PARANDUS
Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/113/EÜ (inimtoiduks e ttenähtud
puuviljadžemmide, -želeede ja -marmelaadide ning magustatud kastanipü ree kohta) parandus
(Euroopa Liidu Teataja eriväljaanne 2004, 13. Tööstuspoliitika ja siset urg, 27. köide, lk 190)
1. Pealkiri:
“NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/113/EÜ, 20. detsember 2001, inimtoiduks ettenä htud
puuviljadžemmide, -želeede ja -marmelaadide ning magustatud kastanipü ree kohta”
asendatakse pealkirjaga:
“NÕUKOGUDIREKTIIV2001/113/EÜ,20.detsember2001,toiduksettenähtud puuviljajamarja
džemmide, želeede ja tsitrusmarmelaadide ning magustatud kastanipüree kohta”.
2. Tekstisasendatakse läbivalt sõnad“puuviljadžemm, -želee ja –marmel aad”sõnadega“puuvilja ja marja
džemm, želee ja tsitrusmarmelaad”vastavas käändes.
3. Tekstisasendatakse läbivalt sõna“puuvili”sõnadega“puuvili ja mari ”vastavas käändes.
4. Artikli 1
teise lõigu tekst:
“Seda ei kohaldata toodete suhtes, mis on ette nähtud valikpagaritoodete , kondiitritoodete ja
küpsiste valmistamiseks.”
asendatakse tekstiga:
“Seda ei kohaldata toodete suhtes, mis on ette nähtud valikpagaritoodete , saiakeste ja pirukate ja
küpsiste valmistamiseks.”
5. Artiklis 2
asendatakse tekst:
“2. Tootenimedelelisataksemärgekasutatudpuuviljavõipuuviljadekoh takahanevasjärjekorras
kasutatud toorainete massi järgi. Kolmest või enamast puuviljaliigist v almistatud toodete
puhul võib märke kasutatud puuviljade kohta asendada sõnadega “erinevad puuviljad” või
kasutatud puuviljade arvuga.
3. Märgistuselnäidataksevalmistootepuuviljasisaldussõnadega“valm istatud.…gpuuviljadega
100 g toote kohta”, arvates vajaduse korral maha vesilahuste valmistamis eks kasutatud vee
massi.”
tekstiga:
“2. Tootenimedele lisatakse märge kasutatud puuvilja ja marja või puuvil jade ja marjade kohta
kahanevasjärjekorraskasutatudtoorainetemassijärgi.Kolmestvõiena mastpuuviljajamarja
liigistvalmistatudtoodetepuhulvõibmärkekasutatudpuuviljadejamar jadekohtaasendada
sõnadega “segapuuviljad/ ja -marjad” või muu sarnase sõnastusega, samut i kasutatud
puuviljade arvuga.
3. Märgistuselnäidataksevalmistootepuuviljasisaldusvalmistootess õnadega“valmistatud.…g
puuviljadega/marjadega 100 g kohta”, arvates vajaduse korral maha vesil ahuste
valmistamiseks kasutatud vee massi.”
6. Lisad I ja IIIasendatakse tekstiga:
“I LISA
NIMETUSED, TOOTEKIRJELDUSED JA MÄÄRATLUSED
I.MÕISTED
—“Džemm”on sobiva tarretisetaolise konsistentsini segu suhkrutest ja ühe või mit me puuvilja ja marja liigi
viljalihastja/võipüreestningveest.Tsitrusviljadestdžemmvõibsiis kiollasaadudkoguviljast,misonribadeks
lõigatud ja/või viilutatud.13/34. kd ET Euroopa Liidu Teataja 897
1 000 g valmistoote valmistamiseks kasutatava puuvilja viljaliha ja/või püree kogus peab olema vähemalt:
– 350 g üldjuhul,
– 250 g punase sõstra, hariliku pihlaka, astelpaju marjade, mustsõstra, k oer-kibuvitsa ja küdoonia
puhul,
– 150 g ingveri puhul,– 160 g akažuuõunte puhul,– 60 g kannatuslille viljade puhul.
—“Ekstradžemm” onsobivatarretisetaolisekonsistentsinisegusuhkrutestjaühevõimit mepuuviljajamarjaliigi
kontsentreerimata viljalihast ning veest. Siiski võib koer-kibuvitsa e kstra džemm ning seemneteta vaarika,
muraka, mustsõstra ja punase sõstra ekstra džemm olla kas täielikult või o saliselt saadud asjakohaste viljade
kontsentreerimata püreest. Tsitrusviljadest ekstra džemm võib olla saa dud kogu viljast, mis on ribadeks
lõigatud ja/või viilutatud.
Ekstra džemmi valmistamiseks ei või kasutada teistega segamiseks järgmi si puuvilju ja marju: õunad, pirnid,
kinnise luuga ploomid, melonid, arbuusid, viinamarjad, kõrvitsad, kurg id ja tomatid.
1 000 g valmistoote valmistamiseks kasutatava viljaliha kogus peab olema vähemalt:
– 450 g üldjuhul,
– 350 g punase sõstra, hariliku pihlaka, astelpaju marjade, mustsõstra, k oer-kibuvitsa ja küdoonia
puhul,
– 250 g ingveri puhul,– 230 g akažuuõunte puhul,– 80 g kannatuslille viljade puhul.
