ET Euroopa Liidu Teataja L 80/49

KOMISJONI OTSUS (ΕL) 2015/455,

23. juuli 2014,

mis käsitleb riigiabi SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), mida Kreeka andis Piraeuse panga grupile seoses Piraeuse panga rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamisega

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5217 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. PIRAEUSE PANGAGA SEOTUD MENETLUS

(1) 19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks Kreeka krediidiasutuste toetamise kava (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi kolme põhimeetme alusel: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (2). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames Piraeuse panga (3).

(2) 19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.

(3) Kreeka ametiasutused esitasid 23. juulil 2010 komisjonile ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32787 (2011/PN).

(4) Piraeuse pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt riigigarantiisid ja riigivõlakirju (4). Samuti sai ta riigi tagatud erakorralist likviidsusabi.

(5) 20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga kavandatavas aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 4 700 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).

(6) 10. mail 2012 teatasid Kreeka ametiasutused ametlikult komisjonile kohustuse võtmise kinnitusest, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond oli Piraeuse pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34826 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.

(7) Komisjon algatas 27. juuli 2012. aasta otsusega esimese ajutise rekapitaliseerimise suhtes ametliku uurimismenetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (5).

(8) 2012. aasta detsembris võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ka kohustuse võtmise kinnituse, milles lubati osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide väljalaskmises kokku kuni 1 082 miljoni euro ulatuses (6). Kreeka ametiasutused teavitasid komisjoni kõnealustest meetmetest 20. detsembril 2012 (7).

(9) 2012. aasta septembris teatas Piraeuse pank kavatsusest omandada AS Société Générale’ilt (edaspidi „Société Générale”) selle filiaali Geniki. Septembris ja oktoobris pidas komisjon Geniki omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja Piraeuse panga esindajatega arvukalt telekonverentse ja vahetas e-kirju.

(10) Piraeuse pank ja Société Générale allkirjastasid 19. oktoobril 2012 aktsiate ostulepingu seoses kogu Société Générale’i osaluse (99,08 %) omandamisega Genikis.

(11) Komisjoni talitused saatsid 12. detsembril 2012 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut Geniki omandamise kohta.

(12) 26. veebruaril 2013 teatas Piraeuse pank komisjonile oma kavatsusest omandada Millennium Bank Greece SA (edaspidi „MBG”). Komisjon pidas MBG omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja pangaga mitu telekonverentsi ning vahetas e-kirju.

(13) Komisjoni talitused saatsid 25. märtsil 2013 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut MBG omandamise kohta.

(14) 22. aprillil 2013 teatas Piraeuse pank, et on sõlminud lepingu grupiga Millennium Banco Comercial Portugues (edaspidi „BCP”) seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamisega ning BCP osalemisega Piraeuse panga kapitali eelseisvas suurendamises.

(15) Kreeka finantsstabiilsuse fond konverteeris 3. juunil 2013 esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise osaliselt omakapitaliks kogusummas 5 891 miljonit eurot. Ühtlasi eraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale täiendavalt 1 094 miljonit eurot, nagu oli kokku lepitud sel ajal, kui Piraeuse pank omandas suure osa Kreeka Põllumajanduspangast (edaspidi „ATE”) ja kolme Küprose panga Kreeka filiaalid (vt punkt 1.2). Lisaks sellele andsid erainvestorid 1 444 miljonit eurot. Rekapitaliseerimiseks kulutati kokku 8 429 miljonit eurot ja sellele osutatakse kui „2013. aasta kevadisele rekapitaliseerimisele”.

(16) 19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta.

(17) Piraeuse panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”) esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile 25. juunil 2014. Samal kuupäeval esitasid nad teabe riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kohta. Kreeka ametiasutused märkisid, et nad soovivad jätkata Piraeuse pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riigigarantiide andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist.

(18) Komisjon pidas haldusmenetluse jooksul Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega mitmeid koosolekuid, telekonverentse ning vahetas e-kirju.

(19) Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras on käesolev otsus võetud vastu üksnes inglise keeles.

1.2. OMANDATUD ETTEVÕTETEGA SEOTUD MENETLUS

1.2.1. ATEga seotud menetlus

(20) 2011. aasta aprillis andis Kreeka ATE-le 1 445 miljonit eurot (kõnealune summa sisaldas algselt Kreeka rekapitaliseerimiskava raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljonit eurot likviidsustoetust. Komisjon kiitis need ATE ümberkorralduskaval põhinevad meetmed 23. mai 2011. aasta otsusega heaks (edaspidi „ATE ümberkorraldamisotsus”) (8).

(21) 29. detsembril 2011 võttis Kreeka 290 miljoni euroga osa ATE kapitali eelisostuemissioonist.

(22) Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ettepanek ATE kriisilahenduseks, kasutades ATE valitud varade ja kohustuste (edaspidi „ATE üleantud tegevus”) ostu- ja ühendamismenetlust, (9) samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus toimuks rämpspanga vahendusel.

(23) 2012. aasta juulis teatas pank likvideerimisele kuuluva ATE arvestatava osa omandamisest ühendamise teel.

(24) Samal ajal kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond katma Piraeuse panga kapitalivajaduse, mis tulenes omandatud varast. Kreeka keskpank tegi 27. jaanuaril 2013 järelduse, et regulatiivsetel eesmärkidel vajalik kapital seoses ATE tegevuse omandamisega on kuni 570 miljonit eurot ja selle eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fond.

(25) 3. mai 2013. aasta otsuses (10) (edaspidi „ATE likvideerimisotsus”) järeldas komisjon, et ATE tegevuse üleandmise ajal rakendatud toetusmeetmed ei kujuta endast riigiabi Piraeuse pangale, vaid ATE üleantud tegevusele. Ühtlasi leidis komisjon, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ka ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada selle pikaajalise elujõulisuse.

(26) 2013. aasta juunis andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames 570 miljonit eurot (11).

1.2.2. Küprose panga (Bank of Cyprus), Küprose Rahvapanga (Cyprus Popular Bank) ja panga Hellenic Bank (edaspidi „kolm Küprose panka”) Kreekat hõlmava tegevusega seotud menetlus

(27) Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist (12) jõudsid Küprose ametiasutused, Euroopa Liit, Rahvusvaheline Valuutafond (edaspidi „IMF”) ja Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) poliitilise kokkuleppeni edasise makromajandusliku kohandamisprogrammi aluspõhimõtetes. Eelkõige lepiti muu hulgas kokku, et kolme Küprose panga Kreekat hõlmav tegevus antakse üle Kreeka pangale.

(28) Piraeuse pank ja muud Kreeka pangad avaldasid soovi omandada kolme Küprose panga tegevus Kreekas.

(29) 22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku pakkumise tegemiseks kolme Küprose panga Kreeka filiaalide, hoiuste ja laenude omandamiseks. Piraeuse panga pakkumine sõltus Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis andis pangale omakapitali toetust omandatud ettevõtte omakapitali eest makstud hinnaga võrdses ulatuses.

(30) Kreeka ametiasutused ja Kreeka finantsstabiilsuse fond hoidsid komisjoni talitusi pidevalt kursis niihästi protsessi käigu kui ka omandamistehingu tingimustega.

(31) 26. märtsil 2013 allkirjastas Piraeuse pank kõigi kolme Küprose pangaga müügi- ja üleandmislepingu seoses nende Kreekat hõlmava tegevusega (hoiused, laenud ja filiaalide võrgustik).

(32) Vastavalt 2013. aasta märtsis sõlmitud kokkuleppele suurendas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga kapitali 524 miljoni euro võrra, (13) et täita kõnealuse vara omandamisest tekkinud kapitalivajadust.

2. KIRJELDUS

2.1. PIRAEUSE PANK JA SELLE RASKUSED

2.1.1. Kreeka pangandussektori üldine taust

(33) Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP”) langes 2008.–2012. aastal 20 %, nagu selgub tabelist 1. Selle tulemusel seisid Kreeka pangad peagi silmitsi kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude makseviivituse kiiresti kasvava määraga (14). See mõjus kahjulikult Kreeka pankade varade tootlusele ja suurendas kapitalivajadust. Tabel 1 Kreeka SKP reaalkasv 2008–2013 Kreeka 2008 2009 2010 2011 2012 2013 SKP reaalkasv, % –0,2 –3,1 –4,9 –7,1 –7,0 –3,9 Allikas: Eurostat, kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(34) Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina (edaspidi „erasektori kaasamise programm”). Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames Kreeka valitsus pakkus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele vastutasuks kehtivate Kreeka riigivõlakirjade eest uusi väärtpabereid, sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori kaasamise programmi võlakirju, nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (15). Kreeka ametiasutused kuulutasid selle võlakirjade vahetustehingu tulemused välja 9. märtsil 2012 (16). Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa suuri kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajaduse, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse. Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade erasektori kaasamise programmi tõttu kantud kogukahjumist. Tabel 2 Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (mln eurodes) Pangad Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma Riigiga seotud laenude nominaalsumma Nominaalsumma kokku Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/esimese taseme omavahendid (%) Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/koguvara (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 ATE 5 164 608 5 772 3 873 456 4 329 1 144 17,1 Geniki 384 7 391 287 5 292 78,1 8,9 MBG 185 0 185 137 0 137 29 2,2 Allikas: Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14.

(35) Kuna Kreeka pankadel olid erasektori kaasamise programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes märkimisväärsed kapitali puudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, IMFi ja EKP sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid kõnealuse programmi raames rahastatavad pankade rekapitaliseerimise vajadused ja kriisilahenduse kulud kokku 50 miljardit eurot (17). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga poolt 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini läbi viidud stressitest (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (18). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest 2012. aasta stressitesti tulemuste põhjal. Tabel 3 2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes) Pangad Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2011. a dets.) Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets.) Erasektori kaasamise programmi eraldised (2011. a juuni) Kumulatiivse brutokahjumi prognoos krediidiriski põhjal Laenukahjumi reservid (2011. a dets.) Sisemine kapitalitootlus Eesmärgiks seatud esimese taseme omavahendid (2014. a dets.) Kapitalivajadused NBG 7 287 –11 735 1 646 –8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 –5 781 830 –8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 –4 786 673 –8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 –5 911 1 005 –6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 ATE 378 –4 329 836 –3 383 2 344 468 1 234 4 920 Geniki 374 – 292 70 –1 552 1 309 –40 150 281 MBG 473 – 137 0 – 638 213 –79 230 399 Allikas: Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8.

