KOMISJONI OTSUS,

30. mai 2002,

mis puudutab direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku hoolduse alasüsteemiga seotud tehnilisi koostalitlusnõudeid

(Teatavaks tehtud numbri K(2002) 1946 all)

(EMP-s kohaldatav tekst)

(2002/730/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta,[1] eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

(1) Üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik on vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 punktile c jaotatud strukturaalseteks või funktsionaalseteks alasüsteemideks. Kõnealuseid alasüsteeme on kirjeldatud direktiivi II lisas.

(2) Vastavalt direktiivi artikli 5 lõikele 1 koostatakse iga alasüsteemi jaoks tehnilised koostalitlusnõuded.

(3) Vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 1 koostab tehniliste koostalitlusnõuete projektid ühine esindusorgan.

(4) Direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 kohaselt asutatud komitee on määranud vastavalt direktiivi artikli 2 punktile h ühiseks esindusorganiks Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni (European Association for Railway Interoperability, edaspidi "AEIF").

(5) AEIF on volitatud koostama vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 1 hoolduse alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete projekti. Nimetatud volitus on antud vastavalt direktiivi artikli 21 lõikega 2 kehtestatud korrale.

(6) AEIF on koostanud tehniliste koostalitlusnõuete projekti koos kulude-tulude analüüsi sisaldava sissejuhatava aruandega, nagu see on sätestatud direktiivi artikli 6 lõikega 3.

(7) Liikmesriikide esindajad on tutvunud tehniliste koostalitlusnõuete projektiga direktiivi alusel asutatud komitee raames, võttes arvesse sissejuhatavat aruannet.

(8) Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikliga 1 kindlaksmääratule puudutavad üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamise tingimused niisuguste infrastruktuuride ja veeremite projekteerimist, valmistamist, ajakohastamist ja talitlust, mis annavad oma panuse pärast direktiivi jõustumiskuupäeva kasutusele võetava süsteemi funktsioneerimisse. Mis puutub käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete jõustumise ajal juba ekspluatatsioonis olevatesse infrastruktuuridesse ja veeremitesse, siis tuleb tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldada alates ajast, mil neil infrastruktuuridel või veeremitel töid kavandatakse. Samas varieerub tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamise määr vastavalt kavandatavate tööde ulatusele ja määrale ning kavandatavate rakendustega kaasnevatele kuludele ja tuludele. Et niisugused osalised tööd aitaksid kaasa täieliku koostalitlusvõime saavutamisele, peab neid toetama järjekindel rakendamisstrateegia. Selles kontekstis tuleb eristada ajakohastamist, uuendamist ja hooldusega seotud asendamist.

(9) Nõustutakse, et direktiivi 96/48/EÜ ja tehniliste koostalitlusnõudeid ei kohaldata uuendamiste ja hooldusega seotud asendamiste suhtes. Ometi oleks soovitav kohaldada tehnilisi koostalitlusnõudeid uuendamiste suhtes nagu seda tehakse Euroopa Parlamendi ja selle nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ[2] järgi tavaraudteesüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete puhul. Kohustusliku nõude puudumisel ning uuendustööde ulatust arvesse võttes julgustatakse liikmesriike kohaldama tehnilisi koostalitlusnõudeid uuendamise ja hooldusega seotud asenduste osas, kui neil on võimalik seda teha.

(10) Käesoleva otsusega kehtestatud tehnilised koostalitlusnõuded ei kohusta kasutama mingeid kindlaid tehnoloogiaid või tehnilisi lahendusi, välja arvatud juhul, kui see on vältimatu üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime seisukohast.

(11) Käesoleva otsusega kehtestatud tehnilised koostalitlusnõuded põhinevad vastava projekti ettevalmistamise aja parimal võimalikul ekspertteadmusel. Tehnoloogia areng või sotsiaalsed nõudmised võivad muuta vajalikuks käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete muutmise või täiendamise. Kui see on asjakohane, siis algatatakse läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 2.

(12) Igale alasüsteemile eriomast hooldust käsitlevad sätted ning halvenenud käitusolusid puudutavad sätted on ette nähtud vastavates tehnilistes koostalitlusnõuetes. Seetõttu käsitlevad hoolduse tehnilised koostalitlusnõuded ainult rongihoolduse logistikakeskustega seotud küsimusi.

(13) Teatud juhtudel lubavad käesoleva otsusega kehtestatud tehnilised koostalitlusnõuded valida erinevate lahenduste vahel, muutes võimalikuks olemasoleva situatsiooniga ühilduvate lõplike või üleminekuliste koostalitluslahenduste rakendamise. Lisaks sellele nähakse direktiiviga 96/48/EÜ ette rakenduslikud erisätted teatud kindlate juhtude tarvis. Peale selle tuleb direktiivi artikliga 7 ettenähtud juhtudel lubada liikmesriikidel mitte kohaldada teatud tehnilisi kirjeldusi. Seetõttu on vajalik, et liikmesriigid tagaksid infrastruktuuriregistri ja veeremiregistri igal-aastase avaldamise ja ajakohastamise. Neis registrites kajastuvad riikliku infrastruktuuri ja veeremi peamised tunnused (nt põhiparameetrid) ning nende ühilduvus kohaldatavate tehniliste koostalitlusnõuetega ettenähtud tunnustega. Sel otstarbel osutavad käesoleva otsusega kehtestatud tehnilised koostalitlusnõuded täpselt, milline informatsioon peab registrites sisalduma.

(14) Käesoleva otsusega kehtestatud tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisel tuleb arvestada erikriteeriumidega, mis on seotud kasutusele võetavate infrastruktuuride ja veeremite ning võrgustiku, millesse need integreeritakse, tehnilise ja talitlusliku ühilduvusega. Need ühildumisnõuded muudavad vajalikuks kompleksse tehnilise ja majandusliku analüüsi, mis tuleb teostada iga juhtumi kohta eraldi. Analüüs peab arvestama alltooduga:

- liidesed direktiivis 96/48/EÜ nimetatud erinevate alasüsteemide vahel,

- raudteeliinide ja veeremite erinevad kategooriad, millele nimetatud direktiivis viidatakse, ja

- olemasoleva võrgustiku tehniline ja talitluskeskkond.

Just seetõttu ongi oluline koostada käesoleva otsusega kehtestatud tehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks plaan, milles tuleb ära näidata tehnilised etapid võrgustiku hetketingimustelt koostalitlusvõimelise võrgustikuni jõudmiseks.

15) Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas direktiivi 96/48/EÜ alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon võtab käesolevaga vastu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku "hoolduse" alasüsteemiga seotud tehnilised koostalitlusnõuded, mis on sätestatud käesoleva otsuse lisas. Tehnilised koostalitlusnõuded on täielikult kohaldatavad direktiivi 96/48/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku infrastruktuuri ja veeremi suhtes, arvestades sealjuures käesoleva direktiivi artikliga 2.

Artikkel 2

1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

- ajakohastamine tähendab niisuguseid alasüsteemi või alasüsteemi osa muutmiseks tehtavaid suuri töid, millega muudetakse alasüsteemi talitlust,

- uuendamine tähendab niisuguseid alasüsteemi või alasüsteemi osa asendamiseks tehtavaid suuri töid, millega ei muudeta alasüsteemi talitlust,

- hooldusega seotud asendamine tähendab komponentide väljavahetamist funktsioonilt ja talitluselt sarnaste osade vastu ennetava või plaanivälise hoolduse korral.

2. Ajakohastamise korral esitab tellija asjaomasele liikmesriigile projekti kirjeldava dokumentatsiooni. Liikmesriik tutvub dokumentatsiooniga ning otsustab (kui see on asjakohane) juurdelisatud tehniliste koostalitlusnõuete peatükis 7 sisalduva rakendusstrateegiaga arvestades, kas lisatud tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine on vajalik. Kui jah, siis teavitab liikmesriik sellest direktiivi 96/48/EÜ alusel asutatud komiteed.

3. Uuendamise ja hooldusega seotud asendamise korral on lisatud tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine vabatahtlik.

Artikkel 3

Lisatud tehnilised koostalitlusnõuded jõustuvad kuus kuud pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. mai 2002.

Komisjoni nimel

asepresident

Loyola DE PALACIO

LISA

HOOLDUSE ALASÜSTEEMIGA SEOTUD TEHNILISED KOOSTALITLUSNÕUDED

SISUKORD

Lk

1. SISSEJUHATUS

1.1. TEHNILINE ULATUS

1.2. GEOGRAAFILINE ULATUS

1.3. KÄESOLEVA TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE KOGUMI SISU

2. ALASÜSTEEMI MÕISTE JA ULATUS

3. OLULISED NÕUDED

4. ALASÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. "HOOLDUSE" ALASÜSTEEMI PÕHIPARAMEETRID

4.2. HOOLDUSE ALASÜSTEEMI LIIDESED

4.2.1. Muude alasüsteemide liidesed

4.2.2. Liideste omadusi mõjutavad järgmised aspektid:

4.2.2.1. Infrastruktuuri alasüsteemi liides

4.2.2.2. Veeremi alasüsteemi liides

4.2.3. Regulatiivsed ja talitlust käsitlevad sätted

4.3. HOOLDUSE ALASÜSTEEMI MÄÄRATLETUD TALITLUS

5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

6. VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE

6.1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

6.1.1. Vastavushindamismenetlus (moodulid)

6.1.2. Moodulite rakendamine

6.2. HOOLDUSE ALASÜSTEEM

6.2.1. Hindamismenetlus (moodulid)

6.2.2. Moodulite rakendamine

6.2.2.1. Püsiseadmed

6.2.2.2. Rongisisesed seadmed

7. HOOLDUSE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE RAKENDAMINE

7.1. RAKENDAMISKORD JA AJASTAMINE

7.1.1. Rakendamiskord

7.1.2. Ajastamine

7.1.3. Hooldusseadmetega varustamine (kõikide kategooriate raudteeliinid)

7.1.3.1. Seisuteed

7.1.3.2. Veevarustusseadmed

7.1.3.3. Mobiilsed tualetitühjendusvagunid

7.2. ERIJUHTUMID: RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD

7.3. SOOVITUS

I LISA ERIOLUKORRAD

II LISA VASTAVUSE HINDAMINE

III LISA HINDAMISMENETLUS (MOODULID)

IV LISA TUALETITÜHJENDUSSÜSTEEMI ÜHENDUSED

V LISA VEEMAHUTITE SISSELASKEÜHENDUSED

1. SISSEJUHATUS

1.1. TEHNILINE ULATUS

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete kogum käsitleb hoolduse alasüsteemi, mis on üks direktiivi 96/48/EÜ II lisa punktis 1 loetletud alasüsteemidest.

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete kogum on üks osa kuuest tehniliste koostalitlusnõuete kogumi komplektist, mis hõlmab kõiki kaheksat direktiivis määratletud alasüsteemi. Vastavalt olulistele nõuetele üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime tagamiseks vajalikud "kasutajate" ja "keskkonna" alasüsteeme puudutavad tehnilised kirjeldused on sätestatud asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes.

Peatükk 2 sisaldab rohkem informatsiooni hoolduse alasüsteemi kohta.

1.2. GEOGRAAFILINE ULATUS

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete kogumi geograafiliseks ulatuseks on direktiivi 96/48/EÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik.

Eelkõige viidatakse neile üleeuroopalise raudteevõrgustiku liinidele, mida kirjeldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ, mis sisaldab ühenduse juhiseid üleeuroopalise transpordivõrgustiku arendamiseks, või mida kirjeldatakse nimetatud otsuse artikliga 21 ettenähtud läbivaatamise tulemusena koostatud sellesama otsuse ajakohastamistes.

1.3. KÄESOLEVA TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE KOGUMI SISU

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõikele 3 ja I lisa punkti 1 lõigule b:

a) määratletakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega olulised nõuded alasüsteemidele ja nende liidestele (peatükk 3);

b) kehtestatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega käesoleva direktiivi II lisa punktis 3 kirjeldatud põhiparameetrid, mis on vajalikud olulistele nõuetele vastamiseks (peatükk 4);

c) kehtestatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega tingimused, mida tuleb täita, et saavutada määratletud talitlus kõikide alltoodud liinikategooriate puhul (peatükk 4):

- I kategooria: spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis on varustatud üldiselt 250 km/h või suurema kiiruse tarvis,

- II kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, mis on varustatud umbes 200 km/h kiiruse tarvis,

- III kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eritunnuseid, ja millel tuleb kiirust igal üksikjuhul eraldi kohandada,

d) kehtestatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega rakendussätted teatud erijuhtumite tarvis (peatükk 7);

e) määratakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega kindlaks need koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida tuleb reguleerida vastavalt Euroopa tehnilistele kirjeldustele, arvestades Euroopa standardeid, mis on vajalikud, et saavutada olulistele nõuetele vastates (peatükk 5) üleeuroopalise kiiraudteevõrgustiku sisene koostalitlusvõime;

f) määratakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega iga vaadeldava juhtumi puhul kindlaks, millist otsuses 93/465/EMÜ määratletud moodulit tuleb kasutada, või kui see on asjakohane, siis millist spetsiifilist korda tuleb järgida koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ning alasüsteemide EÜ vastavustõendamise kontrollimisel (peatükk 6).

