ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

1. jaanuarist 2007, võttes arvesse selle otsuse artikli 3 sätteid, on EKP-l kohustus krediteerida Sloveenia keskpanka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Sloveenia keskpanga poolt ülekantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes, kooskõlas põhikirja artikliga 30.3 ja otsuse EKP/2006/30 artikli 4 lõikega 1. EKP ja Sloveenia keskpank on kokku leppinud nõude suuruses EUR 183 995 237,74 eesmärgiga tagada, et Sloveenia keskpanga nõude eurodes väljendatud summa ja teiste euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi “osalevad liikmesriigid”) keskpankadele krediteeritud nõuete eurodes kogusumma suhe võrdub Sloveenia keskpanga osakaalu EKP kapitali märkimise aluses ja teiste RKPde koguosakaalu suhtega.
(3)

Küpros, olles liikmesriik, kelle suhtes kohaldati erandit, on osalenud ERM II-s alates 2. maist 2005 ja Central Bank of Cyprus [Küprose keskpank] on lepingupooleks Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel 16. märtsil 2006. aastal sõlmitud lepingus, millega kehtestati vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (1) (edaspidi koos „ERM II keskpankade leping”) ning mida muudeti 21. detsembri 2006. aasta (2) lepinguga.
(2)

1. jaanuarist 2008, võttes arvesse selle otsuse artikli 3 sätteid, on EKP-l kohustus krediteerida Küprose keskpanka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Küprose keskpanga poolt ülekantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes, kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 30.3 ja otsuse EKP/2007/22 artikli 4 lõikega 1. EKP ja Küprose keskpank on kokku leppinud nõude suuruses 71 950 548,51 EUR eesmärgiga tagada, et Küprose keskpanga nõude eurodes väljendatud summa ja teiste euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) keskpankadele krediteeritud nõuete eurodes kogusumma suhe võrdub Küprose keskpanga osakaalu EKP kapitali märkimise aluses ja teiste RKPde koguosakaalu suhtega.
(2)

1. jaanuarist 2008, võttes arvesse selle otsuse artikli 3 sätteid, on EKP-l kohustus krediteerida Malta keskpanka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Malta keskpanga poolt ülekantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes, kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 30.3 ja otsuse EKP/2007/22 artikli 4 lõikega 1. EKP ja Malta keskpank on kokku leppinud nõude suuruses 35 831 257,94 EUReesmärgiga tagada, et Malta keskpanga nõude eurodes väljendatud summa ja teiste euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) keskpankadele krediteeritud nõuete eurodes kogusumma suhe võrdub Malta keskpanga osakaalu EKP kapitali märkimise aluses ja teiste RKPde koguosakaalu suhtega.
(2)

Võttes arvesse selle otsuse artikli 3 sätteid, on EKP-l alates 1. jaanuarist 2009 kohustus krediteerida Slovakkia keskpanka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Slovakkia keskpanga poolt ülekantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes, kooskõlas põhikirja artikliga 30.3 ja otsuse EKP/2006/33 artikli 4 lõikega 1. EKP ja Slovakkia keskpank on kokku leppinud nõude suuruses 399 443 637,59 EUR eesmärgiga tagada, et Slovakkia keskpanga nõude eurodes väljendatud summa ja teiste euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad RKPd”) keskpankadele krediteeritud nõuete eurodes kogusumma suhe võrdub Slovakkia keskpanga osakaalu EKP kapitali märkimise aluses ja teiste RKPde koguosakaalu suhtega.
3.

Slovakkia, olles liikmesriik, kelle suhtes kohaldati erandit, on osalenud ERM II-s alates 2. novembrist 2005. Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpank) on lepingupooleks Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel 16. märtsil 2006 sõlmitud lepingus, millega kehtestati vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (1), mida on muudetud 21. detsembri 2006 (2) ja 14. detsembri 2007 lepinguga (3) (edaspidi koos „ERM II keskpankade leping”).
ADDENDUM

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta määrusele (EL) nr 1107/2011 (tekstiilikiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega muudetakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ, direktiiv 96/73/EÜ ja direktiiv 2008/121/EÜ)

(Euroopa Liidu Teataja L 272, 18. oktoober 2011)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2011. aasta määrusele lisatakse järgmine avaldus:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU AVALDUS