(36) 2012. aasta märtsi Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali hankimise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse seega maksumaksjate koormust (19). Kreeka keskpank leidis, et üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank (National Bank of Greece), Piraeuse pank ja Alpha Bank) esitasid elujõulise kava kapitali suurendamiseks (20). Nimetatud pangad said 2012. aasta mais Kreeka finantsstabiilsuse fondist esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks.

(37) Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tõstma intressimäära. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ja sattusid täielikult sõltuvusse rahastamisest eurosüsteemi vahendite kaudu, (21) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast.

(38) 3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames investoritele antud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi hindadega, mis moodustasid 30,2–40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (22). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas nende bilansis välja edasised kahjumid, kuna suurem osa erasektori kaasamise programmi käigus uute Kreeka võlakirjade põhjal kirjendatud arvestuslikust kahjumist (st erinevusest turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja pöördumatuks (23).

(39) 2012. aasta detsembris said neli suurimat Kreeka panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist vahendid teiseks ajutiseks rekapitaliseerimiseks.

(40) 2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures Kreeka finantsstabiilsuse fondile kuulus üle 80 % kõigi nelja panga aktsiakapitalist. Nendes pankades, kes suutsid kaasata eelnevalt kindlaks määratud hulga erakapitali (Piraeuse pank, Alpha Bank ja Kreeka rahvuspank), sai Kreeka finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestorid said Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiate ostutähed.

(41) 2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide ning ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis. Tehtud analüüsi põhjal esitati krediidikahju prognoos kahe makromajandusliku stsenaariumi, baasstsenaariumi ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil.

(42) Tuginedes hinnangule, mille nõustaja andis kriisikahju prognoosidele, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”) Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevuse hindamiseks nii baasstsenaariumi kui ka ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Kapitalivajaduste hindamise viis Kreeka keskpank läbi teise nõustaja tehnilise abiga.

(43) 2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (24) Kreeka riski ja välismaise riski kohta konsolideeritud alusel, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikus 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt. Tabel 4 2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes) Pangad Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2013. a juuni) (1) Laenukahjumi reservid (2013. a juuni) (2) Krediidikahju prognoos, Kreeka risk (3) Krediidikahju prognoos, välismaine risk 1 (25) (4) Sisemine kapitalitootlus (5) Esimese taseme omavahendite määr stressitesti põhjal (2016. a dets.) (6) Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) NBG (26) 4 821 8 134 –8 745 –3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 –9 519 –1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 –14 720 –2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 –16 132 –2 342 2 658 5 265 425

(44) 6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.

(45) Ajavahemikul 2014. aasta märtsi lõpust mai alguseni jätkasid pangad kapitali suurendamist.

2.1.2. Abisaaja

(46) Piraeuse pank osutab rahvusvahelisi pangateenuseid põhiliselt Kreekas ning Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopas (Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania, Ukraina ja Küpros), aga ka Egiptuses. Kodumajapidamistele ja ärisektorile pakutakse laiaulatuslikke panga- ja finantstooteid ja -teenuseid. Piraeuse pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, riigikassaga seotud ja investeerimispanganduse turul. Piraeuse pank on registreeritud Kreekas ja selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 2012. aasta 30. detsembri seisuga töötas pangas kokku 18 597 inimest (28).

(47) Piraeuse pank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nimiväärtusega 7,7 miljardit eurot. Piraeuse panga erasektori kaasamise programmiga seotud kulud kokku olid 5 911 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kajastati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodel (29). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs Piraeuse pank erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.

(48) Tabelis 5 on esitatud Piraeuse panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed). Tabel 5 Piraeuse panga põhiandmed aastatel 2010, 2011, 2012 ja 2013 Kasum ja kahjum (mln eurot) 2010 2011 2012 (30) 2013 (31) Netointressitulu 1 207 1 194 1 047 1 664 Tegevustulu kokku 1 510 1 245 1 921 2 205 Tegevuskulud kokku (884) (840) (931) (1 680) Maksueelne tulu 625 405 989 525 Väärtuse langusest tingitud kahjumid seoses krediidiriski katmisega (611) (1 973) (2 519) (2 536) Kreeka riigivõlakirjade ja erasektori kaasamise programmist toetatavate laenude väärtuse langusest tekkinud kahjumid (5 911) Negatiivne firmaväärtus 351 3 810 Puhaskasum/-kahjum (21) (6 618) (507) 2 546 Valikulised koguselised näitajad (mln eurot) 31. detsember 2010 31. detsember 2011 31. detsember 2012 (31) 31. detsember 2013 (32) Laenude netosumma ja ettemaksed klientidele kokku (neto) 40 150 35 634 44 613 62 366 Hoiused 29 475 21 796 36 971 54 279 Koguvarad 57 561 49 352 70 408 92 010 Omakapital kokku (30) 3 273 (1 940) (2 316) 8 543

(49) Tabeli 5 põhjal selgub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5 911 miljonit eurot) (33) kandis Piraeuse pank 2012. aasta keskpaigani kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega. Hoiuste väljavool kahjustas tugevalt Piraeuse panga likviidsuspositsiooni. Olukord paranes mõnevõrra pärast seda, kui Piraeuse pank hakkas 2012. aasta juulis tegema omandamistehinguid.

(50) Kreeka keskpank hindas 2013. aasta stressitesti alusel, et Piraeuse panga baasstsenaariumile vastavad kapitalivajadused on 465 miljonit eurot.

(51) 2014. aasta märtsis suurendas Piraeuse pank kapitali veel 1 752 miljoni euro võrra, et katta põhjenduses 50 nimetatud kapitalivajadused ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiatega tasuda 940 miljonit eurot (34). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis, ei võtnud Kreeka finantsstabiilsuse fond endale Piraeuse panga ees kohustust kapitali suurendamise raames kapitali eraldamiseks, kui erasektori nõudlus peaks jääma ebapiisavaks. Kapitali suurendamine saavutati eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse aktsionäride eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas. Aktsiate märkimishinnaks määrati 1,7 eurot aktsia kohta.

(52) Kapitali suurendamise järel teatas Piraeuse pank 22. mail 2014, et ta ostis eelisaktsiaid Kreeka riigilt tagasi kogusummas 750 miljonit eurot (35).

2.2. PIRAEUSE PANGA POOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE

2.2.1. ATE omandamine

(53) Kreeka asutas ATE 1929. aastal mittetulundusühinguna. 1990ndate aastate alguseni oli ATE spetsialiseerunud finantsasutus, mis toetas Kreeka riigi nimel põllumajandussektori arengut. 2000. aasta detsembris noteeriti äriühing Ateena börsil. 14. novembril 2011 oli Kreeka 89,9 % suuruse osalusega ATE peamine aktsionär.

(54) ATE tegutses kõigis pangandusvaldkondades, tegeledes niihästi jae- kui ka äripangandusega, pakkus finantsteenuseid, nagu kindlustus ja liising, ning soetas märkimisväärse osaluse finantssektorivälistes äriühingutes, sealhulgas suhkru- ja piimatööstuses.

(55) 2012. aasta juulis pakkus ATE teenuseid 468 filiaalist koosneva võrgustiku kaudu ning andis tööd 5 024 inimesele. Hoiuste kogusumma oli 2012. aasta juuli seisuga 14,9 miljardit eurot 21,8 miljardi euro suuruste koguvarade kohta (36).

(56) 2006. aastast alates pakkus ATE teenuseid ka Kreekast väljaspool, omades 74 % osalust ATE Bank Romanias ning 20,3 % osalust lihtaktsiakapitalis ja 25 % osalust eelisaktsiakapitalis AIKBanka Serbias.

(57) ATE raskused tekkisid enne Kreeka võlakriisi eelkõige ebakvaliteetse vara ja väärtuse langusele eelnenud traditsiooniliselt madala kasumlikkuse tõttu. Lisaks mõjutas Kreeka võlakriis kõiki Kreeka panku, sealhulgas ATE panka, kahel viisil i) Kreeka juurdepääsu kadumine rahvusvahelistele võlaturgudele mõjutas rängalt Kreeka pankade likviidsuspositsiooni ja ii) vara kvaliteet langes ja suurendas väärtuse langust.

(58) 2011. aasta aprillis eraldas Kreeka ATEle 1 445 miljonit eurot (sealhulgas algselt Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljoni euro suuruses summas likviidsustoetust. Komisjon kiitis need meetmed ATE ümberkorraldamisotsusega heaks.

(59) Sellele vaatamata halvenes ATE kapitaliga varustatus 2011. aasta teisel poolel, eelkõige erasektori kaasamise programmis osalemise tõttu. Vastavalt tabelile 2 olid ATE erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 4 329 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati ATE üleantud tegevuse kapitalivajadusteks 4 920 miljonit eurot.

(60) Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ATE kriisilahenduse ettepanek, kasutades ATE üleantud tegevuse suhtes ostu- ja ühendamismenetlust, samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus pidi toimuma rämpspanga vahendusel. Piraeuse pank ja teine suur Kreeka pank esitasid Kreeka finantsstabiilsuse fondile mittesiduva pakkumise. 26. juulil 2012 kiitis Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhatus Piraeuse panga pakkumise heaks.

(61) 27. juulil 2012 alustas Kreeka keskpank ATE tegevuse üleandmist Piraeuse pangale (37).

(62) Kuna ATE üleantud tegevusega seotud õiglases väärtuses vara oli väiksem kui kohustused, pidi Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas Kreeka keskpanga 28. jaanuari 2013. aasta otsusega korvama vahe üleantud varade ja kohustuste vahel, st katma rahastamispuudujäägi. Auditeeritud andmetele tuginedes leidis Kreeka pank, et rahastamispuudujääk on 7 471 miljonit eurot ja Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale 7 471 miljoni euro väärtuses Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirju (edaspidi „EFSFi võlakirjad”).

(63) Lisaks sellele kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldama Piraeuse pangale kapitali, et ATE üleantud tegevus kuni 9 % ulatuses kapitaliseerida. Algselt hinnati summa suuruseks 500 miljonit eurot, kuid lõppsumma suuruseks määrati 570 miljonit eurot. Fond eraldas pangale lõppsumma 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames lihtaktsiate vastu.

(64) Piraeuse pank omandas ATE üleantud tegevuse hinnaga 95 miljonit eurot.

2.2.2. Geniki omandamine

(65) Geniki asutati 1937. aastal. Geniki osutas finantsteenuseid jaepanganduses, äripanganduses ja kapitaliturul. 2004. aastal omandas Société Générale enamusosaluse Geniki aktsiakapitalis. Genikil oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga 104 filiaali ja 1 391 töötajat (38). Geniki koguvarad olid 2,6 miljardit eurot, laenude netosumma kokku 1,9 miljardit eurot ja hoiused ligikaudu 2 miljardit eurot (39).

(66) Pangandussektori tulemuslikkust mõjutas äärmiselt negatiivselt Kreeka võlakriis. Lisaks viis Kreeka pankade osalemine erasektori kaasamise programmis nende kapitaliga varustatuse kiire halvenemiseni. Vastavalt tabelile 2 olid Geniki erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 292 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati Geniki kapitalivajaduste suuruseks 281 miljonit eurot ning selle arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga korraldatud stressitest.

(67) 2012. aasta juunis pöördus Société Générale nelja suurema Kreeka panga poole sooviga müüa Geniki. Piraeuse pank oli ainsana Geniki omandamisest huvitatud.

(68) Société Générale’i ja Piraeuse panga vahel toimunud Geniki müügiläbirääkimistes jõuti 19. oktoobril 2012 ametliku kokkuleppeni, mille kohaselt i) Société Générale müüb ja Piraeuse pank ostab Société Générale’ile Genikis kuuluva 99,08 % suuruse osaluse, ja ii) Société Générale loovutab ja annab üle ning Piraeuse pank omandab 100 % Société Générale’i sõlmitud ja edaspidi sõlmitavatest Geniki aktsiakapitali ettemaksetest. Société Générale nõustus lõpuks tegema Genikile ligikaudu 290 miljoni euro suuruse ettemakse ja märkima Piraeuse panga emiteeritud võlakirju ligi 170 miljoni euro suurusele summale. Piraeuse pank omandas seejärel Geniki 1 miljoni euro eest.

(69) 14. detsembril 2012 teatas Piraeuse pank, et Société Générale’ile Genikis kuulunud osaluse omandamine on lõpule viidud.

2.2.3. Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamine

(70) Küprose pank, Küprose Rahvapank ja pank Hellenic Bank olid asutatud vastavalt aastatel 1899, 1901 ja 1976.

(71) Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist jõudsid Euroopa Liit, IMF ja EKP Küprose päästekava peamiste parameetrite suhtes kokkuleppele. Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu (The Hellenic Systemic Stability Board) esitas ühehäälselt ettepaneku kanda kolme Küprose panga Kreeka filiaalide vara ja kohustused üle olemasolevale Kreeka pangale. Eelkõige kinnitas Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu, et „[…] (40) kokkulepe annab [kolme Küprose panga] Kreeka filiaalide hoiustajatele täieliku tagatise, kaitseb Kreeka avalikku huvi ja finantsstabiilsust ning ei suurenda Kreeka avaliku sektori võlakoormust”.

(72) Kreeka keskpangale tehti ülesandeks uurida Kreeka pankade võimalikku huvi ning sellega seoses esitati osalemiskutse. Kreeka finantsstabiilsuse fond nõustus katma kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamisest tulenevad (omandaja) kapitalivajadused.

(73) Tabelis 6 on esitatud kokkuvõte kolme Küprose panga varadest ja kohustustest, mis kanti üle Piraeuse pangale (edaspidi „Küprose üleantud tegevus”). Tabel 6 Kolme Küprose panga üleantud tegevus Üleantud tegevus Varad Kõik Kreeka laenud, sealhulgas liising ja faktooring Kreekast pärit ja seal hallatavad laevanduse rahastamiseks antud laenud ja muud laenud Põhivarad (välja arvatud edasilükkunud tulumaksu vara) Kohustused Kõik kolme Küprose panga Kreekas kogutud hoiused Allikas: „Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks” (Küprose pankade Kreeka vara eraldamine ja müümine), tingimusi käsitlev kokkulepe, 10. aprill 2013.

(74) Piraeuse pangale üle kantud varade väärtus oli ligikaudu 18,9 miljardit eurot ja kohustuste summa umbes 15 miljardit eurot. Tehingupooled nõustusid siiski võtma arvesse kahjusummat, mida prognoositi Küprose pankade PIMCO koostatud aruandes ebasoodsa stsenaariumi kohaselt (41). Vastavalt PIMCO aruandele oli pangale üle kantavate varade väärtus ligi 16,5 miljardit eurot. Üle kantud kohustuste summa oli umbes 14,5 miljardit eurot.

(75) 21. ja 22. märtsil 2013 esitasid mittesiduva pakkumise ainult kolm panka, sealhulgas Piraeuse pank.

(76) 22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamiseks. Kogu tasu, mille Piraeuse pank maksis Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, oli 524 miljonit eurot. Eelkõige lepiti kokku, et Piraeuse pank maksab 237 miljonit eurot Küprose panga üleantud tegevuse omandamise eest, 258 miljonit eurot Küprose Rahvapanga üleantud tegevuse omandamise eest ja 29 miljonit eurot panga Hellenic Bank üleantud tegevuse omandamise eest.

(77) 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (42) võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aasta juunis Piraeuse pangale panga makstud hinna katteks 524 miljoni euro suuruse kapitalisüsti.

2.2.4. MBG omandamine

(78) MBG asutati 2000. aastal. 31. detsembri 2012. aasta seisuga hõlmas MBG 119 filiaali ja 1 174 töötajat (43).

(79) 22. aprillil 2013 allkirjastas Piraeuse pank BCPga lõpliku kokkuleppe seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamise ning BCP osalemisega Piraeuse panga eelseisvas kapitali suurendamises.

(80) Kõnealuse kokkuleppe kohaselt panustab BCP 400 miljonit eurot MBG regulatiivsesse rekapitaliseerimisse (millest BCP 2012. aasta detsembris juba eraldas 139 miljonit eurot), konverteerides BCP allutatud ja eelisvõla MBG kapitaliks. Lisaks peab MBG kõik varem BCPlt saadud rahalised vahendid kahes osas hüvitama: 650 miljonit eurot makstakse tehingu lõpetamise kuupäeval ja ligi 250 miljoni euro suurune summa kuue kuu jooksul pärast tehingu lõpetamist. Lõpuks eraldab BCP märkimise eesõigusi välistava suunatud pakkumise kaudu Piraeuse panga rekapitaliseerimiseks 400 miljonit eurot. Seejärel omandab Piraeuse pank täielikult rekapitaliseeritud MBG 1 miljoni euro eest.

(81) 19. juunil 2013 andis Piraeuse pank teada, et MGB omandamine on lõpule viidud.

2.2.5. Ülevaade omandamiste ühismõjust

(82) Tabelis 7 on esitatud ülevaade järjestikuste omandamiste mõjust Kreeka Piraeuse panga suurusele (ükski omandatud üksustest ei hõlmanud välismaist vara, välja arvatud ATE üleantud tegevus, mis hõlmab väikeses koguses Rumeenia vara). Kõnealuste omandamiste tulemusena on Piraeuse pangal Kreeka hoiuste ja laenuturul praegu kõige suurem turuosa. Tabel 7 Järjestikuste omandamiste mõju Piraeuse panga suurusele Kreekas 31.12.2012 Ainult Kreeka Piraeuse pank eraldi ATE Geniki Küprose pangad MBG UUS GRUPP Laenude kogumaht 27 727 12 200 3 308 24 194 4 710 72 138 osakaal uues grupis 38 % 17 % 5 % 34 % 7 % 100 % Laenude netosumma 24 811 11 527 1 909 19 481 4 236 61 964 osakaal uues grupis 40 % 19 % 3 % 31 % 7 % 100 % Hoiused 15 412 14 986 2 014 14 427 2 912 49 752 osakaal uues grupis 31 % 30 % 4 % 29 % 6 % 100 % Töötajad 5 926 5 019 1 420 5 268 1 186 18 819 osakaal uues grupis 31 % 27 % 8 % 28 % 6 % 100 % Filiaalid 325 460 104 307 120 1 316 osakaal uues grupis 25 % 35 % 8 % 23 % 9 % 100 % Allikas: Piraeuse panga esitatud andmed 10. juunil 2014. aastal.

2.3. ABIMEETMED

2.3.1. Kreeka pankade toetuskava raames Piraeuse pangale antud abi (meetmed L1 ja A)

(83) Piraeuse pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmesuguste meetmete kujul, nagu rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.

2.3.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)

(84) Piraeuse pank on saanud ja saab ka edaspidi abi tagatismeetmete ja riigivõlakirjade näol. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 2010. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigivõlakirjade tasumata summa 1 024 miljonit eurot (44).

(85) Kreeka ametiasutuste 25. juunil 2014. aastal komisjonile esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas palusid Kreeka ametiasutused luba jätkata ümberkorraldusperioodil Piraeuse pangale Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste ja riigivõlakirjade andmist, kui sellist likviidsustoetust peaks vaja olema, kuigi seda tõenäoliselt ei juhtu.

2.3.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)

(86) 2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris sai Piraeuse pank Kreeka riigilt Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames kapitalisüste vastavalt 370 miljoni ja 380 miljoni euro suuruses summas, seega kokku 750 miljonit eurot (meede A), mis oli sel ajal võrdne ligikaudu 2,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest (45).

(87) Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja kehtivusajaga viis aastat.

(88) Piraeuse pank ostis 22. mail 2014 eelisaktsiad tagasi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 52.

2.3.2. Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)

(89) Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulistel finantsasutustel saada eurosüsteemist rahalisi vahendeid, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Finantsasutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on […] baaspunkti kõrgem intressist, mida kõnealune asutus maksab keskpanga tavalise refinantseerimise eest.

(90) Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid (46). Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigigarantii, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna. Seaduse 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril tagada riigi nimel Kreeka keskpanga krediidiasutuste vastu esitatavad nõuded. Erakorralist likviidsusabi saavatel pankadel tuleb maksta riigile garantiitasu […] baaspunkti.

