Komisjoni otsus,

17. märts 1999,

mis on vastu võetud nõukogu määruse (EÜ) nr 3286/94 sätete alusel ja mis käsitleb Brasiilia impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteemi ja selle toimimist

(teatavaks tehtud numbri K(1999) 607 all)

(1999/234/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine, [1] muudetud määrusega (EÜ) nr 356/95, [2] eriti selle artikleid 13 ja 14,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

(1) Komisjonile esitati 12. jaanuaril 1998. aastal kaebus vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3286/94 (edaspidi "määrus") artiklile 4. Kaebuse esitas Febeltex (Fédération belge du textile – Belgia tekstiiliföderatsioon).

(2) Kaebuse esitaja väitis, et Brasiilia impordi mitteautomaatne litsentsimine ja eriti selle jõustamine kohustuslike maksetingimuste ja kohustuslike miinimumhindade kehtestamisega ei ole kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (edaspidi "WTO leping") ja selle lisade mitmete sätetega. Sellel alusel taotles kaebuse esitaja komisjonilt vajalike sammude astumist või toiminguid, et veenda Brasiiliat kõnealuseid meetmeid kehtetuks tunnistama.

(3) Kaebus sisaldas piisavaid esmapilgul usutavaid tõendeid ühenduse uurimismenetluse algatamise õigustamiseks vastavalt määruse artiklile 8. Seetõttu algatati kõnealune menetlus 27. veebruaril 1998. aastal. [3]

(4) Peale uurimismenetluse algatamist viis komisjon läbi tekstiiltoodetele kohaldatava Brasiilia impordi litsentsimise süsteemi põhjaliku õigusliku ja faktilise uurimise. Tuginedes selle uurimise tulemustele, jõudis komisjon allpool kirjeldatud järeldustele.

B. JÄRELDUSED KAUBANDUSTAKISTUSE OLEMASOLU KOHTA

(5) Uurimise käigus tehti kindlaks, et Brasiilia süsteem on litsentsimise süsteem WTO impordi litsentsimise protseduuride lepingu (ILP) artikli 3 lõike 1 tähenduses ja peaks seetõttu vastama nii selle lepingu kui ka GATT 1994 sätetele.

(6) Impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteemi käsitlevad järgmised Brasiilia õigusaktid:

- Decreto 660, vastu võetud 25. septembril 1992. aastal (millega loodi Sistema Integrado de Comércio Exterior, Siscomex),

- Portaria Interministerial 291 (riigikassaministeerium/tööstus- ja kaubandusministeerium), vastu võetud 12. detsembril 1996. aastal (käsitleb imporditoimingute menetlemist Siscomexiga),

- Portaria Secex 21, vastu võetud 12. detsembril 1996. aastal (käsitleb imporditoimingute rakendamist Siscomexiga, kaasa arvatud hinnakontrolli) ja

- Comunicados Decex, mis loetleb impordi mitteautomaatset litsentsimist eeldavad tooted, konsolideeritud 17. detsembril 1997. aastal vastu võetud õigusaktiga Comunicado Decex 37.

Brasiilia süsteem on siiski väga paindlik: uusi tooteid saab lisada nende toodete loendisse, millele kohaldatakse impordi mitteautomaatse litsentsimise nõuet üksnes tööstuse, kaubanduse ja turismi ministeeriumi otsusega.

(7) Brasiilia litsentsimise süsteem kasutab Siscomex-arvutisüsteemi. Impordilitsentsi andmine ühendusest pärinevatele tekstiiltoodetele on otseselt seotud hulga kohustuslike miinimumhindade ja maksetingimustega. Kui kõnealused impordideklaratsiooni andmed ei vasta Brasiilia ametivõimude poolt määratud ja Siscomexi sisestatud andmetele, siis impordilitsentsi taotlust ei menetleta ja importijal palutakse ühendust võtta tööstuse, kaubanduse ja turismi ministeeriumi (Decex) väliskaubanduse osakonna kohaliku asutusega.

(8) Brasiilia õigusaktid, millega kehtestatakse kõnealune süsteem, ei sisalda viidet litsentsimisprotseduuriga rakendatavale meetmele. Komisjoni talitused on teinud kindlaks, et Brasiilia impordi litsentsimise süsteemi haldamisel kasutatakse kohustuslikke maksetingimusi ja impordi miinimumhindu käsitlevaid sisemisi halduseeskirju või suuniseid. Kõnealused eeskirjad ei ole avaldatud. Sellest tulenevalt ei saa valitsused ja ettevõtjad nendega tutvuda. Peale selle ei ole kõnealuseid mitteametlikke eeskirju võimalik vaidlustada.

(9) Kui Siscomexis ei menetleta neid impordilitsentsi taotlusi, mis ei vasta maksetingimuste ja miinimumhinna nõuetele, importija taotluse suhtes ametlikku otsust ei tehta. Sellise taotluse menetlemine jääb määramata ajaks pooleli.

