KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1694/2002,

27. september 2002,

millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3285/94 impordi ühiseeskirjade kohta ja määruse (EÜ) nr 518/94 kehtetuks tunnistamise kohta,[1] viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2474/2000,[2] eriti selle artikleid 7 ja 16,

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) nr 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiseeskirjade kohta ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, 1766/82 ja 3420/83 kehtetuks tunnistamise kohta,[3] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1138/98,[4] eriti selle artikleid 6 ja 15,

pärast konsulteerimist vastavalt määruste (EÜ) nr 3285/94 ja (EÜ) nr 519/94 artikli 4 alusel loodud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

MENETLUS

(1) Teatavad liikmesriigid (edaspidi "asjaomased liikmesriigid") teatasid 6. märtsil 2002 komisjonile, et impordi suundumused nõuavad kaitsemeetmeid; nad esitasid teabe, mis sisaldas määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 10 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 8 alusel kindlaksmääratud olemasolevat tõendusmaterjali ning taotlesid, et komisjon kehtestaks ajutised kaitsemeetmed ja algataks kaitsemeetmeid käsitleva uurimise.

(2) Asjaomased liikmesriigid väitsid, et teatavate terastoodete import on viimasel ajal oluliselt suurenenud ja et USA kaubanduse kaitsemeetmetest tingitud USA turu sulgumine mitte ainult ei võtnud ühenduse tootjatelt olulist ekspordivõimalust, vaid lõi ka tingimused terasekaubanduse ulatuslikuks ümberpaigutumiseks USAst Euroopa Ühendusse (edaspidi "ühendus"). Nad väitsid, et USA turule mõeldud teras suunatakse edasi ühendusse. See võib põhjustada praeguse ulatusliku odava impordi järsu suurenemise, süvendades ühenduse teraseturu niigi tõsiseid häireid, mis on tingitud varasemast ühenduse tootjaid tõsiselt ohustanud suurenenud impordist.

(3) Asjaomased liikmesriigid teatasid, et ühenduse tootjad on esitanud vajaliku teabe, ja soovitasid tungivalt kaitsemeetmed vastu võtta võimalikult kiiresti, sest vastuvõtmisega viivitamine põhjustaks kahju, mida võib olla raske hüvitada.

(4) Komisjon teavitas kõiki liikmesriike väidetavast olukorrast ning konsulteeris nendega impordi tingimuste ja suundumuste, kõigile asjaomastele sektoritele põhjustatava märgatava kahju või selle ohu ning kõnealuste ühenduse toodete majandus- ja kaubandusolukorra eri aspektide üle.

(5) 28. märtsil 2002 algatas komisjon uurimise, mis käsitles teatavate importterastoodetega sarnanevaid või nendega otseselt konkureerivaid tooteid tootvatele ühenduse tootjatele tekitatud märgatavat kahju või selle ohtu. Uurimisega hõlmatud 21 terastoodet on 1) kuumvaltsitud legeerimata lehtterase rullid, 2) kuumvaltsitud legeerimata terase lehed ja plaadid, 3) kuumvaltsitud legeerimata lehtterase kitsad ribad, 4) kuumvaltsitud legeeritud lehtterastooted, 5) külmvaltsitud lehtteras, 6) elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras), 7) metalliga kaetud lehtteras, 8) orgaanilise ainega kaetud lehtteras, 9) tinatatud tooted, 10) kvartovaltslehed, 11) lai lehtteras, 12) legeerimata terasest peenliht- ja kergprofiilid, 13) legeeritud terasest peenliht- ja kergprofiilid, 14) armatuurivardad, 15) roostevabast terasest vardad ja kergprofiilid, 16) roostevabast terasest valtstraat, 17) roostevaba terastraat, 18) liitmikud (< 609,6 mm), 19) äärikud (v.a roostevabast terasest), 20) gaasitorud ja 21) õõnesprofiilid.

(6) Samal päeval kehtestati enne uurimise algatamist kogutud ja kontrollitud teabe põhjal ajutised meetmed 15 uurimisega hõlmatud terastoote suhtes. Nendeks on eelmises põhjenduses 5 numbrite 1-6, 9-14 ja 17-19 all osutatud tooted.

(7) Komisjon jätkas täielikku uurimist kõigi 21 toote suhtes. Komisjon andis sellest ametlikult teada eksportivatele tootjatele, importijatele, neid teadaolevalt esindavatele ühendustele, eksportivate riikide esindajatele ja ühenduse tootjatele. Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaegade jooksul teada andsid, saatis komisjon küsimustiku. Lähtudes nõukogu määruse (EÜ) nr 519/94 artiklist 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklist 6, andis komisjon asjaga otseselt seotud isikutele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda, et nad ära kuulataks.

(8) Teatavad eksportivad tootjad, ühenduse tootjad ja importijad esitasid kirjalikud märkused. Kõigile huvitatud isikutele, kes kindlaksmääratud tähtaja jooksul taotlesid enda ärakuulamist ning kes tõestasid, et menetluse tulemused võivad neid mõjutada ja et neil on konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti see võimalus. Isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike otsuste tegemisel arvesse. Komisjon hankis lõpliku otsuse tegemiseks vajaliku teabe ja kontrollis seda. Kontrollkäigud tehti 30 ühenduse tootja, 12 eksportiva tootja ja kahe importija valdustesse.

(9) Numbritega 1-5 ja 18-19 tähistatud tooteid käsitlevad uurimistulemused on esitatud allpool. Ülejäänud toodete kohta esitatakse uurimistulemused eraldi kõnealuseid tooteid käsitlevas määruses.

UURIMISTULEMUSED

1. 1. TOODE: KUUMVALTSLEHTTERASERULLID

1.1. Vaatlusalune toode, samasugune toode või otseselt konkureeriv toode

1.1.1. Vaatlusalune toode

(10) Vaatlusaluse toote moodustavad teatavad rauast või legeerimata terasest vähemalt 600 mm laiused plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata kuumvaltsitud, kuid muul viisil töötlemata lehtterase rullid, (edaspidi "kuumvaltslehtteraserullid"). Praegu on vaatlusalune toode klassifitseeritud CN-koodide 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90 alla.

(11) Kuumvaltslehtterase rulle valmistatakse üldiselt terasetehastes, kus poolvalmis terastooteid kuumvaltsitakse pärast viimast valtsimist, peitsimist või korduvat lõõmutamist. Kuumvaltslehtteras rullitakse tavalisteks rullideks.

(12) Kuumvaltslehtteraserullide kvaliteediklassid ja mõõtmed võivad erineda. Suure osa kolmandatest riikidest pärit impordist moodustavad ehitusteras (nt S235 ja S275 vastavalt Euroopa standardile EN 10025) ja pehme teras (nt DD11, DD12, DD13 vastavalt Euroopa standardile EN 10011 ja Saksa tööstusstandardile DIN 1614/1). Kõik eespool loetletud asjakohased CN-koodid vastavad konkreetsetele tooteliikidele, mis erinevad üksteisest laiuse ja paksuse poolest eespool märgitud piirides.

(13) Vaatlusalune toode klassifitseeritakse ka kahte erinevasse kategooriasse vastavalt viimistlusele: mustad kuumvaltslehtteraserullid, mis kujutavad endast põhitoodet, ning peitsitud kuumvaltslehtteraserullid, mis pärast kuumvaltsimist läbivad täiendava peitsimiseks nimetatud pinnatöötluse. Mustade ja peitsitud teraserullide erinevus kajastub ka kaupade koondnomenklatuuris, sest need kahte eri kategooriasse klassifitseeritud teraserullid kuuluvad konkreetsete eri CN-koodide alla.

(14) Kuumvaltslehtteraserulle kasutatakse lähtematerjalina muude terastoodete (laiad ja kitsad ribad, kõik külmvaltsitud tooted, torud jne) valmistamisel.

(15) Olenemata asjaolust, et igale CN-koodile vastab üks kindel kuumvaltslehtteraserulli liik, leiti, et neil kõigil on identsed omadused või sarnased füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve. Sellest tulenevalt moodustavad kõik kuumvaltslehtteraserullide liigid ühe ja sama toote, kuuludes asjakohaste eespool loetletud CN-koodide alla.

1.1.2. Samasugused või otseselt konkureerivad tooted

(16) Komisjon on uurinud, kas ühenduse tootjate toodetud toode (edaspidi "samasugune toode") on samasugune nagu vaatlusalune importtoode. Uurimise käigus laekusid komisjonile esildised teatavatelt kuumvaltslehtteraserullide peamistelt eksportijatelt ja importijatelt, milles väideti, et teatavaid ühendusse imporditud kuumvaltslehtteraserulli liike ei ole tootnud ühenduse tootjad, mistõttu neid ei saa käsitada samasugusena nagu vaatlusalune toode.

(17) Komisjon kontrollis neid esildisi üksikasjalikult ja võttis arvesse eelkõige järgmisi uurimistulemusi:

a) importtootel ja ühenduse tootel oli ühesugune rahvusvaheline tariifne klassifikatsioon. Peale selle olid neil ühesugused või sarnased füüsikalised omadused, nt koostis, suurus, kuju ja faktuur, ning need olid valmistatud rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaselt;

b) importtoodet ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või identsete müügikanalite kaudu ja hinnateave oli lihtsalt kättesaadav (nt andmeid hindade kohta avaldatakse sellistes tööstusealastes perioodilistes väljaannetes nagu Metal Bulletin ja Steel Weekly) ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid põhiliselt hinna poolest;

c) importtoode ja ühenduse toode olid mõlemad võimelised täitma samasugust või sarnast kasutusotstarvet, mistõttu need olid alternatiiv- või asendustooted ja omavahel kergesti asendatavad;

d) tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet alternatiivse vahendina konkreetse vajaduse või nõudluse rahuldamiseks vajalike funktsioonide täitmiseks ning seetõttu oli eksportija/importija tuvastatud erinevuste puhul tegemist väikeste, üksnes konkreetse kliendi jaoks valmistatud muudatustega.

(18) Komisjon on jõudnud järeldusele, et hoolimata kõnealustes esildistes välja toodud toote tehniliste omaduste ja kvaliteedi väidetavatest erinevustest on importtoode ja ühenduse toode samasugused või otseselt konkureerivad tooted.

1.2. Suurenenud import

(19) Komisjon on uurinud, kas vaatlusalust toodet imporditakse ühendusse niisuguses absoluutselt või ühenduse toodanguga võrreldes suhteliselt palju suurenenud koguses ja/või sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju ühenduse tootjatele. Seoses sellega on komisjon keskendunud vaatlusaluse toote impordile viimasel ajal, mille kohta on andmed kättesaadavad absoluutarvudes ning võrreldes müügiks ettenähtud toodanguga (v.a suletud turu jaoks ettenähtud toodang) ja kogutoodanguga. Alljärgnevast tabelist ilmneb impordi areng absoluutarvudes ning võrreldes ühenduse müügiks ettenähtud toodangu ja kogutoodanguga (k.a suletud turu jaoks ettenähtud toodang) aastatel 1997-2001.

1. toode

Kuumvaltslehtteraserullid

TARBIMINE

1997 1998 1999 2000 2001

Maht (tonnides) 22 943 397 22 894 274 22 544 897 23 178 301 22 501 555

IMPORDIANDMED

1997 1998 1999 2000 2001

Koguimport (k.a lepinguriigid)

Maht (tonnides) 3 281 808 4 817 109 3 847 708 4 829 175 5 011 290

Kasv (%) 46,8 % -20,1 % 25,5 % 3,8 %

Turuosa (%) 14,3 % 21,0 % 17,1 % 20,8 % 22,3 %

Impordi ja kogutoodangu vaheline suhe (%) 4,9 % 7,4 % 5,8 % 7,2 % 8,0 %

Impordi ja müüdud toodangu vaheline suhe (%) 14,8 % 23,7 % 18,6 % 23,8 % 25,8 %

Ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 242 221 223 290 254

1998/1997 1999/1998 2000/1999 2001/2000

Liikuv keskmine maht (tonnides) 4 049 459 4 332 409 4 338 442 4 920 233

(20) Aasia kriisile[5] eelnenud ajal püsis import enam-vähem muutumatuna umbes 2,4 miljoni tonni piires (1995: 2,26 miljonit tonni, 1996: 2,39 miljonit tonni). Aasia kriisi tagajärjel suurenes import aastatel 1997-1998 umbes 47 %, samal ajal kui selle keskmine hind langes peaaegu 9 %. Ühenduse toodangu suhtes suurenes import umbes 5 protsendilt ligikaudu 7 protsendini, samal ajal kui müüdud toodangu suhtes suurenes see 14,8 protsendilt 23,7 protsendini. Komisjon leiab siiski, et 1998. aastal ei olnud imporditase tüüpiline Aasia tootjate erakordselt madalate hindade ja sellest tuleneva impordi sissevoolu tõttu.

(21) Järgmisel aastal, kui Aasia kriisi mõju hakkas nõrgenema, langes import tavapärasemale tasemele, jäädes siiski pisut suuremaks kui 1997. aastal, kuid selle keskmine hind püsis madal. 1999. aastal vähenes import samuti suhteliselt kogutoodangu ja vabaturul müüdud toodanguga võrreldes. Sellegipoolest, võrreldes 1997. ja 1999. aastat, võib nii absoluutnäitajate kui ka suhteliste näitajate poolest täheldada impordi sissetungi suurenemist müügiks ettenähtud toodangu ja kogutoodangu suhtes.

(22) Aastatel 1999-2000 suurenes import 3,85 miljonilt tonnilt 4,83 miljoni tonnini, st 0,98 miljoni tonni võrra e 25 %. Samal ajavahemikul vähenes pisut müügiks ettenähtud toodang (20,7 miljonilt tonnilt 20,3 miljoni tonnini), st kasv vabaturu toodangu suhtes oli 28 %. Kogutoodang suurenes 2000. aastal peaaegu 2 %, kajastades suletud turu jaoks ettenähtud toodangu suurenemist, nii et kogutoodangu suhtes suurenes import vähem, s.o 24 %.

(23) Aastatel 2000-2001 suurenes import 5,01 miljoni tonnini (kasv umbes 0,18 miljonit tonni e 4 %). 2001. aastal vähenes müügiks ettenähtud toodang veel 4,2 %, s.o 19,45 miljoni tonnini, nii et vabaturul müüdava toodangu suhtes suurenes import umbes 8 %. 2001. aastal vähenes ka kogutoodang (5,05 miljoni tonni võrra e 7,5 %), kajastades suletud turule ettenähtud toodangu ja vabaturul müüdava toodangu vähenemist, nii et kogutoodangu suhtes suurenes import umbes 11 %.

(24) Vaatlusaluse toote hind langes aastatel 1997-1998 ja püsis 1999. aastal madalal tasemel. 1998. aasta hinnalangus ja 1999. aasta jätkuv madalseis olid ilmselt tingitud Aasia kriisist. Hinnad tõusid 2000. aastal (290 euroni tonni kohta), kuid langesid 2001. aastal uuesti (13 %). Komisjon märgib, et olenemata 2000. aasta hinnatõusust jätkus 2001. aastal impordi suurenemine (nii absoluutnäitajate poolest kui ka toodangu suhtes), samal ajal kui hinnad langesid. Keskmine impordihind langes 290 eurolt tonni kohta 2000. aastal 254 eurole tonni kohta 2001. aastal. Samuti märgib komisjon, et ühendusse saabuv import suurenes ajal, kui euro oli suhteliselt nõrk võrreldes USA dollariga ja kui USAs olid kuumvaltslehtteraserullide hinnad 30-40 % kõrgemad ühenduse kõnealuse toote hindadest.

