KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1805,

12. oktoober 2021,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Määrusega (EÜ) nr 703/2009 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

(2) Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) taaskehtestas Euroopa Komisjon rakendusmäärusega (EL) 2015/1846 (3) Hiina Rahvavabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed.

(3) Kehtestatud meetmed seisnesid kogu riigi suhtes kehtivates väärtuselistes tollimaksudes määraga 24 %, samal ajal kui ühele äriühingute kontsernile (Valin Group) kehtestati individuaalne tollimaksumäär 7,9 %.

1.2. Aegumise läbivaatamise taotlus

(4) Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (4) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

(5) Aegumise läbivaatamise taotluse esitas 14. juulil 2020 Euroopa Teraseühendus Eurofer (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab ligikaudu 60 % liidu valtstraadi kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine

(6) Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 14. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigiist (edaspidi „Hiina RV“ või „asjaomane riik“) pärit valtstraadi impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (5) (edaspidi „algatamisteade“).

1.3.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(7) Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.3.2. Huvitatud isikud

(8) Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid tootjaid Hiina RVs ja Hiina RV ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt seotud kauplejaid aegumise läbivaatamisega seotud uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

(9) Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi ega taotlenud ärakuulamist.

1.3.3. Väljavõtteline uuring

(10) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.3.3.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(11) 14. oktoobril 2020 teatas komisjon huvitatud isikutele, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote tootmismahu põhjal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kuuluvate liidu tootjate toodang moodustas peaaegu 25 % samasuguse toote toodangu hinnangulisest kogumahust liidus, samuti tagas valim hea geograafilise jaotuse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 kutsus komisjon huvitatud isikuid esitama esialgse valimi kohta märkusi. Seitsme päeva pikkuse tähtaja jooksul pärast esialgse valimi teatavakstegemist ühtegi märkust ei esitatud ja seega esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

1.3.3.2. Importijate väljavõtteline uuring

(12) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teabe.

(13) Ükski teadaolev importija, kellega oli ühendust võetud, ei andnud endast teada ega vastanud väljavõttelise uuringu vormile.

1.3.3.3. Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(14) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil uurimisaluse toote teadaolevatel tootjatel Hiina RVs esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(15) Ükski Hiina RV äriühing ei andnud endast ettenähtud aja jooksul teada. Seetõttu saatis komisjon 29. oktoobril 2020 Hiina RV ametiasutustele verbaalnoodi, milles märgiti, et vastavalt alusmääruse artiklile 18 kavatseb komisjon dumpingu jätkumise ja/või kordumise uurimisel tugineda kättesaadavatele faktidele. Hiina RV ametiasutused ei vastanud.

1.3.4. Küsimustikud ja kontrollkäigud

(16) Komisjon saatis küsimustiku Hiina RV valitsusele. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule.

(17) Ilma et see piiraks alusmääruse artikli 18 kohaldamist, kontrollis komisjon kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus ning liidu huvid.

(18) Samuti saatis ta küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja ühele kasutajale, kes oli endast teada andnud. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt.

(19) Komisjon sai vastused küsimustikule neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, liidu tootjate ühenduselt ja ühelt kasutajalt.

(20) Arvestades COVID-19 puhangut ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike järgmiste koostööd tegevate juriidiliste isikute ruumides.

Liidu tootjad

— Saarstahl AG, Saksamaa

— Riva Acier S.A.S., Prantsusmaa

— Moravia Steel a.s., Tšehhi Vabariik

— Ferriere Nord S.p.A., Itaalia

Kasutaja

— AGRATI France S.A.S., Prantsusmaa

(21) Seega võttis komisjon kooskõlas 16. märtsi 2020. aasta teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (6) arvesse teavet, mille pooled olid nõuetekohaselt esitanud (näiteks vastused küsimustikule või puudustele viitavatele kirjadele).

2. UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Uurimisalune toode

(22) Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, nimelt Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95 alla kuuluvad rauast, legeerimata terasest või legeeritud terasest, välja arvatud roostevabast terasest, kuumvaltsitud ja korrapäratult kokku keritud vardad ja latid (edaspidi „uurimisalune toode“).

2.2. Samasugune toode

(23) Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise ja eelmise aegumise läbivaatamise käigus, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed: — uurimisalune toode; — toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul; — toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

(24) Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

(25) 17. juunil 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile pooltele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kõnealuste avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

(26) Märkusi esitas ainult Eurofer. Eurofer nõustus komisjoni järeldustega.

3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

(27) Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt Hiina RVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

3.1. Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

(28) Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

(29) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon seega algatamisteates Hiina RV tootjaid üles esitama teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Ükski tootja algatamisteate III lisas nõutud teavet ei esitanud.

(30) Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

(31) Samuti märkis komisjon algatamisteates, et kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes võib olla vaja valida vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a sobiv võrdlusriik, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

(32) 25. novembril 2020 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimese toimikusse lisatud teate (edaspidi „esimene tootmistegureid käsitlev teade“), milles küsiti huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjon võib normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Lisaks nimetas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele tuginedes kolm võimalikku võrdlusriiki: Tai, Türgi ja Peruu.

(33) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkusi esitas ainult taotluse esitaja, kes esitas argumendid Türgi kui võrdlusriigi kasutamise vastu. Samuti leidis taotluse esitaja, et parim valik võrdlusriigiks oleks Peruu.

(34) Komisjon vastas neile märkustele oma 7. jaanuari 2021. aasta teises toimikusse lisatud teates (7) (edaspidi „teine tootmistegureid käsitlev teade“). Komisjon koostas ka tootmistegurite loetelu ja tegi järelduse, et selles etapis oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt kõige sobivam võrdlusriik Peruu. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et ta määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Corporación Aceros Arequipa S.A. (edaspidi „Aceros Arequipa“) kohta kättesaadava teabe põhjal. Komisjon kutsus huvitatud isikuid selle kohta märkusi esitama. Komisjon ei saanud ühtegi märkust, milles oleks oldud vastu Peruu võrdlusriigiks valimisele.

3.2. Hiina Rahvavabariigi poolne koostööst keeldumine

(35) Nagu on märgitud põhjenduses 15, ei teinud uurimise käigus koostööd ükski Hiina eksportiv tootja.

(36) Komisjoniga ei teinud selles uurimises koostööd ka Hiina valitsus. Täpsemalt ei esitanud ta vastust küsimustikule ega käsitlenud taotluse esitaja poolt toimikus esitatud tõendeid, sealhulgas komisjoni talituste töödokumenti Hiina Rahvavabariigi majanduses esinevate oluliste turumoonutuste kohta kaubanduskaitse uurimiste seisukohast (edaspidi „aruanne“) (8). Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga c avaldas komisjon aruande, milles koguti teavet riigi jõulise sekkumise kohta paljudel majandustasanditel, sealhulgas konkreetsete moonutuste kohta seoses mitme peamise tootmisteguriga (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule. Läbivaatamistaotlus sisaldas ka teatavaid aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid. Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada.

(37) 29. oktoobri 2020. aasta ja 23. novembri 2020. aasta verbaalnootidega teavitas komisjon Hiina valitsust sellest, et kuna Hiina RV eksportijad/tootjad ei teinud koostööd ja Hiina valitsus ei esitanud küsimustikule vastuseid ega märkusi, kavatseb komisjon teha järeldused kättesaadavate faktide alusel vastavalt alusmääruse artiklile 18. Samuti rõhutas komisjon, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad osutuda asjaomasele poolele ebasoodsamaks, ning kutsus Hiina valitsust üles esitama märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

(38) Seetõttu lähtuti vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Eelkõige tugines komisjon läbivaatamistaotluses esitatud teabele, huvitatud isikute esitatud teabele ja muudele teabeallikatele, näiteks impordi ja ekspordi kaubandusstatistikale (nt Eurostatist ja andmebaasist Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (9)), ning sellistele andmebaasidele nagu Dun and Bradstreet (10) ja Orbis Bureau van Dijk (11).

3.3. Normaalväärtus

(39) Hiina RV terasesektorit käsitlenud hiljutiste uurimiste (12) käigus leidis komisjon, et esines olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon järeldas käesolevas uurimises, et saadaolevate tõendite põhjal oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine samuti asjakohane.

(40) Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et Hiina RVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (13). Eelkõige järeldas komisjon, et terasesektoris – teras on peamine tooraine, millest uurimisalust toodet toodetakse – ei esine mitte ainult ulatuslikku Hiina valitsuse omanduses olemist alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses, (14) vaid et Hiina valitsus on riigi ettevõtetes esindatuse näol ka positsioonil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (15). Lisaks leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina RV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (16). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu Hiina RVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (17). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (18) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses Hiina RV ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (19).

(41) Nagu eelmistes Hiina RV terasesektorit käsitlenud uurimistes, uuris komisjon ka käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, sest esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses, samuti avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased Hiina RVs oluliste moonutuste olemasolu kinnitamiseks, nagu ta oli leidnud ka oma varasemates sellekohastes uurimistes.

