ET Euroopa Liidu Teataja L 272/33

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1778,

6. oktoober 2016,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1036, 8. juuni 2016, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) ja eelkõige selle artikli 7 lõiget 4,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) 4. jaanuaril 2016 esitas Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 90 % liidu teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju ohu kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

(2) Selle kaebuse esitamise järel algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) 13. veebruaril 2016 dumpinguvastase uurimise konkreetsete Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „vaatlusalune riik“) pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes nõukogu määruse (EL) 2009/1225 (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (3).

(3) Seejärel algatas komisjon samuti kaks järgnevat uurimist: a) 13. mail 2016 (4) subsiidiumivastase uurimise Hiina Rahvavabariigist pärit sama toote impordi suhtes; b) 7. juulil 2016 (5) dumpinguvastase uurimise Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärit sama toote impordi suhtes.

1.2. Registreerimine

(4) 5. aprillil 2016 esitas kaebuse esitaja taotluse Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordi registreerimiseks. 2. juunil 2016 uuendas kaebuse esitaja taotlust, esitades uuemaid finantsandmeid, kui võttis selle 11. augustil 2016 tagasi.

1.3. Huvitatud isikud

(5) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Ta teatas eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ning asjaga teadaolevalt seotud ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema.

(6) Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

1.4. Väljavõtteline uuring

(7) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

1.4.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(8) Komisjon teatas algatamisteates, et ta moodustab liidu tootjatest valimi nende suure arvu tõttu. Komisjon moodustas seejärel valimi suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu alusel, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Ta teavitas neid esialgselt valitud äriühinguid ja kaebuse esitajat. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

(9) Üks esialgselt valitud liidu tootja teavitas komisjoni sellest, et tal ei ole võimalik koostööd teha. Samuti kommenteerisid Itaalia Raua ja Terase Ühendus (Federacciai) ja Eurofer, et esialgses valimis ei ole esindatud Lõuna-Euroopa. Parema geograafilise jaotuse tagamiseks asendas komisjon liidu tootja, kes otsustas koostööd mitte teha, Lõuna-Euroopast pärit liidu tootjaga.

(10) Seetõttu koosnes lõplik valim viiest liidu tootjast, kes asuvad viies erinevas liikmesriigis. See moodustab üle 45 % liidu tootmisest.

1.4.2. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

(11) Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim.

(12) Neli importijat esitasid nõutud teabe. Seetõttu ei olnud valimi moodustamine vajalik ja importija küsimustikud saadeti neile kõikidele.

(13) Hoolimata sellest, et komisjon võttis nende ühendust asjakohase teabe kogumiseks, ei esitanud ükski sõltumatu importija täielikku vastust küsimustikule käesoleva uurimise raames.

1.4.3. Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(14) Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim Hiina RV kohta, palus komisjon Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(15) Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega kolmteist Hiina RV eksportivate tootjate rühma. Komisjon tegi ettepaneku moodustada valim kolmest eksportivate äriühingute rühmast, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Ta kutsus kõiki Hiina RV teadaolevaid vaatlusaluseid eksportivaid tootjaid ja ametiasutusi esitama kommentaare kavandatava valimi kohta.

(16) Üks eksportiv tootja, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (edaspidi „Tiangong Tools“), väitis, et ta tuleks valimisse lisada, kuna (erinevalt valitud eksportivatest tootjatest), ta toodab tööriistaterast ja kiirlõiketerast. Ta väitis, et kui tema toodet käsitletaks vaatlusaluse tootena, peaks valim esinduslikum olema ja teda hõlmama.

(17) See taotlus jäeti rahuldamata. Tiangong Tools eksportis liitu ainult väikeses hulgas konkreetset tooteliiki. Seetõttu ei oleks selle eksportiva tootja lisamine valimisse muutnud valimit esinduslikumaks. Komisjon analüüsis esinduslikkuse küsimust täiendavalt tootmise määratluse kontekstis.

(18) Eelneva alusel otsustas komisjon säilitada kavandatud kolmest eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi. Valimis esindatud tootjad moodustavad 57 % Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote koguimpordist liitu ja 58 % Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote koguimpordist liitu.

1.5. Individuaalne kontrollimine

(19) Ainult üks importiv tootja, Tiangong Tools, taotles individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel ja esitas sellel eesmärgil vastuse küsimustikule. Komisjon nõustus selle taotlusega esialgselt ja kontrollis kohapeal esitatud teavet.

(20) Samas näitas uurimine, et see äriühing toodab ja ekspordib liitu ainult tööriistaterast ja kiirlõiketerast. Seetõttu, nagu selgitatud alljärgnevates põhjendustes 29 kuni 35, otsustas komisjon esialgu välistada tööriistaterase ja kiirlõiketerase käesoleva uurimise kohaldamisalast, Tiangong Toolsi suhtes ei kehtestatud mis tahes esialgseid dumpingumarginaale. Sellest hoolimata, kui komisjon peaks muutma oma otsust toote määratluse kohta lõppjärgus, vaadataks selle eksportiva tootja individuaalse kontrollimise taotlus uuesti üle.

1.6. Vastused küsimustikule

(21) Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid. Vastused küsimustikule võeti vastu Euroferilt, viielt liidu tootjalt ja nendega seotud terasetöötluskeskuselt, ühelt kasutajalt, kolmelt Hiina eksportivate tootjate rühmalt ja ühelt tootjalt analoogses riigis.

1.7. Kontrollkäigud

(22) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ohu ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute/ühenduste valdustesse: liidu tootjate ühendus: — Eurofer, Brüssel, Belgia; liidu tootjad: — ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Saksamaa; — Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Holland; — Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Lõuna-Wales, Ühendkuningriik; — ArcelorMittal France S.A., Prantsusmaa, kellele kuuluvad järgmised tütarettevõtted: — ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Prantsusmaa; — ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Prantsusmaa; — ArcelorMittal España SA, Gozón, Hispaania; kasutaja: — Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Itaalia; Hiina RV eksportivad tootjad ja seotud kauplejad: — Benxi Iron & Steel Group: — Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoningi provints, Hiina RV — Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong; — Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.: — Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; — Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; — Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfengi asula, Zhangjiagangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; — Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong; — Xinsha International PTE. Ltd., Singapur; — Hebei Iron and Steel Group (HBIS): — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; — Hebei Iron & Steel Co., Ltd., Tangshani haru, Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV; — Hebei Iron & Steel Co., Ltd., Chengde haru, Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV; — Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; — Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; — Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handani linn, Hebei provints, Hiina RV; — Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handani linn ja Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV; — Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV; — Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshani linn, Hebei provints, Hiina RV; — Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde linn, Hebei provints, Hiina RV; — Duferco SA, Lugano, Šveits; — Jiangsu Tiangong Tools Company Limited: — Tiangong Aihe Company Limited, Danbei maakond, Danyangi linn, Jiangsu provints, Hiina RV; ELis asuvad sidusimportijad: — Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Saksamaa; — Duferco Commerciale, SPA, Genova, Itaalia; võrdlusriigi tootja: — ArcelorMittal USA, Chicago, Ameerika Ühendriigid.

1.8. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(23) Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(24) Vaatlusalune toode on teatav rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest lehtvaltsitud rullitud või mitterullitud (sh „mõõtulõigatud“ ja „kitsad ribadena toodetud“ tooted), mida ei ole peale kuumvaltsimise rohkem töödeldud ning mida ei ole plakeeritud, pinnatud või kaetud. Vaatlusalune toode ei hõlma: — roostevabast terasest tooteid ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooteid, — tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooteid (6), — mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega tooteid ning — mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, vähemalt 4,75 mm või kuni 10 mm paksusega ja vähemalt 2 050 mm laiusega tooteid. Vaatlusalune toode on hetkel kaetud CN-koodidega 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 ja 7226 91 99 ning Hiina RVst pärit.

