ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Paljud liikmesriigid ja direktiivi 2011/16/EL kohaselt liikmesriikide pädevatele asutustele teavet esitama kohustatud isikud on palunud lükata edasi teatavad kõnealuses direktiivis sätestatud tähtajad. Need tähtajad on seotud automaatse teabevahetusega finantskontode kohta, mille puhul kasusaajad on teise liikmesriigi maksuresidendid, ja aruantavate piiriüleste skeemide kohta, millel on direktiivi 2011/16/EL IV lisas loetletud tunnuseid (edaspidi „aruantavad piiriülesed skeemid“).
(7)

2020. aasta märtsis avaldas Maailma Terviseorganisatsioon laboritele mõeldud bioohutuse suunised, milles käsitletakse uut koroonaviirust ja SARS-CoV-2-ga nakatunud patsientide kliiniliste proovide analüüsi (3). Suunistes on märgitud, et diagnoosimisega seonduvaid laboratoorseid toiminguid, mis ei hõlma paljundamist, näiteks sekveneerimist, võib teha tööruumides, kus on rakendatud menetlusi, mis on samaväärsed vähemalt 2. ohutustasemega (bioohutuse 2. tase (BSL-2)), samas tuleks SARS-CoV-2-ga seotud paljundustoiminguid teha isoleeritud laborites, kus on atmosfäärirõhust madalam õhurõhk (bioohutuse 3. tase (BSL-3)). Et tagada kogu liidus diagnostikalaborite piisav võimekus ja oluliste tööülesannete täitmise järjepidevus, tuleks direktiivi 2000/54/EÜ III lisas esitada konkreetsed selgitused.
(3)

COVID‐19 puhangust põhjustatud erakorralise ja ettenägematu olukorra tõttu on mõnel neist liikmesriikidest raskusi seadusandlike ülesannete täitmisega ettenähtud ülevõtmise tähtaja jooksul ning seetõttu on oht, et tähtajast ei peeta kinni. Kui tähtajast kinni ei peeta, võib see tekitada raudteesektori, riikide ametiasutuste ja ameti jaoks õiguskindlusetuse raudteede ohutusele ja koostalitlusvõimele kohalduvate õigusaktide osas. Teatavate liikmesriikide võimetus COVID‐19 puhangu tõttu direktiive (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 üle võtta toob raudteesektorile kaasa kahjulikud tagajärjed.
a)

punkt 5.1.3 asendatakse järgmisega: „5.1.3. Erisätted BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- ja D1E-kategooria sõidukite kohta Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga sõidukite piiranguid ei kanta BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategoorias ning on oskuste ja käitumise eksamil sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud tegevused.“;
(1)

Vastavalt nõukogu direktiivile 2006/112/EÜ (3) peavad liikmesriigid vabastama käibemaksust kauba impordi liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse, Euroopa Keskpanga või Euroopa Investeerimispanga või liidu asutatud asutuste poolt, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) (edaspidi „protokoll“), ning neile tarnitud kaubad ja osutatud teenused, vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud nimetatud protokolliga ning selle rakendamiseks sõlmitud lepingute või peakorterilepingutega, tingimusel et see ei tekita konkurentsimoonutusi. See maksuvabastus on siiski rangelt piiratud ametlikuks kasutamiseks tehtud ostudega ega laiene olukordadele, kus liidu asutused ostavad kaupu ja teenuseid selleks, et reageerida COVID-19 pandeemiast tulenevale hädaolukorrale, eriti kui sellised ostud tehakse tasuta kättesaadavaks liikmesriikidele või kolmandatele isikutele, nagu riiklikud asutused või institutsioonid.
(5)

Pidades silmas, et biokeemiliste ja molekulaarsete meetodite kasutamine hõlbustab seemnete ja taimede edasist analüüsimist, on asjakohane muuta direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ, et sõnaselgelt lubada nende meetodite kasutamist täiendava meetodina asjaomase sordi ehtsuse kontrollimisel juhul, kui pärast põldtunnustamist ja ametlikku järelkontrolli on jäänud kahtlusi. See on vajalik, et kohandada liidu õigust teaduslike ja tehniliste teadmiste arenguga ning viia liidu õigusaktid kooskõlla kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega, mis sisalduvad OECD rahvusvaheliseks kaubanduseks ette nähtud seemnete sordisertifitseerimise kavades.
(6)

