(3)

ESRNi haavatavuse hinnang märgib Taani osas järgmist: a. Tugevalt kasvanud elamukinnisvara hinnad koos kodumajapidamiste suure võlgnevusega on peamised Taani elamukinnisvarasektori haavatavused. Elamukinnisvara hinnad, eriti suuremates linnades, on mõnda aega tugevalt kasvanud ning on reaalhindades kriisieelse taseme lähedal. Siiski ei ole näha üldist ülehindamist. b. Taani kodumajapidamiste võlakoormuse keskmine tase on üks maailma suurimaid. Kõrgeltarenenud finantssüsteemi kauaaegne olemasolu Taanis on võimaldanud Taani kodumajapidamistele suhteliselt kerget juurdepääsu hüpoteeklaenudele ning Taanis on olnud odav võtta laenu eluaseme tagatisel, peamiselt tänu suurele tagatud võlakirjade turule, mille suhtes kehtib „tasakaalu põhimõte“ (2). Samas on Taani kodumajapidamistel märkimisväärne pensionivara, mis vähendab isikute vajadust olla pensionile jäädes võlavabad. Samas on mõnedel kodumajapidamiste rühmadel suur võlakoormus. Näiteks Taani eluasemeomanikest umbes kolmandiku võlatase ületab nende eluaseme väärtuse (3) ning umbes veerandi võlatase on üle kolme korra suurem nende aasta brutosissetulekust. Lisaks on kolmveerandil suure võlatasemega kodumajapidamistest muutuva intressimääraga hüpoteeklaenud, mis muudab nad haavatavaks tulevase intressimäärade suurenemise suhtes. c. Linnapiirkondade elamukinnisvara hindade kiire kasv võib tähendada seda, et rohkem isikuid, näiteks esmakordsed ostjad, võtavad elamukinnisvara ostmiseks märkimisväärseid hüpoteeklaene. Seega valitseb risk, et praegune olukord võib viia kodumajapidamiste võlakoormuse edasise suurenemiseni. Elamukinnisvara hindade tugevat kasvu on samuti mõjutanud mitmed struktuursed tegurid, näiteks rangelt reguleeritud üüriturg ja elamukinnisvara protsükliline maksusüsteem. d. Ehkki Taani hüpoteeklaenude turul on teatavaid arenguid, eeskätt rangemad krediidistandardid, mis peaksid vähendama elamukinnisvarasektoriga seotud riske, on üldine vähemaktiivne krediiditaseme kasv ja mitteamortiseeritavate, ainult intressi teenivate hüpoteeklaenude osakaalu vähenemine endiselt tavalised ning suuremates linnades jätkub krediidikasv. Seega säilib prognoositavas tulevikus suure võlakoormusega kodumajapidamiste osakaal. e. Uuringutest nähtub, et enamiku suure võlakoormaga Taani kodumajapidamiste finantsvastupidavus on piisav ka stressistsenaariumides. Ent uuringutest nähtub samuti tugev negatiivne suhe kodumajapidamiste võlatasemete ja nende tarbimise vahel kõrgema stressiga perioodidel, millel on mõju nii sissetulekutele kui varale. Lisaks võib võlakoormuse kõrge taseme ja muutuva intressimääraga hüpoteeklaenude suure osakaalu koosmõju avaldada suurt mõju kodumajapidamiste kasutatavale tulule isegi väikeste muutuste puhul intressimäärades. Lisaks suurendab elamukinnisvara hindade kiire kasv tulevase hinnalanguse tõenäosust ja suurust, mis võib koosmõjus suure võlakoormusega panna paljud kodumajapidamised olukorda, kus nende varade väärus on nende võlast väiksem. Taani kodumajapidamiste netovarade väärtus on kõrge, ent nende likviidsus ja väärtus võib stressistsenaariumi puhul väheneda ning kodumajapidamised ei pruugi soovida kasutada finantsvara oma tarbimistaseme säilitamiseks. f. Eratarbimise suur langus võib viia makromajandusliku ebastabiilsuseni, mis ka realiseerus Taanis üleilmse finantskriisi tagajärjel. Põhja- ja Baltimaade pankade omavaheline seotus võib kaasa tuua olulise piiriülese ülekandumise pangandussüsteemide vahel, kui selle regiooni riikides esineb elamukinnisvaraga seotud pingeid. Praegu näivad pangandussüsteemi otsesed riskid olevat piiratud, kuna Taanis piiravad krediidiriski mitmed struktuursed ja institutsioonilised erijooned (nagu näiteks inkassoõigused, eraisiku pankroti reeglid ja soodsad sotsiaalturvavõrgud). Lisaks on näha pangandussektori vastupidavust selliste riskide suhtes. Taani pangad on üldiselt hästi kapitaliseeritud ning suuremad pangad juba vastavad täiendavatele kapitalinõuetele, mis võetakse etapiviisiliselt kasutusele tulevatel aastatel. g. ESRN võtab arvesse Taani ametiasutuste poolt võetud meetmed, sealhulgas laenusumma ja laenuobjekti väärtuse suhte piirangud, ettevaatliku laenuandmise juhised pankadele ja hüpoteegikrediidiasutustele, maksudest mahaarvamisõiguse järkjärguline vähendamine ning niinimetatud hüpoteegikrediidiasutuste „järelevalvekristall“ (4). Kuigi need poliitikameetmed on kohased, võttes arvesse elamukinnisvara haavatavuse olemust Taanis, võib selle käsitlemiseks sellest mitte piisata. Ehkki hüpoteeklaenuandjad on märku andnud karmistatud laenuandmise standarditest, ei ole sellel veel olnud märgatavat mõju kodumajapidamiste laenukoormusele ega kinnisvara hindadele – suuremates linnades on nii laenuandmine kui ka hinnad hoopis kasvavad. Arvestades elamukinnisvara hindade tugevat kasvu, eriti suuremates linnades, valitseb risk, et need arengud võivad tuua kaasa kodumajapidamiste laenukoormuse edasise suurenemise. Lisaks ei ole oodata kodumajapidamiste suure laenukoormuse märkimisväärset vähenemist, kuna need poliitikad ei ole otseselt sellele suunatud. On oluline märkida, et käesolev hinnang kajastab asjaolu, et mõned kõnealused meetmed on kehtinud vaid lühikest aega ning jõustuvad järk-järgult ning osad neist mõjutavad vaid uus laenusaajaid,