2. ALASÜSTEEMI MÕISTE JA ULATUS

Käesoleva tehnilise kirjelduse eesmärgiks on määratleda niisugused tehnilised ja regulatiivsed ettekirjutused koos vajaliku ja asjakohase korraga "hoolduse" alasüsteemi komponentide ning liideste jaoks, mis on vastavalt "hoolduse" alasüsteemi olulistele nõuetele vajalikud Euroopa kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime tagamiseks.

Hoolduse alasüsteemi valdkonna ja sellega seonduva tehnilise kirjelduse kohaldamisala määratlused tulenevad hooldus- või järelevalvetoimingutest, mida tuleb üldtunnustatud praktika kohaselt teostada koostalitlusvõime nõuetele vastamiseks.

Euroopa kiirraudteevõrgustiku geograafilist struktuuri ja rongide käitamise kommertskiirusi arvestades on võimalik koostada toimingute nimekirjad selliselt, et iga rong saab plaanipäraste intervallide järel pöörduda tagasi oma päritolumaal asuvasse määratud baasi, kus kiirrongide konstruktsioonile ja töökindlusele vastava sagedusega teostatakse kompleksseid hooldustoiminguid. Kiirrongide konstruktsioon on väga töökindlate tehniliste lahenduste ja komponentide dubleeritust sisaldava funktsionaalse ülesehituse integreerimise tulemuseks, selle käideldavuse kõrge tase on märkimisväärselt üle tavapärasest ühe või kahe veduriga reisivagunirivist. Lisaks eelmainitule muudavad automaatseid kaitselahutusseadmeid kasutavad järelevalve- või katseseadised lihtsamaks rongi funktsioneerimise hetkeolukorra kindlakstegemise, nii et seda saab teostada viisil, mis lubab hoida rongi kommertskasutuses kuni selle hoolduskeskusesse tagasipöördumiseni.

Juhtum-juhtumi haaval lepitakse vastavalt veeremite eriomadustele ning asjaomaste riikide liikluseeskirjadele või -määrustele infrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vahel kokku tingimused, millal saab teatud remonttöid ette võtta, et veeremil oleks võimalik ohutult tagasi pöörduda kokkulepitud hooldusdepoosse, ning spetsiifilised käitustingimused halvenenud olekus veeremite tarvis.

Mitte mingil juhul ei tohi teostada ühtegi tähtsat plaanivälist hooldustoimingut (välja arvatud toimingud, mille teostamine on tingitud eriolukordadest, vt käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete I lisa) või inspekteerimist väljaspool spetsiaalselt rongide hoolduseks mõeldud rajatisi. Selle tulemusena on käesolevates tehnilistes koostalitlusnõuetes käsitletav rongihoolduse logistika sõnaselgelt ette nähtud vaid koostalitlusvõimet tagavate toimingute teostamiseks. Niisugused toimingud puudutavad tarvikute varude täiendamist (vesi ja liiv), puhastamist (nii rongide sisemust kui välispindu) ja tualettide tühjendamist.

Üldiselt nähakse igale eraldiseisvale tehniliste koostalitlusnõuete kogumis käsitletavale alasüsteemile ainuomased hooldusalased korraldused ette vastavates tehnilistes koostalitlusnõuetes, kui see üldse vajalikuks osutub.

Arvestades nii rongide töökindlust ja funktsionaalset ülesehitust, kui ka kasutatavat hooldusviisi, korraldatakse hooldus selliselt, et see võimaldab ronge majanduslikult vastuvõetavalt ja tulusalt käitada.

Sellest seisukohast lähtudes kuuluvad "hoolduse" tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisalasse seadmed, mida vajatakse:

- rongide puhastamiseks seest ja väljast,

- tsisterntualettide hooldamiseks,

- vee- ja liivavarude täiendamiseks.

3. OLULISED NÕUDED

3.1. Direktiivi 96/48/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik, selle alasüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid vastama nimetatud direktiivi III lisas määratletud asjakohastele olulistele nõuetele.

3.2. Olulised nõuded on seotud:

- ohutuse,

- töökindluse ja käideldavuse,

- tervishoiu,

- keskkonnakaitse,

- tehnilise ühilduvusega.

Olulised nõuded võivad vastavalt direktiivile 96/48/EÜ olla loomult üldised, need on kohaldatavad kogu üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku suhtes ning võivad sisaldada spetsiifilisi tunnuseid iga alasüsteemi ja selle komponentide jaoks.

3.3. "Hoolduse" alasüsteemile (seadmed ja menetlused, mida kasutatakse hoolduskeskustes koostalitlusvõimeliste kiirrongide teenindamiseks) spetsiifilised nõuded, mis vastavad direktiivi III lisas sätestatud arvestustele ning täiendavad neid, on lahtiseletatult järgmised:

- Ohutus

Oluline nõue 1.1.1:

"Ohutuseks esmatähtsate komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimise, valmistamise või kokkupaneku, hoolduse ja järelevalvega tuleb tagada ohutus tasemel, mis vastab võrgustiku jaoks kehtestatud eesmärkidele, kaasa arvatud erijuhud, mis puudutavad halvenenud olukordi."

Selle olulise nõude võib lugeda täidetuks, kui vastavus käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.2.2.2.5 esitatud ettekirjutustele (liivavarude täiendamise seadmestik) on dokumentaalselt tõendatud.

Oluline nõue 1.1.2:

"Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama suurimal lubatud kiirusel ohutu liikumise tagamiseks vajalikele stabiilsusnõuetele."

See oluline nõue ei puuduta hoolduse alasüsteemi.

Oluline nõue 1.1.3:

"Kasutatud komponendid peavad oma ekspluatatsioonis oleku ajal taluma täpselt määratletud normaal- või erandlikke pingeid. Avariiliste rikete ohust tulenevaid tagajärgi tuleb piirata sobivate vahenditega."

See oluline nõue ei puuduta hoolduse alasüsteemi.

Oluline nõue 1.1.4:

"Püsiseadmete ja veeremi konstruktsiooni ning kasutatud materjalide valikuga peab tulekahju korral püüdma tule ja suitsu teket, levikut ja mõjusid piirata."

Hoolduse alasüsteemi püsiseadmete seisukohast võib lugeda selle olulise nõude täidetuks, kui nimetatud seadmete vastavus siseriiklikele määrustele on tõendatud.

Oluline nõue 1.1.5:

"Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema konstrueeritud selliselt, et kasutajate ohutus oleks tagatud ka juhul, kui nad käsitsevad neid seadiseid viisil, mis ei vasta ülespandud juhistele."

See oluline nõue ei puuduta "hoolduse" alasüsteemi.

- Töökindlus ja käideldavus

Oluline nõue 1.2:

"Rongi liikumisesse kaasatud liikumatute või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, neid tuleb teostada ja kvantifitseerida selliselt, et ette nähtud tingimustel säiliks nimetatud komponentide talitlusvõime."

Kiirrongides kasutatakse rongide suurima käideldavuse tagamiseks suure töökindlusega tehnilisi ja funktsionaal-ülesehituslikke lahendusi koos sisseehitatud komponentide dubleeritusega. Lisaks eelmainitule lihtsustavad järelevalve/juhtimisseadmed kombineeritult automaatsete kaitselahutussüsteemidega rongide funktsioneerimisolukorra kindlakstegemist ning võimaldavad ronge konfigureerida viisil, millega tagatakse rongide jätkuv talitlus kommertskasutuses kuni nende hooldusdepoosse tagasipöördumiseni.

Seega ei ole käesoleva olulise nõude kontekstis vaja "hoolduse" alasüsteemi suhtes võtta mingeid erimeetmeid rongi töökindluse ja käideldavuse tagamiseks.

- Tervishoid

Oluline nõue 1.3.1:

"Rongides ja raudteeinfrastruktuurides ei tohi kasutada materjale, mis oma kasutusviisi tõttu võivad põhjustada terviseriski isikutele, kellel on neile juurdepääs."

Hoolduse alasüsteemi püsiseadmete seisukohast võib lugeda selle olulise nõude täidetuks, kui nimetatud seadmete vastavus EÜ direktiividele ja siseriiklikele määrustele on tõendatud.

Oluline nõue 1.3.2:

"Materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada nii, et kahjulike ja ohtlike aurude või gaaside eraldumine oleks piiratud, eriti tulekahju korral."

Hoolduse alasüsteemi püsiseadmete seisukohast võib lugeda selle olulise nõude täidetuks, kui nimetatud seadmete vastavus siseriiklikele määrustele on tõendatud.

Oluline nõue 2.5.1:

"Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja toimingud ei tohi ohustada inimeste tervist."

"Hoolduse" alasüsteemi püsiseadmete seisukohast võib lugeda selle olulise nõude täidetuks, kui nimetatud seadmete vastavus siseriiklikele määrustele on tõendatud.

- Keskkonnakaitse

Oluline nõue 1.4.1:

"Ühenduses kehtivate normide kohaselt tuleb hinnata üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku rajamise ja talitluse mõjusid keskkonnale ning nendega arvestada süsteemi projekteerimise staadiumis."

See oluline nõue ei puuduta "hoolduse" alasüsteemi.

Oluline nõue 1.4.2:

"Rongides ja infrastruktuurides kasutatavad materjalid peavad takistama keskkonnale kahjuliku ja ohtliku suitsu või gaasi eraldumist, eriti tulekahju korral."

Hoolduse alasüsteemi püsiseadmete seisukohast võib lugeda selle olulise nõude täidetuks, kui nimetatud seadmete vastavus siseriiklikele määrustele on tõendatud.

Oluline nõue 1.4.3:

"Veeremid ja energiavarustussüsteemid peavad olema projekteeritud ja valmistatud selliselt, et need ühilduksid elektromagnetiliselt niisuguste seadmete, seadmestike ning avalike või eravõrgustikega, mille töösse need võivad sekkuda."

See oluline nõue ei puuduta hoolduse alasüsteemi.

Oluline nõue 2.5.2:

"Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud häiringutasemeid."

Hoolduse alasüsteemi püsiseadmete seisukohast võib lugeda selle olulise nõude täidetuks, kui nimetatud seadmete vastavus siseriiklikele määrustele on tõendatud.

- Tehniline ühilduvus

Oluline nõue 1.5:

"Infrastruktuuride ja püsiseadmete tehnilised omadused peavad ühilduma omavahel ja üleeuroopalises kiirraudteevõrgustikus kasutatavate rongide tehniliste omadustega.

Kui neist omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatud lõikudel raskeks, siis võib rakendada niisuguseid ajutisi lahendusi, mis tagavad ühilduvuse tulevikus."

Selle olulise nõude võib lugeda täidetuks, kui vastavus käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete peatüki 4 punktides 4.2.2.1, 4.2.2.2.1, 4.2.2.2.2 ja 4.2.2.2.4 ning peatüki 5 punktides 5.3.1 ja 5.3.5 esitatud ettekirjutustele on dokumentaalselt tõendatud.

Oluline nõue 2.5.3:

"Kiirrongide teenindamiseks kasutatavad hooldusseadmed peavad võimaldama teostada ohutust, tervishoidu ja mugavust tagavaid toiminguid kõikidel rongidel, mille jaoks need on konstrueeritud."

Selle olulise nõude võib lugeda täidetuks, kui vastavus käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete peatüki 4 punktides 4.2.2.1, 4.2.2.2.1, 4.2.2.2.2, 4.2.2.2.4, 4.2.2.2.5 ja 4.2.2.2.6 ning peatüki 5 punktides 5.3.1 ja 5.3.5 esitatud ettekirjutustele on dokumentaalselt tõendatud.

3.4. Alasüsteemi ja selle komponentide suhtes kehtivatele olulistele nõuetele vastavuse kontrollimine teostatakse vastavalt direktiiviga 96/48/EÜ kehtestatud sätetele.

4. ALASÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

Üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik, nagu seda käsitlevad direktiivi 96/48/EÜ sätted, millest hoolduse alasüsteem moodustab ühe osa, on terviklik süsteem, mille sidusust tuleb kontrollida iseäranis põhiparameetrite, liideste ja toimivustasemete suhtes, et tagada olulistele nõuetele vastav võrgustiku koostalitlusvõime.

Koostalitlusvõime seisukohast on hoolduse alasüsteemil järgmised omadused:

4.1. "HOOLDUSE" ALASÜSTEEMI PÕHIPARAMEETRID

Hoolduse alasüsteemi ei iseloomusta direktiivi 96/48/EÜ II lisas (3. jagu) loetletud põhiparameetrid.

4.2. HOOLDUSE ALASÜSTEEMI LIIDESED

4.2.1. Muude alasüsteemide liidesed

Tehnilise ühilduvuse seisukohast on hoolduse alasüsteemi liidesed seotud järgmiste alasüsteemidega:

- infrastruktuuri alasüsteem,

- veeremi alasüsteem.

