3)

Lisatakse järgmised peatükid: „IA PEATÜKK AKTSIONÄRIDE ISIKU TUVASTAMINE, TEABE EDASTAMINE JA AKTSIONÄRIDE ÕIGUSTE KASUTAMISE HÕLBUSTAMINE Artikkel 3a Aktsionäride isiku tuvastamine 1. Liikmesriigid tagavad, et äriühingul on õigus tuvastada oma aktsionäride isikut. Liikmesriigid võivad ette näha, et nende territooriumil registreeritud asukohta omavad äriühingud võivad nõuda ainult nende aktsionäride isiku tuvastamist, kellel on rohkem kui teatav protsendimäär aktsiatest või hääleõigustest. See protsendimäär ei tohi ületada 0,5 %. 2. Liikmesriigid tagavad, et äriühingu või äriühingu nimetatud kolmanda isiku taotlusel edastavad vahendajad viivitamata äriühingule aktsionäri isikut käsitleva teabe. 3. Kui vahendajate ahelas on mitu vahendajat, tagavad liikmesriigid, et vahendajad edastavad äriühingu või äriühingu nimetatud kolmanda isiku taotluse omavahel viivitamata ning taotletavat teavet omav vahendaja edastab aktsionäri isikut käsitleva teabe viivitamata otse äriühingule või äriühingu nimetatud kolmandale isikule. Liikmesriigid tagavad, et äriühingul on võimalik saada aktsionäri isikut käsitlevat teavet igalt ahelas olevalt vahendajalt, kes sellist teavet omab. Liikmesriigid võivad ette näha, et äriühing võib nõuda, et aktsionäri isikut käsitlevat teavet koguks väärtpaberite keskdepositoorium või muu vahendaja või teenusepakkuja, sh vahendajate ahelas olevatelt vahendajatelt, ja edastaks selle teabe äriühingule. Liikmesriigid võivad lisaks ette näha, et äriühingu või äriühingu nimetatud kolmanda isiku taotlusel edastab vahendaja äriühingule viivitamata teabe vahendajate ahelas oleva järgmise vahendaja kohta. 4. Aktsionäride isikuandmeid töödeldakse käesoleva artikli kohaselt selleks, et äriühing saaks tuvastada oma aktsionäride isiku, et suhelda nendega otse aktsionäride õiguste kasutamise ja aktsionäride äriühingusse kaasamise hõlbustamise eesmärgil. Ilma et see piiraks mõnes liidu valdkonnapõhises seadusandlikus aktis sätestatud pikema säilitusaja kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et äriühingud ja vahendajad ei säilita käesoleva artikli kohaselt neile edastatud aktsionäri isikuandmeid käesolevas artiklis nimetatud eesmärgil kauem kui 12 kuud pärast seda, kui nad on saanud teada, et asjaomane isik ei ole enam aktsionär. Liikmesriigid võivad õigusaktides sätestada aktsionäride isikuandmete töötlemise muudel eesmärkidel. 5. Liikmesriigid tagavad, et juriidilistel isikutel on õigus enda kui aktsionäri isikut käsitlevat mittetäielikku või ebaõiget teavet parandada. 6. Liikmesriigid tagavad, et aktsionäri isikut käsitleva teabe avaldamist vahendaja poolt, kui see toimub kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud normidega, ei käsitata lepinguga või õigus- ja haldusnormidega teabe avaldamisele kehtestatud piirangute rikkumisena. 7. Liikmesriigid teavitavad hiljemalt 10. juuniks 2019 Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve“), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010, (*9) kas nad on seadnud piirangu, et tuvastamist võib vastavalt lõikele 1 nõuda ainult aktsionäride puhul, kellel on rohkem kui teatav protsendimäär aktsiatest või hääletusõigustest, ja kui nad on seda teinud, siis milline on kohaldatav protsendimäär. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selle teabe oma veebisaidil. 8. Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusaktid, et täpsustada lõikes 2 sätestatud teabe edastamise miinimumnõudeid seoses edastatava teabe formaadi, taotluse vormi, sealhulgas nende turvalisuse ja koostalitlusvõime, ning järgitavate tähtaegade kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt 10. septembriks 2018 vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Artikkel 3b Teabe edastamine 1. Liikmesriigid tagavad, et vahendajatelt nõutakse, et nad edastavad viivitamata äriühingult aktsionäridele või aktsionäri nimetatud kolmandale isikule: a) teabe, mille äriühing on kohustatud edastama aktsionärile, et aktsionär saaks kasutada oma aktsiatest tulenevaid õigusi, ja mis on suunatud kõigile kõnealust liiki aktsiaid hoidvatele aktsionäridele, või b) teate selle kohta, kust võib leida punktis a osutatud teabe äriühingu veebisaidil, kui selline teave on seal aktsionäridele kättesaadav. 