KOMISJONI OTSUS,

14. märts 2018,

mis käsitleb Türgi jaoks mõeldud pagulasrahastut ja millega muudetakse komisjoni otsust C(2015) 9500 seoses Türgi pagulasrahastu rahastamisega

(2018/C 106/05)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 210 lõiget 2 ja artiklit 214 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse (edaspidi „avaldus“) punktis 6 on sätestatud, et liit eraldab rahastu jaoks täiendavalt 3 000 000 000 eurot 2018. aasta lõpuni, kui hakkab kätte jõudma olukord, kus Türgi pagulasrahastu (edaspidi „rahastu“) alusel algselt eraldatud 3 000 000 000 eurot on täiel määral ära kasutatud ning avalduse kohased kohustused on täidetud.

Komisjon märgib, et esimese osamakse rahastamiseks saadi 1 000 000 000 eurot liidu eelarvest ja 2 000 000 000 eurot liikmesriikidelt. Komisjon leiab, et teise osamakse rahastamine 2018.–2019. aastaks peaks toimuma samadel alustel.

Abi järkjärgulise kohaletoimetamise eeltingimuseks on, et rakendatakse jätkuvalt Euroopa Liidu ja Türgi vahelist kokkulepet nende koostöö tihendamise kohta ajutise kaitse all olevate isikute toetuseks ja rände koordineeritud haldamise kohta eesmärgiga kriis lahendada.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni otsust C(2015) 9500 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2) ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(3) Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).

(4) Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldus „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas“ (ELT C 25, 30.1.2008, lk 1).

SELETUSKIRI

Võetakse vastu komisjoni otsus, mis käsitleb Türgi pagulasrahastut ja millega muudetakse komisjoni otsust C(2015) 9500 seoses Türgi pagulasrahastu rahastamisega

Türgi pagulasrahastu loodi 2015. aastal ja sellega näidati kindlalt ELi pühendumust toetada pagulasi Türgis. Selles ühendati humanitaar- ja muu abi, et aidata Türgit pagulaste vastuvõtmisel. Rahastu esimese osamakse suurus aastateks 2016 ja 2017 oli 3 miljardit eurot.

Türgi pagulasrahastu esimese osamakse kasutuselevõtt on olnud edukas. 3 miljardi euro suurune tegevuseelarve kavandati, kohustused võeti ja lepingud sõlmiti 21 kuu jooksul alates ELi ja Türgi 2016. aasta märtsi avaldusest. Teine aastaaruanne rahastu kohta (1) sisaldab üksikasjalikku teavet saavutatu kohta ning kokku 72 projekti rakendamise kohta. Aruandes kinnitatakse, et saavutatud on käegakatsutavaid tulemusi. Nende hulka kuuluvad igakuine sissetulekutoetus peaaegu 1,2 miljonile kõige haavatavamas olukorras olevale pagulasele Hädaolukorra sotsiaalsest turvavõrgust igakuise sularahaülekande vormis; türgi keele õppe pakkumine 312 000 lapspagulasele ja õppematerjalid 500 000 õpilasele; esmatasandi arstiabi pakkumine peaaegu 764 000 pagulasele ja rohkem kui 217 000 Süüria pagulasest imiku vaktsineerimine. Rahastu haldamine võimaldab ELi ja liikmesriikide vahelist partnerlust ning ühine haldamine ei oleks ainult ELi eelarvest tuleva rahastamise korral võimalik.

ELil on suur huvi jätkata sellega, mis on häid tulemusi andnud. Käesolev komisjoni otsus ongi valmistatud ette eesmärgiga tagada rahastu väärtusliku töö jätkumine vastavalt ELi–Türgi avaldusele.

ELi–Türgi avalduses kinnitati, et EL võtab asjakohaste tingimuste täitmisel rahastuga kasutusele veel 3 miljardit eurot. Et tugevdada rahastu projekte ning pakkuda pagulastele katkematut tuge, on tarvis võtta vastu otsus täiendava rahastamise kohta. Seepärast võtab komisjon vastu otsuse eraldada Türgi pagulasrahastule veel kord 3 miljardit euro. 2016. ja 2017. aastal rahastu raames kasutusele võetud summast saadi 1 miljard eurot ELi eelarvest ja 2 miljardit eurot liikmesriikide maksetest sihtotstarbeline välistuluna. 2018. ja 2019. aastaks soovitakse jätkata sama korraldust. Selline jaotus tagab ELi eelarves piisava varu, et tegelda eelkõige rände valdkonnas hädaolukordade ja ootamatute kriisidega kuni kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku lõppemiseni.

Liikmesriigid tegid rahastusse 2016. ja 2017. aastaks maksed vastavalt komisjoni ja 28 liikmesriigi valitsuse esindajate 5. veebruari 2016. aasta ühiskokkuleppele, millega luuakse Türgi pagulasrahastu jaoks üldjuhtimis- ja tingimusraamistik (2). Rahastu juhtimisstruktuur, mille keskmesse kuulub nõuandev komitee, milles hääletavad kõik liikmesriigid ja Türgi, on osutunud väga tõhusaks. Kui teine osamakse peaks tulema täies ulatuses ELi eelarvest, kohaldataks ELi standardnorme ja liikmesriigid jääksid rahastu haldamisest kõrvale. Komisjon kutsub liikmesriike looma 2018. ja 2019. aastaks sarnast korraldust, millega lisataks sarnaselt esimesele osamaksele liidu eelarvesse liikmesriikide individuaalsed maksed sihtotstarbelise välistuluna.

(1) Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta teatis COM(2018) 91.

(2) Komisjoni ja 28 liikmesriigi valitsuse esindajate 5. veebruari 2016. aasta ühiskokkuleppe, millega luuakse Türgi pagulasrahastu jaoks üldjuhtimis- ja tingimusraamistik.