Komisjoni direktiiv,

20. juuli 1979,

millega kohandatakse nõukogu direktiivi 71/127/EMÜ mootorsõidukite tahavaatepeegleid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tehnika arenguga

(79/795/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 78/547/EMÜ, [2] eriti selle artikleid 11, 12 ja 13,

võttes arvesse nõukogu 1. märtsi 1971. aasta direktiivi 71/127/EMÜ mootorsõidukite tahavaatepeegleid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3]

ning arvestades, et:

silmas pidades saadud kogemusi ja arvestades praegust tehnika taset on nüüd võimalik muuta asjakohased sätted täiuslikumaks, karmimaks ja tegelike katsetustingimustega paremini kohandatuks;

nõukogu direktiivis 71/127/EMÜ on sätestatud, et juhtimisasendist reguleeritavate välimiste tahavaatepeeglite spetsifikatsioon tuleb koostada niipea, kui tehnoloogia areng seda võimaldab;

käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukisektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse direktiivi 71/127/EMÜ järgmiselt:

1. Artikli 3 lõike 2 viimast lõiku muudetakse järgmiselt:

"Esimese lõike tähenduses puudub kinnitatud tüübile vastavus siis, kui ei ole täidetud I lisa punkti 2 nõuded."

2. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

"1. Alates 1. veebruarist 1980 ei tohi liikmesriigid tahavaatepeeglitega seotud põhjustel:

a) - keelduda sõidukitüübiga seoses EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes osutatud dokumendi väljaandmisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega

- keelata sõidukite kasutuselevõtmist,

kui sõidukitüübi või sõidukitüüpide tahavaatepeeglid vastavad käesoleva direktiivi sätetele;

b) - keelduda seoses tahavaatepeegli tüübiga osa EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui need tahavaatepeeglid vastavad käesoleva direktiivi sätetele, või

- keelata tahavaatepeeglite turuleviimist, millel on käesolevas direktiivis sätestatud osa EMÜ tüübikinnitusmärk.

2. Alates 1. oktoobrist 1981 liikmesriigid:

a) - ei anna välja nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumenti sõidukitüübile, mille tahavaatepeeglid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,

- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille tahavaatepeeglid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele;

b) - ei anna tahavaatepeegli tüübile osa EMÜ tüübikinnitust, kui tahavaatepeeglid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,

- võivad keelduda osa siseriikliku tüübikinnituse andmisest tahavaatepeegli tüübile, kui tahavaatepeegel ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.

3. Alates 1. oktoobrist 1984 liikmesriigid:

- võivad keelata sõidukite kasutuselevõtu, mille tahavaatepeeglid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,

- võivad keelata nende tahavaatepeeglite turuleviimise, millel ei ole käesolevas direktiivis sätestatud osa EMÜ tüübikinnitusmärki."

3. I, II ja III lisa asendatakse käesoleva direktiivi I, II, III ja IV lisaga.

Artikkel 2

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. veebruariks 1980. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. juuli 1979

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Étienne davignon

[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.

[2] EÜT L 168, 26.6.1978, lk 39.

[3] EÜT L 68, 22.3.1971, lk 1.

--------------------------------------------------

I LISA

1. MÕISTED

1.1. Tahavaatepeegel – mis tahes seade, välja arvatud komplekssed optilised süsteemid, nagu periskoobid, mis on mõeldud selge vaate andmiseks taha punktis 3.4 määratletud vaatevälja ulatuses.

1.2. Sisemine tahavaatepeegel – punktis 1.1 määratletud seade, mille saab paigaldada sõiduki sõitjateruumi.

1.3. Välimine tahavaatepeegel – punktis 1.1 määratletud seade, mille saab paigaldada sõiduki välispinnale.

1.4. Lisatahavaatepeegel – tahavaatepeegel, mis on muud tüüpi kui punktis 1.1 määratletud seade ja mida saab paigaldada sõiduki sisse või väljapoole eeldusel, et see vastab punkti 2 sätetele, v.a punktide 2.1.1, 2.2 ja 2.3.4 sätted.

