ET Euroopa Liidu Teataja L 298/51

KOMISJONI OTSUS,

4. august 2010,

riigiabi C 40/08 (ex N 163/08) kohta, mida Poola on andnud ettevõtjale PZL Hydral S.A.

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 5406 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/690/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsust K(2008) 4753 (lõplik), (1) millega komisjon otsustas algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, ja otsust K(2008) 6371 (lõplik), (2) millega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus laiendati riigiabile C 40/2008 (ex N 163/2008),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele

ning arvestades järgmist:

I. MENETLUS

(1) Poola ametiasutused teatasid 27. märtsi 2008. aasta kirjaga ettevõtja PZL Hydral S.A. (edaspidi „PZL Hydral”) ümberkorralduskavast. Komisjon nõudis 6. mai 2008. aasta kirjaga täiendavat teavet. 4. juuni 2008. aasta kirjas palusid Poola ametiasutused pikendada vastamistähtaega 27. juunini 2008; komisjon andis selleks nõusoleku 10. juuni 2008. aasta kirjas. Poola ametiasutused esitasid ümberkorralduskava kohta täiendava teabe 7. juuli 2008. aasta kirjaga.

(2) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (ametlik uurimismenetlus) algatati 10. septembril 2008. Ametlikku uurimismenetlust laiendati hiljem 12. novembri 2008. aasta otsusega.

(3) Poola esitas oma märkused 14. oktoobril ja 22. detsembril 2008 ning täiendava teabe 7. aprillil 2009. Kolmandad isikud komisjonile märkusi ei esitanud.

(4) Kohtumised Poola ametiasutustega toimusid 27. aprillil ja 14. oktoobril 2009 ning 12. veebruaril 2010. Komisjon küsis 18. detsembril 2009 täiendavat teavet. Komisjon ja Poola ametiasutused vahetasid elektronkirju ning Poola ametiasutused esitasid elektronkirjadega täiendava teabe järgmistel kuupäevadel: 20. oktoobril 2009, 23. novembril 2009, 15. detsembril 2009, 13. jaanuaril 2010, 16. jaanuaril 2010, 9. veebruaril 2010, 10. veebruaril 2010, 26. veebruaril 2010, 1. märtsil 2010, 3. märtsil 2010, 4. märtsil 2010, 19. märtsil 2010, 5. mail 2010, 12. mail 2010, 20. mail 2010, 28. mail 2010, 3. juunil 2010, 4. juunil 2010, 7. juunil 2010, 8. juunil 2010, 9. juunil 2010, 17. juunil 2010, 23. juunil 2010, 24. juunil 2010, 28. juunil 2010, 7. juulil 2010, 8. juulil 2010, 9. juulil 2010, 12. juulil 2010 ja 13. juulil 2010.

II. KIRJELDUS

II.1. Abisaajad: PZL Hydral ja PZL Wrocław

(5) PZL Hydral asutati 1946. aastal riigiettevõttena. Tegemist on suurettevõttega, mis kuni 2008. aastani spetsialiseerus tsiviil- ja sõjaliseks otstarbeks kasutatavate tööstuslike hüdraulikaseadmete tootmisele, igat tüüpi lennukimootorite elektrooniliste hüdromehhaaniliste kütuse reguleerimissüsteemide, õhusõidukite hüdrauliliste kontrollsüsteemide ning helikopterite hüdraulikaseadmete projekteerimisele, tootmisele ja hooldusele. Alates 2008. aastast tegutseb PZL Hydral kontserni emaettevõtjana ega tegele enam ise tööstustegevusega.

(6) 2003. aastal omandas riigile kuuluv tööstusarengu agentuur (edaspidi „ARP”) rahandusministeeriumilt 80,94 % äriühingu PZL Hydral aktsiatest (1 284 686 aktsiat). Täiendavalt andis rahandusministeerium ARP-le üle aktsiaid 2005. aastal (499 103 aktsiat), suurendades ARP osaluse 87,39 %-ni, 2007. aastal (64 374 aktsiat), suurendades osaluse 90,54 %-ni, ja 12. jaanuaril 2010 (38 399 aktsiat), suurendades osaluse 92,42 %-ni. Kõik tehingud toimusid sümboolse tasu, 1 Poola zloti eest. Alates 12. jaanuarist 2010 on ARP omanduses 18 886 562 aktsiat nimiväärtusega 18 865 620 Poola zlotti. Ülejäänud aktsiad (7,58 %) nimiväärtusega 1 547 210 Poola zlotti on praegu töötajate omanduses.

(7) 2007. aastal oli PZL Hydralil valitsev mõju järgmiste tütarettevõtjate üle: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., mille peamine tegevusala on terasest osade valu ja töötlemine, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ja müüb soojusenergiat, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ventiile ja hüdraulilisi jaotureid, töötleb metallseadmeid ning remondib hüdraulilisi masinaid ja seadmeid, ning PZL Wrocław Sp. z o.o. (edaspidi „PZL Wrocław”). Lisaks oli PZL Hydrali valitseva mõju all veel kaks äriühingut, mis on praegu likvideerimisel. 2006. aasta lõpus oli kontsernil kokku 795 töötajat.

(8) PZL Wrocław asutati 2004. aastal täielikult äriühingu PZL Hydral omanduses oleva tütarettevõtjana, et luua tegutsev äriühing, mis võtaks üle PZL Hydrali tootmispoole, võimaldades viimasel tegutseda valdusettevõtjana ja juhtida kontserni PZL Hydral ümberkorraldamist.

(9) PZL Hydral andis osa PZL Wrocławi varast PZL Wrocławile üle, tehes kas mitterahalise sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali või PZL Hydrali raamatupidamisesarvestuses kajastatud müügitehingu 2004. aasta bilansilise väärtuse alusel, nagu on näidatud tabelis 1. Tabel 1. Vara üleandmine mitterahalise sissemaksena või müügitehinguga (Poola zlottides) Üleandmise kuupäev Vara liik Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse) Vara arvestuslik väärtus 30.12.2004 põhivara – vallasvara mitterahaline sissemakse 3 917 321,0 30.12.2004 immateriaalne vara mitterahaline sissemakse 801 332,0 30.12.2004 lõpetamata toodang mitterahaline sissemakse 1 251 352,0 30.12.2004 materjalid mitterahaline sissemakse 251 719,0 30.11.2006 põhivara – vallasvara mitterahaline sissemakse 138 516,44 30.11.2006 materjalid mitterahaline sissemakse 679 915,73 30.11.2006 põhivara – vallasvara mitterahaline sissemakse 1 186 803,54 30.11.2006 immateriaalne vara mitterahaline sissemakse 290 268,95 20.6.2007 põhivara – vallasvara müük 1 250 000,0 30.12.2007 põhivara – vallasvara mitterahaline sissemakse 1 293 600,0 21. ja 23.12.2008 lõpetamata toodang müük 5 230 644,91 27.3.2008 materjalid müük 2 985 631,15 10.3.2009 materjalid müük 304 294,33

(10) Materiaalne põhivara, mille PZL Wrocław ettevõtjalt PZL Hydral omandas, anti üle kas mitterahalise sissemaksena PZL Wrocławi aktsiakapitali või müügitehinguga, nagu on näidatud tabelis 2. Mõlemal juhul põhines tehingu väärtus sõltumatu eksperdi hinnangul. Põhivara üleandmisel oli see juba koormatud kinnisvara hüpoteekidega summas 142,558 miljonit Poola zlotti järgmiste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks: sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet ja Wrocławi linnanõukogu. Tabel 2. Kinnisvara üleandmine (Poola zlottides) Üleandmise kuupäev Vara liik Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse) Vara arvestuslik väärtus 30.12.2007 põhivara – kinnisvara mitterahaline sissemakse 8 337 000,0 30.12.2007 põhivara – kinnisvara müük 10 309 508,56

(11) PZL Hydral andis 31. detsembril 2007 PZL Wrocławile üle vahendid nimiväärtusega 918 900 Poola zlotti, tehes sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali.

(12) Ülejäänud vara, mille PZL Hydral andis PZL Wrocławile üle ajavahemikul 17. jaanuarist 2006 kuni 27. aprillini 2010, müüdi selle arvestusliku väärtuse alusel ja tegemist oli ehitusjärgus oleva varaga, mis ei olnud koormatud pandi ega hüpoteegiga.

(13) PZL Hydralilt PZL Wrocławile ajavahemikul 2004–2010 üle antud vara koguväärtus oli 44 708 791,02 Poola zlotti.

(14) PZL Hydrali viis 2008. aastal PZL Wrocławisse üle 559 töötajat ja 2009. aastal 37 töötajat.

(15) PZL Wrocław toodab osasid õhusõidukitele, mida kasutavad Poola relvajõud (kuni 2007. aasta lõpuni tootis neid PZL Hydral), ning hooldab ja remondib Poola sõjaväe kasutatavaid seadmeid. Sõjalised tooted sertifitseeritakse vastavalt toote tüübile kooskõlas Poola relvajõudude tehniliste nõuetega. Igas etapis koostatakse eraldi dokumendid ja toodete (ning nendega seotud hooldusteenuste) üle teostab järelevalvet sõjaväe alaline esindaja.

(16) Praegu tegutseb PZL Wrocław tegevusloa nr B-007/2007 alusel, mille sise- ja haldusminister väljastas 17. jaanuaril 2007 äritegevuseks järgmistes valdkondades: — valitsuse 3. detsembri 2001. aasta määruse (mis käsitleb relvade ja laskemoona liike ning sisaldab sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) (3) 1. lisa punktis 8 (relvade ja laskemoona liigid) määratletud häire-, signaal- ja gaasirelvade tootmine ning turustamine; — eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT V” määratletud sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ning rubriikides „WT II”, „WT III” ja „WT XIV” (punktid 1–4 ja 7–10) määratletud tooteosade ja -komponentide tootmine ning turustamine; — sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete tootmiseks ettenähtud seadmete tootmine ja turustamine ning sellel eesmärgil kasutatavate, eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaväe ning politsei poolt kasutatavate toodete ja tehnoloogiate loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT XIII” määratletud toodete tootmiseks ettenähtud tehnoloogia turustamine.

(17) PZL Wrocławil on järgmised sertifikaadid: — ISO 9001:2000 vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification; — AS9100-B vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification; — lennunduseeskirjade 21. osa nõuetele vastavate lennukitarvikute tootmise luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet; — lennunduseeskirjade 145. osa nõuetele vastava toodete tehnilise hoolduse luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet; — NADCAP sertifikaat, mille Performance Review Institute on väljastanud valitud eriprotsesside jaoks: kuumtöötlus (HT), mittepurustav katsetus (NDT), keemilised protsessid (CHP) ja elektroerosioontöötlus (EDM).

(18) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et PZL Hydrali (ja praegu PZL Wrocławi) tootesarjal on oluline osa majandusarengu kavades, mille Poola valitsus võttis vastu 1995. aastal ajavahemikuks 1996–2000 ja 2000. aastal ajavahemikuks 2001–2006.

(19) Lisaks viidatakse PZL Hydralile või tema äritegevusele sõnaselgelt mitmes majandusarengu kava rakendusmeetmes ja asjaomastes valitsuse suunistes, näiteks: — ministri/planeerimise keskasutuse juhi 30. jaanuari 1995. aasta suunised majandusarengu kava 1996–2000 kohta; — majandusministri 2000. aasta juuli suunised keskse majandusarengu kava 2001–2006 kohta; — 23. augusti 2001. aasta seadus riigikaitse eesmärkidel äriühingutes rakendatava töökorralduse kohta (4); — valitsuse 24. juuni 2003. aasta määrus riigi julgeoleku ja kaitse seisukohast eriti oluliste rajatiste ja nende erikaitse kohta (5); — valituse 20. augusti 2004. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (6); — valitsuse 9. novembri 2007. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (7).

(20) Sellistesse nimekirjadesse kantud äriühingud peavad esitama üksikasjaliku aastaaruande riigikaitsega seotud tootmisvõimsuse kohta (kogused, profiil, maksumus), et ministeerium saaks tagada sõjaliste ülesannete täitmise.

(21) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et asjaomased load ja sertifikaadid (punktid 16 ja 17) võimaldavad tarnida konkreetse kvaliteediga kaupu ja osutada teenuseid eriklientidele (äriühingutele, mis on riigikaitse seisukohast ja kaitseministeeriumi jaoks eriti olulised). PZL Wrocław (varem PZL Hydral) ei tegele ainult hüdrauliliste, kütuse- ja kontrollsüsteemide osade tarnimisega; Poola relvajõudude õhusõidukite (W-3, Mi-2, M28 Bryza ja PZL 130 Orlik) toimimise tagamiseks on ülitähtis paigaldatud alakoostete remont; samuti rõhutasid Poola ametiasutused, et W-3 ja Mi-2 on peamised Poola sõjaväe kasutatavad helikopterid.

(22) Kaupadele, mida PZL Hydral toodab relvajõudude jaoks, on vastavalt NATO standardimiskokkuleppele määratud NATO kood ja äriühingul endal on samuti NATO kood.

(23) Nagu eespool punktis 9 ja sellele järgnevates punktides on selgitatud, andis PZL Hydral alates 2004. aasta detsembrist vara üle PZL Wrocławile. Ainult 30. detsembril 2007 üleantud vara (kinnisvara) olid koormatud hüpoteekidega avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks.

(24) Poola ametiasutused kinnitasid, et PZL Wrocław on algusest peale arveldanud õigeaegselt oma kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees, sealhulgas tasunud sotsiaalkindlustusmaksed ja maksud oma töötajate eest.

II.2. PZL Hydrali rahalised raskused

(25) 1998. aastal tekkisid PZL Hydralil raskused võlgade tagasimaksmisega nii era- kui ka avalik-õiguslikele võlausaldajatele.