1.2.1. Kahe aasta liikuv keskmine

(25) Tegemaks kindlaks imporditaseme põhisuundumusi aastatel 1997-2001 ja seda, kas impordi hiljutine suurenemine on väljakujunenud suundumus, võttis komisjon arvesse kahe aasta liikuvat keskmist. Sellest ilmneb, et kui aastatel 1997/1998-1999/2000 kõikus import iga kaheaastase perioodi vältel 4,05 ja 4,34 miljoni tonni vahel, siis aastatel 1999/2000-2000/2001 suurenes see rohkem kui 13 % 4,34 miljonilt tonnilt 4,92 miljoni tonnini.

1.2.2. Impordi turuosa

(26) Aastatel 1997-1998 suurenes impordi turuosa Aasia kriisi tulemusena järsult ja seejärel vähenes see 1999. aastal uuesti 17,1 protsendini, mis tähendab umbes 19 % suurust kasvu võrreldes 1997. aastaga. Alates 2000. aastast on impordi turuosa suurenenud 20,8 protsendini ja seejärel 22,3 protsendini, st vastavalt 22 % ja 7 %.

1.2.3. Järeldus

(27) Kuigi import suurenes 1998. aastal järsult, leiab komisjon, et selline kasv oli erandlik ja seda ei saa käsitada impordi tavapärase arengu osana. Sellele osutab ka asjaolu, et 1999. aastal vähenes import märgatavalt. Võtmata arvesse 1998. aastat, oli impordi aastane kasvumäär ajavahemikul 1997-1999 absoluutnäitajate poolest 8,6 % (9,2 % kogutoodangu suhtes ja 13 % vabaturul müüdava toodangu suhtes). Seevastu aastatel 1999-2000 oli impordi aastane kasvumäär absoluutnäitajate poolest 25 % (24 % kogutoodangu suhtes ja 28 % vabaturul müüdava toodangu suhtes). Kõigi parameetrite järgi oli impordi aastane kasvumäär aastatel 1999-2000 rohkem kui kaks korda suurem kui varasemal perioodil ning suurenes 2001. aastal veelgi. Tuleks märkida, et algetapis kehtestatud kvoodi ärakasutamisest nähtuv kõrge imporditase tundub leidvat kinnitust ka 2002. aasta kohta.

(28) Impordi kahe aasta liikuva keskmise areng viie aasta pikkuse uurimisperioodi jooksul osutab sellele, et impordi hiljutise suurenemise põhjuseks ei saa pidada imporditaseme väljakujunenud suundumusi.

(29) Järeldatakse, et viimaste aastate kasvu võib pidada ootamatuks, järsuks ja märkimisväärseks võrreldes varasemate aastate arenguga, pidades eelkõige silmas, et 1998. aastal toimunud impordikasvu tuleb käsitada ebatüüpilisena.

1.3. Ettenägematud arengutendentsid

1.3.1. Kaubanduse kaitsemeetmete kasutamise suurenemine USAs

(30) Alates 1998. aastast hakkas USA, mis moodustab umbes ühe kaheksandiku maailma terasetarbimisest, vastuseks Aasia kriisile kasutama terasesektoris rohkem kaubanduse kaitsemeetmeid, et kaitsta omamaiseid tootjaid konkurentsi eest. Mitme kõnealuse meetme kohta on WTO otsuse teinud ja mõned kasutatud meetodid on kuulutatud WTO nõuetega vastuolus olevaks. Sellegipoolest põhinevad paljud senini jõus olevad meetmed samadel meetoditel.

(31) Alljärgnevas tabelis on näidatud, mitu korda tegi USA aastatel 1997-2001 terasesektoris tervikuna dumpinguvastast või tasakaalustavat tollimaksu käsitleva lõpliku otsuse ühe või mitme riigi suhtes, ning siit ilmneb selle tegevuse intensiivistumine viimasel kolmel aastal.

Aasta Dumpinguvastast tollimaksu käsitlevad lõplikud otsused Tasakaalustavat tollimaksu käsitlevad lõplikud otsused

1997 5 0

1998 6 1

1999 16 7

2000 14 5

2001 26 5

(32) Aastal 2001 teatas USA ka edasistest laiaulatuslikest meetmetest terasesektoris. 2001. aasta jaanuaris algatas USA uurimise terasesektoris 1974. aasta kaubandusseaduse paragrahvi 223 alusel. 2001. aasta juulis teatas USA rahvusvaheline kaubanduskomitee (ITC) laiaulatusliku uurimise algatamisest terasesektoris 1974. aasta kaubandusseaduse paragrahvi 202 alusel ning detsembris soovitas ITC kaitsemeetmeid suure hulga terastoodete suhtes.

(33) Kõnealused meetmed mõjusid üha pärssivamalt terastoodete impordile USAsse, mistõttu teraseimport USAsse vähenes ajavahemikul 1998-2001 33 %, ning need kulmineerusid kaitsemeetmete väljakuulutamisega USA poolt 5. märtsil 2002. Eelkõige piiras kaitsemeetmeid käsitlev menetlus, mille üle oli enne selle algatamist mitu kuud arutelusid peetud, importi USAsse, kuna tekitas ettevõtjates ebakindlust. Tegemist on suurima kaubanduse kaitsemeetmega, mille WTO liige on kunagi algatanud ja mis hõlmab 17 miljardi USA dollari suurust importi.

1.3.2. Kaubanduse kaitsemeetmete kasutamise suurenemine USAs vaatlusaluse toote suhtes

(34) Aastatel 1999-2001 kehtestas USA seoses kuumvaltslehtteraserullidega 14 dumpinguvastast meedet (k.a üks peatamisleping) kõrgete tollimaksude näol ja kuus tasakaalustavat meedet. Eelkõige kehtestas USA 1999. aasta juulis 41,27-43,40 % suurused dumpinguvastased tollimaksud Brasiiliast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. Septembris 2000 kehtestas USA 40,6-44,59 % suurused dumpinguvastased tollimaksud ja 41,69 % suurused tasakaalustavad tollimaksud (kusjuures mõnda neist kohaldati kumulatiivselt) Argentinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. Novembris 2000 kehtestas USA 64,20-90,83 % suurused dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. Samuti kehtestas USA 2000. aasta novembris 36,53-44,40 % suurused dumpinguvastased tollimaksud ja 8,28-31,89 % suurused tasakaalustavad tollimaksud (kusjuures mõnda neist kohaldati kumulatiivselt) Indiast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes.

(35) 15. märtsiks 2002 kehtisid USAs kuumvaltslehtteraserullide osas dumpinguvastased meetmed 14 riigi eksportijate suhtes ja tasakaalustavad meetmed kuue riigi eksportijate suhtes. Kõnealuste menetlustega seotud riigid olid Argentina, Brasiilia, Hiina, India, Indoneesia, Jaapan, Kasahstan, Lõuna-Aafrika, Madalmaad, Rumeenia, Tai, Taiwan, Ukraina ja Venemaa. Kõigil juhtudel on pärast dumpinguvastase või tasakaalustava meetme võtmist vaatlusaluse toote import USAsse kõnealusest riigist vähenenud. Peale selle, et 2001. aastal vähenes järsult USAsse saabuv import ning vaatlusaluse toote suhtes kehtis 14 dumpinguvastast ja kuus tasakaalustavat meedet, algatas USA kõnealuse aasta algul terasesektorit käsitleva uurimise USA 1974. aasta kaubandusseaduse paragrahvi 223 alusel ja aasta keskel teatas USA rahvusvahelise kaubanduse komitee (ITC) laiaulatuslikust terasesektorit käsitlevast uurimisest kõnesoleva seaduse paragrahvi 202 alusel.

(36) Aastatel 1999-2001 vähenes import USAsse 5,40 miljonilt tonnilt 2,56 miljoni tonnini. Samal ajavahemikul suurenes import ühendusse 3,8 miljonilt tonnilt 5 miljoni tonnini, s.o 32 %.

(37) Komisjon on ka kindlaks teinud, et kuumvaltslehtteraserullide impordi vähenedes USA turule suurenes import ühenduse turule. Komisjon on olemasoleva teabe alusel kindlaks teinud, et kaubanduse kaitsemeetmete ulatuslikum ja tõhusam kasutamine USAs viimastel aastatel, USA kuumvaltslehtteraserullide impordi järsk vähenemine aastatel 2000-2001 ja kõnealuse toote impordi suurenemine nimetatud perioodil ühenduses on omavahel ajalises seoses. Aastal 2001 oli ühendus kuumvaltslehtteraserullide põhiline eksporditurg. Ühenduse ja USA turul on ühesugused tööstustarbijad. Paljud eksportijad, keda on mõjutanud USA kaubanduse kaitsemeetmed, on mitu aastat eksportinud ka ühendusse. Samaaegselt USA impordi järsu vähenemisega kasvas import ühendusse 2001. aastal rekordtasemele, hoolimata sellest, et sisemajanduse kogutoodang, tootmine ja tarbimine vähenesid.

(38) Sellist ulatuslikumat ja tõhusamat kaubanduse kaitsemeetmete kasutamist, kusjuures mõned neist meetmetest on leitud olevat vastuolus WTO nõuetega, ei olnud võimalik ette näha Uruguay vooru lõpetamisel ning sel juhul on tegemist ettenägematute asjaoludega kaitsemeetmete lepingu tähenduses.

1.3.3. Impordi vähenemine USAsse

(39) Alljärgnevas tabelis on esitatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) koodide 720810, 720825, 720826, 720827, 720836, 720837, 720838 ja 720839 alla klassifitseeritud kaupade (kuhu kuuluvad ka vaatlusalune toode ja samasugune toode) import USAsse aastatel 1997-2001.

Aasta Vaatlusaluse toote import USAsse (tonnides)

1997 5 508 649

1998 9 906 857

1999 5 403 479

2000 6 368 045

2001 2 562 747

Allikas: Global Trade Atlas

(40) Import USAsse suurenes aastatel 1997-1998, langedes 1999. aastal uuesti pisut allapoole 1997. aasta taset. Aastatel 1999-2000 suurenes see umbes 6,4 miljoni tonnini. Aastatel 2000-2001 vähenes import väga järsult umbes 60 %.

(41) Kuumvaltslehtteraserullide impordi vähenemist USAsse võib eelkõige põhjendada eespool põhjendustes 21-26 osutatud meetmete otsese mõjuga eksportijatele, kelle kaupade suhtes kohaldati dumpinguvastaseid ja/või tasakaalustavaid tollimakse, kuid samuti kõnealuste meetmete kaudse hoiatava mõjuga ja kõiki vaatlusaluse toote USAsse eksportijaid käsitleva uurimisega.

(42) Alljärgnevas tabelis on esitatud konkreetsete dumpinguvastaste/tasakaalustavate meetmete mõju vaatlusaluse toote ekspordile teatavatest riikidest.

Riik Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäev Eksport USAsse (maht tonnides)

2000 2001

India November 2000 745 000 46 000

Taiwan November 2000 648 000 38 000

Hiina November 2000 434 000 36 000

Rumeenia November 2000 369 000 52 000

Indoneesia November 2000 235 000 10 000

Tai November 2000 212 000 14 000

1.4. Ühenduse tootjate määratlus

(43) Ühenduse kuumvaltslehtteraserullide kogutoodang on umbes 68 miljonit tonni aastas. Uurimises tegid täielikult koostööd järgmised ühenduse terasetööstuse ettevõtted:

- Aceralia Corporacion Siderurgica, Hispaania,

- Cockerill Sambre SA, Belgia,

- Arbed Sidmar NV, Belgia,

- Sollac SA, Prantsusmaa,

- Stahlwerke Bremen GmbH, Saksamaa,

- EKO Stahl GmbH, Saksamaa,

- Corus Strip UK, Ühendkuningriik,

- Corus Staal BV, Madalmaad,

- Rautaruukki Oyj, Soome,

- Riva Ilva SpA, Itaalia,

- Salzgitter AG Stahl ... Technologie, Saksamaa,;

- SSAB Tunnplat AB, Rootsi,

- Thyssen Krupp Stahl AG, Saksamaa.

(44) Kõik need äriühingud on Euroopa Raua- ja Terasetööstuse Konföderatsiooni (European Confederation of the Iron and Steel Industry, edaspidi "Eurofer") liikmed. Nende toodang moodustas umbes 91,4 % ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodangust, mis moodustab suurema osa ühenduse toodangust määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 5 lõike 3 punkti c ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõike 1 tähenduses. Sellest tulenevalt käsitatakse neid käesoleva menetluse kohaldamisel ühenduse tootjatena.

1.5. Märgatav kahju

1.5.1. Sissejuhatus

(45) Et teha kindlaks, kas ühenduse samasuguse toote tootjatele on tekitatud märgatavat kahju, st kas ühenduse tootjate seisund on märkimisväärselt halvenenud, on komisjon hinnanud kõiki asjakohaseid ühenduse tootjate olukorda mõjutavaid objektiivseid ja koguseliselt mõõdetavaid tegureid. Vaatlusaluse toote puhul on komisjon hinnanud eelkõige tootmisvõimsuse, toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, tööhõive, tootlikkuse, rahakäibe, kasutatud kapitali tasuvuse, suletud turu, varude, tarbimise, müügi, turuosa, hinna ja selle allalöömise ning tasuvuse arengut aastatel 1997-2001. Asjakohased majandusandmed on esitatud käesoleva toote analüüsi lõpus.

(46) Uurimine on näidanud, et kuumvaltslehtteraserullidel võib olla üks kahest kasutusotstarbest. Neid võidakse müüa kuumavaltsteraserullidena või kasutada ettevõttesiseselt muude toodete valmistamisel. Leiti, et umbes 69 % ühenduse tootjate toodetavatest kuumvaltslehtteraserullidest kasutatakse ettevõttesiseselt, st et need tootjad töötlevad neid edasi integreeritud protsessis, tihti samal tootmisliinil (edaspidi "suletud turg"). Hiljem läbivad need kuumvaltslehtteraserullid ettevõttesisese töötluse, mille kohta tavaliselt arvet ei esitata.

(47) Ülejäänud toodang müüakse kuumvaltslehtteraserullidena turuhinnaga sidus- ja sõltumatutele klientidele ühenduse turul (edaspidi "vabaturg"). Vabaturul müüakse ka imporditud kuumvaltslehtteraserulle. Vabaturul on põhilised ostjad sõltumatud külmvaltstoodete tehased, torutootjad, terasetöötlemiskeskused, terasekaupmehed ja hulgimüüjad. Ühenduse tootmisharu müüdavaid kuumvaltslehtteraserulle ja imporditud kuumvaltslehtteraserulle müüakse ühtedele ja samadele klientidele ja kasutatakse samadel eesmärkidel. Kuumvaltslehtteraserullide müümisega vabaturul kaasneb faktuurarvete esitamine.

(48) Uurimine näitas, et tehakse selget vahet suletud turu ja vabaturu jaoks ettenähtud kuumvaltslehtteraserullide vahel. Leiti, et suletud turu jaoks ettenähtud kuumvaltslehtteraserulle import otseselt ei mõjuta. Seevastu müügiks ettenähtud toodang konkureeris otseselt impordiga.