(25) Kuumvaltsitud lehtterastooteid toodetakse kuumvaltsimisega; see on metalli paksust vähendav ja ühtlustav metalli vormimise protsess, mille käigus kuum metall suunatakse läbi ühe või mitme kuumvaltsimisrullide paari vahelt ja mille puhul on metalli temperatuur kõrgem selle rekristalliseerumistemperatuurist. Selliseid tooteid võidakse tarnida mitmes vormis: rullidena (õlitatud või mitte, dekapeeritud või dekapeerimata), mõõtulõigatult (lehtedena) või kitsaste ribadena.

(26) Kuumvaltsitud lehtterastoodetel on kaks peamist kasutusotstarvet. Esiteks on need esmaseks materjaliks mitmesuguste lisaväärtusega järgmise etapi toodete tootmisel, alustades külmvaltsitud (7) leht- ja kaetud terastoodetega. Teiseks kasutatakse neid tööstusliku sisendmaterjalina, mida lõppkasutajad ostavad erinevate rakenduste jaoks, sh ehitamine (terastorude tootmine), laevaehitus, gaasiballoonid, autod, surveanumad ja energiasektori torujuhtmed.

2.2. Samasugune toode

(27) Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed: (a) vaatlusalune toode; (b) toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul ja Ameerika Ühendriikides; (c) toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

(28) Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(29) Esmalt taotlesid üks eksportiv tootja (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) ja üks importija, kes on seotud teise Hiina eksportiva tootjaga (Duferco S.A.), et konkreetset liiki kuumvaltsitud lehtterastooted, mida tuntakse tööstussektoris tööriistaterase ja kiirlõiketerasena, tuleks välistada toote määratlusest. Nad väitsid, et tööriistaterasel ja kiirlõiketerasel on oluliselt teised omadused, hinnad, erinevad tehnilised kirjeldused ja kasutusotstarbed.

(30) 21. aprillil 2016 toimus selle Hiina eksportiva tootja ärakuulamine kaubandusmenetluste ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Samuti toimus 22. juunil 2016 ärakuulamine importijaga seoses tema toote välistamise taotlusega.

(31) Kaebuse esitaja oli arvamusel, et need väited ei ole piisavalt põhjendatud ning et esineb kõrvalehoidmise oht juhul, kui komisjon nõustuks nende nõuetega.

(32) Komisjon leidis, et tõesti esineb olulisi füüsikalisi ja keemilisi erinevusi vaatlusaluse toote muude liikide kui tööriistateras ja kiirlõiketeras ning tööriistaterase ja kiirlõike terase vahel. Tööriistaterases ja kiirlõiketerases esineb mitu keemilist elementi (8), mida ei leidu vaatlusaluses tootes.

(33) Samuti esineb erinevusi tootmisprotsessis, erinevates kasutusotstarvetes ja olulistes hinnaerinevustes tööriistaterase ja kiirlõiketerase ning vaatlusaluse toote muude liikide vahel. Näiteks kasutatakse tööriistaterast ja kiirlõiketerast, erinevalt vaatlusaluse toote muudest liikidest, muude materjalide töötlemiseks, masinaga töötlemiseks, lõikamiseks, tembeldamiseks ja perforeerimiseks, mis ei ole vaatlusaluse toote muude liikide tavapäraseks kasutusotstarbeks. Samuti kasutatakse tööriistaterase tootmises teist tootmisprotsessi, mille abil saavutatakse spetsiifilised omadused tootmisprotsessi kõigi etappide jooksul. See erinevus tootmisprotsessis muudab tööriistaterase ja tootmise kiirlõiketerase kulukamaks, mis selgitab samuti teatud ulatuses erinevust müügihinnas, võrreldes vaatlusaluse toote muude liikidega.

(34) Tööriistaterase ja kiirlõiketerase import moodustab mahult umbes 1,25 % Hiina koguimpordist 2015. aastal. Tööriistateras ja kiirlõiketeras on määratletud samuti erinevate CN-koodidega.

(35) Seetõttu välistas komisjon esialgu tööriistaterase ja kiirlõiketerase, teavitades samas riikide tolliasutusi võimalikust kõrvalehoidmisest.

(36) Teiseks väitis 5. augustil 2016 üks Itaalia kasutaja, Marcegaglia Carbon Steel Spa, et toote määratlusest tuleks välistada vaatlusaluse toote järgmised liigid: sisestuselementideta (IF) terase liigid, kahefaasilise terase liigid, kõrge süsinikusisaldusega terase liigid ja mittesuundorienteeritud struktuuriga terase liigid. Nende liikide tootest välistamise taotluse põhjendused olid peamiselt järgmised: a) nendel tooteliikidel on oluliselt erinevad omadused, kasutusotstarbed ja hinnad, võrreldes vaatlusaluse toote kõigi muude liikidega; b) neid tooteid ei ole võimalik asendada vaatlusaluse toote muude liikidega.

(37) Sama kasutaja taotles veel, et tooteliigid, mida kasutatakse külmvaltsimiseks, tuleks välistada nende edasise kasutamise põhjal järgnevas etapis.

(38) Komisjon leidis seoses tootest välistamise taotlusega sisestuselementideta (IF) terase liikide, kahefaasilise terase liikide, kõrge süsinikusisaldusega terase liikide ja mittesuundorienteeritud struktuuriga terase liikidega, et nende puhul ei olnud näidatud, et nendel toodetel oleksid erinevad omadused ja kasutusotstarbed. Samuti esitati tootest välistamise taotluse lõplik üksikasjalik taotlus väga hilises etapis. Seetõttu lükkas komisjon selles etapis selle taotluse tagasi, kuid jätkab selle nõude uurimist.

(39) Seoses tooteliikidega, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks, märgitakse, et see on üks vaatlusaluse toote peamisi kasutusotstarbeid, nagu on mainitud eelnevalt põhjenduses 26. Ainuüksi erinevast kasutusotstarbest ei piisa välistamise põhjusena. Samuti põhjustaks nende tooteliikide välistamine vaatlusaluse toote kõigi imporditavate liikide suure osa välistamist ning keerukat, kui mitte võimatut, haldusjärelevalvet, et eristada vaatlusalust toodet nende hulgast, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks ja mida selleks ei kasutata. Seetõttu lükkas komisjon ka selle taotluse tagasi.

3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1. Normaalväärtus

(40) Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalväärtuse nende Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimustele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. Samas ei taotlenud ükski koostööd tegev eksportiv tootja sellist kohtlemist.

(41) Seetõttu tuli alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrata kindlaks normaalväärtus kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik“) kehtivate hindade või arvestusliku normaalväärtuse alusel.

(42) Algatamisteates tegi komisjon ettepaneku kasutada kolmandat turumajanduslikku riiki (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele 11 turumajanduslikus riigis, mida on nimetatud algatamisteates (9), ja kaheksale muule riigile, kus esines märke sarnase toote tootmise ja müügi kohta, nagu eelkõige Argentina, Austraalia, Egiptus, Iraan, Jaapan, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea ja Taiwan. Ühendust võeti kokku 62 tootjaga 19 võrdlusriigis. Samas väljendas oma koostöövalmidust ainult üks äriühing Ameerika Ühendriikides (ArcelorMittal USA) ja esitas vastuse küsimustikule.