(91) 31. detsembril 2011 sai Piraeuse pank 11,64 miljardit eurot ning 31. detsembril 2012. aastal 31,4 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (47). Pärast 2013. aastal toimunud järsku majanduslangust sai pank sama aasta lõpus riigi tagatud erakorralist likviidsusabi ainult 750 miljonit eurot.

2.3.3. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale antud abi (meetmed B1, B2, B3 ja B4)

(92) Alates 2012. aastast võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga suhtes mitmeid kapitalitoetusega seotud meetmeid. Tabelis 8 on esitatud kõnealuste abimeetmete ülevaade. Tabel 8 Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale võimaldatud abimeetmed Esimene ajutine rekapitaliseerimine, mai 2012 (mln eurot) Teine ajutine rekapitaliseerimine, detsember 2012 (mln eurot) Kohustuste võtmise kinnitus, detsember 2012 (mln eurot) Osalemine 2013. aasta mai rekapitaliseerimises (mln eurot) (48) Meede B1 B2 B3 B4 Summa (mln eurot) 4 700 1 553 1 082 5 891

2.3.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)

(93) Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 14–33 on esitatud 2012. aasta mais toimunud esimese rekapitaliseerimise üksikasjalik kirjeldus (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.

(94) 20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kuni 5 miljardi euro eest.

(95) Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamise seaduses nr 3864/2010 ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega Piraeuse pangale 2012. aasta mais üle 4,7 miljardi euro väärtuses EFSFi võlakirju. Komisjon kinnitas menetluse algatamise otsuse põhjenduses 53, et ajutise rekapitaliseerimise võimaldamisega 28. mail 2012. aastal toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Kohustuse võtmise kinnituse ja esimese ajutise rekapitaliseerimise raames eraldatud vahendite suuruse arvutas välja Kreeka keskpank, et tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarv 8 %. Vastavalt tabelis 3 esitatud andmetele kattis meede B1 ainult osa 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitali koguvajadusest. Piraeuse pank oli kavandanud hankida kapitali edasise kapitali suurendamise kaudu ning ajutine rekapitaliseerimine oli ette nähtud üksnes selleks, et säilitada panga abikõlblikkus EKPst rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kõnealune kapitali suurendamine aset leiab.

(96) Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse konverteeritavatesse finantsinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani kehtisid Piraeuse panga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahel sõlmitud eelmärkimise lepingu tingimused, mille kohaselt Piraeuse pank pidi maksma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu 1 % ulatuses EFSFi võlakirjade nimiväärtusest ning igasugused kupongimaksed ja kõnealuse perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti fondi täiendavaks kapitalitoetuseks pangale (49).

2.3.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)

(97) 2012. aasta sügisel registreeris Piraeuse pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav abikõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.

(98) Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 20. detsembril 2012 teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (meede B2), mis toimus ka seekord Kreeka finantsstabiilsuse fondi võlakirjade ülekandmise näol Piraeuse pangale.

2.3.3.3. 20. detsembri 2012. aasta kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)

(99) Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas Kreeka finantsstabiilsuse fond 20. detsembril 2012 kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate instrumentide väljalaskmises kogusummas kuni 1 082 miljonit eurot (meede B3).

(100) Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ja 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendasid seda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustus katma kogu kapitalivajaduse (7 335 miljonit eurot), (50) mis oli määratud kindlaks 2012. aasta stressitestiga.

2.3.3.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4) ja meetmetega B1 ja B2 seotud summade osaline tagasimaksmine

(101) 23. aprillil 2013. aastal kiitis Piraeuse panga aktsionäride üldkoosolek heaks aktsiakapitali suurendamise 8 429 miljoni euro võrra (51). Summa arvutati järgmiste näitajate summana: i) 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks 7 335 miljonit eurot; kõnealusest summast 5 891 miljonit eurot märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond (meede B4) ja 1 444 miljonit eurot erainvestorid; ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 570 miljonit eurot regulatiivsete kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid ATE panga omandamisest 2012. aasta juulis; komisjon hindas kõnealust meedet ATE likvideerimisotsuses ja leidis, et see ei kujuta endast abi Piraeuse pangale; iii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 524 miljonit eurot kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse ostuhinna tasumisest; kapitali suurendamise kõnealune osa kujutab endast meedet C (52).

(102) Uute aktsiate hinnaks määrati 1,70 eurot aktsia kohta, mis vastab 50 %le keskmise kauplemismahuga kaalutud turuhinnast selle kindlaksmääramisele eelnenud 50 kauplemispäeva jooksul.

(103) 3. juunil 2013 teatas Piraeuse panga direktorite nõukogu 3 888 268 914 uue aktsia emiteerimisest nimiväärtusega 0,30 eurot, hinnaga 1,70 eurot aktsia kohta (53). 28. juunil 2013 andis pank teada, (54) et direktorite nõukogu kinnitas, et aktsiakapitali suurendamise summa 8 429 miljonit eurot on tervikuna sisse makstud, sealhulgas lisatasud.

(104) Erakapitali koguosalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises moodustas 1 444 miljonit eurot (55). Nimetatud summa hõlmab BCP osalemist, nagu on kirjeldatud põhjenduses 80.

(105) Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises oli seega 6 985 miljonit eurot.

(106) Vahetult pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai Kreeka finantsstabiilsuse fondist Piraeuse panga peaaktsionär osalusega 81 % (56). Fond laskis käibele aktsiate ostutähed ja andis erainvestoritele tasuta iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (57). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Esimene täitmistähtaeg oli 2. jaanuar 2014 ja seejärel on ostutähed kasutatavad iga kuue kuu tagant kuni 2. jaanuarini 2018. Täitmishind on võrdne 1,70 euro suuruse märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase intressimäära võrra (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks) (58).

(107) Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, on ette nähtud, et ainult ostutähtede täitmishindu võib märkimisõiguse emissiooni korral korrigeerida. Lisaks toimub mis tahes taoline korrigeerimine tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ei ole korrigeerimist ette nähtud.

2.3.4. Abimeetmed omandatud ettevõtetele (meede C)

2.3.4.1. Abimeetmed ATEle

(108) Nagu märgiti põhjenduses 58, oli ATE suhtes ATE ümberkorraldamisotsuse ajal juba abimeetmeid rakendatud.

(109) 2011. aasta detsembris eraldas Kreeka riik ATEle 290 miljonit eurot.

(110) 27. juuli 2012. aasta kriisilahendus hõlmas samuti täiendavat riigipoolset toetust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 62 ja 63. Kreeka finantsstabiilsuse fond andis Piraeuse pangale rahastamispuudujäägi katteks EFSFi võlakirju, mille väärtus oli 7 471 miljonit eurot. Samuti võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse rekapitaliseerida Piraeuse pank 570 miljoni euro ulatuses.

(111) Kogu ostu- ja ühendamismenetlusega seotud abi suurus oli 8 041 miljonit eurot.

2.3.4.2. Abimeetmed kolme Küprose panga Kreekat hõlmavale tegevusele (meede C)

(112) Nagu juba põhjendustes 77 ja 101 märgitud, võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamise ajal kohustuse eraldada Piraeuse pangale kapitali 524 miljoni euro ulatuses (meede C). Kõnealune kohustus täideti 2013. aasta juunis (59).

2.4. ÜMBERKORRALDUSKAVA

2.4.1. Riigisisene tegevus

(113) Ümberkorralduskava raames keskendus Piraeuse pank oma põhipangandustegevusele Kreekas.

(114) Põhitähelepanu suunati Kreekat hõlmava pangandustegevuse kasumlikkuse ja elujõulisuse taastamisele. Seepärast hõlmab ümberkorralduskava mitmeid meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaale, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi ülesehituse parandamiseks.

(115) Tegevuse tõhustamiseks on Piraeuse pank juba käivitanud ulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi.

(116) Ajavahemikul 31. detsembrist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 vähendas Piraeuse pank kokku 322 filiaali võrra oma füüsilist kohalolekut Kreekas, võttes arvesse omandatud üksuste ümberkorraldamist pärast omandamise kuupäeva. 2014. aastal jätkas pank samas tempos, olles […] sulgemist esimesel poolaastal juba lõpule viinud. Tabel 9 Kreeka filiaalide võrgustiku ümberkorraldamine 2010. aastast kuni 2014. aasta esimese pooleni Periood 2011 2012 2013 2014. a 1. poolaasta Filiaalide koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval 360 918 1 316 1 037 Piraeuse filiaalid […] […] […] […] ATE filiaalid […] […] Geniki filiaalid […] […] Küprose pankade filiaalid […] […] […] MBG filiaalid […] […] […] Koguarv perioodi lõpul 346 889 1 037 899 Filiaalide sulgemine perioodi jooksul 14 29 279 138 Allikas: 25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.

(117) Ühtlasi vähendas Piraeuse pank ajavahemikul 2011–2013 Kreekaga seotud pangandustegevuse ja pangandusvälise tegevusega hõlmatud töötajate arvu 2 519 võrra. 2 114 juhul on töölt lahkumine seostatav panga rakendatud vabatahtliku lahkumiskavaga. Tabel 10 Kreeka filiaalide töötajate arvu vähendamine 2010–2013 Periood 2011 2012 2013 Töötajate koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval 6 370 12 616 18 628 Piraeuse filiaalid […] […] […] ATE filiaalid […] […] Geniki filiaalid […] […] Küprose pankade filiaalid […] […] […] MBG filiaalid […] […] […] Koguarv perioodi lõpul 6 172 12 365 16 558 Töötajate arvu vähendamine 198 251 2 070 Allikas: 25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.

(118) Piraeuse pank kavandab Kreekas ajavahemikul 2013. aasta detsembrist kuni 2017. aasta lõpuni vähendada oma töötajate arvu (16 558 töötajalt […] töötajale) ja võrgustiku suurust (1 037 filiaalilt […] filiaalile) veelgi (60). […]

(119) Filiaalide ja personali töö tõhustamine aitab vähendada Piraeuse panga Kreekat hõlmava tegevuse kogukulusid […] % võrra, esialgsetel andmetel 1 394 miljonilt eurolt 2013. aastal […] miljoni euroni (61) aastal 2017 (62). Selle tulemusena peaks panga Kreekat hõlmava tegevuse kulude-tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks langema alla […] %.

