ET Euroopa Liidu Teataja C 304/7

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsus,

15. juuni 2011,

Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta

2011/C 304/05

KÕRGE ESINDAJA,

võttes arvesse nõukogu otsust 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine, eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 10 lõikes 1 osutatud komitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa välisteenistusel kui sõltumatult tegutseval Euroopa Liidu asutusel peaksid olema julgeolekueeskirjad, millele on viidatud nõukogu otsuse 2010/427/EL artikli 10 lõikes 1.

(2) Kõrge esindaja peaks tegema otsuse Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta, mis hõlmaksid julgeoleku kõiki aspekte, et Euroopa välisteenistus saaks tõhusalt hallata oma töötajate, füüsilise vara ja teabega seotud riske ning täita sellega seoses oma vastutuskohustust.

(3) Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjad peaksid aitama saavutada Euroopa Liidus sidusama põhjaliku salastatud teabe kaitse üldraamistiku, tuginedes nõukogu julgeolekueeskirjadele ja komisjoni julgeolekusätetele.

(4) Eeskätt tuleks Euroopa välisteenistuse töötajatele, füüsilisele varale ja teabele pakkuda sellisel tasemel kaitset, mis oleks kooskõlas nõukogu, Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja vajaduse korral rahvusvaheliste organisatsioonide parimate tavadega.

(5) Euroopa välisteenistuses kohaldatavad salastatud teabe kaitse aluspõhimõtted ja miinimumnõuded peaksid olema nõukogus ja Euroopa Komisjonis kohaldatavatega samaväärsed.

(6) Vaja on kehtestada julgeoleku korraldus Euroopa välisteenistuses ja julgeolekuga seotud ülesannete jaotus Euroopa välisteenistuse struktuuris.

(7) Kõrge esindaja peaks võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuste eeskirjade rakendamiseks liikmesriikide, nõukogu peasekretariaadi ja Euroopa Komisjoni toetusel.

(8) Kõrge esindaja peaks vajaduse korral arvesse võtma asjaomaseid ekspertteadmisi liikmesriikides, nõukogu peasekretariaadis ja Euroopa Komisjonis, sealhulgas asjakohase julgeolekustruktuuri kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1. Käesolevas otsuses sätestatakse Euroopa välisteenistuse turva- ja julgeolekueeskirjad (edaspidi „Euroopa välisteenistuse turva- ja julgeolekueeskirjad”). Sellega kehtestatakse üldine regulatiivne raamistik töötajate, füüsilise vara ja teabega seotud riskide tõhusaks haldamiseks ning sellega seoses vastutuskohustuse täitmiseks.

2. Euroopa välisteenistuse turva- ja julgeolekueeskirjasid kohaldatakse Euroopa välisteenistuse kõigi töötajate suhtes (st ametnikud ja muud teenistujad, riikide lähetatud eksperdid ja kohalikud töötajad) ning liidu delegatsioonide kõigi töötajate suhtes, olenemata nende administratiivsest staatusest ja päritolust (edaspidi „töötajad”).

3. Kõrge esindaja võtab kõik vajalikud meetmed, et rakendada käesolevaid eeskirjasid Euroopa välisteenistuses ja arendada välja vajalik kõiki julgeoleku aspekte hõlmav suutlikkus liikmesriikide asjaomaste talituste, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni toetusel.

4. Alates käesoleva otsuse jõustumisest võib vajaduse korral kasutada üleminekukorda nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjaomaste talitustega talituste tasandil sõlmitavate kokkulepete kaudu.

5. Kõrge esindaja jätkab käesolevate julgeolekueeskirjade läbivaatamist. Kõrge esindaja tagab üldise järjepidevuse käesoleva otsuse rakendamisel.

6. Vajaduse korral kiidab kõrge esindaja artikli 9 lõikes 6 osutatud komitee soovitusel heaks julgeolekupoliitika, milles nähakse ette meetmed käesoleva otsuse rakendamiseks. Komitee võib enda tasandil leppida kokku julgeolekusuunistes, mis täiendavad või toetavad käesolevat otsust.

