6)

VII lisa muudetakse järgmiselt: a) pealkiri asendatakse järgmisega: „Alternatiivsed katsenõuded sõidukitele, mille puhul on tehtud I, II või III tüüpi katsetega samaväärsed katsed;“ b) 1. ja 2. jaotis asendatakse järgmisega: „1. Mõisted Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 1.1. „katsetatav veetav sõiduk“ — veetav sõiduk, mis esindab veetava sõiduki tüüpi, millele soovitakse saada tüübikinnitust; 1.2. „identne“ — samade geomeetriliste ja mehaaniliste omadustega ning samadest materjalidest (sõiduki osad); 1.3. „võrdlustelg“ — telg, mille kohta on koostatud katsearuanne; 1.4. „võrdluspidur“ — pidur, mille kohta on koostatud katsearuanne; 1.5. „nominaalne katsemass“ — tootja näidatud ketta või trumli mass, millega tehniline teenistus teeb asjakohase katse; 1.6. „tegelik katsemass“ — tehnilise teenistuse poolt enne katset mõõdetud mass; 1.7. „lävendpidurdusmoment“ — vähim sisendpöördemoment, mis on vajalik mõõdetava pidurdusmomendi tekitamiseks; 1.8. „deklareeritud lävendpidurdusmoment“ — tootja deklareeritud piduri iseloomulik lävendpidurdusmoment; 1.9. „deklareeritud välisläbimõõt“ — tootja deklareeritud ketta iseloomulik välisläbimõõt; 1.10. „nominaalne välisläbimõõt“ — tootja näidatud ketta välisläbimõõt, millega tehniline teenistus teeb asjakohase katse; 1.11. „tegelik välisläbimõõt“ — tehnilise teenistuse poolt enne katset mõõdetud ketta välisläbimõõt; 1.12. „nukkvõlli efektiivne pikkus“ — vahemaa S-nuki keskjoonest kuni pidurihoova keskjooneni; 1.13. „pidurdustegur“ — piduri sisendi ja väljundi võimendussuhe. 2. Üldnõuded Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk ning selle süsteemid ei vaja II lisas sätestatud I ja/või II või III tüüpi katset järgmistel juhtudel. 2.1. Tegemist on traktori või veetava sõidukiga, mis on rehvide, nende paigaldusviisi, piduriseadiste ja pidurdusenergia telgedes neeldumise määra alusel pidurdamise seisukohast identne traktori või veetava sõidukiga, mis: 2.1.1. on läbinud I ja/või II või III tüüpi katse; ning 2.1.2. on saanud tüübikinnituse seoses pidurdusenergia neeldumisega, kui iga telje mass ei ole asjaomase sõiduki omast väiksem. 2.2. Tegemist on traktori või veetava sõidukiga, mille telg või teljed on rehvide, rehvide paigaldusviisi, piduriseadiste ja pidurdusenergia telgedes neeldumise määra alusel pidurdamise seisukohast identne või identsed telje või telgedega, millest igaüks on läbinud I ja/või II või III tüüpi katse seoses igale teljele rakenduva massiga, mis ei ole väiksem kui asjaomasel sõidukil, tingimusel et igasse telge neelduv pidurdusenergia ei ole suurem energiast, mis neeldus kõnealusesse telge võrdluskatse või -katsete ajal, mis tehti eraldi ühel teljel. 2.3. Tegemist on traktoriga, millel on aeglustisüsteem (v.a mootorpidur), mis on identne järgmistel tingimustel katsetatud aeglustisüsteemiga. 2.3.1. Aeglustisüsteem on suutnud vähemalt 6 % kaldel tehtud katses (II tüüpi katse) omal jõul stabiliseerida sõiduki, mille suurim mass oli katse ajal vähemalt sama suur kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki suurim mass. 2.3.2. Eespool osutatud katses on tehtud kindlaks, et kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk saavutab teel liikumiskiiruse 30 km/h, on aeglustisüsteemi pöörlevate osade pöörlemissagedus selline, et aeglustusmoment on vähemalt sama suur kui punktis 2.3.1 osutatud katses. 