(26) 1998. aasta lõpus oli PZL Hydralil pankade ja tarnijate ees eraõiguslikke kohustusi 90,4 miljonit Poola zlotti. Võlgade põhiosa moodustasid võlad kahele pangale: […] pank (8) ja […] pank.

(27) PZL Hydral võlgnes […] pangale 1998. aasta lõpus 54 miljonit Poola zlotti ja 2006. aasta novembris, mil sõlmiti arvelduskokkulepe, 86,4 miljonit Poola zlotti, ning nõue arveldati lõpuks 2007. aastal. PZL Hydral võlgnes […] pangale 1998. aasta lõpus 23 miljonit Poola zlotti ja 2003. aasta oktoobris 55,6 miljonit Poola zlotti ning nõue arveldati lõpuks 2004. aastal. Tabel 3. Muutused kogusummas, mille PZL Hydral võlgnes […]-le (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 Põhisumma 44 447 48 424 51 605 49 628 37 416 39 041 38 741 38 291 35 377 Intress 9 583 17 683 26 194 34 449 29 157 38 184 40 920 43 776 51 018 Kokku 54 030 66 107 77 798 84 077 66 573 77 225 79 721 82 067 86 395 Tabel 4. Muutused kogusummas, mille PZL Hydral võlgnes […]-le (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 Põhisumma 18 571 21 986 21 959 21 127 20 741 19 825 4 000 0 0 Intress 4 572 5 983 10 842 16 759 23 975 35 773 0 0 0 Kokku 23 143 27 969 32 801 37 886 44 716 55 598 4 000 0 0

(28) Kõnealustel erapankadel olid esimese järjekorra tagatised (vt üksikasjalik kirjeldus punktides 32 ja 34) ja nad oleksid panga täitekorraldusega saanud oma nõuded lihtsalt täitmisele pöörata. 1997. aasta pangandusseaduse (9) kohaselt väljastavad pangad panga täitekorraldusi oma raamatupidamisarvestuse või muude pangatehingutega seotud dokumentide alusel. Panga täitekorraldus võib olla täitmise aluseks, kui kohus on lisanud sellele täiteklausli. See on palju kiirem protsess kui muude võlausaldajate puhul, kes peavad enne täitmist taotlema pädeva kohtu otsust. Sellele vaatamata ei ole eraõiguslikud võlausaldajad täitemeetmeid võtnud; teisisõnu, nad ei ole taotlenud PZL Hydrali suhtes pankrotimenetluse algatamist ega võtnud muid meetmeid oma nõuete täitmiseks vara arvel.

(29) Kui PZL Hydral sattus aastatel 1998–2006 laenude tagasimaksmisel raskustesse, oleksid pangad saanud vastavalt tsiviilseadustikule võtta seadusega ette nähtud intressi valitsuse kehtestatud määraga, nagu on näidatud tabelis 7. Kõnealuse intressi süstemaatilise kohaldamise asemel kohaldati siiski mõni kord vaid tabelis 5 ja tabelis 6 esitatud intressimäärasid. Tabel 5. […] panga kohaldatud intressimäärad (LIBORil põhinevad USA dollarites võetud laenud) Aasta 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 % 8,53 8,71 9,87 8,50 8,50 8,50 8,50 8,50 8,50 8,50 Tabel 6. […] kohaldatud intressimäärad (LIBORil põhinevad USA dollarites võetud laenud) Aasta 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 % 7,78 7,96 9,12 6,08 4,45 3,62 4,37 6,26 7,63 7,37 Tabel 7. Seadusega ette nähtud intressimäärad Aasta 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 % 34 23 23 30 18 13 12 13 11,5 11,5

(30) Poola ametiasutuste väite kohaselt arvasid nimetatud pangad, et saavad PZL Hydrali ümberkorraldusprotsessi panustades suuremat tulu. Nad jälgisid tähelepanelikult läbirääkimisi esimese äriühinguga, kes väljendas huvi PZL Wrocławi omandamise vastu, nimelt […]-ga (vt punkt 57 ja sellele järgnevad punktid). Pangad jälgisid PZL Hydrali finantsaruannetele, äriühingu külastustele ja turuanalüüsile tuginedes korrapäraselt tema majanduslikku olukorda.

(31) […] pank arveldas lõpuks oma kohustused 2003. aasta aprillis sõlmitud arvelduskokkuleppega. Ta kandis maha 51,6 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 4 miljonit Poola zlotti (7 %). Arvelduskokkuleppe kohaselt maha kantud summad kajastati PZL Hydrali 2004. finantsaasta raamatupidamisarvestuses.

(32) […] pank nõustus oma kohustused arveldama enda majandushinnangu alusel vaatamata sellele, et tema omanduses olid esimese järjekorra hüpoteegid. Eelkõige tagas pank oma laenu, seades kinnisvarale 13,7 miljoni Poola zloti suuruse tagatise, loovutades kõik õhukonditsioneeride tootmisega seoses […]-ga sõlmitud litsentsilepingu alusel antud litsentsi- ja kaubandusõigused väärtusega 1,2 miljonit USA dollarit (ligikaudu 3 968 000 Poola zlotti), (10) andes üle […] poolt litsentsilepingu alusel tarnitud masinad ja seadmed väärtusega 2,4 miljonit USA dollarit (ligikaudu 7 938 000 Poola zlotti) ja loobudes õhukonditsioneeride müügist saadavast tulust väärtusega vähemalt 8 miljonit USA dollarit (ligikaudu 26,5 Poola zlotti) aastas (11).

(33) […] pank nõustus 2006. aasta novembris arvelduskokkuleppe kohaselt kandma maha 86,4 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 11,5 miljonit Poola zlotti. Seega maksis PZL Hydral lõpuks tagasi ainult 13 % võlast. Ülejäänud summa, st 74,9 miljonit Poola zlotti, kanti maha.

(34) […] pank nõustus kõnealuse väikese summaga vaatamata sellele, et tal oli esimese järjekorra tagatis kõige olulisemale kinnisvarale, millest sõltus suurem osa tootmisest ja kus asusid haldusstruktuurid. Tagatis koosnes eelkõige esimese järjekorra hüpoteekidest, mis olid seatud kahele kinnisvaraobjektile kogusummas 19,75 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra pandist, mis oli seatud kompressorite tehnilisele tootmisliinile summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra tagatisest kompressorite müügilepingute alusel saadava tulu loovutamiseks summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra registerpandist, mis oli seatud masinatele ja seadmetele kogusummas 2,8 miljonit Poola zlotti, ja esimese järjekorra üleandmislepingutest, mis olid sõlmitud vallasvara suhtes väärtusega vastavalt 2,65 miljonit, 2,4 miljonit, 0,56 miljonit ja 1,1 miljonit Poola zlotti. Lisaks saaks võimalik ostja tagatise laadi tõttu jätkata pärast ostu sooritamist tootmist; samuti oleks võimalik vedada masinaid neid lahti monteerimata kas tervikuna või alakoostetena, kui võimalik ostja sooviks need mujale viia.

(35) Pärast pankadega lepingute sõlmimist vabastati põhivarale seatud tagatis. Selle tulemusel paranes avalik-õiguslike võlausaldajate positsioon seoses kõnealuse tagatisega, st nende hüpoteegid tõusid järjekorras kõrgemale (12).

(36) 1998. aastal olid äriühingu avalikust õigusest tulenevatel nõuetel (st sotsiaalkindlustusameti, Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti, Wrocław Psie Pole maksuameti, Alam-Sileesia piirkondliku ameti ja Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetel) põhinevad kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees 29 miljonit Poola zlotti. Lisaks oli rahandusministeeriumil tsiviilõiguslikke nõudeid summas 9,4 miljonit Poola zlotti. Kõnealused kohustused üksikute avalik-õiguslike võlausaldajate ees suurenesid, nagu on näidatud tabelites 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14. Tabel 8. PLZ Hydrali kohustused sotsiaalkindlustusameti ees (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Põhisumma 20 028 27 477 35 107 42 963 47 695 55 935 62 395 69 296 74 187 74 903 Intress 9 219 20 000 32 651 46 100 60 810 68 421 76 653 84 040 88 835 102 223 Kokku 29 247 47 477 67 758 89 063 108 505 124 356 139 048 153 336 163 022 177 126 Tabel 9. PLZ Hydrali kohustused Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti ees (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Põhisumma 1 700 2 700 3 656 4 750 6 198 10 928 12 471 18 655 20 769 38 946 Intress 750 1 100 1 500 1 950 2 900 3 200 3 800 5 347 8 450 10 553 Kokku 2 450 3 800 5 156 6 700 9 098 14 128 16 271 24 002 29 219 49 499 Tabel 10. PLZ Hydrali kohustused Wrocław Psie Pole maksuameti ees (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Põhisumma 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Intress (13) 0 0 0 0 0 0 532 532 532 532 Kokku 0 0 0 0 0 0 532 532 532 532 Tabel 11. PLZ Hydrali kohustused Wrocławi linnanõukogu ees (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Põhisumma 1 682 3 058 4 510 5 972 7 556 9 404 11 299 13 180 14 465 16 389 Intress 1 800 2 200 3 500 5 500 7 100 7 950 8 500 9 065 9 951 10 698 Kokku 3 482 5 258 8 010 11 472 14 656 17 354 19 799 22 245 24 416 27 087 Tabel 12. PLZ Hydrali kohustused Alam-Sileesia piirkondliku ameti ees (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Põhisumma 0 15 37 57 76 90 90 90 567 935 Intress 0 2 8 14 21 29 35 40 75 136 Kokku 0 17 45 71 97 119 125 130 642 1 071 Tabel 13. PLZ Hydrali kohustused puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ees (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Põhisumma 2 446 2 937 3 457 3 394 4 313 4 771 4 927 5 510 5 577 5 639 Intress 3 550 3 900 4 100 4 308 4 807 5 080 5 518 6 040 6 898 7 245 Kokku 5 996 6 837 7 557 7 702 9 120 9 851 10 445 11 550 12 476 12 884 Tabel 14. PLZ Hydrali kohustused rahandusministeeriumi ees (tuhandetes Poola zlottides) 31.12.1998 31.12.1999 31.12.2000 31.12.2001 31.12.2002 31.12.2003 31.12.2004 31.12.2005 31.12.2006 31.12.2007 Põhisumma 8 018,8 14 395,5 64 717,1 64 717,1 19 687,7 19 646,5 19 422,5 18 773,1 18 260,3 18 260,3 Intress 1 372,9 2 639,2 9 627,6 28 741,3 0 0 0 0 193,7 1 117,1 Kokku 9 391,7 17 034,7 74 344,7 93 458,4 19 687,7 19 646,5 19 422,5 18 773,1 18 454,0 19 377,4

(37) Avalik-õiguslikud võlausaldajad kohaldasid tabelis 15 esitatud viivisemäärasid. Tuleb märkida, et tabelites 8 ja 14 on võetud arvesse summade osalisi tagasimakseid ja neis on näidatud aastalõpu seis; seega ei ole mis tahes aastal makstav intress otseselt seotud põhisummaga, mis võib kõikuda. Tabel 15. Maksuvõla viivis (14) Aasta 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 % 50 35 44 40 23 15 15 14 11 12 14 11 10

(38) Lisaks asjakohase viivise nõudmisele maksuvõlalt tagasid sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu ja Alam-Sileesia piirkondlik amet oma nõuded PZL Hydrali vastu tema kinnisvarale seatud hüpoteekidega. Tabelites 16, 17, 18, 19 ja 20 on näidatud PZL Hydrali varale kõnealuste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud hüpoteekide muutused. Tabel 16. PZL Hydrali varale sotsiaalkindlustusameti kasuks seatud tagatised Aasta Summa Märkused 1 1998 21 996 411,92 hüpoteekide kogusumma 2 1999 21 996 411,92 hüpoteekide kogusumma 3 2000 21 996 411,92 hüpoteekide kogusumma 4 2001 28 660 990,95 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 6 664 579,03PLN 5 2002 29 602 956,07 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 941 965,12 PLN 6 2003 37 315 430,58 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 7 712 474,51 PLN 7 2004 68 984 278,13 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 31 668 847,55 PLN 8 2005 82 625 551,83 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 1 364 127,70 PLN 9 2006 91 511 663,94 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 8 886 112,11 PLN 10 2007 96 153 021,00 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 4 641 357,06 PLN Tabel 17. PZL Hydrali varale Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti kasuks seatud tagatised Aasta Summa Märkused 1 1998 — — 2 1999 — — 3 2000 — — 4 2001 — — 5 2002 — — 6 2003 — — 7 2004 — — 8 2005 5 692 649,25 PLN hüpoteekide kogusumma 9 2006 5 692 649,25 PLN hüpoteekide kogusumma 10 2007 5 692 649,25 PLN hüpoteekide kogusumma Tabel 18. PZL Hydrali varale Wrocław Psie Pole maksuameti kasuks seatud tagatised Aasta Summa Märkused 1 1998 — — 2 1999 — — 3 2000 112 759,61 PLN hüpoteekide kogusumma 4 2001 212 138,61 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 99 379,00 PLN 5 2002 212 138,61 PLN hüpoteekide kogusumma 6 2003 212 138,61 PLN hüpoteekide kogusumma 7 2004 212 138,61 PLN hüpoteekide kogusumma 8 2005 212 138,61 PLN hüpoteekide kogusumma 9 2006 212 138,61 PLN hüpoteekide kogusumma 10 2007 212 138,61 PLN hüpoteekide kogusumma Tabel 19. PZL Hydrali varale Wrocławi linnanõukogu kasuks seatud tagatised Aasta Summa Märkused 1 1998 710 074,30 PLN hüpoteekide kogusumma 2 1999 710 074,30 PLN hüpoteekide kogusumma 3 2000 710 074,30 PLN hüpoteekide kogusumma 4 2001 945 962,80 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 235 888,50 PLN 5 2002 2 119 622,40 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 1 173 659,60 PLN 6 2003 2 119 622,40 PLN hüpoteekide kogusumma 7 2004 11 217 294,85 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 9 097 672,45 PLN 8 2005 11 217 294,85 PLN hüpoteekide kogusumma 9 2006 12 589 452,85 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 3 538 324,00 PLN 10 2007 15 379 758,25 PLN hüpoteekide kogusumma lisati hüpoteek summas 2 790 305,40 PLN Tabel 20. PZL Hydrali varale Alam-Sileesia piirkondliku ameti kasuks seatud tagatised Aasta Summa Märkused 1 1998 — — 2 1999 — — 3 2000 — — 4 2001 — — 5 2002 634 594,10 PLN hüpoteekide kogusumma 6 2003 634 594,10 PLN hüpoteekide kogusumma 7 2004 634 594,10 PLN hüpoteekide kogusumma 8 2005 634 594,10 PLN hüpoteekide kogusumma 9 2006 634 594,10 PLN hüpoteekide kogusumma 10 2007 634 594,10 PLN hüpoteekide kogusumma

(39) Poola ametiasutused märkisid ka, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid arvesse tööstusliku kinnisvara väärtuse olulist suurenemist Wrocławis aastatel 2003–2008. Kinnisvara hinnad suurenesid üldiselt 100 % ja PZL Hydrali kinnisvara väärtus suurenes 300 %. Seepärast suurenes tegelikult selliste avalik-õiguslike võlausaldajate tagatiste väärtus, kelle kasuks olid PZL Hydrali kinnisvarale seatud hüpoteegid.

