KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. oktoober 2016,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

[Terrasses du Larzac (KPN)]

(2016/C 386/07)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja viide nimetuse „Terrasses du Larzac” (KPN) tootespetsifikaadi avaldamise kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus täpsustatud nimetuse kaitse suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

KOONDDOKUMENT

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Terrasses du Larzac

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegu on kuivade punaste vaiksete veinidega, mille värv on purpur- või granaatpunane, sisaldades mõnikord musti varjundeid. Turustamisvalmi villitud või villimata veini fermenteeritava suhkru sisaldus on 3 g/l või sellest väiksem. Veini lõhnabukett on peen ja rafineeritud: domineerib punaste marjade (kirss, vaarikas …), mustade marjade (põldmari, mustsõstar) ja vürtside (pipar, nelk …) aroom, mida täiendab lagritsa, musta oliivi, kannikese ning röstimise nüanss ja gariigi (punane kadakas, tüümian, loorber …) lõhn. Samamoodi on aimatav naha, heina või tubaka hõng. Maitse on täidlane ja parkunud, kuid siiski elegantne. Aimatav on küpsete marjade ja vürtside aroom.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 12 Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

Termiline töötlemine üle 40 °C on keelatud,

puutükkide kasutamine on keelatud.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada kõigist ELi tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Viinapuude kasvatamine

— Puude minimaalne istutustihedus on 4 400 puud hektari kohta.

— Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,25 meetrit.

— Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,25 m2. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea puude vahekaugus.

— Kastmine võib olla lubatud.

b) Maksimaalne saagikus

45 hektoliitrit hektari kohta.

6. Kindlaksmääratud piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Hérault' departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Aniane, Arboras, Argelliers, Le Bosc, Brissac, Causse-de-la-Selle, Ceyras, Gignac, Jonquières, Lagamas, Lauroux, Mérifons, Montoulieu, Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Octon, Pégairolles-de-Buègues, Pégairolles-de-l'Escalette, Poujols, Puéchabon, Saint-André-de-Buègues, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Soubès ja Usclas-du-Bosc.

Piiritletud ala pindala on 61 713 ha.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Grenache N

Carignan N

Mourvèdre N

Syrah N

8. Seos(ed)

Geograafiline piirkond koondab Hérault' departemangu 32 kommuuni ja on piiratud järgmiselt:

— põhjas Larzaci ääristavate lubjakivikaljudega, mille kõrgus on 700–800 meetrit;

— lõunas Lergue'i ja Hérault' ühinemiskohaga, kusjuures maastik avaneb Hérault' laiale orule mere suunas.

Põhjatuulte eest kaitseb veinipiirkonda Larzaci platoo. Piirkonna aasta keskmine sademete hulk on soodsad 800–900 millimeetrit ja temperatuur on madalam kui ülejäänud Languedoci veinipiirkonnas. Päeva ja öö temperatuurierinevus on suvekuudel märkimisväärne, mis mõjutab viinamarjade fenoolset küpsust. Piirkonna pinnas on väheviljakas, hea veeläbilaskvusega, kivine ja sügaval asuva vähese veevaruga.

Piirkonnas kasvatatakse viinapuid alates Rooma ajast, kuid esimene suur tõus leidis aset keskajal ning seejärel 18. sajandil, kui arenesid kaubandussuhted. Ehkki piirkonna veinivalmistamise ajalugu kulges seejärel paralleelselt Languedoci piirkonna omaga, tuleb siiski märkida, et tootlikkusele suunatud mudel ei olnud piirkonnale sobilik, kuna vähemviljakas pinnas ja suurem kõrgus merepinnast piiravad looduslikel põhjustel saagikust. Ehkki „Terrasses du Larzaci” veinid valmivad Languedoci üheksast traditsioonilisest viinamarjasordist, on veiniistandused sellest mitmekesisusest kasu lõiganud tänu oma territooriumi heale tundmisele, valides iga sordi jaoks sobivaimad kasvutingimused ja valmistades oma veinid vähemalt kolmest viinamarjasordist, et kinnistada oma veinide identiteet igas aastakäigus.

