ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(58)

Sama isik väitis veel, et komisjon peaks tegema vahepealse läbivaatamise, sest esialgsest uurimisperioodist on möödunud juba rohkem kui viis aastat. Taasalustamise ulatus on selgelt määratletud taasalustamisteatises (13). Taasalustamine ja vahepealne läbivaatamine on eri eesmärkidega meetmed. See tähendab, et käesoleva taasalustamise eesmärk on täita Üldkohtu otsus Jinan Meide suhtes. Vahepealne läbivaatamine seevastu on vahend, mille kohta on selgelt määratletud õiguslikud tingimused, seda kasutatakse eelkõige selleks, et vaadata üle kehtivad meetmed püsiva iseloomuga muutunud asjaolude tõttu. Seepärast lükati see väide tagasi.
(2)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 23 on sätestatud võimalus tunnustada ekspordieelset erikontrolli, mida kolmas riik teostab sööda ja toidu suhtes vahetult enne Euroopa Liitu eksportimist, et kontrollida eksporditavate toodete vastavust liidu nõuetele. Kolmandale riigile võib sellise tunnustuse anda üksnes juhul, kui liidu audit on näidanud, et liitu eksporditav sööt või toit vastab liidu nõuetele või samaväärsetele nõuetele ning kui kolmandas riigis enne lähetamist tehtud kontrolli loetakse piisavalt tõhusaks, et sellega asendada või vähendada liidu õigusnormides sätestatud dokumentide, identsuse ja füüsilist kontrolli. EL tunnustas 2008. aastal Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA“) ametiasutuste teostatavat ekspordieelset kontrolli maapähklites esinevate aflatoksiinide suhtes.
(4)

Kuna määruses (EÜ) nr 2494/96 käsitletud toodet enam turul ei ole, ei ole kõnealust määrust enam vaja. Enamus turul kättesaadavaid värvilinte, ka need, mis on üsna laiad ja pikad, sobivad kohe kirjutusmasinasse või muusse samalaadsesse seadmesse paigutamiseks, ilma eeltöötluseta. Lisaks koostatakse selgitav märkus kombineeritud nomenklatuuri värvilinte käsitlevatesse alamrubriikidesse 9612 10 10 – 9612 10 80, et anda juhiseid värvilintide tariifseks klassifitseerimiseks.
(1)

Liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide nimekirja sisaldavasse tabelisse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised liigid: Liik Elusisendite CN-koodid Paljunemisvõimeliste osade CN-koodid Seotud kaupade kategooriad (i) (ii) (iii) (iv) „Alopochen aegyptiacus Linnaeus, 1766 ex ex 0106 39 80 ex 0407 19 90 (viljastatud munad inkubeerimiseks) Alternanthera philoxeroides (Mart.) Griseb. ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) (12) Asclepias syriaca L. ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) (7) Elodea nuttallii (Planch.) St. John ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) Gunnera tinctoria (Molina) Mirbel ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) Heracleum mantegazzianum Sommier & Levier ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) Impatiens glandulifera Royle ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) Microstegium vimineum (Trin.) A. Camus ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) (7), (12) Myriophyllum heterophyllum Michaux ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned) Nyctereutes procyonoides Gray, 1834 (*1) ex ex 0106 19 00 — Ondatra zibethicus Linnaeus, 1766 ex ex 0106 19 00 — Pennisetum setaceum (Forssk.) Chiov. ex ex 0602 90 50 ex 1209 99 99 (seemned)
1)

IV lisa IV peatükki muudetakse järgmiselt: a) 1. jao punkti 1 alapunkt d asendatakse järgmisega: „d) taastuvkütus, mis on toodetud 1. ja 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvadest punkti J ja L kohaselt.“; b) 2. jaole lisatakse järgmine punkt L: „L. Mitmeastmeline katalüütiline vesiniktöötlus taastuvkütuse tootmiseks 1. Algmaterjal Selleks protsessiks võib kasutada ainult järgmisi materjale: a) sulatatud rasvad, mis on saadud 1. töötlemismeetodi (rõhu all steriliseerimine) kohaselt töödeldud 1. kategooria materjalist; b) sulatatud rasvad ja kalaõli, mis vastavad käesoleva jao punkti J alapunkti 1 alapunktile a. 2. Töötlemisviis a) Sulatatud rasv peab läbima eeltöötluse, mis hõlmab vähemalt algmaterjali (sh sulatatud rasvade) töötlemist happega aktiivsavi juuresolekul, misjärel eemaldatakse filtreerimisega kasutatud aktiivsavi ja lahustumatud lisandid. Enne sellist töötlemist võib sulatatud rasvast eraldada vaikained ja fosfolipiidid happe ja/või leelise lahusega, et seejärel eemaldada eraldunud tahke aine tsentrifuugimise teel. b) Eeltöödeldud materjal peab läbima vesiniktöötluse, mis hõlmab katalüütilise vesiniktöötluse ja eraldusetappe, millele järgneb isomerisatsioonietapp. Materjale tuleb töödelda vähemalt 20 minutit 30 baarise rõhu all temperatuuril vähemalt 265 °C.“ c) 3. jao punkti 2 lisatakse järgmine alapunkt f: „f) taastuvkütuse tootmise mitmeastmeline katalüütiline vesiniktöötlus võib olla: i) protsessi tulemusel saadud taastuvdiisli, taastuva reaktiivkütuse, taastuvpropaani ja taastuvbensiini puhul võib neid käesoleva määruse alusel piiranguteta kasutada kütusena (tootmisahela lõpp-punkt); ii) 2. jao punkti L alapunkti 2 alapunktis a osutatud eeltöötlemise tulemusena saadud vaigusade ja kasutatud aktiivsavi puhul — kõrvaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 12 punktidega a või b; — kõrvaldatakse ladestamisega tunnustatud prügilasse; — muundatakse biogaasiks tingimusel, et muundamisel tekkivad käärimisjäägid kõrvaldatakse põletamise, koospõletamise või tunnustatud prügilasse ladestamise teel. — kasutatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 36 punkti a alapunktis i osutatud tehnilisel otstarbel.“
a)

käitaja poolt pädevale asutusele vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktile d esitatav tunnustamise taotlus peab sisaldama pädeva asutuse või liikmesriigi pädevate asutuste poolt tunnustatud kutseorganisatsiooni kinnitatud tõendeid selle kohta, et põletustehas, milles põllumajandusloomade sõnnikut kasutatakse kütusena, vastab täielikult kõnealuse määruse III lisa V peatüki B jao punktides 3, 4 ja 5 esitatud nõuetele, ilma et see piiraks liikmesriigi pädevate asutuste võimalust teha erand teatavate sätete täitmisest kooskõlas III lisa V peatüki C jao punktiga 4;
(6)

Kohapeal kontrollitavad kulud ei tohiks olla väljamakstavad kulud, vaid kulud, mille katmist taotletakse makseasutuselt. Kuna väljamakstavad kulud saab kindlaks määrata alles pärast seda, kui kõik kontrollid on lõpule viidud, muudaks nende kulude kontrollimine saavutatava kontrollimäära arvutamise ettearvamatuks. Lisaks ei tohiks kohapealsete kontrollidega hõlmatud kulud sisaldada kulusid, mida makseasutus on teinud üksnes ettemakseteks, kuna need kulud ei vasta toetusesaaja kantud kuludele. Lisaks tuleks rahastamisvahenditega seotud kulude puhul arvestada minimaalset kontrollimäära vaid niivõrd, kuivõrd see on tegelikult pädeva asutuse poolt kontrollitud. Selleks et igal kalendriaastal oleks minimaalne kontrollimäär täidetud, peaksid kontrollid olema toimunud kuupäevaks, mis on rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikliga 9 ette nähtud kontrolliandmete ja -statistika edastamiseks.
3.

B-osasse („Üksused“) lisatakse järgmine kanne: Nimi Tuvastamisandmed Põhjendused Loetellu kandmise kuupäev „71. Abdulkarim Group (teise nimega Al Karim for Trade and Industry/Al Karim Group) 5797 Damaskus Süüria Abdulkarim Group on rahvusvaheliselt tunnustatud Süüria konglomeraat, mis on seotud Wael Abdulkarimiga, kes on kaetud loetellu Süürias tegutseva suurärimehena. 11.7.2017“
LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuvad järgmised kanded jäetakse välja:

„Ahmad Zerfaoui (teiste nimedega a) Abdullah, b) Abdalla, c) Smail, d) Abu Khaoula, e) Abu Cholder, f) Nuhr). Sünniaeg: 15.7.1963. Sünnikoht: Chréa, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Muu teave: a) Organization of Al-Qaida in the Islamic Maghreb endine liige; b) on tõendatud, et isik suri 19.9.2006 Põhja- Malis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.5.2004.“
(3)

Katsed on näidanud, et harmoneeritud standardile EN 14080 vastavate liimpuittoodete ja harmoneeritud standardile EN 15497 vastavate struktuursete sõrmseotisega täispuidust toodete tuletundlikkustoimivus on stabiilne ja ennustatav, kui on täidetud teatavad puidu väikseima keskmise tiheduse ja toote väikseima keskmise paksuse nõuded.
1)

Jaotise 1 tabel asendatakse järgmisega: „ESITATAV TEAVE MÄRKUSED 1A Liidus asuvate käitiste toodangu üldmaht 1B — liidus asuvatest käitistest pärit sellise toodangu maht, mis koosneb kogutud kõrvalsaadustest või soovimatutest toodetest, kui need saadused või tooted on käitises hävitatud ja neid ei ole eelnevalt turule lastud Hävitamisega tegeleva tootja aruanne hävitatud toodangu üldmahu kohta esitatakse aruandejaotises 8. 1C — liidus asuvatest käitistest pärit sellise toodangu maht, mis koosneb kogutud kõrvalsaadustest või soovimatutest toodetest, kui need saadused või tooted on antud hävitamiseks üle teisele ettevõtjale ja neid ei ole eelnevalt turule lastud Märgitakse hävitamist läbi viiv ettevõtja. 1C_a Selliste fluorosüsivesinike kogus, mis on toodetud liidus lähteainena kasutamiseks 1C_b Selliste fluorosüsivesinike kogus, mis on toodetud liidus lähteainena kasutamiseks otstarvetel, mille suhtes kehtib Montreali protokolli alusel erand Märgitakse erandi alla kuuluv kasutusotstarve. AUTOMAATSELT ARVUTATAVAD KOGUSED 1D Sellise hävitatud omatoodangu üldmaht, mida ei ole eelnevalt turule lastud 1D = 1B + 1C 1E Müügivalmis toodang 1E = 1A – 1D“
2)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/98 III peatükk asendatakse järgmisega: „III PEATÜKK NAFO REGULEERIMISPIIRKOND Artikkel 6 Kaaspüügi piirnormide arvutamine 1. Käesolevas määruses osutatud kaaspüügi piirnorme kohaldatakse NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete I.A lisas loetletud kalavarude (liikide ja rajoonide kombinatsioonide) puhul. 2. Iga varu puhul põhineb käesolevas määruses osutatud kaaspüügi osakaalu arvutus pardale jäetava asjaomase varu väljapüügi ja pardale jäetava kõikide varude kogupüügi suhtarvul. 3. Käesolevas määruses osutatud piirnormid ja osakaalud viitavad kontrolli ajal pardal hoitavate saakide kaaludele ja need arvutatakse rajoonide kaupa, kasutades püügipäevikusse kantud arvandmeid. Erandina ei hõlma põhjakalade kaaspüügi arvutus püütud harilike süvameregarneelide osakaalu kogu pardal olevas saagis. Artikkel 6a NAFO reguleerimispiirkonnas kohaldatavad üldised erandid 1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 ei hoita NAFO reguleerimispiirkonnas püütud kala pardal rohkem, kui on lubatud liidu õiguslikult siduva õigusaktiga kehtestatud kvoodi alusel. 2. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõiget 2, millega keelatakse hoida pardal selliste liikide kaaspüüki, mille püügi piirnormiks on liidu õiguslikult siduva õigusaktiga määratud 0, koguses üle 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. 3. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1386/2007 artiklit 10, milles nõutakse, et kõnealuse määruse III lisas sätestatud alammõõtudest väiksemad kalad lastaks viivitamatult merre tagasi. Artikkel 6b Tursk NAFO rajoonides 3NO Erandina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikest 2 ei jäeta pardale NAFO rajoonides 3NO kaaspüügina püütud turska (kui püügi piirnormiks on liidu õiguslikult siduva õigusaktiga määratud 0) koguses üle 1 000 kg või 4 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. Artikkel 6c Harilik karelest NAFO rajoonides 3LNO Erandina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikest 2 ei jäeta pardale NAFO rajoonides 3LNO ruske soomuslesta sihtpüügil kaaspüügina püütud harilikku karelesta (kui püügi piirnormiks on liidu õiguslikult siduva õigusaktiga määratud 0) koguses üle 15 %. Artikkel 6d Ruske soomuslest NAFO rajoonides 3LNO 1. Erandina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikest 2 ei jäeta pardale NAFO rajoonides 3LNO kaaspüügina püütud rusket soomuslesta (kui püügi piirnormiks on liidu õiguslikult siduva õigusaktiga määratud 0) koguses üle 2 500 kg või 10 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. 2. Kui NAFO poolt lepinguosalistele ettenähtud, ilma varu osa kindlaks määramata ruske soomuslesta püügi piirnorm on ammendatud, ei jäeta pardale kaaspüügina püütud rusket soomuslesta koguses üle 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem. Artikkel 6e Meriahven NAFO rajoonis 3M Kui meriahvena sihtpüük NAFO rajoonis 3M on ajutiselt peatatud, kuna aastaset püügist 50 % piir on täidetud, ei jäeta pardale NAFO rajoonis 3M kaaspüügina püütud meriahvenat koguses üle 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.“
(2)

Pidades silmas oma peatset ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013, taotles Horvaatia, et tema riiklik veiniviinamarjasortide loetelu kantaks loetellu, mis oli esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 753/2002 (2) II lisas ja mis on praegu esitatud komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 (3) XV lisas, milles on loetletud need veiniviinamarjasordid, mis sisaldavad päritolunimetust ja mida võib kasutada veinide märgistuses. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1234/2007 (4) teatas komisjon Horvaatiale, et riiklik sordiloetelu ei pea olema liidu tasandil heaks kiidetud ja et iga liikmesriik otsustab ise oma loetelu üle. Samuti teatas komisjon Horvaatiale, et vastavalt eelmiste ühinemiste juures järgitud praktikale, eelkõige vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1429/2004, (5) millega muudetakse määruse (EÜ) nr 753/2002 II lisa, toimub Horvaatia veiniviinamarjade sordinimede lisamine määruse (EÜ) nr 607/2009 XV lisa loetellu pärast ühinemist. Selle teabe põhjal eemaldas Horvaatia kõnealuse nõude oma läbirääkimisseisukohast.
(2)

2017. aasta juuli seitsme esimese kalendripäeva jooksul esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. septembrist 2017 kuni 30. novembrini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju A-impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(3)

Kogused, mille kohta on ajavahemikul 1.–7. juulini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlused alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2017, on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.
(4)

Kõnealuses kohtuotsuses selgitas Euroopa Kohus, et asjaomaste kaupade puhul on selline esitusviis (nt ümbrises) määrava tähtsusega tegur, mis viitab sellele, et need toimivad toidulisandina, kuna see esitusviis määrab ära toiduvalmistise doosid, omastamise ja selle, kus need peavad toimet avaldama. Seega määravad asjaomaste kaupade kasutusviisi ja olemuse ära mõlemad tegurid (nii ümbris kui ka selle toidulisandisisu).
a)