(40) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja rahandusministeeriumi kasuks ei olnud PZL Hydrali varale seatud ühtegi tagatist (hüpoteeki). Rahandusministeerium pööras osa oma nõuetest siiski täitmisele PZL Hydraliga 20. mail 2002 sõlmitud lepingu alusel, mille kohaselt pidi PZL Hydral 2002. aasta lõpuks tagasi maksma olulise osa oma kohustustest, nagu on näidatud tabelis 14.

(41) Poola ametiasutuste sõnul pöörasid avalik-õiguslikud võlausaldajad erinevalt eraõiguslikest võlausaldajatest oma nõuded täitmisele kohtutäituri abil. Aastatel 1998–2007 andis sotsiaalkindlustusamet täitekorraldusi välja summas 119,95 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet summas 43,8 miljonit Poola zlotti ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond summas 2,1 miljonit Poola zlotti, kuid täitemenetluse kaudu tegelikult saadud summa oli täitekorraldustes näidatud võlasummadest väiksem. Poola ametiasutused rõhutasid, et kohtutäitur ei pidanud muid võimalusi, näiteks vara valduse ülevõtmist, otstarbekaks ega majanduslikult mõttekaks. Muud avalik-õiguslikud võlausaldajad täitemenetlusi ei algatanud, kuid jälgisid erastamis- ja ümberkorraldusprotsessi, mis nende arvates oleks toonud neile suuremat tulu kui nõuete otsene täitmisele pööramine. Tabel 21. Ülevaade avalik-õiguslike võlausaldajate algatatud täitemenetlustest PZL Hydrali vastu (1997–2009) Aasta Tagasimakstud avalik-õiguslikud kohustused 1 1998 206 349,90 PLN 2 1999 0,00 PLN 3 2000 674 100,75 PLN 4 2001 4 922 525,14 PLN 5 2002 3 209 042,05 PLN 6 2003 223 928,70 PLN 7 2004 1 960 765,69 PLN 8 2005 3 641 223,35 PLN 9 2006 4 472 476,92 PLN 10 2007 9 455 133,89 PLN 11 2008 54 590 790,45 PLN 12 2009 4 500 000 PLN Kokku 87 846 336,84 PLN

(42) Aastatel 1998–2009 maksti avalik-õiguslikke kohustusi tagasi summas 87,846 miljonit Poola zlotti (26 %).

(43) Alates 2003. aastast on avalik-õiguslikud kohustused, mida PZL Hydral tagasi maksis, oluliselt suurenenud.

II.3 PZL Hydral kui raskustes olev äriühing

(44) Tabelis 22 on näidatud PZL Hydrali finantsandmed aastatel 1998–2009. Tabel 22. PZL Hydrali finantsaruannete valitud andmed (tuhandetes Poola zlottides) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Tulu müügi netokäibest 44 088 46 403 45 691 37 933 35 500 37 111 34 651 47 560 48 618 55 741 32 757 11 870 Müügikasum (-kahjum) (10 839) (1 546) 2 004 (8 772) (10 005) (9 420) (6 857) 972 49 3 641 (6 454) (165 020) Netokasum (-kahjum) (15) (13 661) (13 354) 217 18,473 49,346 (177 982) (48 151) (14 927) (1 076) 61 578 23 902 46 Kokku vara 203 936 212 834 228 344 250 115 192 013 113 255 86 966 92 011 76 986 111 051 35 661 30 617 (Negatiivne) omakapital 9 707 3 078 268 18 440 15 074 (166 664) (214 815) (229 743) (250 500) (188 922) (165 020) (164 974) Pikaajalised kohustused ja reserv 194 231 209 756 228 075 231 675 176 939 279 920 301 781 321 753 327 486 299 973 200 681 195 592

(45) Ajavahemikul 1998–2002 oli PZL Hydrali omakapital positiivne. Alates 2003. aastast oli omakapital negatiivne ja kuni 2007. aastani oli äriühing pidevalt kahjumis. Aastatel 2007–2009 teenis PZL Hydral kasumit. PZL Hydrali vara väärtus vähenes 203,936 miljardilt Poola zlotilt 1998. aastal 76,986 miljardile Poola zlotile 2006. aastal. Pikaajalised kohustused suurenesid järjekindlalt aastatel 1998–2001 ja 2003–2006 ning olid 2006. aastal 327,486 miljardit Poola zlotti.

(46) Nagu eespool selgitatud, sai PZL Hydral alates 2008. aastast tulu peamiselt teenuste osutamiselt ja varasematel aastatel toodetud varude müügist ning vähemal määral oma tütarettevõtjatelt.

II.4 PZL Wrocław kui raskustes olev äriühing

(47) Mis puutub PZL Wrocławi finantsolukorda, siis PZL Wrocław ei kaotanud 2007., 2008. ega 2009. aastal rohkem kui 50 % oma kapitalist ega vastanud Poola õiguses sätestatud maksejõuetusmenetluse tingimustele. PZL Wrocławi käive oli 2006. aastal 5,3 miljonit Poola zlotti, 2007. aastal 23 miljonit Poola zlotti ja 2008. aastal 60 miljonit Poola zlotti. Netokahjum oli 2006. aastal 1 miljon Poola zlotti, samas kui 2007. aastal teenis ettevõtja 0,04 miljonit Poola zlotti netokasumit, mis 2008. aastal suurenes kiiresti 8,7 miljoni Poola zlotini.

(48) PZL Wrocław finantsaruannete kohaselt suurenes tema pikaajalise vara väärtus 4,8 miljonilt Poola zlotilt 2006. aastal 25,7 miljonile Poola zlotile 2007. aastal, 27 miljonile Poola zlotile 2008. aastal ja 29 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. Poola eelarveseaduse kohaselt eraldab kaitseministeerium igal aastal rahalised vahendid sõjalisteks kulutusteks. 2008. aastal sõlmis PZL Wrocław lepinguid ja müüs sõjalisi tooteid (nt hüdraulilisi süsteeme, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatilisi osasid) summas […] ning osutas kaitseministeeriumile hooldusteenuseid […] väärtuses, st müüs tooteid ja osutas teenuseid kogusummas […].

(49) Poola ametiasutused väidavad ka, et kuni 2008. aasta lõpuni ei olnud turul, kus PZL Wrocław tegutses, st lennundus- ja kaitseturul, märgata kasvu aeglustumist.

(50) 2009. aastal sattus PZL Wrocław aga rahalistesse raskustesse, sest majanduskriisi tõttu vähenesid järsult kaitseministeeriumi tellimused. 2009. aastal vähenes tellitud ja müüdud sõjaliste toodete (näit hüdrauliliste süsteemide, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatiliste osade) väärtus […]-ni ja osutatud hooldusteenuste väärtus […]-ni. Selle tulemusel vähenes sõjaliste kaupade müük 2008. aastaga võrreldes […] %. Seepärast oli PZL Wrocławi netokahjum 2009. aastal 8,3 miljonit Poola zlotti. Käive vähenes 60 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 41 miljonile Poola zlotile 2009. aastal.

(51) Äriühingu kohustused suurenesid 31 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 35 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. 2006. aastal oli ettevõtjal kohustusi 7 miljonit Poola zlotti ja 2007. aastal 18,4 miljonit Poola zlotti.

(52) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Poola õiguse (16) alusel ei vastanud PZL Wrocław pankrotimenetluse algatamise tingimustele. Kui Hydrali kontserni ümberkorraldamine, mis põhineb avalik-õiguslike kohustuste ümberkorraldamise kava ja investoriga sõlmitud raamlepingu aluseks olevatel eeldustel, ei peaks siiski õnnestuma, peab PZL Wrocław esitama pankrotiavalduse.

II.5 Ümberkorralduskava ja erastamisprotsess

(53) PZL Hydrali ja PZL Wrocławi ümberkorralduskava tuleb vaadelda koos Poola katsetega erastada äritegevuse elujõulised osad eelkõige lennunduse ja riigikaitse valdkondades.

(54) 1998. aastal koostas erakonsultatsioonifirma Business Management Finance S.A äriühingu PZL Hydral ümberkorraldamise strateegia. Strateegia koosnes PZL Hydrali majandusliku seisundi hinnangust ja kulude ning ümberkorraldusmeetmete analüüsist. Strateegia kohaselt oleks otstarbekas eraldada osa PZL Hydrali varast ja müüa see erainvestorile, et korraldada ümber PZL Hydrali kohustused.

(55) PZL Hydrali ja pärast 2004. aasta liitumist ka PZL Wrocławi aktsionärid kohtusid korrapäraselt, et arutada kontserni või selle osade (PZL Wrocławi) erastamist, ning pidasid huvitatud isikutega tehingu tingimuste üle läbirääkimisi.

(56) Sellest tulenevalt alustasid Poola ametiasutused läbirääkimisi võimalike investoritega ning peagi ka eraõiguslike (ainult esimese […]-le erastamise katse puhul) ja avalik-õiguslike võlausaldajatega. Läbirääkimisi peeti järgmiste äriühingutega: […]-ga (2002–2006), […]-ga (2007–2008), […]-ga (2008) ja alates 2009. aastast praeguse investori […]-ga (edaspidi „[…]” või „investor”).

(57) 2002. aastal alustati tööstusliku koostöö tulemusel läbirääkimisi PZL Hydrali müügi üle lennukiosade ülemaailmse tootja […]-ga, kelle aastakäive oli 2009. aastal […]. 25. novembril 2002 sõlmisid […] ja PZL Hydral teabe mitteavaldamise kokkuleppe. 22. aprillil 2003 saatis […] PZL Hydralile eellepingu, milles ta väljendas huvi PZL Hydrali aktsiate võimaliku ostu vastu ja soovi viia läbi nõuetele vastavuse uuring. Nõuetele vastavuse uuring tehti 2003. aasta mais. 2005. aasta aprillis laiendas […] nõuetele vastavuse uuringu 2004. aastal asutatud PZL Wrocławile viimase võimaliku ostu eesmärgil. 2005. aasta juunis edastati […]-le dokumendid. 2005. aasta teisel poolel ja 2006. aasta esimesel poolel korraldati […] esindajatega mitu kohtumist. […] ei ole siiski alates 2006. aasta novembrist midagi teinud, et tehing lõpetada.

(58) Poola ametiasutuste sõnul astus […] läbirääkimistest välja, sest äriühingu võlgade probleemile ei leitud lahendust.

(59) Läbirääkimiste ajal teavitati era- ja avalik-õiguslikke võlausaldajaid korrapäraselt, vahel isegi kord nädalas, läbirääkimiste käigust.

(60) Poola ametiasutused kehtestasid uue erastamisstrateegia, milles keskenduti PZL Wrocławi muutmisele elujõuliseks äriühinguks viimase müügi eesmärgil ning seejärel PZL Hydrali likvideerimisele PZL Wrocławi ja muude tütarettevõtjate ning vara müügist saadud tulude abil. Strateegia lepiti kokku ARP, PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajatega ning vormistati 2007. aasta neljandas kvartalis ümberkorralduskavana 2007–2010 (edaspidi „ümberkorralduskava”).

(61) Ümberkorraldusava kohaselt tuli avalik-õiguslikele võlausaldajatele maksta võlad tagasi PZL Hydrali vara müügist saadavast tulust järgmiselt: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 miljonit Poola zlotti, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljonit Poola zlotti. PZL Wrocławi müük pidi eeldatavalt sisse tooma 65,9 miljonit Poola zlotti (sh valutehas). Muu finantsvara müük pidi eeldatavalt sisse tooma 0,5 miljonit Poola zlotti, kinnisvara (nn BBCenter) müük 47,5 miljonit Poola zlotti, masinapargi müük 2 miljonit Poola zlotti ja elektrijaama (GSZ) müük 0,9 miljonit Poola zlotti. Seega põhines ümberkorralduskava eeldusel, et vara müügist saadakse tulu kokku vähemalt 120,8 miljonit Poola zlotti.

(62) Samuti nähti ümberkorralduskavas ette kapitalisüst summas 36 miljonit Poola zlotti, et tagada 156,8 miljoni Poola zloti tagasimaksmine avalik-õiguslikele võlausaldajatele. Ümberkorralduskavas nähti ette ka võimalus, et ARP teeb täiendava kapitalisüsti summas 77,4 miljonit Poola zlotti, et tasuda sotsiaalkindlustusametile aastate 1996–1998 eest võlgnetavad summad.