„Terrasses du Larzaci” veinide kvaliteeti ja eripära on muu hulgas tunnustatud alates 1950. aastate lõpust, tunnustades määratletud piirkonna kõrgekvaliteediliste veinide päritolunimetust „Coteaux du Languedoc”.

Teadlikuna oma veinikasvatuspiirkonna kvaliteedist ja eripärast on „Terrasses du Larzaci” tootjad peaaegu 20 aastat taotlenud oma veinikasvatuspiirkonna identiteedi tunnustamist, mille üheks oluliseks verstapostiks oli täiendava geograafilise nime „Terrasses du Larzac” tunnustamine kaitstud päritolunimetuse „Coteaux du Languedoc” koosseisus alates 2004. aastakäigust.

Veinide eripäras mängivad olulist rolli ka kõrguse ja mere kauguse tõttu vahemerelisele kliimale lisanduvad nüansid. Viinamarjade valmimise aegne soojade päevade ja jahedate ööde vaheldumine soodustab eelkõige vürtside ja punaste marjade aroomi kujunemist. Rannikust madalamad temperatuurid lubavad saaki koristada hiljem, säilitades veinide peenuse ja värskuse. Rohke päikesevalgus ja pehme kliima võimaldavad tuua esile kogu viinamarjasortide potentsiaali. Samamoodi on lugu veinidega, mille värv on purpur- või granaatpunane, sisaldades mõnikord musti varjundeid ning pakkudes peent ja rafineeritud lõhnabuketti. Punaste marjade, mustade marjade ja vürtside domineeriv aroom harmoneerub lagritsa, musta oliivi, kannikese ning röstimise ja gariigi lõhnaga. Mõnikord lisanduvad laagerdumisel naha, heina või tubaka, isegi trühvli hõng. Maitse on täidlane ja parkunud, pakkudes erilist tasakaalu külluslikkuse ja värskuse vahel. Aimatav on küpsete marjade ja vürtside aroom.

Enamjaolt on tegu säilitamise veinidega, millest mõned avavad end 15 aasta või isegi 20 aasta järel või hiljem.

Kokkuvõttes iseloomustab neid veine tasakaalukus, meeldiv komplekssus ja suur säilitamispotentsiaal, mida ühtlasi saadab iseloomulik elegantsus.

Rikkalik veinipärand on võimaldanud koguda põlvkondade jooksul üksikasjaliku oskusteabe piirkonna loodustingimuste kohta. Need teadmised on aidanud kohandada erinevaid viinamarjasorte vastavalt kasvupinnasele ja konkreetsele kasvukohale. Asjaomased veinid on seguveinid (vähemalt kolmest sordist), mis on valmistatud traditsiooniliselt, kusjuures vaadis kääritamine kestab tihtipeale üle 15 päeva, isegi 30 päeva. Veinide struktuur nõuab kääritamisjärgset hoiuperioodi, et jõuda rafineeritud aroomipaletini, aga ka tanniinide täiustumiseks.

Valmistoodete täielikkus sõltub nii igast tootjast, veiniistandusest ja keldrist eraldi, kui ka nende ühisest pingutusest, mis on neil võimaldanud kujundada üheskoos veinide „Terrasses du Larzac” profiili ja identiteedi.

Eristuv geograafiline asukoht, kus on tasakaalus vahemerelik küllus ja Larzaci platoo värskus, kujundab kaitstud päritolunimetusega „Coteaux du Languedoc” veinide ainulaadse iseloomu, mida tugevdab tootjate oskusteave.

9. Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuvaks piirkonnaks, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise ja kääritamise osas, on La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castriesi kommuuni territoorium (Hérault' departemang).

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada suurema geograafilise piirkonnaga „Languedoc”.

Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui pool kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõigi vabatahtlike märgistuste, mille kasutamist võivad ELi sätete alusel reguleerida liikmesriigid, mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui pool kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-28398d7f-8879-48ac-a46c-16573436bdbd