(120) Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi Piraeuse panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, mis tulenevad stabiilsemast keskkonnast, eeskätt Kreeka majanduse eeldatavast stabiliseerumisest ja taastumisest, kusjuures oodatakse, et majandus hakkab alates 2014. aastast taas kasvama. Eeldatavalt kahanevad Kreekas hoiustelt makstavad intressid (63). Hoiusemarginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus erakorralisest likviidsusabist ja üldisemalt eurosüsteemi võimaldatavast rahastamisest enam kui 45 protsendilt grupi tasandi koguvaradest 2012. aastal vähem kui […] protsendini aastal 2017 (64).

(121) Ümberkorralduskavas prognoositakse ka, et Piraeuse pank tugevdab oma bilanssi. Panga Kreeka laenude ja hoiuste suhtarv netonäitajana langeb […] protsendini 2017. aastal (madalamale 2013. aasta näitajast, mis oli 114 %), (65) samas kui tema kapitali adekvaatsus paraneb veelgi.

(122) Üks Piraeuse panga prioriteete on viivislaenude haldamine. Pank parandab oma krediidiprotsesse nii laenude päritolu (parem tagatis ja vähendatud piirmäärad) kui ka viivislaenude haldamise osas. Viivislaenude osakaal tõuseb aastaks […] […] %ni ning hakkab seejärel langema, saavutades ümberkorraldusperioodi lõpuks loodetud määra, mis on ligikaudu […] % (66). Riskikulu (laenude väärtuse langemine) väheneb peaaegu 2 miljardilt eurolt 2013. aastal vähem kui […] miljonile eurole aastal 2018 (67).

(123) Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaalide suurenemine ja riskikulude kahanemine võimaldavad Piraeuse pangal saavutada Kreekas kasumlikkuse alates aastast […]. Pank eeldab, et tema riigisisese tegevuse kasum on 2018. aastal üle […] miljardi euro.

2.4.2. Rahvusvaheline pangandustegevus

(124) Välismaise tegevuse kasumlikkuse parandamiseks on Piraeuse pank juba alustanud kulude märkimisväärse vähendamise kava elluviimist rahvusvahelises võrgustikus. Ajavahemikus 2011. aasta lõpust kuni 2014. aasta märtsini vähenes töötajate arv 10 %, langedes 6 634 töötajalt 5 948-le, ning filiaalide arv 18 %, st 499-lt 410-le (68). Kulubaasi vähendamiseks on lihtsustatud ka panga rahvusvahelise portfelli struktuuri (69).

(125) Ümberkorralduskavas tõsteti esile vajadust vähendada välismaiste tütarettevõtjate rahalist sõltuvust Kreeka peakontorist ning jätkuvalt kaitsta panga kapitalipositsiooni.

(126) 2012. aasta septembris müüs Piraeuse pank oma Ameerika tütarettevõtja, mille varad moodustasid ligi 0,7 miljardit eurot (13 filiaali ja 158 töötajat).

(127) 2018. aasta juuni lõpuks vähendab pank oma välismaiste varade riskipositsiooni […] miljardi euroni. Nimetatud arv tähendab […] % (70) vähendamist võrreldes 2012. aasta lõpuga (71).

(128) Välismaiseid varasid vähendatakse veidi vähem, […] miljoni euroni juhul, kui […] (72). Sellisel juhul vähendatakse välismaiseid varasid 2012. aasta lõpuga võrreldes kokku […] %.

(129) Selle asemel, et järgida eespool nimetatud koguvarade ülemmäära 2018. aasta juuni lõpus, võib pank siiski otsustada loobuda […] (73). Sellisel juhul ei moodusta säilitatud tegevus rohkem kui […] % Piraeuse panga välismaisest tegevusest 2012. aasta lõpus.

(130) Piraeuse pank vähendab välismaiste tütarettevõtjate rahastamise kogusummat.

2.4.3. Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahendid

(131) Piraeuse pank kaasas turul märkimisväärses ulatuses kapitali, tänu millele vähendati panga vajatavat riigiabi.

(132) Kõigepealt kaasas pank 2011. aastal 807 miljoni euro suuruse märkimisõiguse emissiooni abil erakapitali (74). Nagu märgiti põhjenduses 104, läks pangal korda kaasata erainvestorite kapitali ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine vähendas märkimisväärselt olemasolevate aktsionäride osalust, kuna pärast seda kuulus fondile 81 % ja uutele investoritele 17 % Piraeuse panga aktsiatest, mistõttu olemasolevatele aktsionäridele jäi ainult 2 % suurune osalus. Alates 2008. aastast ei ole dividende rahalises vormis välja makstud.

(133) 2014. aasta aprillis kaasas Piraeuse pank turult 1 750 miljoni euro ulatuses kapitali, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta välja Kreeka riigile kuuluvad eelisaktsiad. Uued aktsiad väljastati hinnaga 1,7 eurot, mis oli 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud hind.

(134) Lisaks sellele kogus pank kapitali, ostes oma hübriidkapitaliinstrumente ja allutatud võlainstrumente nimiväärtusest madalama hinnaga tagasi. 2012. aasta märtsis tegi pank mõningate hübriidkapitaliinstrumentide ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate instrumentide tagasiostu pakkumise. Turuväärtuse alusel määratletud hind, mis sisaldas kuni kümne protsendipunkti suurust lisatasu, kehtestati hübriidkapitaliinstrumendi puhul 37 % tasemel nimiväärtusest ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluva instrumendi puhul 50 % tasemel nimiväärtusest. Osalusmäär oli vastavalt 52,8 % ja 18,2 %. 2013. aasta mais käivitas pank täiendava kohustiste haldamise toimingu lunastamata väärtpaberite kuni 321 miljoni euro ulatuses tagasiostmiseks. Osalemismäär oli 20 %. Järjestikuste tagasiostmiste tulemusena saadud kapitali kasvutulu oli ligikaudu 120 miljonit eurot (75).

2.5. KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED

(135) 25. juunil 2014 võttis Kreeka riik kohustuse, et Piraeuse pank ja selle tütarettevõtjad viivad ellu samal päeval esitatud ümberkorralduskava ning täidavad veel mõned selle rakendamisega seotud täiendavad kohustused (edaspidi „kohustused”). Käesolevas punktis antakse dokumendi lisas loetletud kohustustest ülevaade.

(136) Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank korraldab ümber oma Kreekaga seotud äritegevuse, kehtestades Kreeka filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu 31. detsembriks 2017 ning sealse tegevuse maksimaalsed kogukulud 2017. aasta kestel (76).

(137) Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas kogutud hoiuste kulusid. Ta kohustus saavutama hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla netolaenude ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (77). […]

(138) Piraeuse panga välismaiste tütarettevõtjatega seoses võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab 30. juuniks 2018 oma välismaiste varade finantsvõimenduse taset (78). Lisaks on likviidsus- või kapitalitoetus nominaalsummana kõnealuste tütarettevõtjate jaoks rangelt piiratud ja seotud üksnes konkreetsete asjaoludega.

(139) Kreeka võttis kohustuse, et Piraeuse pank loobub mitmetest väärtpaberitest. Lisaks ei osta pank investeerimisjärguta väärtpabereid, välja arvatud mõned erandid (79).

(140) Kreeka võttis ka mitmeid kohustusi panga üldjuhtimise valdkonnas. Ta kohustus piirama panga töötajate ja juhtide töötasu (80).

(141) Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse, et pank rakendab arukat krediidipoliitikat, tagamaks, et laenude andmist ja ümberkorraldamist puudutavate otsuste eesmärk oleks panga elujõulisuse ja kasumlikkuse maksimeerimine. Pank kohustub järgima kõrgeid standardeid seoses krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamisega (81).

(142) Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Selliste kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks kõrvale arukatest pangandustavadest näiteks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avalikule sektorile, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andes või selliseid laene ümber korraldades (82).

(143) Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse, et pank järgib mõningaid tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu näiteks kupongi- ja dividendimaksete keeld, omandamise keeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (83).

(144) Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.

(145) 25. juuni 2014. aasta avalduses märkis Kreeka eraldi, et ta taotleb komisjoni eelnevat heakskiitu, enne kui pank või mis tahes riiklik üksus, sealhulgas Kreeka finantsstabiilsuse fond, hakkab ostutähti tagasi ostma (84).

3. ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(146) 27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt Piraeuse pangale antud esimese ajutise rekapitaliseerimise puhul (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (85) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.

(147) Arvestades asjaolu, et abi andmine toimus pärast eelnevat rekapitaliseerimist ja likviidsusabi ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasust silmas pidades kahtlust, kas Piraeuse pank oli võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida (86). Lisaks ei olnud komisjoni arvates selge, kellele kuulub panga üle kontroll edaspidi, kui esimene ajutine rekapitaliseerimine on asendatud püsiva rekapitaliseerimisega, (87) sest ühe võimalusena võib panka kontrollida riik, teise võimalusena võivad seda teha erasektori vähemusaktsionärid, keda toetatakse väljastpoolt tugevalt rahaliste vahenditega. Komisjon märkis, et esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohaseks tunnistamiseks tuleks mõlemal juhul säilitada panga juhtimise ja eelkõige panga laenuandmisprotsessi kvaliteeti.

(148) Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusega avaldas komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 70 kahtlust, kas olid võetud kõik vajalikud meetmed, et pank saaks edaspidi abivajaduse tekkimist vältida. Et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus oli ebakindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab riigiabi eeskirjades sätestatud abi eest makstava tasu ja koormuse jagamise tingimustele. Kuna ka esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon neid tingimusi hinnata.

