võib täheldada nelja peamist käitamispiirangut (vt joonis 1). L0902022ET11810120220303ET0005.000111911213EELNÕU: EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,…,millega muudetakse EMP lepingu IV lisa EnergeetikaEMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi EMP leping), eriti selle artiklit 98,ning arvestades järgmist:(1)EMP lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohtaELT L 153, 18.6.2010, lk 13..(2)Tulenevalt Islandi suhteliselt uue ja ühtse hoonefondi eripärast lepitakse hoonete energiatõhususe direktiivi 2010/31/EL kohaldamise suhtes kokku ajutises ja tingimuslikus erandis. Kõnealust erandit tuleks kohaldada direktiivi 2010/31/EL suhtes, mis kehtis enne selle muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/844. Erand peaks olema ajaliselt rangelt piiratud ja seda tuleks kohaldada üksnes seni, kuni saavutatakse kokkulepe direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud direktiivi 2010/31/EL EMP lepingusse inkorporeerimise kohta.(3)Võttes arvesse Liechtensteini hoonefondi väiksust ning ilmastikutingimusi ja hoonetüüpe, on Liechtenstein vabastatud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 5 sätestatud kohustusest arvutada hoonete energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhus tase.(4)Punkti c kohanduse tingimuste kohaselt võivad Norra ja Liechtenstein kehtestada energiatõhususe miinimumnõudeid käsitlevad normid, kasutades muid süsteemipiire kui hoonete energiatõhususe direktiivis sätestatud primaarenergia kasutamine, tingimusel et punkti c kohanduses sätestatud tingimused on täidetud.(5)Punkti d kohandus tagab, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise süsteem Norras annab samaväärseid tulemusi kui sõltumatute ekspertide väljastatud energiamärgised, nagu on nõutud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 17.(6)EMP lepingu IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1EMP lepingu IV lisa punkti 17 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/91/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:32010 L 0031: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (hoonete energiatõhususe direktiiv) (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:a)Direktiivi ei kohaldata Islandi suhtes.b)Artikli 5 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:Energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme kindlaksmääramiseks võib Liechtenstein kasutada teise võrreldavate parameetritega lepinguosalise arvutusi.c)Hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 9 lõike 3 punkti a ja I lisa kohaldamisel võivad Liechtenstein ja Norra võtta oma energiatarbimise nõuete aluseks netoenergia, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused ja kaitsemeetmed:i)energiatõhususe miinimumnõuded on kehtestatud kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 5 nõuetega, järgides võrdlusmeetodite raamistiku aluspõhimõtteid, mis on kehtestatud energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseksKomisjoni 16. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 244/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja kehtestatakse võrdlusmeetodite raamistik hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks (ELT L 81, 21.3.2012, lk 18).;ii)avaldatakse ehitusseadustikus sätestatud energiatõhususe nõuetele vastav primaarenergia kasutust väljendav arvuline näitaja;iii)komisjon jätab endale õiguse käesolev konkreetne kohandus direktiiviga (EL) 2018/844 muudetud hoonete energiatõhususe direktiivi käsitlevate tulevaste läbirääkimiste raames uuesti läbi vaadata.d)Artiklisse 17 lisatakse järgmine tekst:EFTA riigid võivad alternatiivina ekspertide kasutamisele kehtestada eluhoonete jaoks kasutaja poolt juhitava energiamärgise väljastamise lihtsustatud süsteemi, kui on täidetud järgmised tingimused:i)olemas on põhjalikud teadmised ja kvaliteetsed andmed kogu elamufondi kohta, sealhulgas kõik hoonetüübid ja vanusevahemikud ning hoone välispiirete ja kasutatavate tehnosüsteemide omadused hoonetüüpide kaupa, mis võimaldab suure kindlusega arvutada üksikute hoonete ja hoone osade energiatõhusust kasutajate sisendite põhjal;ii)olemas on üksikasjalik teave iga hoonetüübi kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta;iii)kehtestatud on meetmed, millega toetatakse kasutajaid süsteemi käitamisel, et väljastada hoonete energiamärgiseid. Need meetmed võivad hõlmata abitelefoni või nõustamisteenuseid, mis võimaldavad kontakte ühelt poolt kasutajate ning teiselt poolt sõltumatute ekspertide ja süsteemiekspertide vahel;iv)tulemuste manipuleerimise ohu vähendamiseks hõlmab kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise süsteem kvaliteedikontrolli ja kontrollimehhanisme, et kontrollida kasutajate sisendandmeid ja seda, et kasutajate sisendandmed oleksid läbipaistvad;v)kasutatakse sõltumatuid kontrollisüsteeme, millega tagatakse, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise väljastamise protsess annab kvaliteedi ja usaldusväärsuse osas samaväärseid tulemusi kui ekspertide väljastatud energiamärgised;vi)kasutaja poolt juhitav süsteem annab soovitusi, mis pakuvad kasutajatele nõuandeid nende oma hoonete ja hoonete osade kuluoptimaalsete või kulutõhusate paranduste kohta.Artikkel 2Direktiivi 2010/31/EL islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub […], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud[Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.].Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, […]EMP ühiskomitee nimeleesistujaEMP ühiskomiteesekretärid Joonis 1. Peamised käitamispiirangud, mida võib ülekandevõrgus täheldada, kui tarnijad püüavad maksimeerida maagaasi sissejuhtimist Prantsusmaa kirdeosast

(45) Metoodikas võetakse arvesse asjaolu, et maagaasitarnijad vajavad tarbijate nõudluse rahuldamiseks veeldatud maagaasi varusid, kuid tarnijatel puuduvad piirangud veeldatud maagaasi varude jaotamisele nelja Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminali vahel.

(46) Kui jõutakse piiranguni, eeldatakse, et ülekandesüsteemi haldurid kasutavad ülekoormuse probleemi lahendamiseks kõigepealt võrkudevaheliste ühenduste katkestatavat võimsust. Kui ülekoormus püsib, märgitakse ära maagaasi kogus, mis tuleks võtta maa-alustest hoidlatest, mis asuvad teisel pool ülekoormuse joont.

(47) See töö võimaldab luua vajalikud maa-alused maagaasivarud igast ülekoormuse joonest teisele poole, et oleks võimalik tagada maagaasi tarneteenus ülekandesüsteemis.

(48) Selle meetodi kohaldamine 2018.–2019. aasta talvel peamiste ülekoormuse joonte puhul, mida võib täheldada, kui tarnijad püüavad maksimeerida maagaasi sissejuhtimist Prantsusmaa idaosast, võimaldab anda hinnangu maa-aluse hoiustamise vajaduse kohta, mille kumulatiivne kasulik maht on vähemalt: — 16 TWh ülekoormuse joonest NS4 teisel pool (Izaute’i, Lussagnet’ ja Manosque’i hoidlad); — 54 TWh ülekoormuse joonest NS3 teisel pool (Céré-la-Ronde’i, Chemery, Izaute’i, Lussagnet’ ja Manosque’i hoidlad); — 55 TWh ülekoormuse joonest NS2 teisel pool (Céré-la-Ronde’i, Chemery, Etrez’, Izaute’i, Lussagnet’, Manosque’i ja Tersanne’i hoidlad); — 64 TWh ülekoormuse joonest NS1 teisel pool (Beynes’i, Céré-la-Ronde’i, Chemery, Etrez’, Germigny-sous-Coulombi, Gournay-sur-Aronde’i, Izaute’i, Lussagnet’, Manosque’i, Saint-Illiers-la-Ville’i ja Tersanne’i hoidlad).

3.4.3. Kohaldamisalasse kuuluvate taristute loetelu

(49) Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et 2018.–2019. aasta talve silmas pidades ei olnud oluliste hoidlate kindlaksmääramise tööd võimalik piisavalt vara lõpule viia. Seetõttu kohaldati algselt aastatel 2018–2019 reguleerivat mehhanismi üleminekumeetmena kogu Prantsusmaa territooriumil asuvate maagaasi hoidlate suhtes. 2016. aasta PPEs olid need taristud määratletud kui varustuskindluse tagamiseks vajalikud taristud (15).

(50) 26. detsembri 2018. aasta dekreediga (16) kustutati vajalike taristute loetelust kolm vähendatud kasutusega Storengy rajatist (Soings-en-Sologne, Saint-Clair-sur-Epte ja Trois-Fontaines) ning Lussagnet’ 1. etapi projektid (Teréga) ja Manosque 2 (Géométhane). Neid taristuid ei ole maagaasihoidlatele reguleeritud juurdepääsu kehtestamisest alates kunagi kasutatud.

(51) Viimasena sätestatakse PPE dekreedis nr 2020-456 ajavahemikuks 2019–2023 maa-alused maagaasihoidlad, mis peavad jääma töökorda, et tagada varustuskindlus keskpikas ja pikas perspektiivis. Nende kasulik maht on 138,5 TWh ja voolumaht 2 376 GWh päevas, mis vastab 45 % täituvusele kasulikust mahust: Taristu Käitaja Kasutuselevõtu aasta Hoidla liik Beynes Storengy 1956 Põhjaveekiht Céré-la-Ronde Storengy 1993 Põhjaveekiht Cerville-Verlaine Storengy 1970 Põhjaveekiht Chemery Storengy 1968 Põhjaveekiht Etrez Storengy 1980 Soolakoobas Germigny-sous-Coulomb Storengy 1982 Põhjaveekiht Gournay Storengy 1976 Põhjaveekiht Lussagnet/Izaute Teréga 1957 Põhjaveekiht Manosque Géométhane 1993 Soolakoobas Saint-Illiers-la-Ville Storengy 1965 Põhjaveekiht Tersanne/Hauterives Storengy 1970 Soolakoobas Tabel 1. Maagaasihoidlad, mis peavad jääma töökorda kuni aastani 2023

(52) PPEs nähakse ette, et ajavahemikul 2024–2028 hoiustamise vajadus eeldatavasti väheneb. Hoidlate loetelu võiks 2026. aastaks vähendada voolumahuni, mis vastab vähemalt 140 GWh päevas 45 % kasuliku mahuga. Võttes arvesse ebakindlust seoses mahtudega, mis on vajalikud varustuskindluse tagamiseks pärast 2026. aastat, tuleks need mahud kinnitada 2023. aastal ja kindlaks määrata järgmises PPEs.

3.5. Hoiustamisvõimsuse müük enampakkumisel

(53) Energiaseadustiku artikli L. 421–5-1 kohaselt müüakse reguleeritud hoidlate võimsust enampakkumisel vastavalt CRE kehtestatud korrale. Eelkõige on CRE 22. veebruari 2018. aasta otsuse kohaselt enampakkumistel baashind null (17).

(54) Esimese enampakkumise tulemused olid järgmised: Hoiustamise periood Tulud (miljonites eurodes) Keskmine pakkumishind (eurot/MWh) 2018–2019 68,4 0,53 2019–2020 233,6 1,80 2020–2021 504,6 3,85 Tabel 2. Enampakkumise tulemused ja aasta jooksul toimunud täiendavast müügist saadud tulud

3.6. Hoidlakäitajate lubatud tulu katmine vastavalt CRE määratlusele

(55) Energiaseadustiku artikli L. 452–1 kohaselt kehtestatakse „ülekandesüsteemi kasutamise tariifid […] läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, et hüvitada kõik artiklis L. 421–3-1 osutatud ülekandesüsteemi haldurite ja hoidlakäitajate kulud, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusate ettevõtjate kuludele“.

(56) Peale selle on samas artiklis ette nähtud, et need kulud „arvestavad osutatava teenuse omadusi ja sellega seotud kulusid“ ning et hoidlakäitajate puhul hõlmavad need eelkõige „tavapärast tulu investeeritud kapitalilt“.

(57) Energiaseadustiku artikliga L. 452–2 antakse CRE-le õigus kehtestada „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kehtestamiseks kasutatavad meetodid“ ja nõuda hoidlakäitajatelt, et nad esitaksid talle nende tariifide kehtestamiseks vajaliku teabe, eelkõige raamatupidamis- ja finantsteabe.

(58) Nendest sätetest tuleneb, et seadus annab CRE-le õiguse määrata kindlaks hoidlakäitajate lubatud tulu nii, et see kataks „tõhusa ettevõtja“ kulud ja tagaks tavapärase tulu investeeritud kapitalilt.

