ET Euroopa Liidu Teataja C 320/15

NÕUKOGU ARVAMUS,

5. juuli 2004

Poola lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004-2007

(2004/C 320/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Nõukogu vaatas 5. juulil 2004. aastal läbi Poola lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab ainult osaliselt täiendatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi juhendi andmenõuetele ning ESA 95 normidele.

Programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärgiks on vähendada valitsussektori eelarvepuudujääk 2007. aastaks alla 3 % SKTst (järgmiste igaks aastaks kehtestatud vaheeesmärkidega: 5,7 % SKTst 2004. aastal, 4,2 % SKTst 2005. aastal, 3,3 % SKTst 2006. aastal, 1,5 % SKTst 2007. aastal) ja võla osatähtsuse hoidmine alla 60 % SKTst. Selle eesmärgi täitmiseks sisaldab programm ulatuslikku meetmete kogumit (niinimetatud Hausneri plaan), mille valitsus 2004. aasta jaanuaris kinnitas ning mis täieliku rakendamise korral toob ajavahemikul 2005-2007 kaasa eelarvepuudujäägi kumulatiivse korrigeerimise 5,3 % SKTst moodustavate lisatulude ja kulutuste vähendamise arvelt (3,3 % SKTst sotsiaalsfääri kulude vähendamisest ning 2,0 % SKTst avaliku halduse ja riigi omandis olevate ettevõtete kulude vähendamisest). Eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgi täitmine on samuti seotud tingimusega, et prognoositud suur majanduskasv jätkub kogu programmiperioodi jooksul.

Praegu olemasoleva teabe põhjal näib programmi makromajanduslik stsenaarium kajastavat küllaltki optimistlikku majanduskasvu prognoosi. Kui majanduskasvu prognoos 5,0 % 2004. ja 2005. aastaks tundub olevat usutav ja 2004. aastal isegi ületatav, siis programmis planeeritud majanduskasvu areng keskpikas perspektiivis, s.t SKT kasvu kiirenemine 5,6 %ni 2006. ja 2007. aastal kajastab nii eratarbimise kui -investeeringute osas küllaltki optimistlikku kasvuprognoosi. Sellega seoses on Hausneri plaani täielik rakendamine ja rahandusalaste ebakindluste kaotamise tagamine otsustava tähtsusega prognoositud majanduskasvu saavutamiseks. Inflatsioonimäära kasvu prognoos tundub olevat üldjoontes realistlik.

Programm prognoosib eelarvepuudujäägi vähenemist alla kontrollväärtuse 3 % SKTst 2007. aastaks. Programmi eesmärkide täitmist võivad mõjutada mitmed ohufaktorid. Lisaks ülalnimetatud makromajanduslikele ohtudele on olemas ebakindlus kavandatud meetmete rakendamise osas, sest planeeritud kohandamine pole mitte ainult oluliselt pidurdunud, vaid pole lisaks ka täielikus kooskõlas Hausneri plaaniga. Lõpuks, Eurostati hiljutine otsus rahastatud pensioniskeemi klassifitseerimise kohta võib tähendada kavandatud eelarvepuudujäägi näitajate läbivaatamist ja nende suurendamist 1,6 % võrra SKTst. Seepärast ei ole programmis esitatud eelarvepositsioon piisav eelarvepuudujäägi vähendamiseks alla 3 % SKTst programmiperioodi jooksul.

Programmis on ajavahemikuks 2003–2007 prognoositud valitsussektori võla osatähtsuse kasvu 7 % võrra SKTst ja kasvu seiskumist alles programmi viimasel aastal. Arvestades ülalnimetatud eelarvepuudujäägi tulemustega seonduvaid riske ja olulist ebakindlust prognoositud erastamistulude saavutamise osas, on valitsussektori võla osatähtsuse areng tõenäoliselt prognoositust ebasoodsam.

Pikaajalise jätkusuutlikkuse osas ähvardavad Poolat eelarve tasakaalustamatuse riskid vananevast elanikkonnast tingitud prognoositud eelarveliste kulude katmisel. Kuigi 1999. aasta pensionireform, millega loodi edumeelne kolmetasandilise pensionisüsteem – sealhulgas parameetrilised muutused põlvkondadevahelises ümberjaotusskeemis, nt ennetähtaegselt pensionile jäämise piirangud – leevendas eelarve tasakaalustamatuse riske pikas perspektiivis, ei kõrvaldanud ta neid täielikult. Riigi rahanduse jätkusuutliku baasi saavutamiseks on keskpikas perspektiivis oluline piisava esialgse ülejäägi tagamine ning pensionisüsteemi puudujääki tõkestavate meetmete rakendamine, riigiomandis olevate ettevõtete ja tervishoiusüsteemi kulude piiramine ning tööjõu osalust suurendavate struktuurireformide teostamine.

Nõukogu otsustas 5. juulil 2004. aastal komisjoni soovituste alusel, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 ja andis Poolale vastavalt artikli 104 lõikele 7 sellise olukorra lõpetamiseks soovitused, milles nõukogu väljendas oma poliitilist nõuannet.

Poola lähenemisprogrammi põhiprognoosid

2003 2004 2005 2006 2007 SKT reaalkasv (%) 3,7 5,0 5,0 5,6 5,6 Tööhõive kasv (%) – 2,3 – 0,2 1,0 1,8 2,5 ÜTHI inflatsioon (%) 0,8 2,2 2,8 < 3 < 3 Üldine valitsussektori eelarve tasakaal (% SKTst) – 4,1 – 5,7 – 4,2 – 3,3 – 1,5 Valitsussektori koguvõlg (% SKTst) 45,3 49,0 51,9 52,7 52,3

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel internetileheküljel

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm