Euroopa Liidu Teataja L 185 , 04/07/1987 Lk 0072 - 0076

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0157

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0157



Nõukogu direktiiv, 22. juuni 1987, millega muudetakse krediidi- ja garantiikindlustuse osas esimest direktiivi 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (87/343/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3] ning arvestades, et: 24. juuli 1973. aasta esimene nõukogu direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 76/580/EMÜ, [5] kõrvaldas mitmed lahknevused liikmesriikide õigusnormide vahel selleks, et hõlbustada nimetatud tegevuse alustamist ja jätkamist; nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 2 punkt d sätestab, et seda ei kohaldata järgmise toimingu suhtes: "ekspordikrediidikindlustustegevus, mis toimub riigi arvel või toetusel, kuni edasise kooskõlastamiseni, mida tuleb rakendada nelja aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist"; kui ekspordikrediidikindlustuse tehingud tehakse riigi arvel või garantiiga, annab tavaliselt selle direktiiviga ettenähtud kaitse kindlustatule riik ise ning seetõttu tuleks sellised tehingud edasise kooskõlastamiseni nimetatud direktiivi reguleerimisalast välja jätta; nimetatud direktiivi artikli 7 lõike 2 punkt c sätestab, et "kuni edasise kooskõlastamiseni, mis tuleb rakendada nelja aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist, võib Saksamaa Liitvabariik säilitada sätte, mis keelab tema territooriumil ravikindlustuse, krediidi- ja garantiikindlustuse ning kohtukulude kindlustusega üheaegse tegelemise kas siis omavahel või koos teiste kindlustusliikidega"; sellest järeldub, et esinduste ja filiaalide asutamisel on takistusi; käesolev direktiiv on mõeldud selle olukorra parandamiseks; kindlustatud isikute huvid on garantiikindlustuse osas nimetatud direktiiviga piisavalt kaitstud; Saksamaa Liitvabariigi keeld tegelda üheaegselt garantiikindlustuse ja muude kindlustusliikidega tuleks lõpetada; kindlustusseltsid, kelle garantiikindlustustegevus moodustab nende tegevusest mitte just väikese osa, vajavad tasanduseraldist, mis ei kujuta endast solventsusmarginaali osa; see eraldis tuleks arvutada käesolevas direktiivis sätestatud meetoditega, mida loetakse samaväärseiks; pidades silmas krediidikindlustuse nõuete hooajalist iseloomu, tuleks neid kahjunõuete keskmise määra arvutamisel direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses käsitleda samal alusel kui kindlustust tormi, rahe ja külma vastu; krediidikindlustuse risk on sellelaadne, et neid tehinguid sooritavad kindlustusseltsid peaksid koostama suurema garantiifondi kui nimetatud direktiivis praegu ette nähtud; kindlustusseltsidele, kellelt nõutakse selle kohustuse täitmist, tuleks selleks anda piisav tähtaeg; on tarbetu kehtestada seda nõuet kindlustusseltsidele, kelle tegevus selles kindlustusliigis ei ületa teatavat mahtu; käesoleva direktiivi krediidikindlustust käsitlevaid sätteid silmas pidades ei ole krediidikindlustuse ja muude kindlustusliikidega üheaegse tegelemise keelu säilitamine Saksamaa Liitvabariigis enam põhjendatud ning seetõttu tuleks selline keeld tühistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 73/239/EMÜ muudetakse järgmiselt. 1. Artikli 2 lõike 2 alapunkt d asendatakse järgmisega: "d) ekspordikrediiditoimingud riigi arvel või garantiiga või juhtudel, kui riik on kindlustaja, kuni edasise kooskõlastamiseni." 2. Artikli 7 lõike 2 punktis c jäetakse välja sõnad "krediidi- ja garantiikindlustuse". 3. Lisatakse järgmine artikkel: "Artikkel 15a 1. Iga liikmesriik nõuab, et tema territooriumil asutatud kindlustusseltsid, kes kindlustavad lisa punkti A liiki 14 kuuluvaid riske (edaspidi "krediidikindlustus"), looksid tasanduseraldise selles liigis majandusaasta jooksul tekkiva kogu kindlustustehnilise kahjumi katmiseks või kõigi keskmisest suuremate nõuete maksmiseks. 2. Tasanduseraldis arvutatakse vastavalt iga liikmesriigi sätestatud eeskirjadele ühel neljast lisa punktis D ettenähtud meetodist, mida loetakse võrdväärseteks. 