(63) 2007. aasta jaanuaris sai PZL Wrocław sõjalised sertifikaadid ja relvade müügiload (vt punkt 16). 2007. aastal omandas äriühing täiendavaid varasid, masinaid, seadmeid ja oskusteavet. Oste rahastati 12,5 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mille ARP andis PZL Wrocławile 24. mail 2007 (edaspidi „2007. aasta laen”), ja mitterahalisest sissemaksest, mille emaettevõtja PZL Hydral tegi PZL Wrocławi kapitali 2007. aasta detsembris vara üleandmise näol.

(64) Poola ametiasutused rõhutasid ka, et 2007. aasta laen anti eeldusel, et ARP omandab PZL Wrocławis ligikaudu […] % osaluse (mis vastab võla konverteerimisele aktsiateks) ja et ARP saab investeeritud kapitalilt pärast PZL Wrocławi aktsiate müüki piisavat tulu, samas kui PZL Hydral kasutab oma osalust avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamiseks.

(65) 2007. aasta laen anti muutuva intressimääraga kolme kuu WIBOR pluss 200 baaspunkti, mis oli tollal 6,45 %, esialgse kestusega kuni 2007. aastani ja laen põhines eeldusel, et seda pikendatakse kuni võla konverteerimiseni aktsiateks enne PZL Wrocławi müüki. Laen kaeti järgmiste tagatistega: — PZL Wrocławi põhivarale (seadmetele) seatud registerpant (17) summas 5,5 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse; — käsipant (18), mis seati 66 850 aktsiale, mis moodustasid tehingu toimumise ajal (2007. aasta mais) 100 % ja 2007. aasta lõpus […] % äriühingu aktsiatest.

(66) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et ARP nõudel hindas sõltumatu eksperdina tegutsev konsultatsioonifirma Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych 2007. aasta märtsis PZL Wrocławi väärtust. Kasutati kolme hindamismeetodit: diskonteeritud netokasumil põhinev tulumeetod (1. meetod), diskonteeritud netokasumil ja kulumil põhinev tulumeetod (2. meetod) ning diskonteeritud rahavoogude meetod (3. meetod), (19) sh tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium).

(67) Nimetatud kolme meetodi alusel oli PZL Wrocławi hinnanguline väärtus järgmine: 1. meetod: a) mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; b) optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; c) pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; 2. meetod: a) mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; b) optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; c) pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; 3. meetod: a) mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; b) optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […]; c) pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus […].

(68) PZL Wrocławi hindamisel kasutati järgmist kolme elementi: — äriühingu finantsprognoosid aastateks 2007–2011, sh rahavood, netokasum ja kulum ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium); vt tabel 23; — diskontomäär, mis põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal (WACC), mis võrdub 10,25 %-ga; ja — eeldus, et pärast ajavahemikku 2007–2011 rahavood ei muutu. Tabel 23. 2007. aasta uuringus kasutatud eri stsenaariumid (tuhandetes Poola zlottides) Aasta 2007 2008 2009 2010 2011 Mõõdukas stsenaarium Rahavood […] […] […] […] […] Netokasum […] […] […] […] […] Kulum […] […] […] […] […] Netokasum + kulum […] […] […] […] […] Optimistlik stsenaarium Rahavood […] […] […] […] […] Netokasum […] […] […] […] […] Kulum […] […] […] […] […] Netokasum + kulum […] […] […] […] […] Pessimistlik stsenaarium Rahavood […] […] […] […] […] Netokasum […] […] […] […] […] Kulum […] […] […] […] […] Netokasum + kulum […] […] […] […] […]

(69) Kõigi kolme hindamismeetodi diskontomäär põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal, mis võrdub 10,25 %-ga (20). Äriühingu finantsprognoos, sh rahavoogude, netokasumi ja kulumi prognoos aastateks 2007–2011, ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium aastateks 2007–2011) põhineb PZL Wrocławi esitatud andmetel. Uuringu kohaselt põhinevad nimetatud andmed enamasti kaitseministeeriumi eeldatavatel tellimustel.

(70) Kõnealuse hinnangu alusel tuginesid Poola ametiasutused äriühingu aktsiate väärtuse määramisel pessimistlikule stsenaariumile, mille tulemused olid halvimad. Sellest tulenevalt eeldasid nad, et PZL Wrocławi aktsiatele tagatisena seatud käsipandi turuväärtus on vähemalt 20,3 miljonit Poola zlotti (21). Võttes arvesse ka seadmetele seatud panti, mille väärtus oli tollal 5,5 miljonit Poola zlotti, leidsid Poola ametiasutused, et tagatise väärtus ületas sel ajal laenu väärtuse.

(71) Lisaks leidis ARP eksperthinnangu alusel 2007. aastal, et on mõistlik tugineda PZL Wrocławi väärtusele […] 2007. aasta lõpus ja võtta arvesse mõõdukat stsenaariumi. Samuti oli ARP seisukohal, et ta saab oma investeeringult tulu. Eeldusel, et ARP konverteerib enne müüki võla aktsiateks ja omandab […] % aktsiatest (kõnealune osakaal on ligikaudne ja ARP kasutas seda eeldusena), võis ARP saada otsest kasumit vähemalt 48,5 miljonit Poola zlotti.

(72) Poola ametiasutused väitsid seega 2007. aasta laenuga seoses, et ARP tegutses PZL Wrocławi müügi puhul investorina. Samuti juhtisid Poola ametiasutused tähelepanu asjaolule, et seepärast ei antud 2007. aasta laenu PZL Hydralile, nagu on öeldud menetluse algatamise otsuses.

(73) Uue erastamisstrateegia ja ümberkorralduskava 2007–2010 alusel alustas […], […] juhtiv ülemaailmne lennundus-, kosmose- ja kaitsetööstuse süsteemide tarnija ja asjaomaste teenuste osutaja, kelle tulud ulatusid 2009. aastal […]-ni, 2007. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi müügi üle ning viis 2007. aasta juulis ja augustis ning 2008. aasta veebruaris läbi PZL Wrocławi nõuetele vastavuse uuringu. Läbirääkimised põhinesid senisel tööstuslikul koostööl.

(74) […] tegi PZL Wrocławi aktsiatele pakkumise 31. jaanuaril 2008 ja suurendas pakutud hinda esimest korda 14. veebruaril 2008. 17.–18. märtsil 2008 toimus […] esindajate kohtumine ARPga. 2. aprillil 2008 suurendas […] pakutud hinda teist korda. 2. aprillil 2008 pakuti aktsiate eest […] (milles kajastus PZL Wrocławi väärtus 31. detsembri 2007. aasta seisuga), millele lisandusid erivalemi järgi arvutatud käibevara muutused. Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et kasumi suurenemist kajastava valemi kasutamine suurendaks hinda […] võrra.

(75) Kõnealune pakkumine oli kooskõlas ARP tellitud sõltumatu eksperdi hinnanguga. Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki tehtud hindamise tulemusel jõuti järeldusele, et vara puhasväärtuse meetodi alusel oli PZL Wrocławi väärtus 2008. aasta märtsis […]. Vara puhasväärtuse meetodi puhul kasutatakse hindamisel varapõhist lähenemisviisi ja võetakse arvesse vara väärtust ja bilansilist ning bilansivälist deebetit ja kreeditit. Samal ajal määrati PZL Hydrali väärtus diskonteeritud rahavoogude meetodi alusel, milles võetakse arvesse PZL Wrocławi valduses olevalt nii materiaalselt kui ka immateriaalselt varalt tulevikus saadavat tulu. Uuring ei hõlma tundlikkusuuringut (st selles ei kirjeldata eri stsenaariume).

(76) Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul põhinevad rahavoogude prognoosid aastaks 2008 ja sellele järgnevateks aastateks PZL Wrocławi rahastamiskaval 2007–2013, milles eeldatakse, et inflatsioon jääb selliseks, nagu Poola Riigipank seda 2008. aasta veebruaris asjaomaseks ajavahemikuks prognoosis. Kapitalikulu on hinnanguliselt 16,65 %, mis hõlmab riskivaba määra (4,70 %), turu riskipreemiat (7,17 %), sektori riskipreemiat (1,78 %) ja turu suuruse preemiat (3 %) ning võimaldab arvesse võtta PZL Wrocławi suurust võrreldes konkurentidega (näiteks […] või […]). Uuringu kohaselt suurenevad rahavood alates 2014. aastast eeldatavalt 3 % aastas (tuginedes 2 % inflatsioonile). Tabel 24. PZL Wrocławi hinnangulised tulevased rahavood (tuhandetes Poola zlottides) Aasta 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Omakapitali kulu ( %) 16,65 16,65 16,65 16,65 16,65 16,65 Hinnangulised tulevased rahavood […] […] […] […] […] […] Hinnangulised tulevased diskonteeritud rahavood […] […] […] […] […] […]

(77) Korrigeeritud puhasväärtuse meetod võimaldab hinnata „tegevuse jätkuvust”, korrigeerides vara ja kohustuste väärtust vastavalt õiglasele turuväärtusele (22). Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,35 miljonit Poola zlotti korrigeeriti vara puhasväärtusega […] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel. Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara. Tabel 25. PZL Wrocław – korrigeeritud puhasväärtuse meetod (tuhandetes Poola zlottides) (23) Arvestuslik väärtus Puhasväärtus Põhivara 25 710 […] Käibevara 9 945 […] Kohustused 18 350 […] Bilansiväline vara 0 […] Kokku 17 305 […]

(78) Põhivara korrigeeritud puhasväärtus on […], samas kui selle arvestuslik väärtus on 25,710 miljonit Poola zlotti. Korrigeerimisel arvutati põhimõtteliselt kogu vara õiglane turuväärtus, tuginedes 29. märtsi 2007. aasta uuringule, mille viis läbi ja esitas komisjonile sõltumatu ekspert Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Uuringus hinnati peamiselt kinnisvara, näiteks hoonete ja maa väärtust. Hoonete väärtus määrati järgmise valemi abil: V = Cn(1-Lu/100) × R „Cn” on uue hoone ehitamise maksumus, „Lu” on hoone kasutustase ja „R” on koefitsient, millega võetakse arvesse eri piirkondade hinnaerinevused. Maa väärtus määratakse võrdleva meetodi alusel, mille puhul loetakse maa hind võrdseks sarnase maatüki eest saadud hinnaga, mida on inflatsioonitaseme erinevuse kajastamiseks korrigeeritud.

(79) Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,350 miljonit Poola zlotti korrigeeriti puhasväärtusega […] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel.

(80) Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara. Kirjed, mis ei kajastu bilansis, kuid mis uuringu autorite sõnul võeti hindamisel arvesse, on järgmised: „inimressursside korraldus” ja „tootmisprotsessi korraldus”, milles võetakse arvesse äriühingu juhtimise väärtusega seotud mittemõõdetavad tahud hindamisel.

(81) Pärast […]-lt pakkumise saamist teatasid Poola ametiasutused 2008. aasta märtsis komisjonile ümberkorralduskavast kui PZL Hydralile antavast ümberkorraldusabist, eeldades, et PZL Wrocław müüakse hinnaga […]. Samuti teatati 2007. aasta laenust ja täiendavast 4 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mis antakse PZL Wrocławile […]-ga läbirääkimiste lõpetamiseks võetavate meetmete osana.

(82) Täiendav laen (edaspidi „2008. aasta laen”) anti 2. aprillil 2008, st päeval, mil ARP sai andmed pakkumise teise suurendamise kohta. ARP andis laenu üleminekulaenuna kuni […]-ga tehingu lõpetamiseni. PZL Wrocław vajas raha, et täita kaitseministeeriumi suurenenud tellimusi.

(83) Laen anti viieks aastaks muutuva intressimääraga, mis põhines komisjoni poolt Poolale määratud viiteintressil (6,42 % laenu andmise ajal), ja selle tagatised olid järgmised: — PZL Wrocławi põhivarale (neli masinat ja seadet) seatud registerpant väärtusega 2,8 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse; — ärilepingu kohaselt saadaoleva tulu loovutamine 5,2 miljonit Poola zlotti.

(84) Seepärast leiavad Poola ametiasutused, et pantide väärtus ületas laenu väärtuse.

(85) Laen anti selleks, et PZL Wrocław saaks osta tootmisprotsessis vajalikke masinaid. ARP andis 2008. aasta laenu […]-ga toimuvate läbirääkimiste lõppjärgus, eeldades, et selle maksab tagasi kas PZL Wrocław enda vahenditest või investor.

(86) Seepärast väitsid Poola ametiasutused, et ARP ei tegutsenud ainult erainvestoriga võrreldaval viisil, vaid ka PZL Wrocławit müüva üksusena.

(87) Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et PZL Wrocławi tegevust rahastati 2008. aastal osaliselt kasutusrendi abil. 2008. aasta juunis sõlmiti eraettevõtjaga […] kaks kasutusrendilepingut – […] ja […]. Kõnealuste lepingute netoväärtus oli 271 002 eurot ja 401 263,20 eurot (0,82 miljonit Poola zlotti, sh käibemaks) (24). PZL Wrocławi rendikulu oli lepingute alusel 88 762,30 eurot, mis on erinevus masinate netoväärtuse ja liisingu netoväärtuse vahel. Kõnealused lepingud on sarnased laenule, kusjuures tagatiseks on renditav ese. Rendilepingu lõppedes omandab PZL Wrocław õiguse osta masinad 5 835 euro eest. Enne PZL Wrocławiga rendilepingute sõlmimist analüüsis […] põhjalikult äriühingu rahalist ja majanduslikku olukorda, sealhulgas selle suutlikkust tekitada piisavalt rahavooge maksete tasumiseks.

(88) Poola ametiasutused viitasid oma esialgses teates ka ümberkorralduskavas ette nähtud võla aktsiateks konverteerimisele summas 13,5 miljonit Poola zlotti (millele lisandub intress).