1.5. Tahavaatepeegli tüüp – seadmed, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:

1.5.1. tahavaatepeegli peegelpinna mõõtmed ja kumerusraadius:

1.5.2. tahavaatepeegli konstruktsioon, kuju ja materjalid, sealhulgas ühendus kere külge.

1.6. Tahavaatepeegli klass – kõik seadmed, millel on üks või mitu ühist omadust või funktsiooni. Sisemised tahavaatepeeglid on rühmitatud I klassi. Sisemised lisatahavaatepeeglid on rühmitatud Is klassi.

Välimised tahavaatepeeglid on rühmitatud II ja III klassi.

Välimised lisatahavaatepeeglid on rühmitatud IIs ja IIIs klassi.

1.7. r – vastavalt käesoleva lisa liite 1 punktis 2 kirjeldatud meetodile mõõdetud peegelpinna keskmine kumerusraadius.

1.8. Peegelpinnal asuva punkti peamised kumerusraadiused (ri) – liites 1 kirjeldatud seadme abil saadud väärtused, mis on mõõdetud peegelpinna kaarel, mis läbib sirglõiguga b paralleelse peegli keset, nagu see on määratletud punktis 2.2.2.1, selle sirglõiguga risti asuval kaarel.

1.9. Peegelpinnal asuva punkti kumerusraadius (rp) – peamiste kumerusraadiuste ri ja r’i aritmeetiline keskmine, st:

r

=

r

+ r′

1.10. Peegli kese – peegelpinna nähtava osa kese.

1.11. Tahavaatepeegli koosteelementide kumerusraadius – ringi kaare, mis ulatub kõnealuse osa kumerusele kõige lähemale, raadius c.

1.12. Juhi silmaterade asukohad – kaks teineteisest 65 mm kaugusel olevat punkti, mis asuvad vertikaalselt 635 mm kõrgusel IV lisas määratletud juhiistme punktist R. Neid punkte ühendav sirgjoon on risti sõiduki vertikaalse keskpikitasapinnaga. Kaht silmatera asukohta ühendava sirglõigu keskpunkt on vertikaaltasapinnal, mis peab läbima sõiduki tootja määratletud juhile mõeldud istekoha keset.

1.13. Mõlema silma vaateväli – kogu vaateväli, mis on saadud parema ja vasaku silma monokulaarväljade liitmisel (vt allpool olev skeem).

+++++ TIFF +++++

1.14. Sõidukitüüp seoses tahavaatepeeglitega – mootorsõidukid, mille järgmised põhinäitajad on identsed:

1.14.1. vaatevälja vähendavad kereosad;

1.14.2. punkti R koordinaadid;

1.14.3. tahavaatepeegli ettenähtud asukohad ja tüübid.

1.15. M1-, M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukid – direktiivi 70/156/EMÜ I lisas määratletud sõidukid.

2. TAHAVAATEPEEGLITE OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUST KÄSITLEVAD SÄTTED

2.1. Üldnõuded

2.1.1. Kõik tahavaatepeeglid peavad olema reguleeritavad.

2.1.2. Peegelpinna serv peab olema pandud hoidikusse, mille perimeetri väärtus c peab igas punktis ja suunas olema vähemalt 2,5 mm. Kui peegelpind ulatub üle kaitsekere, peab väljaulatuva serva kumerusraadius olema vähemalt 2,5 mm ning peegelpind peab kaitsekeresse tagasi minema, kui selle enim väljaulatuvas punktis rakendatakse kaitsekere suhtes horisontaalsuunas ja sõiduki keskmise pikitasapinnaga umbes paralleelset 50 N suurust jõudu.

2.1.3. Kui tahavaatepeegel on paigaldatud tasapinnale, peab seadme reguleerimisasendist olenemata olema kõigi osade, sealhulgas nende, mis jäävad toe külge pärast punktis 2.4.2 sätestatud katset ja mis on potentsiaalselt staatilises kokkupuutes keraga, mille läbimõõt sisemise tahavaatepeegli puhul on 165 mm või välimise tahavaatepeegli puhul 100 mm, kumerusraadius c vähemalt 2,5 mm.

2.1.3.1. Kinnitusaukude või -süvendite servad, mille läbimõõt või pikim diagonaal on alla 12 mm, vabastatakse punkti 2.1.3 raadiuse nõuetest, kui need servad on tömbid.