(43) Ameerika Ühendriike käsitleti sobiliku võrdlusriigina, kuna see on avatud turg, kus kümme samasuguse toote siseriiklikku tootjat ja import muudest riikidest moodustab üle 10 % kogutarbimisest. Sellel põhjusel ja kuna ainult üks tootja Ameerika Ühendriikidest väljendas oma koostöövalmidust, valiti Ameerika Ühendriigid esialgselt sobivaks võrdlusriigiks.

(44) Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku kohta arvamust avaldama. Kuna ei esitatud ühtki kommentaari, valiti Ameerika Ühendriigid võrdlusriigiks.

(45) Alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele Ameerika Ühendriikides on tüüpiline. Leiti, et koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad.

(46) Seejärel uuris komisjon, kas neid müügitehinguid võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks Ameerika Ühendriikide tootja tootmiskulud uurimisperioodi jooksul.

(47) Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % müüdi kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

(48) Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.

(49) Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, arvutati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 nii, et Ameerika Ühendriikide tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide kasumimarginaal.

(50) Mõne võrdlusriigis toodetud toote liigi puhul ei olnud võimalik leida vastavat Hiina RVst liitu eksporditavat tooteliiki, kuna neid ei müü Ameerika Ühendriikide tootja. Seetõttu tuli ühildumatute tooteliikide normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 võrdlusriigi tootja tootmiskulude alusel. Komisjon võttis kõige sarnasema toote vastavad kulud ja kohandas neid vastavalt vajaliku modifitseerimistöö (lõikamine) kuludele, et tagada õiglane võrdlus. Seejärel lisas komisjon neile müügi-, üld-, ja halduskulude jaoks mõistliku summa (7 % – 13 %), mis põhineb tootmise ja müügiga seotud tegelikel andmetel, nagu sätestatud alusmääruse artikli 2 lõikes 6. Viimaks liitis ta mõistliku kasumi (10 % – 15 %), kasutades kasumlike toodete müügi keskmist kasumimarginaali.

3.2. Ekspordihinnad

(51) Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid nii liitu otse sõltumatutele klientidele kui ka seotud äriühingute kaudu.

(52) Otsemüügi puhul põhinesid ekspordihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

(53) Tehingute puhul, kus eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud toode liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude põhjal.

3.3. Võrdlus

(54) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega.

(55) Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

(56) Selle põhjal tehti kohandusi asjakohastel juhtudel transpordi, kindlustuse, käitlemise, laadimise ja lisakulude (4 %), pangatasude (0,02 %), krediidikulude (0,05 %), komisjonitasude (0,6 %) ja kaudsete maksude (4 %) osas.

3.4. Dumpingumarginaal

(57) Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust Ameerika Ühendriikides vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

(58) Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal.

(59) Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määras komisjon kindlaks koostöö taseme Hiina RVs. Seda mõõdeti, hinnates koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust.

(60) Koostöö tase on kõrge. Selle põhjal määrati kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal esialgu kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile.

(61) Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised. Tabel 1 Hiina RV dumpingumarginaalid Äriühing Esialgne dumpingumarginaal Bengang Steel Plates Co., Ltd. 96,5 % Hebei Iron & Steel Group 95,0 % Jiangsu Shagang Group 106,9 % Teised koostööd tegevad äriühingud 100,1 % Kõik teised äriühingud 106,9 %

4. KAHJU

4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(62) Representatiivsuse hindamisel esitasid liidus tootmis- ja müügiandmeid 17 äriühingut, kes teatasid, et nad tootsid uurimisperioodi jooksul samasugust toodet. Kaebuse esitajalt saadud teabe põhjal esindavad need 17 äriühingut umbes 90 % samasuguse toote tootmisest liidus.

(63) Lisaks nendele 17 äriühingule tootsid viis täiendavat äriühingut samasugust toodet uurimisperioodil.

(64) Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 74,7 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, nagu kaebuse esitajalt ja kõikidelt teadaolevatelt liidu tootjatelt saadud teave. Nagu on märgitud põhjenduses 10, kaasati valimisse viis liidu tootjat, kelle toodang moodustab 45 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. See on esinduslik valim.

(65) Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks“.

(66) Liidu tootjate ärimudelid ja nende vertikaalse integratsiooni tase on erinevad. Sellest hoolimata saab liidu tootmisharu üldiselt iseloomustada tootmisharuna, mis on suurel määral vertikaalselt integreeritud, mida on täiendavalt selgitatud põhjenduses 68.

4.2. Liidu tarbimine

(67) Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 24, kuulub vaatlusalune toode mitme CN-koodi, sealhulgas teatavate ex-koodide, alla. Selleks et liidu tarbimist mitte alahinnata ning võttes arvesse selliste koodide ilmselt tähtsusetut mõju kogutarbimisele, on ex CN-koodide alla kuuluvad impordimahud liidu tarbimise arvutamisel täielikult arvesse võetud.

(68) Kuna liidu tootmisharu on enamjaolt vertikaalselt integreeritud ja vaatlusalust toodet käsitatakse esmase materjalina mitmesuguste lisaväärtusega järgmise etapi toodete tootmisel, alustades külmvaltsitud toodetega, analüüsiti eraldi tootmisharusisest tarbimist ja tarbimist vabal turul.

(69) Tootmisharusisese ja vabal turul toimuva tarbimise eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutamiseks ettenähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga ning nende siirdehinnad määratakse kindlaks kontsernisiseselt vastavalt mitmesugustele hinnakujunduspõhimõtetele. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga ja selle hinnad on vabaturuhinnad.

(70) Et anda liidu tootmisharust võimalikult terviklik ülevaade, hankis komisjon andmeid kogu samasuguse tootega seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang on suunatud tootmisharusiseseks kasutamiseks või vabale turule. Komisjon leidis, et ligikaudu 60 % liidu tootjate kogutoodangust on ette nähtud tootmisharusiseseks kasutamiseks.

4.2.1. Tarbimine enda tarbeks liidu turul

(71) Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise ja tootmisharusisese müügi liidu turul. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt. Tabel 2 Tarbimine enda tarbeks liidu turul (tonnides) 2012 2013 2014 IPd Tootmisharusisene tarbimine 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indeks (2012 = 100) 100 104 105 104 Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

(72) Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisharusisene tarbimine liidu turul ligikaudu 4 %. Kõnealune suurenemine on peamiselt tingitud tootmisharusiseste turgude, sh tootmisosade, nagu autotööstus, kasvust.

4.2.2. Tarbimine liidu vabaturul

(73) Liidu vabal turul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) impordi liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele, võttes seega arvesse ka asjaomases riigis koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid. Selle põhjal muutus vabal turul tarbimine liidus järgmiselt. Tabel 3 Tarbimine vabal turul (tonnides) 2012 2013 2014 IPd Tarbimine vabal turul 31 405 157 32 292 192 33 139 474 35 156 318 Indeks (2012 = 100) 100 103 106 112 Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

(74) Vaatlusalusel perioodil suurenes vabal turul tarbimine liidus ligikaudu 12 %. See tõus on peamiselt tingitud järgtööstuse majanduslikust taastumisest.

4.3. Vaatlusalusest riigist pärit import

4.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

(75) Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi impordi mahtu tarbimisega liidu vabal turul, nagu on esitatud eespool tabelis 73.

(76) Hiina RVst pärit import liitu muutus järgmiselt. Tabel 4 Impordi maht (tonnides) ja turuosa 2012 2013 2014 IPd Hiina RVst pärit impordi maht 246 720 336 028 592 104 1 519 304 Indeks (2012 = 100) 100 136 240 616 Hiina RV turuosa 0,79 % 1,04 % 1,79 % 4,32 % Indeks (2012 = 100) 100 132 227 550 Allikas: Eurostat.