(10) Brasiilia süsteemiga ei rakendata ühtegi GATTiga kooskõlas olevat meedet, selle ainueesmärgiks on impordiprotseduuride kohaldamine ja haldamine kaubanduspoliitilise vahendina, et piirata tekstiiltoodete impordivoogusid Brasiiliasse. Uuring näitas samuti, et kõnealune süsteem võimaldab Brasiilia ametivõimudel suvaliselt ja omavoliliselt keelduda impordilitsentsi andmisest mitteametlikel ja avaldamata alustel. Kohustuslike maksetingimuste ja miinimumhindade kehtestamisega litsentsi andmise tingimusteks on Brasiilia oluliselt piiranud teatavate ühendusest pärinevate tekstiiltoodete importi ja takistanud ühenduse tootjaid saamast suure arvu potentsiaalseid kliente.

(11) Brasiilia ei ole veel teinud teatavaks osasid asjassepuutuvaid õigusakte (17. detsembri 1997. aasta Comunicado Decex 37); ülejäänud osa on tehtud teatavaks rohkem kui üheaastase viivitusega alles pärast seda, kui komisjon oli algatanud määruse kohase uurimise. Kõnealuses teatises puudusid mõned olulised andmed (näiteks nende toodete nimekiri, millele kohaldatakse litsentsimisprotseduure).

(12) Neid asjaolusid arvestades leiab komisjon, et kaebuse esitaja väited on põhjendatud ja Brasiilia tegevus on kaubandustakistuseks määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses, sest see on vastolus järgmiste sätetega:

- GATTi X artikli lõige 1 ja XI artikli lõige 1,

- WTO impordi litsentsimise protseduuride lepingu artikli 1 lõige 3, artikli 3 lõige 2, artikli 3 lõike 5 punkt f ja artikkel 5.

(13) Komisjon leiab siiski, et viitamine eespool nimetatud õiguslikule alusele ei välista tuginemist WTO lepingu või selle lisadeks olevate lepingute mistahes muule asjassepuutuvale sättele, mida võib WTO vaidluste lahendamise menetluses kohaldada.

C. JÄRELDUSED KAUBANDUST KAHJUSTAVATE MÕJUDE KOHTA

(14) Komisjoni uuring rõhutas Brasiilia turu väga suurt potentsiaali ühenduse tootjate eksporditud konkurentsivõimelistele toodetele. Vaidlustatud tegevusest põhjustatud kaubandust kahjustavate mõjude kohta tehtud peamised järeldused näitavad, et Brasiilia impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteem takistab märkimisväärselt mitmete ühenduse tekstiiltoodete pääsu Brasiilia turule.

(15) Uuring hõlmas kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50–63 kuuluvaid tooteid ja sellest ilmnes, et Brasiilia süsteem avaldab eri tootesektoritele erinevat mõju. Üldjuhul võib tõdeda, et vaatamata Brasiilia turu suurele potentsiaalile ei kasvanud ühenduse tekstiiltoodete eksport Brasiiliasse aastatel 1996–1997 oluliselt, eriti võrreldes Lõuna-Ameerika muude sarnastele turgude ekspordinäitajatega.

(16) Impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteem ja selle rakendamine kohustuslike maksetingimuste ja kehtestatud miinimumhindade abil on 1997. aastal (ja mõnedel juhtudel 1996. aastal) juba põhjustanud languse teatavate Euroopa Liidu tekstiiltoodete ekspordis Brasiiliasse – nendeks toodeteks on madratsitikkriie (CN-koodid 55162310 ja 52104900), võrgud (CN-kood 58063210), voodikatted (ja nendega seotud tooted) (CN- koodid 63023290), silmkoelised sünteetilised kardinakangad (CN-kood 60024311), tehnilised kangad vabaajarõivaste jaoks (näiteks lüotsell, elastaan) (CN-kood55161300 ).

(17) Vaidlustatud Brasiilia tegevus on oluliselt vähendanud ühenduse teatavate tekstiiltoodete eksportijate konkurentsivõimet Brasiilia turul. Konkurentsivõime on eriti järsult vähenenud nendes sektorites, kus kohaldatakse impordi miinimumhindu (näiteks madratsitikkriie, kardinakangad või võrgud).

(18) Vaidlustatud meetmete kasutuselevõtmine on paljudel juhtudel põhjustanud Brasiilia klientide ning saadud ja kinnitatud tellimuste arvu ja osatähtsuse märkimisväärse languse.

(19) Miinimumhinna nõue on samuti põhjustanud Brasiiliasse eksporditavate toodete valiku olulise vähenemise. Teisiti öeldes ei saa neid tooteid, mille ekspordihind on liiga madal võrreldes nõutava kohustusliku miinimumhinnaga, enam eksportida, sest nad ei oleks kõrgema hinnaga konkurentsivõimelised. On märkimisväärne, et nii juhtub tihti madala hinnaga toodetega, mille osas on suurem kohalik konkurents. Selle tulemusena ostab Brasiilia importija Brasiilia toote, mis oleks ilma kohustuslike miinimumhindadeta kallim kui samaväärne ühenduse tekstiiltoode.