2.1.4. Sõiduki külge kinnitamise seade peab olema konstrueeritud nii, et 50 mm raadiusega silinder, mille teljeks või üheks teljeks on kas keerlemis- või pöörlemistelg, mis tagab tahavaatepeegli paindumise asjaomase löögi suunas, mahub läbi vähemalt osast sellest pinnast, mille külge seade on kinnitatud.

2.1.5. Punktides 2.1.2 ja 2.1.3 osutatud välimiste tahavaatepeeglite osad, mis on tehtud materjalist, mille Shore’i kõvadus A ei ületa 60, on asjaomastest sätetest vabastatud.

2.1.6. Nende sisemiste tahavaatepeeglite osade puhul, mis on tehtud materjalist, mille Shore’i kõvadus A on alla 50 ja mis on paigaldatud jäigale toele, kohaldatakse punktide 2.1.2 ja 2.1.3 nõudeid ainult toe suhtes.

2.2. Mõõtmed

2.2.1. Sisemised tahavaatepeeglid (I klass)

Peegelpinna mõõtmed peavad olema sellised, et sellele oleks võimalik paigaldada ristkülik, mille ühe külje pikkus on 4 cm ja teise külje pikkus on a, kus

a = 15 cm ×

1 +

2.2.2. Välimised tahavaatepeeglid (II ja III klass)

2.2.2.1. Peegelpinna mõõtmed peavad olema sellised, et sellele oleks võimalik asetada:

- ristkülik, mille kõrgus on 4 cm ja pikkus a sentimeetrit,

- ristiküliku kõrgusega paralleelne sirglõik, mille pikkus on b sentimeetrit.

2.2.2.2. a ja b miinimumväärtused on esitatud allpool olevas tabelis:

Tahavaatepeegli klass | Sõidukikategooriad, mille jaoks tahavaatepeeglid on konstrueeritud | a | b |

II | M2, M3, N2 ja N3 | 171 + 1000r | 20 |

III | M1 ja N1 | 131 + 1000r | 7 |

2.3. Peegelpind ja peegeldustegurid

2.3.1. Tahavaatepeegli peegelpind peab olema tasapeegel või sfääriline kumerpeegel.

2.3.2. Kumerusraadiuste erinevused

2.3.2.1. Üheski võrdluspunktis ei tohi ri või r’i ja rp vaheline erinevus ületada 0,15 r.

2.3.2.2. Kumerusraadiuste (rp1, rp2 ja rp3) ja r vaheline erinevus ei tohi ületada 0,15 r.

2.3.2.3. Kui r on vähemalt 3000 mm, asendatakse punktides 2.3.2.1 ja 2.3.2.2 nimetatud väärtus 0,15 r väärtusega 0,25 r.

2.3.3. r väärtus peab olema vähemalt:

- II klassi tahavaatepeeglite puhul 1800 mm,

- I ja III klassi tahavaatepeeglite puhul 1200 mm.

2.3.4. Vastavalt käesoleva lisa liites 2 kirjeldatud meetodile peab kindlaksmääratud normaalne peegeldustegur olema vähemalt 40 %.

Kui peeglil on kaks asendit ("päevane" ja "öine"), peab "päevases" asendis olema võimalik ära tunda liikluses kasutatavaid signaalvärve. "Öise" asendi normaalne peegeldustegur ei tohi olla alla 4 %.

2.3.5. Peegelpind peab normaalsetes kasutustingimustes säilitama punktis 2.3.4 sätestatud omadused vaatamata pidevalt halbadele ilmastikutingimustele.

2.4. Katsed

2.4.1. Punktides 2.4.2 ja 2.4.3 kirjeldatud viisil katsetatakse, kuidas mõjuvad löögid ja varte või tugede külge kinnitatud hoidikute painutamine tahavaatepeeglitele.

2.4.1.1. Punktis 2.4.2 sätestatud katset ei nõuta ühegi II või IIs klassi välimise tahavaatepeegli puhul, mille ükski osa olenemata reguleerimisasendist ei ole maapinnast madalamal kui 2 m, kui sõidukil on koorem, mis vastab selle tehniliselt lubatud täismassile.