4.2.2. Liideste omadusi mõjutavad järgmised aspektid:

4.2.2.1. Infrastruktuuri alasüsteemi liides

- Seisuteed

- Seisuteedel peab olema rongi vooluga varustamiseks rippuv kontaktliin.

- Teede geomeetrilised omadused (kaasa arvatud pikkus) peavad vastama infrastruktuuri tehniliste koostalitlusnõuete punkti 4.3.3.5 ettekirjutustele.

- Tualetitühjendusvaguni kasutamisel on vähimaks lubatavaks rööpmete keskkohtade vaheliseks kauguseks 6 m ning tühjendusvagunite jaoks peab olema liikumistee.

4.2.2.2. Veeremi alasüsteemi liides

4.2.2.2.1. Seadmed rongi välispindade puhastamiseks

- Vedurijuhiruumide esiaknaid peab olema võimalik puhastada nii maapinnalt kui perroonikõrgustelt 550 mm ja 760 mm, kasutades sobivaid puhastusseadmeid (arvestades just tervishoidu ja ohutust puudutavaid aspekte) kõikides jaamades ja rajatistes, mida rongid külastavad, või seisuteedel, kuhu rongid paigutatakse.

- Pesurite kasutamise korral peab olema nendega võimalik puhastada ühe- või kahekorruseliste rongide välispindu järgmistelt kõrgustelt:

- 1 000-3 500 mm ühekorruselise rongi puhul,

- 500-4 300 mm kahekorruselise rongi puhul.

Kiirust, millega rong läbib rongide pesulat, peab olema võimalik kohandada sobivaks iga pesula jaoks, st vahemikus 4-6 km/h.

- Rongide pesemiseks kasutatavad tooted peavad vastama kohalikele keskkonnakaitsemäärustele.

4.2.2.2.2. Tualetitühjendussüsteemid

- Rongitualettide tehnoloogia peab võimaldama tühjendada kinniseid tualette (mis kasutavad puhast või ringluses olnud vett) kolmepäevaste intervallide järel, et tühjendustoiminguid oleks võimalik teostada plaanipäraselt selleks määratud depoodes.

- Tualettide tühjendamise seadmed (statsionaarsed või mobiilsed) peavad ühilduma ühe või teise suletud süsteemi omadustega.

- Tühjendamise tarvis võib kasutada mobiilset vagunit, mis võimaldab hoida veeremit jätkuvalt kommertskasutuses kuni selle tagasipöördumiseni kodudepoosse.

- Mobiilse tühjendusvaguni kasutamisel peab see täitma kõiki alltoodud funktsioone:

- väljatõmme (väljatõmbe alarõhu piirväärtus on 0,2 baari),

- loputamine (kehtib vaid tsisterntualettide tühjendusseadmete kohta),

- eeltäitmine või täitmine lisaainega (kehtib vaid tsisterntualettide tühjendusseadmete kohta),

- tühjendamine.

4.2.2.2.3. Seadmestik rongi sisemuse puhastamiseks

- Tööstuslike puhastusseadmete vooluga varustamiseks peab igas reisivagunis olema vooluvarustusühendus 3 000 VA 230 V, 50 Hz. Nimetatud toide peab olema kättesaadav samaaegselt rongi kõikides vagunites. Pistikupesad peavad olema rongis paigutatud selliselt, et ükski reisivaguni puhastamist vajav osa ei oleks pistikupesast rohkem kui 12 m kaugusel.

4.2.2.2.4. Veevarude täiendamise seadmestik

- Koostalitlusvõimelise võrgustiku uusi veevarustusseadmeid varustatakse joogiveega vastavalt direktiivile 98/83/EÜ ning nende seadmete kasutusviisiga tuleb tagada seadmete püsiosa viimase elemendini toimetatava vee vastavus kvaliteedile, mis on määratletud sellesama direktiiviga inimeste poolt tarbitavale veele.

4.2.2.2.5. Liivavarude täiendamise seadmestik

- Liivakaste täidetakse tavaliselt plaanipäraste hooldustoimingute sooritamise ajal rongide hoolduse eest vastutavates töökodades. Vajadusel täidetakse aga liivakastid sel otstarbel kasutamiseks ettenähtud kohalikele nõuetele vastava liivaga nii, et veeremit saab jätkuvalt kommertskasutuses hoida kuni selle tagasipöördumiseni hoolduskeskusesse.

4.2.2.2.6. Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded

Rongid peavad olema konstrueeritud selliselt, et:

- rongid ei ületa nende seisuteedele paigutamise ajal veeremi tehniliste koostalitlusnõuetega sätestatud mürataset,

- perioodilise järelevalve teostamine ei ole vajalik, kui rongid on seisu ajal vooluga varustatud,

- ronge on võimalik konfigureerida erinevate funktsionaalsete tasemete tarvis (valmisolek, ettevalmistamine jne),

- pinge puudumine ei kahjusta ükskõik milliseid rongi komponente,

- seisuteedele paigutatud ronge on võimalik kindlustada kõikide ootamatut liikumist põhjustada võivate ohtude vastu.

Rongid peavad olema eelkõige varustatud seisupiduritega, et tagada vastavus piirkondlikele käituseeskirjadele alati, kui seisupidurite kasutamine on nõutav.

4.2.3. Regulatiivsed ja talitlust käsitlevad sätted

Üleeuroopalise raudteesüsteemi sidususe tagamiseks kehtivad ülalnimetatud liideste suhtes järgmised regulatiivsed ja talitlust puudutavad nõuded:

(puuduvad)

4.3. HOOLDUSE ALASÜSTEEMI MÄÄRATLETUD TALITLUS

Talitluskriteeriumid, millele hoolduse alasüsteem peab vastama, vastavad talitlusele, mis on määratletud eraldi iga alltoodud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku liinikategooria jaoks:

- spetsiaalselt suurte kiiruste jaoks ehitatud raudteeliinid,

- spetsiaalselt suurte kiiruste jaoks ümber ehitatud raudteeliinid,

- spetsiaalselt suurte kiiruste jaoks ümber ehitatud raudteeliinid, millel on eritunnuseid.

Hoolduse alasüsteemi puhul on talitlusnõuded ühised kõigi kolme liinikategooria puhul.

5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

5.1. Direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 punkti d järgi on koostalitlusvõime komponentideks "seadme lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida alasüsteemi, ning millest üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub."

5.2. Koostalitlusvõime komponentide suhtes kehtivad direktiivi 96/48/EÜ asjakohased sätted. Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete seisukohast on koostalitlusvõime komponendid järgmised:

- tualetitühjendussüsteemid: ühendused,

- seadmestik rongide sisemuse puhastamiseks: pistikupesad,

- seadmestik vee- ja liivavarude täiendamiseks: veega täitmise (sisselaske-) adapterid.

5.3. Nimetatud koostalitlusvõime komponentide suhtes kohaldatakse tehnilisi kirjeldusi talitlusnõuete vormis. Vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamisel keskendutakse eelkõige koostalitlusvõime komponentide liideste nõuetele ning projekti puudutavatele parameetritele või kirjeldavatele omadustele viidatakse vaid erandkorras.

5.3.1. Koostalitlusvõime komponendi "tualetitühjendussüsteemi ühendused" jaoks mõeldud tehnilised kirjeldused on järgmised:

- Ühendused (3" tühjendamiseks ja 1" loputamiseks) ja nende tihendid peavad sobima vastavalt IV lisa joonistele 1 ja 2.

5.3.2. Koostalitlusvõime komponendi tualetitühjendussüsteemi ühendused liidestel on järgmised omadused:

(puuduvad)

5.3.3. Koostalitlusvõime komponendi "rongi sisemuse puhastamise seadmestik, pistikupesad" jaoks mõeldud tehnilised kirjeldused on järgmised:

- Siseruumide pistikupesad peavad vastama EN-standardiga 60 309.1 kehtestatud mõõtudele ja EN-standardi 60 309.2 leheküljel 22 näidatud pistikupesa (kahe pooluse ja maandusega) mõõtmelistele omadustele ning EN-standardi 50 153 jagudes 8.3.1 ja 8.3.1.1 määratletud omadustele.

5.3.4. Koostalitlusvõime komponendi "rongi sisemuse puhastamise seadmestik, pistikupesad" liidestel on järgmised omadused:

(puuduvad)

Niipalju kui koostalitlusvõime komponendi rongi sisemuse puhastamise seadmestik, pistikupesad tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatakse Euroopa standardiasutuste CEN-i, CENELEC-i ja ETSI poolt komisjoni juhiste kohaselt koostatud Euroopa tehnilistele kirjeldustele, peavad nimetatud kirjeldused olema koostatud talitluse põhjal ning vaid erandkorras tuginema ettekirjutustele.

Asjakohased Euroopa tehnilised kirjeldused on järgmised:

- standard EN 60 309.1,

- standard EN 60 309.2 (lk 22),

- standard EN 50 153 (jaod 8.3.1 ja 8.3.1.1),

- direktiiv 98/83/EÜ (vee kvaliteet).

5.3.5. Koostalitlusvõime komponendi "veega täitmise adapterid" tehnilised kirjeldused on järgmised:

- Veega täitmise adapterid peavad vastama V lisa joonisel 3 näidatule.

5.3.6. Koostalitlusvõime komponendi "veega täitmise adapterid" liidestel on järgmised omadused:

(puuduvad)

6. VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE

6.1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

6.1.1. Vastavushindamismenetlus (moodulid)

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete peatükis 5 määratletud koostalitlusvõime komponentide vastavuse hindamise menetlus teostatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas kindlaksmääratud mooduleid rakendades.

Vastavushindamismenetluse ning katsemeetodite kirjeldused koostalitlusvõime komponentide jaoks, milleks on käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete peatükis 5 määratletud tualetitühjendussüsteemi ühendused, rongi sisemuse puhastamise seadmestik (pistikupesad) ja veega täitmise adapterid, on toodud ära käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete II lisas, tabelites II.1, II.2 ja II.3.

Niipalju kui see on nõutud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas täpsustatud moodulitega, teostab koostalitlusvõime komponendi vastavushindamise, kui see on menetlusega ette nähtud, niisugune teavitatud asutus, kellele tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja on vastava taotluse esitanud.

Koostalitlusvõime komponendi tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja koostab enne koostalitlusvõime komponendi turuletoomist vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 13 lõikele 1 ja IV lisa peatükile 3 EÜ vastavusdeklaratsiooni. EÜ kasutussobivuse deklaratsioon ei ole hoolduse alasüsteemi koostalitlusvõime komponentide jaoks nõutav.

6.1.2. Moodulite rakendamine

Vastavuse hindamine

Tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja rakendab hoolduse alasüsteemi iga koostalitlusvõime komponendi hindamismenetluse jaoks käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas (III.1) näidatud tootmise sisekontrolli menetlust (moodul A).

Hindamismenetluste määratlus

Hindamismenetlused on määratletud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas.

Vastavuse hindamine peab hõlmama etappe ja omadusi, mis on käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete II lisa tabelites II.1, II.2 ja II.3 tähistatud X-ga.

6.2. HOOLDUSE ALASÜSTEEM

6.2.1. Hindamismenetlus (moodulid)

Hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja soovil viib teavitatud asutus läbi EÜ vastavustõendamise vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 18 lõikele 1 ja VI lisale ning kooskõlas asjakohaste moodulite sätetega, mis on määratletud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas.

Kui hankeüksus suudab tõendada, et eelnevate rakenduste jaoks teostatud katsed või kontrollid on ka uue rakenduse puhul kehtivad, siis arvestab teavitatud asutus nendega vastavuse hindamisel.

Hoolduse alasüsteemi EÜ vastavustõendamise hindamismenetlused, tehniliste kirjelduste nimekiri ja katsetamismenetluste kirjeldused on toodud ära käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete II lisa tabelis II.4.

Niipalju kui see on käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega määratletud, tuleb hoolduse alasüsteemi EÜ vastavustõendamisel arvestada selle liidestega teiste üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku alasüsteemidega.

Hankeüksus koostab hoolduse alasüsteemi jaoks EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 18 lõikele 1 ja V lisale.

6.2.2. Moodulite rakendamine

6.2.2.1. Püsiseadmed

Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja võib hoolduse alasüsteemi (püsiseadmed) vastavustõendamismenetluse jaoks valida kas:

- üksiktoote vastavustõendamismenetluse (moodul SG), mis on nimetatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas (III.5), või

- kvaliteedi täieliku tagamise koos projekti läbivaatuse menetlusega (moodul SH2), mis on nimetatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas (III.6).

Mooduli SH2 võib valida ainult juhul, kui kõikide kontrollitavat alasüsteemiprojekti mõjutavate tegevuste (projekteerimise, valmistamise, kokkupaneku, paigaldamise) suhtes kohaldatakse teavitatud asutuse poolt kinnitatud ning teavitatud asutuse järelevalve all olevat projekteerimise, valmistamise, toote lõpliku ülevaatuse ja katsetamise kvaliteedisüsteemi.