(59) CRE kehtestas oma otsusega prognoositava lubatud tulu esialgu kaheks aastaks. Esimene hoiustamistariif kehtis 2018. ja 2019. aastal (edaspidi „ATS 1“) (18). Seejärel ühtlustas CRE hoidlakäitajaid reguleeriva raamistiku muude taristutariifidega. Teist hoiustamistariifi (edaspidi „ATS 2“) kohaldatakse alates 2020. aastast nelja aasta jooksul (19).

(60) Üldine lähenemisviis prognoositava lubatud tulu kindlaksmääramiseks jääb eri hoiustustariifide puhul samaks. Gaasihoidlate käitajate lubatud tulud määras CRE eelnevalt kindlaks käitajate esitatud prognooside alusel, mida seejärel korrigeeritakse järgmise aasta ja järelauditite korrigeerimisega. CRE võtab hoidlakäitajate kulusid arvesse niivõrd, kuivõrd neid peetakse tõhusaks.

(61) Võttes aga arvesse reformi rakendamise eriti lühikesi tähtaegu, on 2018. ja 2019. aastal kohaldatud lihtsustatud raamistikku. Esimeseks majandusaastaks võttis CRE vastu tariifiraamistiku, milles prognoositud ja tegelike kogukulude ja -tulude erinevused korrigeerititagantjärele. See mehhanism tagab tariifitaseme, mis on lõppkokkuvõttes rangelt võrdne käitaja tegelike kulude ja tuludega. Ajavahemikuks 2020–2023 soovis CRE laiendada stiimulite reguleerimise põhimõtteid hoidlataristutele ja võttis oma analüüside tulemusena kasutusele käitajate kulude kontrollitud kava olukorras, mida iseloomustab maagaasi tarbimise langussuundumus.

(62) CRE sätestatud meetodi kohaselt võrdub hinnanguline lubatud tulu prognoositud netotegevuskulude, prognoositud nõutavate kapitalikulude ja eelneva aasta kulude ja tulude reguleerimiskonto saldo heakskiitmise tulemuse summaga. Lubatud tulu = prognoositud netotegevuskulud + prognoositud nõutavad kapitalikulud + kulude ja tulude reguleerimiskonto

(63) Nende osade arvutamisel võetakse arvesse üksnes määruse kohaldamisalasse kuuluvat tegevust.

3.6.1. Netotegevuskulud

(64) Netotegevuskulud vastavad „tõhusa ettevõtja“ tegevuskulude brutosummadele (energiakulud, välistarbimine, personalikulud, maksud ja tasud) pärast käitaja tegevustulude mahaarvamist (eelkõige oma tarbeks toodetud põhivara, tariifivaba toodang, kasum või kahjum ladustatud maagaasi ostmisel ja müümisel).

(65) Võttes arvesse reformi rakendamise lühikesi tähtaegu, ei suutnud CRE ajavahemikul 2018–2019 kindlaks teha, kas ettevõtjate kulud vastavad „tõhusa ettevõtja“ kuludele. Järelikult vastavad sel perioodil arvesse võetud kulud kokkuvõttes hoidlakäitajate tegelikele kuludele, mille on kinnitanud CRE. ATS 2 tariifi puhul, välja arvatud teatavad eelnevalt kindlaksmääratud kirjed, rakendas CRE netotegevuskulude reguleerimise mehhanismi. Seega, välja arvatud mõned erandid, kannab ATS 2 perioodiks kehtestatud tegevuskulude kavast kõrvalekaldumise käitaja või see koguneb tema kasuks.

3.6.2. Nõutavad kapitalikulud

(66) Prognoositud nõutavad kapitalikulud sisaldavad amortisatsiooni ja põhivaralt saadavat tulu. Seega vastavad prognoositud nõutavad kapitalikulud reguleeritud alusvara amortiseerumise, kapitali kaalutud keskmise hinna alusel arvutatud põhivara hüvitise juba kasutusele võetud reguleeritud alusvara eest ja poolelioleva põhivaraga seotud kohustuste kulu summale. Nõutavad kapitalikulud = reguleeritud alusvara amortiseerumine + reguleeritud alusvara x kapitali kaalutud keskmine hind + poolelioleva põhivaraga seotud kohustused x laenukulu

(67) CRE kinnitas, et see metoodika vastab reguleerimistavale Prantsusmaa ja Lääne-Euroopa maagaasi- ja elektriturgudel reguleeritud rajatiste puhul (20).

(68) CRE kasutas reguleeritud alusvara algse taseme kindlaksmääramiseks 1. jaanuaril 2018 meetodit nimega „jooksvad majanduslikud kulud“ (coûts courants économiques) (21). See hõlmab varade majandusliku netoväärtuse arvutamist i) käitajate raamatupidamisarvestuses kajastatud varade bilansilise brutoväärtuse (varasemad ehituskulud) alusel, ii) diskonteeritult vastavalt inflatsioonile ning iii) langetatult varade majandusliku eluea arvestuses.

(69) Igal aastal kujuneb reguleeritud alusvara vastavalt järgmisele: — amortisatsioon, mis põhineb varade majanduslikul elueal, mis arvatakse maha iga-aastasest reguleeritud alusvarast; — uued investeeringud, mis on kasutusele võetud ja mis on suurendanud reguleeritud alusvara; — vajaduse korral varad, mis likvideeriti enne nende täielikku amortiseerumist, mis vähendavad reguleeritud alusvara; — inflatsiooniga seotud varade ümberhindamine (tarbijahinnaindeks, v.a tubakas).

(70) CRE leiab, et käitajate tehtud investeeringute algväärtuse kõige tüüpilisem näitaja on nende käitajate raamatupidamises kajastatud varade brutoväärtus. CRE kohaselt on see väärtus, mida audiitorid auditeerivad oma iga-aastase auditi raames, dokumenteeritud ja objektiivne. See meetod on identne meetodiga, mida kohaldati 2002. aastal, kui alustati maagaasi ülekandesüsteemi haldurite reguleerimist, ning seda kasutatakse ka Prantsusmaa reguleeritud veeldatud maagaasi terminalides.

(71) CRE ei võtnud arvesse varade „uut“ väärtust, vaid amortiseeritud väärtust, mis vastab hoidlakäitajate poolt enne 2018. aastat registreeritud amortisatsioonile, et kogukonnalt ei nõutaks uuesti varem makstud tasu maksmist või juba arvesse võetud varade amortisatsiooni.

(72) Enamiku varade puhul on amortisatsiooniperioodid, mida käitajad kohaldavad oma varasemates raamatupidamisaruannetes, ja amortisatsiooniperioodid, mida käitajad oma tariifipakkumistes nõuavad, sarnased. Lisaks vastavad need sektori standardandmetele, mida võib täheldada teistes riikides.

(73) Puhvergaasi (22) osas lükkas CRE seevastu tagasi käitajate taotluse kaaluda ühtset 250aastast amortisatsiooniperioodi. CRE võttis nimelt arvesse asjaolu, et erinevalt käitajate muudest varadest amortiseerisid käitajad puhvergaasi ajavahemikel, mis varieerusid operaatoriti ja aja jooksul (25–250 aastat). Sellest tulenevalt kasutas CRE hoidlakäitajate esialgse reguleeritud alusvara kehtestamiseks puhvergaasi amortiseerimise määra, mis on kooskõlas kõigi kolme käitaja puhul tuvastatud arvestusliku amortisatsiooni tasemega. Tulevikuks on komisjon määranud puhvergaasi amortisatsiooniajaks 75 aastat, mis vastab maa-aluse õõnsuse käitamise kontsessiooni kolmele pikendamisele 25 aastaks.

(74) CRE poolt käitajate eri varaklasside puhul kasutatav majanduslik eluiga on järgmine: Varaklassid Standardeluiga Puhvergaas 75 aastat Puurkaevud, õõnsused, kogumine 50 aastat Töötlemis-, kokkusurumis-, tarnimis- ja mõõtmisrajatised 20–30 aastat Kinnisvara ja hooned 30 aastat Mitmesugused seadmed 10–15 aastat Tarkvara, väikeseadmed 5 aastat Tabel 3. Amortiseerumisperiood varaklasside kaupa

(75) Lisaks palus CRE 2017. aastal väliskonsultandil […] auditeerida hoidlakäitajate algset reguleeritud alusvara taotlust. Storengy puhul on arvutuse tulemus [3–5 miljardit eurot].

(76) Teréga puhul hinnatakse PwC konsultandi poolt diskonteeritud rahavoogude (discounted cash-flow) meetodi alusel tehtud lisauuringus reguleeritud alusvara väärtust vahemikus [1–2 miljardit eurot].

(77) Seega vaatas CRE reguleeriva mehhanismi rakendamiseks läbi hoidlakäitajate taotletud esialgsed reguleeritud alusvarad, et võtta arvesse varade turuväärtuse sõltumatut majanduslikku hinnangut. Seetõttu võttis CRE vastu järgnevad esialgsed reguleeritud alusvarad: Seisuga 1.1.2018 Storengy (miljardit eurot) Teréga (miljardit eurot) Géométhane (miljardit eurot) Käitaja taotlus 4,0 1,37 0,20 CRE määratud reguleeritud alusvarad 3,5 1,15 0,19 Tabel 4. Hoidlakäitajate esialgsed reguleeritud alusvarad määruse jõustumise ajal

(78) Kapitali tulususmäära osas kasutas CRE kapitali kaalutud keskmise hinna meetodit, et võimaldada käitajal rahastada intressikulusid ja saada omakapitalilt tulu, mis on võrreldav tuluga, mida ta võiks saada võrreldava riskitasemega investeeringutelt. CRE märkis, et kapitali kaalutud keskmine hind on meetod, mida Euroopa reguleerivad asutused tavaliselt kasutavad reguleeritud taristute varade eest makstava tulumäära kindlaksmääramiseks.

(79) Majandusuuringute ja väliskonsultantide töö (23) põhjal kehtestas CRE 2018. ja 2019. aasta kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 5,75 %. Ajavahemikuks 2020–2023 määras CRE kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 4,75 %. ATS 2 puhul kapitali kaalutud keskmise hinna kindlaksmääramiseks kasutatud meetod ei muutu võrreldes ATS 1 puhul kasutatud meetodiga. Seda õigustavad väiksemad rahastamiskulud, äriühingu tulumaksu kavandatav vähendamine ja varade beeta suurenemine. See varade beeta suurenemine kajastab finantsriski arvestamist, eelkõige luhtunud kulusid, mis energiasüsteemi ümberkujundamise tõttu on maagaasitaristuettevõtete aktsionäride kanda.

(80) Kuna börsil ei olnud võrreldavat varude hoidjat, võttis CRE viitemääraks maagaasi ülekandesüsteemi haldurite kapitali kaalutud keskmise hinna, suurendades seda konkreetse hoiustamise riskipreemia võrra. See preemia on 50 baaspunkti, mis tuleneb hoiustamisrajatiste kontsentratsioonist, aluspinnase geoloogilisest riskist ja veeldatud maagaasi terminalidega asendatavuse riskist, samuti võrkudevahelistest ühendustest välisriikidega.

(81) CRE märkis ka, et see tulumäär on madalam kui see, mida kohaldatakse veeldatud maagaasi terminalide reguleeritud käitajatele (7,25 % meetme jõustumise ajal), kelle tegevus on kaubanduslikult riskantsem, eelkõige reguleeritud ja reguleerimata veeldatud maagaasi terminalide kooseksisteerimise ja väiksema arvu klientide tõttu. Peale selle tõi CRE näite 6,5 % tulumäärast, mille Itaalia reguleeriv asutus kehtestas maagaasi hoiustamiseks.

3.6.3. Investeeringud

(82) Vastavalt energiaseadustiku artiklile L. 421–7-1 esitavad maa-aluste maagaasihoidlate käitajad igal aastal oma iga-aastase investeerimiskava CRE-le heakskiitmiseks. Sellega seoses tagab CRE „hoiustamisrajatiste nõuetekohaseks arendamiseks ning neile läbipaistvaks ja mittediskrimineerivaks juurdepääsuks vajalike investeeringute tegemise“.

(83) Teise hoiustamistariifiga võttis CRE kasutusele stiimuli kontrollida eri liiki investeeringute kulusid.