Mänguasjade ohutuse eksperdirühma 8. juuni 2015. aasta koosolekul esitas Saksamaa seisukoha, milles esitati aniliini toksikoloogiliste omaduste teaduslik hinnang (14). Selle hinnangu kohaselt põhjustab kehtiv aniliinisisalduse piirnorm ohtu nii selle aine süsteemse toime kui ka vähki põhjustavate omaduste tõttu. Kemikaalide allrühm jõudis oma 26. septembri 2017. aasta koosolekul (15) järeldusele, et mänguasjades sisalduva aniliini piirang peaks olema suunatud tekstiilist ja nahast mänguasjadele ja mänguasjaosadele ning näpuvärvidele, kuna praegu on liiga vähe teavet vajaduse kohta piirata aniliinisisaldust muudes mänguasjades või mänguasjamaterjalides peale tekstiilist ja nahast mänguasjade ja näpuvärvide. Allrühm märkis ka, et piirnorm peaks pärast redutseerivat lõhustamist olema 30 mg/kg. See väärtus on väikseim kontsentratsioon, mida redutseeriva lõhustamise katse abil on võimalik kindlalt tuvastada. Näpuvärvide puhul märkis allrühm, et vaba aniliini puhul tuleks kehtestada piirnorm 10 mg/kg, sest see on väikseim kontsentratsioon, mida on võimalik näpuvärvide puhul rutiinse kontrolli käigus usaldusväärselt määrata.
(1)

Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisalda kõnealuse direktiivi II lisas loetletud ohtlikke aineid. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas.
(3)

MDMB-4en-PINACA on Euroopa Liidus olnud kättesaadav alates vähemalt 2017. aastast ning seda on avastatud 20 liikmesriigis, kusjuures nende liikmesriikide arv, kus ainet esimest korda tuvastati, suurenes märkimisväärselt 2019. aastal. 2020. aastal suurenes oluliselt tollis konfiskeeritud MDMB-4en-PINACA kogus. 20 liikmesriiki on teatanud kokku 389 konfiskeerimisest (3). Lisaks teatasid kuus liikmesriiki 15 võetud proovist ja üks liikmesriik teatas 28 bioloogilisest proovist. Kuna on laboreid, kus MDMB-4en-PINACA esinemist korrapäraselt ei kontrollita, on aine avastamine üldiselt tõenäoliselt puudulik. Enamikel juhtudel konfiskeeriti aine pulbrina ja suitsetamissegudena, kuid seda leiti ka immutatud paberina, sealhulgas kuivatuspaberil, vedelal kujul ja muul mittespetsiifilisel kujul.
(5)

Teatavate sortide puhul, mida ei ole ühtsesse põllu- või köögiviljakultuuride sordilehte kandmiseks heaks kiidetud, on ametlikud kontrollid alanud enne 1. jaanuari 2022 vastavalt CPVO protokollidele või UPOVi suunistele, mis on loetletud direktiivi 2003/90/EÜ või 2003/91/EÜ vastavas lisas, nagu need kehtisid enne nende muutmist käesoleva direktiiviga. Selleks et kõnealuseid kontrolle mitte katkestada, on asjakohane, et liikmesriigid kohaldaksid nende kontrollide suhtes siseriiklikke sätteid, millega on võetud üle direktiivid 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, nagu need kehtisid enne nende muutmist käesoleva direktiiviga.
(3)

Seoses Triticum’i liikide taksonoomilise kuuluvusega on genoomi- ja fülogeneesipõhiste lähenemisviiside alusel kindlaks tehtud, et kõva nisu ja speltanisu, mida varem peeti eraldi liikideks, on teiste liikide alamliigid. Seepärast on kõva nisu varasemat botaanilist nimetust Triticum durum Desf. muudetud ning selle uus nimetus on Triticum turgidum L. subsp. durum (Desf.) van Slageren. Speltanisu botaanilist nimetust Triticum spelta L. on samuti muudetud ja see on nüüd Triticum aestivum L. subsp. spelta (L.) Thell. Kuna speltanisu on muutunud nisu alamliigiks, on taimerühm, mille varasem nimetus oli Triticum aestivum L., kooskõlas vetikate, seente ja taimede rahvusvahelise nomenklatuuri eeskirjadega ümber nimetatud ja selle uus nimetus on Triticum aestivum L. subsp. aestivum.
(56)