(77) Eespool toodud tabelist selgub, et absoluutarvudes on asjaomasest riigist pärit import vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud. Sellega paralleelselt kasvas liitu suunatud Hiina impordi kogu turuosa vaatlusalusel perioodil kokku rohkem kui 5 korda.

4.3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

(78) Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt. Tabel 5 Impordihinnad (eurot/tonn) 2012 2013 2014 IPd Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind 600 505 463 404 Indeks (2012 = 100) 100 84 77 67 Allikas: Eurostat.

(79) Impordi keskmised hinnad langesid uurimisperioodil 600 eurolt tonni eest 2012. aastal 404 euroni tonni eest. Vaatlusalusel perioodil oli dumpinguhinnaga impordi keskmise ühikuhinna langus ligikaudu 33 %.

(80) Komisjon hindas hinna allalöömist uurimisperioodil, võrreldes: — viie liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mida kasutati müümisel sõltumatutele klientidele liidu vabal turul, ja — vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril imporditud tooteliigi kohta, millega asjaomase riigi koostööd tegevate tootjate tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.

(81) Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Peamised kohandused olid seotud tarnekulude (varieerub vahemikus 2,7 % kuni 6,3 % valimisse kaasatud liidu tootja kohta) ja hinnaalandustega (varieerub vahemikus 0,1 % ja 19,5 %). Kuna käesoleval juhul ei astunud esile ükski sõltumatu importija, lisati impordijärgsed kulud väärtuses 7 eurot tonni kohta, mis oli kohandus, mida rakendati uurimises konkreetsete külmvaltsitud terastoodete kohta (10). Seda peeti hinnanguliselt kõige asjakohasemaks viisiks asjaolu tõttu, et käesoleva uurimise vaatlusalune toode sarnaneb mitmes aspektis konkreetsete külmvaltsitud lehtterastoodetega, nagu selgitatud põhjenduses 221.

(82) Eelmainitu põhjal tuvastati, et Hiina dumpinguhinnaga import oli 2,7 % kuni 5,6 % madalam liidu tootmisharu hindadest.

4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1. Üldised tähelepanekud

(83) Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

(84) Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, varud, kasv, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines kaebuse esitaja esitatud teabel, mida võrreldi liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadava ametliku statistikaga (Eurostat).

(85) Mikromajanduslikke näitajaid (müügihind, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulud) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud teabel, mida nõuetekohaselt kontrolliti.

(86) Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid vaatlusaluse toote kogutoodangu kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks. Teatavate liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajate puhul uuris komisjon vaba ja tootmisharusisest turgu käsitlevaid andmeid eraldi ning tegi nende võrdleva analüüsi. Kõnealused tegurid on müügimaht, turuosa, ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus ja rahakäive. Teiste majandusnäitajate uurimisel on aga mõttekas tugineda kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharu poolsele tarbimisele tootmisharusisesel turul, sest need sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on suunatud tootmisharusisesele turule või seda müüakse vabal turul. Kõnealused tegurid on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus, varud ja tööjõukulud. Nende näitajate puhul on kogu liidu tootmisharu analüüs põhjendatud, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharule tekitatud kahjust, sest kõnealuseid andmeid ei saa tootmisharusisesel ja vabal turul toimuva müügi vahel eristada.

4.4.2. Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(87) Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 6 Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine 2012 2013 2014 IPd Tootmismaht (tonnides) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 Indeks (2012 = 100) 100 102 103 102 Tootmisvõimsus (tonnides) 102 247 218 100 667 836 100 040 917 98 093 841 Indeks (2012 = 100) 100 99 98 96 Tootmisvõimsuse rakendamine 71,4 % 74,1 % 75,5 % 76,2 % Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

(88) Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 2 %, hoolimata asjaolust, et üks Itaaliast pärit liidu tootja vähendas sama perioodi jooksul oluliselt oma tootmist (– 3 miljonit tonni).

(89) Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tootmisharu poolt standardiks loetavad kohandamised seadistamise, hoolduse, ja kitsaskohtadega seotud ajakulu ning muude tavapäraste tööseisakute suhtes. Tootmisvõimsus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul tootmise peatumise tõttu Belgias ja Itaalias.

(90) Tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemine oli tingitud tootmisvõimsuse väiksest suurenemisest, mida põhjustas peamiselt tootmisharusisese tarbimise suurenemine (+ 4 %) ja vabaturu tarbimise suurenemine (+ 12 %) ning mis toimus hoolimata tootmismahu olulisest vähenemisest peamiselt ühe Itaalia tootja poolt.

4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa

(91) Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vabal turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 7 Müügimaht ja turuosa (vaba turg) 2012 2013 2014 IPd Müügimaht (tonnides) 27 273 319 27 468 243 27 910 748 27 327 906 Indeks (2012 = 100) 100 101 102 100 Turuosa 86,8 % 85,1 % 84,2 % 77,7 % Indeks (2012 = 100) 100 98 97 90 Allikas: Euroferi vastus küsimustikule ja Eurostat.

(92) Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul jäi suhteliselt stabiilseks vaatlusaluse perioodi jooksul, st vahemikku 27 kuni 28 miljonit tonni.

(93) Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu turuosa liidu tarbimise seisukohalt enam kui 9 protsendipunkti, st turuosalt 86,8 % turuosani 77,7 %. Liidu tootmisharu turuosa kahanemine ületas oluliselt selle müügimahu vähest suurenemist liidu vabal turul.

(94) Tootmisharusisesel liidu turul muutus maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 8 Tootmisharusisene maht liidu turul ja turuosa 2012 2013 2014 IPd Tootmisharusisene maht liidu turul (tonnides) 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indeks (2012 = 100) 100 104 105 104 Liidu tootmisharu kogutoodang (tonnides) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 Tootmisharusisese mahu %, võrreldes kogutoodanguga 55,7 % 56,7 % 56,6 % 56,4 % Allikas: Euroferi vastus küsimustikule ja Eurostat.

(95) Liidu tootmisharu sisene maht (mis hõlmab tootmisharusisest kasutamist ja müüki liidu turul) liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %: ligikaudu 40,7 miljonilt tonnilt 2011. aastal 42,2 miljonile tonnile uurimisperioodil.

(96) Liidu tootmisharu tootmisharusisene turuosa (väljendatud kogutoodangu protsendina) jäi vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks, jäädes vahemikku 55,7 % kuni 56,7 %.

4.4.2.3. Tööhõive ja tootlikkus

(97) Tööhõive arvutati, võttes ainult liidu tootjate erinevates terasetehastes samasuguse tootega otseselt töötavad töötajad. See meetod andis täpsed andmed, mille kindlakstegemine on suhteliselt lihtne.

(98) Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 9 Tööhõive ja tootlikkus 2012 2013 2014 IPd Töötajate arv (Täistööajaga tööhõive/ töötaja) 18 729 18 632 17 739 17 829 Indeks (2012 = 100) 100 99 95 95 Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) 3 900 4 003 4 257 4 191 Indeks (2012 = 100) 100 103 109 107 Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

(99) Liidu tootmisharu töötajate arvu vähendati vaatlusaluse perioodi jooksul, et kahandada tootmiskulusid ja suurendada tõhusust, arvestades Hiina ja muu impordi pakutava konkurentsi tihenemist turul. See põhjustas tööjõu vähenemist 5 % võrra vaatlusaluse perioodi jooksul, võtmata arvesse mis tahes kaudset tööhõivet. Võttes arvesse tootmismahu mõningat suurenemist vaatlusalusel perioodil (+ 2 %), suurenes liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus (mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas) seega palju rohkem (+ 7 %), kui tegelik tootmine suurenes. See näitab liidu tootmisharu valmidust konkurentsivõime säilitamise nimel muutuvate turutingimustega kohaneda.

