(5)

Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8 g lõikele 1 pärast Slovakkia poolt enne 1. aprilli 2008 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused: — seoses andmete läbivaatamisega pärast nõukogu 2004. aasta otsust ülemäärase puudujäägi olemasolu kohta jäi valitsemissektori eelarve puudujääk aastatel 2003–2005 alla 3 % SKPst. Kuigi 2006. aastal suurenes see 3,6 %ni SKPst, vähenes puudujääk 2007. aastal 2,2 %ni SKPst, mis on alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. See vastab ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis kehtestatud eesmärgile 2,9 % SKPst; — eelarveseisund on paranenud tänu SKP, töökohtade arvu ja tulude suurenemisele, mistõttu on kulude suhe SKPsse vähenenud kiiremini kui tulude suhe SKPsse. Kulude suhte SKPsse vähenemine oli tingitud ka kulude kokkuhoiust ja nende reformidest, nt sotsiaaltoetuste oluline kärpimine. Tsüklilist tõusu ja struktuurireformidest saadavat tulu ei kasutatud siiski täielikult eelarve tasakaalustamiseks. Seetõttu hinnatakse, et struktuurne puudujääk (st eelarve tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) halvenes 1,5 % tasemelt SKPst 2003. aastal ligikaudu 3 %le SKPst 2006. aastal, vähenedes ligikaudu 2,5 %le SKPst 2007. aastal. Osa struktuurse seisundi halvenemisest on siiski tingitud teise pensionisamba kasutuselevõtust 2005. aastal, kusjuures ülekanded sellesse sambasse suurenesid hinnanguliselt 0,8 %lt SKPst 2005. aastal 1,2 %le ja 1,3 %le SKPst vastavalt 2006. ja 2007. aastal. Sigarettide aktsiisimaksu tõus, millele eelnes ulatuslik sigarettide varumine jaotusahela eri osades, tingis märkimisväärse maksutulu nihkumise, mistõttu 2003., 2005. ja 2007. aastal maksutulu suurenes, vähenes aga samaväärselt neile järgnevatel aastatel; — komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2008. aastal eelarvepuudujääk jätkuvalt vähenema, saavutades 2,0 % taseme SKPst, mis on tingitud peamiselt headest kasvuprognoosidest ning teatavatest tulu suurendavatest meetmetest, nt ettevõtte ja füüsilise isiku tulumaksubaasi laiendamine ning sotsiaalmaksu piirmäära tõstmine. See on kooskõlas 2008. aasta veebruari teatises kehtestatud eelarvepuudujäägi ametliku eesmärgiga 2,0 % SKPst. 2009. aastal suureneb kevadprognoosi kohaselt puudujääk 2,3 %ni SKPst, seda eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Selle põhjal võib väita, et eelarvepuudujääki on usaldusväärselt ja jätkusuutlikult vähendatud alla kontrollväärtuse, mis on 3 % SKPst; — kuid struktuurne eelarveseisund peaks 2008. aastal halvenema ligi 0,25 protsendipunkti võrra SKPst ja – eeldusel et poliitikat ei muudeta – ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra 2009. aastal. Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Slovakkia puhul on struktuurne puudujääk alla 1 % SKPst; — valitsemissektori võlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. See vähenes 2003. aastal 42,4 %lt SKPst 2007. aastaks 29,4 %le. 2008. aasta kevadprognoosi kohaselt on võla suhe prognoosiperioodil üldiselt stabiilne (eeldusel et poliitikat ei muudeta).