Euroopa Parlament ja nõukogu on teadlikud sellest, kui oluline on tagada tarbijatele täpse teabe esitamine, eelkõige toodete päritolu märkimisel, et kaitsta tarbijaid võltsitud, ebatäpsete või eksitavate päritoluandmete eest. Sellise teabe edastamisel ja samas tehnika arenguga sammu pidamisel võib tulla kasuks uute tehnoloogiliste võimaluste, näiteks elektroonilise märgistuse ja sealhulgas raadiosagedustuvastuse kasutamine. Euroopa Parlament ja nõukogu soovivad, et komisjon võtaks määruse artiklile 24 vastava aruande koostamisel arvesse mõju, mida uued tehnilised võimalused avaldavad võimalikele uutele märgistusnõuetele, pidades seejuures silmas tekstiiltoodete jälgitavuse parandamist.
(6)

Riiklikud pädevad asutused teatasid, et augustis 2018 oli kutseliseks kliendiks hakata soovinud klientide arv suurem kui augustis 2017. ESMA on teadlik, et mõni hinnavahelepingute pakkuja reklaamib oma jaeklientidele võimalust saada soovi korral kutseliseks kliendiks. Jaeklient võib taotleda kutselise kliendina kohtlemist juhul, kui ta esitab vastava kirjaliku taotluse kooskõlas kõikide asjakohaste õigusaktide nõuetega. Teenusepakkujad peaksid tagama kehtivate nõuete (9) pideva järgimise. ESMA on teadlik ka sellest, et teatud kolmanda riigi ühingud võtavad aktiivselt ühendust liidu klientidega ja mõni hinnavahelepingute pakkuja ELis reklaamib jaeklientidele võimalust viia oma kontod üle kontserni kolmandas riigis asuvasse üksusesse. Ilma tegevusloata või registreeringuta Euroopa Liidus on neil kolmanda riigi ühingutel lubatud pakkuda teenuseid liidus asutatud või asuvatele klientidele üksnes kliendi enda algatusel. Samuti on ESMA teadlik, et ühingud on alustanud muude spekulatiivsete investeerimistoodete pakkumist. ESMA jätkab nende muude toodete pakkumise jälgimist, et otsustada, kas mõni muu liidu tasandi meede oleks asjakohane.
6.

ESMA on teadlik, et mõned kolmandate riikide ühingud lähenevad aktiivselt liidu klientidele. Ilma liidu tegevusloa või registreeringuta on neil ühingutel lubatud pakkuda teenuseid liidus asutatud või asuvatele klientidele üksnes kliendi enda algatusel. Samuti on ESMA teadlik, et ühingud on alustanud muude spekulatiivsete investeerimistoodete pakkumist. ESMA jälgib jätkuvalt nende muude toodete pakkumist, et otsustada, kas mõni muu liidu meede oleks asjakohane.
(14)

Nagu on märgitud ESMA 2020. aasta septembri aruandes „Trends, Risks and Vulnerabilities“ nr 2 (suundumused, riskid ja haavatavus), esines 2020. aasta teises kvartalis sektorite vahel erinevusi, mis mõjutasid eelkõige krediidiasutusi. Juuni lõpu seisuga olid ELi lennuettevõtjate ja pangandussektori indeksid endiselt jaanuari alguse tasemest vastavalt 36 % ja 30 % võrra madalamad. Lisaks nähtub joonisest 3, et pangandus- ja kindlustussektor on alates juunist olnud üsna stabiilsed, kuid 20. veebruari ja 3. septembri vahelised tulemused on 20. veebruari ja 4. juuni vaheliste tulemustega võrreldes halvenenud: –38 % vs. –33 % pangandussektoris ja –21 % vs. –20 % kindlustussektoris. See-eest mittefinantssektori (8) tulemused on vähesel määral paranenud: –9 % vs. –11 %.
(55)

Kuigi tõhustatud teatamiskohustuse kehtestamine võis lisada teatamiskohustuslikele üksustele lisakoormust, on viimased praegu juba kohandanud oma sisesüsteeme otsuse (EL) 2020/525 kohaldamisel ja seepärast ei ole eeldatav, et käesolev pikendatav meede mõjutaks veelgi teatamiskohustuslike üksuste nõuetega täitmise kulusid. Samuti ei piira see turuosaliste suutlikkust hakata osanikuks või suurendada oma lühikest positsiooni osakute vallas. Seega ei kahjusta see turu tõhusust.
(51)

Meetme kestusega seoses leiab ESMA, et kestus kolm kuud on põhjendatud, arvestades praegu kättesaadavat teavet. ESMA on teadlik, et käesolev otsus suurendab teatud turuosaliste halduskoormust, ja kavatseb kohe, kui olukord paraneb, taastada tavapärase teatamiskohustuse, kuid samas ei saa ta kõrvale jätta meetme pikendamise võimalust, kui olukord peaks halvenema.
(66)