4.4.2.4. Varud

(100) Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 10 Varud 2012 2013 2014 IPd Uurimisperiood Lõppvarud (tonnides) 2 908 745 2 646 989 2 653 224 2 798 420 Indeks (2012 = 100) 100 91 91 96 Lõppvarud (protsendina toodangust) 4,0 % 3,5 % 3,5 % 3,7 % Indeks (2012 = 100) 100 89 88 94 Allikas: Euroferi vastus küsimustikule.

(101) Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Enamikku samasuguse toote liike toodab liidu tootmisharu tarbijate eritellimuste alusel. Seetõttu ei loeta laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitab ka lõppvarude muutumise analüüsimine protsendina toodangust. Nagu eespool tabelist näha, püsis see näitaja suhteliselt muutumatult ligikaudu 3,5 % kuni 4 % juures tootmismahust.

4.4.2.5. Dumpingumarginaali ulatus

(102) Kõik dumpingumarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

4.4.2.6. Kasv

(103) Liidu tarbimine (vaba turg) suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 %, samal ajal jäi liidu tootmisharu müügimaht liidu turul stabiilseks. Liidu tootmisharu kaotas seega turuosa, erinevalt asjaomasest riigist pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes oluliselt.

4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

(104) Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad vabal turul müümisel liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 11 Müügihinnad vabal turul liidus 2012 2013 2014 IPd Müügihind (eurodes tonni kohta) 553 498 471 427 Indeks (2012 = 100) 100 90 85 77 Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) 572 511 469 431 Indeks (2012 = 100) 100 89 82 75 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

(105) Eespool toodud tabel näitab ühiku müügihinna muutumist liidu vabal turul võrrelduna ühiku toomiskuluga. Müügihinnad on olnud keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu, v.a 2014. aastal, kui turud hakkasid taastuma ja kui Hiina impordi turuosa oli madalam kui vaatlusalusel perioodil.

(106) 2012. ja 2013. aastal mõjutasid eurotsooni võlakriisi tagajärjed koos väheneva terase nõudlusega 2012. aastal liidu tootmisharu tulemusi negatiivselt. Liidu tootmisharu hakkas taastuma 2014. aastal ja 2015. aasta esimesel poolel, kuna konkurentsivõime kindlustamiseks võeti tugevdatud meetmeid, suurendades eelkõige liidu tootmisharu tööjõu tootlikkust, nagu kirjeldatud põhjenduses 99, mis suurendas tootlikkust ja parandas tootmisvõimsuse rakendamist.

(107) Hoolimata nendest meetmetest jäi tootmiskulu üldiselt kõrgemaks kui vähenevad müügihinnad ning turuosa vähenemise piiramiseks järgisid liidu tootjad hinnalanguse spiraali ja vähendasid oma müügihindu oluliselt, eelkõige 2015. aasta jooksul. Kuna vaatlusalune toode on põhitarbeaine, pidid liidu tootjad järgima vähenevat hinnaspiraali.

(108) Tootmisharusiseseks tarbimiseks toodetud teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete siirdehindadega tarnimisel edasiseks töötlemiseks kasutasid valimisse kuuluvad tootjad erinevaid hinnakujunduspõhimõtteid (kulu, „kulud pluss“, turuhind). Seetõttu ei saa tootmisharusisese kasutamise hinna muutumise kohta asjakohaseid järeldusi teha.

4.4.3.2. Tööjõukulud

(109) Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 12 Keskmine tööjõukulu töötaja kohta 2012 2013 2014 IPd Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) 63 722 63 374 66 039 66 023 Indeks (2011 = 100) 100 99 104 104 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

(110) Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta 4 %.

4.4.3.3. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(111) Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 13 Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2012 2013 2014 IPd Müügi kasumlikkus liidu vabaturul (% müügikäibest) – 3,3 % – 2,7 % 0,4 % – 0,8 % Rahavoog (tuhandetes eurodes) 150 190 139 285 221 982 122 723 Indeks (2012 = 100) 100 93 148 82 Investeeringud (tuhandetes eurodes) 334 789 256 013 289 581 291 771 Indeks (2012 = 100) 100 76 86 87 Investeeringutasuvus – 4,5 % – 3,5 % 0,5 % – 1,0 % Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

(112) Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks võttis komisjon liidu vabaturul toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokahjumi protsendina sellise müügi käibest.

(113) Kasumlikkus oli negatiivne vaatlusaluse perioodi jooksul: kõigi kolme aasta jooksul tekkisid kahjumid, v.a 2014. aastal. Kui 2012. ja 2013. aasta kahjumid on osaliselt seotud eurotsooni võlakriisi tagajärgedega (lisaks terase nõudluse vähenemisele 2012. aastal), said liidu tootjad osaliselt taastuda 2014. aasta ja 2015. aasta esimese poole jooksul.

(114) Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus erineb suurel määral vaatlusaluse perioodi jooksul, kuid üldiselt jäi netorahavoog enamasti positiivseks mitterahaliste kulude, nagu amortisatsioon, tõttu.

(115) Kuna investeeringutasuvus jäi kõigi aastate jooksul läbivalt negatiivseks, v.a 2014. aastal, vähendas liidu tootmisharu ajavahemikus 2012. aastast 2015. aastani investeerimist 13 %. Nagu võib näha investeeringute vähenemisest, mõjutas vaatlusalusel perioodil saadud kahjum kapitali kaasamise võimet.

(116) Alljärgnev tabel sisaldab 2015. aasta jaotust kvartalite lõikes, kuna kaebuse esitaja väitis oma kaebuses, et 2015. aasta teises pooles esines oluline vähenemine. Tabelis sisalduvad andmed kinnitavad tõesti kasumlikkuse ja müügi netoväärtuse olulist vähenemist 2015. aasta teises pooles müügihindade täieneva vähenemise tõttu liidu vabaturu. Tabel 14 Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus kvartalite lõikes 2015. aasta kvartal Äriühingute kasumlikkus (kahjum) kvartalite lõikes (miljonites eurodes) Netomüügihind tonni kohta Netomüügihind vabaturul (miljonites eurodes) Kasumlikkuse protsent Esimene 37,98 444,71 1 073,34 3,5 % Teine 22,78 436,19 1 001,60 2,3 % Kolmas – 22,92 426,36 857,49 – 2,7 % Neljas – 69,80 392,92 699,47 – 10,0 % Kokku – 31,9 427,2 3 631,9 – 0,8 % Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

4.4.4. Järeldus olulise kahju kohta

(117) Ühelt poolt võiks liidu tootmisharu tervikuna vähendada vähesel määral oma tootmismahtusid (hoolimata tootmise olulisest vähenemisest peamiselt ühe suure Itaalia tootja poolt) ja parandada oma tootmisvõime rakendamise määra tootmisharusisese ja vaba tarbimise osas. Toomisharu astus samuti konkreetseid samme, et suurendada tõhusust, kontrollides rangelt tootmiskulusid (peamiselt toormaterjalid) ja suurendades tootmist töötaja kohta. Selle tulemusena vähenesid tootmiskulud 25 % võrra. Samuti jäi tema rahavoog positiivseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Valimisse kaasatud tootjad suutsid endiselt teha investeeringuid ligikaudu 250–330 miljoni euro ulatuses aastas vaatlusaluse perioodi jooksul.

(118) Teisalt, hoolimata liidu tootmisharu püüetest vaatlusaluse perioodi jooksul oma üldtulemuste parandamiseks, näitavad teised kahjunäitajad olukorra halvenemist vabaturul: Välja arvatud 2014. aastal ja 2015. aasta alguses, kui liidu tootmisharu hakkas vähesel määral taastuma, kanti kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, mis saavutas ebapüsivad tasemed 2015. aasta teisel poolel. Hoolimata asjaolust, et müügimahud jäid suhteliselt stabiilseteks liidu vabaturul, vähenes liidu tootmisharu turuosa ja see oli sunnitud vähendama investeeringuid pidevalt negatiivse investeeringutasuvuse taustal.