Hindamine peab hõlmama ka etappe ja omadusi, mis on nimetatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete II lisa tabelis II.4.

6.2.2.2. Rongisisesed seadmed

Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja võib hoolduse alasüsteemi (rongisisesed seadmed) vastavustõendamismenetluse jaoks valida kas:

- käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas (III.2) nimetatud tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusetapi jaoks, kombineeritult:

- käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas (III.3) nimetatud tootmiskvaliteedi tagamise menetlusega (moodul SD) või III lisas (III.4) nimetatud toote vastavustõendamismenetlusega (moodul SF) tootmisetapi jaoks, või

- käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete III lisas (III.6) nimetatud kvaliteedi täieliku tagamise koos projekti läbivaatuse menetlusega (moodul SH2) kõikide etappide jaoks.

Mooduli SD võib valida ainult juhul, kui kõikide kontrollitavat alasüsteemiprojekti mõjutavate tegevuste (valmistamine, kokkupanek, paigaldamine) suhtes kohaldatakse teavitatud asutuse poolt kinnitatud ja teavitatud asutuse järelevalve all olevat valmistamise, toote lõpliku ülevaatuse ja katsetamise kvaliteedisüsteemi.

Mooduli SH2 võib valida ainult juhul, kui kõikide kontrollitavat alasüsteemiprojekti mõjutavate tegevuste (projekteerimine, valmistamine, kokkupanek, paigaldamine) suhtes kohaldatakse teavitatud asutuse poolt kinnitatud ja teavitatud asutuse järelevalve all olevat projekteerimise, valmistamise, toote lõpliku ülevaatuse ja katsetamise kvaliteedisüsteemi.

Hindamine peab hõlmama etappe ja omadusi, mis on nimetatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete II lisa tabelis II.5.

7. HOOLDUSE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE RAKENDAMINE

7.1. RAKENDAMISKORD JA AJASTAMINE

7.1.1. Rakendamiskord

Hooldusseadmete kohta kehtivate tehniliste kirjelduste rakendamine põhineb alltoodud peamistel etappidel:

1. etapp:

Nii infrastruktuuri-ettevõtja kui raudtee-ettevõtja tutvuvad veeremi toimingute nimekirja projektiga.

2. etapp:

Nii infrastruktuuri-ettevõtja kui raudtee-ettevõtja teostavad majandusuuringu, mille alusel võib esialgset toimingute nimekirja muuta.

7.1.2. Ajastamine

Arvestades:

- püsiseadmete ehitamiseks või muutmiseks ning mobiilsete tualetitühjendusvagunite paigaldamiseks kuluvat aega,

- põhimõtet, mille kohaselt on juba olemasolevate püsiseadmete vastavus koostalitlusvõime nõuetele võimalik ainult juhul, kui see eesmärk ühendatakse pikaajaliste uuendamis- ja remondigraafikutega,

peavad infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja seadmestamise ajastamises omavahel läbirääkimiste teel kokku leppima.

Eelkõige juhul, kui raudtee-ettevõtja soovib hakata teenindama koostalitlusvõimelist marsruuti ajal, mis ei sobi nimetatud piirangutega, lepivad infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja omavahel läbirääkimiste teel kokku ajutised lahendused (koostades näiteks ajutised veeremi toimingute nimekirjad).

7.1.3. Hooldusseadmetega varustamine (kõikide kategooriate raudteeliinid)

7.1.3.1. Seisuteed

Esimene etapp: infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja tutvuvad üheskoos raudtee-ettevõtja poolt kavandatud veeremi toimingute nimekirja projektiga ning määratlevad kõnealusel marsruudil need koostalitlusvõimelise võrgustiku alad, kus tuleb ronge (vastavalt sellele veeremi toimingute nimekirja projektile) seisuteedele paigutada, ning kus ei ole (või ei ole piisavalt) tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavaid seisuteid.

Teine etapp: infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja viivad koos läbi majandusuuringu, mis võib viia veeremi toimingute nimekirja muutmiseni. Need rongide seisuteedele paigutamise alade arvu ja/või asukohta puudutavad muudatused minimeerivad uute (hoolduse tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavate) ehitamist vajavate seisuteede arvu ning ka juba olemasolevate seisuteede arvu, mis tuleb käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega vastavusse viia.

7.1.3.2. Veevarustusseadmed

Esimene etapp: infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja tutvuvad üheskoos raudtee-ettevõtja poolt kavandatud veeremi toimingute nimekirja projektiga ning määratlevad kõnealusel marsruudil need koostalitlusvõimelise võrgustiku alad, kus tuleb ronge (vastavalt sellele veeremi toimingute nimekirja projektile) veega varustada, ning kus ei ole (või ei ole piisavalt) tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavaid veevarustusseadmeid.

Teine etapp: infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja viivad koos läbi majandusuuringu, mis võib viia veeremi toimingute nimekirja muutmiseni. Need rongide veega varustamise alade arvu ja/või asukohta puudutavad muudatused minimeerivad uute (hoolduse tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavate) ehitamist vajavate veevarustusseadmete arvu ning ka juba olemasolevate seadmete arvu, mis tuleb käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega vastavusse viia.

7.1.3.3. Mobiilsed tualetitühjendusvagunid

Esimene etapp: infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja tutvuvad üheskoos raudtee-ettevõtja poolt kavandatud veeremi toimingute nimekirja projektiga ning määratlevad kõnealusel marsruudil need koostalitlusvõimelise võrgustiku alad, kus peaks olema vajadusel võimalik (vastavalt sellele veeremi toimingute nimekirja projektile) rongide tualette tühjendada, ning kus ei ole (või ei ole piisavalt) tualetitühjendamiseks mõeldud püsiseadmeid, mis lubaks neil rongidel nimetatud toimingut teostada.

Teine etapp: infrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja viivad koos läbi majandusuuringu, mis võib viia veeremi toimingute nimekirja muutmiseni. Need vajadusel rongide tualette tühjendada võimaldavate alade arvu ja/või asukohta puudutavad muudatused minimeerivad neisse aladesse paigutamist vajavate mobiilsete tualetitühjendusvagunite (mis vastavad hoolduse tehnilistele koostalitlusnõuetele) arvu.

7.2. ERIJUHTUMID: RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD

(puuduvad)

7.3. SOOVITUS

Punktis 4.2.2.2.4 käsitletavaid seadmeid on kiirrongide veekvaliteedi pideva tõstmise eesmärgil soovitav kasutada nõuetekohaselt, et vaguneid varustataks veega, mille kvaliteet vastab direktiivile 83/18/EÜ. Sel juhul tuleb seadmete mittestatsionaarseid osi, voolikuid ja otsakuid, käsitseda vee kvaliteedi säilitamiseks ettevaatlikult.

I LISA

ERIOLUKORRAD

Nagu tehniliste koostalitlusnõuetega määratletud, peab kiirrongidele projekteerimisetapis ette nähtud komponentide dubleeritus võimaldama teostada ennetavaid ja plaaniväliseid hooldustöid peamiselt selleks määratud veeremi hooldusdepoos.

Samas võivad teatud tüüpi kahjustused, mille näited on loetletud allpool, viia:

- kas veeremi halvenenud käitusolude ja käituspiiranguteni (kiirusepiirang, vagunite kõrvaldamine kasutusest jne),

- või vajaduseni teostada rongide lõppjaamas plaaniväliseid hooldustöid.

Kuivõrd finantspõhjustel on oluline mitte varustada igat lõppjaama eriseadmetega ning mitte investeerida vähekasutatavatesse varuosadesse, ning arvestades seda, kui raske on tagada personali pädevust mitmete eri tüüpi veeremite alal, tuleb plaaniväliste hooldustöödega tegeleda vastavalt ühele alltoodud neljast juhust:

- põhiremonttööd, mida võib läbi viia rongipersonal, kellel puuduvad eriteadmised vastava veeremitüübi kohta,

- remonttööd, mida tehakse kodudepoo spetsialisti kaasabil, kellega ollakse ühenduses telefoni teel,

- remonttööd, mida teeb kodudepoost viivitamatult kohale saadetud meeskond,

- töötamast lakanud komponendi eraldamine ning rongi tagasipöördumine depoosse äriteeninduse väliselt.

Spetsiifilised käitustingimused halvenenud olude tarvis või osalistele või ajutistele remonttöödele järgnevad spetsiifilised käitustingimused tuleb kinnitada iga juhtumi puhul eraldi vastavalt veeremi iseärasustele ning läbisõidetavates riikides rongide käitamist reguleerivatele eeskirjadele või määrustele (nõutavad on kahepoolsed kokkulepped).

Võimalike kahjustuste näited:

- märgid lamedaks kulunud kohtadest ratastel

- liugelaagrite ülekuumenemine

- kinnijäänud telg

- kinnikiilunud uksed

- kliimaseadme rike

- purunenud aknad

- kahjustatud pantograaf-vooluvõttur

- korrast ära tualetid

- rikkis rongi juhtimisseadmed (TVM, LZB, RS 4 koodid jne)

- helisignaalseadme või esilaternate rike

- kahjustatud vedrustus

- kahjustatud pöördvanker

- kahjustatud amortisaatorid

- kahjustatud ühendusseade

- rongi vooluvarustusrike

- valgustusrike

- ...

II LISA

VASTAVUSE HINDAMINE

KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENTIDE HINDAMINE

II.1. Kohaldamisala

Käesolev lisa käsitleb järgmiste koostalitlusvõime komponentide vastavushindamist: hoolduse alasüsteemi tualetitühjendussüsteemi ühendused, rongi sisemuse puhastamise seadmestik (pistikupesad) ja veega täitmise adapter.

II.2. Omadused

Need koostalitlusvõime komponentide omadused, mida projekteerimise ja tootmise erinevates etappides hinnatakse, on märgistatud X-ga tabelis II.1, tabelis II.2 ja tabelis II.3.

Tabel II.1.

Koostalitlusvõime komponendi hindamine: tualetitühjendussüsteemi ühendused

1 2 3 4 5 6

Hinnatavad omadused Hindamine alltoodud etapis

Projekteerimis- ja arendusetapp Tootmisetapp (seeriatootmine)

Omadus Punkt Projekti ülevaatus Tootmisprotsessi ülevaatus Tüübikatsetus Kasutuskogemus

Tüüp ja mõõtmed 5.3.1 X e.k. e.k. e.k. X

e.k.: ei kohaldata.

Tabel II.2.

Koostalitlusvõime komponendi hindamine: rongi sisemuse puhastamise seadmestik (pistikupesad)

1 2 3 4 5 6

Hinnatavad omadused Hindamine alltoodud etapis

Projekteerimis- ja arendusetapp Tootmisetapp (seeriatootmine)

Omadus Punkt Projekti ülevaatus Tootmisprotsessi ülevaatus Tüübikatsetus Kasutuskogemus

Tüüp ja mõõtmed 5.3.3 X e.k. e.k. e.k. X

e.k.: ei kohaldata.

Tabel II.3.

Koostalitlusvõime komponendi hindamine: veega täitmise adapterid

1 2 3 4 5 6

Hinnatavad omadused Hindamine alltoodud etapis

Projekteerimis- ja arendusetapp Tootmisetapp (seeriatootmine)

Omadus Punkt Projekti ülevaatus Tootmisprotsessi ülevaatus Tüübikatsetus Kasutuskogemus

Tüüp ja mõõtmed 5.3.5 X e.k. e.k. e.k. X

e.k.: ei kohaldata.

HOOLDUSE ALASÜSTEEMI HINDAMINE

II.3. Kohaldamisala

Käesolev lisa käsitleb hoolduse alasüsteemi vastavushindamist.

II.4. Omadused

Need alasüsteemi omadused, mida projekteerimise, paigaldamise ja talitluse erinevates etappides hinnatakse, on märgitud X-ga tabelis II.4 (püsiseadmed) ja tabelis II.5 (rongisisesed seadmed).

Tabel II.4.

Hoolduse alasüsteemi hindamine (püsiseadmed)

1 2 3 4 5

Hinnatavad omadused Hindamine alltoodud etapis

Projekteerimis- ja arendusetapp Tootmisetapp

Omadus Punkt Projekti ülevaatus Valmistamine, kokkupanek, paigaldus Pannakse kokku enne kasutuselevõttu Hindamine täielikel talitlustingimustel

Pesur

Puhastuskõrgus 4.2.2.2.1 X e.k. e.k. X

Kiirus 4.2.2.2.1 X e.k. e.k. X

Mobiilne tühjendussüsteem

Ülesanded 4.2.2.2.2 X e.k. e.k. X

Rõhk 4.2.2.2.2 X e.k. e.k. X

Ühilduvus rongisiseste tualettidega 4.2.2.2.2 X e.k. e.k. X

Seisuteed

Pikkus ja geomeetrilised omadused X e.k. e.k. X

Vee- ja liivavarustusseadmestikud

Vee kvaliteet 4.2.2.2.4 X e.k. e.k. X

Liiva kättesaadavus 4.2.2.2.5 X e.k. e.k. X

Liiva kvaliteet 4.2.2.2.5 X e.k. e.k. X

e.k.: ei kohaldata.