—“Želee”onasjakohaseltgeelistatudsegusuhkrutestjaühevõimitmepuuviljalii gimahlastja/võivesilahustest.
1 000gvalmistootevalmistamisekskasutatavamahlaja/võivesilahustek oguseitohiollaväiksemkuivastava
džemmi valmistamiseks sätestatu. Nimetatud kogused on arvutatud pärast vesilahuste valmistamiseks
kasutatava vee massi mahaarvamist.
—“Ekstraželee” puhuleitohi1 000gvalmistootevalmistamisekskasutatavamahlaja/võiv esilahustekogusolla
siiski väiksem kui vastava ekstra džemmi valmistamiseks sätestatu. Nime tatud kogused on arvutatud pärast
vesilahuste valmistamiseks kasutatava vee massi mahaarvamist. Ekstra ž elee valmistamiseks ei või kasutada
teistega segamiseks järgmisi puuvilju: õunad, pirnid, kinnise luuga plo omid, melonid, arbuusid, viinamarjad,
kõrvitsad, kurgid ja tomatid.
—“Tsitrusmarmelaad” on sobiva tarretisetaolise konsistentsini viidud segu veest, suhkrutes t ja ühest või mitmest
järgmistest toodetest, mis on saadud tsitrusviljadest: puuvilja viljal iha, püree, mahl, vesilahused ja koored.
1 000 g valmistoote valmistamiseks kasutatava tsitrusvilja kogus peab ol ema vähemalt 200 g, millest
vähemalt 75 g peab olema saadud endokarbist.
— Nimetust“tsitrus-želeemarmelaad”võibkasutadasiis,kuitoodeeisis aldalahustumatuidaineid,väljaarvatud
väike kogus õhukeselt kooritud koort.
—“Magustatud kastanipüree” on sobiva konsistentsini geelistatud segu veest, suhkrust ja vähemalt 38 0g
kastanipüreest ( Castanea sativa) 1 000 g valmistoote kohta.
II. I osas määratletud toodete refraktomeetriga määratava lahustuva kui vaine sisaldus peab olema 60 % või
rohkem, v.a nende toodete puhul, mille puhul suhkrud on täielikult või osa liselt asendatud magusainetega.
Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaldamist, v õivad liikmesriigid siiski teatavate
üksikjuhtude arvestamiseks lubada kasutada I osas määratletud toodete j aoks ettenähtud nimetusi, kui
asjaomaste toodete lahustuva kuivaine sisaldus on alla 60 %.
III. Kui puuviljad/marjad on omavahel segatud, tuleb I osas sätestatud er i puuvilja ja marja liikide
miinimumsisaldust vähendada võrdeliselt kasutatud protsendimääraga.898 ET Euroopa Liidu Teataja 13/34. kd
III LISA
A.MÕISTED
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.Puuvili ja mari:
— värsked veatud riknemata viljad, mis sisaldavad kõiki põhilisi kompone nte ja on kasutamiseks
piisavalt küpsed, pärast puhastamist ning plekkide ja otste eemaldamist ,
— käesoleva direktiivi kohaldamisel loetakse tomatid, rabarberivarte s öödavad osad, porgandid,
maguskartulid, kurgid, kõrvitsad, melonid ja arbuusid puuviljadeks ja m arjadeks,
— “ingver” tähendab ingveritaime söödavaid juuri värskete või konservee ritutena; ingverit võib
kuivatada või säilitada siirupis.
2.(Puuvilja ja marja ) viljaliha:
kogupuuviljajamarjasöödavosa,võimalusekorralilmakooreta,kelmeta ,seemnetetajms,misvõib
olla viilutatud või purustatud, kuid mitte püreestatud.
3.(Puuvilja ja marja)püree:
kogu puuvilja ja marja söödav osa, vajaduse korral ilma kooreta, kelmeta, seemneteta jms, mis on
sõelumise teel või muul sarnasel viisil püreestatud.
4.(Puuvilja ja marja) vesilahused:
puuvilja ja marja vesilahus, mis hoolimata nõuetekohasel tootmisel mööd apääsmatult tekkivatest
kadudest sisaldab kõiki kasutatud puuvilja vees lahustuvaid koostisain eid.
5.Suhkrud:
lubatud suhkrud on:
1. direktiivis 2001/111/EMÜ1 määratletud suhkrud;2. fruktoosisiirup;3. puuviljadest ja marjadest ekstraheeritud suhkrud;4. pruun suhkur.
B.
TOORAINETE TÖÖTLEMINE
1. A. osa punktides 1, 2, 3 ja 4 määratletud tooteid võib töödelda järgmiste l viisidel:
— kuumutada, jahutada või külmutada;— külmkuivatada,— kontsentreerida määral, mis on tehniliselt võimalik,— välja arvatud “ekstra” toodete valmistamiseks kasutatava tooraine puh ul, töödelda lisaks
vääveldioksiidiga(E220)võisellesooladega(E221,E222,E223,E224,E2 26jaE227),tingimusel
et I lisa I osas määratletud toodete puhul ei ületata direktiivis 95/2/EÜ s ätestatud maksimaalset
vääveldioksiidisisaldust.
2. Džemmi valmistamiseks kasutatavad aprikoosid ja ploomid võivad olla k uivatatud ka muul viisil kui
külmkuivatamise teel.
3. Tsitrusviljade koort võib säilitada soolvees.”13/34. kd ET Euroopa Liidu Teataja 899