(49) Andmaks võimalikult täielikku ülevaadet ühenduse tootjate olukorra kohta, on komisjon hankinud ja analüüsinud nii suletud turu kui ka vabaturu jaoks ettenähtud kuumvaltslehtteraserulle käsitlevaid andmeid. Et vabaturumüük konkureerib vaatlusaluste importtoodetega, keskendus komisjon vabaturule. Ehkki komisjon kombineeris võimaluste piires vabaturgu ja suletud turgu käsitlevaid andmeid, on analüüsimisel vabaturgu ja suletud turgu vajaduse ja võimaluse korral ka eristatud.

1.5.2. Vaatlusaluse tootega seotud tegevuse üldanalüüs

1.5.2.1. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

1997 1998 1999 2000 2001

Tootmisvõimsus (tonnides) 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) 85,2 % 83,4 % 84,3 % 85,9 % 79,4 %

(50) Uurimine näitas, et tootmise hinnanguline teoreetiline koguvõimsus ei muutunud uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt.

(51) Tootmisvõimsuse rakendusaste püsis aastatel 1997-2000 suhteliselt stabiilsena (kõikudes 83,4 % ja 85,9 % vahel), kuid 2001. aastal langes peaaegu 8 % (79,4 protsendini). Kasumi saamiseks peab terasetööstusel olema kõrge tootmisvõimsuse rakendusaste ja selline järsk langus osutab tootmise vähenemisele.

1.5.2.2. Ühenduse kogutoodang

1997 1998 1999 2000 2001

Toodang (tonnides) 66 892 420 65 474 371 66 184 419 67 414 844 62 361 216

(52) Ühenduse kogutoodang vähenes aastatel 1997-1998, kuid taastus osaliselt 1999. aastal ja saavutas tipptaseme 2000. aastal tänu nõudluse suurenemisele. 2001. aastal tootmine vähenes, kuna vähenesid müük ja suletud turg. Seoses sellega viidatakse 5. toote, s.o tootmisahela järgmise etapi toodetest suurima toote impordi analüüsile.

1.5.2.3. Tööhõive

1997 1998 1999 2000 2001

Tööhõive (perioodi lõpul) 34 814 34 644 32 731 32 583 31 181

(53) Vaatlusaluse tootega seotud tööhõive püsis aastatel 1997-1998 enam-vähem stabiilsena. Aastatel 1998-1999 vähenes see peaaegu 2 300 inimese võrra (6,6 %) tehaste sulgemise tõttu, kuid stabiliseerus 2000. aastal. 2001. aastal vähenes tööhõive veel 1 400 inimese võrra (4,3 %) ja tööhõive vähenemine oli sel aastal eriti tuntav, kuna suleti veel tehaseid. 2002. aastal väheneb tööhõive prognooside kohaselt veelgi, mille teatavaks kinnituseks on ühe rajatise sulgemine Ühendkuningriigis 2002. aasta teises kvartalis.

1.5.2.4. Tootlikkus

1997 1998 1999 2000 2001

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) 1 921 1 890 2 045 2 069 2 000

(54) Tootlikkus püsis aastatel 1997-1998 stabiilselt umbes 1 900 tonni töötaja kohta ja 1999. aastal suurenes rohkem kui 2 000 tonnini töötaja kohta. 2000. ja 2001. aastal püsis see stabiilselt nimetatud tasemel.

1.5.2.5. Rahakäive

1997 1998 1999 2000 2001

Rahakäive (indeks) 100 60 -10 67 36

(55) Rahakäivet oli võimalik kontrollida ainult nende koostööd tegevate äriühingute osas, kes toodavad vaatlusalust toodet, mitte aga vaatlusaluse toote enda osas. Seepärast peeti kõnealust näitajat muudest eespool esitatud näitajatest vähemtähtsaks. Sellegipoolest ilmneb aastatel 1997-2001 ja 2000-2001 negatiivne olukord.

1.5.2.6. Kasutatud kapitali tasuvus

1997 1998 1999 2000 2001

Kasutatud kapitali tasuvus 10,5 % 14,3 % 4,7 % 7,4 % 1,6 %

(56) Kasutatud kapitali tasuvust oli võimalik kontrollida ainult nende koostööd tegevate äriühingute osas, kes toodavad vaatlusalust toodet, mitte aga vaatlusaluse toote enda osas. Seepärast peeti ka kõnealust näitajat muudest eespool esitatud näitajatest vähemtähtsaks. Sellegipoolest ilmneb aastatel 1997-2001 ja 2000-2001 negatiivne olukord.

(57) Käesoleva rubriigi all ei peetud vajalikuks analüüsida tarbimist, müügimahtu, turuosa, ühikuhindu, tasuvust ja varusid, kuna kõnesolevate näitajate täielik analüüs on asjakohane ainult vabaturu puhul.

1.5.3. Vabaturu analüüs

1.5.3.1. Tarbimine

1997 1998 1999 2000 2001

Tarbimine (tonnides) 22 943 397 22 894 274 22 544 897 23 178 301 22 501 555

(58) Ühenduse kuumvaltslehtteraserullide tarbimine määrati ühenduse tootjate kogumüügi alusel vabaturul ja Eurostatilt vaatlusaluse toote koguimpordi kohta ühendusse saadud andmete alusel.

(59) Aastatel 1997-1999 vähenes tarbimine ühenduses peaaegu 2 % 22,9 miljonilt tonnilt 22,5 miljoni tonnini. Aastatel 1999-2000 suurenes see 2,8 %, saavutades viie aasta pikkuse perioodi kõrgeima taseme, kuid 2001. aastal langes tagasi 22,5 miljoni tonnini (s.o 3 % suurune langus). Tarbimise langust aastatel 2000-2001 vaadeldakse muude tegurite all, tegemaks kindlaks, kas see aitas kaasa ühenduse tootjatele märgatava kahju tekitamisele ning kui aitas, siis missugusel määral.

1.5.3.2. Müügimaht

1997 1998 1999 2000 2001

Müügimaht ühenduses (tonnides) 19 661 589 18 077 165 18 697 189 18 349 126 17 490 265

(60) Samasuguse toote müük ühenduses vähenes aastatel 1997-1998 19,66 miljonilt tonnilt 18,08 miljoni tonnini ja 1999. aastal jõudis uuesti 18,70 miljoni tonnini. Seejärel vähenes samasuguse toote müük uuesti aastatel 1999-2000, seekord 2 %. Aastatel 2000-2001 vähenes müük veel 4 %, langedes 2001. aastal viie aasta madalaimale tasemele, s.o 17,49 miljoni tonnini. Sellest ilmneb impordi suurenev mõju kahaneval turul.

1.5.3.3. Turuosa

1997 1998 1999 2000 2001

Turuosa (%) 85,7 % 79,0 % 82,9 % 79,2 % 77,7 %

(61) Ühenduse tootjate turuosa vähenes ajavahemikul 1997-1998 85,7 protsendilt 79 protsendini, mille põhjuseks oli impordi märkimisväärne suurenemine Kagu-Aasiast 1998. aastal Aasia kriisi tagajärjel. Et taastada järgmisel aastal (1999) enamikku kaotatud turuosast, ei olnud ühenduse tootjatel muud võimalust kui vastata impordi algatatud hinnalangusele oma hindade alandamisega. Sellegipoolest on ühenduse tootjate turuosa alates 1999. aastast märkimisväärselt vähenenud, s.o 79,2 protsendini 2000. aastal ja 77,7 protsendini 2001. aastal. Sellest ilmneb, et import on kõnealusel perioodil hõlvanud üha rohkem turgu, hoolimata sellest, et aastatel 2000-2001 alandasid ühenduse tootjad hindu 8 %. Hinnalangus ja turuosa vähenemine võrreldes impordiga mõjutasid oluliselt ühenduse tootjate tasuvust, nagu selgub allpool esitatust.

1.5.3.4. Samasuguse toote hind ja hinna allalöömine

1997 1998 1999 2000 2001

Ühenduse müügi ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 273 290 235 301 277

2001. aasta 1. kvartal 2001. aasta 2. kvartal 2001. aasta 3. kvartal 2001. aasta 4. kvartal 2002. aasta 1. kvartal

Ühenduse müügi ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 283 277 277 270 254

(62) Samasuguse toote keskmine hind tõusis aastatel 1997-1998, kuid 1999. aastal langes viie aasta madalaimale tasemele, s.o 235 eurot tonni kohta. 2000. aastal hinnad taastusid, kui 2001. aastal langesid uuesti (8 %) 277 eurole tonni kohta. Sellist suundumust kinnitab ka asjaolu, et alates 2001. aasta 1. kvartalist kuni 2002. aasta 1. kvartalini on ühenduse toote hind langenud 283 eurolt tonni kohta 254 eurole tonni kohta.

(63) Määramaks kindlaks hinna allalöömise taset, uuriti hinnateavet võrreldavate ajavahemike jooksul samal kaubandustasandil ja sarnastele klientidele suunatud müügi puhul. Võrreldes hindu, mis olid märgitud ühenduse tootjate esitatud arvetel ja eksportivate tootjate poolt ühendusele esitatud arvetel, ilmnes, et impordihinnad olid 2001. aastal keskmiselt 3,9 % madalamad kui siseturuhinnad.

(64) Komisjon märgib, et impordihinnad olid kogu uurimisperioodi jooksul selgelt madalamad kui ühenduse toote hinnad. Graafikult nähtub, et odava impordi järsk suurenemine 1998. aastal sundis ühenduse tootjaid alandama oma hindu 1999. aastal, mis tingis tasuvuse järsu languse ja ühenduse tootjate kahjumi 1999. aastal. 2000. aastal võimaldasid tarbimise suurenemine ja normaalsemad turutingimused ühenduse tootjatel hindu tõsta ja tasuvust suurendada. Kuid impordi järsk suurenemine kõnealusel aastal tingis 2001. aastal hindade languse. Selline järsk suurenemine jätkus ka 2001. aastal ja selle mõjud ilmnevad senini ühenduse toote hinna langemises.

[Insert the diagram from OJ L 261, 28.9.2002, p. 12]

HINNAVÕRDLUS

Eurot tonni kohta

Omamaine toode

Import

1.5.3.5. Tasuvus

1997 1998 1999 2000 2001

Ühenduse müügi puhaskasum/kahjum (%) 6,3 % 9,4 % -6,5 % 10,8 % -3,1 %

2001. aasta 1. kvartal 2001. aasta 2. kvartal 2001. aasta 3. kvartal 2001. aasta 4. kvartal 2002. aasta 1. kvartal

Ühenduse müügi puhaskasum/kahjum (%) 1,1 % -3,0 % -3,2 % -8,2 % -10,9 %

(65) Ühenduse tootjate müügi tasuvus ühenduses kõikus viie aasta pikkuse vaatlusperioodi jooksul märkimisväärselt. Kõige väiksem oli tasuvus 1999. aastal ja kõige suurem 2000. aastal. 2001. aastal, kui import saavutas viie aasta pikkuse perioodi kõrgeima taseme, langes keskmine impordihind 254 eurole tonni kohta ja ühenduse toote hind langes 277 eurole tonni kohta. Selles peegeldub 2001. aasta kohta tuvastatud 3,9 % suurune hinna allalöömine. Selline hinnalangus koos müügimahu langusega põhjustas ühenduse tootjate tasuvuse languse 10,8 protsendilt -3,1 protsendini. Seda suundumust kinnitavad kvartaliandmed ajavahemiku kohta alates 2001. aasta 1. kvartalist kuni 2002. aasta 1. kvartalini, millest nähtub, et ühenduse tootjate müügi tasuvus ühenduse turul langes 1,1 protsendilt -10,9 protsendini.

(66) Võrdlushinna allalöömisest ilmneb, kui palju on importtoote hind madalam hinnatasemest, mida ühenduse tootjad oleksid võinud eeldatavalt saada mittekahjustavas olukorras. Võrdlushinna allalöömistaseme arvutamisel võeti aluseks ühenduse toote kaalutud keskmine mittekahjustav hind tonni kohta. Sellise hinna arvutamisel lisati ühenduse toote vastavale tootmiskulule 8 % suurune kasumimarginaal. Kõnealust kasumimarginaali peeti põhjendatuks, kuna see vastab ühenduse tootjate kasumile tavapärases kauplemisolukorras, mida ei ole mõjutanud impordi ootamatult järsk suurenemine. Sellist mittekahjustavat hinda võrreldi vaatlusaluse importtoote kaalutud keskmise hinnaga tonni kohta 2001. aasta jooksul. Erinevust kõnesoleva kahe hinna vahel väljendati protsendimäärana importtoote CIF-hinnast ühenduse piiril ja selle tulemusena saadi 17,5 % suurune võrdlushinna allalöömine.

1.5.3.6. Varud

1997 1998 1999 2000 2001

Lõppvarud (tonnides) 3 059 191 2 872 418 3 780 685 4 353 854 4 521 801

(67) 1998. aastal varud pisut vähenesid, kuid seejärel suurenesid märkimisväärselt 1999. aastal ning uuesti (kuigi tagasihoidlikumalt) 2000. ja 2001. aastal. Varude suurenemine aastatel 1998-1999 langes kokku suletud turu vähenemisega ja tundub olevat tingitud peamiselt sellest vähenemisest. Kuid hoolimata suletud turu taastumisest järgmisel, s.o 2000. aastal suurenes varude suurus jätkuvalt. 2001. aastal suurenesid varud veelgi, kuna nii müügiks kui ka suletud turu jaoks ettenähtud toodang vähenes.

1.5.4. Suletud turu analüüs

1997 1998 1999 2000 2001

Suletud turg (tonnides) 44 685 095 45 361 899 44 633 623 46 702 238 42 785 150

(68) Mõned suletud turuga seotud näitajad on esitatud üldisemalt, arvestades et suletud turg moodustab ühe osa vaatlusaluse tootega seotud tegevuse üldanalüüsist (s.o tootmisvõimsus ja selle rakendusaste, tööhõive ja tootlikkus). Muude eespool seoses vabaturuga analüüsitud tegurite, s.o müügihindade, varude ja tasuvuse kohta saadud andmed ei ole oma iseloomu tõttu otseselt ja objektiivselt võrreldavad kuumvaltslehtteraserullide vabaturu kohta saadud andmetega, kuid sellegipoolest ei nähtu nendest, et suletud turu jaoks on tasuvam toota kui vabaturu jaoks. Seetõttu keskendutakse käesolevas analüüsis suletud turu jaoks ettenähtud toodangule ja uuritakse, kas selle suundumus on võrreldav vaba- ja koguturu suundumustega.

(69) Aastatel 1997-1998 suurenes suletud turu jaoks ettenähtud toodang peaaegu 700000 tonni võrra, vähenedes 1999. aastal uuesti 44,6 miljoni tonnini. Aastatel 1999-2000 suurenes suletud turg 44,6 miljonilt tonnilt 46,7 miljoni tonnini (kasv 4,7 %). See võimaldas ühenduse tootjatel 2000. aastal kogutoodangut suurendada, hoolimata vabaturul müüdava toodangu vähenemisest. Kuid 2001. aastal vähenes suletud turg uuesti. See koos vabaturul müüdava toodangu vähenemisega põhjustas 2001. aastal kogutoodangu vähenemise 62,4 miljoni tonnini (rohkem kui 7 % suurune langus võrreldes 2000. aastaga).

