ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

võtab teadmiseks, et ühisettevõtte raamatupidamine kajastab 2008. aastal saadud intressitulu 148 370 eurot; järeldab aastaaruande ja intressimaksete mahu põhjal, et ühisettevõtte kassas ja/või pangakontol on püsivalt palju raha; võtab teadmiseks, et 31. detsembril 2008 oli ühisettevõtte kassas ja/või pangakontol kokku 116 007 569 eurot; palub komisjonil uurida võimalusi, kuidas tagada ühisettevõttes vajadustepõhise rahavoogude juhtimise põhimõtte järgimine, samuti seda, milliseid kontseptuaalseid muudatusi on vaja selleks, et hoida agentuuri kassas ja/või pangakontol oleva raha hulk püsivalt võimalikult väiksena;
4.

juhib tähelepanu vajadusele parandada agentuuri tegevuse kavandamisel ilmnenud puudusi nii, et edaspidi oleksid eelarve koostamise menetlused piisavalt ranged ja välditaks eelarveridadel olevate summade suurendamist ja/või vähendamist; lisaks rõhutab, et selline olukord on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega; muu hulgas märgib, et vastupidiselt kehtivale eeskirjale ei taotletud haldusnõukogult ülekannete heakskiitmist ega teavitatud teda ülekannetest; märgib aga seejuures, et agentuur on kohustunud parandama eelarve kavandamist ja järelevalvet ning sellega vähendama muudatuste tegemist eelarves;
9.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2009. aastasse ülekantud tegevuskulude assigneeringute maht oli suur (rohkem kui 53 000 000 eurot ehk 79 % tegevuskulude assigneeringutest); tunnistab, et assigneeringute mahukas ülekandmine 2009. aastasse on vastuolus aastapõhisuse põhimõttega, isegi kui teatud ebakindlus lõivude ja tasude taseme osas on ameti esialgsele majandustsüklile omane; toonitab, et selline olukord näitab ettevõtte ressursiplaneerimise nõrkust, mille põhjustas viivitus teenuseosutamise lepingu allkirjastamisel; nõuab seetõttu, et järgmise eelarveaasta kohta esitataks komisjonile ja Euroopa Parlamendile palju realistlikumad prognoosid ja antaks piisavalt aega nende analüüsimiseks;
6.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et üle 4 100 000 euro väärtuses assigneeringuid kanti üle 2009. aastasse ning nendest ligi 3 900 000 euro väärtuses assigneeringuid on seotud haldus- ja tegevuskuludega (see moodustab 57 % aasta eelarvest II ja III jaotise assigneeringuteks); rõhutab, et see olukord annab tunnistust agentuuri probleemidest tegevuste kavandamisel ja eelarvestamisel;
9.

märgib, et kontrollikoja siseaudiitori 2008. aasta aruanne oli suures osas positiivne ning tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et enamikku siseaudiitori esitatud soovitustest on aktsepteeritud ja need on lisatud parandusmeetmete kavadesse; tunneb heameelt sisekontrollide tõhususe seiresüsteemi loomise ning tulemuslikkuse põhinäitajate vastuvõtmise üle;
3.

nõuab parlamendi teavitamist aastaks 2010 kavandatud kümnenda EAFi vahehindamisest ja nõuab ühise programmitöö tõhusamat tugevdamist, et saavutada sügavam kontsentreerumine ja töö parem kooskõlastamine ning jagamine; on seisukohal, et kümnenda EAFi rakendamisstrateegia peaks keskenduma arvuliselt piiratud valdkondadele, jätmata välja valitsusväliseid organisatsioone, kelle kohapealne tegevus on tõhus ja kes on jätkusuutliku arengu tagamise seisukohalt olulise tähtsusega, selleks et vältida laiast kohaldamisalast tulenevaid probleeme; kutsub sellega seoses komisjoni üles kontrollima, kas haldamine on vastava valdkonna valitsusvälise organisatsiooni teostatuna tõepoolest tulemuslikum ja kulutõhusam kui komisjoni teostatuna;
10.