3.6.4. Kulude ja tulude reguleerimiskonto

(84) Lubatud tulu määrab kindlaks CRE käitajate järgmise aasta kulude ja tulude prognooside alusel. Kulude ja tulude reguleerimiskonto võeti kasutusele selleks, et võtta mitme eelnevalt kindlaksmääratud kirje puhul arvesse prognoositud kulude või tulude ja tegelike kajastatud kulude või tulude erinevust. Kulude ja tulude reguleerimiskonto kaitseb seega käitajaid teatavate kulu- või tuluartiklite muutumise eest. Kulude ja tulude reguleerimiskontot kasutatakse ka stimuleerivate reguleerivate mehhanismide kohaldamisest tulenevate rahaliste stiimulite maksmiseks ning müügitulu või luhtunud kulude arvessevõtmiseks pärast seda, kui CRE on need heaks kiitnud.

(85) ATS 1 tariifi puhul võttis CRE esimesel reguleeritud hoiustamise majandusaastal vastu tariifiraamistiku, milles prognoositud kogukulude ja -tulude ning tegelike kogukulude ja -tulude erinevused korrigeeriti tagantjärele. Seega moodustas tariif „100 % kulude ja tulude reguleerimiskonto“ ning ühtki kulu- või tuluartiklit ei stimuleeritud.

(86) ATS 2 tariifi puhul kohaldab CRE kulude ja tulude reguleerimiskonto kohaldamisala, mis on kooskõlas kõigi elektrivõrkude ja maagaasitaristute tariifide üldise raamistikuga. Seega kaetakse prognoositud ja tegelike summade erinevused kulude ja tulude reguleerimiskonto abil tagantjärele ainult teatavate eelnevalt kindlaksmääratud kirjete puhul. Need kulude ja tulude registreerimiskontoga hõlmatud kirjed on seotud eelkõige investeerimiskulude või müügituludega. Teisest küljest on peaaegu kõigi tegevuskulude puhul olemas stiimul, mis võib olla täielik (100 % prognoositud ja tegelike summade erinevustest on toimingu kulul või kasuks) või osaline (näiteks energiakulude puhul, kui stiimul on 20 %, kusjuures 80 % erinevustest on kulude ja tulude registreerimiskontol).

3.7. Abisaajad

(87) Abisaajad on maagaasihoidlate käitajad, kes kuuluvad reguleeriva mehhanismi kohaldamisalasse. Alates meetme jõustumisest on need Storengy, Teréga ja Géométhane.

3.8. Meetme rahastamine ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kaudu

(88) Hoidlakäitajate lubatud tulu rahastatakse ühelt poolt hoidlakäitajate otse saadud tuludest ja teiselt poolt, kui need tulud on lubatud tulust väiksemad, hoiustamishüvitisest, mis võrdub lubatud tulu ja otse saadud tulude vahega. Hüvitis = lubatud tulu – otse saadud tulu

(89) Tulu, mida operaatorid saavad otse, saadakse peamiselt enampakkumistest, aga ka mis tahes varasematest pikaajalistest lepingutest ja lisateenustest.

(90) Ülekandesüsteemi haldurid nõuavad hoiustamishüvitise sisse maagaasi tarnijatelt spetsiaalse tasu ehk „hoiustamistasu“ alusel ülekandesüsteemi kasutustasu raames CRE kehtestatud tingimustel (vt põhjendus 21).

(91) Kõigepealt tuleb märkida, et vastavalt energiaseadustiku artiklile L. 431–1 on Prantsusmaal kaks ülekandesüsteemi haldurit ehk kaks maagaasitorustike käitamise loa omanikku: GRTgaz ja Teréga (varem TIGF).

(92) GRTgaz on aktsiaselts, mis kuulub 75 % ulatuses ettevõtjale ENGIE ja 25 % ulatuses ettevõtjale Société d’Infrastructures Gazière. ENGIE otsese kontrolli all olev GRTgaz on sõltumatu oma vertikaalselt integreeritud ettevõtja (ENGIE grupp) teistest osadest vastavalt sõltumatu ülekandesüsteemi halduri mudelile, tagades ülekandesüsteemi halduri tegevuse tõhusa eraldamise tootmis- või tarnetegevusest (24).

(93) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 9, kuulub Teréga 40,5 % ulatuses Snamile, 31,5 % ulatuses GICile, 18 % ulatuses EDF Investissementile ja 10 % ulatuses Predicale. Teréga vastab ka sõltumatuks ülekandesüsteemi halduriks olemise tingimustele (25).

3.8.1. Hoiustamistasu kehtestamine CRE poolt ülekandesüsteemi kasutustasu raames

(94) Energiaseadustiku artikli L. 452–1 kuuendas lõigus on sätestatud, et „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tasu nõutakse sisse nende ülekandesüsteemide haldurite poolt. Ülekandesüsteemi haldurid maksavad artiklis L. 421–3-1 osutatud maa-aluste maagaasihoidlate käitajatele osa sisse nõutud summast vastavalt energiasektorit reguleeriva komisjoni sätestatud eeskirjadele.“

(95) Energiaseadustiku artiklis L. 452–2 on sätestatud, et „maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifide kehtestamiseks kasutatavad meetodid […] määrab kindlaks energiasektorit reguleeriv komisjon“.

(96) Põhinedes nendele sätetele määras CRE oma 22. märtsi 2018. aasta otsusega nr 2018-069 (26) kindlaks ladustamistasu arvutamise korra, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2018.

(97) Hoiustamistasu, mida iga gaasitarnija maksab, peab CRE sõnul kajastama „varustuskindluse“ väärtust, see tähendab hüvitist hoiustamiste eest, mis tagavad nende klientide eesõiguse saada maagaasi, kelle tarnet ei tohi katkestada ning kes on eelkõige omamaised tarbijad.

3.8.2. Ladustamistasu maksmine gaasitarnijate poolt ja kulutuste katmine lõpptarbijate poolt

(98) Seoses tarnijate kohustusega gaasi hoiustamise eest maksta kehtestas CRE 22. märtsi 2018. aasta otsusega gaasi ladustamistasu ATRT-tariifidesse, lisades 7. veebruari 2018. aasta otsuse nr 2018-022 (GRTgazi ja TIGFi maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tariifi muutumise kohta 1. aprillil 2018) uued sätted.

(99) Sellest muudatusest tuleneb, et „iga gaasitarnija suhtes, kellele on määratud kindel tarnevõimsus vähemalt ühes ülekande-jaotuse liitumispunktis, kohaldatakse ladustamistasu, mis põhineb tema üldkasutatavate gaasijaotusvõrkudega ühendatud klientide talvisel ümbersuunamisel portfellis iga kuu 1. päeval “.

(100) Tarnija on „füüsiline või juriidiline isik, kes sõlmib ülekandesüsteemi halduriga ülekandesüsteemis maagaasi tarnelepingu. Tarnija on vastavalt asjaoludele vabatarbija, tarnija või nende volitatud esindaja.“ Ülekande-jaotuse liitumispunkt on määratletud kui „ülekandesüsteemi ja avaliku jaotusvõrgu vaheline füüsiline või tinglik liitumispunkt“.

(101) Lisaks tuleneb energiaseadustiku artikli L. 452–1 kuuenda lõigu sõnastusest, et ülekandesüsteemi haldurid peavad ATRT-tariife sisse nõudma (vt põhjendus 94, „nõutakse sisse“).

(102) Mis puudutab ladustamistasu edasisuunamist lõppkasutajatele, märkis CRE, et tarnijad kannavad ladustamistasu maksmise edasi oma lõpptarbijatele, kellelt võib hüvitist nõuda nende arve osa „tarne“ kaudu. CRE-l ei ole asjaomaste klientide nimekirja.

(103) Täpsemalt on selline edasisuunamine kohustuslik ainult energiaseadustiku artiklites L. 445–3 ja R. 445–3 sätestatud maagaasi reguleeritud müügihindade alusel (27). Turupakkumiste puhul on edasisuunamine tarnija otsustada.

3.8.3. Ülekandesüsteemi haldurite kogutud vahendite jaotus hoidlakäitajate vahel, vastavalt CRE kindlaks määratud korrale

(104) Vastavalt CRE otsusele ladustamistasu kohta tagastavad ülekandesüsteemi haldurid pärast kogumist säilitamistasust saadud tulu erinevatele hoidlakäitajatele proportsionaalselt saadava hüvitisega (28). Igale käitajale eraldatud osa vastab käitaja prognoositava aastahüvitise ja kõikidele reguleeritud hoidlakäitajatele makstava prognoositava koguhüvitise suhtele, mille on kindlaks määranud CRE. Need osad täpsustatakse igal aastal CRE otsuses, mis käsitleb ladustamistasu.

(105) Selleks peavad ülekandesüsteemi haldurid vastavalt CRE otsusele sõlmima lepingu iga hoidlakäitajaga, et reguleerida CRE kindlaksmääratud ja käitajate lubatud tulust kaetava hüvitise kogumise ja tagasimaksmise korda. 2018. aastal on see kulu 130 000 eurot ülekandesüsteemi halduri ja hoidlakäitaja kohta (29).

3.9. Eelarve

(106) Igal aastal sõltub reguleeritud ettevõtjatele makstava hüvitise kogusumma enampakkumise tulust ja CRE poolt kindlaks määratud lubatud tulust. Kolmele reguleeritud hoidlakäitajale 2018. aastal makstud hüvitise kogusumma oli 528 miljonit eurot, 2019. aastal 540 miljonit eurot ja 2020. aastal 251 miljonit eurot. 2018 (miljonites eurodes) 2019 (miljonites eurodes) 2020 (miljonites eurodes) Storengy 402 392 199 Teréga 101 113 25 Géométhane 26 36 28 Kokku 528 540 251 Tabel 5. Ladustushüvitise kokkuvõte 2018., 2019. ja 2020. aastal

3.10. Kestus

(107) Hoidlakäitajaid reguleerivaid mehhanisme käsitleva süsivesinike seaduse sätted jõustusid 1. jaanuaril 2018. CRE on määranud kindlaks hoidlakäitajate lubatud tulud alates 1. jaanuarist 2018. Lisaks toimusid esimesed gaasihoidlate hoiustamisvõimsuse enampakkumised 5.–29. märtsil 2018 ajavahemikuks 2018–2019 ning need toimusid aastatel 2019–2020 ja 2020–2021 (vt tabel 2 põhjenduses 54).

(108) Peale selle lisati ATRT-tariifile ladustamistasu alates 1. aprillist 2018. CRE määras kindlaks prognoositava lubatud tulu esialgu kaheks aastaks (30). Seejärel ühtlustas ta hoidlakäitajaid reguleeriva raamistiku muude taristutariifidega. Teist ladustustariifi kohaldatakse ajavahemikul 2020–2023 (31).

(109) Praegu ei ole Prantsusmaa ametiasutused määranud mehhanismi kohaldamise lõppkuupäeva. Seevastu on mehhanismi kohaldamisala määratud viimase PPEga (32) kuni selle läbivaatamiseni. PPE läbivaatamine on kavandatud 2023. aastaks ja see toimub hiljemalt 31. detsembril 2028.

3.11. Kulukohustused

(110) Prantsusmaa ametiasutused on võtnud kaks kohustust. Esiteks kohustusid Prantsusmaa ametiasutused esitama komisjonile aruande enne 2024. aasta lõppu. Selles aruandes käsitletakse järgmisi teemasid: — teave meetme rakendamise kohta eelmisel perioodil (2018–2023), eelkõige enampakkumiste tulemused mahtude ja hindade osas ning saadud tasude summad rajatise kohta; — ajakohastatud ülevaade Prantsusmaa maagaasituru toimimisest, eelkõige elemendid, mis õigustavad meetme jätkamist ajavahemikul 2023–2028, sealhulgas hinnavahe tase, nõudluse tase, investeeringud Prantsusmaa ja välismaistesse gaasivõrkudesse ning investeeringud veeldatud maagaasi terminalidesse; — teave PPE läbivaatamise kohta 2023. aastal ja selle võimaliku mõju kohta meetme kohaldamisalale; — tagatud tasu arvutamise meetod reguleerimisperioodil 2023–2028. Arvutusmeetodi muutmise korral soovib komisjon teavet muudatuse põhjuste kohta; — andmed meetme mõju kohta konkurentsile, keskendudes otsuses kindlaks tehtud võimalikele konkurentsimoonutustele, nt meetme mõju naaberliikmesriikide maagaasihoidlatele, ühendustele ja Prantsusmaa veeldatud maagaasi terminalidele. Neid elemente peaksid toetama varasemad andmed nende varade kasutamise kohta ning asjakohased muudatused reguleerivas korras seoses maagaasi hoiustamisega Prantsusmaa naaberriikides. Samuti tuleb hinnata ja kindlaks teha meetme mõju Prantsusmaa jaekaubandusele.