(149) Seoses meetme proportsionaalsusega väljendas komisjon kahtlust, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongi- ja dividendimaksete keeld, aktsiate väljaostu ja tagasiostu keeld, nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 76) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Lisaks väitis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 77, et eeskirjade puudumine, mis oleks takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil kõigi nelja suurima panga (Piraeuse pank, Eurobank, NBG ja Alpha Bank) tegevust kooskõlastada, ning piisavate kaitsemeetmete puudumine, mis oleks takistanud pankade vahel tundliku äriteabe jagamist, võis põhjustada konkurentsimoonutusi. Sellest lähtuvalt tegi komisjon ettepaneku pangas füüsiliselt kohal viibiva järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KOHTA

4.1. PIRAEUSE PANGA MÄRKUSED

(150) 30. augustil 2012 sai komisjon Piraeuse pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

(151) Meetmete asjakohasuse suhtes märkis Piraeuse pank, et Kreeka ja euroala võlakriis oli enneolematu olukord. 2009. aasta mais saadud kapitalisüst, mis võrdus 1,0 %ga panga riskiga kaalutud varadest, oli otsene reageering erakordsele ebastabiilsusele ülemaailmsetel finantsturgudel. Kreeka täiendav 380 miljoni euro suurune kapitalisüst 2011. aasta lõpus võrdus sellel ajal 1,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest ning oli mõeldud eeldatavalt süvenevast majanduslangusest tingitud kapitali puudujäägi kõrvaldamiseks. Piraeuse panga 4,7 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine, mille teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond, kujutas endast rekapitaliseerimise esimest poolt, et reageerida kapitali puudujäägile, mis oli erasektori kaasamise programmi ja Blackrocki läbi viidud laenuportfellide hindamise, (88) aga ka süveneva majanduslanguse tagajärg.

(152) Ühtlasi oli Piraeuse pank seisukohal, et Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajatena panga direktorite nõukogusse määratud vastavalt üks ja kaks liiget ning üks Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt panga riskikomisjoni juhatusse määratud liige koos teiste liikmetega tagasid, et pank ei saanud võtta ülemääraseid riske.

(153) Seoses meetmete vajalikkusega märkis pank, et selle, et rekapitaliseerimine toimub üleminekurahastamisena, otsustasid Kreeka ametiasutused koos Euroopa Liidu, IMFi ja EKPga ning ajutise rekapitaliseerimise summa 4,7 miljardit eurot peaaegu tasakaalustas erasektori kaasamise programmi mõju. Mis puudutab ajutise rekapitaliseerimise konverteerimist püsivaks kapitaliks pärast Kreeka pikemaajalist valitsuseta perioodi 2012. aasta teisel poolel, siis lõpliku struktuuri heakskiitmine tõi paratamatult kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulise vähenemise ja lepiti kokku asjakohases tasus (mis sõltus tingimustest ja kasutatud instrumentidest).

(154) Seoses meetmete proportsionaalsusega märkis Piraeuse pank, et ta on 2009. aastast alates korrigeerinud laenuandmise tavasid, kohaldades rangemaid krediidikriteeriume, kiirendatud tagasimaksmist ja vähendatud krediidilimiite. Alates 2009. aasta esimesest kvartalist vaatasid läbi ja kinnitasid kõik teatavat summat ületavate väljamaksete tegemise taotlused asedirektor ja krediidiasutuste rühma peadirektor. Pank ei muuda oma praegusi Kreeka keskpangale esitatud äriplaanis kirjeldatud äritavasid ning ei sea ohtu praegu kehtivaid laenuandmise standardeid. Nimetatud standardid on kõnealuses valdkonnas ühed rangematest, millele osutasid ka väga head tulemused, mis pank saavutas Blackrock Solutionsi diagnostilise analüüsi kohaselt. Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindatus panga direktorite nõukogus tagab kõnealuste kavatsuste realiseerimise.

(155) Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta käiva komisjoni ettepaneku suhtes oli Piraeuse pank seisukohal, et hoolikat järelevalvet juba teostatakse ja sellega on seotud mitu kolmandat isikut, nagu Kreeka keskpank, välisaudiitorid, Kreeka riigi esindaja ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajad.

4.2. TEISE KREEKA PANGA MÄRKUSED

(156) 3. jaanuaril 2013 sai komisjon ühelt Kreeka pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Kõnealuse panga arvates oli Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu põhimõtteliselt tervitatav samm tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning ta ei väljendanud vastuseisu Piraeuse panga rekapitaliseerimisele.

(157) Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu rekapitaliseerimisele, selgitas asjaomane pank siiski, et konkurentsi moonutamise minimeerimiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul sarnastel tingimustel tegutsevatele pankadele.

5. KREEKA MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

(158) Kreeka esitas 5. septembril 2012 Kreeka keskpanga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused.

5.1. KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED

(159) Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse kohta märkis Kreeka keskpank, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais Kreeka nelja suurima panga rekapitaliseerimiseks eraldatud 18 miljardi euro suurune kapital oli väiksem kui lõplik summa, mida pangad vajasid esimese taseme omavahendite 10 % suhtarvu (määrati kindlaks 2012. aasta juunis) järkjärguliseks saavutamiseks ja säilitamiseks ning esimese taseme omavahendite 7 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks kolmeaastase ebasoodsa stressistsenaariumi korral. Samuti märkis Kreeka keskpank, et esimene rekapitaliseerimine oli ajutine, kuna nimetatud neljal pangal oli võimalus aktsiakapitali suurendamisega rekapitaliseerimisprotsess lõpule viia.

(160) Ühtlasi täheldas Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhtimine tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib Kreeka finantsstabiilsuse fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide vältimine. Tähelepanu juhiti ka asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond on juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatusse.

(161) Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusesse, siis märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis kindlustas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Samuti tõdeti, et enne rekapitaliseerimist kulunud pikem aeg oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori kaasamise programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest maksimeerida erainvestorite osalemist kapitali suurendamises.

(162) Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsusega rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täies mahus elluviimise tagab asjaolu, et juhul, kui rikutakse oluliselt ümberkorralduskava, tühistatakse Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguste peatamine. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et Piraeuse panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest tegevusest.

5.2. KREEKA FINANTSSTABIILSUSE FONDI MÄRKUSED

(163) Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasusse, siis väitis Kreeka finantsstabiilsuse fond, käsitledes riigi võimalikku sekkumist juhul, kui riik eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest lähtuvalt täielikud hääleõigused, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevatena ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et ta on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline üksus, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitleva seaduse artikli 16 lõike C punkti 2 kohaselt ei kuulu fond valitsuse kontrolli alla, mistõttu ei ole Kreeka finantsstabiilsuse fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osad. Sealjuures viidati ka Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.

(164) Kreeka finantsstabiilsuse fondi sekkumise kohta panga juhtimisse märkis fond, et austab panga sõltumatust ega sekku igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses. Kreeka finantsstabiilsuse fondi väite kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning Piraeuse panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksejõulisusega) tehakse ärikriteeriumide alusel.

(165) Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et nimetatud fondi käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed, mis takistavad olemasolevatel eraaktsionäridel võtta liigseid riske. Välja toodi järgmised tegurid: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhtkonda ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatav panga hoolikas analüüsimine ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni Piraeuse pank tegutseb kooskõlas ümberkorralduskava tingimustega.

(166) Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et kehtivad asjakohased meetmed tagamaks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need hõlmavad näiteks Kreeka finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist spetsiaalselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajate vahelise teabevoolu ning kõnealustele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse pankade tundliku äriteabe levitamine. Ühtlasi märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad sätted.

6. ATE JA KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSE OMANDAMISEGA SEOTUD ABI HINDAMINE

6.1. ATEGA SEOTUD ABI HINDAMINE

(167) Komisjon leidis ATE ümberkorraldamisotsuses, et selle otsuse põhjendustes 58 ja 108 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ning on kooskõlas siseturuga.

(168) ATE likvideerimisotsuses tegi komisjon järelduse, et otsuse põhjendustes 109 ja 110 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ATE üleantud tegevusele. Lisaks sellele leidis komisjon, et ATEle antud abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui ATE üleantud tegevuse integreerimine teostatakse kava kohaselt ja kui Piraeuse panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada panga pikaajalise elujõulisuse. Pikaajalise elujõulisuse taastamise mõiste määratletakse punktis 7.6.2.

(169) Seetõttu ei pea komisjon eespool nimetatud meetmeid ümber hindama ja kinnitab, et need on kokkusobivad siseturuga.

6.2. KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSEGA SEOTUD ABI HINDAMINE (MEEDE C)

6.2.1. Abi olemasolu ja suurus

(170) Komisjon peab tegema meetme C puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Asjaomase sätte kohaselt on igasugune Euroopa Liidu liikmesriigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.

(171) Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist 524 miljoni euro ulatuses toimus Küprose üleantud tegevuse omandamiseks algatatud pakkumismenetluse ajal 2013. aasta märtsis. Meedet kohaldati seega 2013. aasta märtsis. Tegelik rekapitaliseerimine toimus 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (89).

(172) Piraeuse pank rekapitaliseeriti Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis on Kreeka riigi poolt pankade toetamiseks asutatud ja rahastatud üksus, ning seega tehti väljamakse riigi vahenditest.

(173) Mis puudutab riigiabi saajat, siis rekapitaliseerimise eesmärk oli katta Küprose üleantud tegevuse omandamisest tulenevaid kapitalivajadusi, nagu on selgitatud põhjenduses 72. Rekapitaliseeritud oleks mis tahes Kreeka pank, mis oleks omandanud Küprose üleantud tegevuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondile kinnituse saamiseks esitatud Piraeuse panga pakkumine arvestas Kreeka finantsstabiilsuse fondist rahastatava rekapitaliseerimisega. Sel ajal olid Kreeka pankade kapitaliressursid piiratud, mistõttu ükski pank ei oleks Küprose üleantud tegevust ilma rekapitaliseerimise lubaduseta omandanud. Lähtuvalt sellest leiab komisjon, et kuigi Kreeka finantsstabiilsuse fondi eraldatud kapitali ametlik saaja oli Piraeuse pank, sai riigiabi Küprose üleantud tegevus, kuna asjaomane meede võimaldab kõnealuse tegevuse müümist Kreeka pangale. Ilma Piraeuse panga rekapitaliseerimiseta ei oleks Kreeka pank seda omandanud. Küprose üleantud tegevus oleks jäänud samasse rühma tõsistes raskustes olevate pankadega (Küprose Rahvapank ja Küprose pank on mõlemad kriisilahendusmenetluses, võttes arvesse nende suuri kapitalivajadusi) ning ei oleks tõenäoliselt püsima jäänud või oleks kannatanud hoiuste suure väljavoolu tõttu. Mis puutub eelise olemasolusse, siis komisjon on seisukohal, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, nimelt ei oleks tavalistes turutingimustes tegutsev erainvestor võtnud sellisel suure ebakindluse ajal kohustust paigutada tulevikus Piraeuse panka suur hulk kapitali, teadmata eelnevalt tulevase kapitalisüsti tingimusi (st emissioonihinda).