(42) Taotlus sisaldas teavet terase 13. viisaastakuplaani moonutava mõju kohta terasetööstusele. Peale selle mainiti selles Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi järeldusi terasetööstuse kohta (20). Lisaks rõhutati selles HKP rolli riigile kuuluvates ettevõtetes (21) ja subsiidiumide moonutavat mõju, millest on teatatud IMFi riigiaruandes nr 17/248 ja ELi kaubanduskoja kolmes dokumendis (2016./2017. aasta aruanne ning väljaanded „China Manufacturing 2025“ ja „European Business in China Position Paper 2016/2017“). Samuti kinnitati taotluses, et valtstraadi tootmisel kasutatavad sisendid on põhimõtteliselt samad kui need, mida kasutatakse kuumvaltsitud süsiniklehtterase tootmiseks. Seepärast tsiteeriti taotluses järeldusi, mille komisjon tegi kuumvaltsitud lehttoodete tootjatele makstavaid subsiidiume käsitlevas määruses (EL) 2017/969 (22). Taotluses lisati, et moonutavaid subsiidiume käsitlevaid järeldusi kinnitab ka ThinkDeski aruanne (23). Eelkõige loetleti taotluses maakasutusõiguste, (elektri)energia, sooduslaenude ja muu finantstoetuse ning tööjõuga seotud moonutusi. Lisaks loetleti selles moonutusi koksi ja koksisöe, rauamaagi ja jääkide ning ferrosulamite turul. Samuti mainiti taotluses terasetööstusele eelarvest antava toetuse ja Hiina madalate keskkonnastandardite moonutavat mõju.

(43) Nagu on märgitud põhjenduses 37, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toimikus, sealhulgas aruandes sisalduvaid ning kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleva juhtumi puhul toetaksid või need ümber lükkaksid.

(44) Nagu ka eelmistes Hiina RV terasesektorit käsitlenud uurimistes, uuris komisjon, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, sest esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille kaudu kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiina RVs, nagu ta oli leidnud ka oma varasemates sellekohastes uurimistes.

(45) Konkreetselt terasesektoris, kus toodetav teras on valtstraadi tootmise peamine tooraine, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad tootjad on riigi omandis. Mõnda neist on eraldi nimetatud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kavas aastateks 2016–2020. Näiteks märgib Hiina riigile kuuluv Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (edaspidi „Tisco“) oma veebisaidil, et tegemist on „raua ja terase superhiiglasega“, millest „kujunes erakordne suuremahuline raua ja terase kompleks, mille äritegevuses on ühendatud raua kaevandamine, raua ja terase tootmine, töötlemine, tarnimine ja turustamine (24)“. Teine suur Hiina riigile kuuluv ettevõte on Baosteel, mis tegeleb terase tootmisega ja mis kuulub hiljuti konsolideeritud kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baosteel Group ja Wuhan Iron & Steel) (25). Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomanduses olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (26). Ehkki 2016. aastal andsid kümme suurimat tootjat vaid ligikaudu 36 % tootmisharu kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (27). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (28). Selline konsolideerimine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (29). Kuna Hiina valtstraadi eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik uurimisaluse toote era- ja riigile kuuluvate tootjate täpset suhtarvu kindlaks määrata. Uurimise käigus selgus aga, et paljud valtstraadisektori suurtootjad, sealhulgas Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang ja Anshan Iron and Steel Group on riigile kuuluvad ettevõtted.

(46) Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal riigi ettevõtetes esindatuse kaudu mõjutada hindu või kulusid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, tehti uurimise käigus kindlaks isiklike sidemete olemasolu uurimisaluse toote tootjate ja HKP liikmete vahel, näiteks HKP kõrgema juhtkonna liikmete või mitme valtstraati tootva äriühingu, sealhulgas äriühingute HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) ja Shougang direktorite nõukogu liikmete vahel.

(47) Valtstraadisektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha ulatuslikuma asjaomasesse sektorisse sekkumise suundumust, nagu on kirjeldatud eespool. Paljud valtstraadi tootjad rõhutavad oma veebisaitidel sõnaselgelt parteitööd, nende ettevõtte juhatuses on partei liikmeid ja nad toonitavad oma seotust HKPga. Uurimise käigus ilmnes parteitöö mitmes valtstraati tootvas ettevõttes, sealhulgas äriühingus HBIS Group (Hesteel), mis rõhutas oma veebisaidil parteikomitee tähtsust ettevõtte toimimises. Teine valtstraadi tootja Jiangsu Shagang on andnud järgmise selgituse: „Alates oma asutamisest 45 aastat tagasi on Shagang pidevalt süvendanud oma teadmisi, tehes jõupingutusi parteitöö integreerimiseks ettevõtte arendamise üldkorraldusse ning kujundades parteiorganisatsiooni eelise ettevõtte konkurentsi- ja arengueeliseks.“ Veel on äriühing märkinud järgmist: „Praegu on Shagangi parteikomiteel 16 üldist parteibürood ja 66 kohalikku parteibürood ning töötajate koguarvust on üle 14 % parteiliikmed (30).“ Anshan Iron and Steel Group osutab parteitöö tähtsusele järgmiselt: „Konkreetselt on vaja järgida ja tugevdada partei kõikehõlmavat juhtimist ning kajastada seda parteiliikmete ja -kaadrite laiendatud ideoloogilises teadlikkuses ettevõtte kõikides äritegevuse ja juhtimisvaldkondades, kogu äriühingu juhtimise protsessis ning ettevõtte reformimise ja arendamise kõikides etappides (31).“ Veel ühes artiklis võetakse Anshani parteitöö kokku järgmiselt: „Parteibüroo töö prioriteet on teenida kesktasandit ja kaasata parteiliikmeid. Alates sellest aastast on parteibüroo süvendanud kommunistliku partei liikmete projekti käsitlevat programmi, rakendanud töötajate sisepotentsiaali ja teinud suurt tööd selle nimel, et aidata töötajatel oma ametikohal panus anda. Büroo on töötanud välja kokku 12 kommunistliku partei liikmete projekti, millega on tõhusalt lahendatud olulisi tootmist piiravaid tehnilisi probleeme, esitanud 160 ratsionaliseerimissoovitust ning kaks töömeetodit on kontserni tasandil liigitatud täiustatud töömeetoditeks.“ (32) Baoshan (Baosteel) kirjeldab parteitööd järgmiselt: „Võtta põhivastutus partei rangeks ja igakülgseks haldamiseks, juhtida äriühingu ideoloogilist ja poliitilist tööd ning ühise rindena töötamist, tuginedes spirituaalsele tsivilisatsioonile, ehitada üles äriühingu kultuur ja selline töö massidega nagu ametiühingud ja kommunistlike noorte liiga, suunata partei stiilis ausa juhtimise ülesehitamist, toetada distsiplinaarkomisjone nende järelevalveülesannete tõhusal täitmisel (33).“ Parteikomiteel on oluline roll ka äriühingus Shougang. „Shougangi parteikomitee saab põhjalikult aru Xi Jinpingi mõtetest Hiinale eriomase sotsialismi kohta uuel ajastul, järgib igakülgselt partei 19. üleriigilise kongressi vaimu, rõhutab suuna määramist, üldise olukorra haldamist ja rakendamise tagamist, kasutab täielikult ära parteikomitee juhtrolli kogu kontsernis enam kui 40 000 parteiliikme juhtimisel ja keskendub töö kõikides aspektides parteitööle (34).“

(48) Lisaks on valtstraadisektoris kehtestatud poliitika, mis tagab omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutab muul viisil vabaturujõude alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses.

(49) Kuigi valtstraadisektor on spetsialiseerunud tootmisharu ja uurimise käigus ei olnud võimalik leida konkreetseid poliitikadokumente, millega suunatakse just selle tootmisharu arengut, saab tootmisharu valitsuselt juhiseid ja valitsus sekkub valtstraadi peamise tooraine, nimelt raua ja legeerimata terase valdkonnas. Hiina valitsus peab terasetööstust võtmetähtsusega tootmisharuks (35). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks uurimisperioodil kehtinud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas on rõhutatud, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (36). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (37). Uurimisperioodil kohaldatava majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaaniga (38) nähakse ette kõrgekvaliteetsete terasetoodete tootjatele toetuse andmine (39). Samuti keskendutakse selles toote kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (40). Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (41) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse terasesektorit soodustatud tootmisharuks.

(50) Teine oluline valtstraadi tootmisel kasutatav tooraine on raud. Uurimisperioodil kohaldati rauamaagi suhtes riiklikku maavarade plaani 2016–2020. Muu hulgas tuli plaani kohaselt „tagada ettevõtete koondumine ning kujundada välja turul konkurentsivõimelised suured ja keskmise suurusega kaevandused“, „tagada kohalike ressursside suunamine, et koondada need suurte kaevanduskontsernide kätte“, „vähendada rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete koormust, suurendada omamaiste rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet“ ja „piisavalt kontrollida 1 000 meetri sügavuste kaevanduste ja madala kvaliteediklassi rauamaagi kaevanduste arendamist“.

(51) Rauamaaki on nimetatud ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud terase 13. viisaastakuplaanis 2016–2020. Plaanis on seoses rauamaagiga ette nähtud järgmine: „jätkata uuringute toetamist peamistes omamaiste maavarade valdkondades, […], toetada mitut olemasolevat ja väga konkurentsivõimelist rauamaagisektoris tegutsevat omamaist ettevõtet ulatuslikuma ja aktiivsema arendamise kaudu, […], ning tugevdada omamaiste maavarabaaside rolli (varustus)kindluses“.

(52) Rauamaak on liigitatud strateegiliseks kujunemisjärgus tööstusharuks ja seega on see hõlmatud strateegiliste kujunemisjärgus tööstusharude 13. viisaastakuplaaniga. Rauamaak, toormalm ja ferrosulamid on kõik loetletud ka riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2019. aasta suuniskataloogis tööstuse kohandamise kohta. Ferrosulameid on nimetatud tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi 2018. aasta tööstuse arendamise ja ülemineku suuniskataloogis.