võtab teadmiseks, et alates 2006. aastast on keskus siseauditi talituse 30 soovitusest rakendanud 15; märgib, et 15 seni teostamata soovitusest 6 on väga olulised ja seotud peamiselt personalijuhtimisega (nt personali töö tulemuslikkus, isiklike eesmärkide seadmine ja personalikomitee ülesannete ning kohustuste kindlaksmääramine); ootab edasiminekut selles keskuse töö seisukohalt äärmiselt tähtsas valdkonnas ja nõuab, et teda edusammudest teavitataks;
1.

võtab teadmiseks, et komisjoni ja Euroopa Ülesehitusameti vahelises 17. detsembri 2008. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis on sätestatud, et pärast 31. detsembrit 2008 lähevad ameti ülejäänud varad komisjoni valdusse;
7.

tõdeb, et siseauditi 27 soovitusest on alates 2006. aastast ellu viidud 12; märgib, et 15 veel rakendamata soovituse hulgas on kuus, mida peetakse väga oluliseks; nõuab seetõttu tungivalt, et fond kehtestaks viivitamata teatavad sisekontrollistandardid (menetluste dokumenteerimise, finantstehingute järelevalve ja tegevuse järjepidevuse kohta) ning viiks ellu teatavad soovitused personalijuhtimise kohta (personalijuhtimine iga-aastastes tegevuskavades ja tegevusaruannetes; eesmärkide seadmine; töötajate ajakasutus);
6.

võtab teadmiseks, et keskuse raamatupidamine kajastab 2008. aastal saadud intressitulu väärtuses 107 591,31 eurot; järeldab aastaaruande ja intressimaksete suuruse põhjal, et keskuse sularahavaru on olnud püsivalt suur; võtab teadmiseks, et 31. detsembril 2008 oli keskuse kassas ja/või pangakontol 1 635 537,86 eurot ja et 2009. aasta alguses krediteeriti keskuse pangaarvele 354 051,31 euro suurune summa, mis oli panga raamatupidamisvea tõttu kirjendatud keskuse nõuete alla; palub komisjonil uurida võimalusi, millega tagada määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 15 lõike 5 kohase vajadustepõhise rahavoogude juhtimise põhimõtte igakülgne täitmine, samuti seda, milliseid kontseptuaalseid muudatusi on vaja selleks, et hoida keskuse sularahavaru püsivalt võimalikult väiksena;
8.

võtab teadmiseks, et ühisettevõtte andmetel on 2008. aastal laekunud intressitulu 216 304,89 eurot; järeldab finantsaruannete ja intressimaksete summa põhjal, et ühisettevõtte käsutuses on pidevalt suur sularahavaru; võtab teadmiseks, et 31. detsembril 2008 oli ühisettevõtte sularahareserv 58 980 569,87 eurot; palub komisjonil uurida võimalusi ühisettevõttes rahavoogude vajadustepõhise juhtimise rakendamiseks, samuti seda, milliseid kontseptuaalseid muudatusi on vaja selleks, et hoida ühisettevõtte sularahareserv püsivalt võimalikult väiksena.
111.

lisaks märgib, et juhatuse liikmetele saadetud teates (D(2009)31289, 15. juuni 2009) teatas peasekretär järgmist: „9. veidi enne toetustaotluste esitamise tähtaega 2008. aasta märtsis teatas enamik sihtasutusi sekretariaadi asjaomaste teenistuste osavõtul korraldatud teabekoosolekul, et nad ei saa esitada üksikasjalikku tööprogrammi, mis sisaldaks näiteks andmeid konverentsi toimumise koha, kuupäeva ja teema või uurimuse täpse teema kohta. Seetõttu ei olnud ka võimalik kontrollida, kas teostatud tegevused vastavad toetustaotlustega koos esitatud tööprogrammidele. Üsna üksikasjalike taotluse puhul märgiti mitme korral, et tehti suuri muudatusi, nt mitmed üritused jäeti ära või muudeti uurimuste teemasid; 10. et see on rahastamise esimene aasta ja toetusi saavad sihtasutused on loodud alles hiljuti, tehakse ettepanek lõpparuanded kinnitada. Siiski tundub, et juhatusel oleks kasulik paluda presidendil sihtasutustele 2008. aasta kontode sulgemist puudutavas kirjas meelde tuletada, et töö kavandamist tuleb parandada ning kõiki aasta jooksul tehtud muudatusi tuleb lõpparuannetes põhjendada; … 12. audiitorid kinnitasid kõikide aruannete puhul tingimusteta, et esitatud raamatupidamisaruanded vastasid määruse (EÜ) nr 2004/2003 sätetele ning esitasid tõepärase ja usaldusväärse pildi poliitiliste sihtasutuste olukorrast eelarveaasta 2008 lõpus”;
3.

tunneb muret kontrollikoja tähelepaneku pärast, mille kohaselt kanti eelarveassigneeringutest järgmisse eelarveaastasse üle 36 000 000 eurot (19,7 % eelarvest) ja 9 700 000 euro (st 5,3 % eelarvest) väärtuses assigneeringuid tühistati; rõhutab, et sarnaselt eelnevate aastatega oli halduskuludeks eraldatud assigneeringute ülekannete kõrge tase (21 400 000 eurot) seotud ravimite valdkonna reguleerimisele suunatud IT kulutustega; ning on seetõttu mures, et selline olukord on püsinud juba mitu aastat ning on vastuolus aastasuse põhimõttega;
2.

võtab teadmiseks, et juba mitu aastat on keskusel olnud määrusega (EÜ) nr 2965/94 vastuolus olev akumuleeritud eelarveülejääk, mis moodustas 2008. aastal 26 700 000 eurot (2006. aastal oli see 16 900 000 eurot, 2005. aastal 10 500 000 eurot ja 2004. aastal 3 500 000 eurot); võtab teadmiseks, et see on peamiselt seotud klientidelt saabuvate tõlketellimuste prognoosi ebatäpsusega; palub keskusel võtta tõhusamaid meetmeid, et vältida ülejäägi pidevat suurenemist;
2.

märgib, et kontrollikoda osutas oma aastaaruandes asjaolule, et ta leidis Euroopa Kohtu poolt (liikmesriigiga ühise hankemenetluse tulemusel) teenuste osutamiseks sõlmitud lepingu auditeerimisel puudusi asjaomase hankemenetluse läbiviimise sisekontrollisüsteemis; märgib, et kontrollikoda leidis, et nende puuduste tagajärjel oli pakkujatele antud liiga lühike tähtaeg hankelepingu eseme tehnilise kirjelduse saamiseks (finantsmääruse artikli 98 rikkumine) ning hanketeates sisaldus, et pakkujatel on kohustus esitada pakkumused ainult ühes keeles (finantsmääruse rakenduseeskirjade (6) artikli 125c rikkumine) ja et pakkumuste avamine toimub kinnisel istungil (rakenduseeskirjade artikli 118 lõike 3 rikkumine);
1.

märgib rahuloluga, et kontrollikoda on leidnud piisavalt kinnitust selle kohta, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2008. aastal lõppenud eelarveaasta kohta on kõigis olulistes aspektides usaldusväärne ning ameti raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed;
7.

on arvamusel, et eelarve koostamine ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine on kaks eraldi menetlust ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheline nn aumeeste kokkulepe nende vastavate eelarvejagude koostamise kohta ei tohiks vabastada nõukogu vastutusest anda üldsusele täiel määral aru tema käsutusse antud rahaliste vahendite kohta ja isegi võimalik uus kokkulepe ei tohi mööda minna parlamendi seaduslikust õigusest anda eelarve täitmisele heakskiit või jätta see andmata nõukogult saadud täielike andmete alusel, mida parlament peab sellise otsuse tegemiseks vajalikuks;
5.

nõuab tungivalt, et fond töötaks välja rangema eelarvemenetluse, et vältida eelarves arvukaid ümberpaigutusi; kutsub lisaks fondi üles taotlema juhatuse luba, kui ümberpaigutused on vajalikud; tuletab meelde, et kõnealune nõue on sätestatud fondi finantsmääruses;
8.

juhib tähelepanu asjaolule, et ka 2010. aasta eelarvesse kandis amet üle suure summa tegevuskulude assigneeringuid (65 % III jaotisest – Tegevuskulud; kui sihtotstarbelised tulud ülekantud summadest välja jätta, siis on ülekantud kulukohustusi 13 %); rõhutab, et selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega; mõistab, et teatav ebakindlus lõivude ja tasude taseme osas on ameti esialgsele majandustsüklile omane projektide mitmeaastase kestuse tõttu; rõhutab lisaks, et selline olukord näitab ameti ressursiplaneerimise nõrkust, mille põhjuseks on viivitus teenuselepingu allkirjastamisel; nõuab seetõttu lepingute korrektsemat ja õigeaegsemat haldamist ning seda, et järgmise aasta kohta esitataks Euroopa Parlamendile ja komisjonile palju realistlikumad prognoosid ja antaks piisavalt aega nende analüüsimiseks;
2.

märgib, et fond tegi pärast 2007. aastal lõpetatud 2001.–2004. aasta tööprogrammi järelhindamist veel ka teise järelhindamise, mille käigus hinnati 2005.–2008. aasta tööprogrammi; on seisukohal, et see hindamine on fondile väga kasulik, andes abistavat teavet ja soovitusi järgmisel programmiperioodil fondi ees seisvate probleemidega toimetulekuks; tunnustab fondi, kuna asjaomane hindamine andis kinnitust, et — fond kasutas rahalisi vahendeid oma tööprogrammi elluviimise toetamiseks tõhusalt; — fond saavutas oma 2005.–2008. aasta tööprogrammi eesmärgid;
8.

avaldab agentuurile tunnustust selle eest, et 2008. aastal loodi siseauditi funktsioon (siseauditi üksus), kelle ülesanne on pakkuda tuge ja nõu ameti tegevdirektorile ja juhtkonnale sisekontrolli, riskihindamise ja siseauditi valdkonnas; märgib, et siseauditi üksus ei tööta agentuuris täistööajaga, vaid agentuur jagab seda teenust Lissabonis asuva Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga (EMSA); võtab sellega seoses teadmiseks, et agentuuri ja EMSA teenustaseme kokkulepe allkirjastati 17. juunil 2008. aastal; peab seepärast niisugust ühist teenust näiteks parima tava kohta, mida peaksid edendama ka teised ametid;
12.

tunnistab, et 2009. aastal tegi siseauditi talitus auditi toetuste haldamise kohta, et anda keskuse direktorile piisav kindlus toetuste haldamise suhtes rakendatava sisekontrollisüsteemi adekvaatsuse ja tõhususe kohta; märgib sellega seoses, et siseauditi talitus leidis, et keskus on järginud puudulikult komisjoni toetuslepinguid käsitlevaid suuniseid, ning puuduseid on ka keskuse toetuslepingute rakendamises ja toetustealases aruandluses; tunnustab sellegipoolest keskuse positiivseid tulemusi ja tema jätkuvaid jõupingutusi kehtestada ja säilitada toetusmenetluste kvaliteetne haldamine, mille eesmärgiks on tagada rahastatud meetmete kvaliteet ja toetuste kvaliteetne haldamine ja kasutamine;
B.

arvestades, et ühisettevõte ARTEMIS asutati 2007. aasta detsembris selleks, et määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist;
3.

rõhutab, et maksete assigneeringute täitmismäär paranes veidi, tõustes 91 %-le, mis teeb kasutamata assigneeringute mahuks 4 800 000 eurot; märgib samas, et assigneeringute alakasutus on seotud asjaoluga, et keskus piiras maksete assigneeringute taotlusi, et vähendada oma pangakontol aasta lõpus olevat rahasummat, nii nagu kontrollikoda ja komisjon nõudsid;
4.