Grupi 17 lisamärkused 4 ja 5 asendatakse järgmisega: „4. Alamrubriikidesse 1702 20 10, 1702 60 95 ja 1702 90 71 kuuluvate toodete puhul määratakse suhkrusisaldus (sahharoos, fruktoos, glükoos ja maltoos, kusjuures fruktoos ja glükoos väljendatakse sahharoosina) kõrgefektiivse vedelikkromatograafia meetodi abil (edaspidi „HPLC-meetod“) järgmise valemi abil: S + 0,95 × (F + G) + M kus „S“ on HPLC-meetodil määratud sahharoosisisaldus; „F“ on HPLC-meetodil määratud fruktoosisisaldus; „G“ on HPLC-meetodil määratud glükoosisisaldus; „M“ on HPLC-meetodil määratud maltoosisisaldus. Alamrubriikidesse 1702 60 80, 1702 90 80 ja 1702 90 95 kuuluvate toodete sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muude suhkrute sisaldus, tuleb määrata refraktomeetrilise meetodi abil (väljendatuna Brixi arvuga vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 974/2014 (*1) lisale). Alamrubriikidesse 1702 60 80 ja 1702 90 80 kuuluvate toodete puhul tuleb tulemuste sahharoosiks teisendamisel korrutada Brixi arvud koefitsiendiga 0,95. 5. Alamrubriikides 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 tähistab termin „isoglükoos“ glükoosist või tema polümeeridest saadud toodet kuivaine fruktoosisisaldusega vähemalt 10 %. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvate toodete puhul tuleb sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud muude suhkrute sisaldus, määrata refraktomeetrilise meetodi abil (väljendatuna Brixi arvuga vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 974/2014 lisale). (*1) Komisjoni 11. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 974/2014, millega nähakse ette refraktomeetriline meetod lahustuva kuivjäägi määramiseks puu- ja köögiviljatoodetes nende klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 274, 16.9.2014, lk 6).“;"
4)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega: „Artikkel 6 1. Kõrgekvaliteedilise pehme nisu puhul esitab importija pädevale asutusele eritagatise, mille suurus on 95 eurot tonni kohta vabasse ringlusse suunamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval, välja arvatud juhul, kui vabasse ringlusesse suunamise deklaratsioonile on lisatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punkti b või c kohane Federal Grain Inspection Service'i (FGIS) või Canadian Grain Commissioni (CGC) vastavustunnistus. Kui vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*2) artiklile 219 peatatakse pehmele nisule kvaliteedikategooriate alusel kehtestatud imporditollimaksude nõudmine, ei nõuta eritagatist ajal, kui nende tollimaksude nõudmine on peatatud. 2. Kõva nisu puhul esitab importija pädevale asutusele eritagatise vabasse ringlusse suunamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval, välja arvatud juhul, kui vabasse ringlusesse suunamise deklaratsioonile on lisatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punkti b või c kohane Federal Grain Inspection Service'i (FGIS) või Canadian Grain Commissioni (CGC) vastavustunnistus. Eritagatise summa on vabasse ringlusesse suunamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval kõige kõrgema imporditollimaksu ja esitatud kvaliteedi suhtes kohaldatava imporditollimaksu vahe, millele lisandub 5 eurot tonni kohta. Eritagatist ei nõuta, kui kõva nisu erinevate kvaliteetide osas kohaldatav imporditollimaks võrdub nulliga. (*2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013 millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).“"
VII LISA

Artiklis 2a osutatud esemed, mida võidakse kasutada rändajate ebaseaduslikuks üle piiri toimetamiseks ja inimkaubanduses

SELGITAV MÄRKUS

Nomenklatuuri koodid on võetud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) artikli 1 lõikes 2 määratletud koondnomenklatuurist ja need on esitatud nimetatud määruse I lisas, need kehtivad käesoleva määruse avaldamise ajal ning mutatis mutandis vastavalt hilisemates õigusaktides tehtud muudatustele.
2.

