14.

kordab, et parlament ootab endiselt nõukogu vastust kahes eespool nimetatud resolutsioonis märgitud meetmete ja dokumentide esitamise nõuete kohta; palub nõukogu peasekretäril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavale parlamendikomisjonile põhjalikud kirjalikud vastused järgmistele küsimustele. a) Nõukogu ei osalenud korrapäraselt eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavas parlamendikomisjonis toimunud koosolekutel, kui peeti eelmiseid nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlenud arutelusid, aga nõukogu osalemist loetakse äärmiselt oluliseks, selleks et nõukogu esindaja vastaks komisjoni liikmete küsimustele nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta. Kas nõukogu nõustub edaspidi osalema eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavas parlamendikomisjonis toimuvates aruteludes nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta? b) Miks muudab nõukogu igal aastal siseauditi esitusviisi/formaati? Miks on siseaudit igal aastal nii lühike, üldsõnaline ja ebaselge? Kas nõukogu võiks alates 2010. aasta menetlusest esitada siseauditi aruande ka mõnes muus keeles peale prantsuse keele? c) Kas välisaudit on tehtud? Kui jah, siis kas eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutav parlamendikomisjon võiks seda näha? Kui välisauditit ei ole, siis miks otsustas nõukogu seda mitte teha? d) Seni nägi nõukogu tegevus ette kaasfinantseerimise komisjoniga, mis on pärast Lissaboni lepingu jõustumist suurenenud. Millised auditi- ja kontrollisüsteemid on kehtestatud, et tagada täielik läbipaistvus? Arvestades, et Lissaboni leping suurendas kaasfinantseerimist komisjoniga, siis kuidas tõlgendab nõukogu „vastamist asjakohastele päringutele”? e) Kontrollikoda viitas 2009. aastat käsitlevas aruandes asjaolule, et kuuest auditeeritud hankemenetlusest kahe puhul ei järginud nõukogu menetluse tulemuste avaldamist reguleerivaid finantsmääruse eeskirju. Kas nõukogu on uurinud rohkem näiteid sarnastest hankemenetlustest? Kas nõukogu on muutnud sisemise menetluse sujuvamaks, et sarnaseid juhtumeid tulevikus ära hoida? f) Euroopa Liidu eriesindajate isikkoosseis: palutakse esitada Euroopa Liidu eriesindajate isikkoosseis nõukogus 2009. aastal (kogu personal, ametikohtade loetellu kuuluv ja muu), ametikohtade arv ja ametiaste. Millisel viisil ja millal jagatakse Euroopa Liidu eriesindajate personali ametikohad nõukogu ja Euroopa välisteenistuse vahel? Milline oli iga Euroopa Liidu eriesindaja sõidukulude eelarve? Mitu Euroopa Liidu eriesindajate töötajat viidi 1. jaanuaril 2011 üle Euroopa välisteenistusse? Mitu töötajat jääb nõukogu juurde ja miks? g) Nõukogu rõhutab finantstegevuse aruande (11327/2010, FIN 278) punktis 2.2 Lissaboni lepingu tagajärgedega seotud eelarveküsimusi. Kas nõukogu on lahendanud hr Solana kuludega seotud probleemid? Milline osa kuludest kuulub nõukogu eelarvesse ja milline komisjoni eelarvesse? h) Millised olid tegevus-, haldus-, personali- ja kinnisvara- ning muud kulud, mida nõukogu kavandas 2009. aastaks, et luua liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ametikoht? i) Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident alustas tööd 1. detsembril 2009. Kuidas jaotati kulud nõukogu ja komisjoni vahel (personal, lähetused jne)? Kuidas valmistas nõukogu ette liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 2010. aasta eelarve? Millised eelarveread ja summad tema