(111) Teiseks kohustuvad Prantsusmaa ametiasutused avaldama Prantsusmaal antavat riigiabi (33) ja läbipaistvusmoodulit käsitleval põhjalikul veebisaidil järgmise teabe: link mehhanismi täistekstile ja selle rakendamise korrale; rahavoogudest abisaajate isikuandmed; rahavoogude vorm; igale abisaajale eraldatud summa; abi andmise kuupäev; ettevõtte liik (VKE/suurettevõte), piirkond, kus abisaaja on asutatud, ja peamine majandussektor, milles abisaaja tegutseb.

3.12. Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

(112) Komisjon on menetluse algatamise otsuses esialgu seisukohal, et reguleeriv mehhanism kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis võib olla siseturuga kokkusobiv ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Ametliku uurimismenetluse staadiumis väljendas komisjon siiski kahtlust reguleeriva mehhanismi proportsionaalsuse ja konkurentsimoonutuste olemasolu suhtes.

(113) Konkreetsemalt juhtis komisjon ühelt poolt kõigepealt tähelepanu sellele, et hoidlakäitajatele lubatava tulu kindlaksmääramiseks annab CRE neile võimaluse saada põhivaralt tulu. Selle tulu arvutamisel tuleb hinnata reguleeritud varade väärtust. Komisjon väljendas kahtlust varade turuväärtuse sõltumatu majandusliku hindamise protsessi suhtes ajal, mil CRE rakendas regulatiivset mehhanismi, mis oleks võinud seada kahtluse alla meetme proportsionaalsuse.

(114) Teiselt poolt, võttes arvesse ametliku uurimismenetluse raames komisjonile esitatud teavet, ei saanud komisjon välistada, et mehhanism tekitas konkurentsimoonutusi. Sellised ülemäärased konkurentsimoonutused oleksid esinenud i) Prantsusmaa maagaasitarnijate ja teiste liikmesriikide maagaasitarnijate vahel, ii) ühelt poolt hoidlakäitajate ning teiselt poolt veeldatud maagaasi ettevõtjate ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate vahel ning iii) Prantsusmaa maagaasihoidlate käitajate ja teiste liikmesriikide maagaasihoidlate käitajate vahel.

4. PRANTSUSMAA MÄRKUSED

(115) Prantsusmaa edastas komisjonile oma märkused ja neile lisatud CRE märkused. Seetõttu loetakse CRE märkused Prantsusmaa märkuste lahutamatuks osaks.

(116) Prantsusmaa leiab, et komisjoni väljendatud kahtlused maagaasi hoiustamise reformi suhtes ei ole põhjendatud.

4.1. Abi olemasolu

(117) Kõigepealt vaidleb Prantsusmaa vastu sellele, et kõnealune meede hõlmab riigi ressursse. Lisaks ei saa Prantsusmaa väitel asuda seisukohale, et üleminek kokkulepitud korralt reguleeritud korrale kujutaks endast majanduslikku eelist käitajale, kes on kohustatud seda tegema. Ta vaidleb vastu ka sellele, et võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide haldurid on hoidlakäitajate konkurendid.

(118) Seejärel, mis puudutab rahastamist riigi ressurssidest, vaidleb Prantsusmaa vastu, et oluliste maagaasihoidlate käitajate kulude osaline katmine on oma olemuselt kohustuslik. Maagaasi ülekandesüsteemi kasutamise tasu maksavad maagaasitarnijad vastutasuks tarneteenuse eest, kõrge töökindlusega teenuse eest ja pikaajalise võimsuse eest rahuldada mõistlikku nõudlust (34).

(119) Prantsusmaa märgib samuti, et ülekandesüsteemi kasutamise tasu maksmine tuleb maagaasitarbijale edasi kanda ainult nende tarbijate puhul, kes otsustavad maagaasi reguleeritud müügihindasid kasutada. Prantsusmaa sõnul moodustavad reguleeritud müügihinnaga pakkumised väikese osa Prantsusmaa maagaasitarnest, (35) seda enam, et maagaasi reguleeritud müügihinnad on kavas kaotada mitmes etapis (36).

(120) Lisaks märgib Prantsusmaa antud eelise kohta esiteks, et kapitalikulude kindlaksmääramisel võetakse arvesse väikseimat riski tegevusaladele, sest investeeritud kapitali tulusus on väiksem kui reguleerimata tegevuse oma. Teiseks vaidleb Prantsusmaa vastu sellele, et hoidlakäitaja poolt reguleeritud korra alusel saadud tulu on süstemaatiliselt suurem kui tulu, mida see käitaja saab kokkulepitud korra alusel (37). Lisaks märgib Prantsusmaa, et alates 2018. aastast rakendatud õigusraamistik on sümmeetriline: „hüvitis“ võib ümber pöörduda ja seda hakkavad maksma hoidlakäitajad, kui müügitulu ületab CRE kinnitatud tulu. Seega ei saa reguleeritud mudelit lahutada hoidlakäitajatele selle reguleeritud mudeli alusel pandud kohustustest ja majanduslike võimaluste kaotamisest.

(121) Arvestuslik kulum 494 miljonit eurot, mille kontsern ENGIE registreeris seoses oma reguleeritud ladustamistegevusega mõni päev pärast CRE poolt ladustamistasu jaoks esitatud tingimuste avaldamist, näitab soodsate turutingimustega seotud kasumiootuste vähenemist. Lisaks märgib Prantsusmaa, et reguleeriva mehhanismi kasutuselevõtmine ei toonud kaasa Prantsusmaa hoidlakäitajate sissetulekute suurenemist aastatel 2017–2018, välja arvatud Storengy puhul. Prantsusmaa märgib samuti, et võrreldavate hinnavahede korral saab Storengy reguleeritud raamistikus lubatud tulu, mis on väiksem kui kokkulepitud korra alusel toimuvast müügist saadav tulu.

(122) Prantsusmaa leiab, et antud eelise valikulisuse analüüsimisel ei ole otstarbekas vaadelda teistes liikmesriikides asuvate hoidlakäitajate olukorda. Ta viitab üldkohtule ja Euroopa Kohtule, kes märkisid, et „valikulisuse tingimust […] saab hinnata ainult ühe liikmesriigi tasandil“ (38). Igal juhul märgib Prantsusmaa, et teiste liikmesriikide hoidlakäitajad ei ole võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras, arvestades kõnealuse meetmega taotletavat eesmärki, milleks on tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

(123) Ühelt poolt võrkudevaheliste ühenduste haldurite ja teiselt poolt veeldatud maagaasi terminalide käitajate kohta märgib Prantsusmaa, et kõik need käitajad on Prantsusmaal reguleeritud (39). Seetõttu saavad nad kasu regulatiivsetest mehhanismidest, mis on väga sarnased hoiustamiseks kasutatavate mehhanismidega, sealhulgas sellest, et reguleeriv asutus määrab kindlaks lubatud tulu, mis võimaldab neil oma kulusid katta. Prantsusmaa leiab seega, et ei saa vaidlustada asjaolu, et kõnealune meede annab nimetatud käitajatele valikulise eelise võrreldes gaasiühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide halduritega.

(124) Seoses mõjuga liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele leiab Prantsusmaa, et võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalide käitajad ei konkureeri hoidlakäitajatega (vt ka põhjendus 133 jj).

4.2. Kõnealuse meetme kokkusobivus siseturuga

4.2.1. Proportsionaalsus

(125) Prantsusmaa selgitab, et käitajate kuludel põhinev reguleerimine on Euroopa reguleerivate asutuste seas laialt levinud lähenemisviis. Sellega tagatakse, et käitajad saavad oma tegevuse jätkamiseks piisavalt tulu ja ka lõpptarbijad ei maksa hoiustamise eest kõrgemat hinda kui osutatud teenuse hind. Samas selgitab Prantsusmaa, et tema arvates oleks hinnavahede tasemel põhinev meetod volatiilne ja võiks olenevalt turuhindade arengust lühiajalises perspektiivis mitte tagada käitajate kulude katmist või vastupidi, tekitada põhjendamatut kasumit.

(126) Ladustamistariifi taseme kehtestamiseks on CRE võtnud vastu määruse, mis hõlmab kulusid, mida käitajad peavad tõhusaks. Seega määrab ta iga käitaja jaoks kindlaks lubatud tulu nii, et see kataks tegevuskulud, samuti varade amortisatsiooni ja kapitalikulud. Hoidlakäitajate reguleeritud alusvara algtaseme kindlaksmääramiseks 1. jaanuariks 2018 hindas CRE 31. detsembril 2016 käitajate vara bilansilist brutoväärtust uuesti (vt põhjendus 55 jj lubatud tulude kindlaksmääramise kohta).

(127) Teise võimalusena esitab Prantsusmaa täiendavad analüütilised tõendid selle kohta, et muud meetodid tagavad reguleeritud alusvara analüüsi tulemused, mis on kooskõlas CRE meetodiga.

(128) Hoidlakäitajate väärtus nende aktsionäride raamatupidamisarvestuses määratakse kindlaks vastavalt raamatupidamisstandarditele ja lähtudes tegevusest oodatavast pikaajalisest tuluväljavaatest. Storengy puhul kasutas CRE algset reguleeritud alusvara väärtust 3,5 miljardit eurot, et hinnata Storengy väärtust ENGIE raamatupidamises 31. detsembri 2016. aasta seisuga [3–5 miljardit eurot]. Teréga puhul võttis CRE algseks reguleeritud alusvara väärtuseks 1156 miljonit eurot, kui emaettevõtja hoiustamise ulatuse väärtus 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli ligikaudu [1–2 miljardit eurot].

(129) Hiljutised tehingud aitavad ka heita valgust ettevõtete väärtusele ja ladustamistegevuse hindamisele tehingute kontekstis. Näiteks Teréga kapitalis 2013 (40). ja 2015 (41). aastal tehtud tehingute põhjal hinnatakse hoiustatavate varade väärtuseks [1–2 miljardit eurot].

(130) Lisaks märgib Prantsusmaa, et väliskonsultandid on tegelenud ka käitajate reguleeritud alusvara hindamisega. Storengy puhul on CRE konsultandi arvutuse tulemus [3–5 miljardit eurot]. Prantsusmaa viitab ka Teréga tellitud PwC uuringule, milles hinnatakse 2018. aasta reguleeritud alusvara vahemikku [1–2 miljardit eurot].

(131) Viimasena leiab Prantsusmaa, et alternatiivne meetod, mis seisneb käitaja varasemate tulude andmete saamisel, et kindlaks määrata, kas need on võimaldanud katta minevikus tehtud investeeringud, ei oleks piisavalt tõhus reguleeritud alusvara väärtuse kindlaks määramiseks. Selline meetod tähendaks nimelt alates esmasest kasutuselevõtust kõige vanemate hoidlavarade (1950. aastate lõpp), iga käitaja vabade rahavoogude, st käitaja raha pärast käibekapitali vajaduse, maksude ja investeeringute rahastamist, kindlaks tegemist, et võrrelda neid varade brutoväärtusega.

(132) Neid varasemaid andmeid on eriti keeruline taastada, seda nii vajalike ulatuslike dokumenteerimisalaste jõupingutuste kui ka praeguste hoidlaettevõtjate organisatsiooniliste ja kapitalialaste arengute tõttu: esiteks, kuna Storengy on osa Gaz de France’i/GDF Suez’i integreeritud mudelist, eeldab varasemate andmete taastamine tingimata varade lahutamise oletuste tegemist. Teiseks on Terégat mitu korda võõrandatud.

4.2.2. Konkurentsile ja kaubandusele avalduv negatiivne mõju

(133) Prantsusmaa selgitab seoses konkurentsimoonutustega Prantsusmaa tarnijate ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijate vahel, kes tellivad hoiustamisvõimsust Prantsusmaal, et tarnija „kodakondsus“ ei avalda mingit mõju. Avalikud enampakkumised on avatud kõigile ettevõtjatele, kellel on maagaasi tarnimise luba. Kõnealune tarneluba ei ole piiratud üksnes Prantsusmaa tarnijatega ja selle võib saada iga isik, kelle asukoht on liidu liikmesriigi territooriumil (42). Teiseks märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et sama tarneteenuse puhul kohaldatakse sama maagaasi ülekandevõrkude kasutamise tasu Prantsuse tarnijatele ja teistest liikmesriikidest pärit tarnijatele.