(89) 2008. aasta märtsis ja aprillis lõpetati läbirääkimised aktsiate üleandmise lepingu tingimuste üle. 14. aprillil võttis […] siiski oma pakkumise tagasi. Poola ametiasutuste sõnul olid selle võimalikuks põhjuseks majanduskriisi tõttu maailmaturul toimunud olulised muutused.

(90) Kuna […] astus läbirääkimistest välja, alustati müügiprotsessi uuesti. Müüki reklaamiti riiklikus ja rahvusvahelises meedias kutsega osaleda 100 % PZL Wrocławi aktsiate müügis. 19. mail 2008 avaldati kutse Poola suurimas eriväljaandes Puls Biznesu (Äripulss) ja riigi suurimas päevalehes Rzeczpospolita. 20.–26. mail 2008 avaldati kutse ka ülemaailmses lennundusajakirjas Flight International. 2008. aasta novembris avaldati kavandatud müügi üksikasjad Poola rahvusvahelise lugejaskonnaga lennundusajakirjas Raport Wojsko Technika Obronność. Ühtegi pakkumist aktsiate ostuks ei saadud.

(91) Seejärel tehti täiendavaid jõupingutusi ja PZL Hydral edastas eespool nimetatud teabe otse äriühingutele, kes võisid olla huvitatud PZL Wrocławi ostmisest. Poola ametiasutused on juhtinud tähelepanu asjaolule, et müüki reklaamiti messidel ja tööstusharu üritustel, sealhulgas lennuvaatemängudel, (25) ning kirja teel, mis saadeti rohkem kui 80 äriühingule. Poola ametiasutused on ka märkinud, et teave müügi kohta oli pidevalt üleval PZL Hydrali veebisaidil, millel on kuni 500 000 külastajat aastas. Võttes arvesse PZL Wrocławi toodangu eripära (Poola relvajõududele kaupade tarnija ja teenuste osutajana on PZL Wrocław riigi julgeoleku seisukohast eriti oluline) ja lennundustööstuse üsna kõrget kontsentreeritust kogu maailmas, mille tulemusel on võimalike investorite arv suhteliselt väike, on Poola ametiasutused väitnud, et kõikidel võimalikel investoritel oli võimalus saada teavet PZL Wrocławi müügi kohta ja osaleda erastamisprotsessis. Poola ametiasutuste sõnul teadis seega müügist kogu tööstusharu.

(92) Müügiteade oli vaid kutse osaleda läbirääkimistel ja ei sisaldanud konkreetseid tingimusi.

(93) Pärast Poola ametiasutuste täiendavaid jõupingutusi sai ARP 2008. aasta teisel poolel esimese teate […] huvist aktsiate ostu vastu ja hiljem ka pakkumise. 2008. aasta teisel poolel sai ARP teise teate huvist aktsiate ostu vastu, seekord […]-lt.

(94) 30. septembril 2008 esitas […] mittesiduva eelpakkumise 100 % PZL Wrocławi aktsiate ostuks (edaspidi „30. septembri 2008. aasta pakkumine”) hinnaga […]. […] on investeerimisfond, mis investeerib erakapitaliturule ja mille omanikul (eraisik) on ka 100 % osalus […]-s (26). 30. septembri 2008. aasta pakkumine esitati võlgadeta äriühingule ja selles seati tingimuseks, et 2009. aasta majandustulemused (eelkõige netokasum ning intressi-, maksude ja kulumieelne tulu EBITDA) peavad olema sarnased 2008. aasta omadele. Eelkõige tuli saavutada EBITDA vähemalt […] ja 2009. aasta netokasum pidi olema vähemalt […]; lisaks nõuti müügimahu kasvu 5 %. Finantskriisi tõttu vähenesid PZL Wrocławi tulud siiski ligikaudu 35 % ja pakkumises sätestatud eesmärke ei saavutatud. PZL Hydral teadis juba 2009. aasta esimeses kvartalis, et majandustulemused ei vasta […] pakkumises sätestatud miinimumtasemele. Lisaks kinnitas kaitseministeerium 2009. aasta alguses tellimuste mahu vähenemist, mis mõjutab oluliselt äriühingu kasumlikkust kõnealusel aastal. […]-ga ei ole pärast seda rohkem suheldud.

(95) […], […] äriühing, mis on üks maailma suurimaid (kommerts-, piirkondlikel, korporatiivsetel ja sõjaväelennukitel kasutatavate) kõrgtehnoloogiliste lennundustoodete ja tööstustoodete tarnijaid ning mille käive oli 2009. aastal […], alustas 2009. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi aktsiate ostu üle.

(96) Kõnealune äriühing viis 20. aprillist kuni 12. maini 2009 läbi nõuetele vastavuse uuringu. Uuringu alusel sõlmiti 20. augustil 2009 ARPga vastastikuse mõistmise memorandum (milles esitati kavandatava tehingu üldine kirjeldus) PZL Wrocławi aktsiate ostuks hinnaga […]. ARP kohustus tagama, et PZL Hydrali avalik-õiguslikel võlausaldajatel ei ole PZL Wrocławi vara suhtes mingeid nõudeid. Vastastikuse mõistmise memorandumis eeldati, et ARP ostab ise 100 % PZL Wrocławi aktsiatest ja müüb need seejärel investorile. Investor kohustus viima pärast müüki ellu üksikasjaliku investeerimiskava, mille väärtus oli täiendavalt […]. 18. detsembril 2009 sõlmisid ARP, PZL Hydral ja […] raamlepingu. 12. märtsil 2010 sõlmiti lepingu 2. lisa, milles sätestatakse võla osalise aktsiateks konverteerimise ning 2007. ja 2008. aasta laenude osalise tühistamise ja osalise tagasimaksmise eeskirjad.

(97) Poola ametiasutused kinnitasid, et müügile ei seatud eelkõige seoses töökohtade säilitamisega ühtegi tingimust. Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et investor võis ise otsustada äritehingute üle kaitseministeeriumiga.

(98) […]-ga toimunud läbirääkimiste üksikasjalik kirjeldus on esitatud VI punktis.

II.6 Poola ametiasutuste õiguslik hinnang ümberkorralduskavale

(99) Poola ametiasutused märkisid, et ümberkorralduste üldine maksumus on 262,2 miljonit Poola zlotti, mis jaguneb järgmiselt: avalik-õigusliku võla ümberkorraldamine summas 234 miljonit Poola zlotti, muu rahaline ümberkorraldamine summas 11,5 miljonit Poola zlotti, investeeringud summas 11 miljonit Poola zlotti, vara ümberkorraldamine summas 5,6 miljonit Poola zlotti ja tööhõive ümberkorraldamine summas 0,3 miljonit Poola zlotti.

(100) Poola ametiasutuste sõnul rahastatakse PZL Hydrali ümberkorraldamist 130,5 miljoni Poola zloti suurusest riigiabist ja omapanusest summas 132 miljonit Poola zlotti. Ümberkorralduskava kohaselt moodustab omapanus 50,3 % ümberkorralduskuludest. Omapanus koosneb põhivara ja aktsiate müügist saadavast tulust ning PZL Wrocławi tulevaselt investorilt saadavatest vahenditest.

(101) Kompensatsioonimeetmetest oli ümberkorralduskavas ette nähtud teatavate tootmisvahendite müük, mis toimus osaliselt aastatel 2004–2006 ja mille tõttu vähenes äriühingu tootmisvõimsus. Ümberkorralduskava kohaselt vähendaks masinate ja seadmete müük äriühingu tootmisvõimsust kokku 380 000 masintunni võrra, st 42 %. Põhiosa (315 000 masintundi) kavandatud võimsuse vähendamisest on juba toimunud. Poola ametiasutused väitsid, et kolmandik vähenemisest oli vajalik mitte äriühingu elujõulisuse taastamiseks, vaid tootmise vähendamiseks tööstusliku hüdraulika valdkonnas, s.o madala kasumlikkusega segmendis, milles tegutsemist oli äriühing otsustanud vähendada.

(102) Lisaks oli ümberkorralduskavas ette nähtud, et kavandatud loobumist teatavatest (väidetavalt kasumlikest) tegevustest ja tootmisega mitteseotud vara müüki tuleks käsitada kompensatsioonimeetmetena raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (27) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldusabi suunised”) tähenduses. Lõpetuseks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi erastamist, mis võimaldab äriühingu konkurentidel saada endale PZL Hydrali tootmisvõimsused, oskusteabe ja turuosa, tuleks samuti käsitada kompensatsioonimeetmena.

III. KOMISJON KAHTLUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISEL JA LAIENDAMISEL

(103) Ümberkorralduskavast teatati kui päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohasest ümberkorraldusstsenaariumist. Seepärast põhines komisjoni esialgne hinnang sel ajal tema käsutuses olnud teabel. Kõnealusele teabele tuginedes väljendas komisjon järgmisi kahtlusi.

(104) Seoses äriühingu õigusega saada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohast ümberkorraldusabi kahtles komisjon, kas PZL Hydral ei olnud saanud päästmis- ja ümberkorraldusabi eelneva kümne aasta jooksul.

(105) Eelkõige kahtles komisjon, kas avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmist ja hilinenud täitmisele pööramist ei peaks käsitama riigiabina. Komisjon juhtis tähelepanu asjaolule, et kui sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus ei pööra pikema aja jooksul tähelepanu sotsiaalkindlustusmaksete maksmata jätmisele või hilinenud maksmisele, annab ta abisaajale kahtlemata eelise, kergendades tema maksukoormust, võrreldes sellega, mis tuleneb sotsiaalkindlustussüsteemi tavapärasest kohaldamisest (28). Kuigi komisjon tunnistas, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid teatavaid täitemeetmeid, kahtles ta, kas need olid piisavad või tõhusad, kui nimetatud meetmed võeti hilisemas etapis, eelkõige seoses tagatistega, mis olid seatud avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks ja millele nad oleksid saanud tugineda. Seepärast kahtles komisjon selles menetluse etapis, kas avalik-õiguslikud võlausaldajad käitusid nii, nagu oleksid sellises olukorras käitunud eraõiguslikud võlausaldajad.

(106) Samuti väljendas komisjon kahtlusi muude meetmete suhtes, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et need ei kujuta endast riigiabi.

(107) Komisjon kahtles, kas avalik-õiguslike kohustuste osaline tagasimaksmine või osaline mahakandmine, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et see ei kujuta endast riigiabi, on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga.

(108) Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava on kooskõlas siseturuga, võttes arvesse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 31 ja sellele järgnevaid punkte.

(109) Komisjon kahtles, kas kavandatud panus oli tegelik ja kas ümberkorralduskava oli kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 43–45. Komisjon kahtles, kas PZL Wrocławi müügist kavandatud tulu, isegi kui see oleks saadud, saab lugeda omapanuseks ümberkorraldamisel. Nagu eespool märgitud, asutati PZL Wrocław 2004. aasta lõpus. Ümberkorralduskava kohaselt tuli tootmisvahendid üle anda ja erastamisprotsessi alustada juba 2007. aastal. Võimalikud investorid pidi esialgsed pakkumised esitama 2007. aasta neljandaks kvartaliks ja pärast läbirääkimisi pidi müügi eelleping sõlmitama 2008. aasta esimesel poolel. Menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal ei olnud komisjonile siiski teatatud ühegi võimaliku investori huvist PZL Wrocławi omandamises vastu.

(110) Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava oleks taganud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 34–37 ette nähtud pikaajalise elujõulisuse. Komisjon märkis, et kavandatud ümberkorraldus keskendus rahalisele ümberkorraldusele, st ligikaudu 90 % kõikidest ümberkorralduskuludest oli ette nähtud avalik-õiguslike võlgade tagasimaksmiseks. Järelikult olid ülejäänud ümberkorraldusmeetmed üsna piiratud. Komisjon märkis ka, et – nagu juba selgitatud – talle ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajaks teatatud ühestki huvitatud võimalikust investorist. Poola väide, et pärast äriühingu erastamist võivad vajalikuks osutuda täiendavad ümberkorraldusmeetmed, tekitas täiendavaid kahtlusi ümberkorralduskava elujõulisuses.

(111) Komisjon märkis ka, et vajab täiendavaid selgitusi selle kohta, kas kavandatud kompensatsioonimeetmed on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 38–42. Poola ametiasutused väitsid teates, et vähemalt kolmandik tootmisvõimsuse vähendamisest oli ette nähtud selleks, et vähendada tootmisvõimsust madala kasumlikkusega tööstusliku hüdraulika segmendis. Komisjon kahtles tema käsutuses oleva teabele tuginedes selles, kas äriühingu rakendatud või kavandatud tootmisvõimsuse vähendamine on piisav. Samuti märkis komisjon, et vähemalt osa kavandatud meetmetest tundus olevat vajalik pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks. Eelkõige juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et teatavate tootmisvahendite varasem müük tundus olevat konkreetselt suunatud elujõulisuse taastamisele. Kavandatud kinnisvara müük oleks samuti pigem rahastamisallikas kui konkurentsimoonutusi kompenseeriv meede.

IV. POOLA MÄRKUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

(112) Poola ametiasutused esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta seoses võimalusega kohaldada esitatud stsenaariumis, st seoses kapitalisüstidega, eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit.

(113) Poola ametiasutused märkisid, et kavandatud mahakandmised olid kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikud võlausaldajad oleksid saanud PZL Hydrali vara müügi korral rohkem kui äriühingu pankroti korral. Samuti märkisid Poola ametiasutused, et selline seisukoht põhines majandus- ja finantsanalüüsil ning sellega nõustusid ka asjaomased avalik-õiguslikud võlausaldajad.

(114) Poola ametiasutused väitsid, et kaks kapitalisüsti, mille ARP tegi PZL Hydralile ja mis teate kohaselt olid ette nähtud avalik-õiguslikele võlausaldajatele võlgade tagasimaksmiseks, ei välistanud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamist.