(53) Nagu ilmneb eespool toodud näidetest, mis käsitlevad terast, rauda ja ferrosulameid, mis kõik on valtstraadi tootmisel olulised toorained, suunab Hiina valitsus valtstraadisektori arengut veelgi mitmesuguste poliitiliste vahendite ja suunistega ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte. Seega saab valtstraadisektor valitsuselt juhiseid ja valitsus sekkub valtstraadi peamiste toorainete, nimelt raua ja legeerimata terase valdkonnas.

(54) Lisaks eespool kirjeldatule saavad valtstraaditootjad riigilt subsiidiume, mis ilmselgelt näitab riigi huvi selle sektori vastu. Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et mitu valtstraaditootjat, sealhulgas HBIS Group, (42) Jiangsu Shagang, (43) Anshan Iron and Steel Group, (44) Baoshan/Baosteel (45) ja Shougang (46) said riigilt otseseid subsiidiume.

(55) Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega stimuleeritakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude, sealhulgas terase, raua ja ferrosulamite kui valtstraadi tootmiseks kasutatavate põhitoorainete tootmise toetamine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

(56) Käesoleva uurimise käigus ei ole leitud tõendeid, mis näitaksid, et eespool põhjenduses 40 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine valtstraadisektoris ei mõjutaks uurimisaluse toote tootjaid.

(57) Valtstraadisektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on märgitud eespool põhjenduses 40. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiina RVs sama tööhõivesüsteemi) (47).

(58) Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et valtstraadisektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on märgitud ka eespool põhjenduses 40. Riigi oluline sekkumine finantssüsteemi mõjutab seega tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

(59) Samuti tuletab komisjon meelde, et valtstraadi tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui valtstraaditootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused, nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused ja nende suhtes kohaldatakse planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

(60) Seetõttu ei ole asjakohane mitte üksnes valtstraadi omamaiste müügihindade kasutamata jätmine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiina RVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiina RVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jms kohta.

(61) Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis näitaks vastupidist.

(62) Kokkuvõttes nähtub kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, kuna neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seepärast arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, see tähendab käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.3.1. Võrdlusriik

3.3.1.1. Üldised märkused

(63) Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest: — Hiina RVga sarnane majandusarengu tase; selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Hiina RV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (48); — uurimisaluse toote tootmine selles riigis; — asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis ja — kui võimalikke võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

(64) Nagu on selgitatud punktis 3.1, väljastas komisjon kaks toimikule lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta, teavitades pooli oma kavatsusest kasutada võrdlusriigina Peruud.

3.3.1.2. Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

(65) Lähtudes otsusest kasutada võrdlusriigina Peruud, teavitas komisjon teises tootmistegureid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et ta kasutab enamiku tootmistegurite moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTAd (49). Lisaks kavatses ta kasutada Peruu energia- ja kaevandusinvesteeringute järelevalveasutuse (Osinergmin) (50) andmeid maagaasi ja elektri tööstushindade kohta, riikliku kanalisatsiooniteenuste järelevalveasutuse (Sunass) (51) andmeid vee tööstusliku kasutamise hindade kohta ja ILO (52) andmeid tööjõukulude kohta. Samuti kasutas komisjon Peruu äriühingu Aceros Arequipa (53) finantsandmeid moonutamata müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks.

3.3.2. Moonutamata kulud ja võrdlusalused

3.3.2.1. Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

(66) Komisjon koostas tootmistegurite ja allikate loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Komisjon ei saanud tootmistegurite loetelu kohta ühtegi märkust.

(67) Võttes arvesse toimikus kättesaadavat teavet, mis põhines läbivaatamistaotlusel ja taotluse esitaja järgnevalt esitatud teabel, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja (kui asjakohane) HS-koodid. Tabel 1 Tootmistegurid ja teabeallikad Tootmistegur HS-koodid Väärtus (jüaanides) Ühik Toorained Valtstoorikud – pooltooted rauast või legeerimata terasest 7207 11 7207 20 3,23 3,23 kg Tööjõud Töötleva tööstuse töötajate palgad [ei kohaldata] 23,684 tund Energia Elektrienergia [ei kohaldata] 0,441–0,492 (54) kWh Maagaas [ei kohaldata] 0,733–0,819 (55) m3 Vesi [ei kohaldata] 4,84 m3 Kõrvalsaadus/jäätmed Jäätmed ja jäägid 7204 10 7204 41 7204 29 7204 49 2,39 2,39 2,82 1,96 kg

3.3.2.2. Toorained ja jäägid

(68) Nagu on selgitatud esimeses tootmistegureid käsitlevas teates, näitab läbivaatamistaotluse ning eelmise aegumist käsitleva uurimise ja esialgse uurimise põhjal komisjonile kättesaadav teave, et Hiina valtstraaditootjad kasutavad valtstraadi tootmiseks üldiselt kahte eristatavat meetodit. Esimene on integreeritud kõrgahjuprotsess, mille puhul äriühing toodab toorainest valtstoorikuid, mis järgnevalt töödeldakse ümber valtstraadiks. Teine on elektrikaarahjuprotsess, mis ei alga toorainest, vaid valtstoorikutest, mis töödeldakse ümber valtstraadiks. Kuna ükski Hiina valtstraaditootja ei teinud koostööd ning võttes arvesse olemasolevat teavet ja kättesaadavaid fakte, tugines komisjon oma tootmistegurite analüüsis ainult integreerimata tootmisprotsessile, mis algab valtstoorikutest.

(69) Toorainete ja jääkide puhul tugines komisjon Peruu impordihindadele. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a Hiinast) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena (56). Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi Peruusse, sest esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad neid hindu.

(70) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei imporditud Peruusse üht liiki valtstoorikuid (HS-kood 7207 11) ja kaht liiki jääke (HS-koodid 7204 10 ja 7204 41) või imporditi neid ebaolulises koguses. See tähendab seda, et impordihind kas puudus või ei olnud see väikese impordikoguse tõttu tüüpiline. Nende tootmistegurite moonutamata hinna kindlakstegemiseks uuris komisjon, mil määral vastavalt kaht liiki valtstoorikute ja nelja liiki jääkide hinnatasemed erinevad. Selleks uuris komisjon nii nende toorainete impordihindu mitmesse muusse riiki, nagu Brasiilia, Venemaa, Kanada ja Ukraina, kui ka andmeid, mida taotluse esitaja kasutas oma läbivaatamistaotluses.

(71) Keskmiselt ei olnud kaht liiki valtstoorikute ja nelja liiki jääkide hindade vahel olulisi erinevusi. Peale selle oli HS-koodi 7207 11 alla liigitatud valtstoorikute impordihind HS-koodi 7207 20 alla liigitatud valtstoorikute omast küll mitmes riigis suurem, ent teistes riikides väiksem. Samad hinnaerinevused esinesid nelja liiki jääkide puhul. Lisaks ei võimaldanud komisjonile kättesaadav teave uurimisaluse toote eksportivate tootjate kasutavate eri liiki valtstoorikute või jääkide koguste kohta neid alamliike eristada. Teave, mille taotluse esitaja oma läbivaatamistaotluses ja hiljem esitas, näitab mõlemat liiki valtstoorikute koguseid kokku ja eri liiki jääkide koguseid kokku.

(72) Võttes arvesse hinnakõikumisi ja asjaolu, et keskmiselt olid kaht liiki valtstoorikute ja nelja liiki jääkide impordihinnad sarnased, otsustas komisjon kasutada ainult nende valtstoorikute ja jääkide hindu, mida imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Peruusse olulistes kogustes. See tähendab seda, et valtstoorikute hind põhines HS-koodi 7207 20 alla liigitatud valtstoorikute hinnal ja jääkide hind oli HS-koodide 7204 29 ja 7204 49 alla liigitatud jääkide hinna keskmine.

(73) Komisjon püüdis määrata kindlaks valtstraadi tootmisel kasutatavate toorainete moonutamata hinna eksportiva tootja tehasesse tarnimise tasandil. Seepärast kohaldas ta võrdlusriigi imporditollimaksu iga vastava päritoluriigi suhtes. Tavapäraselt tuleks nendele impordihindadele lisada ka riigisisesed transpordihinnad. Arvestades aga punktis 3.5 esitatud järeldust ja käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise olemust – see tähendab eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või see võib korduda, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus –, otsustas komisjon, et riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole vajalik. Sellise kohandamise tulemusel normaalväärtus ja seega dumpingumarginaal ainult suureneksid.

(74) Selliste toorainete (nt muud kõrvalsaadused peale jääkide) kulud, mis mõjutavad kulusid ebaolulisel määral, lisati toorainete kuludesse protsendina jäätmete ja jääkide kuludest. Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe kohaselt moodustasid kõnealuste muude toorainete tegelikud kulud ebaolulise osa tegelikest tootmiskuludest. Lisaks väljendati tarbekaupade kulusid osana toorainete kogukuludest ja neid kohaldati toorainete moonutamata kogukuludele.

3.3.2.3. Tööjõud

(75) Tööjõukulude võrdlusaluse määramiseks kasutas komisjon ILO statistikat, milles on esitatud andmed töötaja kohta nädalas keskmiselt töötatud tegeliku tundide arvu ja tootmissektori töötajate igakuise töötasu kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (57). Nende andmete põhjal arvutas komisjon välja tootmissektori tunnipalga, millele lisati täiendavad tööjõuga seotud kulud (tööandja makstavad sotsiaalkindlustus- ja töötuskindlustusmaksed) (58).