1.5.5. Järeldus

(70) Andmetest selgub, et kuigi tootmisvõimsus püsis stabiilsena ja tootlikkus pisut suurenes, ilmnesid tootmisvõimsuse rakendusastme, toodangu ja tööhõive puhul üldiselt negatiivsed arengutendentsid ning negatiivseid jooni võib täheldada ka rahakäibe ja kasutatud kapitali tasuvuse puhul. Üldiselt ilmnevad vabaturgu käsitlevates andmetes tarbimise vähenemise ja varude suurenemise taustal müügi, turuosa, hindade ja tasuvuse osas negatiivsed arengutendentsid. Suletud turgu käsitlevad andmed on näidanud samasugust suundumust ka suletud turu puhul. Kõnealuseid järeldusi toetas vaatlusaluse tootega seotud tegevuse üldanalüüs.

(71) Komisjon märgib eelkõige, et samal ajal kui import saavutas 2001. aastal viie aasta kõrgeima taseme (5 miljonit tonni), langes ühenduse tootjate müügimaht ühenduses viie aasta madalaimale tasemele (17,49 miljoni tonnini) ja tasuvus vähenes kiiresti. See toimus paralleelselt vabaturul müüdava toodangu vähenemisega, tarbimise vähenemisega ning hindade langusega. Sel juhul oleks import pidanud eeldatavalt vähenema, kuid selle asemel suurenes see kaks aastat järjest.

(72) Tegurite sellise kombinatsiooni mõju ühenduse tootjatele kajastub majandusnäitajates. Ühenduse tootjad on kaotanud oma turuosa, mis 2001. aastal langes viie aasta madalaimale tasemele. 2001. aastal vähenes järsult tootmisvõimsuse rakendusaste ja koos sellega ka tootlikkus. Samuti on vähenenud tööhõive ja 2002. aastal väheneb see eeldatavalt veelgi. Tootmise ning ühenduse müügimahu ja hindade vähenemise tagajärjel 2001. aastal langes ühenduse tootjate tasuvus ja nende olukord muutus kahjumlikuks. Selliste suundumuste kinnituseks on asjaolu, et alates 2001. aasta 1. kvartalist kuni 2002. aasta 1. kvartalini on alanenud hinnad ja vähenenud tasuvus.

(73) Võttes arvesse kõiki kõnealuseid tegureid ja tuginedes eelkõige vabaturu analüüsile, on komisjon jõudnud järeldusele, et ühenduse tootjatele on tekitatud märgatavat kahju.

1.6. Põhjuslikud seosed

(74) Et teha kindlaks põhjuslikku seost suurenenud impordi ja märgatava kahju vahel ning tagada, et muude tegurite põhjustatud kahju ei omistataks suurenenud impordile, on komisjon toiminud järgmiselt:

- kahjulikuks peetavate tegurite kahjustavad mõjud on üksteisest eristatud,

- kõnealune kahjustav mõju on omistatud seda põhjustavatele teguritele ja

- pärast kahju omistamist kõigile olemasolevatele põhjuslikele teguritele on komisjon kindlaks teinud, kas märgatav kahju on tõepoolest märkimisväärselt põhjustatud suurenenud impordist.

1.6.1. Suurenenud impordi mõju

(75) Kuumvaltslehtteraserullide turg on tarneallikate, klientide ja hindade poolest läbipaistev. Et kuumvaltslehtteraserullid kujutavad endast põhiliselt toorainet, konkureerivad vaatlusalune toode ja samasugune toode peamiselt hinna poolest.

(76) Ajavahemikul 1999-2001 suurenes impordi turuosa 17,1 protsendilt 22,3 protsendini, samal ajal kui ühenduse tootjate turuosa vähenes 82,9 protsendilt 77,7 protsendini. Samal ajavahemikul suurenes impordi osakaal vabaturul müüdavas toodangus 18,6 protsendilt 25,8 protsendini. Seega on import suurenenud ka toodangu suhtes ühenduse tootjate arvelt.

(77) Importtoote keskmine ühikuhind langes aastatel 2000-2001 ühenduse turul 290 eurolt 254 eurole tonni kohta. Ühenduse toote keskmine ühikuhind langes 301 eurolt 277 eurole tonni kohta. Sellisel läbipaistval turul oli hinna allalöömisel otsustav mõju. Samasuguse toote keskmise ühikuhinna langus üksi oleks põhjustanud ühenduse tootjatele 2001. aastal ühenduse müügitulu vähenemise 8 % (s.o 440 miljonit eurot). Võttes arvesse samaaegset müügimahtude vähenemist, vähenes müügitulu ühenduses tegelikult 678 miljoni euro võrra. Püsikulud moodustavad suure osa kogukuludest. Seepärast tingis müügitulu vähenemine ebaproportsionaalselt suure kasumilanguse ja 2001. aastal said ühenduse tootjad 3,1 % suuruse kahjumi. Lisaks tuleb sellise hinnalanguse ja tasuvuse vähenemise puhul arvesse võtta mitme tehase sulgemist ja tööhõive jätkuvat vähenemist.

(78) Kõnealustel põhjustel jõuti järeldusele, et odava impordi suurenemine ja ühenduse tootjatele tekitatud märgatav kahju on omavahel seotud ning et impordi suurenemise kahjustav mõju on ilmnenud eelkõige hinnasurvena ja ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdava mahu vähenemisena.

1.6.2. Tarbimise muutumise mõju

(79) Komisjon uuris aastatel 2000-2001 toimunud tarbimislanguse kahjustavat mõju. Seda langust tuleks vaadelda seoses viie aasta pikkuse uurimisperioodi üldsuundumusega. Tarbimine vähenes 22,9 miljonilt tonnilt 1997. aastal 22,5 miljoni tonnini 1999. aastal, kuid seejärel suurenes 2000. aastal 634000 tonni võrra 23,2 miljoni tonnini ja vähenes 2001. aastal ligikaudu 677000 tonni võrra 22,5 miljoni tonnini.

(80) Käesoleval konkreetsel juhul leiab komisjon, et tarbimise ilmne suurenemine 2000. aastal oli suuresti tingitud impordi ja varude ulatuslikust suurenemisest kõnealusel aastal. Seetõttu annab üldsuundumus täpsema ülevaate. Kuigi tarbimine vähenes aastatel 2000-2001, vähenes see viieaastase perioodi jooksul kokku 442000 tonni võrra e 2 %. Sellest tulenevalt vähenes tarbimine keskmiselt 0,4 % aastas.

(81) Uurides seda küsimust, tuleks käesoleval konkreetsel juhul arvesse võtta kõigi turul osalejate reaktsiooni tarbimise vähenemistendentsi suhtes. Selles suhtes leiti, et kui ühenduse tootjad olid 2001. aastal sunnitud vähendama müüki ligikaudu 900000 tonni võrra võrreldes 2000. aastaga, liikus import järsult vastupidises suunas. Ekspordi järsu kasvu selgituseks ei leitud mingit majanduslikku õigustust. Näiteks ei väitnud ükski eksportija, et selle põhjuseks on väiksemad tootmiskulud.

(82) Hinnamõjude osas ei tohiks tarbimise 0,4 % suurune aastalangus hindu märkimisväärselt mõjutada, kui tootmine kohandatakse kiiresti turu vajadustega. Tundub, et ühenduse tootjad on selles suhtes reageerinud, vähendades nii tootmist kui ka müüki suuremal määral, kui on vajalik selleks, et olla kooskõlas tarbimise langusega.

(83) Kui hinnasurve väheneb, hoitakse kontrolli all ka madalatest hindadest tulenevat kahjustavat mõju. Siinjuures on kõige tähtsam tegur kasum, mille vähenemine oleks jäänud minimaalseks, kui hinnad ei oleks märkimisväärselt langenud. Seetõttu on põhjust järeldada, et odava impordi järsu suurenemise puudumisel ei oleks tarbimise vähenemine põhjustanud märkimisväärset kasumi vähenemist.

(84) Kui kõik turul osalejad oleksidki käitunud vastutustundlikult ja kohandanud oma tootmist, oleksid ühenduse tootjad ikkagi müünud vähem. 2001. aastal jäi tarbimine 1999. aasta tasemele (st 22,5 miljonit tonni). 2000. aastal suurenes tarbimine 600 000 tonni võrra, kuid 2001. aastal langes uuesti 1999. aasta tasemele. Kuid ühenduse tootjate müük vähenes 2000. aastal 350 000 tonni võrra võrreldes 1999. aastaga, hoolimata tarbimise märkimisväärsest suurenemisest. Samal ajal suurenes import 2000. aastal 1 000 000 tonni võrra võrreldes 1999. aastaga. Seetõttu hõlmas import kogu tarbimiskasvu ja märkimisväärselt rohkemgi. 2001. aastal langes tarbimine tagasi 1999. aasta tasemele ja ühenduse tootjate müük vähenes ligikaudu 900 000 tonni võrra, samal ajal kui import suurenes jätkuvalt. Tarbimise langustendentsi silmas pidades oleks ühenduse tootjate müük pidanud vähenema umbes 70 000 tonni võrra aastas.

(85) Eespool toodud põhjustel on jõutud järeldusele, et tarbimise languse ja tuvastatud kahjustava mõju vahel on märkimisväärne, kuid mitte oluline seos.

1.6.3. Suletud turu muutumise mõju

(86) Komisjon on ka uurinud, millist mõju on avaldanud kuumvaltslehtteraserullide suletud turul kasutamise arengutendentsid. See kasutus püsis enam-vähem stabiilsena aastatel 1997-1999 (44,6 miljonit tonni), suurenes märgatavalt 2000. aastal (46,7 miljonit tonni) ja vähenes uuesti 2001. aastal (42,8 miljonit tonni). Kõnealusel perioodil oli langus ligikaudu 2 miljonit tonni. Komisjon märkis, et selline langustendents vastab vahe- ja valmistoodete turu tingimustele.

(87) Suletud turu kohta saadud täiendavad andmed ei ole oma iseloomu tõttu otseselt ja objektiivselt võrreldavad kuumvaltslehtteraserullide vabaturu kohta saadud andmetega, kuid sellegipoolest ei nähtu nendest, et suletud turu jaoks on tasuvam toota kui vabaturu jaoks.

(88) Seega on suletud turu vähenemine mõjutanud tootmist kahjustavalt, mis omakorda on mõjutanud tootmisvõimsuse rakendusastet ja sellest tulenevalt tasuvust. Ühenduse tootjate hindade languse ja tulude vähenemise vabaturul tingis siiski odav import ning nende seos suletud turu vähenemisega on väike või puudub üldse.

1.6.4. Ekspordijõudluse muutumise mõju

(89) Komisjon uuris ka ekspordi vähenemise mõju.

1997 1998 1999 2000 2001

Eksport (tonnides) 2 535 803 2 252 734 1 994 922 1 952 276 1 958 549

(90) Aastatel 1997-1999 vähenes ühenduse tootjate kuumvaltslehtteraserullide ekspordi maht 2,54 miljonilt tonnilt 1,94 miljoni tonnini. Aastatel 1999-2000 püsis eksport suhteliselt stabiilsena, vähenedes 2000. aastal ja suurenedes pisut 2001. aastal. Viie aasta pikkuse perioodi jooksul vähenes eksport ligikaudu 580 000 tonni võrra, kuigi põhiline vähenemine toimus aastatel 1997-1999. Alates 1999. aastast on eksport olnud stabiilne. Seetõttu ei ole eksport viimasel ajal, s.o aastatel 2000-2001 suurendanud kahjustavat mõju. Et ekspordi vähenemine põhjustas kahju põhiliselt viie aasta pikkuse perioodi algul, tuleb seda käsitada vähemtähtsana kui siis, kui see oleks toimunud kõnealuse perioodi lõpus.

(91) Eespool toodud põhjustel on jõutud järeldusele, et ekspordi vähenemise ja viie aasta pikkuse perioodi algul täheldatud kahjustava mõju vahel on teatav seos.

1.6.5. Ülemäärase tootmisvõimsuse mõju

(92) Komisjon on põhjalikumalt uurinud, kas kahjustava mõju põhjuseks võib olla ühenduse tootjate ülemäärane tootmisvõimsus. Tootmise hinnanguline teoreetiline koguvõimsus ei muutunud uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt ja tootmisvõimsuse rakendusaste oli kogu aeg üle või pisut alla 80 %. Seepärast ei täheldatud vastavust tootmisvõimsuse ja kahjustava mõju vahel.

1.6.6. Ümberkorraldamise mõju

(93) Järgmisena uuris komisjon ühenduse tootjate poolt viimastel aastatel tehtud ümberkorralduste kulude kahjustavat mõju. Selles suhtes märgitakse, et üldiselt kaasnevad ümberkorraldamisega sellised lühiajalised kulutused nagu näiteks koondamisel makstavad hüvitised, soetuskulud jne, mille kaalub üles keskmise tähtaja jooksul tõhususe suurenemisest saadav kasu. See tähendab, et käimasoleva ratsionaliseerimisprotsessi tõttu on kulustruktuuri mõjutanud jätkuvad lühiajalised kulutused, isegi kui need on leitud olevat väikesed.

1.6.7. Kahjustava mõju omistamine

(94) Ühenduse tootjatele tekitatud märgatav kahju ilmnes peamiselt vähenenud müügis ja finantskahju lisandumises. Komisjon tegi kindlaks, et lisaks impordi suurenemisele aitasid kahju tekkimisele kaasa järgmised neli tegurit: tarbimise vähenemine, suletud turu vähenemine, ekspordi vähenemine ja käimasolevad ratsionaliseerimismeetmed.

(95) Esiteks vähenes pisut tarbimine, s.o ligikaudu 0,4 % aastas, kuigi 2001. aastal oli see vähenemine silmatorkavam kui 2000. aastal. Kuid impordi areng ei järginud üldsegi tarbimise suundumust ja komisjon leiab, et väike tarbimise langus ei olnud mahu ega hindade seisukohast oluline.

(96) Suletud turu vähenemine, mida täheldati iseäranis aastatel 2000-2001, on mõjutanud negatiivselt eelkõige mahtu. Seega ei ole sellel märkimisväärset seost ühenduse tootjate hindade langusega ja tulude vähenemisega vabaturul.

(97) Komisjon uuris ka ühenduse tootjate ekspordi vähenemist viie aasta pikkuse perioodi jooksul. Langus toimus viie aasta pikkuse perioodi algul. Kuid kõnealuse perioodi lõpupoolel, kui ilmnes märgatav kahju, oli eksport stabiilne. Seetõttu mõjutas ekspordi areng ühenduse tootjaid aastatel 2000-2001 oluliselt vähem kui impordi lisandumine.

(98) Käimasolevate ratsionaliseerimismeetmete mõju kohta leiab komisjon samuti, et selle mõju ühenduse tootjate kulustruktuurile ei ole märkimisväärne, võrreldes eelkõige odava impordi hinna mõjuga.

(99) Komisjon märkis, et ühenduse tootjate müügimahu ja -hindade ning tasuvuse vähenemise põhjuseks oli eelkõige impordi suurenemine, mis 2000. aastal mitte üksnes ei suurenenud palju kiiremini kui tarbimine, vaid suurenes jätkuvalt ka 2001. aastal, kui tarbimine vähenes.