7. Lõike 6 rakendamisel võtab komitee igakülgselt arvesse nõukogus ja Euroopa Komisjonis kehtivat julgeolekupoliitikat ja suuniseid, et säilitada Euroopa välisteenistuse, nõukogu ja komisjoni asjaomaste julgeolekumeetmete järjepidevus.

Artikkel 2

Julgeolekuriski juhtimine

1. Euroopa välisteenistus kohaldab oma julgeolekualaste kaitsevajaduste kindlaksmääramiseks põhjalikku julgeolekuriski hindamise metoodikat, konsulteerides nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga ja Euroopa Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadiga. Selle Euroopa välisteenistuses kohaldamise osas konsulteeritakse artikli 9 lõikes 6 osutatud komiteega.

2. Töötajate, füüsilise vara ja teabega seotud riske juhitakse protsessina. Selle protsessi eesmärk on määrata kindlaks teadaolevad julgeolekuriskid, näha ette julgeolekumeetmed selliste riskide vähendamiseks aktsepteeritavale tasemele ja meetmete kohaldamine kooskõlas süvakaitse põhimõttega. Selliste meetmete tõhusust hinnatakse pidevalt.

3. Käesolevas otsuses sätestatud rollid, kohustused ja ülesanded ei piira Euroopa välisteenistuse iga töötaja kohustust järgida tervet mõistust ja selget otsustusvõimet seoses enda ohutuse ja julgeolekuga, ega ka neile pandud nõuet järgida kõiki kohaldatavaid julgeolekueeskirjasid, määrusi, menetlusi ja juhiseid.

4. Euroopa välisteenistus võtab kõik mõistlikud meetmed, et tagada töötajate, füüsilise vara ja teabe turvalisus ja julgeolek ning vältida neile tekkida võivaid mõistlikult ettenähtavaid kahjusid kooskõlas artikli 1 lõikega 3.

5. Euroopa välisteenistuse julgeolekumeetmed salastatud teabe kaitsmiseks kogu kasutusaja jooksul on vastavuses eelkõige selle teabe salastatuse tasemega, teabe või materjali vormi ja hulgaga, salastatud teavet sisaldavate rajatiste asukoha ja konstruktsiooniga ning sellega, milline on kuritahtliku tegevuse ja/või kriminaalse tegevuse, sealhulgas spionaaži, sabotaaži ja terrorismi oht, sealhulgas kohapeal hinnatud oht.

Artikkel 3

Teabe kaitse

1. Kõrge esindaja teeb pärast nõukogu otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõikes 1 osutatud komiteega konsulteerimist otsuse eeskirjade kohta, mis on samaväärsed nõukogu otsuses 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (1) sätestatud salastatud teabe (edaspidi „ELi salastatud teave”) kaitse eeskirjadega. Kuni kõnealuste eeskirjade vastuvõtmiseni kohaldab Euroopa välisteenistus mutatis mutandis nõukogu eespool nimetatud julgeolekueeskirjasid. Kõrge esindaja võtab kõik vajalikud meetmed kõnealuste eeskirjade rakendamiseks Euroopa välisteenistuses kooskõlas artikli 1 lõikega 3.

2. Kui liikmesriigid edastavad Euroopa välisteenistuse struktuuridesse või võrgustikesse riigisisest salastusmärget kandvat salastatud teavet, kaitseb Euroopa välisteenistus seda teavet kooskõlas nõuetega, mida kohaldatakse samaväärse salastatuse tasemega ELi salastatud teabe suhtes kooskõlas artikli 3 lõike 1 kohaselt kohaldatavate eeskirjadega.

3. Tundliku salastamata teabe kaitsmisega seoses Euroopa välisteenistuses võetavad julgeolekumeetmed on vastavuses selle teabe tundlikkusega ja/või mõjuga, mis oleks ELi huvidele selle lubamatul avaldamisel.