(119) Eelneva valguses järeldatakse käesolevas etapis, et eelmainitud andmed näitavad, et liidu tootmisharu oli uurimisperioodi lõpus nõrgas olukorras, kuid mitte ulatuses, et liidu tootmisharu oleks kandnud olulisi kahjusid vaatlusaluse perioodi jooksul alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5. KAHJU OHT

5.1. Sissejuhatus

(120) Liidu tootmisharu olulise kahju ohu analüüsis võetakse, kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõike 9 teise lõiguga, arvesse alljärgnevaid tegureid: i) liidu turule suunatud dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele; ii) eksportiva tootja piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused eksportija osas või nende peatne ja oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et dumpinguhinnaga eksport liitu võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu; iii) kas import toimub hindadega, mis oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid ja mis tõenäoliselt suurendaksid edasise impordi nõudlust, ning iv) laovarud.

(121) Nagu osutab artikli 3 lõike 9 teise lõigu sõnastus „nagu“, võidakse lisaks nendele neljale tegurile analüüsida ka muid tegureid, et määrata kindlaks kahju tekkimise oht. Komisjon analüüsis täiendavalt eelkõige tegureid, nagu kasumlikkus ja vastuvõetud tellimused, mille kohta olid saadaval uurimisperioodi ja uurimisperioodijärgsed andmed.

(122) Seoses vaatlusaluse perioodiga vaatas komisjon uuesti läbi 2012. kuni 2015. aasta kohta kogutud andmed, kuna liidu tootmisharu praeguse olukorra mõistmine on vajalik, et olla suuteline kindlaks määrama, kas esineb kahju tekkimise oht liidu tootmisharule (11). Ta viis seejärel läbi kõigi tegurite tulevikuanalüüsi. Samuti oli tal võimalik koguda andmeid dumpinguhinnaga impordi ning Hiina tootmisvõimsuse ja impordihinna kohta perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini, et prognoose kinnitada või kehtetuks tunnistada, nagu nõutud kohtu poolt (12). Kasumlikkuse ja vastuvõetud tellimuste osas ei olnud saadaval üksikasjalikke andmeid perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini ning saadaval olid ainult osalised andmed kuni 2016. aasta märtsini. Laovarude kohta ei leitud üksikasjalikke andmeid kuni 2016. aasta juuni lõpuni, eelkõige liidu tootmisharu kohta. Sellest hoolimata värskendatakse neid andmeid pärast käesoleva määruse avaldamist ja võimalikel juhtudel analüüsitakse ka muid tegureid. Selles etapis käisid parimad kättesaadavad andmed kasumlikkuse, vastuvõetud tellimuste ja laovarude kohta.

(123) Alusmääruse artikli 3 lõike 9 esimese lõigu teine lause nõuab, et asjaolude muutumist oleks tulnud selgelt ette näha ja et see peab olema vahetu.

5.2. Kahju oht

5.2.1. Liidu turule suunatud dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise suurenemise tõenäosusele

(124) Vaatlusalusest riigist pärit import suurenes oluliselt 246 720 tonnilt 1 519 304 tonnini alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, nagu näidatud eelmainitud põhjenduses 76 sisalduvas tabelis. See import on järjepidevalt toimunud pidevalt langevate hindadega. Hiina dumpinguhinnaga impordi hõivatud turuosa oluline suurenemine (+ 550 %) kinnitab, et kõnealuse impordi mahu muutumise põhjus ei olnud ainult nõudluse kasv (+ 12 %). Hiina eksportivad tootjad on uuele turule tunginud ja suurendanud turuosa madala hinnaga impordiga teiste ettevõtjate, sh liidu tootjad, arvelt. Hiina impordi maht suurenes täiendavalt (8,5 % võrra) 2016. aasta esimeses pooles (773 275 tonni) (allikas: Eurostat), võrreldes 2015. aasta esimese poolega (712 390 tonni). Saadavalolevad andmed näitavad, et Hiina dumpinguhinnaga import ei ole mitte ainult oluliselt kasvanud vaatlusaluse perioodi jooksul, vaid see suundumus ei peatunud ega muutunud vastupidiseks uurimisjärgsel perioodil.

5.2.2. Piisav ja vabalt rakendatav tootmisvõimsus

5.2.2.1. Hiina RV tootmisvõimsus (toorteras ja samasugused tooted)

(125) Saadavalolevad andmed näitavad Hiina toorterase tootmisvõimsuse kohta, et Hiina terase tootmisvõimsus on kiiresti suurenenud pikka aega. Kui Hiina RV moodustas 25,6 % maailma toorterase kogutoodangust 2004. aastal (13), kahekordistas ta oma tegelikku tootmist ja moodustas 50,3 % 2015. aastal. Seoses sellega mainib komisjoni terase teatis järgmist: „… on vaba tootmisvõimsus teatavates kolmandates riikides, eelkõige Hiinas, oluliselt suurenenud. Ainuüksi Hiina tootmisvõimsuse ülejääk on hinnanguliselt 350 miljonit tonni, mis on peaaegu kaks korda suurem liidu aastatoodangust (14).“

(126) Seoses sellega hindas OECD Hiina terasetootmise koguvõimsuseks 1 140 miljonit tonni (15) 2014. aastal, arvestades samas, et Hiina tegelik toodang oli arvutuslikult 822,8 miljonit tonni (16). Seetõttu on Hiina saadaolev üleliigne tootmisvõimsus kindlasti suurem kui 300 miljonit tonni.

(127) Selline terase ülevõimsus ei ole samuti kooskõlas samasuguste toodete puhul Hiina RVs ja teistes riikides. Vastavalt hiljutisele OECD uuringule on tegelikult nõudluse kasv ülemaailmsetel turgudel aeglustumas ja tootmisvõimsuse/nõudluse vahe on suurenenud (17).

(128) Asjaolule, et vaatlusalusel riigil on hiiglaslik terase ülevõimsus, ei vaidle vastu Hiina ametiasutused. Esiteks andis Hiina riiginõukogu 1. veebruaril 2016 välja „Arvamuse terasetööstuse jaoks ülevõimsuse vähendamiseks“, mis sätestab Hiina üldise lähenemise Hiina terasetööstuse ülevõimsuse otsustavamaks vähendamiseks. Meetmed vähendaksid muu hulgas toorterase tootmisvõimsust 100–150 miljonit tonni viie aasta jooksul ja keelaksid rangelt uue tootmisvõimsuse suurendamise. Teiseks mainis Hiina raua- ja teraseühendus (CISA) samuti oma esitatud dokumendis, et „Hiina valitsus ja Hiina teraseühendus on mõne viimase aastaga rakendanud tulemuslikke meetmeid… Alates 2011. aastast on Hiina aktiivselt vähendanud aegunud tootmisvõimsusi ja tugevdanud energiasäästumeetmeid (18).“

(129) Samas on hiljuti teatatud järgmistest vastuoludest, mis ilmnesid tegeliku olukorra ja hiljutise Hiina tootmisvõimsuse vähendamist käsitleva teavituse andmete vahel: — esineb teateid selle kohta, et vaatlusalune riik kannatab „varjusurmas“ olevate terasetehaste nähtuse all (19): need on tehased, mis ootavad peatset sulgemist, kuid mida tegelikult ei suletagi. — Teine allikas teatas samuti, et 41 kõrgahju on taasavatud, ja kõige hiljutisemad teated kirjeldavad isegi, et üle 50 miljoni tonni terase tootmisvõimsust on Hiina RVs taaskäivitatud alates 2016. aasta algusest (20). — Maailma Teraseühendus ütleb järgnevat maailma toorterase tootmise kohta 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul: „Maailma toorterase toodang oli 2016. aasta esimese kuue kuu jooksul 794,8 Mt, mis on vähenenud 1,9 % võrra, võrreldes 2015. aasta sama perioodiga … Toorterase toodang … vähenes – 6,1 % võrra EL 28-s … Hiina toorterase toodang 2016. aasta juunis oli 69,5 Mt, 1,7 % kasv, võrreldes 2015. aasta juuniga … (21)“

(130) Viimaks uuris komisjon Hiina ametivõimude lubadusi ja kohustusi, nagu mainitud põhjenduses 128. Hoolimata sellistest teadaannetest 2016. aasta alguses ei ole need veel realiseerunud.

(131) Seetõttu ollakse seisukohal, et ülevõimsuse probleem Hiina RV terasesektoris on laialdaselt teada ja seda tunnistavad ka Hiina ametivõimud.

(132) Samasugust toodet käsitletakse suure osana toorterase kogutoodangust järgmisel põhjusel. Arvestades seda, et Hiina toorterase kogutoodang oli aastatel 2013 ja 2014 vastavalt 822 000 miljonit tonni ja 822 698 miljonit tonni, Hiina kuumvaltsitud lehttoodete kogumaht vastavalt 311 564 miljonit tonni (või umbes 37,9 % üldisest toorterase toodangust) ja 317 387 miljonit tonni (või umbes 38,6 % üldisest toorterase toodangust) (22). Seetõttu annavad eelmainitud andmed toorterase kohta hästi aimu ka samasuguse toote tootmisvõimsuse ülejäägist Hiina RVs.

(133) Teiseks on viidatud põhjenduses 185 sisalduvale tabelile, kus võrreldakse samasuguse toote tegelikku toodangut Hiina RVs teiste riikide tegeliku toodanguga aastatel 2014 ja 2013. See tabel näitab näiteks, et samasuguse toote tegelik toodang 2014. aastal Hiina RVs (317,4 miljonit tonni) oli umbes 5 korda suurem kui Venemaa, Ukraina, Iraani ja Brasiilia kogutoodangu summa (57,4 miljonit tonni). See annab aimu samasuguse toote hiiglaslikust tootmisvõimsusest Hiina RVs.

(134) Kolmandaks kinnitas uurimine, et uurimisperioodi jooksul on valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate keskmine tootmisvõimsuse kasutamismäär 65 %. See tähendab enam kui 14 miljoni tonni ulatuses vaatlusaluse toote vabalt kasutatava tootmisvõimsuse jaotamist ainult kolme äriühingu vahel. See on samuti üks näitaja, mis annab aimu samasuguse toote tootmisvõimsuse ülejäägist. Eeldades, et teistel Hiina kuumvaltsitud lehtterastoodete tootjatel on sarnased määrad, on võimalik järeldada kõrge kuumvaltsitud lehtterastoode tootmisvõimsuse ülejäägi olemasolu Hiinas.

(135) Liidu turg on avatud turg, kuhu imporditakse rohkelt mitmest riigist, nagu on näidatud põhjenduses 177 sisalduvas tabelis. Nagu on näidatud põhjenduse 76 tabelis 4, on Hiina eksportivad tootjad eksportinud liidu turule peamiselt alates 2012. aastast ja nad on suurendanud kiirelt oma turuosi madalahinnalise impordiga muude ettevõtjate, sh liidu tootjad, kulul. See tõestab, et turuosa hõlvamine osutus suhteliselt hõlpsaks ja väga edukaks vaatlusaluse perioodi jooksul Hiina eksportivate tootjate jaoks ning see on seetõttu märk liidu turu atraktiivsusest Hiina ja muude eksportivate tootjate jaoks.

5.2.2.2. Kolmandate riikide vastuvõtmise suutlikkus

(136) Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõike 9 teise lõigu punktiga b, analüüsis komisjon muude eksporditurgude kättesaadavust Hiina eksportivate tootjate jaoks, et võtta vastu mis tahes täiendavat eksporti.

(137) Juurdepääs mõnele (suurele) eksporditurule on Hiina eksportivate tootjate jaoks ühe keerulisem kaubanduse kaitsemeetmete (riigid nagu Ameerika Ühendriigid, Malaisia, India ja Mehhiko) ja/või uurimiste (riigid nagu Tai) või suurenenud tollimaksude tõttu (Lõuna-Aafrika).

(138) Statistilised ekspordiandmed 2015. aasta ja 2016. aasta esimese 6 kuu kohta ja samasuguse toote CN-koodide valimi (23) kohta näitavad samas muutumatut olukorda Hiina ekspordimahtudes ülejäänud maailmas.

(139) Esiteks eksportis vaatlusalune riik umbes samas mahus kaupa 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, kui need arvud esitada aasta baasil ja võrrelda neid 2015. aastaga. Sellest hoolimata oli keskmine ühiku müügihind madalam 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, võrreldes 2015. aastaga. Teiseks kompenseerib turuoa kaotamise mõnes riigis (nagu Indoneesia ja Vietnam) 2016. aasta esimese 6 kuu jooksul, võrreldes 2015. aastaga, turuosa suurenemine teistes riikides (nagu Bangladesh ja Korea Rahvademokraatlik Vabariik). Komisjon järeldas seega, et on ebatõenäoline, et kolmandad riigid suudaksid ise vastu võtta vabalt kasutatava Hiina tootmisvõimsuse hiiglasliku hulga. Isegi juhul, kui hetkel on Hiina ekspordis kolmandatesse riikidesse olukord muutumatu, jääb atraktiivne liidu turg, nagu mainitud põhjenduses 135, tõenäoliselt Hiina dumpinguhinnaga ekspordi peamiste sihtmärkide hulka.

5.2.2.3. Hiina RV vastuvõtmise suutlikkus

(140) Samuti Hiina RVs puudub piisav vastuvõtmise suutlikkus. Hiina RV terase siseriiklik nõudlus aeglustub. Maailma Teraseühenduse sõnul oodati esialgu Hiina terase nõudluse vähenemist – 3,5 % võrra 2015. aastal ja – 2,0 % võrra 2016. aastal pärast nõudluse tipptaset 2013. aastal (24). Samas kohandati neid arvusid hiljem sama organisatsiooni poolt järgneval viisil: „terase nõudluse vähenemiseks Hiinas prognoositakse – 4,0 % 2016. aastal, millele järgneb – 3,0 % 2017. aastal. See osutab nõudlusele 626,1 Mt terast (15 % langus 2013. aastaga võrreldes) 2017. aastal, langedes tasemele 41,9 % maailma terase tarbimisest tasemelt 47,9 % 2009. aastal ja 44,8 % 2015. aastal“ (25).

5.2.2.4. Järeldus tootmisvõime kohta

(141) Kokkuvõttes on tõenäoline, et liidu turule suunatakse jätkuvalt olulises mahus olemasolevat massiivset üleliigset terase tootmisvõimsust, sh samasuguse toote puhul. Praegused ülevõimsused ja ebapiisav vastuvõtmise suutlikkus kolmandate riikide või Hiina RV enda poolt osutab oluliselt suurenenud Hiina ekspordile liitu, kus turuosa hõlvamine on osutunud suhteliselt hõlpsaks ja väga edukaks vaatlusaluse perioodi jooksul.