1.6.8. Järeldus

(100) On jõutud järeldusele, et pärast muude teadaolevate tegurite kahjustava mõju uurimist ning nende eraldamist üksteisest ja eristamist suurenenud impordi kahjustavast mõjust ning olles taganud, et muude tegurite põhjustatud kahju ei omistata impordile, võib tõdeda, et suurenenud impordi ja ühenduse tootjatele tekitatud märgatava kahju vahel on selge ja märkimisväärne seos.

1.7. Muud arengutendentsid

(101) Peale selle on komisjon analüüsinud veel mitmeid elemente, mis põhjendavad järeldust, et ühenduse tootjatele tekitatud märgatav kahju võib eeldatavasti suureneda, kui import peaks jätkuma praegusel tasemel või suurenema.

1.7.1. USA terasekaitsemeetmed

(102) Meenutatakse, et 5. märtsil 2002 kehtestas USA kaitsemeetmed teatavate terastoodete, sh kuumvaltsitud lehtsüsinikterastoodete suhtes. Kõnealused meetmed jõustusid 20. märtsil 2002 ja need seisnevad USAsse saabuva impordi suhtes väärtuselise tollimaksu suurendamises 30 % esimesel aastal, 24 % teisel aastal ja 18 % kolmandal aastal. Meetmeid ei kohaldata Kanada, Iisraeli, Jordaania ja Mehhiko suhtes ning mitme arenguriigina määratletud riigi suhtes.

1.7.2. Kauplemise ümberpaigutumine USA terasekaitsemeetmete tõttu

(103) Komisjon uuris USA meetmete võimalikku mõju, analüüsides põhiliste USAsse eksportivate riikide olukorda.

(104) 2001. aastal importis USA 2 562 747 tonni kaupu, mis on klassifitseeritud vaatlusaluse tootega samade HS koodide alla. Põhilised kõnesolevate toodete USAsse eksportijad olid Madalamaad (13 % e 340 000 tonni), Prantsusmaa (13 % e 320 000 tonni), Korea (11 % e 270 000 tonni), Kanada (9 % e 240 000 tonni), Türgi (9 % e 230 000 tonni), Mehhiko (9 % e 230 000 tonni) ja Austraalia (9 % e 230 000 tonni). India, Hiina, Taiwan, Indoneesia, Tai, Ukraina, Venemaa, Lõuna-Aafrika, Brasiilia, Saksamaa ja Jaapan on viimastel aastatel olnud samuti tähtsad USA turu varustajad.

(105) USA kaitsemeetmete tõttu kannatanud riikide (v.a ühenduse tootjad ja kõnealuste toodete osas USA kaitsemeetmete rakendusalast välja jäetud riikide tootjad) kogueksport USAsse ulatus 2001. aastal umbes ühe miljoni tonnini. USA meetmete rakendusalast on välja jäetud ka teatavate tootjate toodetavad teatavad tooted, kuid nende koguseid ei peeta märkimisväärseks.

(106) Seejärel uuris komisjon, kas on tõenäoline, et USA võetud kaitsemeetmest tulenev piiratud juurdepääs USA turule võib põhjustada ekspordi suurenemise ühendusse. Komisjon uuris koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmisvõimsuse olukorda. Leiti, et nad olid suurendanud oma tootmisvõimsust umbes 123 miljonilt tonnilt aastatel 1997-1999 140,4 miljoni tonnini aastal 2001. Mitte ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei avaldanud soovi vähendada lähitulevikus tootmisvõimsust ja tootmist USA meetmete tõttu.

(107) Enamik väljendas soovi teha tasa USAsse suunatud ekspordi vähenemine müügi suurendamisega siseturgudel, kuid selle väite puhul tuleks arvesse võtta püsivat või vähenevat tarbimist kõnealustel turgudel. Seoses sellega on väga ebatõenäoline, et kõnesolevad tootjad suudavad märkimisväärselt suurendada müüki siseturul. Samuti on ebatõenäoline, et nad suudavad suurendada müüki teistele eksporditurgudele, kuna enamik nimetatud turgude tootjaid kannatab juba USA turu märgatava sulgemise tõttu ning miski ei viita märkimisväärsele ekspordi suurendamist võimaldavale lisatarbimisele nendel turgudel lähiajal või keskmise tähtaja jooksul.

(108) Seetõttu ulatub võimalik kaubavahetus, mis lõplike meetmete puudumisel võidakse USA meetmete tulemusena ümber suunata ühendusse, 1 miljoni tonnini. Põhjused, miks selline potentsiaal ei pruugi täielikult realiseeruda, on näiteks USA siseturu hindade praegune kõrge tase, mis kehtestatud 30 % suurustest tollimaksudest hoolimata võib põhjustada eeldatust mõnevõrra suurema imporditaseme, ning asjaolu, et kolmandate riikide tootjad võivad suuta osaliselt korvata USA turu vähenemist, müües rohkem oma siseturul. Eelkõige võib see osutuda teataval määral õigeks nende riikide puhul, kes on võtnud kaitsemeetmeid vastukaaluks USA kaitsemeetmele. Samuti võivad tootjad suurendada mõneks ajaks oma varusid.

(109) Sellegipoolest jääb püsima väga suur võimalus, et eksport ühendusse suureneb. Nagu märgatava kahju analüüsis sai juba kindlaks tehtud, oli 2001. aastal toimunud suurenemisel väga palju põhjusi, mis kõik on senini olemas ja võivad eeldatavalt importi jätkuvalt suurendada. Lisaks on nüüd uue tegurina olemas USA kaitsemeede, mille tõttu jääb üle märkimisväärne toodangukogus, millele tootjad püüavad iga hinna eest leida ostjaid. Sellistel asjaoludel võib põhjendatult eeldada, et lõplike meetmete puudumise korral võidakse USA turult mujale ümber paigutada minimaalselt 25-50 % eespool arvutatud kogusest (1 miljon tonni). Väga tõenäoliselt on kogus suurem, kuid käesolevas analüüsis peetakse arukaks tugineda konservatiivsetele hinnangutele.

(110) Samuti on asjakohane, et 2001. aastal oli kuumvaltslehtteraserullide põhiliseks ekspordituruks ühendus (5 miljonit tonni). Võrdluseks võib tuua Korea (4,2 miljonit tonni), USA (2,6 miljonit tonni), Hiina (2,3 miljonit tonni), Jaapani (1,7 miljonit tonni) ja Türgi (1,6 miljonit tonni). Sellest ilmneb asjaolu, et ühendus oli ja on ka pärast hiljutisi meetmeid maailma üks kõige avatumaid turge. Euro väärtuse hiljutine suurenemine USA dollari ja muude tähtsamate vääringute suhtes muudab impordi lähiajal ja kaugemas tulevikus huvipakkuvamaks võrreldes ühenduse toodanguga.

1.7.3. Ühenduse ekspordi vähenemine USA terasekaitsemeetmete tõttu

(111) USA meetmete vahetu tulemusena on järsult vähenenud ühenduse kuumvaltslehtteraserullide eksport USAsse. Üldiselt peatab 30 % suuruste väärtuseliste tollimaksude kehtestamine kõnealuse ekspordi, kuigi väikeses mahus võidakse eksportida, sest USAs on hinnatase praegu kõrge, mistõttu võib olla kasulik maksta tollimakse, et müüa vähemalt ülemääraseid varusid. Võttes võimaluste piires arvesse erandeid, mida USA on teinud alates meetmete kehtestamisest, väheneb ühenduse eksport USAsse, mis 2001. aastal oli umbes 820000 tonni, USA meetmete tulemusena märkimisväärselt.

(112) Tõenäoline on ka see, et ühenduse eksport muudele kolmandatele turgudele väheneb samuti, kuna kõikide maailma tootjate jaoks on eksportimine raskem nii USA meetmete tõttu kui ka muude kolmandate riikide ja ühenduse poolt oma turule ümberpaigutumise vältimiseks võetud kaitsemeetmete tõttu.

1.7.4. USA meetmete eeldatav mõju

(113) Komisjon on hinnanud lõplike meetmete kehtestamata jätmise võimalikku mõju ühenduse tootjatele ning USA kaitsemeetmetest tulenevat kauplemise ümberpaigutumist ja kõnealuste meetmete mõju ühenduse ekspordile. Selles suhtes on komisjon leidnud, et ühenduse kaitsemeetmete puudumise korral suureneb import tõenäoliselt märkimisväärselt, mille tulemusena halveneb väga tõsiselt ja märkimisväärselt ühenduse tootmisharu seisund. Arvestades ühenduse tootjate äärmiselt ebakindlat seisundit, on impordi märgataval suurenemisel äärmiselt tõsised tagajärjed. Eeldatav 250 000-500 000 tonni suurune kasv põhjustab kohe ühenduse tootjate müügi märkimisväärse vähenemise, mis tekitab kiiresti tõsiseid negatiivseid tagajärgi muudele tootmisharu seisundit määratlevatele näitajatele.

(114) Samuti aitab ühenduse ekspordi jätkuv vähenemine oluliselt kaasa ühenduse tootjate seisundi halvenemisele. Hinnangute kohaselt on ühenduse eksport alates USA meetmete kehtestamisest märkimisväärselt vähenenud ning lähikuudel jääb selline olukord püsima või halveneb veelgi.

(115) Impordi eeldatav suurenemine ja ühenduse ekspordi eeldatav vähenemine halvendavad oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda kõigi tegurite osas, mida uuriti juba seoses märgatava kahju kindlakstegemisega. Selle vältimatuks tagajärjeks on müügi ja hindade edasine järsk langus, mis omakorda mõjutab negatiivselt tootmist ning suurendab ühikuhindu ja kahjumit. Tegelikult suurendab negatiivset üldmõju oluliselt ka asjaolu, et impordi suurenemine on viimastel aastatel juba tekitanud ühenduse tootjatele märgatavat kahju.

1.7.5. Järeldus

(116) Võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et ühenduse tootjatele on juba tekitatud märgatavat kahju, on põhjust järeldada, et ilma lõplike meetmeteta halvendab impordi oluline suurenemine ühenduse tootjate olukorda tõenäoliselt veelgi rohkem. Peale selle halvendab olukorda ühenduse ekspordi märkimisväärne vähenemine, mis on tingitud USA meetmetest.

1. toode

ÜHENDUSE TOOTJATE OLUKORD

1997 1998 1999 2000 2001

Tootmisvõimsus (tonnides) 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000 78 500 000

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) 85,2 % 83,4 % 84,3 % 85,9 % 79,4 %

Algvarud (tonnides) 2 928 346 3 059 191 2 872 418 3 780 685 4 353 854

Kogutoodang (tonnides) 66 892 420 65 474 371 66 184 419 67 414 844 62 361 216

Ost (tonnides) 120 911 30 654 49 582 161 965 40 695

Kogumüük (tonnides) 22 197 392 20 329 899 20 692 111 20 301 403 19 448 814

Suletud turg (tonnides) 44 685 095 45 361 899 44 633 623 46 702 238 42 785 150

Lõppvarud (tonnides) 3 059 191 2 872 418 3 780 685 4 353 854 4 521 801

Müügimaht väljaspool ELi (tonnides) 2 535 803 2 252 734 1 994 922 1 952 276 1 958 549

Müügimaht ELis (tonnides) 19 661 589 18 077 165 18 697 189 18 349 126 17 490 265

EL müügi ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 273 290 235 301 277

EL müügi puhaskasum/kahjum (%) 6,3 % 9,4 % -6,5 % 10,8 % -3,1 %

Turuosa (%) 85,7 % 79,0 % 82,9 % 79,2 % 77,7 %

Tööhõive (perioodi lõpul) 34 814 34 644 32 371 32 583 31 181

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) 1 921 1 890 2 045 2 069 2 000

EL MÜÜGIMAHT, ÜHIKUHINNAD JA TASUVUS KVARTALITE KAUPA

2001. aasta 1. kvartal 2001. aasta 2. kvartal 2001. aasta 3. kvartal 2001. aasta 4. kvartal 2002. aasta 1. kvartal

Maht (tonnides) 4 761 821 4 761 127 4 179 049 3 788 269 4 689 210

Ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 283 277 277 270 254

Tasuvus (%) 1,1 % -3,0 % -3,2 % -8,2 % -10,9 %

Hinna allalöömine 2001. aastal = 3,9 %

Võrdlushinna allalöömine 2001. aastal = 17,5 %

Eespool ühenduse tootjate olukorra kohta esitatud andmeid on kontrollitud pisteliselt ja kohapealsete uurimiste käigus äriühingutes, mille osakaal ühenduse kogutoodangus on: 91,4 %

2. 2. TOODE - KUUMVALTSITUD LEGEERIMATA TERASE LEHED JA PLAADID

2.1. Vaatlusalune toode, samasugune toode või otseselt konkureeriv toode

2.1.1. Vaatlusalune toode

(117) Vaatlusalune toode kujutab endast teatavat rauast või legeerimata terasest vähemalt 600 mm laiust plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata kuumvaltsitud, kuid muul viisil töötlemata lehtvaltsterast,

- reljeefse mustriga või

- reljeefse mustrita, paksusega vähemalt 4,75 mm, kuid mitte üle 10 mm ja laiusega alla 2 050 mm, v.a neljalt küljelt või kinnises kaliibris valtsitud lehtteras laiusega kuni 1 250 mm, või

- reljeefse mustrita, paksusega 3-4,75 mm, v.a neljalt küljelt või kinnises kaliibris valtsitud lehtteras laiusega üle 1 250 mm ja paksusega vähemalt 4 mm, või

- reljeefse mustrita, paksusega alla 3 mm

(edaspidi "kuumvaltsteraslehed ja -plaadid") Praegu on vaatlusalune toode klassifitseeritud CN-koodide 7208 40 10, 7208 40 90, 7208 52 99, 7208 53 90, 7208 54 10 ja 7208 54 90 alla.

(118) Kuumvaltsteraslehti ja -plaate valmistatakse üldiselt terasetehastes, kus poolvalmis terastooteid kuumvaltsitakse pärast viimast valtsimist, peitsimist või korduvat lõõmutamist.

(119) Olenemata asjaolust, et igale CN-koodile vastab üks kindel kuumvaltsteraslehe või -plaadi liik, leiti, et neil kõigil on identsed omadused või sarnased füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve. Sellest tulenevalt moodustavad kõik kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide liigid ühe ja sama toote, kuuludes asjakohaste eespool loetletud CN-koodide alla.

2.1.2. Samasugused või otseselt konkureerivad tooted

(120) Komisjon on uurinud, kas ühenduse tootjate toodetud toode (edaspidi "samasugune toode") on samasugune nagu vaatlusalune importtoode. Uurimise käigus laekusid komisjonile esildised teatavatelt kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide peamistelt eksportijatelt ja importijatelt, milles väideti, et teatavaid ühendusse imporditud kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide liike ei ole tootnud ühenduse tootjad, mistõttu neid ei saa käsitada samasugusena nagu vaatlusalune toode.