(134) Lisaks ei konkureeri Prantsusmaa sõnul hoidlad võrkudevaheliste ühenduste ja veeldatud maagaasi terminalidega. Prantsusmaa märgib kõigepealt, et komisjon ei ole kunagi hinnanud ühtse turu olemasolu, mis hõlmab maagaasi hoiustamist, taasgaasistamisrajatisi ja võrkudevahelisi ühendusi. Lisaks märgib Prantsusmaa, et analüüsides gaasisüsteemi suutlikkust rahuldada mõistlikku nõudlust, täiendavad olulised maagaasihoidlataristud võrkudevaheliste ühenduste täielikku ärakasutamist ja veeldatud maagaasi terminalide võimsuse täielikku ärakasutamist olemasolevate veeldatud maagaasi varude ulatuses.

(135) Lisaks märgib Prantsusmaa, et komisjon on mitmel korral tunnistanud maagaasi maa-aluse hoiustamise eraldi turu olemasolu nii Prantsusmaal (43) kui ka teistes liikmesriikides (44). Võttes arvesse Prantsusmaa territooriumil toimunud tehingu turu-uuringu tulemusi, leidis komisjon, et ladustamise ja muude paindlikkusmeetmete vahel puudub asendatavus (45). Prantsusmaa märgib samuti, et kahes otsuses leidis komisjon, et maagaasi hoiustamise turg on piirkondlik või isegi riiklik turg (46).

(136) Prantsusmaa leiab, et igal paindlikkusinstrumendil on oma eripära ja omadused, mis takistavad asendamist teiste paindlikkusinstrumentidega. Võrkudevahelised ühendused võimaldavad varustada territooriumi maagaasiga. Hoiustamise puudumisel oleks vaja suurendada võrkudevahelisi ühendusi, et oleks võimalik tagada maagaasi tarnimine Prantsusmaa territooriumile tipptarbimise ajal. Selline maht ei oleks seega tõhus. Lisaks on ELi eesmärk vähendada maagaasi tarbimist. Prantsusmaal praegu olemasolevatesse võrkudevahelistesse ühendustesse uusi investeeringuid ei kavandata. Komisjoni küsimus konkurentsi ja pikaajaliste investeeringute kohta on seega puhtalt teoreetiline.

(137) Veeldatud maagaasi terminalid pakuvad valikuvõimalusi, et tarnida piirkonda gaasi võimalikult väikeste kuludega. Veeldatud maagaasi kättesaadavus on ebakindel ja sõltub suuresti ülemaailmsetest tarne- ja nõudlustingimustest, mis regulaarselt lasti ümber suunavad. Lisaks on veeldatud maagaasi terminalidel piiratud hoiustamisvõimsus, (47) mida ei ole parimates tingimustes võimalik varuda rohkem kui viie päeva jooksul. See ajavahemik on siiski lühem kui keskmise külmalaine kestus, mis on 5–15 päeva, mistõttu ei ole piisavalt aega saabuva lasti mobiliseerimiseks piisavalt kiiresti, et vältida väljastuse katkestusi (48).

(138) Seega pakuvad maagaasihoidlad hooaegadevahelise paindlikkuse teenust, mida ei saa osutada võrreldavates majandustingimustes ei võrkudevaheliste ühenduste kaudu ega veeldatud maagaasi terminalide kaudu. Seevastu Prantsusmaa gaasihoidlate olemasolust ei piisa, et tagada Prantsusmaa maagaasi varustuskindlus. Piirkonna varustamiseks tuleb veel kasutada võrkudevahelisi ühendusi ja veeldatud maagaasi terminale.

(139) Seega on need eri liiki taristud Prantsusmaa varustuskindluse tagamiseks üksteist täiendavad, mitte konkureerivad.

(140) Isegi kui arvestada, et võrkudevahelised ühendused, veeldatud maagaasi terminalid ja maagaasihoidlad on konkureerivad, juhib Prantsusmaa tähelepanu sellele, et Prantsusmaa võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaasi terminalid on kõik reguleeritud, välja arvatud Dunkerque’i terminal. Selle tulemusena vastab nende taristute kasumlikkus CRE kehtestatud varade tasuvuse määrale. Seetõttu ei saa hoidlate määruse rakendamine mõjutada muu reguleeritud taristu kasumlikkust.

(141) Lisaks märgib Prantsusmaa, et hiljutised sündmused on vastuolus võimaliku oletusega, et võrkudevaheliste ühenduste või veeldatud maagaasi terminalide puhul esineb kahjulik konkurents. Prantsusmaa ja Euroopa terminalide kasutus on alates 2018. aasta lõpust viimase kümne aastaga võrreldes eriti kõrgel tasemel. Lisaks on veeldatud maagaasi terminalide käitajad hiljuti edukalt algatanud menetlused oma võimsuse müügiks keskpikas perspektiivis. Ladustamise reguleerimine koos Prantsusmaa piirkondade ühendamisega 2018. aasta lõpus on aidanud oluliselt kaasa Prantsusmaa ja Lääne-Euroopa turu sügavuse ja likviidsuse parandamisele.

(142) Prantsusmaa vaidlustab ka selle, et hoidlate reguleerimine võib vähendada stiimuleid kasutada olemasolevaid veeldatud maagaasi terminale ja võrkudevahelisi ühendusi. Kasutamise stiimulid tulenevad eri maagaasiturgude hinnasignaalidest (49). Selles kontekstis on hoiustamine täiendav vahend maagaasi tarnekulude optimeerimiseks ja konkurentsivõimelistest turuhindadest kasu saamiseks.

(143) Prantsusmaa märgib samuti, et investeerimisotsused võrkudevahelistesse ühendustesse ja veeldatud maagaasi terminalidesse põhinevad tarnestrateegiatel, mida maagaasi hoiustamine negatiivselt ei mõjuta.

(144) Lõpuks leiab Prantsusmaa, et kõnealune meede ei mõjuta mingil viisil teiste liikmesriikide hoidlakäitlejate olukorda. Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Prantsuse gaasivõrgu suurus, mis põhineb eelkõige võrkudevaheliste ühenduste võimsuse 100 % arvessevõtmisel, tähendab automaatselt, et arvesse tuleb võtta võrkudevaheliste ühenduste taga asuvaid tarnevahendeid, eelkõige maagaasihoidlataristuid, mis asuvad teistes liidu liikmesriikides. Prantsusmaa ametiasutused märgivad ka, et mõned neist taristutest on samuti reguleeritud.

(145) Hoiustamisvõimsust müüakse enampakkumise teel ja turuhindadega. Järelikult ei sea kõnealune meede teistes liikmesriikides asuvaid hoidlakäitajaid ebasoodsamasse olukorda. Lisaks saab kõnealune meede mõjutada hinnakujundust vaid minimaalselt. Prantsusmaa hoidlad võimaldavad hoiustada umbes 130 TWh, (50) mis on kauplemiskohtades kaubeldavate kogustega võrreldes väike. 2018. aastal müüdi TTFil (51)28 220 TWh.

(146) Eri liikmesriikide hoidlakäitajate suhtes kehtivad seega turutingimused, mille üle Prantsuse hoidlatel on vähe mõju, mistõttu ei saa asuda seisukohale, et nende kasumlikkus võiks kõnealuse meetme kehtestamise tõttu väheneda.

(147) Prantsusmaa märgib lisaks, et Saksamaa ja Belgia hoidlate täituvusmäär on saavutanud kõrge taseme, mis suurenes aastatel 2018–2019 (52). Need kõrged tasemed näitavad, et Prantsuse hoidlate reguleerimine ei võta teiste liikmesriikide käitajatelt võimalust müüa kogu oma hoiustamisvõimsust soodsas turuolukorras.

5. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(148) Komisjon sai märkusi kaheksateistkümnelt huvitatud isikult, sealhulgas kolmelt abisaajalt. Neid märkusi käsitletakse põhjendustes 149–233.

5.1. Meetmest abisaajate märkused

5.1.1. Géométhane

(149) Géométhane rõhutab meetme kehtestamise positiivset mõju seoses energiajulgeoleku eesmärgiga. Oma argumentide toetuseks esitas Géométhane komisjonile üksikasjaliku aruande (53).

5.1.1.1. Abi olemasolu

(150) Kõnealune meede ei kujuta endast Géométhane’i väitel riigiabi mitmel põhjusel.

(151) Esiteks märgib Géométhane, et riigi vahenditest rahastamist ei toimu, sest ladustamistasu ei saa kvalifitseerida kohustuslikuks makseks: vahendite ülekandmine toimub üksnes eraettevõtjate (maagaasitarnijad ja hoidlakäitajad) vahel, riigi kontroll vahendite üle on piiratud, kõnealune meede ei vähenda riigieelarvet ning sellega nähakse ette käitajate kohustus säilitada kavaga hõlmatud olulised hoidlad.

(152) Peale selle ei saa kõnealust meedet pidada valikuliseks eeliseks, mis antakse Prantsusmaa territooriumil tegutsevatele hoidlakäitajatele võrreldes välisriikides asuvate hoidlakäitajatega, kuna nad ei ole kõnealuse meetmega taotletavat eesmärki silmas pidades Prantsuse territooriumil asuvate hoidlakäitajatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Lisaks ei ole muude paindlikkusinstrumentide kasutajad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras.

(153) Lõpuks selgitab Géométhane, et kõnealune meede ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust.

5.1.1.2. Abi kokkusobivus

(154) Kui kõnealune meede tuleks liigitada riigiabiks, tuleks seda Géométhane’i sõnul pidada riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks. Kõnealune meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, milleks on energiajulgeolek. Lisaks on see alternatiivsete meetmete analüüsi silmas pidades kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane.

(155) Kõnealuse meetme kehtestamisel on ergutav mõju, kuna sellise meetme puudumisel oleks väike osa gaasihoidlate liitumistasudest ja hinnavahe vähenemisest tingitud tulu vähenemine sundinud gaasihoidlate käitajaid oluliste hoidlate tegevust peatama või isegi lõplikult sulgema, et tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

(156) Lubatud tulu arvutamine reguleeritud alusvara hindamismeetodi alusel, mis põhineb jooksvatel majanduskuludel, on põhjendatud ja proportsionaalne, sest: — konsultatsioonifirma läbi viidud välisauditi käigus on regulatiivse mehhanismi rakendamise käigus korraldatud reguleeritud alusvara sõltumatu majanduslik hindamine […]; — CRE ei võtnud kasutusele käitaja esitatud algset reguleeritud alusvara; — majanduslike jooksvate kulude metoodika põhineb varade bilansilisel brutoväärtusel, mida kasutatakse reguleeritud alusvara hindamisel; — metoodika võimaldab kajastada varade asendamise kulusid, millest on maha arvatud kulum; — metoodikat kohaldatakse kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes; — metoodikat kohaldavad peaaegu kõik Euroopa reguleerivad asutused.

(157) Teise võimalusena ei oleks reguleeritud alusvara hindamine hinnavahede turuväärtuse alusel asjakohane, sest see ei kataks käitajate kulusid, mis on vastuolus direktiivi 2009/73/EÜ kulude katmise põhimõttega. Seega ohustaks turuväärtuse arvessevõtmine reguleerivat mehhanismi, mille eesmärk on tagada, et ülekandesüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud hoidlad toimiks. Lisaks on oht, et hinnavahe suurenemise korral võidakse maksta ületasu. CRE saadud reguleeritud alusvara väärtus on kooskõlas taristu turuväärtusega pikas ja keskpikas perspektiivis.

(158) Ei oleks olnud asjakohane hinnata, kas enne reguleeriva mehhanismi jõustumist saadud tulu ei võimaldanud katta nende algseid investeerimiskulusid, kuna nende tulude lisamine sellesse hindamisse oleks olnud vastuolus Euroopa reguleerivate asutuste tavadega, keeruline ja ebausaldusväärne.

(159) Lõpuks võetakse meetmeid, et piirata käitajate kasumiväljavaateid (st kapitali kaalutud keskmine hind, tõhusate hoidlakäitajate kulude piiramine ja stiimulite reguleerimine).