2. Liikmesriigid nõuavad, et äriühingud esitavad vahendajatele lõike 1 punktis a osutatud teabe või lõike 1 punktis b osutatud teate ühtsel viisil ja õigel ajal. 3. Liikmesriigid ei nõua lõike 1 punktis a osutatud teabe või lõike 1 punktis b osutatud teate edastamist ega esitamist lõigete 1 ja 2 kohaselt, kui äriühingud edastavad teabe või teate otse kõigile oma aktsionäridele või aktsionäri nimetatud kolmandale isikule. 4. Liikmesriigid näevad ette, et vahendajad peavad viivitamata vastavalt aktsionäridelt saadud juhistele edastama äriühingule aktsionäridelt saadud teabe seoses nende aktsiatest tulenevate õiguste kasutamisega. 5. Kui vahendajate ahelas on vahendajat, edastatakse lõigetes 1 ja 4 osutatud teave ühelt vahendajalt teisele viivitamata, välja arvatud juhul, kui vahendaja saab edastada teabe otse äriühingule või aktsionäridele või aktsionäri nimetatud kolmandale isikule. 6. Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusaktid, et täpsustada käesoleva artikli lõigetes 1–5 sätestatud teabe edastamise miinimumnõudeid seoses edastatava teabe liigi ja formaadi, sealhulgas nende turvalisuse ja koostalitlusvõime, ning järgitavate tähtaegadega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt 10. septembriks 2018 vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Artikkel 3c Aktsionäride õiguste kasutamise hõlbustamine 1. Liikmesriigid tagavad, et vahendajad hõlbustavad aktsionäride õiguste (sealhulgas õigus osaleda ja hääletada üldkoosolekul) kasutamist vähemalt ühel järgmisel viisil: a) vahendaja teeb vajalikud korraldused, et aktsionär või aktsionäri nimetatud kolmas isik saaks ise õigusi kasutada; b) vahendaja kasutab aktsiatest tulenevaid õigusi aktsionäri selgesõnalisel loal, tema juhiste kohaselt ja tema huvides. 2. Liikmesriigid tagavad, et elektroonilise hääletuse korral saadetakse isikule, kes hääle andis, hääle kättesaamise elektrooniline kinnitus. Liikmesriigid tagavad, et aktsionär või tema poolt nimetatud kolmas isik saaksid pärast üldkoosolekut vähemalt taotluse korral kinnituse, et äriühing on tema hääle nõuetekohaselt dokumenteerinud ja arvesse võtnud, välja arvatud juhul, kui see teave on neile juba kättesaadav. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks tähtaja, mille jooksul aktsionär võib sellist kinnitust taotleda. See tähtaeg ei tohi ületada kolme kuud arvates hääletuse kuupäevast. Kui vahendaja saab kätte esimeses või teises lõigus osutatud kinnituse, edastab ta selle viivitamata aktsionäridele või aktsionäri nimetatud kolmandale isikule. Kui vahendajate ahelas on mitu vahendajat, edastatakse kinnitus ühelt vahendajalt teisele viivitamata, välja arvatud juhul, kui kinnituse saab edastada otse aktsionäridele või aktsionäri nimetatud kolmandale isikule. 3. Komisjonile antakse õigus võtta vastu rakendusaktid, et täpsustada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud aktsionäride õiguste kasutamise hõlbustamist käsitlevaid miinimumnõudeid seoses hõlbustamise laadi, häälte kättesaamise elektroonilise kinnituse vormi, häälte nõuetekohase dokumenteerimise ja arvessevõtmise kinnituse vahendajate ahela kaudu edastamise vormi, sh vormide turvalisuse ja koostalitlusvõime, ning järgitavate tähtaegadega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt 10. septembriks 2018 vastavalt artikli 14a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Artikkel 3d Mittediskrimineerimine, proportsionaalsus ja kulude läbipaistvus 1. Liikmesriigid nõuavad vahendajatelt, et nad avalikustaksid igasugused tasud, mida võetakse käesoleva peatüki kohaselt osutatavate teenuste eest, tehes seda iga teenuse kohta eraldi. 