(121) Komisjon kontrollis neid esildisi üksikasjalikult ja võttis arvesse eelkõige järgmisi uurimistulemusi:

a) importtootel ja ühenduse tootel on ühesugune rahvusvaheline tariifne klassifikatsioon. Peale selle olid neil ühesugused või sarnased füüsikalised omadused, nt koostis, suurus, kuju ja faktuur, ning need olid valmistatud rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaselt;

b) importtoodet ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või identsete müügikanalite kaudu ja hinnateave oli lihtsalt kättesaadav (nt andmeid hindade kohta avaldatakse sellistes tööstustealastes perioodilistes väljaannetes nagu Metal Bulletin ja Steel Weekly) ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid põhiliselt hinna poolest;

c) importtoode ja ühenduse toode olid mõlemad võimelised täitma samasugust või sarnast kasutusotstarvet, mistõttu need olid alternatiiv- või asendustooted ja omavahel kergesti asendatavad;

d) tarbijad käsitlesid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet alternatiivse vahendina konkreetse vajaduse või nõudluse rahuldamiseks vajalike funktsioonide täitmiseks ning seetõttu oli eksportija/importija tuvastatud erinevuste puhul tegemist väikeste, üksnes konkreetse kliendi jaoks valmistatud muudatustega.

(122) Komisjon on jõudnud järeldusele, et hoolimata kõnealustes esildistes välja toodud toote tehniliste omaduste ja kvaliteedi väidetavatest erinevustest on importtoode ja ühenduse toode samasugused või otseselt konkureerivad tooted.

2.2. Suurenenud import

(123) Komisjon on uurinud, kas vaatlusalust toodet imporditakse ühendusse niisuguses absoluutselt või ühenduse toodanguga võrreldes suhteliselt palju suurenenud koguses ja/või sellistel tingimustel, et see põhjustab märgatavat kahju ühenduse tootjatele. Seoses sellega on komisjon keskendunud vaatlusaluse toote impordile viimasel ajal, mille kohta on andmed kättesaadavad absoluutarvudes ning võrreldes müügiks ettenähtud toodanguga (v.a suletud turu jaoks ettenähtud toodang) ja kogutoodanguga. Alljärgnevast tabelist ilmneb impordi areng absoluutarvudes ning võrreldes ühenduse müügiks ettenähtud toodangu ja kogutoodanguga (k.a suletud turu jaoks ettenähtud toodang) aastatel 1997-2001.

2. toode

Kuumvaltsitud legeerimata terase lehed ja plaadid

TARBIMINE

1997 1998 1999 2000 2001

Maht (tonnides) 2 038 964 2 291 736 2 469 281 2 220 950 2 209 059

IMPORDIANDMED

1997 1998 1999 2000 2001

Koguimport (k.a lepinguriigid)

Maht (tonnides) 417 598 511 040 477 067 533 107 572 133

Kasv (%) 22,4 % -6,6 % 11,7 % 7,3 %

Turuosa (%) 20,5 % 22,3 % 19,3 % 24,0 % 25,9 %

Impordi ja kogutoodangu vaheline suhe (%) 19,0 % 21,2 % 18,5 % 23,0 % 26,2 %

Impordi ja müüdud toodangu vaheline suhe (%) 23,0 % 25,8 % 22,1 % 28,9 % 32,0 %

Ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 264 248 246 305 229

1998/1997 1999/1998 2000/1999 2001/2000

Liikuv keskmine maht (tonnides) 464 319 494 054 505 087 552 620

(124) Aasia kriisile[6] eelnenud ajal püsis import enam-vähem muutumatuna umbes 400000 tonni piires (1996: 387 176 tonni, 1997: 417 598 tonni). Kuid Aasia kriisi tagajärjel suurenes import aastatel 1997-1998 22 %, samal ajal kui selle keskmine hind langes peaaegu 6 %. Ühenduse kogutoodang ja müügiks ettenähtud toodang suurenesid samuti 1998. aastal, nii et võrreldes müügiks ettenähtud toodanguga suurenes import 22,9 protsendilt 25,8 protsendini ja võrreldes kogutoodanguga suurenes see 19 protsendilt 21,2 protsendini. Komisjon leiab siiski, et 1998. aastal ei olnud imporditase tüüpiline Aasia tootjate erakordselt madalate hindade ja sellest tuleneva impordi sissevoolu tõttu.

(125) Järgmisel aastal, kui Aasia kriisi mõju hakkas nõrgenema, vähenes import uuesti umbes 7 %, jäädes sellegipoolest absoluutnäitajate poolest kõrgemale kui 1997. aastal. Suhtarvudena (võrreldes müügiks ettenähtud toodangu ja kogutoodanguga) saavutas import umbes 1997. aasta taseme, kuigi impordi hind püsis madal.

(126) Aastatel 1999-2000 suurenes import 477 067 tonnilt 533 107 tonnini, st 56 000 tonni võrra e 12 %. Samal ajal vähenes müügiks ettenähtud toodang rohkem kui 14 %, s.o 2,16 miljonilt tonnilt 1,85 miljoni tonnini. Selle tulemusena suurenes import müügiks ettenähtud toodangu suhtes 22,1 protsendilt 28,9 protsendini, s.o 30 %. Müügiks ettenähtud toodangu vähenemise ja suletud turu suurenemise tulemusena vähenes ühenduse kogutoodang 2,58 miljonilt tonnilt 2,32 miljoni tonnini. Import suurenes kogutoodangu suhtes 18,5 protsendilt 23 protsendini.

(127) Aastatel 2000-2001 suurenes import veelgi 572 133 tonnini (kasv umbes 39 000 tonni e 7,3 %). 2001. aastal vähenes müügiks ettenähtud toodang veel 3 % 1,79 miljoni tonnini, nii et vabaturul müüdava toodangu suhtes suurenes import 11 %. 2001. aastal vähenes ka ühenduse kogutoodang (133000 tonni võrra e 6 %), kajastades suletud turule ettenähtud toodangu ja vabaturul müüdava toodangu vähenemist, nii et ühenduse kogutoodangu suhtes suurenes import 14 %.

(128) Vaatlusaluse toote hind langes aastatel 1997-1998 ja püsis 1999. aastal madalal tasemel. 1998. aasta hinnalangus ja 1999. aasta jätkuv madalseis olid ilmselt tingitud Aasia kriisist. 2000. aastal tõusis hind 24 % 305 euroni tonni kohta, kuid 2001. aastal langes 25 %. Komisjon märgib, et olenemata 2000. aasta hinnatõusust jätkus 2001. aastal impordi suurenemine (nii absoluutnäitajate poolest kui ka toodangu suhtes), samal ajal kui hinnad langesid. Keskmine impordihind langes 305 eurolt tonni kohta 2000. aastal 229 eurole tonni kohta 2001. aastal. Samuti märgib komisjon, et ühendusse saabuv import suurenes ajal, kui euro oli suhteliselt nõrk võrreldes USA dollariga ja kui USAs olid kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide hinnad 30-40 % kõrgemad kui ühenduse kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide hinnad.

2.2.1. Kahe aasta liikuv keskmine

(129) Tegemaks kindlaks imporditaseme põhisuundumusi aastatel 1997-2001 ja seda, kas impordi hiljutine suurenemine on väljakujunenud suundumus, võttis komisjon arvesse kahe aasta liikuvat keskmist. Sellest selgub, et kui aastatel 1997/1998-1999/2000 kõikus import iga kaheaastase perioodi vältel 464 319 ja 505 087 tonni vahel (s.o 484 703 tonni +/- 4 %), siis aastatel 1999/2000-2000/2001 suurenes see rohkem kui 9 % 505 087 tonnilt 552 620 tonnini.

2.2.2. Impordi turuosa

(130) Impordi turuosa suurenes pisut aastatel 1997-1998, langedes 1999. aastal tagasi 19,3 protsendini, mis tähendab väikest turuosa langust võrreldes 1997. aastaga. 2000. ja 2001. aastal suurenes impordi turuosa märgatavalt, s.o 24 protsendini ja seejärel 25,9 protsendini, st vastavalt 24 % ja 8 %.

2.2.3. Järeldus

(131) Kuigi import suurenes 1998. aastal järsult, leiab komisjon, et selline kasv oli erandlik ja seda ei saa käsitada impordi tavapärase arengu osana. Sellele osutab ka asjaolu, et 1999. aastal import vähenes. Võtmata arvesse 1998. aastat, oli impordi aastane kasvumäär ajavahemikul 1997-1999 absoluutnäitajate poolest 7 % (kuid kogutoodangu ja vabaturul müüdava toodangu suhtes negatiivne). Seevastu aastatel 1999-2000 oli impordi aastane kasvumäär absoluutnäitajate poolest 12 % (24 % ühenduse kogutoodangu suhtes ja 28 % müügiks ettenähtud toodangu suhtes). Kõigi parameetrite järgi oli impordi aastane kasvumäär aastatel 1999-2000 suurem kui varasemal perioodil ning aastatel 2000-2001, hoolimata 2000. aastal saavutatud kõrgtasemest, jätkus kasv kiiremini kui aastatel 1997-1999. Tuleks märkida, et algetapis kehtestatud kvoodi ärakasutamisest nähtuv kõrge imporditase tundub leidvat kinnitust ka 2002. aasta kohta.

(132) Impordi kahe aasta liikuva keskmise areng viie aasta pikkuse uurimisperioodi jooksul osutab sellele, et impordi hiljutise suurenemise põhjuseks ei saa pidada imporditaseme väljakujunenud suundumusi.

(133) Järeldatakse, et viimaste aastate kasvu võib pidada ootamatuks, järsuks ja märkimisväärseks võrreldes varasemate aastate arenguga, pidades eelkõige silmas, et 1998. aastal toimunud impordikasvu tuleb käsitada ebatüüpilisena.

2.3. Ettenägematud arengutendentsid

2.3.1. Kaubanduse kaitsemeetmete kasutamise suurenemine USAs

(134) Alates 1998. aastast hakkas USA, mis moodustab umbes ühe kaheksandiku maailma terasetarbimisest, vastuseks Aasia kriisile kasutama terasesektoris rohkem kaubanduse kaitsemeetmeid, et kaitsta omamaiseid tootjaid konkurentsi eest. Mitme kõnealuse meetme kohta on WTO otsuse teinud ja mõned kasutatud meetodid on kuulutatud WTO nõuetega vastuolus olevaks. Sellegipoolest põhinevad paljud senini jõus olevad meetmed samadel meetoditel.

(135) Alljärgnevas tabelis on näidatud, mitu korda tegi USA aastatel 1997-2001 terasesektoris tervikuna dumpinguvastast või tasakaalustavat tollimaksu käsitleva lõpliku otsuse ühe või mitme riigi suhtes, ning siit ilmneb selle tegevuse intensiivistumine viimasel kolmel aastal.

Aasta Dumpinguvastast tollimaksu käsitlevad lõplikud otsused Tasakaalustavat tollimaksu käsitlevad lõplikud otsused

1997 5 0

1998 6 1

1999 16 7

2000 14 5

2001 26 5

(136) Aastal 2001 teatas USA ka edasistest laiaulatuslikest meetmetest terasesektoris. 2001. aasta jaanuaris algatas USA uurimise terasesektoris 1974. aasta kaubandusseaduse paragrahvi 223 alusel. 2001. aasta juulis teatas USA rahvusvaheline kaubanduskomitee (ITC) laiaulatusliku uurimise algatamisest terasesektoris 1974. aasta kaubandusseaduse paragrahvi 202 alusel ning detsembris soovitas ITC kaitsemeetmeid suure hulga terastoodete suhtes.

(137) Kõnealused meetmed mõjusid üha pärssivamalt terastoodete impordile USAsse, mistõttu teraseimport USAsse vähenes ajavahemikul 1998-2001 33 %, ning need kulmineerusid kaitsemeetmete väljakuulutamisega USA poolt 5. märtsil 2002. Eelkõige piiras kaitsemeetmeid käsitlev menetlus, mille üle oli enne selle algatamist mitu kuud arutelusid peetud, importi USAsse, kuna tekitas ettevõtjates ebakindlust. Tegemist on suurima kaubanduse kaitsemeetmega, mille WTO liige on kunagi algatanud ja mis hõlmab 17 miljardi USA dollari suurust importi.

2.3.2. Kaubanduse kaitsemeetmete kasutamise suurenemine USAs vaatlusaluse toote suhtes

(138) Seoses kuumvaltslehtterase ja -terasplaatidega (mis on USA tootekategooria, kuhu kuuluvad kuumvaltsteraslehed ja -plaadid) kehtestas USA ajavahemikul 1999-2001 19 dumpinguvastast meedet kõrgete tollimaksude näol (k.a üks peatamisleping) ja kümme tasakaalustavat meedet. Eelkõige kehtestas USA 1999. aasta veebruaris 10,78-67,14 % suurused dumpinguvastased tollimaksud Jaapanist pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes ning 10,21-52,14 % suurused dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud (kusjuures mõnda neist kohaldati kumulatiivselt) Indoneesiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. 1999. aasta juulis kehtestas USA 41,27-42,12 % suurused dumpinguvastased tollimaksud Brasiiliast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. Septembris 2000 kehtestas USA 40,6-44,59 % suurused dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud (kusjuures mõnda neist kohaldati kumulatiivselt) Argentinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Novembris 2000 kehtestas USA 64,20-90,83 % suurused dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. Novembris 2000 kehtestas USA 8,28-44,4 % suurused dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud (kusjuures mõnda neist kohaldati kumulatiivselt) ka Indiast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes.

(139) 15. märtsiks 2002 kehtisid USAs kuumvaltslehtterase ja -terasplaatide osas dumpinguvastased meetmed 17 riigi eksportijate suhtes ja tasakaalustavad meetmed üheksa riigi eksportijate suhtes. Kõnealuste menetlustega seotud riigid olid Argentina, Brasiilia, Hiina, India, Indoneesia, Itaalia, Jaapan, Kasahstan, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Madalmaad, Prantsusmaa, Rumeenia, Tai, Taiwan, Ukraina ja Venemaa. Kõigil juhtudel on pärast dumpinguvastase või tasakaalustava meetme võtmist vaatlusaluse toote import USAsse kõnealusest riigist vähenenud. Peale selle, et 2001. aastal vähenes järsult USAsse saabuv import ning vaatlusaluse toote suhtes kehtis 19 dumpinguvastast ja kümme tasakaalustavat meedet, algatas USA kõnealuse aasta algul terasesektorit käsitleva uurimise USA 1974. aasta kaubandusseaduse paragrahvi 223 alusel ja aasta keskel teatas USA rahvusvahelise kaubanduse komitee (ITC) laiaulatuslikust terasesektorit käsitlevast uurimisest kõnesoleva seaduse paragrahvi 202 alusel.

(140) Aastatel 1999-2001 vähenes import USAsse 6,61 miljonilt tonnilt 3,63 miljoni tonnini. Samal ajal suurenes kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide import ühendusse 477 067 tonnilt 572 133 tonnini, s.o 20 %.

(141) Komisjon on ka kindlaks teinud, et kuumvaltslehtterase ja -terasplaatide impordi vähenedes USA turule suurenes kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide import ühenduse turule. Komisjon on olemasoleva teabe alusel kindlaks teinud, et kaubanduse kaitsemeetmete ulatuslikum ja tõhusam kasutamine USAs viimastel aastatel, USAsse kuumvaltslehtterase ja -terasplaatide impordi järsk vähenemine aastatel 2000-2001 ning kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide impordi suurenemine ühendusse nimetatud perioodil on omavahel ajalises seoses. 2001. aastal oli ühendus kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide oluline eksporditurg. Ühenduse ja USA turul on ühesugused tööstustarbijad. Paljud eksportijad, keda on mõjutanud USA kaubanduse kaitsemeetmed, on mitu aastat eksportinud ka ühendusse. Samaaegselt USA impordi järsu vähenemisega kasvas import ühendusse 2001. aastal rekordtasemele, hoolimata sellest, et sisemajanduse kogutoodang, tootmine ja tarbimine vähenesid.