Sellistel juhtudel nõutakse, et tootja esitaks kirjelduse, milles oleks ette nähtud, et tahavaatepeegel tuleb paigaldada nii, et igas võimalikus reguleerimisasendis ei oleks ükski osa madalamal kui 2 m maapinnast, kui sõidukil on suurimale lubatud täismassile vastav koorem.

Selle erandi kasutamisel tuleb vardale kustutamatult märkida tähis

+++++ TIFF +++++

ning selle kohta tehakse märge tüübikinnitustunnistusse.

2.4.2. Löökkatse

2.4.2.1 Katsestendi kirjeldus.

2.4.2.1.1. Katsestend koosneb pendlist, mis saab liikuda ümber kahe omavahel õige nurga all oleva horisontaaltelje, millest üks on risti pendli liikumistrajektoori sisalduva tasapinnaga.

Pendli otsas on haamer, mille moodustab 165 ± 1 mm läbimõõduga jäik kera, mis on kaetud 5 mm paksuse kummist kattega, mille Shore’i kõvadus A on 50.

Lisatakse seade, mis võimaldab kindlaks määrata varda saavutatud maksimaalse nurga liikumistasapinnal.

Pendlile kindlalt kinnitatud tugi hoiab näidiseid kooskõlas punktis 2.4.2.2.6 määratletud lööginõuetega.

Allpool oleval joonisel 1 on katsestendi mõõtmed ja konstruktsioonispetsifikatsioon.

+++++ TIFF +++++

Joonis 1.

2.4.2.1.2. Pendli löögikese ühtib haamrit moodustava kera keskmega. See asub kaugusel 1 liikumistasapinna võnkumisteljest, mis võrdub 1 m ± 5 mm. Pendli vähendatud mass mo = 6,8 ± 50 g (m suhe pendli kogumassi m ja vahemaasse d pendli raskuskeskme ja selle pöörlemistelje vahel võrdub:

m

= m

).

2.4.2.2. Katse kirjeldus

2.4.2.2.1. Tahavaatepeegli toe külge kinnitamise korra soovitab seadme tootja või vajaduse korral sõiduki tootja.

2.4.2.2.2. Tahavaatepeegli asukoht katse ajal

2.4.2.2.2.1. Tahavaatepeegel asutatakse pendli löökstendile nii, et horisontaalsed ja vertikaalsed teljed oleksid samasuguses asendis kui siis, kui tahavaatepeegel paigaldatakse sõidukile vastavalt taotluse esitaja paigaldusjuhendile.

2.4.2.2.2.2. Kui tahavaatepeeglit saab oma aluse suhtes reguleerida, valitakse selline katseasend, mille puhul on mis tahes pöörlemisseadme toimimine taotluse esitaja sätestatud reguleerimisala piires kõige vähem tõenäoline.

2.4.2.2.2.3. Kui tahavaatepeeglil on seade, millega saab reguleerida vahemaad alusest, tuleb seade panna asendisse, mille puhul on vahemaa hoidiku ja aluse vahel kõige väiksem.

2.4.2.2.2.4. Kui peegelpind liigub hoidikus, reguleeritakse see nii, et ülemine nurk, mis on sõidukist kõige kaugemal, oleks hoidiku suhtes kõige rohkem eenduv.

2.4.2.2.3. Välja arvatud sisemiste tahavaatepeeglite katse 2 (vt punkt 2.4.2.2.6.1), mille puhul pendel on vertikaalasendis, läbivad haamri keset läbivad horisontaalsed ja vertikaalsed pikitasapinnad peegli keset nii, nagu see on määratletud punktis 1.10. Pendli pikisuunaline võnkumissuund on paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga.

2.4.2.2.4. Kui punktides 2.4.2.2.1 ja 2.4.2.2.2 sätestatud reguleerimistingimustel takistavad tahavaatepeegli osad haamri liikumist, tuleb löögipunkt kõnealuse tiirlemis- või pöörlemistelje suunas risti edasi tõsta.