(20) Ühenduse tekstiiltoodete tootjatele/eksportijatele põhjustatud kahjustavate kaubandusmõjude hulka kuulub ka vajadus muuta toote tehnilist spetsifikatsiooni või koostist. Selline muutmine on vajalik, et vastata nõutavatele miinimumhindadele. Toote tehnilise spetsifikatsiooni muutmine on mõnedel juhtudel ainus viis saada toode, mille hind vastab miinimumhinna nõudele ja mis on majanduslikult endiselt tasuv. Komisjoni talitustele on esitatud näiteid, kus madratsitikkriides sisalduvat puuvilla, viskoosi, polüestri jms osakaalu oli vaja muuta, näiteks kasutades uut toormaterjali (nagu viskoosi), või kasutades uut toormaterjali, et muuta ruutmeetri kaalu (nagu polüpropüleen).

(21) Brasiilia impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteemi kasutamine kaubanduspoliitika vahendina kaubavoogude kontrollimiseks on põhjustanud turutingimuste täieliku muutmise mõnedes tekstiiltoodete sektorites, mille tagajärjel on Brasiilia turg ühenduse tekstiiltoodete eksportijatele peaaegu suletud. Näiteks on CN-koodi 55162310 alla kuuluva žakaarmadratsitikkriide impordi suhtes Brasiilia ametivõimude kehtestatud impordi miinimumhind (20 USA dollarit kilogrammi kohta) rohkem kui kaks korda kõrgem kõnealuse toote tavalisest müügihinnast (8–11 USA dollarit kilogrammi kohta). Selline hinnatõus on põhjustanud ühenduse kõnealuse kodutekstiiltoote eksportijate konkurentsivõime olulise languse Brasiilia turul.

(22) Seetõttu leidis komisjon, et eespool nimetatud mõjud on kaubandust kahjustavad mõjud määruse artikli 2 lõike 4 tähenduses.

D. ÜHENDUSE HUVID

(23) Euroopa eksportijad ja tootjad on viimase paari aasta jooksul esitanud kolm kaebust Brasiilia tegevuse peale, mis piirab mitmete ühenduse toodete (terasplaadid, tekstiil ja sorbitool) eksporti. Kõnealused meetmed on suunatud läbipaistmatult ja väga paindliku otsustamismenetluse kaudu konkreetsetele tundlikele sektoritele ja. Selle tõttu on ühenduse jaoks äärmiselt tähtis käsitleda Brasiilia süsteemi kõikehaaravalt.

(24) Selle tagamine, et WTO partnerid täidavad täies ulatuses oma kohustusi, on äärmiselt tähtis ühenduse jaoks, kes on ise pühendunud samade kohustuste täitmisele. Mitmepoolse kaubandussüsteemi laitmatu toimimise seisukohalt on põhiline käsitleda pidevalt igasugust kaubandustegevust, mis on väidetavalt kokkusobimatu WTO nõuetega.

(25) Võttes arvesse tekstiilitööstuse olulisust ühenduse jaoks tervikuna ja vajadust tagada ühenduse tekstiiltoodete võrdne juurdepääs kolmandate riikide turgudele, peaks ühendus seoses Febeltexi juhtumiga viivitamata vaidlustama Brasiilia impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteemi vastavalt WTO impordi litsentsimise protseduuride lepingu, GATT 1994 ja WTO vaidluste lahendamise käsitusleppe sätetele.

E. JÄRELDUSED JA VÕETAVAD MEETMED

(26) Asjassepuutuvate Brasiilia ametivõimudega on peetud kohtumisi ja kirjavahetust kõnealuse küsimuse täiendavaks arutamiseks ja rahumeelse lahenduse leidmiseks, kuid Brasiilia ametivõimud ei ole sellise lahenduse leidmiseks ettepanekuid esitanud.

(27) Sellistel asjaoludel nõuavad ühenduse huvid WTO vaidluse lahendamise menetluse algatamist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Brasiilia mitteautomaatse litsentsimise süsteem, kohustuslikud miinimumhinnad ja kohustuslikud maksetingimused on vastuolus nimetatud riigi kohustustega vastavalt Marrakeši lepingule, millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon, ja nad on kaubandustakistuseks määruse (EÜ) nr 3286/94 artikli 2 lõike 1 tähenduses.

2. Ühendus algatab Brasiilia vastu kaubandustakistuse kõrvaldamise tagamiseks menetluse vastavalt vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppele ja muudele asjakohastele WTO sätetele.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäevast.

Brüssel, 17. märts 1999

Komisjoni nimel

asepresident

Leon Brittan

[1] EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71.

[2] EÜT L 41, 23.2.1995, lk 3.

[3] Teatis uurimismenetluse algatamise kohta, mis käsitleb kaubandustakistust nõukogu määruse (EÜ) nr 3286/94 tähenduses teksiiltoodetega seonduva Brasiilia kaubandustavade osas (EÜT C 63, 27.2.1998, lk 2).

--------------------------------------------------