Kuigi tõhustatud teatamiskohustuse kehtestamine võis lisada teatamiskohustuslikele üksustele lisakoormust, on viimased juba kohandanud oma sisesüsteeme otsuste (EL) 2020/525, EL 2020/1123 ja (EL) 2020/1689 kohaldamiseks ning seepärast ei eeldata, et pikendatav meede mõjutaks veelgi teatamiskohustuslike üksuste nõuete täitmise kulusid. Samuti ei piira see turuosaliste suutlikkust hakata osanikuks või suurendada oma lühikest positsiooni osakute vallas. Seega ei kahjusta see turu tõhusust.
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni

ühisdeklaratsioon

EUROOPA PARLAMENT, NÕUKOGU JA KOMISJON,

arvestades, et:

alates 1. jaanuarist 1975 rahastatakse ühenduste eelarvet täielikult ühenduste enda ressurssidest,

selle süsteemi elluviimiseks antakse Euroopa Parlamendile suurem eelarvepädevus;

Euroopa Parlamendi eelarvepädevuse suurendamisega peab kaasnema viimase tõhus osalemine otsuste ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel, mis toovad kaasa tähtsad kulud või tulud Euroopa Ühenduste eelarvesse,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. Algatatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu lepitusmenetlus, millele komisjon aktiivselt kaasa aitab.

2. Seda menetlust võib järgida ühenduse üldrakendatavate õigusaktide puhul, millel on oluline finantsmõju ja mille vastuvõtmist ei nõua juba olemasolevad õigusaktid.

3. Oma ettepanekut esitades märgib komisjon ära, kas kõnealune õigusakt saab tema arvates olla lepitusmenetluse objektiks. Euroopa Parlament, kui ta esitab oma arvamuse, ja nõukogu võivad nõuda kõnesoleva menetluse algatamist.

4. Menetlus algatatakse, kui lõikes 2 sätestatud kriteeriumid on täidetud ja kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi vastuvõetud arvamusest kõrvale kalduda.

5. Lepitamine toimub lepituskomisjonis, mis koosneb nõukogust ja Euroopa Parlamendi esindajatest. Komisjon osaleb lepituskomisjoni töös.

6. Menetluse eesmärk on Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise kokkuleppe saavutamine.

Menetlus peaks tavaliselt toimuma ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kolme kuud, kui kõnealune õigusakt ei pea olema vastu võetud enne konkreetset kuupäeva või kui tegemist ei ole kiireloomulise küsimusega, millisel juhul võib nõukogu määrata asjakohase tähtaja.

7. Kui kahe institutsiooni seisukohad on piisavalt lähedased, võib Euroopa Parlament esitada uue arvamuse, pärast mida võtab nõukogu lõpliku otsuse.

Brüssel, 4. märts 1975

Euroopa Parlamendi nimel

C. Berkhouwer

Nõukogu nimel

G. Fitzgerald

Komisjoni nimel

François-Xavier Ortoli

--------------------------------------------------
Teatis liikmesriikidele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava abi kavade kiirendatud läbivaatamise ning olemasolevate kavade muutmise kohta

(92/C 213/03)

(komisjoni poolt vastu võetud 2. juulil 1992)

Komisjon on muutnud oma varasemat otsust [1] vähemtähtsatest abikavadest teatamise kohta järgmiselt:

komisjon ei ole põhimõtteliselt vastu uutele abikavadele ega olemasolevate abikavade muudatustele, millest on teatatud EMÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 3 alusel ja mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

1) uued abikavad, v.a need, millega toetatakse ühenduse poliitikat käsitlevate eriõienditega hõlmatud tööstusvaldkondi, [2] samuti põllumajandusele, kalandusele, transpordile ja söetööstusele antav abi.

Kõnealused kavad peavad piirduma väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, millena võib määratleda mis tahes järgmise äriühingu:

- kus on kuni 250 töötajat ja

- kas

- aastakäive ei ületa 20 miljonit eküüd või

- bilansimaht ei ületa 10 miljonit eküüd, ning

- kuni 25 % ettevõttest kuulub ühele või mitmele käesoleva määratluse alla mittekuuluvale äriühingule, v.a riiklikud investeerimisühingud, riskikapitaliühingud või, tingimusel et ettevõtet ei valitseta, investorasutused.