2.4. Tegemist on veetava sõidukiga, millel on suruõhuga töötav pööravõll või ketaspidurid ning mis vastab 1. liites esitatud omaduste kontrollimise nõuetele, võrreldes võrdlustelje aruandes esitatud omadustega. Muud kui suruõhuga töötava pööravõlliga pidurid või ketaspidurid võivad saada tüübikinnituse, kui esitatakse samaväärne teave;“ c) 4. jaotis asendatakse järgmisega: „4. Tüübikinnitustunnistus Eespool esitatud nõuete kohaldamisel peab tüübikinnitustunnistus sisaldama järgmisi andmeid. 4.1. Käesoleva lisa punktis 2.1 osutatud juhul esitatakse I ja/või II või III tüüpi katseks esitatud võrdlussõiduki tüübikinnitusnumber. 4.2. Käesoleva lisa punktis 2.2 osutatud juhul täidetakse rakendusmääruse (EL) 2015/504 V lisas esitatud vormi tabel I. 4.3. Käesoleva lisa punktis 2.3 osutatud juhul täidetakse rakendusmääruse (EL) 2015/504 V lisas esitatud vormi tabel II. 4.4. Kui kohaldatakse käesoleva lisa punkti 2.4, täidetakse rakendusmääruse (EL) 2015/504 V lisas esitatud vormi tabel III;“ d) 1. liidet muudetakse järgmiselt: i) 2. jaotis asendatakse järgmisega: „2. Selles lisas kasutatavate tähiste tähendused on esitatud järgmises tabelis. 2.1. Tähised P = staatilistes tingimustes sõiduki teljele mõjuv osa sõiduki massist F = teekatte põhjustatud normaaljõud teljele staatilistes tingimustes = P × g FR = staatilistes tingimustes kõigile veetava sõiduki ratastele mõjuv teepinna summaarne vastumõju Fe = teljekoormus katses Pe = Fe / g g = raskuskiirendus: g = 9,81 m/s2 C = sisendpidurdusmoment C0 = lävendpidurdusmoment. Antud momendi võib määrata mõõtmiste ekstrapolatsiooni abil vahemikus, mis ei ületa 15 % pidurdustegurist, või muul samaväärsel meetodil C0,dec = deklareeritud lävendpidurdusmoment Cmax = suurim sisendpidurdusmoment R = rehvi dünaamiline veereraadius. Ra- ja Sa-kategooria sõidukite puhul võib rehvi dünaamilise veereraadiuse alternatiivina kasutada rehvi tootja määratud raadiust staatilise koormusega T = rehvi ja teepinna vaheline pidurdusjõud TR = veetava sõiduki rehvide ja teepinna vaheline pidurdusjõud kokku M = pidurdusmoment = T × R z = pidurdustegur = T / F või M / (R × F) s = piduri täiturmehhanismi kogukäik (töökäik + vabakäik) sp = töökäik (käik, mille puhul on rakendatav telgsurvejõud 90 % keskmisest telgsurvejõust ThA) ThA = keskmine telgsurvejõud (keskmine telgsurvejõud määratakse kogukäigu smax ühe kolmandiku ja kahe kolmandiku osa väärtuste integreerimise teel) l = hoova pikkus r = piduritrumlite siseraadius või piduriketaste efektiivne raadius p = pidurdusrõhk Märkus: tähistele lisatud järelliide „e“ on seotud võrdluspidurikatse näitajatega ja see lisatakse vajaduse korral ka muudele tähistele;“ ii) punkt 3.1.2 asendatakse järgmisega: „3.1.2. Telgede kombinatsiooni katsetamise tulemusi võib kasutada käesoleva lisa punkti 2.1 kohaselt juhul, kui veo- ja pidurite kuumenemise katses iga telje osa energiatoites on võrdne;“ iii) punkt 3.7 asendatakse järgmisega: „3.7. Identifitseerimistunnused 3.7.1. Teljel peavad olema nähtaval kohal selgesti loetavalt ja kustumatult järgmised mis tahes viisil rühmitatud identifitseerimisandmed: 3.7.1.1. telje tootja ja/või kaubamärk; 3.7.1.2. teljetunnus; 3.7.1.3. piduri tunnuskood; 3.7.1.4. Fe tunnus; 3.7.1.5. katsearuande