3.3.2.4. Energia

(76) Gaasi- ja elektrienergiakulude võrdlusaluse määramiseks kasutas komisjon Osinergmini kehtestatud võrdlushindu.

(77) Osinergmin kehtestab maagaasi võrdlushinnad igakuiselt ja need on tema veebisaidil vabalt kättesaadavad (59).

(78) Elektrienergia võrdlushinnad sõltuvad piirkonnast, kuhu elektrit tarnitakse. Aceros Arequipa aastaaruande kohaselt on äriühingu tootmine koondunud tema tehasesse Piscos Ica piirkonnas. Maksimaalsed elektrihinnad, mida Piscos asuv elektrienergiaettevõte tohib küsida, kehtestab samuti Osinergmin ja need on vabalt kättesaadavad. Teave oli piisavalt üksikasjalik, et määrata kindlaks elektrihind ja jaotusvõrgu kasutamise hind, mida tööstustarbijad igakuiselt maksavad (60).

(79) Vee hind tööstustarbijatele, mida Piscos asuv kohalik äriühing (Emapisco) küsib, põhineb võrdlushindadel, mille Sunass on kehtestanud oma elektrooniliselt kättesaadavas aruandes ajavahemiku 2018–2023 kohta (61).

3.3.2.5. Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

(80) Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seepärast tegi komisjon taotluse esitaja esitatud liidu tootjaid käsitlevate andmete põhjal kindlaks tootmise üldkulude suhte otsestesse tootmiskuludesse. Seejärel kohaldati seda protsenti otseste tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus.

(81) Selleks, et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa, tugines komisjon Aceros Arequipa 2019. aasta finantsandmetele, mis on esitatud äriühingu auditeeritud raamatupidamisaruannetes (62).

3.3.2.6. Normaalväärtuse arvutamine

(82) Eeltoodu põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil.

(83) Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud teabele iga valtstraadi tootmisteguri (materjalid, energia ja tööjõud) kasutamise kohta. Komisjon korrutas kasutustegurid moonutamata ühikukuludega võrdlusriigis Peruus.

(84) Pärast moonutamata tootmiskulude kindlakstegemist lisas komisjon tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, nagu on märgitud punktis 3.3.2.5. Tootmise üldkulud määrati kindlaks taotluse esitaja esitatud andmete põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks Aceros Arequipa finantsaruannete põhjal. Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud: — tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 12–18 % otsestest tootmiskuludest (63); — müügi-, üld- ja halduskulud ning muud kulud, mis moodustasid 11,03 % Aceros Arequipa müügi kuludest, ja — tootmise moonutamata kogukuludele kohaldati kasumit, mis moodustas 11,14 % Aceros Arequipa müüdud kaupade kulust.

(85) Selle alusel tuletas komisjon normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

3.3.3. Dumpingu jätkumine

(86) Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, siis määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Komisjon püüdis kasutada ekspordihindade kindlaksmääramiseks Eurostati kättesaadavat statistilist teavet.

(87) Eurostati andmete kohaselt imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVst aga ainult 75 tonni valtstraati, mis moodustab alla 1 % koguimpordist. Liidu kogutarbimist (18 826 155 tonni) arvesse võttes on see kogus ebaoluline. Seepärast järeldas komisjon, et selline väike kogus ei ole piisav alus dumpinguanalüüsi jätkamiseks. Seetõttu keskendus komisjon uurimises dumpingu kordumise tõenäosusele juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

3.4. Dumpingu kordumise tõenäosus

(88) Eespool põhjendustes 86 ja 87 esitatud kaalutlusi arvesse võttes analüüsis komisjon täiendavalt, kas dumping meetmete aegumise korral tõenäoliselt korduks. Selleks analüüsiti järgmisi elemente: Hiina valtstraadi ekspordihind mujal maailmas, Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, Hiina eksportijate käitumine muudel turgudel ja liidu turu atraktiivsus.

3.5. Normaalväärtuse võrdlus ekspordihinnaga mujal maailmas

(89) Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumise tõttu pidi komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha kindlaks Hiina RVst muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hind. Muu usaldusväärse teabe puudumisel kasutas komisjon GTA andmebaasis sisalduvaid ekspordiandmeid.

(90) GTA andmete kohaselt eksporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVst mujale maailma üle 3 699 934 tonni valtstraati. See moodustab peaaegu 20 % liidu kogutarbimisest samal ajavahemikul. Alljärgnevas tabelis 2 on antud ülevaade andmetest Hiina ekspordimahu seisukohast viie suurima riigi kohta, mille arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 65 % Hiina koguekspordist. Tabel 2 Hiina valtstraadi eksport maailma (maht (tonnides) ja hinnad (eurot tonni kohta)) Riik Maht, 2018 Keskmine hind, 2018 Maht, 2019 Keskmine hind, 2019 Maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Lõuna-Korea 816 301 498 902 953 461 849 193 446 Tai 724 536 496 643 022 466 633 517 455 Indoneesia 470 161 523 407 158 498 411 668 470 Vietnam 472 460 500 393 555 482 301 005 471 Filipiinid 714 053 471 373 321 447 187 523 449 Allikas: GTA

(91) Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine ekspordihind iga eespool nimetatud riigi puhul üle 40 % väiksem kui põhjenduses 85 kindlakstehtud normaalväärtus. See näitab, et kui Hiina RVst pärit import saabuks liitu kõnealusel tasemel, toimuks selline müük märkimisväärselt madalal dumpinguhinna tasemel.

(92) Samuti näitavad need andmed, et kooskõlas ülemaailmsete ekspordimahtude ja ülemaailmse nõudlusega on Hiina ekspordimaht viimastel aastatel vähenenud. Nagu on aga selgitatud punktis 3.5.1 allpool, kaalub vaba tootmisvõimsus selgelt üles kohaliku nõudluse Hiina RVs, samal ajal kui hiljutised pressiteated osutavad, et ülemaailmne nõudlus uurimisaluse toote järele on taastumas ja suureneb järgmisel aastal veelgi (64). Peale selle on Hiina RV jätkuvalt nende kümne riigi hulgas, kus valtstraadi ekspordihind on väikseim.

(93) Samuti viitavad 2021. aasta pressiteated, et Hiina omamaise turu ja ekspordituru vahelised erinevused suurenevad. Kuna kohalik nõudlus väheneb, surudes kohalikke hindu alla, siis muutub eksporditurg Hiina tootjatele üha atraktiivsemaks (65).

3.5.1. Hiina RV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

(94) Vastavalt taotluse esitaja esitatud teabele, mis hõlmab Mysteeli andmeid, (66) toodetakse Hiinas valtstraati praegu suuremas koguses kui eelmise aegumise läbivaatamise ajal. Tootmine on alates 2016. aastast kasvanud ja jõudis 2019. aastal vahemikku 155–165 miljonit tonni, mis on liidu kogutoodangust üle kaheksa korra rohkem.

(95) Läbivaatamistaotluse kohaselt on Hiina tootjate hinnanguline vaba tootmisvõimsus ligikaudu 90 miljonit tonni. Taotluse esitaja osutab asjaolule, et suur osa tootmisvõimsusest kuulub uutele Hiina valtstraaditurule tulijatele. Suurt ülevõimsust arvesse võttes pööravad sellised uued turuletulijad üha suuremat tähelepanu eksporditurule, arvestades eelkõige vähenevat kohalikku nõudlust, nagu on nimetatud eespool põhjenduses 93. Hiina koostööst keeldumise tõttu oli raske saada sellekohast lisateavet. Võttes aga arvesse eelmises põhjenduses nimetatud kõrgeid tootmistasemeid võrreldes Euroopa ja ülemaailmsete näitajatega, võib Hiina RV ka oma vaba tootmisvõimsust kasutamata hõlpsalt rahvusvahelisi turge mõjutada.

3.5.2. Liidu turu atraktiivsus

(96) Tulenevalt liidu turu kõrgest hinnatasemest võrreldes muude kolmandate riikidega (vt tabel 2) peetakse liidu turgu Hiina tootjate jaoks atraktiivseks. Liidu turu atraktiivsust suurendavad veelgi paljudel eksporditurgudel kehtestatud kaitsemeetmed (67). Seega võib põhjendatult eeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis taastub Hiina märkimisväärses mahus eksport liidu turule. Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et enne esialgsete meetmete kehtestamist 2008. aastal oli Hiina müügimaht liidu turul 1,1 miljonit tonni, võrreldes 75 tonniga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.6. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

(97) Eeltoodut arvesse võttes leidis komisjon, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, siis on dumpingu kordumine tõenäoline. Dumpingu kordumise suurele tõenäosusele juhul, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, osutavad eelkõige Hiina RV puhul kindlaks tehtud normaalväärtuse tase, kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatase, liidu turu atraktiivsus ning märkimisväärse tootmismahu olemasolu Hiina RVs.

4. KAHJU

4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(98) Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet 62 tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

(99) Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 18,3 miljonit tonni. Komisjon tegi kõnealuse näitaja kindlaks kõigi liidu tootmisharu kohta kättesaadavate andmete, näiteks taotluse esitaja esitatud andmete alusel (68). Nagu on märgitud põhjenduses 11, kaasati valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab peaaegu 25 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

(100) Komisjon leidis, et osa liidu tootjate kogutoodangust oli ette nähtud tootmisharusisesele turule, nagu on näidatud allpool tabelis 3. Tootmisharusisene turg kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt, 5 protsendipunkti võrra, moodustades 13,5 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon vaatas teatavad liidu tootmisharu käsitlevad majandusnäitajad läbi üksnes vabaturgu käsitlevate andmete alusel. Need näitajad on müügimaht ja müügihinnad liidu turul, turuosa, ekspordimaht ja -hinnad ning kasumlikkus. Muude näitajate puhul, nagu toodang, tootmisvõimsus, tootlikkus, tööhõive ja palgad, seostuvad allpool esitatud andmed kogu tegevusega ning andmete eristamine ei ole seega asjakohane.