(174) Lisaks on meede esmapilgul ilmselt valikuline, kuna seda kohaldatakse ainult Küprose üleantud tegevusvaldkondade suhtes (tegemist on ettevõtjatega) ja mitte ühegi teise ettevõtja suhtes.

(175) Küprose üleantud tegevusvaldkonnad ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalid konkureerivad teiste pankadega, sealhulgas välismaiste pankade tütarettevõtjatega, kes tegutsevad Kreekas või on Kreeka turule sisenemisest põhimõtteliselt huvitatud. Seega on kõnealuse tegevuse päästmine konkurentsi moonutav ning mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandustegevust.

(176) Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest 524 miljoni euro suuruses summas kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Riigiabi saaja

(177) Nagu põhjenduses 173 juba selgitati, leiab komisjon, et Küprose üleantud tegevus on Kreeka finantsstabiilsuse fondist EFSFi võlakirjade eraldamise kaudu saanud abi.

(178) Lisaks sellele, nagu selgitati põhjendustes 71 ja 173, oli Küprose üleantud tegevuse ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamine teise panga poolt vajalik finantsstabiilsuse seisukohast ning peamiselt sellepärast, et kolm Küprose panka olid väga raskes olukorras. Seetõttu tuleb Küprose üleantud tegevuse müümist ja asjaolu, kas müük sisaldab riigiabi ostjale, st Piraeuse pangale, vaadelda ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” kohaselt (90).

(179) Kreeka keskpank otsustas võtta müügi asjus ühendust ainult suurimate Kreekas tegutsevate omamaiste pankadega, kellest üksnes Piraeuse pank ja kaks muud panka tegid mittesiduva pakkumise. Piraeuse pank on ainus pakkuja, kes esitas kehtiva siduva pakkumise. Pakkumiskutsele vastanud ostjate piiratud arvu põhjal ei saa välistada, et pakkumine oli avatud, arvestades, et teistelt investoritelt ei olnud mõistlik ametlikku pakkumist loota. Kõnealusel ajal olid Kreekas tegutsevad välismaised pangad sügava ja pikaajalise majanduslanguse tagajärjel suuri laenukahjumeid kandva Kreeka pangandussüsteemi rahalise olukorra ebastabiilsuse tõttu loobunud või loobumas Kreekat hõlmavast tegevusest (nt Geniki, MBG, Emporiki Bank). Teiste sõnadega, nad olid Kreeka turult lahkumas ja ei otsinud seal uusi investeerimisvõimalusi. Lisaks sellele on alust arvata, et kõnealusest tegevusest oleks huvitatud üksnes investor, kes suudab omandatud tegevuse kiirelt stabiliseerida ja elujõuliseks muuta, st suur pangagrupp. Lõpuks, arvestades müügi korraldamiseks ette nähtud äärmiselt lühikest aega, mille dikteeris finantskriis, milles kõnealused pangad tegutsesid, oli välismaiste pankade või muud liiki investorite müügiprotsessis osalemine väga ebatõenäoline, kuna nimetatud investorid oleksid tavatingimustes soovinud enne ametliku pakkumise tegemist läbi viia müügiks pakutavate varade analüüsi.

(180) Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Küprose üleantud tegevuse müügihind oli võrdne turuhinnaga ning abi olemasolu ostjale, st Piraeuse pangale, võib välistada.

6.2.2. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

(181) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.

(182) Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2011. aastal vastu pikendusteatise (91) ja 2013. aastal pangandusteatise (92).

(183) Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigi poolt üksikutele pankadele antud riigiabi (93) heakskiitmise raames tunnistanud, et Kreeka majandus on tõsiselt häiritud ning riigi toetus pankadele on sobiv selle häire kõrvaldamiseks. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

(184) Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

(185) 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 kohaselt peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: a) asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et tõhusalt saavutada majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Nii ei oleks see juhul, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane; b) vajalikkus: abimeede peab oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Eesmärgini jõudmiseks peab meede olema minimaalse vajaliku suurusega ning häirete kõrvaldamiseks kõige kohasemas vormis; c) proportsionaalsus: meetmete positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga.

(186) Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

(187) Rekapitaliseerimisteatises sätestati edasised juhised riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.

(188) Ümberkorraldamisteatises selgitas komisjon ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Piraeuse panga ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 11 osutatud meetmeid.

6.2.3. Abimeetme C kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega

6.2.3.1. Asjakohasus

(189) Seoses meetme asjakohasusega, st Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustusega rekapitaliseerida Piraeuse pank 524 miljoni euro ulatuses, leiab komisjon, et meede on asjakohane, kuna see võimaldas müüa kõnealusele pangale kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse.

(190) Meetme puudumise korral ei oleks ükski Kreeka pank, sealhulgas Piraeuse pank, soovinud Küprose üleantud tegevust omandada ajal, kui ükski pank väljaspool Kreekat ei tahtnud sellele turule tulla. Kui Küprose üleantud tegevus oleks jäänud omandamata, oleks see seadnud ohtu kõnealuse tegevuse ja eelkõige Kreeka filiaalide hoiused. Seega suudeti Kreekas meetme abil säilitada finantsstabiilsus. Seepärast leiab komisjon, et meede oli asjakohane päästmisabina.

6.2.3.2. Vajalikkus

(191) 2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et näiteks kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.

(192) Ajal, kui Kreeka pankadel oli väga raske kapitali hankida, kattis kõnealune meede kapitalivajadused, mis oleksid tekkinud ostuhinna maksmisel Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, et omandamine saaks toimuda.

(193) Lisaks tõstab komisjon positiivselt esile, et abi anti kapitalisüstina 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond ei andnud Piraeuse pangale rahalist toetust, vaid omandas sama väärtusega lihtaktsiaid.

(194) Seega on meede vajalik, et saavutada Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna tekkinud häire piiramise eesmärk.

6.2.3.3. Proportsionaalsus

(195) Abi saanud tegevus müüdi pärast seda, kui Kreeka ametiasutused kuulutasid välja pakkumismenetluse. Omandatud tegevus integreeriti kiiresti Piraeuse pangaga. Abimeede ei võimaldanud abi saanud tegevusel jääda turule eraldi konkurendina.

(196) Lisaks oli abisumma suhteliselt väike, moodustades ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse netolaenude kogusummast (või ligikaudu 3 % selle riskiga kaalutud varadest) (94).

(197) Seepärast leiab komisjon, et meetme kavandamisel oli peetud silmas põhjendamatute konkurentsimoonutuste minimeerimise vajadust.

6.2.3.4. Järeldus kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega

(198) Põhjendustes 189–197 esitatud analüüsi põhjal järeldatakse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist oli asjakohane ja vajalik, saavutamaks eesmärki piirata häiret Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna, ning kavandatud nii, et minimeerida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, ning on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega.

6.2.4. Abimeetme kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

(199) Nagu on selgitatud põhjenduses 178, kuulub Küprose üleantud tegevuse müük ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” alla. Ümberkorraldamisteatise punkti 17 kohaselt tuleb raskustesse sattunud panga müügi puhul muule finantsasutusele kinni pidada elujõulisuse ja omapanuse ning konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest.

6.2.4.1. Küprose üleantud tegevuse pikaajaline elujõulisus müümise kaudu

(200) Ümberkorraldamisotsuse punktis 17 selgitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldust.

(201) Piraeuse pank integreeris edukalt Küprose üleantud tegevuse. Nagu on märgitud punktis 7.6, võib panga ümberkorraldamiskava põhjal lugeda Piraeuse panka elujõuliseks üksuseks. Seepärast võimaldab asjaolu, et Küprose pankade tegevus kanti üle Piraeuse panka, taastada selle pikaajalise elujõulisuse.

6.2.4.2. Omaosalus ja kulude jagamine

(202) Kolme Küprose panga aktsionäride osaluse kohta ümberkorraldamiskulude kandmisel märgib komisjon, et kolm Küprose panka ei müünud Küprose üleantud tegevust selle arvestusliku väärtusega, vaid vastavalt PIMCO aruandele korrigeeritud väärtusega. Lisaks kandsid kolm Küprose panka isegi pärast kõnealust korrigeerimist Piraeuse pangale üle rohkem varasid kui kohustusi. Seega saavutati aktsionäride puhul piisav kulude jagamine, kuna Küprose üleantud tegevuse väärtuse vähenemise kulud kandsid müüjad.

6.2.4.3. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

(203) Konkurentsimoonutusi piiravate meetmete kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 30 öeldud: „Komisjon lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast […] usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. […] Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb”.

(204) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 196, moodustab abisumma ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse riskiga kaalutud varadest. Seetõttu peab komisjon seda suhteliselt väikeseks, arvestades, et kõnealune summa võimaldas müüa Küprose üleantud tegevuse ning tagas Kreekas finantsstabiilsuse säilitamise, nagu selgitati põhjenduses 190.

(205) Pärast Küprose üleantud tegevuse müümist lõpetasid Kreeka filiaalid tegevuse eraldiseisvate konkurentidena, sest nad integreeriti täielikult Piraeuse panka.

(206) Komisjon jõuab järeldusele, et arvestades suhteliselt väikest abisummat Küprose üleantud tegevusele ja asjaolu, et kõnealused filiaalid ei jätka eraldiseisvate konkurentidena, puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.

6.2.4.4. Järeldus kokkusobivuse kohta ümberkorraldamisteatisega

(207) Põhjendustes 199–206 esitatud analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprose üleantud tegevuse müümine ja Piraeuse panka integreerimine tagab selle pikaajalise elujõulisuse, et abi piirdub vajaliku miinimumiga ja et kooskõlas ümberkorraldamisteatisega puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.

(208) Lähtuvalt sellest tuleb Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist kuulutada siseturuga kokkusobivaks.