põhiosa number; 3.7.1.6. Tunnuste näide Telje tootja ja/või kaubamärk ABC ID1-XXXXXX ID2-YYYYYY ID3-11111 ID4-ZZZZZZZ 3.7.2. Piduri eraldiasetseval automaatsel reguleerimisseadmel peavad olema nähtaval kohal selgesti loetavalt ja kustumatult järgmised rühmitatud identifitseerimisandmed: 3.7.2.1. Olenevalt olukorrast kas tootja ja kaubamärk või üks nendest 3.7.2.2. Tüüp 3.7.2.3. Versioon 3.7.3. Iga piduri hõõrdkatte või klotsi mudel ja tüüp peavad olema kustutamatult nähtavad, kui hõõrdkate paigaldatakse piduriklotsile või klots klotsitallale. 3.7.4. Tunnuskoodid 3.7.4.1. Telje tunnuskood Telje tunnuskoodi põhjal saab telge liigitada vastavalt selle pidurdusjõule/pidurdusmomendile, mille on ette näinud telje tootja. Telje tunnuskood on tähtnumbriline tähis, mis koosneb neljast sümbolist „ID1-“, millele järgneb veel maksimaalselt 20 sümbolit. 3.7.4.2. Piduri tunnuskood Piduri tunnuskood on tähtnumbriline tähis, mis koosneb neljast sümbolist „ID2-“, millele järgneb maksimaalselt 20 sümbolit. Sama tunnuskoodiga pidurid ei erine üksteisest järgmiste kriteeriumide poolest: a) piduritüüp; b) supordikorpuse, pidurikilbi, -ketta ja -trumli põhimaterjal; c) järelliitega „e“ mõõtmed vastavalt katsearuandele; d) piduri pidurdusjõu tekitamise põhimeetod; e) ketaspiduri puhul piduriketta paigaldamise meetod: jäik või ujuv; f) pidurdustegur BF; g) VII lisa nõuetes sätestatud erinevad pidurite omadused, mis ei ole hõlmatud käesoleva liite punktiga 3.7.4.2.1. 3.7.4.2.1. Sama tunnuskoodiga pidurite lubatud erinevused Sama tunnuskoodiga pidurite omadused võivad erineda järgmiste kriteeriumide poolest: a) deklareeritud maksimaalse sisendpöördemomendi Cmax suurenemine; b) kõrvalekalle deklareeritud piduriketta ja -trumli massist mdec: ±20 protsenti; c) piduriklotsile/alusplaadile hõõrdkatte/piduriklotsi kinnitamise meetod; d) ketaspidurite maksimaalse käigu suurenemine; e) nukkvõlli efektiivne pikkus; f) deklareeritud lävendpidurdusmoment C0,dec; g) ±5 mm ketta deklareeritud välisläbimõõdust; h) ketta jahutamise tüüp (õhkjahutusega/õhkjahutuseta); i) rumm (integreeritud rummuga või ilma); j) integreeritud trumliga ketas — seisupiduri funktsiooniga või ilma; k) piduriketta hõõrdepindade ja kinnituse vaheline geomeetriline suhe; l) hõõrdkatte tüüp; m) materjali variandid (v.a punktis 3.7.4.2 nimetatud põhimaterjali muutmine), mille puhul tootja kinnitab, et need ei muuda nõutud katsete läbimise suutlikkust; n) alusplaat ja piduriklotsid. 3.7.4.3. Fe tunnuskood Fe tunnuskood näitab katsetelje koormust. See on tähtnumbriline tähis, mis koosneb neljast sümbolist „ID3-“, millele järgneb Fe väärtus daN-des ilma ühikut „daN“ näitamata. 3.7.4.4. Katsearuande tunnuskood Katsearuande tunnuskood on tähtnumbriline tähis, mis koosneb neljast sümbolist „ID4-“, millele järgneb katsearuande numbri põhiosa. 3.7.5. Piduri automaatne reguleerimisseade (integreeritud või eraldi) 3.7.5.1. Piduri automaatse reguleerimisseadme tüübid Sama tüüpi piduri automaatsed reguleerimisseadmed ei erine üksteisest järgmiste kriteeriumide poolest: a) korpus: põhimaterjal; b) maksimaalne lubatud pidurivõlli pöördemoment; c) reguleerimispõhimõte. 