4.2. Liidu tarbimine

(101) Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks a) Euroferi andmete põhjal, mis käsitlevad liidu tootmisharu samasuguse toote müüki liidus ja mida on võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate andmetega, ja b) uurimisaluse toote impordi põhjal kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele.

(102) Liidu tarbimine muutus järgmiselt. Tabel 3 Liidu tarbimine (tonnides) (69) 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Liidu kogutarbimine 20 365 727 21 318 592 20 219 432 18 821 504 Indeks (2017 = 100) 100 105 99 92 Tootmisharusisene turg 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Indeks (2017 = 100) 100 112 105 105 Vabaturg 17 939 352 18 594 360 17 683 536 16 275 927 Indeks (2017 = 100) 100 104 99 91 Allikas: Eurofer ja Eurostat

(103) Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidus tarbimine vabaturul 9 %. Üksikasjalik analüüs näitab, et aastatel 2017–2018 suurenes tarbimine liidu vabaturul 4 % (ligikaudu 17,9 miljonilt tonnilt 18,6 miljoni tonnini) ning vähenes seejärel 2019. aastal 5 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 8 protsendipunkti võrra 16,3 miljoni tonnini. Liidu kogutarbimine järgis sarnast suundumust, kasvades 2018. aastal ja vähenedes seejärel 2019. aastal, kusjuures vähenemine jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil COVID-19 pandeemia tõttu, mis põhjustas valtstraadi kogutarbimise vähenemise eelkõige autotööstuses ja ehitussektoris.

4.3. Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

(104) Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks liidu tarbimise alusel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 102.

(105) Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt. Tabel 4 Impordi maht (tonnides) ja turuosa (70) 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) 556 44 47 75 Indeks (2017 = 100) 100 8 8 14 Turuosa (%) 0,0 0,0 0,0 0,0 Allikas: Eurostat

(106) Kui esialgsel uurimisperioodil moodustas Hiina import 5 % turuosast ehk 1,1 miljonit tonni, siis praeguseks on see Eurostati andmetel liidu turult praktiliselt kadunud. Täpsemalt vähenes Hiina RVst pärit import vaatlusalusel perioodil 556 tonnilt 75 tonnile.

(107) 7,9 %-lise tollimaksumääraga äriühing on seotud ArcelorMittali kontserniga ega tooda kaebuse esitajate sõnul enam märkimisväärses koguses valtstraati. Teised Hiina eksportivad tootjad lõpetasid aga samuti müügi liitu. Valtstraadi turg näib olevat väga hinnatundlik ja kehtiva dumpinguvastase tollimaksu põhjustatud 24 %-lise kasvu tõttu kaotasid Hiina eksportijad huvi liidu turu vastu.

4.3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

(108) Arvestades Hiina RVst pärit impordi väga väikest mahtu, ei saa selle impordi hindu mõtestatult analüüsida.

(109) Kuna Hiina RV eksportivad tootjad ei teinud koostööd ja arvestades Hiina RVst liitu imporditud väga väikeseid koguseid, ei olnud võimalik läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta usaldusväärseid impordihindu kindlaks määrata ja seepärast ei olnud võimalik hinna allalöömist mõtestatult arvutada. Neid asjaolusid arvestades võrdles komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RVst pärit impordi põhjustatud hinna allalöömise kindlakstegemiseks (1) valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi uurimisaluse toote müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul ja (2) Hiina RVs toodetud ja mujal maailmas müüdud uurimisaluse toote vastavaid kaalutud keskmisi hindu, mis määrati kindlaks CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. Muu teabe puudumise tõttu hinnati, et need kulud on 1 % CIF-väärtusest (71).

(110) Võrdluse tulemust väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võrdlus näitas, et asjaomase riigi puhul oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal 4,5 %. Seega võib meetmete aeguda laskmise korral oodata samasugust hinna allalöömise taset liidu turul.

4.4. Muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RVst pärit import

(111) Uurimisaluse toote import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RV pärines peamiselt Türgist, Venemaalt, Valgevenest ja Šveitsist.

(112) Muudest kolmandatest riikidest pärit uurimisaluse toote impordi (kogu)maht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt. Tabel 5 Import kolmandatest riikidest Riik 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Türgi Maht (tonnides) 441 408 921 060 458 996 329 613 Indeks (2017 = 100) 100 209 104 75 Turuosa vabaturul (%) 2,5 5,0 2,6 2,0 Indeks (2017 = 100) 100 201 105 82 Keskmine hind (eurot/tonn) 468 513 475 473 Indeks (2017 = 100) 100 110 101 101 Venemaa Maht (tonnides) 349 011 368 158 249 488 331 194 Indeks (2017 = 100) 100 105 71 95 Turuosa vabaturul (%) 1,9 2,0 1,4 2,0 Indeks (2017 = 100) 100 102 73 105 Keskmine hind (eurot/tonn) 444 497 464 434 Indeks (2017 = 100) 100 112 104 98 Valgevene Maht (tonnides) 282 422 195 380 243 772 257 688 Indeks (2017 = 100) 100 69 86 91 Turuosa vabaturul (%) 1,6 1,1 1,4 1,6 Indeks (2017 = 100) 100 67 88 101 Keskmine hind (eurot/tonn) 425 519 478 459 Indeks (2017 = 100) 100 122 112 108 Muud kolmandad riigid Maht (tonnides) 1 142 592 1 192 067 1 024 468 1 111 213 Indeks (2017 = 100) 100 104 90 97 Turuosa vabaturul (%) 6,4 6,4 5,8 6,8 Indeks (2017 = 100) 100 101 91 107 Keskmine hind (eurot/tonn) 519 595 550 516 Indeks (2017 = 100) 100 115 106 99 Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Hiina RV Maht (tonnides) 2 215 433 2 676 664 1 976 724 2 029 708 Indeks (2017 = 100) 100 121 89 92 Turuosa vabaturul (%) 12,3 14,4 11,2 12,5 Indeks (2017 = 100) 100 117 91 101 Keskmine hind (eurot/tonn) 485 548 513 488 Indeks (2017 = 100) 100 113 106 101 Allikas: Eurostat

(113) Vaatlusalusel perioodil vähenes uurimisaluse toote koguimport muudest kolmandatest riikidest peale asjaomase riigi 8 % (2,21 tonnilt 2,03 miljonile tonnile), järgides sama langustrendi kui liidu tarbimine vabaturul, mida on kirjeldatud tabelis 3. Kolmandad riigid säilitasid aga vaatlusalusel perioodil vabaturul suurel määral oma turuosa tänu püsivalt madalamatele hindadele kui liidu tootmisharul, mis samal perioodil kaotas turuosa, nagu on kirjeldatud tabelis 7.

4.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1. Üldised märkused

(114) Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorra seisukohast asjakohaseid majandusnäitajaid.

(115) Nagu on märgitud põhjenduses 11, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

(116) Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid Euroferi vastuses esitatud andmete põhjal, mis käsitlevad liidu tootmisharu samasuguse toote müüki liidus ja mida on võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate andmetega. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjaid käsitlevate andmete põhjal, mis esitati vastustes küsimustikule. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

(117) Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

(118) Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2. Makromajanduslikud näitajad (72)

4.5.2.1. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(119) Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 6 Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Tootmismaht (tonnides) 20 101 565 20 670 532 19 942 245 18 298 579 Indeks (2017 = 100) 100 103 99 91 Tootmisvõimsus (tonnides) 25 860 247 25 875 427 26 941 347 27 300 050 Indeks (2017 = 100) 100 100 104 106 Tootmisvõimsuse rakendamine (%) 78 80 74 67 Indeks (2017 = 100) 100 103 95 86 Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad

(120) Tootmismaht suurenes 2018. aastal kasvu tõttu tootmisharusisesel turul. See vähenes 2019. aastal ja jätkas vähenemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, järgides liidu tarbimise langustrendi COVID-19 pandeemia tagajärjel, mis põhjustas valtstraadi kogutarbimise vähenemise. Tootmismaht vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 %.

(121) Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil. Kuna tootmismaht üldiselt vähenes ja tootmisvõimsus suurenes, näitab tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil langustendentsi (–14 %).

4.5.2.2. Müügimaht ja turuosa

(122) Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 7 Müügimaht ja turuosa 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Müügi kogumaht liidus (nii vabaturg kui ka tootmisharusisene turg) (tonnides) 18 149 739 18 641 884 18 242 661 16 791 721 Indeks (2017 = 100) 100 103 101 93 Müük ja kasutamine tootmisharusisesel turul 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Indeks (2017 = 100) 100 112 105 105 Müük ja kasutamine tootmisharusisesel turul protsendina müügist kogu turul 13,4 14,6 13,9 15,2 Indeks (2017 = 100) 100 109 104 113 Müük vabaturul 15 723 364 15 917 652 15 706 766 14 246 144 Indeks (2017 = 100) 100 101 100 91 Turuosa (vabaturu müük) (%) 87,6 85,6 88,8 87,5 Indeks (2017 = 100) 100 98 101 100 Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad

(123) Kogumüük ELis järgis vaatlusalusel perioodil langustrendi (–7 %), hoolimata 3 % suurenemisest aastatel 2017–2018.