7. PIRAEUSE PANGALE ANTUD ABI HINDAMINE

7.1. ABI OLEMASOLU JA SUURUS

(209) Komisjon peab tegema Piraeuse panga puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.1. Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete puhul

7.1.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)

(210) Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava (95) heakskiitmise ja pikendamise kohta juba kindlaks teinud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. 2011. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigi tagatisega võlakirjade ja riigivõlakirjade tagasimaksmata summa vastavalt 9,9 miljardit eurot ja 1 024 miljonit eurot (96). Edasine Kreeka pankade toetuskava raames antav likviidsustoetus kujutaks endast samuti abi.

7.1.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)

(211) Komisjon on 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta juba kindlaks teinud, et kava rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Piraeuse pank on saanud 750 miljoni euro väärtuses eelisaktsiaid, mis moodustab 2,1 % panga riskiga kaalutud varast (97).

7.1.2. Abi olemasolu riigi tagatud likviidsusabi puhul (meede L2)

(212) 2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade rahaliste vahendite eraldamine finantsasutustele ei kujuta abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimelisusega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), ei saa järeldada, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei kujuta endast riigiabi.

(213) Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigigarantii andmist Kreeka keskpangale, kusjuures mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Sellest lähtuvalt andis erakorraline likviidsusabi Piraeuse pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas Piraeuse pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab Piraeuse pangale antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust.

(214) Eespool esitatut aluseks võttes leiab komisjon, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see ligikaudu 31,4 miljardit eurot. Pärast järsku vähenemist 2013. aastal oli likviidsusabi suurus sama aasta lõpus vaid 750 miljonit eurot.

7.1.3. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu võetud meetmete puhul

7.1.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)

(215) Menetluse algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba teinud järelduse, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Piraeuse pangale eraldatud kapital oli 4,7 miljardit eurot.

7.1.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)

(216) Meede B2 viidi ellu Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 65.

(217) Mis puudutab eelise olemasolu, siis tõstis meede B2 Piraeuse panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ning andis juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks kujutab meetme B2 hüvitamine intresside kogunemist EFSFi võlakirjadele, samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Et hüvitis on ilmselt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentide hüvitistest, ei oleks Piraeuse pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 Piraeuse pangale riigi vahenditest eelise andmist. Et meede oli kättesaadav ainult Piraeuse pangale, on see valikuline.

(218) Meetme B2 kohaldamise tulemusena Piraeuse panga seisund tugevnes, kuna panga käsutusse anti edasiseks kapitalinõuete täimiseks vajalikud rahalised vahendid, mis tekitas konkurentsimoonutusi. Kuna pank tegutseb ka teiste liikmesriikide pangandusturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B2 liikmesriikidevahelist kaubandust.

(219) Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Siseriiklikud ametiasutused andsid sellest teada kui abist. Saadud kapital on 1 553 miljonit eurot.

7.1.3.3. Kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)

(220) Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda Piraeuse panga rekapitaliseerimise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames kehtestas. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega eraldab fond riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Kreeka finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 082 miljonit eurot.

(221) Kohustuse võtmise kinnitus andis Piraeuse pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindluse, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta seda turult hankida ei suuda. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et juhul, kui Piraeuse pangal ei õnnestu vajalikku kapitaliosa turult saada, eraldab selle Kreeka finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks tegemist nõustunud kohustusi võtma ning Piraeuse pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturgudele. Eelis on valikuline, kuna seda ei antud kõigile Kreekas tegutsevatele pankadele.

(222) Kuna Piraeuse pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt seal tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B3 ühtlasi liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab konkurentsi.

(223) Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui riigiabist.

7.1.3.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises 2013. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks (meede B4)

(224) Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises eesmärgiga katta 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajadused (meede B4) tähendab esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) osalist konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks 5 891 miljoni euro väärtuses lihtaktsiatesse. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi osalist konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nominaalsummat. Abi teatava nominaalsumma korral suurendab see siiski Piraeuse panga eelist (ja süvendab seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu meetmete B1 ja B2 puhul.

(225) Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seoses konkurentsimoonutustega ja mõjuga kaubandusele toob komisjon näiteks, et abi võimaldas Piraeuse pangal jätkata oma tehinguid teistes liikmesriikides. Piraeuse panga likvideerimine oleks toonud kaasa panga välismaise tegevuse lõpetamise kas selle likvideerimise või müügi teel. Lisaks tegutsesid Kreekas teatavad teiste liikmesriikide pangad. Seega piiratakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meede B4 kujutab endast riigiabi.

7.1.3.5. Järeldus meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohta

(226) Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summa oli 7 335 miljonit eurot. Kuna Piraeuse pank kaasas 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise jooksul 1 444 miljoni euro suuruses summas erakapitali, nagu osutati punktis 7.1.3.3, konverteeriti ainult osa esimesest ja teisest ajutisest rekapitaliseerimisest (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks (meede B4). Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 1 082 miljoni euro suuruses summas (meede B3) eraldatud täiendavat kapitali ei läinud vaja ning seetõttu ei makstud seda välja. Väljamakstud riigiabi summa suurus oli seega võrdne üksnes esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise summaga, st 6 253 miljonit eurot ning osa nimetatud abist maksti 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise ajal kuue kuuga tagasi (meede B4), kuna erasektori osalus ületas summa, mille fond oli kohustunud eraldama.

(227) Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi summa suurusele absoluutväärtuses tuleb komisjonil arvesse võtta ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmeid B1, B2 ja B3 kohaldati ühe aasta jooksul ajavahemikul 2012. aasta aprillist kuni 2013. aasta maini. Kõnealusel ajavahemikul suurenes Piraeuse panga riskiga kaalutud vara järjestikuste omandamiste tagajärjel märkimisväärselt. Seega tekib küsimus, millist riskiga kaalutud vara taset tuleks kasutada ehk täpsemalt, kas riigiabi hindamise aluseks tuleks võtta olemasolev riskiga kaalutud vara nimetatud perioodi alguses või lõpus. Meetmete B1, B2 ja B3 eesmärk oli katta Kreeka keskpanga poolt 2012. aasta märtsis kindlaks määratud kapitalivajadus (2012. aasta stressitest). Teiste sõnadega, kapitalivajadused, mida kõnealuste riigiabimeetmetega püüti leevendada, olid olemas juba märtsis 2012. Seetõttu leiab komisjon, et meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summat tuleb võrrelda Piraeuse panga riskiga kaalutud varaga 31. märtsil 2012. Seejuures tuletatakse meelde, et alates 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni ei võtnud Kreeka keskpank arvesse Kreeka pankade poolt kapitalivajaduste üles- või allapoole korrigeerimiseks läbi viidud omandamisi. See asjaolu tõendab veelkord, et meetmed B1, B2 ja B3 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud Piraeuse panga näitajatega 31. märtsi 2012. aasta seisuga.

(228) Piraeuse pangale anti abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustuse (meede B3) summa, st 7 335 miljoni euro ehk 21,5 % ulatuses Piraeuse panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.

(229) Piraeuse pangale maksti välja abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) summa, st 6 253 miljoni euro ehk 18,4 % ulatuses panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.

(230) Kuna Piraeuse pank suutis kaasata erakapitali, oli lõplik summa, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale lihtaktsiates, 5 891 miljonit eurot, mis moodustab 31. märtsi 2012. aasta seisuga 17,3 % panga riskiga kaalutud varast.

7.1.4. Järeldus Piraeuse panga saadud abi olemasolu ja kogusumma kohta

(231) Meetmed A, B1, B2, B3, B4, L1 ja L2 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tabelis 11 on esitatud kokkuvõte nende meetmete kohta. Tabel 11 Ülevaade Piraeuse panga saadud koguabist Viide Meede Meetme liik Abisumma Abi/riskiga kaalutud vara A Eelisaktsiad Kapitalitoetus 750 miljonit eurot 2,1 % B1 B2 B3 Esimene ajutine rekapitaliseerimine Teine ajutine rekapitaliseerimine Kohustuse võtmise kinnitus Kapitalitoetus 4 700 miljonit eurot 1 553 miljonit eurot 1 082 miljonit eurot 13,8 % 4,5 % 3,2 % Piraeuse pangale antud kapitaliabi kokku A + B1 + B2 + B3 8 085 miljonit eurot 23,7 % Pangale välja makstud abi kokku A + B1 + B2 7 003 miljonit eurot 21,6 % B4 Rekapitaliseerimine Kapitalitoetus 5 891 miljonit eurot 17,3 % Piraeuse pangale välja makstud abi kokku, millest on lahutatud 6 kuu jooksul tagasi makstud abi 6 641 miljonit eurot 19,4 % Viide Meede Meetme liik Abi nominaalsumma L1 Likviidsustoetus Tagatis Obligatsiooni-laen Tagatisi: 9,9 miljardit eurot Obligatsioonilaene: 1,3 miljardit eurot L2 Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi Rahastamine ja tagatis 31,4 miljardit eurot Piraeuse pangale antud likviidsusabi kokku 42,6 miljardit eurot

7.2. KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

(232) Vastavalt põhjenduses 183 tehtud järeldusele peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b (98).

(233) Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

(234) Juhised rekapitaliseerimismeetmete kohta on toodud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises.

(235) Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja nõuetekohane omaosalus ja piirata konkurentsi moonutamist.

(236) Kõnealust raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mida kohaldatakse pärast 31. juulit 2013 komisjoni eelneva heakskiiduta teatatud või võetud abimeetmete suhtes.

7.2.1. Piraeuse pangale eraldatud likviidsustoetuse (meede L1) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

(237) Piraeuse pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames ning selle muudatuste ja pikendamise kohaselt (99). Iga edasine likviidsustoetuse andmine Piraeuse pangale toimub kava alusel, mille on täielikult heaks kiitnud komisjon. Abi tingimused peab enne eraldamist heaks kiitma komisjon ning seetõttu ei ole vaja neid käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata.

7.2.2. Eelisaktsiate kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede A)

(238) 2009. aasta eelisaktsiate vormis rekapitaliseerimine (meede A) toimus 2008. aasta pangandusteatise alusel samal aastal heaks kiidetud Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames. Seega puudub vajadus hinnata seda veel kord 2008. aasta pangandusteatise alusel ja piisab üksnes ümberkorraldamisteatise alusel hindamisest.

7.2.3. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede L2)

(2