(160) Teise võimalusena märgib Géométhane, et CRE kasutusele võetud reguleeritud alusvara väärtus on hiljutise tehingu väärtus. 2016. aastal võõrandasid Total, Ineos ja Géostock 98 % Géosudi aktsiatest, kellele kuulub omakorda 50 % Géométhane’i aktsiatest, CNP Assurances’ile […] eest. Seega on võimalik arvutada ostja poolt võõrandamise ajal prognoositud Géométhane’i koguväärtus, nimelt […] (54) (lisaks […] saadaolev raha, st kokku ligikaudu […]). Géométhane’i sõnul on see turuväärtus kooskõlas CRE poolt 2018. aastal kasutusele võetud reguleeritud alusvara väärtusega 188,9 miljonit eurot pluss pooleliolev põhivara […].

(161) Kõnealuse meetmega välditakse negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Tõepoolest, — Prantsuse maagaasitarnijate ja välismaiste maagaasitarnijate vahelist konkurentsi ei moonutata. Hoiustamisteenuste enampakkumise meetod tagab Prantsuse ja välismaiste maagaasitarnijate võrdse kohtlemise. Lisaks tagab reguleeriva mehhanismiga ette nähtud hoiustamishüvitise rahastamise meetod välismaiste ja Prantsuse tarnijate võrdse kohtlemise. Välismaised tarnijad ei saa kasu madalamatest hindadest võrreldes Prantsusmaa tarnijatega; — samuti ei moonutata konkurentsi naaberriikide hoidlakäitajate suhtes. Alates reguleeriva mehhanismi jõustumisest on hoidlate täituvusmäär kogu liidus suurenenud ja jõudnud eriti kõrgele tasemele; — samuti ei moonutata hoidlakäitajate ja veeldatud maagaasi terminalide või võrkudevaheliste ühenduste vahelist konkurentsi veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste asendatavuse puudumise tõttu. Komisjoni ühinemisotsuste tegemise praktikas on maagaasi hoiustamise turg määratletud eraldi turuna. Pigem on küsimus maagaasi hoiustamise, veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste vastastikuses täiendavuses.

5.1.2. Storengy

(162) Géométhane rõhutab meetme kehtestamise positiivset mõju seoses energiajulgeoleku eesmärgiga. Oma argumentide toetuseks esitas Storengy komisjonile üksikasjaliku aruande (55).

5.1.2.1. Abi olemasolu

(163) Kõnealune meede ei kujuta endast Storengy väitel riigiabi mitmel põhjusel.

(164) Esiteks märgib Storengy, et rahastamine riigi ressurssidest puudub, kuna ladustamistasu ei saa kvalifitseerida kohustuslikuks makseks, vahendite ülekandmine toimub üksnes eraettevõtjate (maagaasitarnijad ja hoidlakäitajad) vahel, riigi kontroll vahendite üle on piiratud, kõnealune meede ei vähenda riigieelarvet ning et sellega nähakse ette käitajate kohustus säilitada kavaga hõlmatud olulised hoidlad.

(165) Peale selle ei saa kõnealust meedet pidada valikuliseks eeliseks, mis antakse Prantsusmaa territooriumil tegutsevatele hoidlakäitajatele võrreldes välisriikides asuvate hoidlakäitajatega, kuna nad ei ole meetmega taotletavat eesmärki silmas pidades Prantsuse territooriumil asuvate hoidlakäitajatega võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras. Lisaks ei ole muude paindlikkusinstrumentide kasutajad võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras.

(166) Lõpuks selgitab Storengy, et kõnealune meede ei mõjuta liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust.

5.1.2.2. Abi kokkusobivus

(167) Kui kõnealune meede tuleks liigitada riigiabiks, tuleks seda Storengy sõnul pidada riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks. Meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat eesmärki, milleks on energiajulgeolek. Lisaks on kõnealune meede alternatiivsete meetmete analüüsi silmas pidades kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane.

(168) Kõnealuse meetme kehtestamisel on ergutav mõju, kuna selle puudumisel oleks väike osa gaasihoidlate liitumistasudest ja hinnavahe vähenemisest tingitud tulu vähenemine sundinud gaasihoidlate käitajaid oluliste hoidlate tegevust peatama või isegi lõplikult sulgema, et tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

(169) Lubatud tulu arvutamine reguleeritud alusvara hindamismeetodi alusel, mis põhineb jooksvatel majanduskuludel, on põhjendatud ja proportsionaalne, sest: — konsultatsioonifirma läbi viidud välisauditi käigus on regulatiivse mehhanismi rakendamise käigus korraldatud reguleeritud alusvara sõltumatu majanduslik hindamine […]; — CRE ei võtnud kasutusele käitaja esitatud algset reguleeritud alusvara; — majanduslike jooksvate kulude metoodika põhineb varade bilansilisel brutoväärtusel, mida kasutatakse reguleeritud alusvara hindamisel; — metoodika võimaldab kajastada varade asendamise kulusid, millest on maha arvatud kulum; — metoodikat kohaldatakse kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes; — metoodikat kohaldavad peaaegu kõik Euroopa reguleerivad asutused.

(170) Teise võimalusena ei oleks reguleeritud alusvara hindamine hinnavahede turuväärtuse alusel asjakohane, sest see ei kataks käitajate kulusid, mis on vastuolus direktiivi 2009/73/EÜ kulude katmise põhimõttega. Seega ohustaks turuväärtuse arvessevõtmine reguleerivat mehhanismi, mille eesmärk on tagada, et ülekandesüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud hoidlad toimiks. Lisaks on oht, et hinnavahe suurenemise korral võidakse maksta ületasu. CRE saadud reguleeritud alusvara väärtus on kooskõlas taristu turuväärtusega pikas ja keskpikas perspektiivis.

(171) Ei oleks olnud asjakohane hinnata, kas enne reguleeriva mehhanismi jõustumist saadud tulu ei võimaldanud katta nende algseid investeerimiskulusid, kuna nende tulude lisamine sellesse hindamisse oleks olnud vastuolus Euroopa reguleerivate asutuste tavadega, keeruline ja ebausaldusväärne.

(172) Lisaks võetakse meetmeid, et piirata käitajate kasumiväljavaateid (st kapitali kaalutud keskmine hind, tõhusate hoidlakäitajate kulude piiramine ja stiimulite reguleerimine).

(173) Kõnealuse meetmega välditakse negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Tõepoolest, — Prantsuse maagaasitarnijate ja välismaiste maagaasitarnijate vahelist konkurentsi ei moonutata. Hoiustamisteenuste enampakkumise meetod tagab Prantsuse ja välismaiste maagaasitarnijate võrdse kohtlemise. Lisaks tagab reguleeriva mehhanismiga ette nähtud hoiustamishüvitise rahastamise meetod välismaiste ja Prantsuse tarnijate võrdse kohtlemise. Välismaised tarnijad ei saa kasu madalamatest hindadest võrreldes Prantsusmaa tarnijatega; — samuti ei moonutata konkurentsi naaberriikide hoidlakäitajate suhtes. Alates reguleeriva mehhanismi jõustumisest on hoidlate täituvusmäär kogu liidus suurenenud ja jõudnud eriti kõrgele tasemele; — samuti ei moonutata hoidlakäitajate ja veeldatud maagaasi terminalide või võrkudevaheliste ühenduste vahelist konkurentsi veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste asendatavuse puudumise tõttu. Komisjoni ühinemisotsuste tegemise praktikas on maagaasi hoiustamise turg määratletud eraldi turuna. Pigem on küsimus maagaasi hoiustamise, veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste vastastikuses täiendavuses.

5.1.3. Teréga

(174) Teréga rõhutab, et hoidlareformi peamine eesmärk on tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal, mis oli enne reguleeriva mehhanismi jõustumist ohus.

5.1.3.1. Abi olemasolu

(175) Teréga leiab, et meede ei kvalifitseeru riigiabiks. Teréga märgib, et reguleerimissüsteemid, mis põhinevad tõhusa ettevõtja kulude katmise põhimõttel ja investeeritud kapitalilt saadaval normaalsel tulul, on liidus tavalised, kuid neid ei käsitata riigiabina.

(176) Kõigepealt leiab Teréga, et kõnealune meede on üksnes tariifide reguleerimise vahend, mida ei rahastata riigi ressurssidest. See ei mõjuta riigieelarvet ega põhjusta ülemäärase ostuhinna tingimatut edasisuunamist lõpptarbijatele. Lisaks ei teosta Prantsuse riik avalikku kontrolli ei ülekandesüsteemi haldurite kogutud vahendite ega ülekandesüsteemi haldurite endi üle, kes on eraõiguslikud äriühingud, mida kontrollivad enamusosanikud.

(177) Seejärel leiab Teréga, et kõnealune meede ei anna asjaomastele käitajatele valikulist eelist. Reguleeriv mehhanism põhineb enampakkumistel, mis hõlmavad ka tõhususe stiimuleid ning kõigi kulude ja tulude tagantjärele korrigeerimise vahendit. Lisaks tähendab reguleeriva mehhanismi sümmeetrilisus seda, et hoidlakäitajad ei pruugi saada hüvitist, vaid vastupidi, võivad olla sunnitud enammakstud summa tagasi maksma.

(178) Mis puudutab lisaks valikulisuse kriteeriumit, siis leiab Teréga, et välismaiste käitajate olukord ei ole selle kriteeriumi seisukohast asjakohane. Hoidlakäitajad on mitmes mõttes erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras võrreldes veeldatud maagaasi terminalide ja võrkudevaheliste ühenduste halduritega, eelkõige seoses eesmärgiga tagada maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal.

(179) Lisaks selgitab Teréga, et kõnealune meede ei mõjuta kuidagi liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. Hoiustamisvõimsus müüakse enampakkumisel vastavalt turumehhanismile, mis ei diskrimineeri teistes liikmesriikides asuvaid käitajaid. Peale selle on komisjoni otsustuspraktika ühinemiste kontrolli ja konkurentsivastase tegevuse valdkonnas alati määratlenud kõige rohkem riikliku ulatusega maagaasi hoiustamise asjaomase turu, ilma et oleks kunagi järeldanud, et on olemas laiem turg nii asjaomaste teenuste kui ka geograafilisest vaatepunktist. Igal juhul ei ole asjaolu, et gaasitaristud on rangelt reguleeritud, kooskõlas järeldusega, et maagaasiturgudel on konkurentsi moonutatud.

5.1.3.2. Abi kokkusobivus siseturuga

(180) Eeldades, et reguleeriv mehhanism kujutab endast riigiabi, kuid mida see ei ole, väidab Teréga, et see vastab kõigile siseturuga kokkusobivuse tingimustele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

(181) Teréga leiab, et kõnealune meede teenib ühist huvi, mis on maagaasi varustuskindlus Prantsusmaal. Hoidlates kättesaadava maagaasi koguse suurendamisega püütakse reguleeriva mehhanismiga saavutada varustuskindluse täpset ja mõõdetavat taset. Lisaks vastab kõnealune meede mõistlikul analüüsil põhinevale riigi vajalikule sekkumisele, et reageerida hästi kindlaks tehtud turutõrgetele, nagu lõpptarbijate suutmatus täpsustada varustuskindlusele omistatavat väärtust (näiteks kindlustusväärtus või süsteemi väärtus). Lisaks rõhutab Teréga, et kõnealune meede on sobiv vahend varustuskindluse tugevdamiseks Prantsusmaa territooriumil mitte ainult seoses muude olemasolevate paindlikkusmeetmetega, vaid ka seoses hoiustamise muud liiki reguleerimisega.

(182) Teréga vaidleb vastu komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud arutluskäigule kõnealuse meetme proportsionaalsuse kohta. Reguleeriva mehhanismiga piiratakse väidetava abi suurust minimaalselt vajalikuga. Reguleerimismehhanism põhineb „tõhusa käitaja“ kulude katmise põhimõttel, hoidlakäitajate tulude piiramisel ja käitajate integreeritud stiimulitel, et tagada nende tegevuskulude tõhusus. Peale selle viis CRE läbi sõltumatu kulude hindamise. Seda tehes tagas CRE üksnes vastuvõetavate kulude katmise. CRE tugines reguleeritud varade hindamisel ka reale objektiivsetele, tänapäevastele ja usaldusväärsetele majandusuuringutele, mille viisid läbi sõltumatud eksperdid. CRE kasutatav varade hindamise metoodika on selles osas järjepidev ja kooskõlas teiste Euroopa reguleerivate asutuste praktikaga. Vastupidiselt sellele, mida väidab komisjon, leiab Teréga, et reguleerimisele eelnevate tulude arvessevõtmine reguleeritud varabaasi väärtuse hulka oleks olemasolevate andmete puudumisel vältimatult puudulik ning igal juhul võib see olla vastuolus õiguse üldpõhimõtetega. Lisaks on CRE töö seotud nii hoidlakäitajate tegevuskulude kui ka varade hindamisega, mis on tema tariifiarutelude käigus süstemaatiliselt avalikustatud, tagades seega meetme läbipaistvuse.