3. Kuni lisa punktis D ettenähtud meetoditel arvutatud summani ei võeta tasanduseraldist arvesse solventsusmarginaali arvutamisel. 4. Liikmesriigid võivad vabastada üksused kohustusest luua krediidikindlustusega tegelemiseks tasanduseraldis, kui krediidikindlustuse eest saadavad kindlustusmaksed või sissemaksed on vähem kui 4 % nende saadaolevatest maksetest või sissemaksetest ja vähem kui 2500000 eküüd." 4. Artikli 16 lõikes 2 asendatakse teine lause järgmisega: "Kindlustusseltside puhul, kes põhimõtteliselt kindlustavad ainult ühe või mitme riski, nagu krediidi, tormi, rahe või külma vastu, arvutatakse kahjunõuete keskmine määr viimase seitsme majandusaasta põhjal." 5. Artikli 17 lõike 2 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega: "— 1400000 eküüd juhul, kui kindlustatakse kõiki või osa lisa punkti A liiki 14 kuuluvatest riskidest. Seda sätet kohaldatakse kõigi kindlustusseltside suhtes, kelle seda liiki kindlustusmaksete või sissemaksete iga-aastane summa viimasel kolmel majandusaastal ületas 2500000 eküüd või 4 % asjaomasel kindlustusseltsil saadaolevate kindlustusmaksete või sissemaksete kogusummast; — 400000 eküüd, juhul kui kindlustatakse kõiki või osa lisa punkti A liikidesse 10, 11, 12, 13 ja 15 ning niivõrd, kuivõrd ei kohaldata esimest taanet, liiki 14 kuuluvatest riskidest." 6. Artikli 17 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt: "d) Kui krediidikindlustusega tegelevalt kindlustusseltsilt nõutakse punkti a esimeses taandes nimetatud fondi suurendamist 1400000 eküüni, võimaldab asjaomane liikmesriik sellele kindlustusseltsile: - kolmeaastase tähtaja fondi suurendamiseks 1000000 eküüni, - viieaastase tähtaja fondi suurendamiseks 1200000 eküüni, - seitsmeaastase tähtaja fondi suurendamiseks 1400000 eküüni. Need tähtajad algavad kuupäevast, mil punkti a esimeses taandes nimetatud tingimused on täidetud." 7. Artiklit 19 täiendatakse järgmisega: "1a. Kindlustusselts teeb järelevalveasutusele kättesaadavaks krediidikindlustuse raamatupidamise, mis näitab nii selle tegevusega seotud kindlustustehnilisi tulemeid kui ka kindlustustehnilisi eraldisi." 8. Lisale lisatakse käesoleva direktiivi lisa punkt D. Artikkel 2 Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Neid meetmeid kohaldatakse hiljemalt alates 1. juulist 1990. Artikkel 3 Liikmesriigid edastavad pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist [6] komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusaktide tekstid. Artikkel 4 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 22. juuni 1987 Nõukogu nimel eesistuja L. Tindemans [1] EÜT C 245, 29.9.1979, lk 7 jaEÜT C 5, 7.1.1983, lk 2. [2] EÜT C 291, 10.11.1980, lk 70. [3] EÜT C 146, 16.6.1980, lk 6. [4] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3. [5] EÜT L 189, 13.7.1976, lk 13. [6] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 25. juunil 1987. -------------------------------------------------- LISA "D. Krediidikindlustuse liigi tasanduseraldise arvutamismeetodid Meetod nr 1 1. Punkti A liiki 14 kuuluvate riskide (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks loob kindlustusselts tasanduseraldise, kust makstakse kõik selles liigis majandusaasta jooksul tekkivad kindlustustehnilised kahjumid. 2. Selline eraldis saab igal majandusaastal 75 % kogu krediidikindlustustegevusest tekkinud kindlustustehnilisest kasumist, sõltuvalt piirist, mis on 12 % netokindlustusmaksetest või sissemaksetest, kuni eraldis on kasvanud 150 %ni eelmise viie majandusaasta jooksul saadud suurimast netokindlustusmaksete või sissemaksete iga-aastasest summast. Meetod nr 2 1. Punkti A liigis 14 loetletud riskide (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks loob kindlustusselts tasanduseraldise, kust makstakse kogu selles liigis majandusaasta jooksul tekkiv kindlustustehniline kahjum. 2. Tasanduseraldise miinimumsumma on 134 % viimase viie aasta jooksul saadud kindlustusmaksete või sissemaksete iga-aastasest keskmisest pärast väljamineva edasikindlustuse lahutamist ja sissetulevate edasikindlustuste liitmist. 