Kavad peavad vastama ka ühele järgmistest kriteeriumidest:

- kui kaval on investeerimisega seotud erieesmärgid, ei tohi abi osatähtsus ületada 7,5 % investeeringu maksumusest või

- kui kava eesmärk on uute töökohtade loomine, ei tohi abisumma ühe loodud töökoha kohta ületada 3000 eküüd või

- eriinvesteeringu või uute töökohtade loomise eesmärgi puudumisel ei tohi abisaajale antava abi kogumaht ületada 200000 eküüd.

Kõik eespool toodud arvud on esitatud enne maksude mahaarvamist, st brutosummana.

Liikmesriigid peavad tagama, et abisaaja, kes teatab korduvalt eespool esitatud kriteeriumidele vastavatest abikavadest või lisab sellised kavad mis tahes muule üldise, piirkondliku või valdkondliku abi kavade alusel antavale abile, ei saa sama projekti jaoks rohkem abi kui on lubatud kõnealuste kriteeriumidega.

Sellist abi võib maksta riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.

Menetlus ei hõlma ühendusesiseses kaubanduses toimuvale ekspordile antavat abi ega tegevusabi;

2) komisjoni poolt varem heakskiidetud olemasolevate abikavade muudatused, v.a erijuhud, kui komisjon on seadnud ranged piirangud loa kestusele, eelarvele ja teatatud tingimustele.

Muudatus võib hõlmata järgmist:

- ajaline pikendamine ilma eelarveliste vahendite suurendamiseta,

- olemasoleva eelarve suurendamine kuni 20 % võrreldes esialgse summaga, kuid ilma pikendamiseta,

- ajaline pikendamine koos eelarve suurendamisega kuni 20 % võrreldes esialgse summaga,

- kava kohaldamiskriteeriumide karmistamine.

Allpool on esitatud uusi ja olemasolevaid kavu käsitleva teatise lihtsustatud vorm.

Komisjon teeb otsuse teatiste alusel 20 tööpäeva jooksul.

[1] EÜT C 40, 20.2.1990, lk 2.

[2] Praegu terase-, laevaehitus-, sünteeskiu- ja mootorsõidukitööstus.

--------------------------------------------------
Komisjoni teatis liikmesriikidele

(95/C 156/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

Täiendus komisjoni 4. märtsi 1991. aasta kirjale nr SG(91) D/4577, mis käsitleb abikavadest teatamise korda ning menetlusi, mida kohaldatakse juhul, kui abi andmine on vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 3 eeskirjadega.

"Komisjon saatis 1991. aastal liikmesriikidele eespool osutatud kirja, milles ta väljendab oma muret seoses mitmete juhtudega, kui abi anti vastuolus artikliga 93, st ilma komisjoni eelneva loata.

Tsiteerides Euroopa Kohtu viimastes otsustes tehtud järeldusi, [1] ütles komisjon seejärel, et kui abi on antud ebaseaduslikult, tuleb vajaduse korral vastu võtta ajutine otsus, millega nõutakse liikmesriikidelt abi viivitamata peatamist.

Kohus ei nõustunud kõnealustest tsiteeritud kohtuotsustes sellega, et komisjonil on õigus käsitleda abimeedet ühisturuga kokkusobimatuna üksnes seetõttu, et abi on antud ebaseaduslikult; kuid ta nõustus, et komisjon võib võtta "meetmeid … vältimaks asutamislepingu artikli 93 lõike 3 rikkumisi".

Komisjon leiab, et mõnedel juhtudel ei piisa ebaseaduslikult antud abi peatamist nõudvat korraldusest: sellise korraldusega ei väldita alati võimalikke menetluseeskirjade rikkumisi, eriti siis, kui kogu abi või osa sellest on juba välja makstud.

Seetõttu, tuginedes samadele kohtuotsustele, teavitab komisjon teid, et vajaduse korral ja pärast seda, kui asjaomasele liikmesriigile on võimaldatud anda seletusi ja käsitleda muu võimalusena ettevõtte päästmisabi andmist, nagu on määratletud ühenduse suunistes, võidakse vastu võtta ajutine otsus, millega antakse liikmesriigile korraldus sisse nõuda kõik menetlusnõudeid rikkudes väljamakstud summad. Seejärel tuleks abi sisse nõuda kooskõlas siseriiklike õigusaktide nõuetega; tagastatavalt summalt arvestatakse intressi alates abi väljamaksmise kuupäevast. Intressimäärana kohaldatakse komisjoni 22. veebruari 1995. aasta kirjas osutatud turuintressimäära, st samasugust määra, mida kohaldatakse ebaseaduslikult antud ja ühisturuga kokkusobimatuna käsitletava abi sissenõudmisel.