(124) Liidu tootmisharu kogumüük vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 1,5 miljoni tonni võrra. Kuigi tarbimine oli 2018. aastal kasvanud kõrgeimale tasemele (+ 3 %), näitas see juba siis langustendentsi (–2 %), mis jätkus 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kogumüük ELi vabaturul vähenes 9 %.

(125) Liidu tootmisharu müügi turuosa vabaturul püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne. Pärast vabaturul toimunud müügi turuosa suurenemist 1 % võrra aastatel 2017–2019 vähenes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,3 protsendipunkti.

4.5.2.3. Kasv

(126) Väheneva tarbimise tingimustes ei kaotanud liidu tootmisharu mitte ainult müügimahtu ELis, vaid ka turuosa vabaturul. Seega liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil ei kasvanud.

4.5.2.4. Tööhõive ja tootlikkus

(127) Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 8 Tööhõive ja tootlikkus 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Töötajate arv 10 271 10 530 11 125 10 853 Indeks (2017 = 100) 100 103 108 106 Tootlikkus (ühikut töötaja kohta) 1 957 1 963 1 793 1 686 Indeks (2017 = 100) 100 100 92 86 Allikas: Eurofer, valimisse kaasatud liidu tootjad

(128) Liidu tootmisharu suutis säilitada ja isegi suurendada uurimisaluse toote tootmisega tegelevate töötajate arvu, mis kasvas 2017. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %.

(129) Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta, järgis vaatlusalusel perioodil langustendentsi (–14 %) tulenevalt COVID-19 pandeemiast, mille tulemusel vähenes valtstraadi üldine tootmismaht. Tootlikkuse oluline vähenemine on selgitatav tootmismahu ulatuslikuma vähenemisega võrreldes töötajate arvu kasvuga, samuti on see seotud liidu tootmisharu toodete müügi ja nõudluse kahanemisega.

4.5.2.5. Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

(130) Asjaomase riigi puhul esialgses uurimises kindlakstehtud dumpingumarginaal ületas selgelt miinimumtaset. Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil asjaomasest riigist dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud dumpingumarginaali suurust hinnata.

(131) Eelmise aegumise läbivaatamise käigus järeldati, et liidu tootmisharu olukord on jätkuvalt märkimisväärselt ebakindel ja kahjustatud. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise vaatlusalusel perioodil näitas liidu tootmisharu varasemast dumpingust taastumise märke, kuid pärast suhteliselt stabiilsena püsimist aastatel 2017–2019 halvenesid kõik peamised kahjunäitajad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, järgides sarnast langustrendi liidu tarbimises COVID-19 pandeemia tagajärjel. Seega on liidu tootmisharu väga haavatav mis tahes dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust liidu turul ning meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks eeldataval dumpingul liidu tootmisharule märkimisväärne mõju, lähtudes Hiina RVst kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi kahanevast hinnast, nagu on märgitud põhjendustes 90 ja 91.

4.5.3. Mikromajanduslikud näitajad (73)

4.5.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

(132) Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus ja keskmine ühiku tootmiskulu muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 9 Müügihinnad liidus 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmine ühiku müügihind vabaturul (eurot/tonn) 529 604 560 521 Indeks (2017 = 100) 100 114 106 98 Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn) 523 564 591 575 Indeks (2017 = 100) 100 108 113 110 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

(133) Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid müügihinnad sõltumatutele isikutele (vabaturul) 2 %. Üksikasjalik analüüs näitab, et aastatel 2017–2018 kasvasid müügihinnad 14 % ning vähenesid seejärel 2019. aastal 8 protsendipunkti võrra ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 8 protsendipunkti võrra. Teataval määral järgis müügihindade kasv kuni 2019. aastani muutusi tootmiskuludes, mis suurenesid 2017.–2019. aastal 13 %, püsides seejuures keskmisest müügihinnast kõrgemad. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid tootmiskulud 3 protsendipunkti võrra. Üldiselt vähenes keskmine müügihind vaatlusalusel perioodil 2 %, samal ajal kui tootmiskulud kasvasid 10 %, seega ei olnud liidu tootmisharul võimalik tõsta müügihinda tootmiskulude suurenemise katmiseks.

4.5.3.2. Tööjõukulud

(134) Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 10 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) 56 548 59 747 58 983 56 665 Indeks (2017 = 100) 100 106 104 100 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

(135) Keskmised tööjõukulud töötaja kohta kõigepealt suurenesid aastatel 2017–2018 ning hakkasid siis 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järk-järgult vähenema. Üldiselt püsis keskmine tööjõukulu töötaja kohta 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini stabiilne.

4.5.3.3. Varud

(136) Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 11 Varud 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) 363 501 444 814 417 212 420 511 Indeks (2017 = 100) 100 122 115 116 Lõppvarud protsendina toodangust 6,8 8,2 8,3 9,5 Indeks (2017 = 100) 100 122 123 140 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

(137) Liidu tootmisharu varud kasvasid 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini, jäädes aga kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt alla 10 % aastasest tootmismahust. 2017. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini täheldatud märkimisväärne varude suurenemine 40 % võrra toodangust järgib teataval määral põhjenduses 120 nimetatud tootmismahu vähenemist, kuna põhjenduses 103 nimetatud liidu kogutarbimise sarnase langustrendi tõttu ei suutnud ELi tootjad oma toodangut müüa.

4.5.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(138) Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 12 Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2017 2018 2019 Läbivaatamisega seotud uurimisperiood Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) 1,2 6,5 -5,4 -10,4 Indeks (2017 = 100) 100 530 - 546 - 952 Rahavoog (eurodes) 62 999 177 158 497 581 –32 609 909 –73 869 927 Indeks (2017 = 100) 100 252 - 152 - 217 Investeeringud (eurodes) 57 591 654 50 424 514 76 852 470 65 369 090 Indeks (2017 = 100) 100 88 133 114 Investeeringutasuvus (%) 1,4 8,1 -5,5 -8,5 Indeks (2017 = 100) 100 576 - 495 - 705 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

(139) Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks väljendas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelset puhaskasumit protsendina selle müügi käibest.

(140) Tulenevalt kasvanud müügihinnast sõltumatutele klientidele (vabaturg) kasumlikkus kõigepealt suurenes 2018. aastal tasemele, mis ületas suurenenud tootmiskulusid. 2019. aastal ja järgnevalt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikkus vähenes, järgides vähenevate müügihindade sarnast suundumust, nagu on selgitatud põhjenduses 133. Liidu tootmisharu negatiivne kasumimarginaal 2019. aastal ja vaatlusalusel perioodil on tingitud asjaolust, et tootmise ühikuhind püsis kõrgem kui keskmine müügihind. Nagu ilmneb tabelist 9 eespool, suurenes ühiku tootmiskulude ja keskmise müügihinna vahe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veelgi. Üldiselt ei võimaldanud liidu valtstraadi tarbimise vähenemine COVID-19 pandeemia tagajärjel ja teataval määral turukonkurentsi tõttu, mida pakkus kolmandest riikidest pärit ja pidevalt liidu tootmisharu hindadest madalama hinnaga import, liidu tootmisharul kehtestada müügihindu tasemel, mis oleks vähemalt katnud tootmiskulud.

(141) Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog muutus suurel määral kooskõlas kasumlikkusega ning paranes esialgu 2018. aastal, enne kui see oluliselt vähenes 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil see oli vaatlusaluse perioodi madalaimal tasemel.

(142) Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvasid investeeringud mõnevõrra (14 %), mis näitab veelgi liidu tootmisharu keerulist finantsolukorda.

(143) Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. See muutus vaatlusalusel perioodil negatiivselt, 1,4 %-lt 2017. aastal –8,5 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selline muutus oli tingitud liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemisest.

4.6. Järeldus kahju kohta

(144) Enamik makromajanduslikke näitajaid, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ELi turul, turuosa ja tootlikkus, näitasid vaatlusalusel perioodil negatiivset suundumust. Vaid tootmisvõimsuse ja tööhõive suundumused olid teataval määral positiivsed. Samamoodi muutus vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas enamik mikromajanduslikke näitajaid, nagu müügihinnad ELi vabaturul, tootmiskulud, kasumlikkus, lõppvarud, rahavoog ja investeeringutasuvus. Ainult investeeringud näitasid positiivset suundumust pärast seda, kui valimisse kaasatud tootjad tegid investeeringuid konkurentsivõime säilitamiseks ja tootearenduses uusimate suundumuste järgimiseks. Samad kahjunäitajad liikusid negatiivses suunas ka ajavahemikul 2017–2019, see tähendab enne COVID-19 pandeemia algust.

(145) Peale selle vähendasid liidu tootmisharu kasumlikkust veelgi muudest kolmandatest riikidest kui asjaomasest riigist pärit impordi pakutav konkurents ja hinnasurve: läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kasumimarginaal negatiivne (–10,4 %). Samuti vähenesid rahavoog ja investeeringutasuvus, mille tõttu oli liidu tootmisharul keeruline kapitali kaasata ja kasvada.

(146) Eespool toodut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

(147) Komisjon hindas, kas asjaomasest riigist pärit impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos.

(148) Asjaomasest riigist pärit impordi maht püsis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ebaolulisel tasemel.