Edasi tõsta ei tohi rohkem, kui on vaja katse tegemiseks; see peab olema piiratud nii, et:

- haamrit piiritlev kera vähemalt puudutab lõikes 2.1.4 määratletud silindrit,

- või asub haamriga kokkupuutepunkt vähemalt 10 mm kaugusel peegelpinna servast.

2.4.2.2.5. Katse seisneb selles, et haamer langeb alla kõrguselt, mis vastab pendli 60° vertikaalnurgale, nii et haamer lööb tahavaatepeeglit ajal, kui pendel jõuab vertikaalasendisse.

2.4.2.2.6. Tahavaatepeeglite löökkatseid tehakse järgmistel erinevatel tingimustel:

2.4.2.2.6.1. Sisemised tahavaatepeeglid

- Katse 1 – Löögipunkt on määratletud punktis 2.4.2.2.3. Löök peab olema selline, et haamer lööb tahavaatepeegli peegelpinna poolsele küljele.

- Katse 2 – Löögipunkt on kaitsekere serval nii, et löök moodustab peegli tasapinnaga 45° nurga ja on selle pinna keset läbival horisontaaltasapinnal. Löök peab olema peegelpinna poolsele küljele.

2.4.2.2.6.2. Välimised tahavaatepeeglid

- Katse 1 – Löögipunkt on määratletud punktis 2.4.2.2.3 või 2.4.2.2.4. Löök peab olema selline, et haamer lööb tahavaatepeegli peegelpinna poolsele küljele.

- Katse 2 – Löögipunkt on määratletud punktis 2.4.2.2.3 või 2.4.2.2.4. Löök peab olema selline, et haamer lööb tahavaatepeegli peegelpinna vastasküljele.

2.4.3. Varre külge kinnitatud hoidiku paindekatse

2.4.3.1. Katse kirjeldus

Hoidik asetatakse horisontaalselt seadmesse nii, et paigaldusaluse reguleerimisosad oleksid kindlalt kinnitatud. Reguleerimisosal kinnituskoha juures olev kõige lähem ots fikseeritakse hoidiku suurima mõõtme suunas 15 mm laiuse tõkestiga, mis katab hoidiku kogu laiuses.

Hoidiku teise otsa pannakse eespool kirjeldatuga analoogne tõkesti, et kinnitada hoidikule ettenähtud katsekoormus (joonis 2).

Hoidiku otsa, mis asub jõudu rakendatava otsa vastas, võib blokeerimise asemel kinnitada nii, nagu on näidatud joonisel 2.

Tahavaatepeegli paindekatseseadme näidis

+++++ TIFF +++++

2.4.3.2. Katsekoormus on 25 kg. Seda rakendatakse ühe minuti jooksul.

2.5. Katsetulemused

2.5.1. Punktis 2.4.2 kirjeldatud katsete korral peab pendel jätkama pärast lööki liikumist, kui liikumistasapinnal oleva varda asukoha projektsioon moodustab vertikaalpinnaga vähemalt 20° nurga.

Nurga mõõtmistäpsus on ± 1°.

Neid nõudeid ei kohaldata tuuleklaasi külge kinnitatud tahavaatepeeglite suhtes, mille suhtes kohaldatakse katse järel punktis 2.5.2 sätestatud nõudeid.

2.5.2. Kui tuuleklaasi külge kinnitatud tahavaatepeegli paigaldusalus punktis 2.4.2 kirjeldatud katse käigus puruneb, ei tohi allesjäänud osa ulatuda alusest kõrgemale kui 1 cm ning selle katsejärgne kuju peab vastama punktis 2.1.3 sätestatud tingimustele.

2.5.3. Punktides 2.4.2 ja 2.4.3 kirjeldatud katsete käigus ei tohi peegel puruneda. Kuid peegli purunemine on lubatud ühel järgnevatest tingimustest:

2.5.3.1. klaasikillud on kindlalt hoidiku tagumise osa või hoidikule kindlalt kinnitatud pinna küljes kinni; klaasi osaline eraldumine alusest on lubatav, kui see ei ületa kummalgi pool pragu 2,5 mm. Väikeste kildude eraldumine klaasipinnast löögipunktis on lubatud;

2.5.3.2. peegel on kaitseklaasist.