Nagu komisjoni 1991. aasta kirjas kavandatud ajutiste otsuste puhul, võib komisjon juhul, kui liikmesriik ei suuda täita sellist korraldust, anda asja otse Euroopa Kohtusse, kohaldades ajutisi meetmeid artikli 93 lõike 2 teises lõigus sätestatud korrale analoogilises korras.

Komisjon kavatseb kasutada oma volitusi, kui on vaja tagada EÜ asutamislepingu artikli 93 tõhusus."

[1] Kohtuasi C-301/87, Boussac [1990] ECR I, lk 307, ja kohtuasi C-142/87, Tubemeuse [1990] ECR I, lk 959.

--------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja C 102 , 04/04/1996 Lk 0002 - 0003



Institutsioonidevaheline kokkulepe, 20. detsember 1994, õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetod (96/C 102/02) (Käesoleva tekstiga asendatakse ja tühistatakse EÜT C 293, 8.11.1995 avaldatud tekst) 1. Käesoleva töömeetodi puhul tähendab ametlik kodifitseerimine kodifitseerimisele kuuluvate õigusaktide tühistamist ja asendamist ühe õigusaktiga, mis ei sisalda kõnealuste õigusaktide sisulisi muudatusi. 2. Prioriteetsed valdkonnad lepivad kolm asjaomast institutsiooni kokku komisjoni ettepanekul. Komisjon lisab oma tööprogrammi kodifitseerimisettepanekud, mida ta kavatseb esitada. 3. Komisjon kohustub oma kodifitseerimisettepanekutes mitte sisse viima sisulisi muudatusi kodifitseerimisele kuuluvatesse õigusaktidesse. 4. Vastavatest Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosnev konsultatiivne töörühm vaatab kõnealused ettepanekud komisjoni poolt vastuvõtmisel läbi. Töörühm kinnitab esimesel võimalusel, et need piirduvad tõesti vaid kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta. 5. Ühenduse tavalist seadusandlikku protsessi järgitakse täiel määral. 6. Komisjoni ettepaneku eesmärk, nimelt olemasolevate tekstide üksnes kodifitseerimine, sisaldab õiguslikku piirangut, mis keelab mis tahes sisulise muudatuse Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt. 7. Komisjoni ettepanek vaadatakse igakülgselt kiirkorras läbi Euroopa Parlamendis (ettepaneku läbivaatamine ühes komitees ja selle vastuvõtmise lihtsustatud menetlus) ja nõukogus (läbivaatamine ühes töörühmas ja alaliste esindajate komitees I/A- menetlus). 8. Kui seadusandliku protsessi käigus selgub, et on vaja teha ka sisulisi muudatusi lisaks vaid kodifitseerimisele, esitab vajaduse korral ettepaneku(d) komisjon. Brüsselis tuhande üheksasaja üheksakümne neljanda aasta kahekümnendal detsembril. Euroopa Liidu Nõukogu nimel Klaus Kinkel Euroopa Parlamendi nimel Nicole Fontaine Euroopa Komisjoni nimel Jacques Delors --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja C 102 , 04/04/1996 Lk 0001 - 0002