„10) Green Pine Associated Corporation (teiste nimedega a) CHO'NGSONG UNITED TRADING COMPANY; b) CHONGSONG YONHAP; c) CH'O'NGSONG YO'NHAP; d) CHOSUN CHAWO'N KAEBAL T'UJA HOESA; e) JINDALLAE; f) KU'MHAERYONG COMPANY LTD; g) NATURAL RESOURCES DEVELOPMENT AND INVESTMENT CORPORATION; h) SAEINGP'IL COMPANY). Aadress: a) c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pyongyang, Põhja-Korea, b) Nungrado, Pyongyang, Korea Rahvademokraatlik Vabariik. Muu teave: Green Pine Associated Corporation („Green Pine“) on üle võtnud paljud äriühingu Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis. See on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) peamine relvakaupleja ning ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool KRDV relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest Põhja-Koreast. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja andnud tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Loetellu kandmise kuupäev: 2.5.2012.“ asendatakse järgmisega: „10) Green Pine Associated Corporation (teiste nimedega a) Cho'ngsong United Trading Company; Chongsong Yonhap; Ch'o'ngsong Yo'nhap; Chosun Chawo'n Kaebal T'uja Hoesa; Jindallae; Ku'm- haeryong Company LTD; Natural Resources Development and Investment Corporation; Saeingp'il Company; National Resources Development and Investment Corporation; Saeng Pil Trading Corporation). Aadress: a) c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, HyongjesanGuyok, P'yõngyang, Põhja-Korea; b) Nungrado, P'yõngyang, Põhja-Korea; c) Rakrang No. 1 Rakrangi piirkond, P'yõngyang Korea, Chilgol-1 dong, Mangyongdae piirkond, P'yõngyang, Põhja-Korea. Muu teave: Green Pine Associated Corporation („Green Pine“) on üle võtnud paljud äriühingu Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis ja see on Põhja-Korea peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool Põhja-Korea relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja andnud tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Telefoninumber: +850-2-18111 (laiend 8327). Faksinumber: +850-2-3814685 ja +850-2-3813372 E-posti aadressid: pac@silibank.com ja kndic@co.chesin.com. Loetellu kandmise kuupäev: 2.5.2012.“
(4)

Kaaliumnitraat (E 252) paakub säilitamisel kergesti ja see takistab aine kasutamist toiduainete töötlemisel. Seepärast on kõnealuse lisaaine voolavuse ja õige doseerimise tagamiseks vaja kasutada paakumisvastast ainet. Taotleja on tõendanud, et kaaliumnitraadi (E 252) puhul kasutatavad lubatud paakumisvastased ained ei ole tõhusad või võivad tekitada pH taseme soovimatuid muutusi, mis häirivad toiduainete töötlemist. Ränidioksiid (E 551) on aga tõendatult tõhus ja ei reageeri toiduainetega ega mõjuta nende töötlemist.
(1)

Määruse (EL) 2016/44 V lisas on loetletud laevad, mille ÜRO sanktsioonide komitee on kandnud loetellu vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2146 (2014) punktile 11. Nimetatud määruse alusel on neil laevadel keelatud muu hulgas laadida, transportida või lossida Liibüast pärit toornaftat ja siseneda liidu territooriumil asuvatesse sadamatesse.
(5)

Nõukogu on kindlaks teinud, et nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on teinud kõigi isikute, rühmituste ja üksuste suhtes otsuse, et nad on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et nende isikute, rühmituste ja üksuste suhtes, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiiranguid.
2)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Liikmesriigi lipu all sõitvatel loetellu kantud laevadel on keelatud lastida, vedada või lossida Liibüast pärit naftat, sealhulgas toornaftat ja rafineeritud naftatooteid, välja arvatud juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus on andnud selleks loa pärast konsulteerimist Liibüa valitsuse kontaktasutusega.“; b) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Kui sanktsioonide komitee on nii määranud, on keelatud loetellu kantud laevade pardal oleva nafta, sealhulgas toornafta ja rafineeritud naftatoodetega seotud finantstehingud, sealhulgas müük, kasutamine krediidivahendina ning kindlustuslepingu sõlmimine nende toodete veoks. Sellist keeldu ei kohaldata sadamatasude vastuvõtmise suhtes lõikes 3 osutatud juhtudel.“