3.

Punkt 6.2.1.1 asendatakse järgmisega: „6.2.1.1. Vara liik 1. Ühised kõlblikkuskriteeriumid Varaks peavad olema võlainstrumendid, millel on: a) fikseeritud, tingimusteta põhisumma (1) ja b) kupong, millega ei või kaasneda negatiivne rahavoog ja mis on üks järgmistest: i) fikseeritud, nullkupong või mitme kohandamisperioodiga kupong (multi-step), st kindlaksmääratud kupongigraafikuga ja kupongiväärtusega instrumendid; ii) ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud (flat foating coupon) ühe euro rahaturu intressimäära indeksiga, näiteks EURIBOR, LIBOR või muud indeksid, või püsiva tähtajavahetuse intressimääralepinguga (constant maturity swap rate), näiteks CMS, EIISDA, EUSA indeksid; iii) finantsvõimendusega ja vähendatud finantsvõimendusega ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud ühe euro rahaturu intressimäära indeksiga, näiteks EURIBOR, LIBOR või muud indeksid, või püsiva tähtajavahetuse intressimääralepinguga, näiteks CMS, EIISDA, EUSA indeksid; iv) indeksiga seotud, finantsvõimendusega või vähendatud finantsvõimendusega ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud euroala kuni üheaastase tähtajaga riigivõlakirja tootlusega (kas indeks või netotootluse võrdlusnäitaja); v) euroala inflatsiooniindeksitega seotud ujuvad määrad, millel ei ole muutumisvahemikku, optsioone (range accrual, ratchet) või samalaadseid kompleksseid struktuure. Eelkõige ei kuulu siia järgmised kupongistruktuurid: kõik ujuvad määrad, mis on seotud välisvaluuta intressimääraga, kaubahinna- ja aktsiaindeksite ning vahetuskurssidega, kahe indeksiga seotud ujuvad intressimäärad või vahetuslepingute hinnavahedega või muu indeksite kombinatsiooniga seotud ujuvad intressimäärad, mis tahes kupongioptsioonid (range accrual, ratchet) või vastassuunaliselt liikuv intressimäär ja krediidireitingul põhinevad kupongid. Välja jäetakse ka komplekssed tähtajastruktuurid, näiteks tingimusliku lunastustähtajaga väärtpaberid ja kupongi muutmise võimalus makse sissenõudmisega. Kõlblikel kupongidel puuduvad emitendi määratud optsioonid, st nende kupongis ei ole instrumendi tähtaja jooksul lubatud muudatused, mis oleksid sõltuvad emitendi otsusest. Lisaks, kui esinevad ülem- või alampiirid, peavad need olema ette fikseeritud ja määratletud. Instrumendi liigitus kupongi põhjal, kui kupong on mitme kohandamisperioodiga (multi-step) põhineb tulevikuaspektil. Kui eespool osutatud kõlblikkuskriteeriumid ei ole täidetud, ei täida kõlblikkuskriteeriume ka vara, isegi kui see on ainult osa tasustamisstruktuurist (näiteks preemia) ja isegi kui selgesõnaliselt garanteeritakse, et kupongimakse ei ole negatiivne ja vähemalt põhisumma makstakse tagasi. Alapunkti 1 alajaotusi a ja b kohaldatakse kuni kohustuse täitmiseni. Võlainstrumentidest ei või tuleneda õigused põhisummale ja/või intressile, mis oleksid allutatud sama emitendi muude võlainstrumentide omanike õigustele. 2. Varaga tagatud väärtpaberite täiendavad kõlblikkuskriteeriumid Eurosüsteemi rahapoliitika õigusraamistikus ei loeta tagatud võlakirju varaga tagatud väärtpaberiteks. Alapunkti 1 alajaotust a ei kohaldata varaga tagatud väärtpaberite suhtes. Eurosüsteem hindab varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkust käesolevas alapunktis sätestatud täiendavate kriteeriumide põhjal. Varaga tagatud väärtpaberite tagatiseks olevaid rahavooge tekitavad varad peavad vastama järgmistele nõuetele: a) need varad peavad olema omandatud ELi liikmesriigi õigusaktide alusel; b) need varad peavad olema algatajalt või vahendajalt väärtpaberistamise teel omandatud eriotstarbelise finantsettevõtte poolt viisil, mida eurosüsteem käsitleb tegeliku müügina, mis kehtib kolmandate isikute suhtes; sellised varad ei tohi olla kättesaadavad algatajale ja selle võlausaldajatele, kaasa arvatud algataja maksejõuetuse korral (2); c) need peavad olema algatatud ja emitendile müüdud algataja või, kui kohaldatav, Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud vahendaja poolt; d) nad ei tohi koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt muude tagatisega väärtpaberite rühmadest (3). Lisaks ei tohi need koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt krediidiriskiga seotud väärtpaberitest, vahetuslepingutest või muudest tuletisinstrumentidest (4), ega ka sünteetilistest väärtpaberitest; e) krediidinõuete puhul peavad krediidisaajad ja krediidiandjad olema asutatud (või füüsiliste isikute puhul, olema residendiks) Euroopa Majanduspiirkonnas ning asjakohastel juhtudel peab Euroopa Majanduspiirkonnas asuma ka seotud väärtpaber. Selliseid krediidinõudeid peab reguleerima Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigus. Võlakirjade puhul peavad emitendid olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas, võlakirjad peavad olema emiteeritud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigusele ning Euroopa Majanduspiirkonnas peab asuma ka mis tahes seotud väärtpaber. Punkti 6.2.1.7 kohaselt peab varaga tagatud väärtpaberi emitent olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kui