ET Euroopa Liidu Teataja C 206/11

KOMITEEDE TÖÖKORRA STANDARDEESKIRJAD

[KOMITEE NIMI] KOMITEE TÖÖKORD

2011/C 206/06

[KOMITEE NIMI] KOMITEE,

võttes arvesse [põhiõigusakti täielik pealkiri], (1) eriti selle artiklit … [artikkel, millega komitee on asutatud],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, (2) ja eriti selle artikli 9 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni avaldatud töökorra standardeeskirju (3),

[võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (2010/427/EL),] (4)

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE TÖÖKORRA:

Artikkel 1

Koosoleku kokkukutsumine

1. Komitee koosoleku kutsub kokku komitee eesistuja kas omal algatusel või komitee liikmete lihthäälteenamusel põhineval taotlusel.

2. Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõikes 5 nimetatud juhul, kui kirjalik menetlus lõpetatakse ilma tulemust saavutamata, kutsub eesistuja mõistliku aja jooksul kokku komitee koosoleku.

3. Kokku võib kutsuda ka komitee ühiskoosolekuid teiste komiteedega, et arutada komiteede vastavates vastutusalades tekkivaid küsimusi (5).

Artikkel 2

Päevakord

1. Komitee eesistuja koostab päevakorra ja esitab selle komiteele.

2. Päevakorras tehakse vahet järgmiste punktide vahel:

a) komisjonile vastuvõtmiseks mõeldud rakendusaktide eelnõud, mille kohta komiteelt soovitakse arvamust … [põhiõigusakti] artikli … lõikes … sätestatud [nõuande-/kontrolli] menetluse kohaselt (6);

b) muud komiteele esitatavad küsimused teabe saamiseks või arvamuste vahetuseks kas eesistuja omal algatusel või komitee liikme kirjalikul taotlusel [või vastavalt … [põhiõigusakti]…. artikli … lõike … erisätetele].

Artikkel 3

Komitee liikmetele esitatavad dokumendid

1. Vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 3 teisele lõigule esitab eesistuja komitee liikmetele koosolekukutse, päevakorra kavandi ja rakendusakti eelnõu, mille kohta komitee arvamust küsitakse, võttes arvesse asja kiireloomulisust ja keerukust aegsasti enne koosolekut ja hiljemalt 14 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva (7). Muud koosolekuga seotud dokumendid, eelkõige need, mis on lisatud rakendusakti eelnõule, tuleb võimaluse korral esitada sama tähtaja jooksul.

Kõik dokumendid esitatakse vastavalt artikli 12 lõikele 2.

2. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib eesistuja kas omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel lühendada lõikes 1 osutatud dokumentide esitamise tähtaega. Tähtaeg ei ole alla viie kalendripäeva, välja arvatud äärmiselt kiireloomuliste juhtumite korral (8).

Artikkel 4

Komitee arvamus

1. Komitee esitab oma arvamuse rakendusakti eelnõu kohta vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 3 teisele lõigule eesistuja määratud tähtaja jooksul.

2. Kui nõuandemenetluse käigus tekib vajadus hääletada, otsustatakse hääletuse tulemus vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artikli 4 lõikele 1 komitee liikmete lihthäälteenamusega.

Kui komitee arvamust on vaja kontrollimenetluse raames, otsustatakse hääletuse tulemus vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõikele 1 kvalifitseeritud häälteenamusega.

3. Kui ühelgi komitee liikmel ei ole vastuväiteid, võib eesistuja otsustada ilma ametliku hääletamiseta, et komitee on andnud positiivse arvamuse rakendusakti eelnõu kohta konsensusega.

4. Komitee liikmetega nõu pidades võib eesistuja omal algatusel või apellatsioonikomitee liikme taotlusel lükata hääletamise edasi koosoleku lõppu või mõnele järgmisele koosolekule.

5. Vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 4 teisele lõigule püüab eesistuja leida lahenduse, millel on komitees võimalikult suur toetus. Enne hääletamist teavitab eesistuja komiteed sellest, millisel viisil on arutelusid ja eeskätt apellatsioonikomitees suurt toetust leidnud muudatusettepanekuid arvesse võetud.

Artikkel 5

Esindus

1. Iga liikmesriiki käsitletakse komitee ühe liikmena. Komitee iga liige määrab oma delegatsiooni koosseisu ja teatab selle eesistujale. Eesistuja loal võivad delegatsioonid kaasa võtta eksperte, kes ei kuulu delegatsiooni koosseisu.

2. Mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui viis kalendripäeva enne komitee koosoleku kuupäeva, tuleb eesistujale edastada järgmine teave:

a) iga delegatsiooni koosseis, välja arvatud juhul, kui see koosseis on eesistujale juba teada;

b) delegatsioonidega kaasa tulevate ekspertide nimed ja ametikohad ning põhjused, miks nende kohalolek on vajalik.

Kui eesistuja ei vaidlusta eksperdi osalemist enne komitee koosolekut, siis loetakse lõigus 1 osutatud luba antuks.

3. Euroopa Komisjon hüvitab sõidukulud selleks otstarbeks ettenähtud eelarvevahenditest vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele.

4. Liikmesriigi delegatsioon võib esindada maksimaalselt veel ühte liikmesriiki. Esindatav liikmesriik teavitab eesistujat enne koosolekut või hiljemalt enne hääletamist.

Artikkel 6

Töörühmad

1. Komitee võib eriküsimuste uurimiseks luua töörühmi. Töörühma eesistujaks on komisjoni esindaja.

2. Töörühmad annavad aru komiteele ja selle eest vastutavad töörühmade eesistujad.

Artikkel 7

Kolmandad isikud ja eksperdid

1. [Täpsustada kolmas riik või kõnealune organisatsioon] esindajad kutsutakse komitee koosolekutest osa võtma kooskõlas [täpsustada õigusakt, näiteks Euroopa Liidu sõlmitud leping, assotsiatsiooninõukogu otsus või muu põhiakt, millega sätestatakse vaatlejate juuresolek].

2. Kandidaatriikide esindajaid kutsutakse komitee koosolekutel osalema alates ühinemislepingu allakirjutamist.

3. Komitee liikme taotlusel või omal algatusel võib eesistuja kutsuda konkreetsete küsimuste arutamiseks koosolekule kolmandate isikute esindajaid või muid eksperte. Komitee võib liikmete lihthäälteenamusega olla nende koosolekul osalemise vastu.

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kolmandate isikute esindajad ja eksperdid ei viibi komitee hääletamisel ega võta sellest osa.

Artikkel 8

Kirjalik menetlus

1. Eesistuja võib vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõikele 5 saada komitee arvamuse kirjaliku menetluse raames (9). Eelkõige võib eesistuja kasutada kirjalikku menetlust komitee arvamuse saamiseks juhtudel, kui rakendusakti eelnõu on komitee koosolekul juba arutatud.

2. Eesistuja teavitab komitee liikmeid kirjaliku menetluse tulemustest viivitamata ja mitte hiljem kui 14 kalendripäeva pärast tähtaega.

Artikkel 9

Sekretariaaditeenused

Euroopa Komisjon tagab komiteele ja vajaduse korral vastavalt artikli 6 lõikele 1 loodud töörühmadele sekretariaaditeenused.

Artikkel 10

Koosoleku protokoll ja protokolli kokkuvõte

1. Vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõikele 6 vastutab eesistuja iga koosoleku protokollimise eest. Komitee liikmetel on õigus nõuda oma arvamuse ülesmärkimist protokollis. Eesistuja saadab protokolli komitee liikmetele viivitamata ja mitte hiljem kui üks kuu pärast koosolekut.

Komitee liikmed saadavad oma võimalikud märkused protokolli kavandi kohta eesistujale kirjalikult. Lahkarvamuste korral arutab küsimust komitee. Lahkarvamuse püsides esitatakse asjaomased märkused protokolli lisana.

2. Vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 10 vastutab eesistuja protokolli kokkuvõtte koostamise eest, milles kirjeldatakse lühidalt kõiki päevakorrapunkte ja hääletamise tulemusi kõigi komiteele esitatud rakendusaktide eelnõude kohta. Protokolli kokkuvõttes ei mainita komitee aruteludel esitatud liikmete individuaalseid arvamusi.

Artikkel 11

Osavõtjate nimekiri ja huvide konfliktid

1. Komitee eesistuja koostab igal koosolekul osavõtjate nimekirja, märkides sellesse ametiasutused ja organisatsioonid, mille koosseisu liikmesriikide poolt neid esindama määratud isikud kuuluvad.

2. Iga koosoleku alguses teavitavad kõik liikmesriikide määratud isikud, samuti eksperdid, kellel eesistuja on lubanud, vastavalt artikli 5 lõikele 1 ja artikli 7 lõikele 3, koosolekul osaleda ning kolmandate isikute esindajad, kes on kutsutud koosolekule vastavalt artiklile 7, eesistujat võimalikest huvide konfliktidest (10) seoses konkreetse päevakorrapunktiga.

Huvide konflikti tekkimise korral peab asjaomane isik eesistuja nõudmisel asjakohaste päevakorrapunktide arutamise ajaks koosolekult lahkuma.