(142) Sellist ulatuslikumat ja tõhusamat kaubanduse kaitsemeetmete kasutamist, kusjuures mõned neist meetmetest on leitud olevat vastuolus WTO nõuetega, ei olnud võimalik ette näha Uruguay vooru lõpetamisel ning sel juhul on tegemist ettenägematute asjaoludega kaitsemeetmete lepingu tähenduses.

2.3.3. Impordi vähenemine USAsse

(143) Alljärgnevas tabelis on esitatud nende toodete import USAsse aastatel 1997-2001, mida seal liigitatakse kuumvaltslehtterasena (k.a rullitud plaadid) ja kuumvaltsterasplaatidena (k.a sobiva pikkusega juppideks lõigatud plaadid ja plakeeritud plaadid). Kuumvaltsteraslehed ja -plaadid klassifitseeritakse kõnealuste USA tootekategooriate alla.

Aasta Vaatlusaluse toote import USAsse (tonnides)

1997 7 065 153

1998 12 240 826

1999 6 606 789

2000 7 568 511

2001 3 630 657

Allikas: Global Trade Atlas

(144) Import USAsse suurenes aastatel 1997-1998, langedes 1999. aastal uuesti pisut allapoole 1997. aasta taset. Aastatel 1999-2000 suurenes see umbes 7,6 miljoni tonnini. Kuid aastatel 2000-2001 vähenes import rohkem kui 52 %, s.o 3,6 miljoni tonnini.

(145) Kuumvaltslehtterase ja -terasplaatide impordi vähenemist USAsse võib eelkõige põhjendada eespool osutatud meetmete otsese mõjuga eksportijatele, kelle kaupade suhtes kohaldati dumpinguvastaseid ja/või tasakaalustavaid tollimakse, kuid samuti kõnealuste meetmete kaudse hoiatava mõjuga ja kõiki vaatlusaluse toote USAsse eksportijaid käsitleva uurimisega.

(146) Alljärgnevas tabelis on esitatud konkreetsete dumpinguvastaste/tasakaalustavate meetmete mõju kuumvaltslehtterase (k.a rullitud plaatide) ja kuumvaltsterasplaatide (k.a sobiva pikkusega juppideks lõigatud plaatide ja plakeeritud plaatide) ekspordile teatavatest riikidest USAsse.

Riik Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäev Eksport USAsse (maht tonnides)

2000 2001

India November 2000 751 000 57 000

Taiwan November 2000 653 000 46 000

Hiina November 2000 578 000 120 000

Lõuna-Korea November 2000 883 000 452 000

Indoneesia November 2000 235 000 12 000

Tai November 2000 253 000 32 000

2.4. Ühenduse tootjate määratlus

(147) Ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodang on umbes 2,4 miljonit tonni aastas. Uurimises tegid täielikult koostööd järgmised ühenduse terasetööstuse ettevõtted:

- Cockerill Sambre SA, Belgia,

- Sidmar NV, Belgia,

- Sollac SA, Prantsusmaa,

- EKO Stahl GmbH, Saksamaa,

- Corus Strip UK, Ühendkuningriik,

- Corus Staal BV, Madalmaad,

- Rautaruukki Oyj, Soome,

- Riva/Ilva SPA, Itaalia,

- Salzgitter AG Stahl ... Technologie, Saksamaa,

- SSAB Tunnplat AB, Rootsi,

- Thyssen Krupp Stahl AG, Saksamaa, ja

- Voest Alpine Stahl GmbH, Austria.

(148) Kõik need äriühingud on Euroopa Raua- ja Terasetööstuse Konföderatsiooni ("Eurofer") liikmed. Nende toodang moodustas umbes 93 % ühenduse vaatlusaluse toote kogutoodangust, mis moodustab suurema osa ühenduse toodangust määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 5 lõike 3 punkti c ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõike 1 tähenduses. Sellest tulenevalt käsitatakse neid käesoleva menetluse kohaldamisel ühenduse tootjatena.

2.5. Märgatav kahju

2.5.1. Sissejuhatus

(149) Et teha kindlaks, kas ühenduse samasugune toote tootjatele on tekitatud märgatavat kahju, st kas ühenduse tootjate seisund on märkimisväärselt halvenenud, on komisjon hinnanud kõiki asjakohaseid ühenduse tootjate olukorda mõjutavaid objektiivseid ja koguseliselt mõõdetavaid tegureid. Vaatlusaluse toote puhul on komisjon hinnanud eelkõige tootmisvõimsuse, toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, tööhõive, tootlikkuse, rahakäibe, kasutatud kapitali tasuvuse, suletud turu, varude, tarbimise, müügi, turuosa, hinna ja selle allalöömise ning tasuvuse arengut aastatel 1997-2001. Asjakohased majandusandmed on esitatud käesoleva toote analüüsi lõpus.

(150) Uurimine on näidanud, et vaatlusalusel tootel võib olla üks kahest kasutusotstarbest. Seda võidakse kas müüa või kasutada ettevõttesiseselt muude toodete valmistamisel. Leiti, et umbes 17 % ühenduse tootjate toodetavatest vaatlusalustest toodetest kasutatakse ettevõttesiseselt, st et need tootjad töötlevad neid edasi integreeritud protsessis, tihti samal tootmisliinil (edaspidi "suletud turg"). Hiljem läbivad kõnealused tooted ettevõttesisese töötluse, mille kohta tavaliselt arvet ei esitata.

(151) Ülejäänud toodang müüakse turuhindadega ühenduse turul (edaspidi "vabaturg"). Vaatlusalust importtoodet müüakse samuti vabaturul. Vabaturul on põhilised ostjad sõltumatud külmvaltstoodete tehased, torutootjad, terasetöötlemiskeskused, terasekaupmehed ja hulgimüüjad. Ühenduse tootmisharu ja importijad müüvad vaatlusalust toodet ühtedele ja samadele klientidele ja seda kasutatakse samadel eesmärkidel. Vaatlusaluse toote müümisega vabaturul kaasneb faktuurarvete esitamine.

(152) Uurimine näitas, et tehakse selget vahet suletud turu ja vabaturu jaoks ettenähtud vaatlusaluse toote vahel. Leiti, et suletud turu jaoks ettenähtud vaatlusalust toodet import otseselt ei mõjuta. Seevastu müügiks ettenähtud toodang konkureeris otseselt impordiga.

(153) Andmaks võimalikult täielikku ülevaadet ühenduse tootjate olukorra kohta, on komisjon hankinud ja analüüsinud nii suletud turu kui ka vabaturu jaoks ettenähtud kuumvaltsteraslehti ja -plaate käsitlevaid andmeid. Et vabaturumüük konkureerib vaatlusaluste importtoodetega, keskendus komisjon vabaturule. Ehkki komisjon kombineeris võimaluste piires vabaturgu ja suletud turgu käsitlevaid andmeid, on analüüsimisel vabaturgu ja suletud turgu vajaduse ja võimaluse korral ka eristatud.

2.5.2. Vaatlusaluse tootega seotud tegevuse üldanalüüs

2.5.2.1. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

1997 1998 1999 2000 2001

Tootmisvõimsus (tonnides) 3 500 000 3 600 000 3 600 000 3 600 000 3 600 000

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) 63 % 67 % 72 % 64 % 61 %

(154) Uurimine näitas, et tootmise hinnanguline teoreetiline koguvõimsus ei muutunud uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, püsides umbes 3,6 miljoni tonni piires.

(155) Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes ajavahemikus 1997-1999 pidevalt umbes 7-protsendilise määraga ja vähenes aastal 2000 uuesti 64 protsendini. Seejärel langes tootmisvõimsuse rakendusaste 2001. aastal viie aasta pikkuse perioodi madalaimale tasemele (61 %). Komisjon märgib, et suletud turu ja ekspordi vähenemine aastatel 2000-2001 aitas kaasa tootmisvõimsuse rakendusastme langusele. Sel ajal kui suletud turg vähenes 64 000 tonni võrra ja eksport 9 000 tonni võrra (2000. aasta toodangust kokku 2,7 %), langes tootmisvõimsuse rakendusaste 5 %. Kasumi saamiseks peab terasetööstusel olema kõrge tootmisvõimsuse rakendusaste ja selline langus osutab tootmise vähenemisele 2001. aastal.

2.5.2.2. Ühenduse kogutoodang

1997 1998 1999 2000 2001

Toodang (tonnides) 2 193 175 2 406 637 2 580 125 2 317 395 2 184 078

(156) Ühenduse kogutoodang suurenes ajavahemikul 1997-1998 2,19 miljonilt tonnilt 2,41 miljoni tonnini ja edasi 1999. aastal 2,58 miljoni tonnini tänu tarbimise ulatuslikule kasvule ühenduse turul (mis aastatel 1997-1999 suurenes umbes 430 000 tonni võrra e 21 %). Seejärel vähenes ühenduse kogutoodang 2000. aastal 10 % ja 2001. aastal veel 6 % väheneva tarbimise ja suureneva impordi koosmõju tõttu. Sellest ilmneb, et 2000. ja 2001. aastal suurenes impordi mõju kokkukuivaval turul absoluutnäitajate poolest.

2.5.2.3. Tööhõive

1997 1998 1999 2000 2001

Tööhõive (perioodi lõpul) 6 461 6 699 6 489 6 229 5 942

(157) Samasuguse tootega seotud tööhõive suurenes aastatel 1997-1998 vastuseks suurenevale tarbimisele, kuid vähenes uuesti 1999. aastal pärast tõhususe suurendamist. Aastatel 1999-2000 vähenes see 260 töötaja võrra ja seejärel 2001. aastal veel 290 töötaja võrra, mis kajastus töökohtade arvu vähenemises ja ettevõtete sulgemises. 2002. aastal väheneb tööhõive prognooside kohaselt veelgi, mille teatavaks kinnituseks on vähemalt ühe tehase sulgemine Ühendkuningriigis 2002. aasta teises kvartalis.

2.5.2.4. Tootlikkus

1997 1998 1999 2000 2001

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) 339 359 398 372 368

(158) Tootlikkus suurenes ajavahemikul 1997-1999 tänu suurenenud tootmisele ja tõhususele, mis võimaldas 1999. aastal tööjõudu vähendada. Kuid tootmise languse tõttu 2000. aastal, hoolimata paralleelsest tööhõive langusest, vähenes tootlikkus samal aastal 398 tonnilt töötaja kohta 372 tonnini töötaja kohta. Tootmise edasise languse tõttu 2001. aastal vähenes tootlikkus veelgi, kuid ühenduse tootjad suutsid vältida selle langust allapoole 368 tonni töötaja kohta, vähendades 2000. aastal ja 2001. aasta algul töökohtade arvu.

2.5.2.5. Rahakäive

1997 1998 1999 2000 2001

Rahakäive (indeks) 100 17 -22 149 -9

(159) Rahakäivet oli võimalik kontrollida ainult nende koostööd tegevate äriühingute osas, kes toodavad samasugust toodet, mitte aga samasuguse toote enda osas. Seepärast peeti kõnealust näitajat muudest eespool esitatud näitajatest vähemtähtsaks. Sellegipoolest ilmneb aastatel 1997-2001 ja 2000-2001 negatiivne olukord.

2.5.2.6. Kasutatud kapitali tasuvus

1997 1998 1999 2000 2001

Kasutatud kapitali tasuvus 7,1 % 11,9 % 4,8 % 9,1 % 3,1 %

(160) Kasutatud kapitali tasuvust oli võimalik kontrollida ainult nende koostööd tegevate äriühingute osas, kes toodavad samasugust toodet, mitte aga samasuguse toote enda osas. Seepärast peeti ka kõnealust näitajat muudest eespool esitatud näitajatest vähemtähtsaks. Sellegipoolest ilmneb aastatel 1997-2001 ja 2000-2001 negatiivne olukord.

2.5.3. Vabaturu analüüs

2.5.3.1. Tarbimine

1997 1998 1999 2000 2001

Tarbimine (tonnides) 2 038 964 2 291 736 2 469 281 2 220 950 2 209 059

(161) Ühenduse kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide tarbimine määrati ühenduse tootjate kogumüügi alusel vabaturul ja Eurostatilt vaatlusaluse toote koguimpordi kohta ühendusse saadud andmete alusel.

(162) Aastatel 1997-1999 suurenes tarbimine ühenduses 2,04 miljonilt tonnilt 2,47 miljoni tonnini. 2000. aastal vähenes see 2,22 miljoni tonnini (10 % suurune langus) ja 2001. aastal püsis enam-vähem samal tasemel. Tarbimise langust aastatel 1999-2000 vaadeldakse muude tegurite all, tegemaks kindlaks, kas see aitas kaasa ühenduse tootjatele märgatava kahju tekitamisele ning kui aitas, siis missugusel määral.

2.5.3.2. Müügimaht

1997 1998 1999 2000 2001

Müügimaht ühenduses (tonnides) 1 621 366 1 780 696 1 992 214 1 687 843 1 636 926

(163) Tänu tarbimise suurenemisele suurenes samasuguse toote müük ühenduses ajavahemikul 1997-1998 1,62 miljonilt tonnilt 1,78 miljoni tonnini ja 1999. aastal 1,99 miljoni tonnini. Seejärel vähenes samasuguse toote müük aastatel 2000 ja 2001 vastavalt 15 % ja 3 %. See langus oli kiirem kui tarbimise langus, viidates impordi osatähtsuse suurenemisele turul, mis 2000. aastal kahanes ja 2001. aastal püsis stabiilne.

2.5.3.3. Turuosa

1997 1998 1999 2000 2001

Turuosa (%) 79,5 % 77,7 % 80,7 % 76,0 % 74,1 %

(164) Ühenduse tootjate turuosa vähenes ajavahemikul 1997-1998 79,5 protsendilt 77,7 protsendini, mille põhjuseks oli impordi märkimisväärne suurenemine Kagu-Aasiast 1998. aastal Aasia kriisi tagajärjel. Järgmisel aastal (1999) olid ühenduse tootjad sunnitud turuosa taastamiseks hindu alandama ja tegelikult suutsid oma turuosa pisut suurendada. Sellegipoolest on ühenduse tootjate turuosa alates 1999. aastast märkimisväärselt vähenenud, s.o 76 protsendini 2000. aastal ja 74,1 protsendini 2001. aastal. Samal ajal suurenes impordi turuosa 19,3 protsendilt 1999. aastal 24 protsendini 2000. aastal ja 25,9 protsendini 2001. aastal. Sellest ilmneb, et import on kõnealusel perioodil hõlvanud üha rohkem turgu, hoolimata sellest, et aastatel 2000-2001 alandasid ühenduse tootjad hindu 8 %.