(115) Lisaks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi turuväärtus oli tihedalt seotud asjaoluga, et tal olid lennundussertifikaadid ja relvade müügiload ning ainulaadselt kogenud ja kvalifitseeritud tööjõud. Pankroti korral oleks selle organisatsiooni taastamine lennunduse järelevalveteenistustele vastuvõetavas ulatuses võimatu.

(116) Poola ametiasutused hindasid omapanuse suuruseks 130 miljonit Poola zlotti, mis moodustaks 50 % ümberkorralduskuludest isegi juhul, kui käsitada avalik-õiguslike võlgade sissenõudmata jätmist riigiabina. Lisaks märkisid Poola ametiasutused, et vara müük toimub ja seega müüdaks ümberkorralduse raames kogu ümberkorralduskavas nimetatud vara.

(117) Seoses ümberkorralduskava pikaajalise elujõulisusega kinnitasid Poola ametiasutused, et ümberkorralduse eesmärgid olid seatud õigesti. Eelkõige tagas tootmise koondamine PZL Hydrali territooriumi idapoolsesse ossa püsikulude vähenemise, tootmise täiustamine ja täiendava tulu vabanenud ruumi rendile andmisest. Lisaks viidi tootmine ja müük (sh 570 töötajat) üle PZL Wrocławisse, mis oli sel ajal majanduslikult elujõuline äriühing (2008. aasta esimese kümne kuu andmed). 2008. aasta lõpus oli PZL Wrocławi hinnanguline netokasum ligikaudu 6 miljonit Poola zlotti ja käive 50 miljonit Poola zlotti. Poola ametiasutused lisasid, et alates eraõigusliku võlausaldaja stsenaariumi suhtes kokkuleppele jõudmist 2007. aasta neljandas kvartalis tasusid nii PZL Hydral kui ka PZL Wrocław õigeaegselt oma jooksvad kohustused avalik-õiguslikele võlausaldajatele.

V. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

(118) Komisjon kolmandatelt isikutelt märkusi ei saanud.

VI. PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST TOIMUNUD SÜNDMUSED – MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA

(119) Poola ametiasutused leiavad, et […] pakutud PZL Wrocławi aktsiate müügihind vastab äriühingu turuväärtusele. Poola ametiasutuste sõnul kajastus pakutud hinnas äriühingu majanduslik olukord, mis halvenes 2009. aastal finantskriisi ja Poola relvajõudude tellimuste vähenemise tõttu.

(120) Samuti märkisid Poola ametiasutused, et hinnas kajastusid makromajanduslikud tingimused. Ainuüksi Varssavi väärtpaberibörsil langes Varssavi börsiindeks (WIG) 36 %. Ajavahemikul 2008. aasta aprillist ([…] lahkumine läbirääkimistelt) kuni 2009. aasta juunini halvenes PZL Wrocławiga sarnase tootmisprofiiliga, börsinimekirja kantud lennundussektori äriühingute turupositsioon järsult. […] (kuhu kuulub […]) aktsia langes […] %, […] aktsia […] % ja […] aktsia […] %.

(121) […] viis läbi nõuetele vastavuse uuringu (vt punkt 96). Uuringus võrreldi 32 lennundussektori äriühingu […] andmeid. Seejärel arvutati keskmised koefitsiendid, mis määrasid, kuidas nimetatud […]. Koefitsiente kohaldati seejärel […] suhtes. Tulemuseks saadi […].

(122) ARPga peetavad läbirääkimised investori hinnangu üle näitavad siiski, et selles etapis sõltub […] väga palju ühest kliendist, nimelt Poola relvajõududest, kellelt saadakse aastatel 2010–2013 eeldatavalt […] % kavandatud tulust vastavalt moderniseerimiskavale, mille tulemus on ebakindel, ja kui PZL Wrocławi finantsolukord 2010. aastal ei parane, võidakse algatada pankrotimenetlus.

(123) Sellele tuginedes väidab investor, et pakkudes PZL Wrocławi aktsiate eest […], maksab ta tegelikult neile peale.

(124) Saanud teada investori pakutava hinna, alustas ARP avalik-õiguslike võlausaldajatega läbirääkimisi võlgade osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamise üle vastavalt ümberkorralduskavale PZL Hydrali vara müügist saadava tulu arvel ilma täiendavate kapitalisüstideta.

(125) Selleks tellis ARP 15. jaanuaril 2010 Ernst&Young’ilt uuringu. Sõltumatule eksperdile Ernst&Young tehti ülesandeks võrrelda kahte järgmist stsenaariumi: — PZL Hydrali, sealhulgas tema tütarettevõtja PZL Wrocławi pankrotimenetlus; — kohustuste arveldamine tulu arvel, mis saadakse PZL Wrocławi müügist […]-le hinnaga […], ja PZL Hydrali muu vara müügist saadava tulu arvel.

(126) Ernst&Young hindas iga avalik-õigusliku võlausaldaja –sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium – olukorda eraldi. ARPd analüüs ei hõlma, sest ARP ei olnud PZL Hydrali võlausaldaja, vaid üksnes aktsionär.

(127) Ernst&Young’i uuring valmis 24. veebruaril 2010. Uuringus kasutati konservatiivset lähenemisviisi: kvantifitseeriti ainult need summad, mis kummagi stsenaariumi kohaselt eeldatavalt otseselt tagasi saadakse. Seepärast ei võetud analüüsis arvesse alternatiivseid kulusid, (29) pikaajalisi kasumiprognoose ega inflatsiooni.

(128) Likvideerimisega lõppevat pankrotistsenaariumit analüüsiti eeldusel, et likvideerimine on mõistlikult tõhus. Metoodika alusena nimetatakse asjakohase eraõigusliku võlausaldaja testi nõudeid, mis põhinevad kohtupraktikal (Hispaania vs. komisjon ja Hamsa vs. komisjon), milles analüüsitakse avaliku sektori asutuse tegutsemist eraõigusliku võlausaldaja seisukohast, kes püüab rahalistes raskustes olevalt võlgnikult võlga tagasi saada (30). Aruandes analüüsitakse eraldi iga võlausaldajat, võttes eelkõige arvesse võlgniku varale võlausaldaja kasuks seatud tagatisi ja seda, mil määral on nõuded võlgniku pankroti korral rahuldatavad (31).

(129) Vara väärtuse kindlaksmääramiseks pankroti korral eeldati Ernst&Young’i uuringus, et liikumatu materiaalse põhivara kiirmüügiväärtus moodustab 50 % selle õiglasest väärtusest. Õiglase väärtuse kindlaksmääramiseks kasutas Ernst&Young materiaalset põhivara käsitlevas rahvusvahelises raamatupidamisstandardis 16 määratletud meetodeid ja kõiki olemasolevaid sõltumatute ekspertide hinnanguid. 50 % vähendamist õigustab asjaolu, et Poola pankrotimenetlused on ebatõhusad, sest vara müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 26,86 % nende õiglasest väärtusest.

(130) Samuti märgitakse Ernst&Young’i uuringus, et tulu, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad pankroti korral saada, sõltub nende hüpoteegiga koormatud varaga seotud tagatiste järjekorrast. Ernst&Young’i uuringus antakse ülevaade PZL Hydrali varale seatud hüpoteekidest, asjaomaste hüpoteekide väärtusest ja võlausaldajate järjekorrast.

(131) Kahes eelmises punktis esitatud eeldustele tuginedes hindab Ernst&Young pankroti korral hüpoteekidega tagatud varast saadavaks kogusummaks 52,4 miljonit Poola zlotti; kolm avalik-õiguslikku võlausaldajat (puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) ei saa midagi tagasi ja ülejäänud võlausaldajad saavad tagasi järgmised summad: sotsiaalkindlustusamet – 44,8 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet – 2,3 miljonit Poola zlotti, Wrocław Psie Pole maksuamet – 0,457 miljonit Poola zlotti ja Wrocławi linnanõukogu – 4,9 miljonit Poola zlotti.

(132) Pankrotistsenaariumi kohaselt saadavaid tegelikke summasid tuleks seejärel korrigeerida, lisades PZL Hydrali muu vara eest saadava summa, st 13,5 miljonit Poola zlotti (32). Seega saadaks pankroti korral tulu 66 miljonit Poola zlotti, nagu on näidatud tabelis 26.

(133) Vara müügi stsenaariumi kohaselt müüakse 122 323 202,31 Poola zloti eest kogu ümberkorralduskavas nimetatud PZL Hydrali vara: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. hinnaga […], BBCenter’i kinnisvara hinnaga […], sõidukipark hinnaga […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. hinnaga […], elektrijaam (GSZ) hinnaga […], PZL Wrocław hinnaga […], valutehas hinnaga […] Poola zlotti, vähemusosalus hinnaga […] ja PZL Hydrali nõuded summas […]. Tabel 26. Müügi- ja pankrotistsenaariumi võrdlus PZL Hydrali seisukohast 2010. aastal (Poola zlottides) Ernst&Young’i uuringus Avalik-õiguslik võlausaldaja Kohustused kokku (33) Pankrotistsenaariumi korral saadav tulu Vara müügi stsenaariumi korral saadav tulu Sotsiaalkindlustusamet 192 427 569,63 58 326 475,00 91 857 554,58 Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet 59 579 407,58 2 294 047,11 18 250 999,45 Wrocław – Psie Pole maksuamet 532 432,60 456 768,68 456 800,00 Wrocławi linnanõukogu 27 087 078,25 4 928 184,34 4 930 000,00 Puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond 12 884 457,46 — 5 007 169,46 Alam-Sileesia piirkondlik amet 1 320 678,82 — 1 320 678,82 Rahandusministeerium 24 050 232,71 — 500 000,00 Kokku 317 881 857,5 66 005 475,13 122 323 202,31

(134) Tabelist 26 ilmneb, et Ernst&Young’i uuringu kohaselt rahuldataks 47,7 % sotsiaalkindlustusameti nõuetest, 30,6 % Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti nõuetest, 85,8 % Wrocław Psie Pole maksuameti nõuetest, 18,2 % Wrocławi linnanõukogu nõuetest, kõik Alam-Sileesia piirkondliku ameti nõuded, 38,9 % puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetest ja 2,1 % rahandusministeeriumi nõuetest.

(135) Poola õiguses on sätestatud, et kui avalik-õiguslikud võlausaldajad nõustuvad oma nõuded arveldama võlgade osalise mahakandmise teel, siis ei kogune nimetatud nõuetelt enam intressi ja intressid nõutakse sisse ainult juhul, kui arveldamist ei toimu, näiteks pankrotistsenaariumi korral. Seepärast sisaldavad tabelis 26 näidatud kohustused nõuetekohaseid intresse 2007. aasta lepingu kuupäeva seisuga kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate puhul, välja arvatud Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet (kelle teatavatelt maksukohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) ja Alam-Sileesia piirkondlik amet (kelle kohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) nende nõuete eripärase õigusliku laadi tõttu.

(136) Tuleks märkida, et Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti puhul nähti muudetud ümberkorralduskavas ette, et avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamine lükatakse osaliselt edasi ja osa võlgu makstakse tagasi perioodiliste maksetena kuni PZL Hydrali vara müümiseni, st võlad oleks osaliselt tagasi makstud. Lepingus on eelkõige üksikasjalikult sätestatud järgmiselt: — 4,9 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine Wrocławi linnanõukogule lükatakse edasi; — 5 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklikule fondile lükatakse edasi; — 18,25 miljonit Poola zlotti kasutatakse Alam-Sileesia piirkondlikule maksuametile võlgu oleva summa osaliseks tagasimaksmiseks, võla tagasimaksmine lükatakse osaliselt edasi, osa võlast tasutakse perioodiliste maksetena (34) ja osa makstakse tagasi maksepäeval arvutatud intressiga.

(137) Seda arvesse võttes saaksid võlausaldajad Ernst&Young’i uuringu kohaselt (vt tabel 26) PZL Wrocławi ja PZL Hydrali muu vara müügi korral kokku 122 miljonit Poola zlotti, samas kui PZL Hydral likvideerimisega lõppeva pankroti korral saaksid nad ainult 66 miljonit Poola zlotti ja kolm neist (rahandusministeerium, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond) ei saaks midagi.

(138) Müügistsenaariumi kohaselt kannaksid avalik-õiguslikud võlausaldajad maha kokku 195 miljonit Poola zlotti avalik-õiguslikke kohustusi. Sellele vaatamata oleksid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad müügistsenaariumi korral paremas olukorras kui pankrotistsenaariumi korral. Avalik-õiguslikud võlausaldajad saaksid kokku tagasi 38,5 % neile võlgnetavast summast.

(139) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Ernst&Young’i uuringu tulemustele tuginedes nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad oma nõuete osalise rahuldamisega 2010. aastal.

(140) […]-ga peetud läbirääkimistel nõustus ARP laenude osalise konverteerimise, osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamisega. Vastavalt raamlepingu 2. lisale pidi ARP konverteerima osa 2007. aasta laenu põhiosast ja osa 2008. aasta laenu põhiosast kogusummas […] PZL Wrocławi aktsiakapitaliks ning likviidseks varaks ja kustutama 2007. aasta laenu intressid summas […]. Pärast konverteerimist kavatseti PZL Wrocławi aktsiakapitali vähendada, esitades asjakohase taotluse pädevale kohtule.

(141) Poola ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi majanduslik olukord halvenes alles 2009. aastal ja selle põhjuseks oli majanduslangus, mida ei saanud ette ennustada ja mille tõttu vähenes Poola relvajõudude tellimuste maht peaaegu […] %. Seepärast halvenes oluliselt ARP kui võlausaldaja olukord ja halvenesid ka tema nõuete täieliku rahuldamise väljavaated.

(142) Raamlepingu 2. lisa sätetes kokku leppides võeti arvesse Ernst&Young’i uuringu lisa tulemusi. Kõnealune lisa koostati 24. veebruaril 2010. Selles analüüsitakse kahte stsenaariumi – PZL Wrocławi likvideerimisega lõppevat pankrotti ja äriühingu müüki investorile. Eelkõige keskendutakse sellele, kui palju saaks ARP tema kasuks seatud tagatistest pankroti korral, ja võrreldakse seda summaga, mida ta võiks saada PZL Wrocławi müügi korral investorile.