Tabel II.5.

Hoolduse alasüsteemi hindamine (rongisisesed seadmed)

1 2 3 4

Hinnatavad omadused Hindamismoodul alltoodud etapis

Projekteerimis- ja arendusetapp Tootmisetapp

Omadus Punkt Projekti ülevaatus Tüübikatsetus Seeriatoodangu kvaliteet

Tualeti tühjendamine

Rongitualettide tehnoloogia, mis võimaldab tühjendamist teostada kolmepäevaste intervallidega 4.2.2.2.2 X e.k. e.k.

Vooluvarustus rongi sisemuse puhastamiseks

Energia - pinge 4.2.2.2.3 X X e.k.

Pistikupesade kättesaadavus 4.2.2.2.3 X e.k. e.k.

Pistikupesade paigutus 4.2.2.2.3 X e.k. e.k.

Rongide valmisolek

Müratase paigalseisu ajal 4.2.2.2.6 X X e.k.

Võimalus paigutada rong seisuteele ilma personalita, välist vooluallikat kasutades 4.2.2.2.6 X e.k. e.k.

Seisupidur 4.2.2.2.6 X e.k. e.k.

e.k.: ei kohaldata.

III LISA

HINDAMISMENETLUS (MOODULID)

III.1. Moodul A (tootmise sisekontroll)

Koostalitlusvõime komponentide vastavushindamine

1. Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, millega punktis 2 sätestatud kohustusi täitev tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et kõnealune koostalitlusvõime komponent vastab selle suhtes kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele.

2. Tootja peab koostama punktis 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni.

3. Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata koostalitlusvõime komponendi vastavust käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele. Niipalju kui hindamiseks vaja, peab see käsitlema koostalitlusvõime komponendi projekteerimist, valmistamist ja talitlust. Hindamiseks vajalikul määral peab dokumentatsioon sisaldama alltoodut:

- koostalitlusvõime komponendi üldine kirjeldus,

- alusprojekt ja tööjoonised ning komponentide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid,

- nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning koostalitlusvõimelise komponendi talitlusest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused,

- täielikult või osaliselt kohaldatavate tehniliste kirjelduste (asjakohased tehnilised koostalitlusnõuded ja/või Euroopa tehnilised kirjeldused koos asjakohaste punktidega, millele tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatakse) nimekiri,

- käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavuse saavutamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud täielikult,

- projektiarvutuste, sooritatud uuringute jms tulemused,

- katsearuanded.

4. Tootja peab võtma kõiki vajalikke meetmeid selleks, et tootmisprotsessiga tagataks toodetava koostalitlusvõime komponendi vastavus punktis 2 viidatud tehnilisele dokumentatsioonile ja selle suhtes kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele.

5. Tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. See peab sisaldama vähemalt direktiivi 96/48/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 sisalduvat teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ning sisaldama alltoodut:

- viide direktiivile (direktiiv 96/48/EÜ ja muud direktiivid, mida koostalitlusvõime komponendi suhtes võidakse kohaldada),

- tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul tuleb märkida ka tootja või ehitaja ärinimi),

- koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (toode, tüüp jne),

- vastavuse deklareerimisel järgitud menetluse (mooduli) kirjeldus,

- kõik asjakohased kirjeldused, millele koostalitlusvõime komponent vastab, eriti selle kasutustingimused,

- viide käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete kogumile ja muudele kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele, ja kui see on asjakohane, siis viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele,

- tootjalt või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajalt allkirjaõiguse saanud allakirjutaja ametitunnistus.

6. Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat koos tehnilise dokumentatsiooniga kümme aastat pärast viimase koostalitlusvõime komponendi tootmist.

Kui ei tootja ega tema volitatud esindaja ei ole ühenduses registreeritud, siis vastutab tehnilise dokumentatsiooni kättesaadavuse eest isik, kes koostalitlusvõime komponendi ühenduses turule toob.

7. Kui tehniliste koostalitlusnõuetega on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile nõutud koostalitlusvõime komponendi jaoks ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni olemasolu, siis tuleb nimetatud deklaratsioon lisada pärast selle väljastamist tootja poolt mooduli V tingimuste kohaselt.

III.2. MOODUL SB (EÜ tüübihindamine)

Hoolduse alasüsteemi EÜ vastavustõendamine

1.Käesolevas moodulis kirjeldatakse seda EÜ vastavustõendamismenetluse osa, mille puhul teavitatud asutus kontrollib ja tõendab hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nõudel, et kavandatava toote tüüpiliseks näiteks olev hoolduse alasüsteem:

- vastab käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele ja muudele kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele, mis näitab, et tagatud on vastavus direktiivi 96/48/EÜ olulistele nõuetele,

- vastab muudele asutamislepingust tulenevatele määrustele.

2. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama taotluse alasüsteemi EÜ vastavustõendamiseks (läbi tüübihindamise) enda valitud teavitatud asutusele.

Taotlus peab sisaldama alltoodut:

- hankeüksuse või tema volitatud esindaja nimi ja aadress,

- punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon.

3. Taotleja peab esitama teavitatud asutusele kavandatava toote tüüpiliseks näiteks oleva alasüsteemi näidise, mida edaspidi nimetatakse "tüübiks".

Tüüp võib hõlmata mitut alasüsteemi varianti eeldusel, et variantide erinevused ei mõjuta tehniliste koostalitlusnõuete sätteid.

Teavitatud asutus võib nõuda veel lisanäidiseid, kui see on katseprogrammi läbiviimiseks vajalik.

Kui see on vajalik spetsiifiliste katse- või uurimismeetodite jaoks ning määratletud tehniliste koostalitlusnõuetega või direktiivi 96/48/EÜ artiklis 10 viidatud Euroopa tehniliste kirjeldustega, siis tuleb esitada ka alakoostu või koostu näidised või eeltöötluse olekus alasüsteemi näidis.

Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama alasüsteemi projekteerimise, valmistamise, paigaldamise ja talitluse arusaadavust ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust direktiivi 96/48/EÜ ja tehniliste koostalitlusnõuete sätetele. See peab käsitlema alasüsteemi projekteerimist, valmistamist ja talitlust nimetatud hindamiseks vajalikul määral.

See peab sisaldama alltoodut:

- alasüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus,

- alusprojekt, tööjoonised ning komponentide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms plaanid,

- nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning toote talitlusest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused,

- projekti tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud kohaldatud Euroopa tehnilised kirjeldused,

- vajalik tõendusmaterjal nende sobivuse kohta, seda eelkõige juhul, kui direktiivi 96/48/EÜ artiklis 10 viidatud Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid punkte ei ole kohaldatud täielikult,

- alasüsteemi paigaldatavate koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- alasüsteemi valmistamist ja kokkupanekut puudutav tehniline dokumentatsioon,

- alasüsteemi projekteerimisse, valmistamisse, kokkupanekusse ja paigaldamisse kaasatud tootjate nimekiri,

- alasüsteemi kasutus- ja hooldustingimused (sõiduaega või vahemaad puudutavad piirangud, kulumispiir jne),

- direktiivi 96/48/EÜ artiklis 10 või projekti tehnilises kirjelduses viidatud Euroopa tehniliste kirjelduste nimekiri,

- projektiarvutuste, sooritatud uuringute jms tulemused,

- katsearuanded.

Kui tehniliste koostalitlusnõuetega nähakse ette edasise teabe lisamist tehnilisse dokumentatsiooni, siis tuleb seda teha.

4. Teavitatud asutus peab:

4.1. tutvuma tehnilise dokumentatsiooniga;

4.2. kui tehnilised koostalitlusnõuded näevad ette projekti ülevaatust, siis tutvuma projekteerimismeetodite, -vahendite ja -tulemustega, et hinnata nende võimet täita alasüsteemile projekteerimisprotsessi lõpus esitatavaid vastavusnõudeid;

4.3. kui tehnilised koostalitlusnõuded näevad ette tüübikatsetuste teostamist, siis tõendama, et tüübikatsetuste tegemiseks nõutav(ad) alasüsteemi või alasüsteemi koostude või alakoostude näidis(ed) on valmistatud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile, ning teostama või laskma teostada tüübikatsetused tehniliste koostalitlusnõuete ja asjakohaste Euroopa tehniliste kirjelduste sätete kohaselt;

4.4. tegema kindlaks nii need elemendid, mis on projekteeritud vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artiklis 10 viidatud Euroopa tehnilistele kirjeldustele ja tehniliste koostalitlusnõuete asjakohastele sätetele, kui elemendid, mille projekteerimisel ei ole käesolevate Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohaseid sätteid kohaldatud;

4.5. teostama või laskma teostada asjakohased uuringud ja vajalikud katsed vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi, mis välja valiti, ka tegelikkuses kohaldati;

4.6. teostama või laskma teostada asjakohaseid uuringuid ja vajalikke katseid vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi (standardeid) ka tegelikkuses kohaldati, kui hankeüksus või tootja(d) olid(d) otsustanud neid kohaldada;

4.7. leppima taotluse esitajaga kokku uuringute ja vajalike katsete teostamise koha suhtes.

5. Kui tüübinäidis vastab direktiivi 96/48/EÜ ja tehniliste koostalitlusnõuete sätetele, peab teavitatud asutus väljastama taotlejale tüübihindamistõendi. Tõendis peavad olema kirjas hankeüksuse ja tootja(te) nimi (nimed) ja aadress(id), uuringute tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ning vajalikud andmed kinnitatud tüübinäidise tuvastamiseks.

Kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui kolm aastat.

Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loend ja selle koopiat tuleb säilitada teavitatud asutuses.

Kui hankeüksusele või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajale ei anta tüübihindamistõendit, peab teavitatud asutus oma keeldumist üksikasjalikult põhjendama.

Välja tuleb töötada edasikaebamise kord.

6. Taotleja peab teatama EÜ tüübihindamistõendiga seotud tehnilist dokumentatsiooni säilitavale teavitatud asutusele kõigist kinnitatud alasüsteemi tehtud muudatustest, mis tuleb täiendavalt kinnitada juhul, kui need muudatused võivad mõjutada vastavust direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele või alasüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Täiendav kinnitus väljastatakse esialgse EÜ tüübihindamistõendi lisana, ent pärast vana tõendi tühistamist võib väljastada ka uue tõendi.

7. Kui punktis 6 kirjeldatud muudatusi ei ole tehtud, võib aegunud tõendi kehtivust pikendada ka järgmiseks ajavahemikuks. Taotleja esitab pikendamistaotluse kirjaliku kinnituse vormis, millega tunnistab, et kirjeldatud muudatusi ei ole tehtud, ning teavitatud asutus väljastab vastupidise teabe puudumisel pikenduse järgmiseks punktile 5 vastavaks kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata.

8. Teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet EÜ tüübihindamistõendite tühistamiste ja nende väljastamisest keeldumiste kohta.

9. Muudel teavitatud asutustel on nõudmisel õigus saada väljastatud EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade ärakirju. Tõendite lisad peavad olema kättesaadavad muudele teavitatud asutustele.

10. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab hoidma koos tehnilise dokumentatsiooniga kogu alasüsteemi kasutusaja jooksul alles tüübihindamistõendite ja nende lisade koopiaid, ning saatma need mis tahes teisele liikmesriigile, kes sellekohast soovi avaldab.

III.3. Moodul SD (tootmiskvaliteedi tagamine)

Hoolduse alasüsteemi EÜ vastavustõendamine

1. Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamismenetlust, mille puhul teavitatud asutus kontrollib ja tõendab hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nõudel, et hoolduse alasüsteem, mille kohta on teavitatud asutuse poolt juba EÜ tüübihindamistõend väljastatud,

- vastab käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele ja muudele kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetelele, mis näitab, et tagatud on vastavus direktiivi 96/48/EÜ olulistele nõuetele,

- vastab muudele asutamislepingust tulenevatele määrustele ning selle võib kasutusele võtta.

Teavitatud asutus viib menetluse läbi tingimusel, et asjaomane hankeüksus ja kaasatud tootjad täidavad punktis 2 nimetatud kohustusi.

2. EÜ vastavustõendamismenetlusega kehtestatud alasüsteemi jaoks peab hankeüksus lepingu sõlmima ainult niisuguste tootjatega, kelle kontrollitava alasüsteemiprojektiga seotud tegevuse (valmistamine, kokkupanek, paigaldamine) suhtes kohaldatakse punktile 3 vastavat tootmise, toote lõpliku ülevaatuse ning katsetamise kinnitatud kvaliteedisüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

Käesolevates sätetes hõlmab termin "tootja" ka niisuguseid äriühinguid, mis:

- on vastutavad kogu alasüsteemiprojekti eest (eelkõige vastutus alasüsteemi integreerimise eest (peatööettevõtja)),

- teostavad alasüsteemi kokkupanekut (monteerijad) ja paigaldamist.