2. Liikmesriigid tagavad, et mis tahes tasud, mida vahendaja võib aktsionäridelt, äriühingutelt ja teistelt vahendajatelt nõuda, on mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed teenuse osutamisel kantud tegelike kuludega. Riigisiseselt ja piiriüleselt kasutatavate aktsionäride õiguste puhul nõutavate tasude erinevused on lubatud üksnes siis, kui need on nõuetekohaselt põhjendatud ja kajastavad teenuste osutamisel tegelikult kantud kulude erinevusi. 3. Liikmesriigid võivad keelata vahendajatel võtta käesolevas peatükis sätestatud teenuste eest teenustasu. Artikkel 3e Kolmandate riikide vahendajad Käesolevat peatükki kohaldatakse samuti vahendajatele, kellel puudub liidus nii registreeritud asukoht kui ka peakontor, kui nad osutavad artikli 1 lõikes 5 osutatud teenuseid. Artikkel 3f Teave rakendamise kohta 1. Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad komisjoni olulistest praktilistest raskustest käesoleva peatüki sätete täitmise tagamisel või sellest, et liidu või kolmandate riikide vahendajad käesoleva peatüki sätteid ei täida. 2. Komisjon esitab tihedas koostöös Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Järelevalveasutusega (Euroopa Pangandusjärelevalve), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010, (*10) Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva peatüki rakendamise kohta aruande, kajastades selle mõjusust, raskusi seoses praktilise kohaldamise ja täitmise tagamisega, võttes ühtlasi arvesse asjaomaseid turumuutusi liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Aruandes pööratakse tähelepanu ka käesoleva peatüki kohaldamisala sobivusele kolmandate riikide vahendajatele. Komisjon avaldab aruande hiljemalt 10. juuniks 2023. IB PEATÜKK INSTITUTSIONAALSETE INVESTORITE, VARAHALDURITE JA VOLITATUD NÕUSTAJATE LÄBIPAISTVUS Artikkel 3g Kaasamispoliitika 1. Liikmesriigid tagavad, et institutsionaalsed investorid ja varahaldurid täidavad punktides a ja b sätestatud nõudeid või avalikustavad arusaadava ja põhjendatud selgituse, miks nad on otsustanud ühte või mitut nendest nõuetest mitte täita. a) Institutsionaalsed investorid ja varahaldurid töötavad välja ja avalikustavad kaasamispoliitika, milles kirjeldatakse, kuidas nad integreerivad aktsionäride kaasamise oma investeerimisstrateegiasse. Kõnealuses poliitikas kirjeldatakse, kuidas nad jälgivad investeerimisobjektiks olevaid äriühinguid olulistes küsimustes, sealhulgas strateegia, finantsiline ja mittefinantsiline tulemuslikkus ja risk, kapitali struktuur, sotsiaalne ja keskkonnamõju ning ühingujuhtimine; suhtlevad investeerimisobjektiks olevate äriühingutega; kasutavad hääleõigust ja muid aktsiatega seotud õigusi; teevad koostööd teiste aktsionäridega; suhtlevad investeerimisobjektiks olevate äriühingute asjaomaste sidusrühmadega ja haldavad oma kaasatusega seotud tegelikke ja võimalikke huvide konflikte. b) Institutsionaalsed investorid ja varahaldurid avalikustavad kord aastas, kuidas kaasamispoliitikat on rakendatud, avalikustades muu hulgas hääletuskäitumise üldise kirjelduse, kõige olulisemate hääletuste selgituse ja volitatud nõustaja teenuste kasutamise ülevaate. Nad avalikustavad, kuidas nad on hääletanud nende äriühingute üldkoosolekutel, mille aktsiaid nad hoiavad. Avalikustamata võib jätta hääletused, mis on ebaolulised hääletatava küsimuse või äriühingus hoitava osaluse suuruse tõttu. 2. Lõikes 1 osutatud teave peab olema institutsionaalse investori või varahalduri veebisaidil tasuta kättesaadav. Liikmesriigid võivad kehtestada nõude, et see teave peab olema tasuta kättesaadav muude vahendite kaudu, millele on veebis lihtne juurde pääseda. Kui varahaldur rakendab institutsionaalse investori nimel kaasamispoliitikat, sh hääletab, viitab institutsionaalne investor sellele, kus varahaldur on hääletusteabe kättesaadavaks teinud. 3. Institutsionaalsetele investoritele ja varahalduritele kohalduvaid huvide konflikti käsitlevaid norme, muu hulgas direktiivi 2011/61/EL artiklit 14, direktiivi 2009/65/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti b ja artikli 14 lõike 1 punkti d ning nende asjaomaseid rakendusnorme ja direktiivi 2014/65/EL artiklit 23 kohaldatakse ka kaasamistoimingute puhul. Artikkel 3h Institutsionaalsete investorite investeerimisstrateegia ja varahalduritega sõlmitud kokkulepped 1. Liikmesriigid tagavad, et institutsionaalsed investorid avalikustavad, kuidas nende omakapitaliinvesteeringute strateegia põhielemendid vastavad nende kohustuste, eelkõige pikaajaliste kohustuste profiilile ja kestusele ning kuidas need aitavad kaasa nende varade keskpika perioodi ja pikaajalisele tootlusele. 