2.6. Osa EMÜ tüübikinnituse ja märgistamise tingimused

2.6.1. Osa EMÜ tüübikinnituse taotlemine

2.6.1.1. Tahavaatepeegli tüübi osa EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab kaubamärgi või kaubanime omanik või omaniku volitatud esindaja.

2.6.1.2. Iga tahavaatepeegli tüübi taotlusega kaasneb:

2.6.1.2.1. eelkõige selle sõidukitüübi (nende sõidukitüüpide) tehniline kirjeldus, mille jaoks tahavaatepeegel mõeldud on;

2.6.1.2.2. tahavaatepeegli kindlaksmääramiseks piisavalt üksikasjalikud joonised koos paigaldusjuhendiga; joonistel peab olema osa EMÜ tüübikinnitusmärgi soovitatav asukoht;

2.6.1.2.3. neli tahavaatepeeglit; kolm katsetamiseks ja üks jääb laborisse mis tahes lisauuringute tarvis, mis võivad osutuda hiljem vajalikuks. Labor võib nõuda lisanäidiseid.

2.6.2. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk

2.6.2.1. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk koosneb e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed või number:

1 Saksamaa,

2 Prantsusmaa,

3 Itaalia,

4 Madalmaad,

6 Belgia,

11 Ühendkuningriik,

13 Luksemburg,

18 Taani,

IRL Iirimaa.

Ristküliku läheduses peab olema ka osa EMÜ tüübikinnitusnumber.

Number koosneb tüübi jaoks täidetud tunnistusel olevast tüübikinnitusnumbrist (vt II lisa), millele eelneb kaks numbrit, mis näitavad osa EMÜ tüübikinnituse andmise päeval nõukogu direktiivi 71/127/EMÜ viimase muudatuse järjenumbrit. Muudatuse järjenumbri ja sertifikaadil oleva osa tüübikinnitusnumbri vahel on tärn. Käesoleva direktiivi järjenumber on 01.

2.6.2.2. Eespool nimetatud osa EMÜ tüübikinnitusmärk (tähis ja number) pannakse tahavaatepeegli koostisosale kustumatult nii, et see oleks selgesti nähtav ka siis, kui tahavaatepeegel on sõidukile paigaldatud.

Osa EMÜ tüübikinnitusmärkide näidised [1]

+++++ TIFF +++++

Sellise osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga kaubaartikkel on I klassi peegel (sisemine tahavaatepeegel), mille tüübikinnituse on andnud Saksamaa (e 1) numbri 01 * 1471 all.

+++++ TIFF +++++

Sellise osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga kaubaartikkel on IIs klassi peegel (välimine lisatahavaatepeegel), mille tüübikinnituse on andnud Prantsusmaa (e 2) numbri 01 * 387 all.

3. SÕIDUKITELE PAIGALDAMISE NÕUDED

3.1. Üldosa

3.1.1. Tahavaatepeeglid tuleb kinnitada nii, et peegel ei liiguks ega muudaks märkimisväärselt mõõdetud vaatevälja ega vibreeriks sellisel määral, et juht võiks kujutise olemust valesti tõlgendada.

3.1.1.1. Punktis 3.1.1 sätestatud tingimused peavad olema täidetud, kui sõiduk sõidab kiirusega, mis on kuni 80 % maksimaalsest valmistajakiirusest, kuid mitte üle 150 km/h.

3.1.2. M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitele kinnitatavad välimised tahavaatepeeglid peavad olema II klassi peeglid, M1- ja N1-kategooria sõidukitele II või III klassi peeglid.

3.2. Arv ja asukoht

3.2.1. Tahavaatepeeglid peavad olema asetatud nii, et normaalses juhtimisasendis juhiistmel istuval juhil oleks selge vaade sõiduki taga olevale maanteele.

3.2.2. Kõigil M1- ja N1-kategooria sõidukitel peavad olema nii sisemised kui välimised tahavaatepeeglid. Välimised tahavaatepeeglid tuleb parempoolse liiklusega liikmesriikides paigaldada sõiduki vasakule küljele ja vasakpoolse liiklusega liikmesriikides paremale küljele.