algatajad või asjakohastel juhtudel vahendajad tegutsevad euroalal või Ühendkuningriigis, peab eurosüsteem kontrollima, et neis jurisdiktsioonides ei kehti rangeid tagasinõudmisega seotud sätteid. Kui algataja või asjakohastel juhtudel vahendaja on asutatud mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna riigis, loetakse varaga tagatud väärtpabereid kõlblikeks üksnes juhul, kui eurosüsteem veendub, et tema õigused on vastava Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi seaduste kohaselt eurosüsteemi poolt kohaseks peetaval viisil tagasinõudmisega seotud sätete vastu kaitstud. Seepärast tuleb enne varaga tagatud väärtpaberite kõlblikuks tunnistamist eurosüsteemile esitada sellele vormilt ja sisult vastuvõetav sõltumatu õiguslik hinnang, kus tuuakse välja riigis kohaldatavad tagasinõudmise eeskirjad. Otsustamaks kas tema õigused on tagasinõudmise eeskirjade suhtes piisavalt kaitstud, võib eurosüsteem nõuda kahtlusaluse perioodi kohta muid dokumente, sealhulgas tunnistust vastuvõtja maksejõulisuse kohta. Tagasinõudmise eeskirjade hulka, mida eurosüsteem peab rangeks ja seega vastuvõetamatuks, kuuluvad eeskirjad, mille alusel likvideerija võib rahavoogu tekitava varaga tagatud väärtpaberite müügi kehtetuks kuulutada ainuüksi seetõttu, et tehing teostati teatud perioodil (kahtlusalusel perioodil) enne müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetuks kuulutamist, või mille alusel vastuvõtja saab kehtetuks kuulutamist vältida üksnes tõestades, et ta ei olnud müügitehingu teostamise ajal müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetusest teadlik. Struktureeritud emissiooni korral ei või rühmad (või allrühmad) selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olla allutatud sama emissiooni teistele rühmadele. Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale (või allrühmale) kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi (või allrühmi) ning see rühm (või allrühm) on viimane vara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet. Struktureeritud emissiooni puhul, kus emissiooniprospekt näeb ette aktseleratsiooni ja täitmisele pööramise teate saatmist, tuleb rühma (või allrühma) mitteallutatus tagada nii aktseleratsiooni kui ka täitmisele pööramise teatega seotud maksehierarhias. Selleks et varaga tagatud väärtpaberid oleksid kõlblikud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks, nõuab eurosüsteem täielikke ja standarditud laenuandmeid varaga tagatud väärtpaberi aluseks olevate rahavoogu tekitavate varade kogumi kohta, mille peavad esitama varaga tagatud väärtpaberi osapooled kooskõlas 8. liitega. Varaga tagatud väärtpaberi kõlblikkuse määramisel võtab eurosüsteem arvesse aruandlusvormi kohustuslikele väljadele sisestatud andmeid asjakohaste laenude kohta 8. liite kohaselt. Kõlblikkuse hindamisel võtab eurosüsteem arvesse järgmist: a) andmete esitamata jätmine ja b) korduvalt leitud mõtestatud andmete puudumine laenude kohta esitatud andmetes. Kõlblikkuseks peavad varaga tagatud väärtpaberid olema tagatud rahavoogu tekitavate varadega, mida eurosüsteem loeb homogeenseks, st varaga tagatud väärtpaberit tagav rahavoogu tekitav vara hõlmab ainult üht liiki vara, mis on kas eluaseme hüpoteek, ärikinnisvara hüpoteek, laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, autolaenud, tarbimislaenud või liisingu laekumised. Varaga tagatud väärtpaberid ei ole kõlblik tagatis eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidele, kui alusvara kogumis on heterogeenne vara, kuna nende aruandlus ei saa toimuda ühel vormil konkreetse varaklassi kohta (5). Eurosüsteemil on õigus nõuda mis tahes kolmandalt isikult (näiteks emitendilt, algatajalt või korraldajalt) mis tahes selgitusi ja/või õiguslikult siduvat kinnitust, mida peetakse vajalikuks varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkuse hindamiseks seoses laenuandmete esitamisega. Sellistele taotlustele mittevastamine võib kaasa tuua kõnealuse varaga tagatud väärtpaberi tehingu peatamise või kõlblikkuse mittetunnustamise. 3. Tagatud võlakirjade suhtes kohaldatavad täiendavad kõlblikkuskriteeriumid Alates 31. märtsist 2013 kohaldatakse tagatud võlakirjade suhtes järgmisi täiendavaid nõudeid. Tagatud võlakirjade tagatisvara kogum ei tohi sisaldada varaga tagatud väärtpabereid, välja arvatud varaga tagatud väärtpaberid: a) mis vastavad direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ tagatud võlaväärtpaberites sisalduvate varaga tagatud väärtpaberite suhtes kehtestatud nõuetele; b) mis algatati tagatud võlaväärtpaberi emitendiga samas konsolideerimisgrupis oleva liikme poolt, kes on ühtlasi sama keskse üksuse liige või sidusettevõtja, mille sidusettevõtja on ka tagatud võlaväärtpaberi emitent; c) mida kasutatakse tehnilise abivahendina hüpoteekide või tagatud kinnisvaralaenude ülekandmiseks algatavalt üksuselt tagatisvara kogumisse. Tagatud võlaväärtpaberid, mis olid varaga tagatud väärtpaberite kõlblike varade nimekirjas 28. novembril 2012 ja ei vasta nõuetele a–c, jäävad kõlblikeks kuni 28. novembrini 2014.