Artikkel 4

Füüsiline julgeolek

1. Kõikide ruumide, hoonete, kontorite, tubade ja muude alade jaoks Euroopa välisteenistuses, samuti alade jaoks, kus hoitakse salastatud teabe käsitlemiseks kasutatavaid side- ja infosüsteeme, kehtestatakse asjakohased füüsilise julgeoleku meetmed, sealhulgas juurdepääsu kontrolli kord. Kõnealuseid meetmeid võetakse arvesse hoonete projekteerimisel ja planeerimisel.

2. Vajaduse korral kehtestatakse füüsilise julgeoleku meetmed töötajate ja nende ülalpeetavate kaitseks.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed on vastavuses töötajate, külastajate, füüsilise vara ja teabega seotud riskidele antud hinnanguga.

4. Euroopa välisteenistuse alad, kus säilitatakse CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või sellega samaväärsel või kõrgemal tasemel salastatud teavet, luuakse turvaaladena kooskõlas artikli 3 lõike 1 kohaste eeskirjadega ning need kiidab heaks Euroopa välisteenistuse pädev julgeolekuasutus.

Artikkel 5

Töötajate julgeolekukontroll

1. Salastatud teabele juurdepääsu ja töötajate julgeolekukontrolli menetluste suhtes kohaldatakse artikli 3 lõike 1 kohastes eeskirjades sätestatud nõudeid.

2. Kõik töötajad, kes võivad oma tööülesannete tõttu vajada juurdepääsu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või sellega samaväärsel või kõrgemal tasemel salastatud teabele, läbivad enne, kui neile antakse juurdepääs sellisele salastatud teabele, asjakohase taseme julgeolekukontrolli. Kohalikele töötajatele siiski ei anta juurdepääsu ELi salastatud teabele, välja arvatud artikli 3 lõike 1 kohastes eeskirjades sätestatud tingimustel.

3. Euroopa välisteenistuse töötajate suhtes tehtava töötajate julgeolekukontrolli menetlused sätestatakse artikli 3 lõike 1 kohastes eeskirjades. Kõnealused menetlused annavad kindlustaseme, mis on samaväärne Euroopa Komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi kohaldatavates menetlustes antavaga.

Artikkel 6

Side- ja infosüsteemide julgeolek

1. Euroopa välisteenistus kaitseb side- ja infosüsteemides käsitletavat teavet ohtude eest selle konfidentsiaalsusele, terviklusele, kättesaadavusele, autentsusele ja ümberlükkamatusele.

2. Kõik side- ja infosüsteemid, milles käsitletakse salastatud teavet, läbivad akrediteerimisprotsessi. Euroopa välisteenistus kohaldab julgeoleku akrediteerimise haldamise süsteemi, konsulteerides nõukogu peasekretariaadi ja Euroopa Komisjoniga.

3. Kui ELi salastatud teavet kaitstakse krüptovahenditega, kiidab sellised vahendid heaks Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutus nõukogu otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõikes 1 osutatud komitee soovitusel kooskõlas nõukogu otsuse 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) artikliga 10.

4. Kõrge esindaja loob vastavalt artikli 3 lõikele 1 vajalikus ulatuses järgmised infokindlusega tegelevad asutused:

a) infokindluse asutus;

b) TEMPEST-asutus;

c) krüptovahendite heakskiitmise asutus;

d) krüptomaterjalide jaotamise asutus.

5. Kõrge esindaja loob iga süsteemi jaoks vastavalt artikli 3 lõikele 1 järgmised asutused:

a) turvalisuse akrediteerimise asutus;

b) infokindluse rakendusasutus.

Artikkel 7

Julgeolekualane teadlikkus ja koolitus

1. Kõrge esindaja tagab, et Euroopa välisteenistuses koostatakse ja rakendatakse asjakohaseid julgeolekualase teadlikkuse ja koolituse programme ning et töötajad ja vajaduse korral nende ülalpeetavad osalevad vajalikel teadlikkuse suurendamise infotundidel ja saavad vajalikku koolitust, mis on vastavuses nende elukohas esinevate riskidega.