(149) Samal ajal avaldas muudest kolmandatest riikidest kui asjaomasest riigist, näiteks Türgist, Venemaalt ja Valgevenest pärit madalate hindadega import liidu tootmisharule tugevat hinnasurvet. Näiteks oli liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 521 eurot tonni kohta, samal ajal kui Türgist imporditud toodete keskmine müügihind oli 473 eurot tonni kohta ja Venemaalt imporditud toodete keskmine müügihind oli 434 eurot tonni kohta.

(150) Eespool toodut arvesse võttes järeldas komisjon, et väga piiratud mahu tõttu ei saanud Hiina RVst pärit import olla liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus.

(151) Seetõttu uuris komisjon täiendavalt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

5. HIINA RVst PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORDI ALGSELT TEKITATUD KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

(152) Komisjon järeldas põhjenduses 146, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Samuti järeldas komisjon põhjenduses 150, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharule tekitatud kahju ei saanud põhjustada Hiina RVst pärit import, sest selle maht oli väga väike. Seepärast hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

(153) Sellega seoses uuris komisjon tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust asjaomases riigis, kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vahelist seost ning nendest riikidest pärineva võimaliku impordi ja sellise impordi hinnataseme mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

5.1. Vaba tootmisvõimsus Hiina RVs ja liidu turu atraktiivsus

(154) Nagu on põhjendustes 94 ja 95 juba kirjeldatud, on Hiina RV eksportivatel tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis kokku ületab oluliselt praegust tootmismahtu ja sisenõudlust selles riigis, (74) ning juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, võidakse seda vaba tootmisvõimsust kasutada uurimisaluse toote tootmiseks liitu eksportimise eesmärgil. Kogused, mida Hiina eksportivad tootjad võiksid eksportida, on ELi turu suurusega võrreldes märkimisväärsed. Vaba tootmisvõimsus on ligikaudu viis korda suurem kui liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(155) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 91 ja tabelis 2, toimus Hiina eksportivate tootjate eksport nende peamistele kolmandatele turgudele dumpinguhindadega, mis on keskmiselt 10–15 % madalamad liidu tootjate keskmistest müügihindadest liidu turul. Hiina RVst muudele kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hinnataset arvesse võttes on Hiina eksportijate jaoks liitu eksportimine seega potentsiaalselt palju atraktiivsem. Seetõttu võib mõistlikult eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkaksid Hiina eksportivad tootjad uuesti uurimisaluse toote suuri koguseid liitu eksportima. Seda oletust kinnitab ka märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiina RVs.

5.2. Hiina RVst pärit võimaliku impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmed aeguvad

(156) Nagu on selgitatud punktis 4.3.2, ei võtnud komisjon hinna allalöömise analüüsis arvesse dumpinguvastaseid meetmeid, et teha kindlaks, kuidas mõjutaks Hiina RVst pärit import liidu tootmisharu juhul, kui meetmed lõpetatakse.

(157) Komisjon märkis põhjenduses 110, et hinna allalöömise arvutuse kohaselt on kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal 4,5 %.

(158) Lisaks viis komisjon läbi simulatsiooni, et paremini hinnata Hiina RVst pärit impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale. Modelleeriti kaks stsenaariumit, nimelt Hiina RVst pärit impordi järsk kasv i) ilma, et see mõjutaks liidu tootmisharu müügihinda sõltumatutele klientidele, ja ii) müügihinna langus liidus tulenevalt suurenenud konkurentsist. Peale selle võttis komisjon hüpoteetiliste tootmiskulude kindlaksmääramiseks arvesse püsikulude osakaalu valimisse kaasatud liidu tootjate tootmise kogukuludes.

(159) Sellega seoses eeldas komisjon, et liidu tarbimine jääb samaks kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (18,8 miljonit tonni) ja et Hiina RV eksportivad tootjad ekspordivad liitu koguseid, mis vastavad Hiina RV 5 % turuosale esialgsel uurimisperioodil (0,94 miljonit tonni).

(160) Samuti eeldas komisjon, et 20 % Hiina RVst pärit koguimpordist mõjutaks liidu tootmisharu ja ülejäänud 80 % mõjutaks muudest kolmandatest riikidest pärit importi. Simulatsioon põhines valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmetel ja tegemist on väga konservatiivse lähenemisviisiga, võttes arvesse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised müügihinnad on madalamad kui liidu tootmisharu keskmised müügihinnad. See tähendab, et kõige tõenäolisemalt suureneks Hiina RVst pärit uurimisaluse toote dumpinguhinnaga impordi turuosa liidu tootmisharu arvelt ja seejärel võtaks see üle muude kolmandate riikide tootjate liitu suunatud ekspordi turuosa. Nagu eespool kirjeldatud, kannaks liidu tootmisharu isegi sellise konservatiivse eelduse korral kuni 23 % ulatuses kahju. Mis tahes muude eelduste puhul (nt 50 %–50 %) oleks kahju palju suurem, mille tagajärjel liidu tootmisharu kasumlikkus väheneks veelgi rohkem.

(161) Esimese stsenaariumi puhul, see tähendab siis, kui müügihinnad püsiksid samal tasemel kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, väheneks liidu tootmisharu kasumlikkus 72 % võrra ehk 7,5 protsendipunkti (–10,4 %-lt –17,9 %-le).

(162) Teises stsenaariumis leiti, et hinnalanguse mõju võib olla väga kahjulik. Kui liidu hinnad langevad Hiinast kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade tasemele (arvutuslik CIF-hind ELi piiril 499 eurot tonn), väheneks kasum –10,4 %-lt –23,2 %-le.

(163) Mõlema stsenaariumi korral süvendaks Hiina madala hinnaga impordi järsk kasv oluliselt kahju, mida liidu tootmisharu juba kannab.

(164) Sellele tuginedes ja arvestades liidu tootmisharu praegust ebakindlat olukorda, järeldas komisjon, et tõenäoliselt kaasneks meetmete puudumisega Hiina RVst pärit kahjustavate dumpinguhindadega impordi oluline kasv, mille tulemusel halveneks drastiliselt liidu tootmisharu juba niigi habras olukord, seades ohtu selle püsimajäämise.

(165) Eespool toodu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Hiina RVst pärit impordi algselt tekitatud kahju kordumine tõenäoline.

6. LIIDU HUVID

(166) Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, turustajate ja kasutajate huvide hindamisel.

(167) Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

6.1. Liidu tootmisharu huvid

(168) Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed suuresti takistasid Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, kandis liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju ja tema olukord on ebakindel, mida kinnitavad ka kahjunäitajate negatiivsed suundumused.

(169) Eespool toodu põhjal tegi komisjon kindlaks, et meetmete aegumise korral oleks sellest riigist pärit impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosus suur. Hiina RVst pärit märkimisväärse hulga dumpinguhinnaga impordi sissevool põhjustaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. See halvendaks liidu tootmisharu niigi väga ebakindlat majanduslikku olukorda ja ohustaks selle elujõulisust.

(170) Seega järeldas komisjon, et Hiina RV suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2. Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid

(171) Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajatega. Nagu on märgitud põhjenduses 19, sai komisjon küsimustiku vastuse ühelt kasutajalt. See kasutaja selgitas, et turg vajab teatavat hinnastabiilsust ja seega ei saa dumpinguhinnaga impordi destabiliseerivat mõju lubada.

(172) Peale selle ei näidanud eelmise aegumise läbivaatamise ja esialgse uurimise käigus tehtud liidu huvide analüüs meetmete kahjulikku mõju importijatele, kauplejatele ega kasutajatele või järeldati selles, et meetmete kehtestamise üldine mõju kasutajate tegevusele oleks väga piiratud. Esiteks ostab valdav enamik kasutajaid oma valtstraadi mitte Hiinast, vaid muudest allikatest, mida on arvukalt. Teiseks tuleks meetmete kehtestamise võimaliku mõju puhul võtta arvesse järgmise etapi tooteid, millel on suur lisandväärtus. Selle põhjal järeldatakse, et meetmete säilitamine ei avaldaks negatiivset mõju kasutajate praegusele olukorrale.

(173) Sellest lähtuvalt ei olnud põhjust leida, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele ja kasutajatele märkimisväärset kahjulikku mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule.

6.3. Järeldus liidu huvide kohta

(174) Eespool toodu põhjal järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid Hiina RVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamist.

7. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(175) Tuginedes oma järeldustele dumpingu jätkumise, asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise ja liidu huvide kohta leidis komisjon, et Hiina RVst pärit valtstraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

(176) Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes nimetatud juriidiliste isikute toodetud ja Hiina RVst pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud uurimisaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära.

(177) Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (75). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale.

(178) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada Hiina RVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed jõusse jätta. Samuti võimaldati neile pärast otsuse avalikustamist teatav ajavahemik märkuste esitamiseks. Komisjon on kõiki saadud märkusi arvesse võtnud.

(179) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega.

(180) Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (76) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95 alla kuuluvate rauast, legeerimata terasest või legeeritud terasest, välja arvatud roostevabast terasest, kuumvaltsitud ja korrapäratult kokku keritud varraste ja lattide impordi suhtes. 2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine. Äriühing Dumpinguvastane tollimaks TARICi lisakood Valin Group 7,9 % A930 Kõik muud äriühingud 24,0 % A999 3. Lõikes 2 nimetatud äriühingu suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Liitu eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud [maht] valtstraadi valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõikidele muudele äriühingutele“ kohaldatavat tollimaksumäära. 4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 12. oktoober 2021 Komisjoni nimel president Ursula VON DER LEYEN

(1) ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2) Nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 703/2009, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Moldova Vabariigist ja Türgist pärit valtstraadi impordi suhtes (ELT L 203, 5.8.2009, lk 1).