Tarbijatega seoses tuleks direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL käesoleva direktiiviga muuta selliselt, et liikmesriigid nõuaksid krediidiandjatelt piisavate tööpõhimõtete ja protseduuride olemasolu, mis võimaldaksid neil enne sundtäitmise menetluse algatamist teha jõupingutusi, et kohasel juhul võtta kasutusele mõistlikud võla restruktureerimise meetmed. Arvesse tuleks võtta EBA 19. augusti 2015. aasta suuniseid võlgnevuste ja sundtäitmise kohta, EBA 31. oktoobri 2018. aasta suuniseid viivisnõuete ja makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete haldamise kohta ning EKP 2017. aasta märtsi suuniseid pankadele viivislaenude kohta. Otsustades, milliseid võla restruktureerimise meetmeid võtta, peaksid krediidiandjad võtma arvesse tarbija individuaalset olukorda, tarbija huve ja õigusi ning tarbija võimet krediit tagasi maksta, sealhulgas eelkõige juhul, kui krediidileping on tagatud elamukinnisvaraga, mis on tarbija peamine elukoht. Võla restruktureerimise meetmed peaksid tohtima hõlmata teatavaid tarbijale tehtavaid järeleandmisi, nagu krediidilepingu täielik või osaline refinantseerimine või selle kehtivate tingimuste muutmine, sealhulgas krediidilepingu tähtaja pikendamine, krediidilepingu liigi muutmine, osamaksete tasumise täielik või osaline edasilükkamine teatava ajavahemiku võrra, intressimäära muutmine, maksepuhkuse pakkumine, osalised tagasimaksed, vääringu konverteerimine, osaline kustutamine ja võlgade konsolideerimine. Liikmesriigid peaksid kehtestama riigi tasandil asjakohased võla restruktureerimise meetmed. Käesolevas direktiivis sätestatud restruktureerimise meetmed direktiivide 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL muudatustena ei ole ammendavad ning seetõttu on liikmesriikidel õigus kehtestada lisameetmeid. Samuti võivad liikmesriigid jätta erimeetme kehtestamata, kui see on riigi tasandil ette nähtud, tingimusel et on olemas mõistlik arv meetmeid. Kui pärast sundtäitmise menetlust jääb alles võla jääk, peaksid liikmesriigid tagama, et kaitstud on elementaarsed elamistingimused, ja kehtestama meetmed, mis hõlbustaksid võla tagasimaksmist, kuid ei lase samas tekkida pikaajalisel ülemäärasel võlgnevusel. Liikmesriigid peaksid vähemalt juhul, kui elamukinnisvara eest saadav hind mõjutab tarbija võlgnetavat summat, julgustama krediidiandjaid astuma vajalikke samme selleks, et saada sundenampakkumisel müüdava elamukinnisvara eest turutingimusi arvesse võttes parim võimalik hind. Liikmesriigid ei tohiks takistada krediidilepingu pooltel selgesõnaliselt kokku leppimast, et tagatise üleandmine krediidiandjale on krediidi tagasimaksmiseks piisav, eelkõige juhul, kui krediit on tagatud tarbija peamise elukohaga.
(51)

Selleks et meelitada liitu kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid kolmandatest riikidest ja julgustada neid liitu jääma, tuleks lisaks liidusisese liikuvuse ja korduvrände lubamisele kehtestada erandid direktiivist 2003/109/EÜ. ELi sinise kaardi valdajad, kes on kasutanud võimalust liikuda ühest liikmesriigist teise, peaksid saama lihtsamalt ELi pikaajalise elaniku staatuse liikmesriigis, eelkõige võimaldades neil liita elamise kestusena eri liikmesriikides elatud aja, tingimusel, et nad suudavad tõendada, et nad on seal seaduslikult ja pidevalt elanud mitu aastat, nagu on nõutud direktiivi 2003/109/EÜ artikli 4 lõikes 1, ELi sinise kaardi valdajana, kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö riigisisese loa valdajana, üliõpilase või teadlase elamisloaga vastavalt direktiivile (EL) 2016/801 või rahvusvahelise kaitse saajana. Samuti peaksid nad tõendama, et on elanud vahetult enne asjaomase taotluse esitamist ELi sinise kaardi valdajana kaks aastat seaduslikult ja pidevalt selle liikmesriigi territooriumil, kus ta liikmesriigis ELi pikaajalise elaniku staatuse saamise taotluse esitab. Nagu on sätestatud direktiivis 2003/109/EÜ, on viieaastase seadusliku ja pideva ELis elamise aja arvestamisel lubatud arvesse võtta üksnes poolt õpingute eesmärgil elatud perioodidest nendes liikmesriikides, kus õpingute eesmärgil elatud perioode võetakse arvesse liikmesriigis pidevalt elatud aja arvestamisel.
(2)