2. Enne salastatud teabele juurdepääsu andmist ja regulaarsete ajavahemike tagant pärast selle andmist tutvustatakse kooskõlas artikli 3 lõike 1 kohaste eeskirjadega töötajatele nende ELi salastatud teabe kaitsmisega seonduvaid kohustusi ja nad kinnitavad, et nad on need teadmiseks võtnud.

Artikkel 8

Julgeolekunõuete rikkumine ja salastatud teabe ohtusattumine

1. Igast julgeolekunõuete rikkumisest või julgeolekunõuete rikkumise kahtlusest teatatakse viivitamata Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile, kes teavitab asjaomaseid komisjoni, nõukogu peasekretariaadi või vajadusel liikmesriikide asutusi.

2. Kui on teada või kui on põhjendatult alust kahtlustada, et salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud, teavitab Euroopa Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraati, nõukogu peasekretariaadi või vajaduse korral liikmesriike ning võtab kõik asjakohased meetmed kooskõlas artikli 3 lõike 1 kohaste eeskirjadega.

3. Iga töötaja suhtes, kes on vastutav käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjade rikkumise eest, võib kohaldada distsiplinaarmeetmeid vastavalt kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele. Iga isiku suhtes, kes on vastutav salastatud teabe ohtusattumise või kadumise eest, kohaldatakse distsiplinaar- ja/või õiguslikke meetmeid vastavalt kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele.

Artikkel 9

Julgeolekukorraldus Euroopa välisteenistuses

1. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuseks on kõrge esindaja. Seoses sellega tagab kõrge esindaja eelkõige, et:

a) julgeolekumeetmeid koordineeritakse vajaduse korral liikmesriikide pädevate asutuste, nõukogu peasekretariaadi ja Euroopa Komisjoni ning kui see on asjakohane, siis kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega kõigi Euroopa välisteenistuse tegevusega seonduvate julgeolekuküsimuste osas, sealhulgas selles osas, mis on seotud töötajate, füüsilise vara ja teabega seotud julgeolekut ähvardavate ohtude olemusega ja sellega, milliseid vahendeid kasutada kaitseks nende ohtude eest;

b) kõigi Euroopa välisteenistuse tegevuste puhul võetakse algusest peale julgeolekuaspekte igakülgselt arvesse;

c) enne seda, kui välisteenistuse töötajatele võib anda juurdepääsu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või sellega samaväärsel või kõrgemal tasemel salastatud teabele, antakse neile kooskõlas artikli 5 lõikega 2 välja ELi personali juurdepääsuload;

d) Euroopa välisteenistuses luuakse julgeoleku eesmärgil registreerimissüsteem, mis tagab salastatud teabe käsitlemise kooskõlas artikli 3 lõike 1 kohaste eeskirjadega ja arvepidamise kogu salastatud teabe üle, mida Euroopa välisteenistus edastab kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, ja kogu salastatud teabe üle, mida ta neilt saab;

e) teostatakse artiklis 11 osutatud julgeolekukontrolle;

f) iga julgeolekunõuete tegeliku rikkumise või julgeolekunõuete rikkumise kahtluse korral, sealhulgas juhul, kui Euroopa välisteenistuses hoitav või loodud salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud, korraldatakse uurimine ning asjaomastelt julgeolekuasutustelt palutakse selliste uurimiste korraldamisel abi;

g) õigeaegseks ja tõhusaks reageerimiseks julgeolekuintsidentidele koostatakse asjakohased tagajärgede ohjamise kavad ja mehhanismid;

h) juhul kui töötajad ei täida käesolevat otsust, võetakse asjakohaseid meetmeid.

2. Kõrgeesindaja võib vajaduse korral sõlmida halduskokkuleppeid, eelkõige seoses salastatud teabe vahetusega kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 3 kohaldamist. Enne nende sõlmimist konsulteeritakse artikli 9 lõikes 6 osutatud komiteega.