(183) Lõpuks leiab Teréga, et kõnealune meede ei moonuta konkurentsi Prantsusmaal ja välismaal asuvate maagaasitarnijate vahel. Kõnealune meede ei ole diskrimineeriv. Kõik jaemüüjad saavad osta võimsust Prantsusmaa hoidlatest enampakkumiste teel. Lisaks maksavad kõik Prantsusmaa kliente teenindavad jaetarnijad ATRT-tariife, toetades seega hüvitamismehhanismi. Meetmel on isegi positiivne mõju maagaasi jaeturgudele, vähendades pingelisi aegu ja võrgu ülekoormuse ohtu. Samuti ei moonuta meede ka konkurentsi veeldatud maagaasi käitajate ja võrkudevaheliste ühenduste halduritega. Need turuosalised, kelle suhtes kohaldatakse suures osas ka oma tulude reguleerimise mehhanisme, ei ole hoidlakäitajatega konkurentsisuhtes, vaid pigem täiendavad varustuskindluse täitmise eesmärki. Kõnealuse meetmega ei eelistata üht maagaasi tarneallikat teisele ega keelata ega takistata selliste täiendavate vahendite kasutamist nagu võrkudevahelised ühendused ja veeldatud maagaasi terminalid. Näiteks näitavad seda suundumust Euroopa veeldatud maagaasi terminalide võimsuse kasutusmäärad viimastel aastatel. Viimaseks, kõnealune meede ei moonuta konkurentsi välismaiste hoidlakäitajate suhtes. Viimaseid ei tohiks karistada enampakkumistega, mis põhinevad turupõhisel mehhanismil, ning tegelikkuses ei ole kõnealuse meetme kehtestamine takistanud aktsiate märkimise määrade üldist tõusu Euroopas.

5.2. Muude huvitatud isikute märkused

5.2.1. Prantsusmaa sõltumatu elektri- ja gaasiühendus (Association française indépendante de l’électricité et du gaz (AFIEG) (56) )

(184) AFIEG esitas märkused ladustamisvarade hindamismeetodite ning varustuskindluse tagamiseks vajalike varade mahu ja tootlikkuse ulatuse kohta.

(185) AFIEG juhib tähelepanu sellele, et enne reformi valitsenud konkurentsimoonutused, mis tulenesid eelmise süsteemi läbipaistmatusest, on kõrvaldatud.

(186) Mis puudutab reguleeritud alusvara hindamise meetodit, siis ei ole AFIEGil täpseid arvandmeid, et kinnitada CRE kasutatud väärtuse hindamise meetodit, kuid ta leiab, et bilansilisele turuväärtusele tuleks eelistada majanduslikku turuväärtust. See valik võimaldaks kajastada hoiustamist konkreetsel ajahetkel, mitte ajaloolisest seisukohast. Peale selle leiab AFIEG, et puhvergaasi väärtuse hindamine tundub olevat ladustamisvarade hindamise põhikomponent, ning soovib seetõttu võtta arvesse puhvergaasi amortiseerimise eeskirjade valiku finantsmõju reguleeritud alusvara koguväärtusele. Lõpuks märgib AFIEG, et hoidlakäitajad ei seisa oma tegevuse tõttu silmitsi suurema ohuga kui ülekandesüsteemi haldurid. Seetõttu ei tohiks hoidlakäitajatele reguleeritud alusvara eest ette nähtud tulumäär olla suurem ülekandesüsteemi haldurite omast.

(187) AFIEG leiab, et Prantsusmaa ametiasutused peaksid varustuskindluse tagamiseks vajalike hoiustamisvarade mahu ja tootlikkuse ulatust vähendama, et maksimeerida hoiustamise kulutõhusust tarbijate jaoks. Prantsusmaa ametiasutused on kehtestanud varustuskindluse tagamiseks vajaliku minimaalse maagaasivaru, mille puhul on voolumahu vajadus 1 990 GWh päevas ja mahu vajadus 64 TWh, (57) samas kui PPEd käsitlevas dekreedis ajavahemikuks 2023–2028 sätestatud loetelus võetakse arvesse voolumahtu 2 376 GWh/päev ja mahtu 138,5 TWh. AFIEG leiab, et PPEd käsitleva dekreediga kehtestatud kohaldamisala on hoiustamisvajadusega võrreldes osutunud Prantsusmaa varustuskindluse tagamiseks liiga suureks. Seetõttu tuleks kohaldamisala väiksemaks ümber hinnata, et mitte tekitada lõpptarbijatele lisakulusid ega halvendada muid maagaasi paindlikkuse võimalusi. Peale selle märgib AFIEG, et Prantsusmaa ametiasutuste määratud riskide maandamise taseme on liiga range – 2 % võrreldes naaberriikide 5 %-ga.

5.2.2. Prantsusmaa gaasiühendus (Association française du gaz (AFG) (58) )

(188) AFG on seisukohal, et maagaasihoidlate reguleerimise meetmed, mille Prantsusmaa ametivõimud alates 1. jaanuarist 2018 kehtestasid, on kasulikud.

(189) AFG leiab ka, et kõnealune meede põhineb kulude kaudu reguleerimise põhimõttel ning on toonud kaasa varade tõhusa ja proportsionaalse hindamise. AFG väidab, et seda kulupõhist reguleerimispõhimõtet kohaldab enamik reguleerivaid asutusi ning seda kohaldatakse Prantsusmaal maagaasi tarne ja jaotusega seotud tegevuse ning veeldatud maagaasi terminalide suhtes.

(190) AFG arvates oleks meetod, mille puhul kasutatakse „tõhusate ettevõtjate“ kulude asemel turuhindu, võinud viia muutliku ja majanduslikult kaugeltki mitte kõige optimaalsema reguleeriva raamistiku määratlemiseni: tegelikult ei taga meetod ebasoodsate hinnavahede korral nende kulude katmist, mille tõttu võivad ettevõtjad raskesse olukorda sattuda. Kui aga hinnavahed turul oleksid väga soodsad, saaksid ettevõtjad liiga suurt tulu ja väärtus hoidlate klientide jaoks oleks kaugel optimaalsest.

(191) AFG hinnangul ei ole Prantsuse gaasihoidlate reguleerimine põhjustanud konkurentsimoonutusi võrreldes muude maagaasitaristutega Prantsusmaal, veeldatud maagaasi terminalidega Prantsusmaal ja Euroopa Liidus või liidu hoidlakäitajatega. Veeldatud maagaasi terminalide kohta märgib AFG, et Prantsusmaale imporditud veeldatud maagaasi mahud on kahe aasta jooksul kahekordistunud, ulatudes 9,6 miljardilt kuupmeetrilt 2017. aastal 21,5 miljardi kuupmeetrini 2019. aastal. AFG märgib ka seda, et Saksamaal uuritakse praegu veeldatud maagaasi terminalide arendusprojekte. Seoses Euroopa hoidlakäitajatega rõhutab AFG seda, et Saksamaa, Madalmaade ja Belgia hoidlate täituvusmäärad suurenesid aastatel 2018–2019 ja moodustasid 1. novembril 2019 vähemalt 95 % Lääne-Euroopa tasemest.

5.2.3. Energiasektori jaeettevõtjate riiklik ühendus (Association nationale des opérateurs détaillants en énergie (ANODE) (59) )

(192) ANODE leiab, et Prantsusmaa gaasihoidlate reguleerimine võimaldab ühitada tarnijate vajadust hoiustamisvõimsuse müümise turureeglite järele reguleeritud mehhanismiga varustuskindluse tagamiseks.

(193) ANODE peab oluliseks ka seda, et hoidlate kasutuse ja täituvusega seotud eesmärk ning varustuskindluse tagamiseks arvesse võetavate varade ulatus hüvitamissüsteemis vaadatakse korrapäraselt üle, et tagada nende vastavus tegelikele vajadustele. ANODE hinnangul on see punkt eriti oluline, sest Prantsusmaa eeldas, et maagaasi tarbimine väheneb 2 %, elektri tootmine välja arvatud […].

(194) Mis puudutab proportsionaalsust, siis leiab ANODE, et CRE peaks võtma arvesse hoidlate kulude ja käitamisega saadud kogemust ning hoidlakäitajate riskide vähendamist. Komisjon leiab, et hoidlakäitajatele reguleeritud alusvara eest makstav tulumäär tuleks viia kooskõlla ülekandesüsteemi haldurite omaga.

5.2.4. Elektri- ja gaasisektorit reguleeriv komisjon (Commission de Régulation de l’Électricité et du Gaz (CREG) (60) )

(195) CREG leiab, et ei ole tõendatud, et Prantsusmaa kogu hoiustamisvõimsus on maagaasi varustuskindluse tagamiseks igal ajal vajalik. Osa sellest maagaasist (mis võib olla märkimisväärselt suur) kasutavad prahtijad selleks, et saada tulu maagaasi suvise ja talvise hinna erinevustega spekuleerimisest. Seega võib hüvitamismehhanism osutuda ka tasuta võimaluseks, mille abil prahtijad saavad maagaasilt kapitalikasumit teenida. See annab Prantsusmaal tegutsevatele prahtijatele konkurentsieelise, millest ei saa kasu naaberriikide prahtijad.

(196) Belgias on ainult üks maagaasihoidla (Loenhouti hoidla), mida käitab ettevõtja Fluxys Belgium (61). CREG leiab, et see rajatis konkureerib teiste liidu loodeosas asuvate hoiustamisrajatistega.

(197) Kuigi erinevus maagaasi talviste ja suviste hindade vahel oli 2017. ja 2018. aastal väike, tõi Ühendkuningriigi suurima hoidla kasutamise võimatus kaasa hoiustamisvõimsuste reserveerimise suurenemise ELi loodepiirkonna turul. See selgitab Loenhouti 87 % ja 84 % täituvusmäärasid hooaegadel 2016–2017 ja 2017–2018.

(198) 2018.–2019. aasta hooaja täituvusmäär oli aga väike, moodustades 54 %, samal ajal kui 28 ELi liikmesriigi täituvusmäär püsis stabiilsena. Sellega seoses märgib CREG, et Prantsusmaa hoidlate täituvusmäär suurenes 75 %-lt hooajal 2017–2018 94 %-le hooajal 2018–2019. Loenhouti kui paindlikkuse allika rolli on üle võtnud Prantsusmaa hoiustamisrajatised, mis on tänu uuele reguleerivale toetusraamistikule saanud kasu väga madalatest tariifidest. CREG leiab, et Prantsusmaa hüvitamismehhanismi kehtestamise mõju Loenhoutile on seega olnud märkimisväärne: Loenhoutis jätkasid tegutsemist üksnes need turuosalised, kellel olid pikaajalised lepingud. CREG leiab, et Prantsusmaa hüvitamismehhanism sunnib naabruses asuvaid hoidlakäitajaid müüma oma hoiustamisvõimsusi piirkuluga või isegi väiksema hinnaga.

(199) CREG juhib tähelepanu ka sellele, et 2019.–2020. aasta hooaja täituvusmäär on erakordne nii Belgias (97 %) kui ka 28 ELi liikmesriigis (97 %). See määr on tingitud väga madalatest maagaasihindadest 2019. aasta suvel ja märkimisväärsest hinnavahest.

(200) Sellest tulenevalt on CREG seisukohal, et ei saa välistada, et Prantsusmaal kohaldatav hüvitamismehhanism põhjustab konkurentsimoonutusi Prantsusmaa hoidlakäitajate ja naaberliikmesriikide hoidlakäitajate vahel, Prantsusmaa turul ja naaberliikmesriikide turgudel tegutsevate turuosaliste vahel ning ühelt poolt maagaasihoidlate käitajate ning teiselt poolt veeldatud maagaasi ettevõtjate ja võrkudevaheliste ühenduste käitajate vahel.