(143) Ernst&Young’i uuringu lisas juhitakse tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi vara oli koormatud pantide ja hüpoteekidega. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli PZL Wrocławi vara arvestuslik väärtus 52,5 miljonit Poola zlotti, millest tagatiseks olev vara moodustas 21,3 miljonit Poola zlotti ja vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, 31,2 miljonit Poola zlotti.

(144) Isegi kui vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, moodustaks […] % PZL Wrocławi varast, oleks maksuhaldur juhul, kui PZL Wrocławi vara müüki poleks toimunud, väljastanud oma nõuete täitmisele pööramiseks maksuotsuse vastavalt maksuseadustiku (35) artiklitele 112 ja 118, teatades, et PZL Wrocław vastutab PZL Hydrali 2006. ja 2007. aasta kohustuste eest. Seda kinnitab Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti 23. novembri 2007. aasta kiri, milles on öeldud, et kui ümberkorraldamine ei õnnestu, võetakse meetmed nõuete täitmisele pööramiseks vastavalt maksuseadustiku artiklile 112.

(145) Kuna PZL Wrocław on PZL Hydrali tootmisvahendite (mis osteti ajavahemikul 2004–2007) omanik, mõjutaks selline otsus teatavaid PZL Hydrali avalik-õiguslikke kohustusi. Nõuete väärtus, mida selline menetlus mõjutaks, vastaks PZL Hydrali avalik-õiguslikele kohustustele aastatest 2006–2007 kogusummas vähemalt 64,4 miljonit Poola zlotti (36). Ernst&Young’i uuringu lisa kohaselt ületaks kõnealuste nõuete väärtus sellise vara arvestusliku väärtuse, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata. Samal ajal tuleks kõnealuse vara arvestusliku väärtuse määramisel arvesse võtta selle turuväärtust, sest see koosneb debitoorsest võlgnevusest, sularahast ja muust finantsvarast.

(146) PZL Wrocławi pankroti korral oleks seega ainult hüpoteekide ja registerpandiga tagatud vara olnud eelisjärjekorras võrreldes maksuhalduri nõuetega. PZL Wrocławi eraõiguslike võlausaldajate tagamata nõudeid ei oleks saanud PZL Wrocławi vara arvel rahuldada. Võttes arvesse asjaolu, et pankrotivara arvel ei oleks saanud kõikide võlausaldajate nõudeid rahuldada, oleksid PZL Wrocławi aktsiad olnud pankroti korral väärtusetud. Väärtusetud oleksid olnud ka käsipandid, sest rahuldatud oleks ainult registerpantide ja hüpoteekide omanike nõuded.

(147) Seda arvesse võttes analüüsitakse Ernst&Young’i uuringu lisas PZL Wrocławi varade ARP kasuks seatud registerpandi väärtust. Tagatise, st masinatele seatud registerpandi väärtus määrati eeldusel, et tagatiseks seatud vara väärtus on pankroti korral 50 % selle arvestuslikust väärtusest, sest vara õiglane väärtus ei olnud teada ja liikuva materiaalse põhivara väärtus pidi muutuma vastavalt kohaldatavale kulumimäärale. Ernst&Young leidis, et väärtus oli kiirmüügile tüüpiline, võttes arvesse võimalust kasutada hinnatud vara konkreetsetel eesmärkidel ja osana kindlast tootmisprotsessist, võimalust kasutada seda teistsugustel eesmärkidel ja varaga seotud lepingute laadi. Ernst&Young’i uuringus juhitakse tähelepanu asjaolule, et kui müüdav vara on väga spetsiifiline ja seda kasutatakse väga spetsiifilisele ostjale toodete tootmiseks, võib vara likvideerimismaksumus olla väga väike ja võrduda 30 %-ga vara arvestuslikust väärtusest. Näiteks Autoglass Group SA, mille arvestuslik väärtus oli 19,8 miljonit Poola zlotti, müüdi pankrotimenetluses 6 miljoni Poola zloti eest. Lisaks võib PZL Wrocławi asjaomane vara, millele on seatud registerpant, koosneda paljudest väheväärtuslikest osadest. Eelkõige 2007. aasta laen oli tagatud 1 709 esemega, mis amortiseerusid aastate jooksul, ja ligikaudu 1 400 esemega, mille väärtus oli alla 3 500 Poola zloti; seepärast kanti see vara korraga maha.

(148) Nagu ka aruande põhiosas, ei võetud Ernst&Young’i uuringu lisas pankrotistsenaariumi hindamisel PZL Wrocławi võlausaldajate seisukohast arvesse inflatsiooni, st asjaolu, et pankrotimenetlus võib pikale venida.

(149) Uuringu kohaselt oli masinatele seatud registerpandiks oleva vara arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 2 106 392,71 Poola zlotti. Kui kõnealust valemit kohaldada vara arvestuslikule netoväärtusele, oleks vara väärtus (pankrotimenetluses) kiirmüügi korral hinnanguliselt 1 053 196,36 Poola zlotti.

(150) Ernst&Young’i uuringu lisas leitakse, et ARP saab pankrotistsenaariumi korral 1 053 196,36 Poola zlotti ja müügistsenaariumi korral [>1 053 196,36 Poola zlotti] (vastavalt raamlepingu 2. lisas kirjeldatule).

(151) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2007. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud registerpant) arvestuslik netoväärtus oli 2007. aasta auditeeritud finantsaruannete kohaselt 5 480 861,37 Poola zlotti ja 31. jaanuaril 2010. aastal auditeeritud finantsaruannete kohaselt 818 967,55 Poola zlotti.

(152) Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2008. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud kommertspant) arvestuslik netoväärtus oli sõltumatu eksperdi 1. veebruari 2008. aasta aruande kohaselt 2 763 000 Poola zlotti. Auditeeritud finantsaruannete kohaselt oli kõnealuse vara arvestuslik väärtus 1. veebruari 2008. aasta seisuga 1 883 098,97 Poola zlotti ja arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 1 287 425,16 Poola zlotti.

(153) Seepärast võtsid Poola ametiasutused tagasi teate PZL Hydralile tehtud kahe kapitalisüsti kohta, väites, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit arvesse võttes ei kujuta avalik-õiguslike kohustuste osaline mahakandmine ja osaline tagasimaksmine endast riigiabi. Samuti väitsid nad, et avalik-õiguslike võlausaldajate varasem tegevus (1998–2007) oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Nad märkisid ka, et PZL Wrocławi müük oli avatud, läbipaistev ja tingimusteta ning et investori pakutud hinda võis käsitada turuhinnana. Poola ametiasutused väitsid, et nii 2007. aasta laen kui ka 2008. aasta laen anti turutingimustel. Samuti tühistasid nad eespool kirjeldatud 2007. aasta laenu aktsiateks konverteerimise, kuid tegid ettepaneku konverteerida enne müüki osaliselt aktsiateks nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta laen, väites, et see on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga.

VII. KOMISJONI PÄDEVUS

(154) Teatavate meetmete rakendamist, nimelt loobumist PZL Hydrali vastu avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramisest, alustati 1998. aastal, st enne Poola ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004.

(155) Ühinemislepingu kohaselt tuleb abimeetmeid, mida uues liikmesriigis kohaldati enne ühinemist ja mida kohaldatakse ka pärast ühinemist ning mis kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuid mis ole olemasolev abi, käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt uue abina.

(156) Ühinemislepingu IV lisa punktis 3 on sätestatud üleminekumenetlus. See hõlmab õigusraamistikku uues liikmesriigis enne ELiga ühinemist rakendatud ja pärast ühinemist jätkuvate abikavade ja üksikute abimeetmete hindamiseks.

(157) Komisjon ei saa enne ühinemist rakendatud abimeetmeid, mida pärast ühinemist ei kohaldata, uurida ei üleminekumenetluse ega ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse raames. Teisalt hindab komisjon meetmeid, mida enne ühinemist ei rakendatud, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlusele kas teatatud abina või õigusvastase abina.

(158) Meede on pärast ühinemist kohaldatav, kui see rakendati enne ühinemist, kuid selle alusel võidakse pärast ühinemist anda täiendavat abi või suurendada juba antud abisummat, st kui riigi majanduslik panus ei ole meetme rakendamise kuupäeval täpselt teada ja see ei ole endiselt teada ka ühinemise kuupäeval.

(159) Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et loobumine avalik-õiguslike võlausaldajate kohustuste täitmisele pööramisest algas 1998. aastal ja jätkus ühinemise kuupäeval. Komisjon leiab, et 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata kohustuste täitmisele pööramata jätmine kuulub alates nimetatud kuupäevast tema pädevusse.

(160) Eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes kujutab 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmine endast meedet, mida kohaldatakse pärast ühinemist ja mis kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaselt komisjoni pädevusse.

VIII. HINNANG

(161) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(162) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed ja seega peavad need kõik olema samaaegselt täidetud, et meedet saaks käsitada riigiabina.

(163) Järgmistes jagudes hindab komisjon eraldi PZL Hydralile ja PZL Wrocławile antud võimalikku riigiabi.

(164) Ta käsitleb järgmisi PZL Hydraliga seotud meetmeid: — kavandatud ja tühistatud kapitalisüstid PZL Hydralile; — PZL Hydrali avalik-õiguslike võlgade täitmisele pööramine (1998–2007); — PZL Hydrali avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete arveldamine (2007–2010).

(165) Ta käsitleb järgmisi PZL Wrocławiga seotud meetmeid: — 2007. aasta laen; — 2008. aasta laen; — 2007. ja 2008. aasta laenude konverteerimine aktsiateks.

(166) Komisjon märgib, et Poola ametiasutused vaidlustasid eespool nimetatud meetmete liigitamise riigiabiks, väites, et meetmed vastasid eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile (PZL Hydrali kasuks võetud meetmed ja PZL Wrocław võlgade aktsiateks konverteerimine 2010. aastal) ja turumajandusliku investeerimise põhimõttele (PZL Wrocławile antud 2007. ja 2008. aasta laenud).

VIII.1 PZL Hydrali kapitalisüstide tühistamine

(167) Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi „menetlusmäärus”)) (37) artiklile 8 võib liikmesriik pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud otsuse selle kohta, kas teatatud meede kujutab endast riigiabi. Sellisel juhul lõpetab komisjon menetluse, sest see ei ole enam vajalik.

(168) Poola ametiasutused võtsid tagasi teated kahe kapitalisüsti kohta (113 miljonit Poola zlotti). Järelikult ei ole kõnealuste meetmete uurimine komisjoni poolt enam vajalik.

VIII.2 PZL Hydrali vastu avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmine (1998–2007)

(169) PZL Hydralile võidi anda riigiabi, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad jätsid äriühingu vastu avalik-õiguslikud kohustused jätkuvalt täitmisele pööramata.

(170) Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 hõlmab erinevas vormis sekkumisi, mis vähendavad äriühingu tavapäraseid kulusid ja mis ei ole küll toetused selle sõna otseses tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja samasuguse mõjuga. Kohtupraktikas tunnistatakse üldiselt, et sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus, kes lubab selliste maksete hilinemisega tasumist, annab oma tegevusega rahalistes raskustes olevale hilinevale ettevõtjale arvestatava kaubandusliku eelise, mida ei võta täielikult ära talle kehtestatud intressid ja viivised, kergendades tema maksukoormust, mis tuleneb sotsiaalkindlustusskeemi tavapärasest kohaldamisest (38). Selline põhjendus kehtib mutatis mutandis muude tasude ja maksude suhtes, mida riigiasutused koguvad.

(171) Käesoleval juhul ei olnud makse koguvad avaliku sektori asutused PZL Hydrali võlgu aastatel 1998–2007 täies mahus sisse nõudnud, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid vastu ümberkorralduskava (vt punkt 60 ja sellele järgnevad punktid).

(172) Kohtupraktika kohaselt tuleb selleks, et otsustada, kas riigiasutus andis avalik-õiguslike nõuete täitmisele pööramata jätmisega riigiabi, teha kindlaks, kas asjaomane äriühing ei oleks tõepoolest saanud võrreldavaid hüvesid eraõiguslikult võlausaldajalt, kes on kõnealuse äriühingu suhtes makse koguva avaliku sektori asutusega sarnases olukorras (39).

(173) Komisjon märgib, et PZL Hydrali pikaajalise elujõulisuse tagamiseks töötasid tema tollane omanik Poola rahandusministeerium ja hiljem ARP välja erastamisstrateegia, tuginedes erakonsultatsioonifirma 1998. aasta uuringule, ja hakkasid otsima investoreid (vt punkt 54). Era- ja avalik-õiguslikud võlausaldajad toetasid sellist lähenemisviisi ning olid sellesse tihedalt kaasatud.

(174) 2002. aastal alustasid Poola ametiasutused endiselt era- ja avalik-õiguslike võlausaldajate toetusel läbirääkimisi […]-ga. Võlausaldajaid teavitati korrapäraselt läbirääkimiste käigust (vt punktid 30 ja 56).

(175) Komisjoni sõnul olid nii era- kui ka avalik-õiguslikud võlausaldajad seisukohal, et PZL Hydrali ja eelkõige tema lennundus- ja kaitsealase tegevuse väärtus oli jätkuvuseeldusliku väärtusena eelkõige tema sõjaliste sertifikaatide ja relvade müügilubade ning inimkapitali tõttu palju suurem kui tema vara väärtus, ja seepärast nõustusid nad mitte algatama PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust.

(176) Komisjon märgib eelkõige, et peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st […] pank ja […] pank, ei pööranud oma nõudeid täitmisele vaatamata sellele, et nende kasuks olid seatud esimese järjekorra tagatised (vt punktid 32 ja 34), mida sai täitmisele pöörata otse panga täitekorralduse alusel ja mida oleks saanud suhteliselt lihtsalt käsutada (vt punkt 28).