Artikkel 12

Kirjavahetus

1. Komiteele saadetavad kirjad esitatakse Euroopa Komisjonile märkega suunata need komitee eesistujale.

2. Kirjad komitee liikmetele saadetakse liikmesriikide alalistele esindustele, eelistatavalt elektroonilises vormis. Kui alaline esindus teatab komisjonile konkreetse keskse elektronpostiaadressi kirjavahetuseks komiteede töö teemadel, kasutatakse kirjavahetuseks seda aadressi. Peale selle võib kirju saata otse isikutele, kelle liikmesriigid on määranud neid komitees esindama.

Artikkel 13

Juurdepääs dokumentidele ja konfidentsiaalsus

1. Juurdepääsuõigus komitee dokumentidele antakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1049/2001 (11). Vastavalt otsusega 2001/937/EÜ, ESTÜ, Euratom (12) muudetud töökorrale otsustab nimetatud dokumentidele juurdepääsuõiguse andmise komisjon. Kui taotlus on adresseeritud liikmesriigile, kohaldab asjaomane liikmesriik määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 5.

2. Komitee arutelud on konfidentsiaalsed.

3. Komitee liikmetele, ekspertidele ja kolmandate isikute esindajatele esitatud dokumendid on konfidentsiaalsed, (13) välja arvatud juhul, kui kõnealustele dokumentidele on antud juurdepääsuõigus vastavalt lõikele 1 või on komisjon need muul viisil avalikustanud.

4. Komitee liikmed, eksperdid ja kolmandate isikute esindajad on kohustatud täitma käesolevas artiklis sätestatud konfidentsiaalsusnõuet. Eesistuja tagab, et eksperdid ja kolmandate isikute esindajad on teadlikud neile esitatavatest konfidentsiaalsusnõuetest.

Artikkel 14

Isikuandmete kaitse

Komitee ja selle töörühmad töötlevad isikuandmeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001, (14) eesistuja vastutusel, kes toimib vastutava töötlejana nimetatud määruse artikli 2 punkti d tähenduses.

(1) ELT L …, …, lk ….

(2) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3) ELT C …, …, lk ….

(4)

NB! Kõnealust viidet võib kasutada ainult nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuses (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (2010/427/EL)) kindlaksmääratud välistegevuse vahendite erikomiteede kodukorra puhul.

(5)

NB! Konkreetse komitee töökorras võib olla täpsustatud, millistes valdkondades ja/või milliste teiste komiteedega võib ühiskoosolekuid kokku kutsuda.

(6)

NB! Kui komiteed kutsutakse esitama oma arvamus mitme komiteemenetluse alusel, tuleb seda punkti korrata asjaomase komitee töökorras koos asjakohaste viidetega põhiõigusaktidele.

(7)

NB! Teatavates valdkondades, mis nõuavad regulaarselt kiireid meetmeid, või kui põhiõigusakt sisaldab kohustuslikke tähtaegu meetmete võtmiseks, võidakse asjaomase komitee töökorras ette näha lühem tähtaeg. Selliseid juhtumeid saab lugeda „nõuetekohaselt põhjendatud juhtudeks” määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 3 teise lõigu tähenduses.

(8)

NB! Konkreetse komitee töökorras võib olla sätestatud, et see kehtib eelkõige juhtudel, kui on ohus keskkond, rahva-, looma- või taimetervis või Euroopa Liidu finantshuvid ELi toimimise lepingu artikli 325 tähenduses, humanitaarkriiside korral või selleks, et hoida ära märkimisväärseid turuhäireid põllumajandusvaldkonnas.

(9)

NB! Teatavates valdkondades, mis nõuavad regulaarselt kiireid meetmeid, või kui põhiõigusakt sisaldab kohustuslikke tähtaegu meetmete võtmiseks, võib asjaomase komitee töökorras olla sätestatud, et komitee arvamus saadakse reeglina kirjaliku menetluse raames. Selliseid juhtumeid saab lugeda „nõuetekohaselt põhjendatud juhtudeks” määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 5 esimese lõigu tähenduses.

(10) Huvide konflikti konkreetne määratlus on esitatud näiteks nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 52 lõikes 2.

(11) EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(12) EÜT L 345, 29.12.2001, lk 94.

(13) ELi toimimise lepingu artiklis 339 on sätestatud, et „[l]iidu institutsioonide liikmed, komiteede liikmed ja liidu ametnikud ning muud teenistujad ei tohi isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat informatsiooni, iseäranis informatsiooni, mis puudutab ettevõtjaid, nende ärisuhteid või nende kulutuste komponente”.

(14) EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.