3.2.2.1. Kui sisemine tahavaatepeegel ei vasta punktis 3.2.4 sätestatud nõuetele, tuleb sõidukile paigaldada välimine lisatahavaatepeegel. Välimised lisatahavaatepeegel tuleb parempoolse liiklusega liikmesriikides paigaldada sõiduki paremale küljele ja vasakpoolse liiklusega liikmesriikides vasakule küljele.

3.2.2.2. Kui sisemine tahavaatepeegel ei anna vaadet taha, selle olemasolu ei nõuta.

3.2.3. Kõigile M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitele tuleb paigaldada kaks välimist tahavaatepeeglit, üks sõiduki ühele ja teine teisele küljele.

3.2.4. Välimised tahavaatepeeglid on nähtavad läbi küljeakende või läbi tuuleklaasi osa, mida puhastavad klaasipuhastid. Käesolevat sätet ei kohaldata M2- ja M3-kategooria sõidukitele paremale poole paigaldatud tahavaatepeeglite suhtes parempoolse liiklusega liikmesriikides ja samade kategooriate sõidukite vasakule poole paigaldatud tahavaatepeeglite suhtes vasakpoolse liiklusega liikmesriikides.

3.2.5. Sõiduki vaatevälja mõõtmisel, kui sõidukis on šassii/juhikabiin, esitab tootja kere minimaalse ja maksimaalse laiuse ning vajaduse korral paigaldatakse näitlik juhikabiini laius/kerelaius. Kõik katsetuste käigus kasutatud sõiduki ja peegli kasutusvariandid esitatakse tüübikinnitustunnistusel.

3.2.6. Kahepinnaline või "topeltpeegel" ei ole lubatav, kui vaateväljanõuete täitmiseks on vaja mõlemat pinda. Kuid kui peamine peegel vastab II või III klassi peegli nõuetele, on see lubatav. Lisapeeglit võetakse arvesse maapinnast oleva kõrguse ja väljaulatuvuse määramisel vastavalt punktile 3.2.10. Lisapeegli kaitsekest peab samuti vastama punktis 2.1.2 esitatud tingimustele.

3.2.7. Sõiduki juhipoolne ettenähtud välimine tahavaatepeegel tuleb paigaldada nii, et sõiduki vertikaalse keskpikitasapinna ning tahavaatepeegli keset läbiva püsttasapinna ja juhi silmaterade asukohti ühendava 65 mm pikkuse sirglõigu keskpunkti vahel oleks nurk, mis ei ületa 55°.

3.2.8. Tahavaatepeegel ei tohi sõiduki väliskerest esile tungida oluliselt rohkem, kui on vaja punktis 3.4 sätestatud vaateväljadega seotud nõuete täitmiseks.

3.2.9. Kui välimise tahavaatepeegli alumine serv on vähem kui 2 m kõrgusel maapinnast, kui sõidukil on koorem, ei tohi see tahavaatepeegel eenduda sõiduki ilma tahavaatepeegliteta mõõdetud üldlaiusest rohkem kui 0,20 m.

3.2.10. Punktide 3.2.8 ja 3.2.9 alusel võivad tahavaatepeeglid eenduda sõidukite maksimaalselt lubatud laiusest.

3.3. Reguleerimine

3.3.1. Juht peab saama reguleerida sisemist tahavaatepeeglit juhtimisasendis.

3.3.2. Juhipoolsele küljele paigaldatud välimist tahavaatepeeglit peab saama reguleerida suletud uksega sõidukis, kuid aken võib olla avatud. Kuid peegli asendi võib lukustada väljastpoolt.

3.3.3. Punkti 3.3.2 nõudeid ei kohaldata välimiste tahavaatepeeglite suhtes, mida saab valest asendist tagasi tööasendisse panna ilma reguleerimiseta.

3.4. Vaateväljad

3.4.1. Üldosa

Allpool määratletud vaatevälju tuleb kohaldada seoses mõlema silma vaateväljaga, kusjuures silmad on punktis 1.12 määratletud juhi silmaterade asukohas. Vaateväljad määratakse kindlaks nii, et sõiduk on direktiivi 70/156/EMÜ I lisa punkti 2.6 tähenduses sõidukorras ning selles on esiistmel lisaks üks reisija, kes kaalub 75 kg ± 1 %. Vaateväljad tuleb määrata läbi akende, mille pinnaga risti mõõdetud valguse läbitavustegur on vähemalt 70 %.