Kogu alasüsteemiprojekti (eelkõige, mis puudutab alasüsteemi integreerimist) eest vastutav peatööettevõtja peab igal juhul rakendama punktis 3 määratletud tootmise, toote lõpliku ülevaatuse ja katsetamise kinnitatud kvaliteedisüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

Juhul kui hankeüksus on otseselt kaasatud tootmisse (kaasa arvatud kokkupanekusse ja paigaldamisse) või hankeüksus ise on vastutav kogu alasüsteemiprojekti eest (sealhulgas eelkõige vastutus alasüsteemi integreerimise eest), siis peab ta rakendama niisugust kinnitatud kvaliteedisüsteemi punktis 3 määratletud tegevuste suhtes, mille suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

3. Kvaliteedisüsteem

3.1. Kaasatud tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus peab (peavad) esitama enda valitud teavitatud asutusele taotluse oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks. Taotlus peab sisaldama alltoodut:

- kogu asjakohane teave kavandatud alasüsteemi kohta,

- kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon,

- kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ja pärast mooduli SB tüübihindamismenetluse lõpuleviimist väljastatud tüübihindamistõendi koopia.

Niisuguste tootjate puhul, kes on kaasatud vaid ühte alasüsteemiprojekti ossa, on nõutav teabe esitamine vaid asjakohase spetsiifilise osa kohta.

3.2. Peatööettevõtja kvaliteedisüsteem peab tagama alasüsteemi täieliku vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja alasüsteemi täieliku vastavuse tehnilistele koostalitlusnõuetele. Muude tootjate (allhankijate) kvaliteedisüsteem peab tagama nende poolt alasüsteemi panustatu vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja tehnilistele koostalitlusnõuetele.

Kõik taotlejate poolt rakendatud elemendid, nõuded ja sätted tuleb meetmete, menetluste ja juhistena kavakindlalt ja nõuetekohaselt üles kirjutada. Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljundeid, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetaks ühtmoodi.

Eelkõige peab see kõikide taotlejate puhul sisaldama alltoodu piisavat kirjeldust:

- kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur,

- vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise tehnikad, protsessid ja süstemaatilised tegevused, mida kasutatakse,

- enne valmistamist, kokkupanekut ja paigaldamist, ning nende vältel ja pärast neid teostatavad uuringud, kontrollimine ja katsed ning nende sagedus,

- kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks inspekteerimisaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne, ja peatööettevõtja puhul,

- juhtkonna õigused ja kohustused alasüsteemi kogukvaliteedi suhtes, eelkõige alasüsteemi integreerimise haldamine.

Uuringud, katsed ja kontrollimine peavad hõlmama järgmisi etappe:

- alasüsteemi struktuur, eelkõige tsiviilehitusalased tegevused, komponentide kokkupanek, lõplikud seadistused,

- alasüsteemi lõplik katsetamine,

- ja kui see on tehniliste koostalitlusnõuetega määratletud, siis hindamine täielikel talitlustingimustel.

3.3. Punktis 3.1 nimetatud teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 viidatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nendele nõuetele vastavaks kvaliteedisüsteeme, mis rakendavad asjakohast ühtlustatud standardit. Selleks ühtlustatud standardiks on EN ISO 9001 - detsember 2000, mida vajadusel täiendatakse, et võtta arvesse konkreetse alasüsteemi eripära, mille puhul standardit rakendatakse.

Auditeerimine teostatakse asjaomasele alasüsteemile eriomaselt, arvestades taotleja spetsiifilise panusega alasüsteemi. Auditirühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase alasüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tuleb teha kontrollkäik taotleja ettevõttesse.

Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

3.4. Tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus peab (peavad) täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja tagama kõnealuse süsteemi säilimise piisava ja tõhusana.

Nad peavad teatama kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutusele kvaliteedisüsteemi kavandatavatest ajakohastamistest.

Teavitatud asutus peab kavandatavaid muudatusi hindama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab punktis 3.2 viidatud nõuetele, või on vaja teostada uus hindamine.

Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

4. Teavitatud asutus(t)e vastutusel olev järelevalve kvaliteedisüsteemi(de) üle

4.1. Järelevalve eesmärgiks on tagada, et tootja(d) ja hankeüksus, kui see on kaasatud, täidab (täidavad) nõuetekohaselt kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.

4.2. Punktis 3.1 nimetatud teavitatud asutusele peab olema inspekteerimiseks tagatud alaline juurdepääs ehitusplatsidele ja tootmistsehhidele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele, ladustamisaladele, ja kui see on asjakohane, siis eeltöötlemis- või katsetamisrajatistele ning üldse kõikidele tööpaikadele, mida ta peab oma ülesande jaoks vajalikuks olenevalt taotleja spetsiifilisest panusest alasüsteemiprojekti.

4.3. Tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab (peavad) saatma (või laskma saata) punktis 3.1 nimetatud teavitatud asutusele kõik dokumendid, mida käesoleval otstarbel vajatakse, eelkõige alasüsteemi rakendamisplaanid ja tehnilised protokollid (mis on asjakohased taotleja poolt alasüsteemi antava spetsiifilise panuse seisukohast), eelkõige alltoodu:

- kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon, kaasa arvatud vahendid, mida rakendati, et tagada:

- (peatööettevõtja puhul) juhtkonna kogu alasüsteemi vastavusega seotud üldiste õiguste ja kohustuste piisav ja nõuetekohane määratlemine,

- kõikide tootjate kvaliteedisüsteemide korrektne haldamine integreerituse saavutamiseks alasüsteemi tasemel,

- kvaliteedisüsteemi tootmist käsitlevas osas (kaasa arvatud kokkupanek ja paigaldamine) ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jms.

4.4. Teavitatud asutus(ed) peab (peavad) viima regulaarselt läbi auditeerimisi tagamaks, et tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus hoiab (hoiavad) kvaliteedisüsteemi töökorras ja rakendab (rakendavad) seda, ning esitama neile selle kohta auditeerimisaruande.

Auditeerimist tuleb läbi viia vähemalt kord aastas, kusjuures vähemalt üks audit peab toimuma ajal, mil punktis 6 viidatud EÜ vastavustõendamismenetlusega kehtestatud alasüsteemi seisukohast leiavad aset olulised tegevused (valmistamine, kokkupanek või paigaldamine).

4.5. Lisaks sellele võib (võivad) teavitatud asutus(ed) teha ette teatamata kontrollkäike taotleja(te) punktis 4.2 nimetatud asukohtadesse. Niisuguste kontrollkäikude raames võib volitatud asutus vajadusel viia läbi täieliku või osalise auditeerimise ning teha või lasta teha katseid kontrollimaks, kas kvaliteedisüsteem toimib vastavalt nõuetele. Ta peab esitama taotleja(te)le inspekteerimisaruande, auditeerimise korral ka auditeerimisaruande ja katse tegemise korral katsearuande.

5. Tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus peab (peavad) kümme aastat pärast viimase alasüsteemi valmistamist hoidma siseriiklikele ametiasutustele kättesaadaval alltoodu:

- punkti 3.1 teise lõigu teises taandes viidatud dokumentatsioon,

- punkti 3.4 teises lõigus viidatud ajakohastamist puudutavad andmed,

- teavitatud asutuse otsused ja aruanded, mis on nimetatud punkti 3.4 viimases lõigus ning punktides 4.4 ja 4.5.

6. EÜ vastavustõendamismenetlus

6.1. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama enda valitud teavitatud asutusele taotluse alasüsteemi EÜ vastavustõendamise teostamiseks (läbi tootmiskvaliteedi tagamise), mis hõlmab punktile 6.5 vastavat kvaliteedisüsteemide järelevalve koordineerimist. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab teavitama kaasatud tootjaid oma valikust ja taotlusest.

6.2. Taotlus peab võimaldama alasüsteemi projektist, valmistamisest, kokkupanekust, paigaldamisest ja talitlusest arusaamist, ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele.

See peab sisaldama alltoodut:

- kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon, kaasa arvatud tüübihindamistõend, mis on antud välja pärast moodulis SB määratletud menetluse läbiviimist, ja juhul, kui see ei sisaldu käesolevas dokumentatsioonis, siis

- projekti tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud kohaldatud Euroopa tehnilised kirjeldused,

- vajalik tõendusmaterjal nende sobivuse kohta, seda eelkõige juhul, kui direktiivi 96/48 artiklis 10 viidatud Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud täielikult. Tõendusmaterjal peab sisaldama tootja või tootja nimel nõuetekohases laboris tehtud katsete tulemusi,

- alasüsteemi valmistamist ja kokkupanekut puudutav tehniline dokumentatsioon,

- alasüsteemi paigaldatavate koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- kõikide alasüsteemi projekteerimisse, valmistamisse, kokkupanekusse ja paigaldamisse kaasatud tootjate nimekiri,

- tõendus, et tootjate ja/või kaasatud hankeüksuse kvaliteedisüsteemid hõlmavad kõiki punktis 3.2 nimetatud etappe, ja tõendusmaterjal nende kvaliteedisüsteemide tõhususe kohta,

- näidustus nimetatud kvaliteedisüsteemide kinnitamise ja nende üle teostatava järelevalve eest vastutava(te)le teavitatud asutus(t)ele.

6.3. Teavitatud asutus peab seoses taotlusega uurima, kas teostatud tüübihindamine ja tüübihindamistõend on kehtivad.

6.4. Seejärel peab teavitatud asutus uurima, kas taotleja(te) kvaliteedisüsteemi(de) kinnituse ja järelevalvega on piisavalt ja nõuetekohaselt kaetud kõik punkti 3.2 viimases lõigus nimetatud alasüsteemi etapid.

Kui alasüsteemi vastavus EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele põhineb enam kui ühel kvaliteedisüsteemil, siis tuleb eelkõige uurida,

- kas kvaliteedisüsteemide vahelised suhted ja liidesed on selgelt dokumenteeritud, ja

- kas peatööettevõtja juhtkonna kogu alasüsteemi vastavusega seotud üldised õigused ja kohustused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud.

6.5. Kui EÜ vastavustõendamise eest vastutav teavitatud asutus ei teosta punktile 4 vastavat järelevalvet asjakohas(t)e kvaliteedisüsteemi(de) üle, siis peab ta koordineerima järelevalve teostamise eest vastutava teavitatud asutuse järelevalvealast tegevust, et tagada alasüsteemi integreerituse seisukohast erinevate kvaliteedisüsteemide liideste nõuetekohane haldamine. Niisugune koordineerimine hõlmab EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse õigust:

- saada oma käsutusse kogu muu(de) teavitatud asutus(t)e poolt väljastatud dokumentatsioon (kinnitamine ja järelevalve),

- olla tunnistajaks punktile 4.4 vastavalt teostatud järelevalveaudititele,

- algatada punktile 4.5 vastavaid lisaauditeerimisi, mille teostamine on tema vastutusel, ja mida viiakse läbi koos muu(de) teavitatud asutus(t)ega.

6.6. Kui alasüsteem vastab direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele, siis peab teavitatud asutus tüübihindamise ning kvaliteedisüsteemi(de) kinnitamise ja selle (nende) üle teostatava järelevalve alusel koostama hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja jaoks EÜ vastavustõendamistunnistuse, kes omakorda koostab selle liikmesriigi järelevalveorganile, mille piirides alasüsteem paikneb ja/või funktsioneerib, esitatava EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni.

EÜ vastavustõendamisdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehniliste dokumentidega samas keeles ning sisaldama vähemalt direktiivi 96/48/EÜ V lisas sisalduvat teavet.

6.7. Teavitatud asutus on vastutav EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 18 lõikes 3 nimetatud teavet, eelkõige alltoodut:

- kõik vajalikud alasüsteemi omadustega seotud dokumendid,

- alasüsteemiga ühendatud koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- EÜ vastavusdeklaratsiooni koopia, ja kui see on asjakohane, siis EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega nimetatud komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, koos teavitatud asutuste poolt tehniliste koostalitlusnõuete alusel väljastatud vastavate dokumentidega (tõendid, kvaliteedisüsteemi tunnistus ja järelevalvet puudutavad dokumendid), kui see on asjakohane,

- kõik kasutustingimuste ja -piirangutega seotud elemendid,

- kõik teenindustööde juhiste, püsiva või korralise järelevalve juhiste, seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud elemendid,

- alasüsteemi EÜ tüübihindamistõend ja sellega kaasas olev tehniline dokumentatsioon,

- punktis 6.5 nimetatud teavitatud asutuse poolt väljastatud ja kaasallkirjastatud EÜ vastavustõendamistunnistus koos vastavate arvestusmärkustega, mis sätestab, et projekt vastab direktiivile 96/48/EÜ ja tehnilistele koostalitlusnõuetele, ja milles on nimetatud, kui see on asjakohane, reservatsioonid, mis registreeriti tegevuste teostamise ajal, ja mida ei ole tühistatud; tunnistusega peavad olema kaasas ka seoses vastavustõendamisega koostatud ning punktides 4.4 ja 4.5 nimetatud inspekteerimis- ja auditeerimisaruanded.