tegevuse jaoks ette nähti? j) Kuidas mõjutavad personali üleminekul Euroopa välisteenistusse vabanevad tööruumid nõukogu plaane seoses hoonetega? Kas selliste tööruumide edasine kasutamine on korraldatud? Milline on oodatav kolimiskulu? Millal avaldati kolimisega seoses pakkumiskutsed (kui neid üldse avaldati)? k) Millised olid ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ülesannetega seotud haldus- ja tegevuskulud, mida rahastati vähemalt osaliselt liidu 2009. aasta eelarvest? Kui suured olid ÜVJP kulud kokku 2009. aastal? Kas nõukogu võiks nimetada vähemalt peamised missioonid ja nendega seotud kulud 2009. aastal? l) Kui suured olid nõukogu ÜVJP/ÜJKP töörühmade Brüsselis ja mujal toimunud koosolekute kulud ja kus need koosolekud toimusid? m) Millised olid ÜVJP/ÜJKP sõjaliste operatsioonide elluviimisega seotud halduskulud? Kui suur osa sõjaliste operatsioonidega seotud kogukuludest kaeti liidu eelarvest? n) Millised olid ATHENA mehhanismi tegevusega seotud halduskulud, kui suur oli selle mehhanismi jaoks vajalike ametikohtade arv ja kas mõni asjaomane ametikoht on kavas Euroopa välisteenistusse üle viia? Kellele nendel ametikohtadel töötavad isikud aru annavad? o) Nõukogu ametikohtade loetelus ära toodud ametikohtade täitmise määr on madal (91 % 2009. aastal, 90 % 2008. aastal). Kas püsivalt madal ametikohtade täitmise määr on andnud mingeid tagasilööke nõukogu peasekretariaadi töös? Kas nõukogu peasekretariaat on võimeline täitma kõiki oma ülesandeid praeguse ametikohtade täitmise määra juures? Kas madal ametikohtade täitmise määr puudutab teatavaid konkreetseid üksuseid? Millised on püsiva lahknevuse põhjused? p) Milline on poliitika koordineerimise ja haldustoega seotud ülesannete (nagu on määratletud komisjoni iga-aastases personalivajaduste läbivaatamise aruandes) jaoks ette nähtud ametikohtade arv? Mitu protsenti moodustab see ametikohtade koguarvust? q) 2009. aasta halduseesmärkide saavutamiseks lisas nõukogu oma töökorraldusse kaugtöö. Kuidas tõestab nõukogu selle tööviisi tulemuslikkust? Lisaks palutakse nõukogul anda aru sellega seoses võetud lisameetmete ning eriti selliste meetmete kohta, mis parandavad finantsjuhtimist, samuti nende mõju kohta. r) Nõukogu suurendas oma ametikohtade arvu 15 võrra (8 AD ja 7 AST), et katta iiri keele üksuse personalivajadused. Mitu töötajat on teistes keeleüksustes (töötajaid keele kohta)? Kas kandidaatriikide jaoks ja neist riikidest on juba töötajaid tööle võetud? Kui jah, siis mitmest ametikohast on jutt (riigi ja keele kaupa)? s) Analüüsirühm moodustati 14. detsembril 2007 ja selle liikmed määrati ametisse 15.–16. oktoobril 2008. Mis põhjusel ei saanud vajalikke summasid 2009. aasta eelarves ette näha ja neid sinna lisada? Kas ümberpaigutamine 2009. aasta eelarves ettenägematute kulude reservist 2007. aastal loodud struktuuri rahastamiseks ei ole mõjutanud eelarvet? Nõukogu eraldas analüüsirühma jaoks 1 060 000 eurot. Mitu ametikohta saab sellele rühmale eraldada? t) Lähetusdelegatsioonidega seotud kulud tunduvad olevat endiselt problemaatilised (vt nõukogu 15. juuni 2010. aasta teatist, SGS10 8254, teine taane, lk 4). Miks on need kulud nii paljudel eri eelarveridadel? u) Miks peab siseaudit endiselt vajalikuks lisada „les frais de voyage des délégués et les frais d’interprétation” (delegaatide lähetuskulud ja suulise tõlke kulud) pärast parlamendi teravat kriitikat nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas kahes resolutsioonis? v) Nõukogu on jälle kasutanud kasutamata jäänud suulise tõlke vahendeid delegatsioonide lähetuskulude täiendavaks rahastamiseks; seetõttu olid 2009. aasta tegelikud sõitudega seotud kulukohustused esialgsest eelarvest märkimisväärselt väiksemad (eelarves oli maht algselt 36 100 000 eurot ja ümberpaigutamise järel 48 100 000 eurot, kuid kulukohustusi võeti 22 700 000 euro suuruses summas). Mis põhjusel see 12 000 000 euro suurune ümberpaigutus tehti (vt finantstegevuse aruannet – 11327/2010, FIN 278 – punkt 3.3.2, kuues taane)? Miks hindab nõukogu suulise tõlke vahenditest delegatsioonide lähetuskuludeks ümber paigutatud summaks 12 000 000 eurot leheküljel 12 ja 10 558 362 eurot leheküljel 13? Milleks on kasutatud suulise tõlke vahenditest ümber paigutatud ülejäänud summat (suulise tõlke vahenditest ümber paigutatud kogusumma on 17 798 362 eurot)? Lisaks palutakse nõukogul selgitada suuri tagasimaksenõudeid, mis tehti enne 2009. aastat ja kanti üle 2009. aastasse (12 300 000 eurot), samuti 2007. aastaga seotud deklaratsioonidest saadud tagasimakseid (6 300 000 eurot). w) 2009. aastal paigutas nõukogu 2008. aastaga sarnaselt märkimisväärse summa oma eelarvest ümber hoonete jaoks, eelkõige eraldades „Residence Palace” hoone ostuks esialgsete assigneeringutega võrreldes rohkem kui kahekordse summa (lisaks 2009. aasta eelarves selleks otstarbeks eraldatud 15 000 000 eurole paigutati ümber 17 800 000 eurot). Mis on selle põhjused? Kas nõukogu peasekretär võiks esitada konkreetsed andmed seeläbi saavutatud kokkuhoiu kohta? Kui suur oli algselt „Residence Palace’i” kavandatud maksumus? Kas nõukogu hinnangul on algselt kavandatud kulud täpsed või võivad need osutuda prognoositust suuremaks? Milliseid samme näeb nõukogu ette hoone rahastamiseks? x) Nõukogu eelarve täitmine – ülekantud assigneeringud. Kas nõukogu võiks esitada hinnangulise summa ja teema nende 2009. aasta arvete osas, mida ei oldud 2010. aasta juuniks esitatud ja mis seetõttu üle kanti? y) 2010. aastasse üle kantud 2009. aasta sihtotstarbelisest tulust tulenenud assigneeringute summa oli 31 800 000 eurot ehk ligikaudu 70 % 2009. aasta sihtotstarbelisest tulust. Mis on nii suure ülekandmismäära põhjused? Mis selle tuluga 2010. aastal toimub/toimus? z) Mida tähendab 25 000 000 euro suurune tehniline eraldis Euroopa Ülemkogu töö käivitamiseks 2010. aastal (vt finantstegevuse aruannet – 11327/2010, FIN 278 – punkt 3.1, neljas taane)? aa) Milline on nõukogu eelarve konfidentsiaalsuse määr eri eelarveridade kaupa? ab) Kas nõukogu võiks nimetada konkreetseid meetmeid, mida ta on võtnud, et parandada nõukogu finantsjuhtumise kvaliteeti, eriti nõukogu 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale parlamendi otsusele lisatud parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni (10) lõikes 5 nimetatud punktides? ac) Palub nõukogu peasekretäril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavale parlamendikomisjonile järgmised dokumendid: — nõukogu 2009. aasta eelarves tehtud ümberpaigutuste täielik loetelu; — kirjalik aruanne nõukogu lähetuskulude kohta, mida on kasutanud Euroopa Liidu eriesindajad; — liikmesriikide deklaratsioon 2007. aasta kohta (vt finantstegevuse aruannet – 11327/2010, FIN 278 – punkt 3.2.2, teine taane) ning — analüüsirühma aruanne, et mõista, miks selline aruanne maksab 1 060 000 eurot (vt finantstegevuse aruannet – 11327/2010, FIN 278 – punkt 2);