3.4.2. Sisemine tahavaatepeegel

Vaateväli peab olema selline, et juht saab näha vähemalt 20 m laiust tasast ja horisontaalset maanteeosa, mille kese on sõiduki vertikaalsel keskpikitasapinnal ja mis ulatub juhi silmaterade asukohast silmapiiri suunas tahapoole 60 m kaugusele (joonis 3).

3.4.2.1. Vaatevälja vähenemine peatugede ja selliste seadmete olemasolu tõttu nagu päikesesirmid, tagumise akna puhastid ja kütteelemendid on lubatav eeldusel, et projekteerimisel sõiduki keskpikitasapinnaga risti oleva tasapinnale ei takista need rohkem kui 15 % määratletud vaateväljast.

3.4.3. Vasakpoolsed välimised tahavaatepeeglid parempoolse liikluse puhul ja parempoolsed välimised tahavaatepeeglid vasakpoolse liikluse puhul.

3.4.3.1. Vaateväli peab olema selline, et juht saab näha vähemalt 2,50 m laiust tasast ja horisontaalset maanteeosa tasapinnal, mis asub paremal pool (sõidukitel parempoolse liikluse puhul) või vasakul pool (sõidukitel vasakpoolse liikluse puhul) ja mis on keskmise pikitasapinnaga paralleelne vertikaaltasapind, mis läbib sõiduki äärepoolseimat osa vasakul (sõidukitel parempoolse liikluse puhul) või paremal (sõidukitel vasakpoolse liikluse puhul) ja mis ulatub juhi silmaterade asukohast silmapiiri suunas tahapoole 10 m kaugusele (joonised 4 ja 5).

3.4.4. Parempoolsed välimised tahavaatepeeglid parempoolse liikluse puhul ja vasakpoolsed välimised tahavaatepeeglid vasakpoolse liikluse puhul.

3.4.4.1. Vaateväli peab olema selline, et juht saab näha vähemalt 3,50 m laiust tasast ja horisontaalset maanteeosa tasapinnal, mis asub vasakul pool (sõidukitel parempoolse liikluse puhul) või paremal pool (sõidukitel vasakpoolse liikluse puhul) ja mis on keskmise pikitasapinnaga paralleelne vertikaaltasapind, mis läbib sõiduki äärepoolseimat osa paremal (sõidukitel parempoolse liikluse puhul) või vasakul (sõidukitel vasakpoolse liikluse puhul) ja mis ulatub juhi silmaterade asukohast silmapiiri suunas taha vähemalt 30 m kaugusele.

3.4.4.2. Lisaks sellele peab juht nägema juhi silmaterade asukohti läbivast tasapinnast 4 m tagapool olevas punktis vähemalt 0,75 m laiust maanteeosa (joonis 4).

3.4.5. Takistused

Eespool määratletud vaateväljade määramisel puhul ei võeta arvesse ukse käepidemete, ääretulelaternate, suunatulede ega tagumiste kaitseraudade kaugeimate punktide põhjustatud takistusi ning takistusi, mis tulenevad eespool nimetatud osadega sarnastest kereosadest.

3.4.6. Katsetamise kord

Vaateväli määratakse kindlaks, asetades silmaterade asukohtadesse võimsad valgusallikad ja uurides vertikaalsele ekraanile peegeldunud valgust. Võib kasutada muid samaväärseid meetodeid.

+++++ TIFF +++++

[1] Skeemidel olevatel numbritel on vaid illustreeriv tähendus.

--------------------------------------------------

II LISA

OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

III LISA

SÕIDUKI LISA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSELE SEOSES TAHAVAATEPEEGLITE PAIGALDAMISEGA

(Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 4 lõige 2 ja artikkel 10)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

IV LISA

PUNKTI H MÄÄRAMISE NING PUNKTIDE R JA H SUHTELISTE ASUKOHTADE KONTROLLIMISE KORD

Kohaldatakse direktiivi 77/649/EMÜ III lisa asjaomaseid osi.

--------------------------------------------------