7. EÜ vastavustõendamistunnistuse juurde kuuluvat täielikku dokumentatsiooni tuleb säilitada hankeüksuse või tema volitatud esindaja juures teavitatud asutuse poolt väljastatud EÜ vastavustõendamistunnistuse täiendusena, ning lisada hankeüksuse poolt järelevalveorgani jaoks koostatud EÜ vastavustõendamisdeklaratsioonile.

8. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab säilitama dokumentide koopiaid kogu alasüsteemi kasutusaja jooksul; dokumentide koopiad tuleb saata mis tahes teisele liikmesriigile, kes sellekohast soovi avaldab.

III.4. Moodul SF (toote vastavustõendamine)

Hoolduse alasüsteemi EÜ vastavustõendamine

1. Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamismenetlust, mille puhul teavitatud asutus kontrollib ja tõendab hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nõudel, et hoolduse alasüsteem, mille kohta on teavitatud asutuse poolt juba EÜ tüübihindamistõend väljastatud,

- vastab käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele ja muudele kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele, mis näitab, et tagatud on vastavus direktiivi 96/48/EÜ olulistele nõuetele,

- vastab muudele asutamislepingust tulenevatele määrustele ning selle võib kasutusele võtta.

2. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama taotluse alasüsteemi EÜ vastavustõendamise teostamiseks (läbi toote vastavustõendamise) enda valitud teavitatud asutusele.

Taotlus sisaldab alltoodut:

- hankeüksuse või tema volitatud esindaja nimi ja aadress,

- tehniline dokumentatsioon.

3. Menetluse selles osas kontrollib ja kinnitab hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja, et kõnealune alasüsteem vastab EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja selle suhtes kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele.

4. Hankeüksus peab võtma kõiki vajalikke meetmeid selleks, et tootmisprotsessiga (kaasa arvatud koostalitlusvõime komponentide kokkupanek ja integreerimine) tagada alasüsteemi vastavus EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele.

5. Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama alasüsteemi projekteerimisest, valmistamisest, paigaldamisest ja talitlusest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning direktiivi nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele.

See peab sisaldama alltoodut:

- tüübihindamistõend ning sellega kaasas olevad dokumendid ja lisad, ja kui see ei sisaldu EÜ tüübihindamistõendiga kaas olevates dokumentides, alltoodut:

- alasüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus,

- alusprojekt, tööjoonised ning alakoostude skeemid, elektriskeemid jms,

- alasüsteemi valmistamist ja kokkupanekut puudutav tehniline dokumentatsioon,

- projekti tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud kohaldatud Euroopa tehnilised kirjeldused,

- vajalik tõendusmaterjal nende sobivuse kohta, seda eelkõige juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud täielikult,

- alasüsteemi paigaldatavate koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- alasüsteemi projekteerimisse, valmistamisse, kokkupanekusse ja paigaldamisse kaasatud tootjate nimekiri,

- Euroopa tehniliste kirjelduste nimekiri. Kui tehniliste koostalitlusnõuetega nähakse ette edasise teabe lisamist tehnilisse dokumentatsiooni, siis tuleb seda teha.

6. Teavitatud asutus peab teostama asjakohased uuringud ja katsed, et kontrollida alasüsteemi vastavust EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele, uurides ja katsetades igat seeriatootena valmistatud alasüsteemi nagu on määratletud punktis 4.

7. Vastavustõendamine iga alasüsteemi (kui seeriatoote) uurimise ja katsetamise teel

7.1. Teavitatud asutus peab tegema katseid, teostama uuringuid ja kontrolle, et tagada alasüsteemide kui seeriatoodete vastavus direktiivi ja tehniliste koostalitlusnõuete olulistele nõuetele. Tehniliste koostalitlusnõuete kohaselt teostatavad uuringud, katsed ja kontrollid puudutavad alltoodud etappe:

- alasüsteemi struktuur, kaasa arvatud komponentide kokkupanek ja üldised seadistamised,

- alasüsteemi lõplik katsetamine,

- kui see on tehniliste koostalitlusnõuetega määratletud, siis hindamine täielikel talitlustingimustel.

7.2. Kõiki alasüsteeme (kui seeriatooteid) tuleb ükshaaval uurida ning teostada asjakohaste tehniliste koostalitlusnõuete ja vastavate Euroopa tehniliste kirjeldustega sätestatud katsed ja vastavuse kontrollimine (või nendega võrdväärsed katsed), et kontrollida alasüsteemide vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning nende suhtes kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele.

8. Teavitatud asutus võib leppida hankeüksusega kokku katsetamiskoha ning selle, et alasüsteemi lõpliku katsetamise, ja kui see on tehniliste koostalitlusnõuetega ette nähtud, siis katsed või hindamise täielikel talitlustingimustel, viib läbi hankeüksus teavitatud asutuse otsese järelevalve all ja osavõtul.

9. Teavitatud asutusel peab olema katsete tegemiseks ja kontrollimiseks alaline juurdepääs tootmistsehhidele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele, ja kui see on asjakohane, siis eeltöötlemis- ja katsetamisrajatistele, et täita oma tehniliste koostalitlusnõuetega ettenähtud ülesandeid.

10. Kui alasüsteem vastab direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele, siis peab teavitatud asutus kõikide punktis 7 nimetatud seeriatoodetega vastavalt tehnilistele koostalitlusnõuetele ja direktiivi 96/48/EÜ artiklis 10 viidatud Euroopa tehnilistele kirjeldustele teostatud katsete ja kontrollimise põhjal koostama EÜ vastavustõendamistunnistuse hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja jaoks, kes seejärel omakorda koostab selle liikmesriigi, kus alasüsteem paikneb ja/või funktsioneerib, järelevalveorgani jaoks mõeldud EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni. EÜ vastavustõendamisdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ning sisaldama vähemalt direktiivi 96/48/EÜ V lisas sisalduvat teavet.

11. Teavitatud asutus on vastutav EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooniga kaasaskäiva tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 18 lõikes 3 nimetatud teavet ja eelkõige alltoodut:

- kõik vajalikud alasüsteemi omadustega seotud dokumendid,

- alasüsteemi paigaldatud koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- EÜ vastavusdeklaratsiooni koopia, ja kui see on asjakohane, siis EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega nimetatud komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, koos teavitatud asutuste poolt tehniliste koostalitlusnõuete alusel väljastatud asjakohaste dokumentidega (tõendid, kvaliteedisüsteemi tunnistus ja järelevalvet puudutavad dokumendid), kui see on asjakohane,

- kõik kasutustingimuste ja -piirangutega seotud elemendid,

- kõik teenindustööde juhiste, püsiva või korralise järelevalve juhiste, seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud elemendid,

- EÜ tüübihindamistõend ja sellega kaasas olev tehniline dokumentatsioon,

- punktis 10 nimetatud teavitatud asutuse poolt väljastatud ja kaasallkirjastatud EÜ vastavustõendamistunnistus koos vastavate arvestusmärkustega, mis sätestab, et projekt vastab direktiivile ja tehnilistele koostalitlusnõuetele, ja milles on nimetatud, kui see on asjakohane, reservatsioonid, mis tegevuste teostamise ajal registreeriti, ja mida ei ole tühistatud; kui see on asjakohane, siis peavad tunnistusega kaasas olema ka vastavustõendamisega seoses koostatud inspekteerimis- ja auditeerimisaruanded.

12. EÜ vastavustõendamistunnistuse juurde kuuluvat täielikku dokumentatsiooni tuleb säilitada hankeüksuse või tema volitatud esindaja juures teavitatud asutuse poolt väljastatud EÜ vastavustõendamistunnistuse täiendusena ning lisada hankeüksuse poolt järelevalveorgani jaoks koostatud EÜ vastavustõendamisdeklaratsioonile.

13. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab säilitama dokumentide koopiaid kogu alasüsteemi kasutusaja jooksul; dokumentide koopiad tuleb saata mis tahes teisele liikmesriigile, kes sellekohast soovi avaldab.

III.5. Moodul SG (üksiktoote vastavustõendamine)

Hoolduse alasüsteemi EÜ vastavustõendamine

1.Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamismenetlust, mille puhul teavitatud asutus kontrollib ja tõendab hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nõudel, et hoolduse alasüsteem:

- vastab käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele ja muudele kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele, mis näitab, et tagatud on vastavus direktiivi 96/48/EÜ olulistele nõuetele,

- vastab muudele asutamislepingust tulenevatele määrustele ning selle võib kasutusele võtta.

2. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama taotluse alasüsteemi EÜ vastavustõendamise teostamiseks (läbi üksiktoote vastavustõendamise) enda valitud teavitatud asutusele.

Taotlus sisaldab alltoodut:

- hankeüksuse või tema volitatud esindaja nimi ja aadress,

- tehniline dokumentatsioon.

3. Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama alasüsteemi projekteerimisest, valmistamisest, paigaldamisest ja talitlusest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tehnilistele koostalitlusnõuetele.

See peab sisaldama alltoodut:

- alasüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldine kirjeldus,

- alusprojekt, tööjoonised ning alakoostude skeemid, elektriskeemid jms,

- alasüsteemi valmistamist ja kokkupanekut puudutav tehniline dokumentatsioon,

- projekti tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud kohaldatud Euroopa tehnilised kirjeldused,

- vajalik tõendusmaterjal nende sobivuse kohta, seda eelkõige juhul, kui tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjakohaseid punkte ei ole kohaldatud täielikult,

- alasüsteemi paigaldatavate koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- alasüsteemi projekteerimisse, valmistamisse, kokkupanekusse ja paigaldamisse kaasatud tootjate nimekiri,

- tehnilistes koostalitlusnõuetes või projekti tehnilistes kirjeldustes viidatud Euroopa tehniliste kirjelduste nimekiri.

Kui tehniliste koostalitlusnõuetega nähakse ette edasise teabe lisamist tehnilisse dokumentatsiooni, siis tuleb seda teha.

4. Teavitatud asutus peab deklaratsiooniga tutvuma ning teostama tehniliste koostalitlusnõuetega ja/või tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud Euroopa tehniliste kirjeldustega ettenähtud asjakohased katsed ja vastavuse kontrollimise, et tagada vastavus direktiivi olulistele nõuetele, nagu see on tehniliste koostalitlusnõuetega sätestatud. Uuringud, katsed ja kontrollimine laienevad vastavalt tehnilistele koostalitlusnõuetele alltoodud etappidele:

- üldine projekt,

- alasüsteemi struktuur, ja kui see on asjakohane, siis eelkõige tsiviilehitusalased tegevused, komponentide kokkupanek, üldised seadistamised,

- alasüsteemi lõplik katsetamine,

- ja kui see on tehniliste koostalitlusnõuetega määratletud, siis hindamine täielikel talitlustingimustel.

5. Teavitatud asutus võib leppida hankeüksusega kokku katsetamiskoha ning selle, et alasüsteemi lõpliku katsetamise, ja kui see on tehniliste koostalitlusnõuetega ette nähtud, siis katsed täielikel talitlustingimustel viiakse läbi hankeüksuse poolt teavitatud asutuse otsese järelevalve all ja osavõtul.

6. Teavitatud asutusel peab olema katsete tegemiseks ja kontrollimiseks alaline juurdepääs projekteerimisele, ehitusplatsidele, tootmistsehhidele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele, ja kui see on asjakohane, siis eeltöötlemis- ja katsetamisrajatistele, et täita oma tehniliste koostalitlusnõuetega ettenähtud ülesandeid.

7. Kui alasüsteem vastab tehnilistele koostalitlusnõuetele, siis peab teavitatud asutus tehniliste koostalitlusnõuetega ja tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud Euroopa tehniliste kirjeldustega sätestatu kohaselt teostatud katsete ja kontrollimise põhjal koostama EÜ vastavustõendamistunnistuse hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja jaoks, kes seejärel omakorda koostab selle liikmesriigi, kus alasüsteem paikneb ja/või funktsioneerib järelevalveorgani jaoks mõeldud EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni. EÜ vastavustõendamisdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ning sisaldama vähemalt direktiivi 96/48/EÜ V lisas sisalduvat teavet.