avaldab kahetsust, et agentuur ei suutnud taas lahendada assigneeringute ühest aastast teise ülekandmise probleemi; on seisukohal, et 41 % assigneeringute ülekandmine eelarve II jaotisest (kinnisvara, andmetöötlus ja muud halduskulud) ja 61 % assigneeringute ülekandmine eelarve III jaotisest (tegevuskulud) kujutab endast eelarve aastasuse põhimõtte tõsist rikkumist ning näitab, et agentuuri eelarve II ja III jaotisest finantseeritavates tegevustes esineb viivitusi; on pettunud, et agentuuri vastuses üksnes mainitakse probleemi;
4.

võtab samas teadmiseks agentuuri vastuse, et praegune olukord peegeldab tasakaalu, kuna ühest küljest on olemas selge suhe Euroopa Komisjoniga (näiteks võib komisjon anda välja direktiive ja määrab agentuuri peadirektori) ning teisest küljest on olemas teatav juriidiline ja finantsautonoomia (näiteks annab agentuur kaasallkirja kõikidele ärilepingutele, mis on seotud tuumamaterjalide hankimisega; sellega saab agentuur tagada tarneallikate mitmekesistamise poliitika järgimise); märgib lisaks, et selline tasakaal on vastavuses Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga;
12.

märgib, et mitme ameti personalivalikumenetlustes esineb puudusi, mis seavad ohtu menetluste läbipaistvuse ja/või kõlblikkuskriteeriumide rakendamisel võrdse kohtlemise põhimõtte järgimise; kinnitab eelkõige, et kontrollikoda on järjekordselt täheldanud järgmisi puudusi: — puuduvad tõendid selle kohta, et valikukriteeriumid ja lävendid, mida kandidaadid peavad täitma, et neil lubataks teha kirjalikke teste ja et neid kutsutaks intervjuule, oleks kehtestatud enne hindamisprotsessi algust; — värbamismenetlused on puudulikult dokumenteeritud; — institutsioonisiseseid ja -väliseid kandidaate ei kohelda võrdselt; — konkurents on piiratud, ja on seisukohal, et nende puuduste tagajärjel võib ametitel olla raskem võimalike süüdistustega meelevaldsete personalivalikuotsuste tegemises toime tulla; samuti on seisukohal, et piiratud konkurentsi puhul ei pruugi valitud kandidaadid osutuda optimaalseks valikuks ning inim- ja rahaliste ressursside kasutamine võib olla ebatõhus;
D.

arvestades, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ütles 2. veebruaril 2011 Euroopa Parlamendile, et liidu naabruspoliitika on läbi kukkunud; arvestades, et hiljutised sündmused Põhja-Aafrikas on näidanud, et suur rahvastiku kasv koos stagneeruva majandusega viib tõenäoliselt plahvatusohtlike olukordadeni; arvestades, et need sündmused näitavad, et selline rahvastiku kasv eeldab edukat majandust ning poliitikavahendid on asjakohased vaid siis, kui nad annavad kohapeal tulemusi ning toovad kaasa positiivseid muutusi,
3.

märgib, et kontrollikoda leidis, et kümnest juhtumist nelja puhul ei olnud piisavalt ajakohastatud Euroopa Andmekaitseinspektori käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades (7) ette nähtud hüvitisi makstakse töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse eeskirjade ja siseriiklike õigusaktidega; kontrollikoda leidis, et seetõttu tekib oht, et tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid;
40.