Modus vivendi, 20. detsember 1994, Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 189b sätestatud menetlusele vastuvõetud õigusaktide rakendusmeetmete kohta (96/C 102/01) (Käesoleva tekstiga asendatakse ja tühistatakse EÜT C 293, 8.11.1995 avaldatud tekst) 1. Käesolevad suunised on kavandatud raskuste ületamiseks, mis on tekkinud komitee töökorraga seotud põhjustel õigusaktide vastuvõtmisel vastavalt asutamislepingu artiklis 189b sätestatud menetlusele. 2. Suunised ei piira mingil viisil nende kolme institutsiooni väljendatud põhimõttelisi seisukohti. 3. Kõnesolevad kolm institutsiooni märgivad, et vastavalt asutamislepingu artiklis 189b sätestatud menetlusele vastuvõetud õigusaktide rakendusmeetmete küsimus, kui selliste meetmete vastuvõtmine usaldatakse komisjonile, vaadatakse läbi 1996. aastaks planeeritud lepingute läbivaatamise raames Euroopa Parlamendi, komisjoni ja mitme liikmesriigi taotluse korral. Küsimuse vaatab läbi analüüsirühm. 4. Euroopa Parlamendi asjaomasele komiteele saadetakse põhiaktis viidatud komiteega samaaegselt ja samadel tingimustel iga komisjoni esitatud üldrakendatava õigusakti projekt ja selle ajakava. Komisjon teavitab asjaomast Euroopa Parlamendi komiteed, kui konkreetne meede on vaja kiiresti vastu võtta, ja samuti muudest võimalikest raskustest. Asjaomane Euroopa Parlamendi komitee kohustub vajaduse korral kasutama kiirmenetlust. Komisjon teavitab asjaomast Euroopa Parlamendi komiteed, kui komisjoni võetud või kavandatavad meetmed ei ole vastavuses põhiaktis viidatud komitee edastatud arvamusega või kui arvamuse puudumise korral peab komisjon esitama nõukogule võetavat meedet käsitleva ettepaneku. 5. Nõukogu võtab üldrakendatava õigusakti projekti, mis on talle suunatud kooskõlas rakendusmenetlusega, vastu üksnes pärast: - Euroopa Parlamendi informeerimist, sätestades mõistliku tähtaja selle arvamuse saamiseks, ja - negatiivse arvamuse korral, Euroopa Parlamendi arvamuse viivitamata arvessevõtmist, et otsida lahendust asjakohases raamistikus. Õigusakt võetakse igal juhul vastu põhiakti erisätetes toodud tähtaegadele vastavalt. 6. Käesoleva modus vivendi kontekstis võtab komisjon nii palju kui võimalik arvesse Euroopa Parlamendi kommentaare ja teavitab teda igas menetluse staadiumis sellest, mida ta kavatseb ette võtta, et parlament saaks rakendada oma volitusi kõiki üksikasju teades. 7. Käesolev modus vivendi kehtib kolme institutsiooni heakskiitmise kuupäevast. Brüsselis tuhande üheksasaja üheksakümne neljanda aasta kahekümnendal detsembril. Euroopa Liidu Nõukogu nimel Klaus Kinkel Euroopa Parlamendi nimel Nicole Fontaine Euroopa Komisjoni nimel Jacques Delors --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja C 203 , 17/07/1999 Lk 0001 - 0001



Deklaratsioonid nõukogu otsuse 1999/468/EÜ kohta, 28. juuni 1999, millega sätestatakse komisjonile antud rakendamisvolituste kasutamise menetlus (1999/C 203/01) 1. KOMISJONI AVALDUS (artikli 4 kohta) Menetluskorra alusel peaks komisjon meeles pidama, et komisjoni väljakujunenud tavaks on püüda tagada rahuldava otsuse saavutamine, mis kogub ka komitee võimalikult laia toetuse. Komisjon võtab arvesse komitee liikmete seisukohti ja tegutseb selliselt, et see ei oleks vastu valdavale ja rakendusmeetme asjakohasuse osas kujunevale seisukohale. 2. NÕUKOGU JA KOMISJONI AVALDUS Komisjon ja nõukogu lepivad kokku, et otsuse 87/373/EMÜ kohaselt komisjoni rakendamisvolituste kasutamisel abistavaid komiteesid käsitlevaid sätteid tuleks kohandada viivitamatult selleks, et viia need vastavalt asjakohasele menetlusele vastavusse otsuse 1999/468/EÜ artiklitega 3, 4, 5 ja 6. Sellised kohandused tehakse järgmiselt: - praegune I menetlus muudetakse uueks nõuandemenetluseks; - praegused II (a) ja II (b) menetlus muudetakse uueks korralduskomitee menetluseks; - praegused III (a) ja III (b) menetlus muudetakse uueks regulatiivkomitee menetluseks. Põhiõigusaktis sätestatud komitee liigi muutmine tuleks teha iga juhtumi puhul eraldi õigusaktide tavapärase läbivaatamise käigus muu hulgas artiklis 2 sätestatud kriteeriumide alusel. Sellised kohandused või muudatused tuleks teha kooskõlas ühenduse institutsioonidele pandud kohustustega. See ei tohiks ohustada põhiõigusakti eesmärkide saavutamist ega ühenduse meetmete tõhusust. 3. KOMISJONI AVALDUS (artikli 5 kohta) Tundlikke sektoreid käsitlevate rakendusmeetmete ettepanekute läbivaatamisel peab komisjon tasakaalustatud lahenduse leidmiseks vältima meetmeid, mis oleksid vastu valdavaks olevale seisukohale, mis võib nõukogus rakendusmeetme asjakohasuse osas tekkida. --------------------------------------------------