(3) Komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1846, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 268, 15.10.2015, lk 9).

(4) Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 35, 3.2.2020, lk 3).

(5) Teade Hiina Rahvavabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 342, 14.10.2020, lk 23).

(6) Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(7) See teade oli 22. detsembri 2020. aasta teise teate läbivaadatud versioon, sest esimeses versioonis olid taotluse esitaja märkused haldusvea tõttu jäetud tahtmatult arvesse võtmata.

(8) Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks), 20.12.2017, SWD(2017) 483 final.

(9) https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm.

(10) https://www.dnb.com/.

(11) https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

(12) Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145), ning komisjoni 7. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/508, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indoneesiast, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes (ELT L 110, 8.4.2020, lk 3).

(13) Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 149 ja 150 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 158 ja 159.

(14) Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 115–118 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 122–127.

(15) Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 119–122 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 128–132. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina RV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ja äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. 2017. aastal teatati parteirakukeste olemasolust 70 %s ligi 1,86 miljonist eraettevõttest ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele asjaomastes äriühingutes õigus teha lõplikke äriotsuseid. Need eeskirjad on üldkohaldatavad Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas valtstraadi tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

(16) Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 123–129 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 133–138.

(17) Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 130–133 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 139–142.

(18) Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134 ja 135 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143 ja 144.

(19) Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 136–145 ning rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 145–154.

(20) Taotluses tsiteeriti Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi dokumenti „China’s status as a non-market economy“ (Hiina kui mitteturumajandusliku riigi staatus), A-570–053, 26. oktoober 2017, lk 57.

(21) Kaebuses tsiteeriti Financial Timesi 14. augusti 2017. aasta artiklit „China’s Communist Party writes itself into company law“ (Hiina kommunistlik partei kirjutab ennast äriühinguõigusesse), 14. august 2017.

(22) Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17).

(23) ThinkDeski 28. veebruari 2016. aasta aruanne „Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry“ (Analüüs riigi ja ettevõtete suhete ja subsideerimise kohta Hiina terasetööstuse kuumvaltsitud lehttoodete segmendis).

(24) TISCO, äriühingu tutvustus, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (viimati vaadatud 2. märtsil 2020).

(25) Baowu, äriühingu tutvustus, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(26) Aruande 14. peatükk, lk 358. Tootmismahu järgi on 51 % eraettevõtted ja 49 % riigile kuuluvad ettevõtted ning tootmisvõimsuse järgi 44 % riigile kuuluvad ettevõtted ja 56 % eraettevõtted.

(27) Kättesaadav aadressidel www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (viimati vaadatud 6. mail 2021) ja www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(28) Kättesaadav aadressidel http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021) ja http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(29) Nagu juhtus eraettevõtte Rizhao ja riigile kuuluva ettevõtte Shandong Iron and Steel ühinemisel 2009. aastal. Vt Pekingi terasearuanne, lk 58, ja China Baowu Steel Groupi poolt Magang Steelis 2019. aasta juunis omandatud enamusosalus, vt https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(30) Vt Xinhua Networki pressiteade, „Shagang Group: Party building leads to high-quality development and creates a model for party building in non-public enterprises“ (Shagang Group: parteitöö toob kaasa kvaliteetse arengu ja loob mudeli parteitööks eraettevõtetes), 25. detsember 2020, http://www.js.xinhuanet.com/2020-12/25/c_1126907346.htm (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(31) Vt artikkel Anshani veebisaidil, „Anshan Iron and Steel builds and strengthens the party building work model“ (Anshan Iron and Steel töötab välja parteitöö mudeli ja tugevdab seda), 13. juuni 2018, http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3167-2020-04-26-02-24-53 (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(32) Vt Anshani veebisaidil avaldatud artikkel, „Keep employees’ passion for entrepreneurship“ (Töötajate ettevõtluskire säilitamine), 14. jaanuar 2019, http://www.ansteelgroup.com/ddjs/2020-03-26-02-58-29/3166-bczggscydjq (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(33) Vt Baoshani põhikirja artikkel 133.4, http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(34) Vt Shougangi veebisait, https://www.shougang.com.cn/sgweb/html/ddjs/ (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(35) Aruande III osa, 14. peatükk, lk 346 jj.

(36) Terasetööstuse kohandamise ja moderniseerimise kava sissejuhatus.

(37) Aruande 14. peatükk, lk 347.

(38) Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaan (2016–2020), kättesaadav aadressil https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (viimati vaadatud 6. mail 2021).

(39) Aruande 14. peatükk, lk 349.

(40) Aruande 14. peatükk, lk 352.

(41) Riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. märtsi 2011. aasta korraldusega nr 9 vastu võetud suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus), mida on muudetud riikliku arengu- ja reformikomisjoni otsusega, millega muudetakse suuniskataloogi (struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2011. aasta versioon), vastu võetud arendus- ja reformikomisjoni 16. veebruari 2013. aasta korraldusega nr 21) asjaomaseid punkte.

(42) Vt 2018. aasta aruanne, lk 66, http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201908201344693765_1.pdf.

(43) Vt 2019. aasta aruanne, lk 62 ja 67, https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202006/t20200630_705111.html.

(44) Vt 2019. aasta aruanne, lk 93, Https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691364.html ja 2018. aasta aruanne, lk 104, http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905011325247353_1.pdf.

(45) Vt 2019. aasta aruanne, lk 181 ja 187: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF.

(46) Vt 2019. aasta aruanne, lk 121 ja 129: https://www.shougang.com.cn/u/cms/www/202004/29163130go9a.pdf.

(47) Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

(48) Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income (viimati vaadatud 13. oktoobril 2020).

(49) Vt põhjendus 38.

(50) https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021), https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(51) https://www.sunass.gob.pe/prestadores/empresas-prestadoras/estudios-tarifarios/ (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(52) https://ilostat.ilo.org/topics/labour-costs/ (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(53) Vt põhjendus 28.

(54) Sellesse vahemikku jäävad igakuised hinnad.

(55) Sellesse vahemikku jäävad igakuised hinnad.

(56) Tavaliselt ei võeta arvesse ka impordiandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33) 1. lisas nimetatud WTOsse mittekuuluvatest riikidest võrdlusriiki suunatud impordi kohta. Kuna aga Peruu ei importinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühestki eespool nimetatud riigist mingeid tootmistegureid, siis moodustas muudest kolmandatest riikidest pärit import 100 % Peruusse imporditud ja tabelis 1 loetletud tootmistegurite kogumahust.

(57) https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/ (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(58) https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/320807/IF-161-2018-MTPE-2-14.1.pdf, lk 2, ja https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264305823-en.pdf?expires=1611133368&id=id&accname=oid031827&checksum=AD488AE7705661410076E3EC1D21F9F5, lk 88 (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(59) https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/gas-natural (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(60) https://www.osinergmin.gob.pe/seccion/institucional/regulacion-tarifaria/pliegos-tarifarios/electricidad (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(61) https://www.sunass.gob.pe/wp-content/uploads/2020/09/emapisco_fina_261218.pdf (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(62) https://investors.acerosarequipa.com/storage/memorias/July2020/sk9JvC6DOo51hCmXhDQ2.pdf (viimati vaadatud 20. jaanuaril 2021).

(63) Need andmed esitatakse vahemikena, et kaitsta tundliku äriteabe konfidentsiaalsust alusmääruse artikli 19 alusel.

(64) https://www.metalbulletin.com/Article/3972213/Search-results/FOCUS-Chinas-steel-exports-expected-to-rise-in-2021.html (viimati vaadatud 1. veebruaril 2021).

(65) https://www.kallanish.com/en/steel-news/market-reports/article-details/chinese-wire-rod-exports-diverge-from-domestic-market-0121/ (viimati vaadatud 1. veebruaril 2021).

(66) https://www.mysteel.net/. Muude taotluse esitaja nimetatud allikate, näiteks CRU ja Worldsteeli andmed on sarnased.

(67) Hiinast pärit valtstraadi suhtes on meetmed kehtestanud näiteks Ameerika Ühendriigid, Austraalia, India, Indoneesia, Lõuna-Korea ja Mehhiko.

(68) Tootmismaht põhineb EL 27 andmetel, sest alates 1. jaanuarist 2021 ei kuulu Ühendkuningriik enam Euroopa Liitu.

(69) Tarbimine põhineb EL 27 andmetel, mis ei hõlma Ühendkuningriiki käsitlevaid andmeid.

(70) Impordimaht põhineb EL 27 andmetel, mis ei hõlma Ühendkuningriiki käsitlevaid andmeid.

(71) Vt komisjoni 9. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/566, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaa Föderatsioonist, Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes ja lõpetatakse uurimine seoses Türgi Vabariigist pärit sama toote impordiga (ELT L 99, 10.4.2019, lk 9), põhjendus 128.

(72) Makromajanduslikud näitajad põhinevad EL 27 andmetel, mis ei hõlma Ühendkuningriiki käsitlevaid andmeid.

(73) Mikromajanduslikud näitajad põhinevad EL 28 (sealhulgas Ühendkuningriigi) andmetel. Kuna müük Ühendkuningriiki hõlmas ainult 1,5 % valimisse kaasatud liidu tootjaid, siis ei mõjuta see järeldusi olulise kahju kohta.

(74) Vaba tootmisvõimsus Hiina RVs ületab liidu vabaturu kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle viie korra.

(75) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

(76) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).