märgib, et kolledž ja Europol on kaks liidu asutust, mis tegutsevad samalaadsetes valdkondades ja mille tegevus on vastastikku täiendav; on seisukohal, et kui see tegevus koondada ühe ühise ameti pädevusse, välditaks tarbetuid lisakulusid; tuletab meelde, et liidu eelarve põhineb usaldusväärsel finantsjuhtimisel, mis eeldab asjakohaseid, tõhusaid ja tulemuslikke kulutusi ning tarbetute kuludega tuleb asjakohaselt tegelda; a) soovitab seetõttu kolledži lähemas tulevikus Europoliga ühendada; on veendunud, et ühendamine aitab suurendada kulutuste ratsionaalsust ja tulemuslikkust; on veendunud, et kolledži ja Europoli lahus hoidmise kulud on suuremad kui ühendamiskulud; toetab seetõttu komisjoni ettepanekut, et Europol võiks koolitusülesanded kolledžilt üle võtta; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid selle ettepaneku tagasi lükkasid, ja nõuab, et see võetaks uuesti hindamisele; b) on veendunud, et kolledži ühendamine Europoliga aitab parandada tegevust, mis praegu on kahe asutuse korraldada; on seisukohal, et ühendamine pakub mitte ainult konkreetseid lahendusi kolledži eespool märgitud struktuursetele ja korduvatele probleemidele, vaid võimaldab kolledžil ka vahetult kasutada Europoli asjatundlikkust rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi valdkonnas ning aitab kolledžil täita politsei vanemametnike koolitamise ülesannet; on seisukohal, et kahe asutuse ühendamine võimaldab Europolil kasutada kolledži võrgustikku ja koolitusalast asjatundlikkust ning pidada eraldi üksust, mis tegeleks üksnes koolitusküsimustega; c) kordab seetõttu oma ettepanekut komisjonile uurida enne 1. septembrit 2011 võimalust liita kolledž Europoliga, mis oleks konkreetne lahendus kolledži struktuursetele ja korduvatele probleemidele; palub nõukogul ja komisjonil esitada 2011. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile aruanne kolledži Europoliga ühendamise kohta;
85.

nõustub kontrollikojaga, et „puuduvad ülevaatlikud andmed selle kohta, millist mõju avaldab kvootidest loobumine kohalikule majandusele, kui palju töökohti kaotati ja millised olid lammutamisele läinud tootmisrajatiste personali alternatiivsed töövõimalused”, (10) ning on seisukohal, et need andmed on väga kasulikud üldpildi saamiseks reformi kohta asjaomastes piirkondades; märgib seetõttu, et kui kasusaaja suunas liiguvad liidu vahendid, siis on õigus oodata vastassuunalist läbipaistva teabe liikumist kõnealuste vahendite kasutusviisi kohta, mis ei ole kuidagi vastuolus liikmesriikide pädevustega, sest Euroopa maksumaksjal on õigus seda teavet saada;
115.

on seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraadi teenuseid ja menetlusi tuleks lihtsustada ning täiustada, et kiirendada liikmesriikides asuvate kohalike assistentide arvete käitlemist ning lühendada järjekordi ja bürokraatlikke menetlusi; on seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraat peaks andma parlamendiliikmetele kiiremini elektroonilist teavet veel kasutada olevate rahaliste vahendite kohta; on ühtlasi seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraat peaks korraldama parlamendiliikmete personalile koolituskursusi menetluste kohta; on seisukohal, et finantsküsimuste peadirektoraat peaks seda silmas pidades koostama hiljemalt 30. septembriks 2011 tegevuskava;
5.

avaldab ametile tunnustust selle eest, et ta esitas kontrollikoja 2009. aasta aruandele lisatud tabelis võrdluse 2009. ja 2008. aastal lõpuleviidud tegevuste kohta, tänu millele on eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutaval institutsioonil võimalik paremini hinnata ameti eri aastate tulemusi; võtab teadmiseks, et amet on suurendanud lõpetatud registreerimistoimikute arvu (2009. aastal 500 ja 2008. aastal 70) ning päringute arvu (2009. aastal 1 000 ja 2008. aastal 250); võtab ühtlasi teadmiseks kasvu nii lõpetatud vastavuskontrollide arvu (2009. aastal 14 ja 2008. aastal 1) kui ka ettepanekute osas ühtlustatud klassifitseerimise ja märgistamise kohta (2009. aastal 30 ja 2008. aastal 14);
9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Kohtu poolt lõpetatud kohtuasjade arv suurenes (377 otsust ja 165 korraldust; 2008. aastal olid vastavad arvud 333 ja 161), ning võtab teadmiseks, et eelotsuste kohtuasjade arv oli kõigi aegade suurim (302); märgib siiski, et 2009. aastal uute kohtuasjade arv (561) 2008. aastaga (592) võrreldes vähenes; märgib, et menetlusajad jäid peaaegu samaks, ja väljendab heameelt asjaolu üle, et 2009. aasta lõpuks oli pooleliolevate kohtuasjade arv (741) väiksem kui 2008. aasta lõpus (768);
3.