Vajadusest ja siduvast ajakavast hoolimata on kogemused näidanud, et paljud TEN-T lõplikuks väljaarendamiseks mõeldud investeeringud jäävad pidama arvukate, erinevate ja keerukate loamenetluste, piiriüleste hankemenetluste ja muude menetluste taha. Selline olukord seab ohtu projektide õigeaegse ellurakendamise ja paljudel juhtudel on tulemuseks märkimisväärsed viivitused ja suuremad kulud. Lisaks võib see tekitada projektiarendajates ja võimalikes erainvestorites ebakindlust ning viia mõnel juhul isegi selleni, et projekte ei viida esialgu kavandatud kujul ellu. Käesoleva direktiivi eesmärk on nende küsimuste lahendamine ning TEN-T lõpliku koordineeritud ja õigeaegse väljaarendamise võimaldamine liidu tasandil võetavate ühtlustatud meetmete abil. Kui liikmesriigid koostavad oma riiklikke kavasid ja programme, peaksid nad kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 49 lõikega 2 võtma arvesse TEN-T arendamist.
Artikkel 9

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik asjakohased meetmed, et keelata A-klassi tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona omandamine ja valdamine. Nad tagavad, et need tulirelvad, tulirelva olulised osad ja laskemoon, mille valdamine on ebaseaduslik ja rikub kõnealust keeldu, konfiskeeritakse.

2. Elutähtsa taristu, kaubalaevade, väärtuslike konvoide ja tundlike rajatiste turvalisuse tagamise eesmärgil, samuti riigikaitse, hariduslikel, kultuurilistel, teaduslikel ja ajaloolistel eesmärkidel ning ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigi pädevad asutused A-klassi tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona osas anda loa, tehes seda üksikjuhtudel, erandkorras ja piisavalt põhjendades ning juhul, kui see ei ohusta avalikku julgeolekut ega avalikku korda.

3. Liikmesriigid võivad anda üksikjuhtudel, erandkorras ja piisavalt põhjendades kollektsionääridele loa omandada ja vallata A-klassi tulirelvi, tulirelva olulisi osasid ja laskemoona, kohaldades rangeid turvanõudeid, nõudes muu hulgas, et pädevatele riiklikele asutustele tõendataks, et võetud on meetmeid, et vältida ohtu avalikule julgeolekule ja avalikule korrale, ning et tulirelvade, tulirelva oluliste osade ja laskemoona hoiustamisel on tagatud ohutustase, mis on proportsionaalne sellistele esemetele loata juurdepääsuga seonduva ohuga.

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimese lõigu alusel loa saanud kollektsionäärid on tuvastatavad artiklis 4 osutatud andmekogumissüsteemis. Loa saanud kollektsionäärid on kohustatud pidama kõikide nende valduses olevate A-klassi tulirelvade kohta registrit, mis on kättesaadav liikmesriigi pädevatele asutustele. Liikmesriigid kehtestavad loa saanud kollektsionääride suhtes asjakohase jälgimissüsteemi, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid.
(3)

Bis(2-etüülheksüül)ftalaat (DEHP) on piiratud kasutusega aine, mis on kantud komisjoni delegeeritud direktiiviga (EL) 2015/863 (2) muudetud direktiivi 2011/65/EL II lisasse. DEHPd ei ole alates 22. juulist 2021 enam lubatud kasutada meditsiiniseadmetes – sealhulgas in vitro meditsiiniseadmetes – kontsentratsioonis, mis ületab suurimat lubatud väärtust ehk 0,1 massiprotsenti homogeenses materjalis.
(7)