2.5.3.4. Samasuguse toote hind ja hinna allalöömine

1997 1998 1999 2000 2001

Ühenduse müügi ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 321 347 286 363 334

2001. aasta 1. kvartal 2001. aasta 2. kvartal 2001. aasta 3. kvartal 2001. aasta 4. kvartal 2002. aasta 1. kvartal

Ühenduse müügi ühikuhinnad (eurodes tonni kohta) 343 331 333 330 315

(165) Samasuguse toote keskmine hind suurenes ajavahemikul 1997-1998 347 euroni tonni kohta, kuid 1999. aastal langes see 286 eurole tonni kohta, sest ühenduse tootjad üritasid taastada oma turuosa. 2000. aastal hinnad taastusid, kui 2001. aastal langesid uuesti (8 %) 334 eurole tonni kohta. Sellist suundumust kinnitab ka asjaolu, et alates 2001. aasta 1. kvartalist kuni 2002. aasta 1. kvartalini on ühenduse toote hind langenud 343 eurolt tonni kohta 315 eurole tonni kohta.

(166) Määramaks kindlaks hinna allalöömise taset, uuriti hinnateavet võrreldavate ajavahemike jooksul samal kaubandustasandil ja sarnastele klientidele suunatud müügi puhul. Võrreldes hindu, mis olid märgitud ühenduse tootjate esitatud arvetel ja eksportivate tootjate poolt ühendusele esitatud arvetel, ilmnes, et impordihinnad olid 2001. aastal keskmiselt 27,9 % madalamad kui siseturuhinnad.

2.5.3.5. Tasuvus

1997 1998 1999 2000 2001

Ühenduse müügi puhaskasum/kahjum (%) 5,7 % 10,5 % -3,7 % 8,5 % -1,6 %

2001. aasta 1. kvartal 2001. aasta 2. kvartal 2001. aasta 3. kvartal 2001. aasta 4. kvartal 2002. aasta 1. kvartal

Ühenduse müügi puhaskasum/kahjum (%) 2,5 % -2,3 % -3,2 % -4,6 % -8,5 %

(167) Ühenduse tootjate müügi tasuvus ühenduses kõikus viie aasta pikkuse vaatlusperioodi jooksul märkimisväärselt. Kõige väiksem oli tasuvus 1999. aastal, kui ühenduse tootjad olid sunnitud alandama hindu, et võita tagasi turuosa suurenenud impordilt. Suurim tasuvus registreeriti 1998. aastal.

(168) 2001. aastal, kui import saavutas viie aasta pikkuse perioodi kõrgeima taseme, langes keskmine impordihind 229 eurole tonni kohta ja ühenduse toote hind langes 334 eurole tonni kohta. Ühenduse toote hinna langus koos müügimahu vähenemisega põhjustas ühenduse tootjate tasuvuse languse 8,5 protsendilt -1,6 protsendini ja selline negatiivne suundumus tundub jätkuvat ka 2002. aastal. Seda suundumust kinnitavad kvartaliandmed ajavahemiku kohta alates 2001. aasta 1. kvartalist kuni 2002. aasta 1. kvartalini, millest nähtub, et ühenduse tootjate müügi tasuvus ühenduse turul langes 2,5 protsendilt -8,5 protsendini.

(169) Võrdlushinna allalöömisest ilmneb, kui palju on importtoote hind madalam hinnatasemest, mida ühenduse tootjad oleksid võinud eeldatavalt saada mittekahjustavas olukorras. Võrdlushinna allalöömistaseme arvutamisel võeti aluseks ühenduse toote kaalutud keskmine mittekahjustav hind tonni kohta. Sellise hinna arvutamisel lisati ühenduse toote vastavale tootmiskulule 8 % suurune kasumimarginaal. Kõnealust kasumimarginaali peeti põhjendatuks, kuna see vastab ühenduse tootjate kasumile tavapärases kauplemisolukorras, mida ei ole mõjutanud impordi ootamatult järsk suurenemine. Sellist mittekahjustavat hinda võrreldi vaatlusaluse importtoote kaalutud keskmise hinnaga tonni kohta 2001. aasta jooksul. Erinevust kõnesoleva kahe hinna vahel väljendati protsendimäärana importtoote CIF-hinnast ühenduse piiril ja selle tulemusena saadi 56 % suurune võrdlushinna allalöömine.

2.5.3.6. Varud

1997 1998 1999 2000 2001

Lõppvarud (tonnides) 167 389 215 337 232 342 265 431 289 264

(170) Aastatel 1997-1998 suurenesid varud märkimisväärselt, kuna nõudluse ennustatud suurenemise 1998. aastal rahuldas eeldatust suuremal määral impordi märkimisväärne suurenemine kõnealusel aastal. Sellise varude kogunemise põhjuseks oli osaliselt 1999. aasta hinnalangus. 2000. aastal ületas tootmine jällegi tarbimise, mistõttu varud suurenesid veelgi 232 342 tonnini. Kuid hoolimata ühenduse toodangu märkimisväärsest vähenemisest 2000. aastal suurenesid varud jätkuvalt, sest ühe aasta jooksul suurenes impordi turuosa 24 %.

(171) 2001. aastal vähenes ühenduse toodang veelgi (üle 120 000 tonni rohkem kui langes tarbimise kõnealusel aastal), samas suurenesid varud, ulatudes 2001. aastal 289264 tonnini, s.o 13 % ühenduse tarbimisest (võrreldes 8 protsendiga 1997. aastal). Selle põhjuseks oli impordi turuosa märgatav suurenemine 2001. aastal.

2.5.4. Suletud turu analüüs

1997 1998 1999 2000 2001

Suletud turg (tonnides) 317 941 375 788 405 835 437 013 372 850

(172) Mõned suletud turuga seotud näitajad on esitatud üldisemalt, arvestades et suletud turg moodustab ühe osa vaatlusaluse tootega seotud tegevuse üldanalüüsist (s.o tootmisvõimsus ja selle rakendusaste, tööhõive ja tootlikkus). Muude eespool seoses vabaturuga analüüsitud tegurite (s.o müügihindade, varude ja tasuvuse) kohta saadud andmed ei ole oma iseloomu tõttu otseselt ja objektiivselt võrreldavad kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide vabaturu kohta saadud andmetega. Sellegipoolest ei nähtu nendest, et suletud turu jaoks on tasuvam toota kui vabaturu jaoks. Seetõttu keskendutakse käesolevas analüüsis suletud turu jaoks ettenähtud toodangule ja uuritakse, kas selle suundumus on võrreldav vaba- ja koguturu suundumustega.

(173) Aastatel 1997-2000 suurenes suletud turu jaoks ettenähtud toodang peaaegu 120 000 tonni võrra. See aitas kaasa ühenduse kogutoodangu suurenemisele aastatel 1997-1999 (2,19 miljonilt tonnilt 2,58 miljoni tonnini) ja vähendas vabaturul müüdava toodangu vähenemisest tingitud mõju 2000. aastal. 2001. aastal vähenes suletud turg 64 000 tonni võrra e 15 %. Kuigi müügiks ettenähtud toodangu vähenemine oli kõige olulisem tegur, aitas suletud turu vähenemine kaasa sellele, et 2001. aastal vähenes ühenduse kogutoodang 2,18 miljoni tonnini (6 % suurune langus võrreldes 2000. aastaga).

2.5.5. Järeldus

(174) Andmetest selgub, et kuigi tootmisvõimsus püsis stabiilsena ja tootlikkus pisut suurenes, ilmnesid tootmisvõimsuse rakendusastme, toodangu, tööhõive ja tootlikkuse puhul üldiselt negatiivsed arengutendentsid ning negatiivseid jooni võib täheldada ka rahakäibe ja kasutatud kapitali tasuvuse puhul.

(175) Üldiselt ilmnevad vabaturgu käsitlevates andmetes tarbimise vähenemise ja varude suurenemise taustal müügi, turuosa, hindade ja tasuvuse osas negatiivsed arengutendentsid.

(176) Hoolimata 2000. aasta suurenemisest ilmneb suletud turgu käsitlevatest andmetest samasugune suundumus, mida kinnitab vaatlusaluse tootega seotud tegevuse üldanalüüs.

(177) Komisjon märgib eelkõige, et samal ajal kui import saavutas 2001. aastal viie aasta kõrgeima taseme (572 133 tonni), langes ühenduse tootjate müügimaht ühenduses viie aasta madalaimale tasemele (1,64 tonnini), nende tasuvus vähenes kiiresti ja nad sattusid kahjumisse. See toimus paralleelselt vabaturul müüdava toodangu, suletud turu ja tarbimise vähenemisega. Sel juhul oleks import pidanud eeldatavalt vähenema, kuid selle asemel suurenes see kolm aastat järjest.

(178) Impordi suurenemise mõju ühenduse tootjatele kajastub tulemuslikkuse näitajates. Ühenduse tootjad on kaotanud oma turuosa, mis 2001. aastal langes viie aasta madalaimale tasemele. Nii tootmisvõimsuse rakendusaste kui ka tootlikkus on 2001. aastal langenud viie aasta madalaimale tasemele hoolimata töökohtade arvu märkimisväärsest vähenemisest 2000. ja 2001. aastal. 2001. aastaks oli tööhõive langenud viie aasta madalaimale tasemele ja oletatavasti langeb veelgi. Tootmise ning ühenduse müügimahu ja hindade vähenemise tagajärjel 2001. aastal langes ühenduse tootjate tasuvus ja nende olukord muutus kahjumlikuks. Ühenduse tootjatele on tekitatud märkimisväärset kahju. Selliste suundumuste kinnituseks on asjaolu, et alates 2001. aasta 1. kvartalist kuni 2002. aasta 1. kvartalini on alanenud hinnad ja vähenenud tasuvus.

(179) Võttes arvesse kõiki kõnealuseid tegureid ja tuginedes eelkõige vabaturu analüüsile, on komisjon jõudnud järeldusele, et ühenduse tootjatele on tekitatud märgatavat kahju.

2.6. Põhjuslikud seosed

(180) Et teha kindlaks põhjuslikku seost suurenenud impordi ja märgatava kahju vahel ning tagada, et muude tegurite põhjustatud kahju ei omistataks suurenenud impordile, on komisjon toiminud järgmiselt:

- kahjulikuks peetavate tegurite kahjustavad mõjud on üksteisest eristatud,

- kõnealune kahjustav mõju on omistatud seda põhjustavatele teguritele ning

- pärast kahju omistamist kõigile olemasolevatele põhjuslikele teguritele on komisjon kindlaks teinud, kas märgatav kahju on tõepoolest märkimisväärselt põhjustatud suurenenud impordist.

2.6.1. Suurenenud impordi mõju

(181) Kuumvaltsteraslehtede ja -plaatide turg on tarneallikate, klientide ja hindade poolest läbipaistev. Et kuumvaltsteraslehed ja -plaadid kujutavad endast põhiliselt toorainet, konkureerivad vaatlusalune toode ja samasugune toode peamiselt hinna poolest. Impordi suurenemise kahjustav mõju väljendub hinnasurves ja ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdava mahu vähenemises.

(182) Aastatel 1999-2000 suurenes impordi turuosa 19,3 protsendilt 24 protsendini. Sama ajal on impordi osakaal müügiks ettenähtud toodangus suurenenud 22,1 protsendilt 28,9 protsendini. Edasi suurenes impordi turuosa ajavahemikus 2000-2001 25,9 protsendini ja impordi osakaal müügiks ettenähtud toodangus 32 protsendini. Seega on import suurenenud ka toodangu suhtes ühenduse tootjate arvelt.

(183) Vaatlusaluse toote keskmine ühikuhind langes aastatel 2000-2001 ühenduse turul 305 eurolt 229 eurole tonni kohta. Samasuguse toote keskmine ühikuhind langes 363 eurolt 334 eurole tonni kohta. Sellisel läbipaistval turul oli hinna allalöömisel otsustav mõju. Samasuguse toote keskmise ühikuhinna langus üksi oleks 2001. aastal põhjustanud ühenduse tootjatele ühenduse müügitulu vähenemise 8 % (s.o 45 miljonit eurot). Võttes arvesse samaaegset müügimahtude vähenemist, vähenes käive ühenduses tegelikult 66 miljoni euro võrra. Püsikulud moodustavad olulise osa ühenduse tootjate üldkuludest. Seepärast põhjustas müügitulu vähenemine tasuvuse ebaproportsionaalselt suure vähenemise, mis 2001. aastal langes -1,6 protsendini. Lisaks tuleb sellise hinnalanguse ja tasuvuse vähenemise puhul arvesse võtta mitme tehase sulgemist ja tööhõive jätkuvat vähenemist.

(184) Kõnealustel põhjustel jõuti järeldusele, et odava impordi suurenemine ja ühenduse tootjatele tekitatud märgatav kahju on omavahel seotud ning et impordi suurenemise kahjustav mõju on ilmnenud eelkõige hinnasurvena ja ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdava mahu vähenemisena.

2.6.2. Tarbimise muutumise mõju

(185) Komisjon uuris aastatel 2000-2001 toimunud tarbimislanguse kahjustavat mõju. Seda langust tuleks vaadelda seoses viie aasta pikkuse uurimisperioodi üldsuundumusega. Tarbimine suurenes 2,04 miljonilt tonnilt 1997. aastal 2,47 miljoni tonnini 1999. aastal, vähenes 2000. aastal umbes 260 000 tonni võrra 2,2 miljoni tonnini ning jäi 2001. aastal umbes samale tasemele.

(186) Käesoleval konkreetsel juhul leiab komisjon, et tarbimise ilmne suurenemine 1999. aastal oli suuresti tingitud varude kogunemisest vastukaaluks odavatele hindadele kõnealusel aastal. Seetõttu annab üldsuundumus täpsema ülevaate. Kuigi tarbimine vähenes aastatel 1999-2000, suurenes see viie aastase perioodi jooksul tegelikult kokku 170 000 tonni võrra e 8 %. Sellest tulenevalt suurenes tarbimine keskmiselt 1,6 % aastas. Tarbimise üldsuundumust silmas pidades oleks ühenduse tootjate müük pidanud viie aasta jooksul suurenema, kuid tegelikult püsis see muutumatuna.

(187) Uurides seda küsimust, tuleks käesoleval konkreetsel juhul arvesse võtta kõigi turul osalejate reaktsiooni tarbimise vähenemistendentsi suhtes. Selles suhtes leiti, et kui ühenduse tootjad olid 2001. aastal sunnitud vähendama müüki ligikaudu 51 000 tonni võrra võrreldes 2000. aastaga, liikus import järsult vastupidises suunas. Ekspordi järsu kasvu selgituseks ei leitud mingit majanduslikku õigustust. Näiteks ei väitnud ükski eksportija, et selle põhjuseks on väiksemad tootmiskulud.

(188) Hinnamõjude osas ei tohiks tarbimise mõõdukas suurenemine hindu oluliselt mõjutada. Seda ei tohiks teha ka selline tarbimise kerge vähenemine, nagu toimus aastatel 1999-2000. Kui hinnasurve väheneb, hoitakse kontrolli all ka madalatest hindadest tulenevat kahjustavat mõju. Siinjuures on kõige tähtsam tegur kasum, mille vähenemine oleks jäänud minimaalseks, kui hinnad ei oleks märkimisväärselt langenud. Seetõttu on põhjust järeldada, et odava impordi järsu suurenemise puudumisel ei oleks tarbimise vähenemine põhjustanud märkimisväärset kasumi vähenemist.

(189) Kui kõik turul osalejad oleksidki käitunud vastutustundlikult ja kohandanud o