3. Selline eraldis saab igal järjestikusel majandusaastal 75 % kogu selles liigis tekkivast kindlustustehnilisest kasumist, kuni eraldis on vähemalt võrdne vastavalt punktile 2 arvutatud miinimumiga. 4. Liikmesriigid võivad ette näha erieeskirjad käesolevas direktiivis sätestatud miinimumsummasid ületava eraldise summa ja/või iga-aastase maksu summa arvutamiseks. Meetod nr 3 1. Punkti A liigi 14 (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks luuakse tasanduseraldis iga selle kindlustusliigi majandusaasta keskmisest kõrgema kahjusuhte katmiseks. 2. Tasanduseraldis arvutatakse edaspidi esitatud meetodil. Kõik arvutused tehakse kindlustaja enda arvel olevate tulude ja kuludega. Iga majandusaasta kohta pannakse nõuete puudujäägile vastav summa tasanduseraldisse, kuni see on kasvanud või uuesti kasvanud vajaliku summani. Nõuete puudujäägiks loetakse see, kui majandusaasta kahjusuhe on madalam kui võrdlusperioodi keskmine kahjusuhe. Nõuete puudujäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega. Nõutav summa võrdub võrdlusperioodi kahjusuhte kuuekordse standardhälbega keskmisest kahjusuhtest, mis korrutatakse majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega. Kui mõne majandusaasta nõuded selle ületavad, võetakse neile vastav summa tasanduseraldisest. Nõuded loetakse seda ületavateks, kui majandusaasta kahjusuhe on kõrgem kui keskmine kahjusuhe. Nõuete ülejäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega. Nõuete suurusest olenemata pannakse esmalt 3,5 % tasanduseraldise nõutavast summast igal majandusaastal eraldisse, kuni saadakse või taastatakse selle nõutav summa. Võrdlusperioodi pikkus ei ole lühem kui 15 aastat ega pikem kui 30 aastat. Kui võrdlusperioodil kindlustuskahjumit ei täheldata, ei ole tasanduseraldist vaja moodustada. Tasanduseraldise nõutavat summat ja sellest võetavat summat võib vähendada, kui võrdlusperioodi keskmine kindlustuskahjum ja kulude määr näitavad, et kindlustusmaksed sisaldavad kindlusvaru. Meetod nr 4 1. Punkti A liigi 14 (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks luuakse tasanduseraldis iga selle kindlustusliigi majandusaasta keskmisest suurema kindlustuskahjumi katmiseks. 2. Tasanduseraldis arvutatakse edaspidi esitatud meetodil. Kõik arvutused tehakse kindlustaja enda arvel olevate tulude ja kuludega. Iga majandusaasta kohta pannakse nõuete puudujäägile vastav summa tasanduseraldisse, kuni see on kasvanud suurima nõutava summani. Nõuete puudujäägiks loetakse see, kui majandusaasta kahjusuhe on madalam kui võrdlusperioodi keskmine kahjusuhe. Nõuete puudujäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega. Suurim nõutav summa võrdub võrdlusperioodi kahjusuhte kuuekordse standardhälbega keskmisest kahjusuhtest, mis korrutatakse majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega. Kui mõne majandusaasta nõuded selle ületavad, võetakse neile vastav summa tasanduseraldisest, kuni see kahaneb minimaalse nõutava summani. Nõuded loetakse seda ületavateks, kui majandusaasta kahjusuhe on kõrgem kui keskmine kahjusuhe. Nõuete ülejäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega. Väikseim nõutav summa võrdub võrdlusperioodi kahjusuhte kolmekordse standardhälbega keskmisest kahjusuhtest, mis korrutatakse majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega. Võrdlusperioodi pikkus ei ole lühem kui 15 aastat ega pikem kui 30 aastat. Kui võrdlusperioodil kindlustuskahjumit ei täheldata, ei ole tasanduseraldist vaja moodustada. Nii tasanduseraldise nõutavat summat kui sellesse pandavat summat või sellest võetavat summat võib vähendada, kui võrdlusperioodi keskmine kahjusuhe seoses kulude suhtega näitab, et kindlustusmaksed sisaldavad kindlusvaru ja see kindlusvaru on suurem kui poolteisekordne kahjusuhte standardhälve võrdlusperioodil. Sellisel juhul korrutatakse kõnealused summad tulemusega või pooleteisekordse standardhälbe ja kindlusvaru jagatisega." --------------------------------------------------