2. Liikmesriigid tagavad, et kui varahaldur investeerib institutsionaalse investori nimel volituse alusel, mis hõlmab vara individuaalset haldamist parima äranägemise järgi, või investeerimisfondi kaudu, avalikustab institutsionaalne investor varahalduriga sõlmitud kokkuleppe kohta järgmise teabe: a) kuidas varahalduriga sõlmitud kokkulepe motiveerib varahaldurit viima oma investeerimisstrateegia ja -otsused kooskõlla institutsionaalse investori kohustuste, eelkõige pikaajaliste kohustuste profiili ja kestusega; b) kuidas see kokkulepe motiveerib varahaldurit tegema investeerimisotsuseid, mis põhinevad investeerimisobjektiks oleva äriühingu keskpika perioodi ja pikaajalise finantsilise ja mittefinantsilise tulemuslikkuse hindamisel, ja tegema investeerimisobjektiks oleva äriühinguga koostööd, et parandada selle keskpika perioodi ja pikaajalist tulemuslikkust; c) kuidas varahalduri tulemuste hindamise meetod ja ajavahemik ning tasu vara haldamise teenuste eest on kooskõlas institutsionaalse investori kohustuste, eelkõige pikaajaliste kohustuste profiili ja kestusega ning kuidas võetakse arvesse pikaajalist tootlust; d) kuidas institutsionaalne investor jälgib varahalduri portfellikäibe kulusid ning kuidas ta määratleb ja jälgib portfellikäibe või käibevahemiku sihttaset; e) varahalduriga sõlmitud kokkuleppe kestus. Kui varahalduriga sõlmitud kokkulepe ei sisalda ühte või mitut sellist elementi, esitab institutsionaalne investor selle kohta arusaadava ja põhjendatud selgituse. 3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave peab olema institutsionaalse investori veebisaidil tasuta kättesaadav ja seda tuleb ajakohastada kord aastas, välja arvatud juhul, kui olulisi muutusi ei ole. Liikmesriigid võivad ette näha, et see teave peab olema tasuta kättesaadav muude vahendite kaudu, millele on veebis lihtne juurde pääseda. Liikmesriigid tagavad, et institutsionaalsetel investoritel, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ, lubatakse lisada see teave nimetatud direktiivi artiklis 51 osutatud maksevõime ja finantsseisundi aruandesse. Artikkel 3i Varahaldurite läbipaistvus 1. Liikmesriigid tagavad, et varahaldurid avaldavad kord aastas institutsionaalsele investorile, kellega nad on sõlminud artiklis 3h osutatud kokkuleppe, teabe selle kohta, kuidas nende investeerimisstrateegia ja selle rakendamine on kooskõlas kõnealuse kokkuleppega ning kuidas investeerimisstrateegia edendab fondi või institutsionaalse investori varade keskpika perioodi ja pikaajalist tootlust. Selline avaldamine hõlmab aru andmist investeeringutega seotud keskpika perioodi ja pikaajaliste peamiste oluliste riskide, portfelli koosseisu, käibe ja käibe kulude kohta ning volitatud nõustajate kasutamise kohta kaasamistoimingute eesmärgil ja nende väärtpaberite laenuks andmise põhimõtete kohta ning selle kohta, kuidas seda kohaldatakse nende kaasamistoimingute puhul, kui see on asjakohane, eelkõige investeerimisobjektiks olevate äriühingute üldkoosolekutel. Avaldada tuleb ka teave selle kohta, kas ja kuidas nad teevad investeerimisotsuseid, mis põhinevad investeerimisobjektiks oleva äriühingu keskpika perioodi ja pikaajalise tulemuslikkuse, sealhulgas mittefinantsilise tulemuslikkuse hindamisel, ja millised huvide konfliktid, kui üldse, on seoses kaasamistoimingutega tekkinud ning kuidas varahaldurid on neid lahendanud. 2. Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 osutatud teave avalikustatakse direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 68 või direktiivi 2011/61/EL artiklis 22 osutatud aastaaruande või direktiivi 2014/65/EL artikli 25 lõikes 6 osutatud perioodiliste teadete osana. Kui lõike 1 kohaselt avalikustatav teave on juba avalikult kättesaadav, ei nõuta, et varahaldur esitaks teabe otse institutsionaalsele investorile. 