(177) Avalik-õiguslikud võlausaldajad seevastu pöörasid nõuded täitmisele kohtutäituri abil ja olid 2007. aasta lõpuks sisse nõudnud kokku 28,76 miljonit Poola zlotti (vt punkt 41).

(178) Seepärast leiab komisjon, et aastatel 1998–2007 sai PZL Hydral võrreldavaid hüvesid kahelt eraõiguslikult võlausaldajalt, st […] pangalt ja […] pangalt, kes olid kõnealuse äriühingu suhtes makse koguvate avaliku sektori asutustega võrreldes mitte ainult sarnases, vaid tegelikult neist paremas olukorras.

(179) Samuti leiab komisjon, et nii era- kui ka avalik-õiguslike võlausaldajate otsus mitte algatada PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust oli põhjendatud, sest äriühingul olid pärast võlgade tasumist head väljavaated taastada lennundus- ja kaitsealase tegevuse elujõulisus, nagu on öeldud 1998. aastal koostatud strateegias (vt punkt 54).

(180) Seepärast ei andnud makse koguvatele avaliku sektori asutustele võlgnetavate summade sisse nõudmata jätmine aastatel 1998–2007 PZL Hydralile eelist, sest riigiasutused käitusid sarnaselt eraõiguslikule võlausaldajale, ja seega ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VIII.3 PZL Hydrali avalik-õiguslike kohustuste tagasimaksmine (2007–2010)

(181) Pärast […]-ga peetud erastamisläbirääkimiste nurjumist arveldasid peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st […] pank ja […] pank, oma nõuded PZL Hydrali vastu.

(182) Eraõiguslike võlausaldajate nõuded arveldati vastavalt 2003. aasta aprillis ([…] pank) ja 2006. aasta novembris ([…] pank). Vaatamata kvaliteetsetele tagatistele nõustus […] pank 4 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 51,6 miljoni Poola zloti suuruse võla ja […] pank nõustus 11,5 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 86,4 miljoni Poola zloti suuruse võla (vt punktid 31 ja 33).

(183) Makse koguvad avaliku sektori asutused sõlmisid 2007. aastal ARP ja PZL Hydraliga võlgade tasaarveldamise kokkuleppe, mis liideti 2007. aastal ümberkorralduskavale. Kõnealune kokkulepe koosnes neljast olulisest osast: — PLZ Hydral tasub kõik uued maksud, tasud ja osamaksed õigeaegselt; — PZL Hydral tasub osa tasumata kohustustest osamaksetena; ülejäänud summa tasumine lükatakse edasi seni, kuni PZL Hydral on müünud oma tütarettevõtjad ja vara; — PLZ Hydral müüb kõik oma tütarettevõtjad ja vara ning kasutab saadud tulu võlgade tagasimaksmiseks; — PZL Hydrali lennundus- ja kaitsealane tegevus eraldatakse ja antakse üle tütarettevõtjale PZL Wrocław, mis seejärel erastatakse, ja saadud tulust tasutakse avalik-õiguslikele võlausaldajatele. PZL Hydral on seejärel n-ö tühi kest, mis likvideeritakse.

(184) Kooskõlas müügi hinnanguliste tuludega aastatel 2007–2010 nähti ümberkorralduskavas ette, et makse koguvatele avaliku sektori asutustele makstakse tagasi 120,8 miljonit Poola zlotti (vt punkt 61). Tagantjärele ilmnes, et hinnang oli täpne, sest 2010. aastal oli see summa 122,3 miljonit Poola zlotti (vt punkt 133).

(185) Komisjon märgib, et ümberkorralduskavas oli ette nähtud ka kaks kapitalisüsti PZL Hydralile, mille eesmärk oli suurendada rahasummat, mida saaks kasutada varasemate kohustuste tasumiseks. Kapitalisüstide lülitamiseks ümberkorralduskavasse oli vaja komisjoni eelnevat nõusolekut; seepärast oli avalik-õiguslikele võlausaldajatele ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudes teada, et kõnealuste täiendavate summade kavasse lülitamine ei ole lõplik ega kindel.

(186) Samuti märgib komisjon, et ümberkorralduskava ei sisalda lõplikku otsust selle kohta, kuidas tulud eri avalik-õiguslike võlausaldajate vahel jagatakse. Jagamine pidi toimuma pärast tütarettevõtjate ja vara müüki tegelike müügitulude alusel, võttes arvesse eri avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud tagatisi.

(187) Seoses avalik-õiguslike võlausaldajate 2007.–2010. aasta tegevuse hindamisega leiab komisjon, et hinnata tuleb avalik-õiguslike võlausaldajate kahte eri otsust: esiteks 2007. aasta otsus nõustuda ümberkorralduskavaga ja teiseks 2010. aasta otsus nõustuda kohustuste lõpliku arveldamisega, nagu on näidatud käesoleva otsuse tabelis 26.

(188) Euroopa Kohtu praktika kohaselt peab komisjon sellises olukorras kohaldama eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit, st selleks, et otsustada, kas raskustes oleva äriühingu poolt avalik-õiguslikule asutusele võlgnetava summa vähendamine kujutab endast riigiabi, tuleb kõnealust asutust võrrelda eraõigusliku võlausaldajaga, kes püüab sisse nõuda summat, mida majanduslikes raskustes olev äriühing talle võlgneb (40).

(189) Kohtupraktikas on siiski sedastatud, et kui äriühing, kelle majanduslik olukord on oluliselt halvenemas, teeb olukorra parandamiseks ja pankroti vältimiseks oma võlausaldajatele ettepaneku sõlmida kokkulepe või mitu kokkulepet võlgade ümberkorraldamiseks, peab iga võlausaldaja tegema otsuse, võttes ühelt poolt arvesse summa, mille ta kavandatud kokkuleppe alusel saab, ja teiselt poolt summa, mille ta võib saada äriühingu likvideerimise korral. Otsust mõjutavad mitu tegurit, sealhulgas võlausaldaja seisund tagatud, eelisõigusega või eelisõiguseta nõude omanikuna, tema kasuks seatud võimalike tagatiste laad ja suurus, hinnang sellele, kui tõenäoline on äriühingu elujõulisuse taastamine ja kui suur on oht, et võlausaldaja kahjum suureneb, kui elujõulisust ei taastata, ja kui suur on summa, mille ta saaks likvideerimise korral. Kui näiteks selguks, et likvideerimise korral jätkub äriühingu varade müügimaksumusest üksnes hüpoteegi ja eelisnõuete katmiseks, oleksid eelisõiguseta nõuded väärtusetud. Sellisel juhul ei oleks enamiku nõuete tühistamisega nõustumine eelisõiguseta võlausaldaja jaoks tõesti mingi ohverdus (41).

(190) Komisjon märgib, et makse koguvate avaliku sektori asutuste nõuete arveldamise tingimused erinevad kahe eraõigusliku panga nõuete arveldamise tingimustest.

(191) Esiteks valisid erapangad kohese väljamaksmise, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused nõustusid ootama PZL Hydrali vara ja tütarettevõtjate müügi tulemusi.

(192) Teiseks on makse koguvate avaliku sektori asutuste eeldatav sissenõudmismäär oluliselt suurem erapankade sissenõudmismäärast: […] pank sai tagasi 7 % ja […] pank sai tagasi 13 %, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused võisid 122,3 miljonit Poola zloti suuruse müügitulu alusel eeldatavalt tagasi saada 38,5 %.

(193) Komisjon peab eespool punktides 188 ja 189 kirjeldatud põhimõtteid kohaldades hindama, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks teinud avalik-õiguslike võlausaldajatega sarnase otsus ja nõustunud 2007. aasta ümberkorralduskavaga, mis erineb eraõiguslike võlausaldajate saavutatud arvelduskokkuleppest.

(194) Esiteks märgib komisjon, et avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised olid piiratud ja erapankade tagatistest madalama kvaliteediga (vt eespool tabelid 16–20). Seepärast olid avalik-õiguslikud võlausaldajad läbirääkimistel halvemas olukorras. Samas suurenes nende tagatiste väärtus pärast eraõiguslike võlausaldajate nõuete arveldamist oluliselt, andes neile täiendava kindluse, et isegi kui ümberkorralduskava tulemused on oodatust halvemad, rahuldatakse vara arvel siiski vastuvõetav osa nende nõuetest.

(195) Teiseks märgib komisjon, et ümberkorralduskava aluseks olevate eelduste alusel võisid avalik-õiguslikud võlausaldajad eeldada, et saavad tagasi tunduvalt suurema osa neile võlgnetavatest summadest kui kiire arveldamise valinud eraõiguslikud võlausaldajad.

(196) Kolmandaks märgib komisjon, et PZL Hydral ja PZL Wrocław kinnitasid eraõiguslikele võlausaldajatele, et kõik uued kohutused tasutakse õigeaegselt.

(197) Neljandaks märgib komisjon, et tasumata kohustuste puhul nõustus PZL Hydral maksegraafikuga, mille kohaselt tuli osa võlast tagasi maksta osamaksetena ja ülejäänud pärast seda, kui on selgunud vara ja tütarettevõtjate müügist saadav tulu. Kõnealused maksed olid oluline edasiminek võrreldes võlgade tasumisega enne ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudmist: 2008. aastal, st esimesel ümberkorralduskava rakendamise aastal, maksis PZL Hydral tagasi 54,6 miljonit Poola zlotti võrreldes 9,5 miljoni Poola zlotiga, mis maksti tagasi 2007. aastal (vt tabel 21).

(198) Komisjon leiab, et PZL Hydrali kõnealuseid tagatisi ja kinnitusi arvesse võttes tegutsesid avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu võrreldavas olukorras oleks tegutsenud eraõiguslik võlausaldaja.

(199) Samuti märgib komisjon, et kuna läbirääkimised […] ja […]-ga nurjusid (vt punkt 94), kestis ümberkorralduskava tegelik rakendamine algselt kavandatust kauem. Komisjon leiab, et see oli oht, mis kaasnes makse koguvate avaliku sektori asutuste nõusolekuga ümberkorralduskavale.

(200) PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajate vahelist kohustuste lõplikku arveldamist on kirjeldatud tabelis 26. Pärast seda, kui […] oli teinud pakkumise ja PZL Wrocławi müügihind oli kindlaks määratud, nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad kohustuste arveldamisega PZL Hydrali vara müügi arvel ilma kapitalisüstideta kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ning võttes arvesse nende nõuete väärtust ja tagatiste kvaliteeti (vt punkt 96).

(201) Seepärast peab komisjon kindlaks tegema, kas kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on kapitalisüstideta müügi korral paremas olukorras kui pankroti korral ja kas müük […]-le on parim müügivõimalus, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad eeldada.

(202) Kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad saavad tagasi rohkem kui eraõiguslikud võlausaldajad (vt punkt 134), välja arvatud rahandusministeerium, kellel ei olnud siiski ühtegi tagatist ja keda ei saa seega võrrelda esimese järjekorra tagatisi omavate eraõiguslike võlausaldajatega (vt punktid 32 ja 34).

(203) Samuti tuleks märkida, et ARP tellitud Ernst&Young’i uuringus võrreldi summasid, mille iga avalik-õiguslik võlausaldaja võis saada pankroti korral ja müügi korral (mis toimus 2010. aastal) (vt punkt 137). Uuringus leitakse, et kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on müügi korral paremas olukorras.

(204) Komisjon hindas punktides 188 ja 189 viidatud kohtupraktikale tuginedes Ernst&Young’i uuringut kriitiliselt, et teha kindlaks, kas selle tulemused peavad paika ja tõestavad, et arveldamisega nõustudes käitusid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu oleks võrreldavas olukorras käitunud eraõiguslik võlausaldaja.

(205) Komisjon märgib esiteks, et Ernst&Young’i uuringus kasutati eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamiseks meetodina Euroopa kohtute asjaomast praktikat ja võeti arvesse iga avalik-õigusliku võlausaldaja seisundit, tema tagatisi, nende järjekorda ja summat, mis ta saaks tagasi likvideerimise korral.

(206) Käesoleva otsuse tabel 26 näitab, et vastavalt kõnealusele hinnangule on kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad (sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) PZL Hydrali kogu vara müügi korral paremas olukorras, st nad kõik saavad tagasi suurema osa tasumata kohustustest, kui nad saaksid likvideerimisega lõppeva pankrotistsenaariumi korral, võttes arvesse avalik-õiguslike võlausaldajate järjekorda ja nende vastavaid tagatisi (vt punkt 134).

(207) Seejärel kontrollis komisjon Ernst&Young’i väljatöötatud pankrotistsenaariumi paikapidavust. Hinnangus lähtuti sellest, et PZL Hydrali väärtus on null, sest tema kohustused ületasid tunduvalt tema vara ja tütarettevõtjate väärtust. Seepärast oleks iga võlausaldaja saanud pankrotistsenaariumi korral tagasi ainult osa tagatisega kaetud tasumata kohustustest niivõrd, kuivõrd tema järjekord võimaldas tal saada kasu tagatud vara likvideerimisväärtusest.

(208) Tabelites 16–20 on esitatud kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised. Punktis 131 on näidatud seda, mil määral PZL Hydrali pankroti väljakuulutamise korral rahuldataks iga avalik-õigusliku võlausaldaja nõuded tema tagatise arvel, võttes arvesse selle järjekorda. Kinnisvara kiirmüügiväärtuse hindamiseks kasutas Ernst&Young äriühingu vara jooksvat õiglast väärtust vastavalt punktile 30 ja kooskõlas materiaalset põhivara käsitleva rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 16 (42). Komisjon märgib, et kõnealuse rahvusvahelise raamatupidamisstandardi kasutamine on Euroopa Liidus kohustuslik ja seega on see sobiv alus likvideerimisväärtuse hindamiseks. Komisjon leiab olevat mõistliku, et pank