3.7.5.2. Piduri automaatse reguleerimisseadme versioonid tööpõhimõtte alusel Tüübi piires loetakse erinevateks versioonideks need piduri automaatsed reguleerimisseadmed, millega reguleeritakse piduri lõtku;“ iv) punkt 3.8 asendatakse järgmisega: „3.8. Katsekriteeriumid Kui telje või piduri jaoks, mida on muudetud tootja esitatud teatises määratud piirides, on vaja uut katsearuannet või katsearuande täiendamist, kasutatakse lisakatsete vajaduse kindlaks tegemiseks järgmisi kriteeriume, võttes arvesse tehnilise teenistusega kooskõlastatud halvimaid konfiguratsioone. Tabelis kasutatavad lühendid TK (tervikkatse) Katse: 3.5.1: täiendav jahtunud pidurite pidurdustõhususkatse 3.5.2: pidurdustõhususe vähenemise katse (I tüüpi katse) (*2) 3.5.3: pidurdustõhususe vähenemise katse (III tüüpi katse) (*2) PTVK (pidurdustõhususe vähenemise katse) Katse: 3.5.1 täiendav jahtunud pidurite pidurdustõhususkatse 3.5.2 pidurdustõhususe vähenemise katse (I tüüpi katse) (*2) 3.5.3 pidurdustõhususe vähenemise katse (III tüüpi katse) (*2) Punkti 3.7.4.2.1 kohased erinevused Katsekriteeriumid a) Deklareeritud maksimaalse sisendpöördemomendi Cmax suurenemine Muutmine lubatud ilma täiendava katsetamiseta b) Kõrvalekalle deklareeritud piduriketta ja -trumli massist mdec: ±20 protsenti TK: katsetatakse kõige kergemat varianti; kergeimat varianti tuleb katsetada, aga kui uue variandi nominaalne katsemass on katsed läbinud variandi omast alla 5 % väiksem, ei ole seda vaja. Katsenäidise tegelik katsemass võib nominaalsest katsemassist erineda ±5 %. c) Hõõrdkatte piduriklotsile või piduriklotsi klotsitallale paigaldamise viis Tootja kindlaks määratud ja katsete eest vastutava tehnilise teenistuse poolt heaks kiidetud halvim võimalus. d) Ketaspiduri töökäigu maksimaalse tõhususe suurendamine Muutmine lubatud ilma täiendava katsetamiseta e) Nukkvõlli efektiivne pikkus Halvimaks võimaluseks loetakse pööravõlli väikseim väändejäikus ja seda kontrollitakse kas: i) PTVK või ii) on muudatus lubatud lisakatseid tegemata, kui on võimalik arvutuste teel näidata muudatuse mõju käigule ja pidurdusjõule. Sellisel juhul peavad katsearuandes olema järgmised ekstrapoleeritud väärtused: se, Ce, Te, Te/Fe. f) Deklareeritud lävendpidurdusmoment C0,dec Tuleb kontrollida, kas pidurdustõhusus jääb skeemil 1 näidatud piiridesse. g) ±5 mm ketta deklareeritud välisläbimõõdust Halvimaks võimaluseks loetakse väikseimat läbimõõtu. Katsenäidise tegelik välisläbimõõt võib erineda ±1 mm telje tootja poolt ette nähtud nominaalsest välisläbimõõdust. h) Ketta jahutamise tüüp (õhkjahutusega/õhkjahutuseta) Kõik tüübid peavad läbima katsed. i) Rumm (integreeritud rummuga või ilma) Kõik tüübid peavad läbima katsed. j) Integreeritud trumliga ketas (seisupiduri funktsiooniga või ilma) Katsetamine ei ole vajalik k) Piduriketta hõõrdepindade ja kinnituse vaheline geomeetriline suhe Katsetamine ei ole vajalik l) Piduri hõõrdkatte tüüp Kõik piduri hõõrdkatte tüübid. m) Materjali erinevus (v.a punktis 3.7.4.2. osutatud baasmaterjali muutmine), mille puhul tootja kinnitab, et nimetatud erinevus ei muuda nõutavate katsete tulemust Selle tingimuse katsetamine ei ole vajalik. n) Alusplaat ja piduriklotsid Halvimad võimalikud katsetingimused (*3): klotsitald:: vähim paksus klots:: kergeim piduriklots 3.8.1. Kui piduri automaatne regulaator erineb punktide 3.7.5.1 ja 3.7.5.2 alusel katsed läbinud seadisest, on vaja teha punkti 3.6.2 kohane lisakatse.“