märgib lisaks, et ülejäänud osa reservist on eraldatud samale poliitikavaldkonnale, et rahastada H1N1 pandeemia tõhusaid vastumeetmeid; on teadlik, et amet ei ole taotlenud neid vahendeid töötajate töölevõtmiseks, sest värbamismenetlused lükati 2010. aastasse;
9.

ergutab ametit tugevdama seost eelarve ja tööprogrammi vahel; märgib, et kontrollikoda tuvastas, et eelarve koostamise menetlus ei ole piisavalt range, mistõttu tehti enamikust eelarveridadest märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ümberpaigutamisi (ümberpaigutamised vastasid 8 % ameti eelarvest); märgib eelkõige seda, et mõne sellise ümberpaigutamise tagajärjel toimusid suurenemised ja vähenemised samades eelarverubriikides, samal ajal kui teatavaid assigneeringuid ei kasutatud ning need paigutati aasta jooksul ümber teistele eelarveridadele;
2.

nõuab tungivalt, et amet parandaks oma eelarve ja värbamise kavandamist, et suurendada sidusust eelarve- ja personalivajaduse prognoosimise vahel; tunnistab õigeks kontrollikoja märkuse, et amet suurendas oma tegevuseelarvet 38 % võrra, kandes üle 1 900 000 eurot I jaotisest (personalikulud) III jaotisesse (tegevuskulud) viivituste tõttu värbamisel ja selleks, et rahastada esialgses eelarves ette nägemata põhitegevusi; võtab siiski teadmiseks välised tegurid, nagu uue direktori ametisse nimetamine ja komisjoni koostatud tähtsa raamlepingu sõlmimine;
5.

märgib rahuloluga, et RK märkustes vastuseks Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioonile 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (6) öeldakse, et RK ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) vahelist halduskoostöölepingut aastateks 2008–2014 on asjakohaselt rakendatud, ja märgib, et praegu ei ole välja selgitatud uusi vajadusi praktiliste aspektide parandamiseks ning komiteed suhtuvad jätkuvalt tähelepanelikult vajadusse säilitada ühtlustamise kõrge tase, mis on tagatud halduskoostöölepingu juhtimisstruktuuriga; kutsub RK-d ja EMSK-d üles teada andma, ega sellest lepingust tulenev eraldamine ei ole mõjutanud eelarvet, ning esitama eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile aruande selle lepingu vahekokkuvõtte kohta, mis tuleb koostada 2011. aastal;
10.

on mures kontrollikoja tähelepaneku pärast, et Eurojusti kuuest keskastmejuhi (üksuse juhataja) ametikohast kolm olid täidetud ameti töötajatest ajutiste kohusetäitjatega; rõhutab, et selline olukord annab tunnistust raskustest sobivate töötajate leidmisel ja hoidmisel; väljendab siiski heameelt ameti kavatsuse üle võtta vastu otsus, mille kohaselt võetakse kandidaatide lõplikul hindamisel arvesse nii esitatud taotluste põhjal antud hindeid kui ka vestluste ja kirjalike testide tulemusi; on seisukohal, et selline lähenemisviis parandab ameti valikumenetlust, sest see võimaldab võtta nõuetekohaselt arvesse iga kandidaadi eeliseid;