3. Kui varahaldur ei halda varasid volituse alusel, mis hõlmab vara individuaalset haldamist parima äranägemise järgi, võivad liikmesriigid nõuda, et lõike 1 kohaselt avalikustatav teave esitatakse vähemalt taotluse korral ka sama fondi teistele investoritele. Artikkel 3j Volitatud nõustajate läbipaistvus 1. Liikmesriigid tagavad, et volitatud nõustajad avalikustavad viite käitumisjuhendile, mida nad kohaldavad, ja annavad käitumisjuhendi kohaldamise kohta aru. Kui volitatud nõustajad käitumisjuhendit ei kohalda, esitavad nad selle kohta arusaadava ja põhjendatud selgituse. Kui volitatud nõustajad kohaldavad käitumisjuhendit, kuid kalduvad kõrvale mõnest selle soovitusest, selgitavad nad, milliseid osi nad ei kohalda, esitavad selle kohta selgituse ja märgivad asjakohasel juhul ära kasutusele võetud alternatiivsed meetmed. Käesolevas lõikes osutatud teave tehakse tasuta avalikult kättesaadavaks volitatud nõustajate veebisaitidel ja seda ajakohastatakse kord aastas. 2. Liikmesriigid tagavad, et volitatud nõustajad avalikustavad selleks, et oma kliente piisavalt oma tegevuse täpsusest ja usaldusväärsusest teavitada, kord aastas oma uuringute, nõuannete ja hääletussoovituste koostamisega seoses vähemalt kogu järgmise teabe: a) selliste meetodite ja mudelite põhiomadused, mida nad kasutavad; b) peamised teabeallikad, mida nad kasutavad; c) uuringute, nõuannete ja hääletussoovituste kvaliteedi ja asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni tagamiseks kehtestatud menetlused; d) kas ja kuidas nad võtavad arvesse riigisiseseid turu-, õiguslikke, regulatiivseid ja äriühingupõhiseid tingimusi; e) millised on nende poolt eri turgudel kasutatava hääletuspoliitika põhiomadused; f) kas nad on dialoogis äriühinguga, kellele nad uuringuid teevad või nõuandeid või hääletussoovitusi annavad, ning äriühingu sidusrühmadega, ja kui see nii on, siis sellise dialoogi ulatus ja laad; g) võimalike huvide konfliktide ennetamise ja ohjamise poliitika. Käesolevas lõikes osutatud teave tehakse avalikult kättesaadavaks volitatud nõustajate veebisaitidel ja see peab jääma tasuta kättesaadavaks vähemalt kolme aasta jooksul pärast avaldamist. Teavet ei ole vaja eraldi avalikustada, kui see on lõikes 1 sätestatud avalikustamise osana juba kättesaadav. 3. Liikmesriigid tagavad, et volitatud nõustajad teevad kindlaks ja avaldavad viivitamata oma klientidele mis tahes tegelikud või võimalikud huvide konfliktid või ärisuhted, mis võivad neid mõjutada uuringute, nõuannete või hääletussoovituste koostamisel, ning meetmed, mida nad on võtnud tegelike või võimalike huvide konfliktide kõrvaldamiseks, leevendamiseks või haldamiseks. 4. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka volitatud nõustajatele, kellel puudub nii registreeritud asukoht kui ka peakontor liidus, kuid kes tegutsevad liidus asuva tegevuskoha kaudu. Artikkel 3k Läbivaatamine 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule artiklite 3g, 3h ja 3i rakendamise kohta aruande, sh hinnangu selle kohta, kas oleks vaja nõuda, et varahaldurid avalikustaksid teatava artiklis 3i osutatud teabe, võttes arvesse asjaomaseid liidu ja rahvusvahelise turu muutusi. Aruanne avaldatakse hiljemalt 10. juuniks 2022 ja sellega kaasnevad asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud. 2. Komisjon esitab tihedas koostöös Väärtpaberiturujärelevalvega Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 3j rakendamise kohta aruande, mis hõlmab selle kohaldamisala sobivust ja selle mõjusust ning hinnangut selle kohta, kas volitatud nõustajate suhtes tuleks kehtestada regulatiivsed nõuded, võttes arvesse asjaomaseid liidu ja rahvusvahelise turu muutusi. Aruanne avaldatakse hiljemalt 10. juuniks 2023 ja sellega kaasnevad asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud. (*9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84)." (*10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).“"