Investorile esitatav põhiteave ja põhiteabedokument hõlmavad sisuliselt sama nõutavat teavet. Seepärast on vaja tagada, et eurofondide osakute omandamisest huvitatud PRIIPide jaeinvestorid ei saaks alates 1. jaanuarist 2023 sama finantstoote kohta mõlemaid dokumente. Seepärast tuleks sätestada, et põhiteabedokumenti tuleb pidada vastavaks investorile esitatava põhiteabe suhtes kohaldatavatele nõuetele. See tähendab samuti, et muude investorite kui jaeinvestorite jaoks peaksid äriühinguna asutatud fondid ja fondivalitsejad jätkuvalt koostama direktiivi 2009/65/EÜ kohase investorile esitatava põhiteabe, välja arvatud juhul, kui nad otsustavad koostada määruses (EL) nr 1286/2014 sätestatud põhiteabedokumendi. Sellisel juhul ei tohiks pädevad asutused nõuda äriühinguna asutatud fondidelt ja fondivalitsejatelt investorile esitatavat põhiteavet, ning kõnealustele investoritele tuleks esitada ainult põhiteabedokument.
(3)

Vastavalt komisjoni delegeeritud direktiivile (EL) 2015/863 (2) on bis(2-etüülheksüül)ftalaat (DEHP) piiratud kasutusega aine, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisasse ja mille kasutamine meditsiiniseadmetes – sealhulgas in vitro meditsiiniseadmetes – kontsentratsioonis, mis ületab suurimat lubatud väärtust ehk 0,1 massiprotsenti homogeenses materjalis, on alates 22. juulist 2021 keelatud.
(12)

Õiguskindluse huvides ning selleks, et kaitsta asjaomaseid meditsiiniseadmeid tarnivate ettevõtjate õiguspärast ootust, et taotletud erandit kohaldataks hiljemalt alates kõnealuse piiratud kasutusega aine kasutamise keelu jõustumise kuupäevast, samuti tulenevalt sellest, et puudub õigustatud huvi põhjustada selle keelu jõustumise tulemusena asjaomaste meditsiiniseadmete tarnehäireid, peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks hakata kohaldama tagasiulatuvalt alates 21. juulist 2021,
(4)

Kogemused muude tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hübriidide seemnetega on näidanud, et uue tootmissüsteemi alguses on oluline katsetada kehtivaid tehnilisi nõudeid. Seega tuleks nõudeid sortide kohta kohaldada ajutiselt kuni 31. augustini 2029, et aretajad saaksid kohaneda hübriidnisu tootmisega segaviljeluse meetodil. See on vajalik, et minimeerida sellisest tootmissüsteemist tulenevaid riske ja varustada põllumehi uut tüüpi nisusortidega. See piirang peaks olema piisav, et aretajad ja sertifitseerimisasutused saaksid vajalikud teadmised hübriidnisu seemnete tootmise tehniliste nõuete rakendamiseks ja nende nõuete läbivaatamiseks.
(1)