5.2.5. […] (62)

(201) […] on seisukohal, et maagaasivaru loomine on hädavajalik, et tagada lühiajaline varustuskindlus, ning 2018. aastal rakendatud reguleerimispõhimõtted näivad asjakohased. Kuna varustuskindluse tagamiseks vajalik hoiustamismaht on suurem kui „majanduslik“ maht, mille väärtus määrataks turul spontaanselt, on hoidlakäitajate tulusid vaja täiendada.

(202) Reguleeritav kohaldamisala peaks siiski piirduma hoiustamismahtudega, mis on varustuskindluse tagamiseks hädavajalikud. See on oluline selleks, et lõpptarbijad ei kannaks ülemääraseid kulusid. Liiga suur kohaldamisala võib karistada muus liikmesriigis asuvaid hoidlakäitajaid ning avaldada mõju veeldatud maagaasi terminalidele ja ühendustele.

(203) […] möönab, et varustuskindluse tagamiseks vajaliku hoiustamismahu täpne kindlaksmääramine on keeruline. […] on siiski seisukohal, et varustuskindluse tagamiseks võib olla asjakohane kõikide maa-aluste hoidlate kaasamine vajalike hoidlate kohaldamisalasse. Viimase aja arenguid arvestades leiab […], et Prantsusmaa valitud variandid võivad viia eelkõige veeldatud maagaasi varude suurema kasutamiseni, mis tooks kaasa varustuskindluse jaoks vajaliku mahu vähenemise.

(204) Samuti kahtleb […] valikus piirata reguleeritud kohaldamisala üksnes maa-aluse hoiustamisvõimsusega, seda enam, et Prantsuse õigusnormides tunnistatakse veeldatud maagaasi terminalide varude olemasolu ja leitakse, et neid varusid saab kasutada maagaasi varustuskindluse tagamiseks.

(205) Keskmises ja pikas perspektiivis eeldab […], et Prantsusmaa peab hakkama tegelema mõne gaasitaristu likvideerimisega. Seega, isegi kui impordimahu suurenemine tooks kaasa varustuskindluse tagamiseks hoiustatava mahu vähenemise, võib see alternatiiv osutuda kokkuvõttes väga kulukaks. Seetõttu tundub, et varustuskindluse tagamiseks on olemasolevate hoidlate kasutamine asjakohasem kui uute impordimahtude loomine.

5.2.6. Energiaettevõtjate Euroopa Föderatsioon (European Federation of Energy Traders (EFET) (63) )

(206) EFET toetab Prantsusmaa ametiasutuste 2018. aastal ellu viidud reformi, millega loodi atraktiivne ja konkurentsivõimeline maagaasihoidlate turg Prantsusmaal.

(207) Abi kokkusobivuse osas ei sea EFET kahtluse alla baasväärtuse ega kapitali tasuvuse määra arvutamise metoodikat, mille on määratlenud CRE. Reguleeritud varade väärtus peaks vastama reguleeritud alusvaradele ja reguleeritud tasumäärale.

(208) EFET ei leia, et reformi käivitamine oleks võinud põhjustada konkurentsimoonutusi Prantsuse maagaasihoidlate käitajate ja teiste liikmesriikide käitajate vahel, sest alates 2018. aastast on Prantsusmaal ja välisriikides tegutsevate ettevõtjate arv pidevalt kasvanud, ega maagaasihoidlate käitajate ja veeldatud maagaasi terminalide käitajate vahel, sest veeldatud maagaasi terminalide turuväärtus on alates 2018. aastast stabiilselt kasvanud.

5.2.7. Elengy (64)

(209) Reformi kehtestamine ei ole veeldatud maagaasi terminalide kasutamise stiimuleid kunstlikult vähendanud. Esiteks on Elengy terminalide tegevusmaht alates meetme rakendamisest kasvanud, jõudes 2019. ja 2020. aastal rekordtasemele.

(210) Teiseks mõjutavad veeldatud maagaasi terminalide atraktiivsust mitmesugused tegurid: lõhe ELi ja Aasia turgude vahel, tariifid, pikaajaliste lepingute olemasolu, järgnevate turgude sügavus ja likviidsus, terminali paindlikkus ja kaubanduseeskirjad. Hoiustamist reguleerival meetmel ei ole otsest mõju nendele atraktiivsuse teguritele, kuid sellel on olnud kaudsed ja positiivsed tagajärjed. Reform on aidanud maksimeerida liidu hoiustamisvõimsust, suurendades liidu maagaasituru sügavust, mis on võimaldanud hoiustada maagaasi ja vähendada tarbijate kulusid, kui nõudlus maagaasi järele on suur, ning kasvatades Prantsusmaa turul saadaolevat likviidsust.

5.2.8. Enovos (65)

(211) Enovos leiab, et kui süsteemis on piisavalt palju osalejaid, on turg vara väärtuse kindlaksmääramiseks sobivaimas olukorras. Praegune enampakkumismehhanism viib turu õiglase hindamiseni. Kui enampakkumismehhanism toob teatavatele osalistele kaasa väiksema või suurema tasu, korrigeeritakse seda järgmiste aastate enampakkumistel.

5.2.9. Fluxys (66)

(212) Fluxys märgib, et ELi maagaasihoidlad on viimastel aastatel seisnud silmitsi tõsiste probleemidega, sest maagaasihoidlate käitajate tegevuskulusid on üha raskem katta. Seepärast on kiiresti muutuvale turuolukorrale reageerimiseks vaja kehtestada asjakohane majandusmudel, mis kajastab maagaasihoidlate väärtust süsteemi jaoks ja nende panust varustuskindluse tagamisse. Toetusmehhanismide ühepoolne kehtestamine võib moonutada konkurentsi teiste ELi liikmesriikidega. Seepärast tuleks kõikide ELi liikmesriikide suhtes kohaldada rangetel kriteeriumidel põhinevat hüvitamismehhanismi.

5.2.10. Riiklik kaevandus- ja energeetikaföderatsioon CGT (Fédération nationale des mines et de l’énergie CGT (FNME-CGT) (67) )

(213) FNME-CGT hinnangul on Prantsusmaa maagaasihoidlate reformiga suudetud saavutada kaks järgmist eesmärki: energiajulgeoleku tagamine tarbija jaoks õiglase hinnaga ja ülekandesüsteemi nõuetekohase toimimise tagamine, et kindlustada tarne.

(214) FNME-CGT leiab, et kõnealust meedet ei saa käsitada riigiabina. FNME-CGT sõnul ei rahastata hüvitist riigi vahenditest. Lisaks ei kujuta vaatlusalune meede endast ilma vastutasuta kehtestatud siduvat maksu. Peale selle väidab FNME-CGT, et ülekandesüsteemi kasutamise tasu edasisuunamine maagaasi tarbijale esitatavale arvele on kohustuslik ainult selliste tarbijate puhul, kes soovivad reguleeritud tariifidest kasu saada, ning ei ladustamistasudest saadavad vahendid ega hüvitist saavad ettevõtjad ei ole riigi kontrolli all.

(215) FNME-CGT ei leia, et vaatlusalune meede annaks valikulise eelise, sest hoidlakäitajatele on pandud kohustus hoida selline taristu töökorras. Lisaks nähakse regulatsiooniga ette, et käitaja maksab ülemäärase tulu ülekandesüsteemide halduritele tagasi, mis tähendab majandusliku võimaluse kaotamist.

(216) Kui kõnealune meede kvalifitseeritaks riigiabiks, oleks see siseturuga kokkusobiv.

(217) FNME-CGT leiab, et reguleeritud varade hindamise meetod on proportsionaalne varustuskindluse eesmärgiga. Käitajate tulude reguleerimine riigi reguleeriva asutuse kontrollitud ja heakskiidetud kulude alusel on aidanud tagada, et lõpptarbija maksab hinda, mis on eelnevalt läbipaistval viisil kindlaks määratud.

(218) Lisaks kohaldatakse reguleeritud alusvara hindamise meetodit kõigi Prantsusmaal reguleeritavate taristutariifide suhtes, välja arvatud elektrijaotus. Suve- ja talveperioodi hinnavahedel põhineva hindamisega ei oleks suudetud korrigeerida tõrkeid turul, mis ei suutnud hindades kajastada varade kindlustusväärtust. Lisaks sellele viidi käitajate reguleeritud alusvara puudutavate ettepanekute suhtes läbi sõltumatu audit, mille tellis CRE ja mille tulemusel vähendati reguleeritud alusvara esialgset taset. Seejärel võetakse esialgses reguleeritud alusvaras arvesse varade amortiseeritud väärtust. Mõned täielikult amortiseerunud varad on lisatud reguleeritud alusvarale isegi nullväärtusega ega saa seega kasu mingitest tasudest.

(219) FNME-CGT hinnangul on muid põhjuseid, mis võimaldavad järeldada, et meede on proportsionaalne: kohaldamisala korrapärane läbivaatamine PPE poolt; gaasitaristu käitajate kulude hüvitamine sellisel määral, mil need kulud vastavad tõhusate ettevõtjate kuludele; hüvitise sümmeetria, millega välditakse ülemäärase hüvitamise ohtu; ning asjaolu, et reguleerimise eesmärk on maksimeerida hoiustamismahu kasutust ja enampakkumistelt saadavat tulu.

(220) FNME-CGT leiab, et meede ei avaldanud negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele. Esiteks määratakse igale tarnijale makstav hüvitis tema teenuste tarbimise iseloomu põhjal, olenemata sellest, kas tema rajatised asuvad Prantsusmaa territooriumil või naaberriigis, ning seega ei moonuta see tarnijate vahelist konkurentsi. Teiseks ei konkureeri hoiustamine veeldatud maagaasi ja võrkudevaheliste ühendustega, mis pigem täiendavad üksteist. Veeldatud maagaasi terminalidel on spetsiifilised tehnilised omadused ja käitamispiirangud, mis on iseloomulikud veeldatud maagaasi tarneahelale. Kui hoidlate eesmärk on rahuldada tipptarbimisvajadusi, siis veeldatud maagaasi terminalid ja gaasivõrkude vahelised ühendused on maagaasi tarneallikate importimise ja mitmekesistamise viis. Hoidlate ja veeldatud maagaasi terminalide vastastikune täiendavus on võimaldanud hoiustada liidus imporditud veeldatud maagaasi väikeste kuludega, millest saavad kasu maagaasi kasutajad. Kolmandaks ei moonuta kõnealune meede konkurentsi teiste liikmesriikide hoidlakäitajatega, mida tõendab asjaolu, et liidus on kõik hoidlate kasutus- ja ekspluateerimismäärad kasvanud ja jõudnud kõrgele tasemele.

(221) Erinevalt PPEst ei prognoosi FNME-CGT maagaasi tarbimise vähenemist 2 % aastas, sest lisandunud on uusi maagaasi kasutusviise. FNME-CGT juhib tähelepanu varustuskindluse kriteeriumidele, mida kiputakse taristu suuruse puhul sageli unustama, näiteks peamise varustusallika tarneallika äralangemine kuni kuueks kuuks keskmiste ilmastikutingimuste korral.

5.2.11. GRTgaz (68)

(222) GRTgazi sõnul on võrgud ja hoidlad kavandatud ühe tervikuna ning on mõlemad talvise nõudluse katmiseks hädavajalikud. GRTgaz tegi 2018. aasta alguses simulatsioone, mis näitasid, et hoiustamisvajadus on 115–125 TWh, võttes arvesse viimaste talvede ilmastikutingimusi. GRTgaz märgib ka seda, et maksimaalne hoiustamisvõimsus 135 TWh ei ole piisav külmal talvel, mil esineb ka külmaperiood ja mil veeldatud maagaasi ei kasutata.

(223) Aastatel 2012–2018 hoiatas GRTgaz korrapäraselt probleemide eest, mis tulenevad maa-aluste hoidlate ebapiisavast kasutus- ja täitmismäärast, eelkõige seoses ohuga varustuskindlusele ja tarnete pidevusele. GRTgaz leiab ka, et ühtse tsooni loomine 1. novembril 2018 on tugevdanud hoidlate positsiooni Prantsusmaa gaasisüsteemis.

5.2.12. Hungarian Gas Storage (69)

(224) Juba maagaasi hoiustamine on süsteemi jaoks tagatis ja väärtus, n