3. Tegevpeasekretär tagab, et töötajate ja külastajate, füüsilise vara ja teabe julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks kõigis Euroopa välisteenistuses ruumides on kehtestatud asjakohased füüsilised ja organisatsioonilised meetmed. Tegevpeasekretäri abistavad selle ülesande täitmisel tegevjuht ja Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat.

4. Euroopa välisteenistusel on julgeolekudirektoraat, kes vastutab kõigi julgeolekuküsimuste organiseerimise eest Euroopa välisteenistuses ning kes on kõrge esindaja käsutuses ja võib vajaduse korral kooskõlas oma volitustega anda talle aru. Kooskõlas nõukogu otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõikega 3 abistavad julgeolekudirektoraati liikmesriikide pädevad teenistused.

5. Iga liidu delegatsiooni juht vastutab kõigi delegatsiooni julgeolekuga seonduvate meetmete rakendamise eest ning haldab delegatsiooni töötajate ja külastajate, füüsilise vara ja teabe julgeoleku ja turvalisusega seotud küsimusi. Nende ülesannete täitmisel abistavad teda Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat, neile määratud asjaomaseid ülesandeid ja funktsioone täitvad delegatsiooni töötajad ning vajaduse korral ametisse võetud asjaomased julgeolekutöötajad.

6. Käesolevaga luuakse julgeolekukomitee. Kõrge esindaja küsib nõu julgeolekukomiteelt, kes vaatab läbi ja annab hinnangu käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvatele julgeolekuküsimustele ning esitab vajaduse korral oma soovitused. Julgeolekukomitee koosneb asjaomastest julgeolekuekspertidest, kes esindavad iga liikmesriiki, nõukogu peasekretariaati ja Euroopa Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraati. Komitee eesistuja on kõrge esindaja või määratud esindaja ning see tuleb kokku kõrge esindaja korraldusel või komitee ükskõik millise liikme taotlusel. Julgeolekukomitee korraldab oma töö nii, et ta suudab esitada soovitusi iga käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva konkreetse julgeolekuvaldkonna kohta.

7. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juht kohtub ühist huvi pakkuvates küsimustes nõupidamiseks regulaarselt ja alati kui see on vajalik nõukogu peasekretariaadi julgeolekudirektori ja Euroopa Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraadi direktoriga.

Artikkel 10

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja ELi eriesindajate julgeolek

Iga missiooni juhi või ELi eriesindaja vastutus seoses missiooni või meeskonna julgeolekuga on sätestatud nõukogu otsuses, millega missioon luuakse või ELi eriesindaja ametisse nimetatakse. Iga missiooni juhti või ELi eriesindajat võib selle tagamisel, et nõukogu heakskiidetud poliitikat Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki alusel väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta rakendatakse nõuetekohaselt, abistada Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat. Sel eesmärgi luuakse asjakohased koostöömehhanismid.

Artikkel 11

Julgeolekukontroll

1. Kõrge esindaja tagab julgeolekukontrollide korraldamise, et kontrollida, kas töötajate, füüsilise vara ja teabe kaitse Euroopa välisteenistuses ja Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki kohaselt loodud missioonides vastab julgeolekualastele õigus- ja haldusnormidele.

2. Euroopa välisteenistus võib vajaduse korral arvesse võtta ekspertteadmisi liikmesriikides, nõukogu peasekretariaadis ja Euroopa Komisjonis.

3. Kõrge esindaja võtab vastu iga-aastase julgeolekukontrolli kava.

Artikkel 12

Talitluspidevuse kavandamine

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat abistab tegevpeasekretäri Euroopa välisteenistuse tegevusprotsesside julgeolekuga seonduvate aspektide haldamisel osana Euroopa välisteenistuse üldisest talitluspidevuse kavandamisest.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamise päeval.

Brüssel, 15. juuni 2011 Kõrge esindaja C. ASHTON

(1) Nõukogu otsus, 31. märts 2011, ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 141, 27.5.2011, lk 17).