I lisa 3. jao punktile 7 lisatakse järgmine alapunkt: Aspekt Meetod Tehnoülevaatuse mitteläbimise põhjused Puuduste hindamine Väheoluline Oluline Ohtlik „7.13 eCall (kui see on paigaldatud, vastavalt ELi tüübikinnitust käsitlevatele õigusaktidele) 7.13.1 Paigaldus ja konfiguratsioon Visuaalne kontroll koos elektroonilise liidese kasutamisega, kui see on võimalik sõiduki tehniliste omaduste tõttu ja kui vajalikud andmed on kättesaadavad a) Süsteem või mõni komponent puudub X b) Tarkvara versioon on vale X c) Süsteemi kodeering on vale X 7.13.2 Seisund Visuaalne kontroll koos elektroonilise liidese kasutamisega, kui see on võimalik sõiduki tehniliste omaduste tõttu ja kui vajalikud andmed on kättesaadavad a) Süsteem või komponendid on kahjustunud X b) eCall-süsteemi rikkeindikaator näitab süsteemis tõrget X c) eCall-süsteemi elektroonilise juhtseadme rike X d) mobiilsideseadme rike X e) GPS-signaali rike X f) Audiokomponendid ei ole ühendatud X g) Toiteallikas ei ole ühendatud või piisavalt laetud X h) Süsteem näitab tõrget sõiduki elektroonilise liidese kaudu. X 7.13.3 Toimimine Visuaalne kontroll koos elektroonilise liidese kasutamisega, kui see on võimalik sõiduki tehniliste omaduste tõttu ja kui vajalikud andmed on kättesaadavad a) Miinimumteave (MSD) on vale X b) Audiokomponendid ei tööta nõuetekohaselt X“
(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon tegevuskava „Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud ja seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et fondivalitsejad peaksid osana oma kohustustest klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Niisiis ei peaks fondivalitsejad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni direktiivis 2010/43/EL (7) pole sõnaselgelt viidatud jätkusuutlikkusriskidele. Seetõttu ning selleks, et tagada sisekorra ja organisatsioonilise korra korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et fondivalitsejate protsessid, süsteemid ja sisekontroll peavad kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi.
2)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt: a) lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega: „9. Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad määraksid piisava täpsusega kindlaks iga finantsinstrumendi võimaliku sihtturu ja täpsustaksid, millist liiki klientide vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, sh jätkusuutlikkuseesmärkidega, finantsinstrument kokku sobib. Selle protsessi osana määrab ühing kindlaks, millis(t)e kliendirühma(de) vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi, välja arvatud juhul, kui finantsinstrumendid võtavad arvesse jätkusuutlikkustegureid. Kui investeerimisühingud teevad finantsinstrumendi koostamiseks koostööd, tuleb kindlaks määrata ainult üks sihtturg.“; b) lõige 11 asendatakse järgmisega: „11. Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad teeks kindlaks, kas finantsinstrument sobib sihtturu kindlaksmääratud vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, kontrollides selleks muu hulgas järgmisi elemente: a) finantsinstrumendi riski ja tootluse profiil vastab sihtturule; b) kui see on asjakohane, finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid vastavad sihtturule; c) finantsinstrumentide koostamisel lähtutakse kliendi jaoks kasulikest omadustest, mitte ärimudelist, mille kasumlikkus eeldab kliendi jaoks kehvi tulemusi.“; c) lõikesse 13 lisatakse teine lõik: „Finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid esitatakse läbipaistval viisil ja nendega antakse turustajatele asjakohast teavet, et nõuetekohaselt arvesse võtta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseesmärke.“; d) lõige 14 asendatakse järgmisega: „14. Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad enda koostatud finantsinstrumente regulaarselt läbi vaataks, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võiksid oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturgu ähvardavat võimalikku riski. Investeerimisühingud kaaluvad, kas finantsinstrument vastab jätkuvalt sihtturu vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele, sh jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas seda turustatakse sihtturul või kas see jõuab klientideni, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi.“
(3)

Arvestades seda, et kolmanda riigi dokumentide tunnustamise menetlus põhineb taotleva kolmanda riigi sertifitseerimissüsteemide hindamisel, et teha kindlaks, kas taotluses nimetatud tunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute väljaandmisel kohaldatakse nõudeid, mis on identsed direktiivis (EL) 2017/2397 sätestatud nõuetega, on ebatõenäoline, et tunnustamismenetlus viiakse lõpule enne 17. jaanuari 2022.
(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (2) artikli 62 lõikele 6 peab komisjon vaatama läbi liidu vastu võetud õigusaktid, välja arvatud nimetatud direktiiv, millega reguleeritakse pädevate asutuste poolt isikuandmete töötlemist nimetatud direktiivi artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel. Selle läbivaatamise eesmärk on hinnata vajadust viia need õigusaktid vastavusse kõnealuse direktiiviga ning asjakohasel juhul teha vajalikud ettepanekud nende muutmiseks, et tagada järjepidev lähenemine isikuandmete kaitsele nimetatud direktiivi kohaldamisalas. Selle läbivaatamise tulemusena on kindlaks tehtud, et nõukogu raamotsus 2002/465/JSK (3) kuulub nende õigusaktide hulka, mida tuleb muuta.
(4)

Oma 8. märtsi 2018. aasta aruandes nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 199a ja 199b mõju pettusevastasele võitlusele, märgib komisjon, et üldiselt leiavad liikmesriigid ja sidusrühmad, et pöördmaksustamine on käibemaksupettuste vastu võitlemisel tulemuslik ajutine vahend. Lisaks pidasid liikmesriigid kiirreageerimismehhanismi kasulikuks vahendiks ja ettevaatusabinõuks erandlike käibemaksupettuste vastu. Sellest ajast alates ei ole ELi käibemaksusüsteemis pöördmaksustamise kohaldamise õiguslikke ega praktilisi tingimusi muudetud. Drektiivi 2006/112/EÜ ei ole oluliselt muudetud ka selleks, et lahendada varifirmadega seotud pettuste probleem struktuursemal viisil. Seetõttu on mõistlik eeldada, et aruandes esitatud järeldused ja kaalutlused kehtivad suures osas endiselt.