8. Teavitatud asutus on vastutav EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 18 lõikes 3 näidatud teavet ja eelkõige alltoodut:

- kõik vajalikud alasüsteemi omadustega seotud dokumendid,

- alasüsteemi kuuluvate koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- EÜ vastavusdeklaratsiooni koopia, ja kui see on asjakohane, siis EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopia, millega nimetatud komponendid peavad vastavalt direktiivi artiklile 13 olema sätestatud, koos teavitatud asutuste poolt tehniliste koostalitlusnõuete alusel väljastatud asjakohaste dokumentidega (tõendid, kvaliteedisüsteemi tunnistus ja järelevalvet puudutavad dokumendid), kui see on asjakohane,

- kõik kasutustingimuste ja -piirangutega seotud elemendid,

- kõik teenindustööde juhiste, püsiva või korralise järelevalve juhiste, seadistamis- ja hooldusjuhistega seotud elemendid,

- punktis 7 nimetatud teavitatud asutuse poolt väljastatud ja kaasallkirjastatud EÜ vastavustõendamistunnistus koos vastavate arvestusmärkustega, mis sätestab, et projekt vastab direktiivile ja tehnilistele koostalitlusnõuetele, ja milles on nimetatud, kui see on asjakohane, reservatsioonid, mis tegevuste teostamise ajal registreeriti, ja mida ei ole tühistatud; kui see on asjakohane, siis peavad tunnistusega kaasas olema ka seoses vastavustõendamisega koostatud inspekteerimis- ja auditeerimisaruanded.

9. EÜ vastavustõendamistunnistuse juurde kuuluvat täielikku dokumentatsiooni tuleb säilitada hankeüksuse või tema volitatud esindaja juures teavitatud asutuse poolt väljastatud EÜ vastavustõendamistunnistuse täiendusena ning lisada hankeüksuse poolt järelevalveorgani jaoks koostatud EÜ vastavustõendamisdeklaratsioonile.

10. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab säilitama dokumentide koopiaid kogu alasüsteemi kasutusaja jooksul; dokumentide koopiad tuleb saata mis tahes teisele liikmesriigile, kes sellekohast soovi avaldab.

III.6. Moodul SH2 (kvaliteedi täielik tagamine koos projekti läbivaatusega)

Hoolduse alasüsteemi EÜ vastavustõendamine

1.Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamismenetlust, mille puhul teavitatud asutus kontrollib ja tõendab hankeüksuse või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nõudel, et hoolduse alasüsteem:

- vastab käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele ja muudele kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele, mis näitab, et tagatud on vastavus direktiivi 96/48/EÜ olulistele nõuetele,

- vastab muudele asutamislepingust tulenevatele määrustele ning selle võib kasutusele võtta.

Teavitatud asutus viib läbi menetluse, kaasa arvatud alasüsteemi projekti läbivaatuse tingimusel, et hankeüksus ja kaasatud tootjad täidavad punktis 2 nimetatud kohustusi.

2. EÜ vastavustõendamismenetlusega kehtestatud alasüsteemi jaoks peab hankeüksus lepingu sõlmima ainult niisuguste tootjatega, kelle kontrollitavat alasüsteemi projekti (projekteerimine, valmistamine, kokkupanek, paigaldamine) puudutavate tegevuste suhtes kohaldatakse punktis 3 määratletud projekteerimise, valmistamise, toote lõpliku ülevaatuse ja katsetamise kinnitatud kvaliteedisüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

Mõiste "tootja" hõlmab ka niisuguseid äriühinguid, kes:

- on vastutavad kogu alasüsteemiprojekti eest (eelkõige alasüsteemi integreerimise eest (peatööettevõtja)),

- pakuvad projekteerimisteenuseid või viivad läbi projektiga seotud uuringuid (nt konsultandid),

- teostavad alasüsteemi kokkupanekut (monteerijad) ja paigaldamist. Nende tootjate puhul, kes teostavad vaid kokkupanekut ja paigaldamist, piisab valmistamise, toote lõpliku ülevaatuse ja katsetamise kvaliteedisüsteemist.

Kogu alasüsteemiprojekti (eelkõige alasüsteemi integreerimise) eest vastutav peatööettevõtja peab igal juhul rakendama punktis 3 määratletud projekteerimise, valmistamise, toote lõpliku ülevaatuse ja katsetamise kinnitatud kvaliteedisüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

Juhul kui hankeüksus on otseselt kaasatud projekteerimisse ja/või tootmisse (kaasa arvatud kokkupanek ja paigaldamine), või on vastutav kogu alasüsteemiprojekti (eelkõige alasüsteemi integreerimise) eest, siis peab ta rakendama punktis 3 määratletud tegevuste suhtes niisugust kinnitatud kvaliteedisüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

3. Kvaliteedisüsteem

3.1. Kaasatud tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus peab (peavad) esitama enda valitud teavitatud asutusele taotluse oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks.

Taotlus peab sisaldama alltoodut:

- kogu asjakohane teave kavandatud alasüsteemi kohta,

- kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon.

Niisuguste tootjate puhul, kes on kaasatud vaid ühte alasüsteemiprojekti ossa, on nõutav teabe esitamine vaid asjakohase spetsiifilise osa kohta.

3.2. Peatööettevõtja kvaliteedisüsteem peab tagama alasüsteemi üldise vastavuse direktiivi 96/48/EÜ nõuetele ja tehnilistele koostalitlusnõuetele. Muude tootjate (allhankijate) kvaliteedisüsteem peab tagama nende poolt alasüsteemi panustatu vastavuse tehnilistele koostalitlusnõuetele.

Kõik taotlejate poolt rakendatud elemendid, nõuded ja sätted tuleb meetmete, menetluste ja juhistena kavakindlalt ja nõuetekohaselt üles kirjutada. Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljundeid, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetaks ühtmoodi.

Eelkõige peab see kõikide taotlejate puhul sisaldama alltoodu piisavat kirjeldust:

- kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur,

- vastavad valmistamise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise tehnikad, protsessid ja süstemaatilised tegevused, mida kasutatakse,

- enne valmistamist, kokkupanekut ja paigaldamist ning nende vältel ja pärast neid teostatavad uuringud, kontrollid ja katsed ning nende sagedus,

- kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks inspekteerimisaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne,

peatööettevõtja ja allhankijate puhul (määral, mis on asjakohane nende spetsiifilise panuse seisukohast alasüsteemiprojekti):

- projekti tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud kohaldatavad Euroopa tehnilised kirjeldused, ja juhul, kui direktiivi 96/48/EÜ artiklis 10 viidatud Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täielikult, siis vahendid, mida kasutatakse alasüsteemi suhtes kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavuse tagamiseks,

- projekteerimise, järelevalve- ja vastavese kontrollimise meetodid, alasüsteemi konstrueerimisel rakendatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed,

- nõutava projekti ja alasüsteemikvaliteedi saavutamise üle teostatava järelevalve vahendid ja kvaliteedisüsteemi tõhus toimimine,

ja peatööettevõtja puhul:

- juhtkonna õigused ja kohustused kogu projekti ja alasüsteemi kvaliteedi osas, eelkõige alasüsteemi integreerimise haldamine.

Uuringute, katsete ja kontrollimisega tuleb hõlmata järgmised etapid:

- üldine projekt,

- alasüsteemi projekt, sealhulgas eelkõige tsiviilehitusalased tegevused, komponentide kokkupanek, lõplikud seadistused,

- alasüsteemi lõplik katsetamine,

- ja kui see on tehniliste koostalitlusnõuetega määratletud, siis hindamine täielikel talitlustingimustel.

3.3. Punktis 3.1 nimetatud teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 nimetatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nendele nõuetele vastavaks kvaliteedisüsteeme, mis rakendavad asjakohast ühtlustatud standardit. Selleks ühtlustatud standardiks on EN ISO 9001 - detsember 2000, mida vajadusel täiendatakse, et võtta arvesse konkreetse alasüsteemi eripära, mille puhul standardit rakendatakse.

Nende taotlejate jaoks, kes on kaasatud vaid kokkupanekusse ja paigaldamisse, on ühtlustatud standardiks EN ISO 9001 - detsember 2000, mida vajadusel täiendatakse, et võtta arvesse konkreetse alasüsteemi eripära, mille puhul standardit rakendatakse.

Auditeerimine viiakse läbi asjakohasele alasüsteemile eriomaselt, arvestades taotleja spetsiifilise panusega alasüsteemi. Auditirühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase alasüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tuleb teha kontrollkäik taotleja ettevõttesse.

Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

3.4. Tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus peab (peavad) täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ning tagama kvaliteedisüsteemi säilimise piisava ja tõhusana.

Nad peavad teatama kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutusele kvaliteedisüsteemi kavandatavast ajakohastamisest.

Teavitatud asutus peab hindama kavandatavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem rahuldab punktis 3.2 esitatud nõudeid, või on vaja hindamist korrata.

Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

4. Teavitatud asutus(t)e vastutusel olev järelevalve kvaliteedisüsteemi(de) üle

4.1. Järelevalve eesmärgiks on tagada, et tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus täidab (täidavad) nõuetekohaselt kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.

4.2. Punktis 3.1 nimetatud teavitatud asutus(t)ele peab olema tagatud inspekteerimiseks alaline juurdepääs projekteerimisele, ehitusplatsidele ja tootmistsehhidele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele, ladustamisaladele, ja kui see on asjakohane, siis eeltöötlemis- või katsetamisrajatistele ja üldse kõikidele tööpaikadele, mida ta (nad) peab (peavad) oma ülesande seisukohast vajalikuks olenevalt taotleja spetsiifilisest panusest alasüsteemiprojekti.

4.3. Tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab (peavad) saatma punktis 3.1 nimetatud teavitatud asutusele (või laskma saata) kõik sel otstarbel vajalikuks osutuvad dokumendid, eelkõige alasüsteemi rakendusplaanid ja tehnilised protokollid (mis on asjakohased taotleja poolt alasüsteemi tehtava spetsiifilise panuse seisukohast), eelkõige alltoodu:

- kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon, eelkõige meetmed, mida rakendati, et tagada:

- (peatööettevõtja puhul) juhtkonna kogu alasüsteemi vastavusega seotud üldiste õiguste ja kohustuste piisav ja nõuetekohane määratlemine,

- kõikide tootjate kvaliteedisüsteemide korrektne haldamine, et saavutada integreeritus alasüsteemi tasemel,

- kvaliteedisüsteemi projekti käsitlevas osas ette nähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsed jms,

- kvaliteedisüsteemi tootmist käsitlevas osas (kaasa arvatud kokkupanek ja paigaldamine) ette nähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jms.

4.4. Teavitatud asutus(ed) peab (peavad) viima regulaarselt läbi auditeerimisi, tagamaks et tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus hoiab (hoiavad) kvaliteedisüsteemi töökorras ja rakendab (rakendavad) seda, ning esitama neile selle kohta auditeerimisaruande.

Auditeerimist tuleb läbi viia vähemalt kord aastas, kusjuures vähemalt üks audit peab toimuma ajal, mil toimuvad punktis 6 nimetatud EÜ vastavustõendamismenetlusega kehtestatud alasüsteemi seisukohast olulised tegevused (projekteerimine, valmistamine, kokkupanek või paigaldamine).

4.5. Lisaks sellele võib (võivad) teavitatud asutus(ed) teha ette teatamata kontrollkäike taotleja(te) punktis 4.2 nimetatud asukohtadesse. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus viia läbi täieliku või osalise auditeerimise, et vajadusel kontrollida kvaliteedisüsteemi nõuetekohast toimimist; teavitatud asutus peab esitama taotleja(te)le inspekteerimisaruande ja auditeerimise korral auditeerimisaruande.

5. Tootja(d) ja kaasatuse korral hankeüksus peab (peavad) kümme aastat pärast viimase alasüsteemi valmistamist hoidma siseriiklikele ametiasutustele kättesaadaval alltoodu:

- punkti 3.1 teise lõigu teises taandes viidatud dokumentatsioon,

- punkti 3.4 teises lõigus viidatud ajakohastamist puudutavad andmed,

- teavitatud asutuse otsused ja protokollid, mis on nimetatud punkti 3.4 viimases lõigus ning punktides 4.4 ja 4.5.

6. EÜ vastavustõendamismenetlus

6.1. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama enda valitud teavitatud asutusele taotluse alasüsteemi EÜ vastavustõendamise teostamiseks (läbi kvaliteedi täieliku tagamise koos projekti läbivaatusega), kaasa arvatud punktidele 4.4 ja 4.5 vastava kvaliteedisüsteemide järelevalve koordineerimise teostamiseks. Hankeüksus või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab teavitama kaasatud tootjaid oma valikust ja taotlusest.

6.2. Taotlus peab võimaldama alasüsteemi projekteerimisest, valmistamisest, paigaldamisest ja talitlusest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tehnilistele koostalitlusnõuetele.

See peab sisaldama alltoodut:

- projekti tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud kohaldatud Euroopa tehnilised kirjeldused,

- vajalik tõendusmaterjal nende sobivuse kohta, seda eelkõige juhul, kui tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud täielikult. Tõendusmaterjal peab sisaldama tootja või tootja nimel nõuetekohases laboris teostatud katsete tulemusi,

- alasüsteemi valmistamist ja kokkupanekut puudutav tehniline dokumentatsioon,

- alasüsteemi paigaldatavate koostalitlusvõime komponentide nimekiri,

- kõikide alasüsteemi projekteerimisse, valmistamisse, kokkupanekusse ja paigaldamisse kaasatud tootjate nimekiri,

- tõendus, et tootja(te) ja/või kaasa