5.2.3. Impordi hinnatase

(142) Vaatlusaluse perioodi jooksul, nagu sätestatud põhjenduses 78, vähenesid keskmised impordihinnad vaatlusalusest riigist 33 % võrra tasemelt 600 eurot/tonn 2012. aastal tasemele 404 eurot/tonn 2015. aastal.

(143) Alljärgnev tabel võrdleb Hiina impordi keskmiseid ühikuhindu viie valimisse kaasatud liidu tootja ühiku müügihindadega. Tabel 15 Müügihinnad liidu vabaturul, võrreldes Hiina impordihindadega vaatlusaluse perioodi jooksul Vt põhjendust 2012 2013 2014 IPd 5 valimisse kaasatud liidu tootja müügihind (eurodes tonni kohta) (104) 553 498 471 427 Hiina impordi keskmine hind Eurostati andmetel (eurodes tonni kohta) (78) 600 505 463 404 Erinevus (eurodes tonni kohta) – 47 – 7 + 8 + 23 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate ja eksportivate tootjate ja Eurostati vastus küsimustikule.

(144) Keskmised Hiina hinnad olid 2012. aastal oluliselt kõrgemad kui liidu tootjate hinnad. Samas 2015. aastal muutusid Hiina impordihinnad oluliselt madalamaks (404 eurot tonni kohta) kui liidu tootmisharu hinnad (427 eurot tonni kohta). Seda kinnitab hindade allalöömise analüüs eelmainitud põhjenduses 82.

(145) Järgmine tabel näitab Hiina ühikuhindade jätkuvat langust uurimisjärgsel perioodil 2016. aasta jaanuarist kuni juunini liidu turule sisenedes. Tabel 16 Hiina impordihinnad uurimisperioodijärgsel perioodil Hiina impordi keskmised hinnad (eurot tonni kohta) Jaanuar 2016 Veebruar 2016 Märts 2016 Aprill 2016 Mai 2016 Juuni 2016 326 318 313 303 299 308 Allikas: Eurostat.

(146) Hiina impordi madalal hinnal on kahetine negatiivne toime: i) esiteks annab oluline hinnavahe dumpinguhinnaga impordile (täiendava) eelise, sest on tõenäoline, et kasutajad hakkavad üha enam ostma madalama hinnaga kaupa; ii) teiseks annab selliste madalate hindade olemasolu turul ostjaile aluse taotleda liidu tootmisharult ja muudelt tarneallikatelt madalamat hinda, avaldades sellega täiendavat negatiivset mõju, mis väljendub nii vähenenud mahtudes kui ka madalamates hindades. Nimetatud mõju ei tarvitse avalduda olukorras, kus hinnaerinevused ei ole suured, ent praegusel juhul, pidades silmas hindade allalöömise ulatust, on liidu tootmisharule tekitatav kahju eelduste kohaselt oluline.

5.2.4. Laovarud

(147) Komisjon leidis, et see tegur ei ole analüüsimiseks eriti oluline, kuna tavapäraselt hoiavad kauplejad (hulgimüüjad) laovarusid ja tootjad seda pigem ei tee. Samuti toodavad liidu tootjad peamiselt tellimuste alusel, võimaldades neil oma laovarusid võimalikult madalatena hoida. Sellest hoolimata analüüsis ta seda tegurit, mida on selgesõnaliselt mainitud alusmääruse artikli 3 lõike 9 teises lõigus (vt eelmainitud põhjendust 120).

(148) Laovarude langevaid tasemeid märgati nii Hiina RV kui ka liidu turul (26) uurimisperioodi lõpus. Seda on võimalik selgitada hinnalanguse taustal 2015. ja 2016. aastal järgmisel viisil: kui tootja või kaupleja prognoosib hinnatõusu, peaks ta kiiresti laovarusid suurendama, oodates proportsionaalselt suuremaid kasumeid hindade tõustes.

(149) Ka ei saanud komisjon üksikasjalikke uurimisperioodijärgse perioodi andmeid laovarude kohta, hoolimata taotlustest ja omapoolsest uurimistegevusest. Komisjon pidas samas tõenäoliseks seda, et vaatlusaluse toote laovarud liidus jäävad suhteliselt väikeseks 2016. aasta alguses: näiteks Saksamaal vastavalt Saksamaa terase turustamise ühenduse andmetele langesid viimase aasta lõpus lehtterase laovarud madalaimale tasemele pärast 2003. aastat. Uusimad andmed näitasid teatavat suurenemist, kuid kuna lehtterase varud olid tasemel 1,4 miljonit tonni veebruaris, vähenesid need aasta-aastalt 7 % võrra (27).

(150) Hiina RVs vähenesid terase laovarud 40 Hiina suurlinna ladudes väidetavalt 8,86 tonnini 2016. aasta juuni lõpus 9,47 tonnilt 2016. aasta mai lõpus, võrreldes tasemega 12,86 tonni 2015. aasta juuni lõpus. 2016. aasta mai jooksul moodustasid 80 suure Hiina tehase terase laojäägid 14,17 tonni, võrreldes 16,71 tonniga 2015. aasta mai lõpus (28).

(151) Kokkuvõttes vähenesid terase laovarud nii uurimisperioodi lõpus kui ka uurimisjärgsel perioodil. Kuigi see tegur ei ole analüüsis otsustava tähtsusega, võib see osutada võimalikule edasisele hinnalangusele, mis tugevdab kahju tekkimise ohtu.

5.2.5. Muud elemendid: kasumlikkus ja liidus liidu tootmisharu poolt vastu võetud tellimused

(152) Liidu tootmisharu vajab jätkusuutlikke kasumeid. Seetõttu on see kahjunäitaja väga oluline. Vastu võetud tellimused on klientide kohustuste kinnitused ja need näitavad liidu tootmisharu müügitehingute muutust järgnevate kuude jooksul. Komisjonil oli võimalik koguda ja analüüsida andmeid kasumi ja vastu võetud tellimuste kohta uurimisperioodi ajal ja pärast uurimisperioodi.

(153) Nagu on sätestatud põhjenduses 113, hakkasid liidu tootjad kasumlikkuse seisukohalt vähesel määral taastuma 2014. aastal ja 2015. aasta kahe esimese kvartali jooksul. Nagu on sätestatud põhjenduses 116, langes liidu kasumlikkus 2015. aasta teisel poolel kahjumisse ja kahjumid saavutasid jätkusuutmatu taseme – 10 % uurimisperioodi 4. kvartalis.

(154) Uurimisjärgse perioodi kohta ei ole veel saadaval liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajad. Kasumlikkuse näitajad koguti kaebuse esitajate kohta, mis moodustab umbes 90 % liidu tootmisharu kogutoodangust, nagu on mainitud põhjenduses 62. Neid andmeid värskendatakse pärast käesoleva määruse avaldamist ja võimalusel analüüsitakse ka muid tegureid. Uurimise selles etapis olid andmed kasumlikkuse ja tellimuste vastuvõtmise kohta parimad kättesaadavad andmed.

(155) Nagu on näidatud põhjenduse 145 tabelis, vähenesid Hiina ekspordihinnad täiendavalt 2016. aasta esimesel poolel ja need olid väiksemad liidu tootjate tootmiskulust. See näitab Hiina agressiivset hinnakujundust liidu turul, millega ei ole võimalik liidu tootjatel edaspidi toime tulla. Seda kinnitab alljärgnev tabel, mis annab teavet kaebuse esitaja kasumlikkuse kohta. Uurimine selgitas välja kaebuse esitajate kasumlikkuse täiendava languse. Tabel 17 Kaebuse esitajate kasumlikkuse muutus ja vastu võetud tellimused Kirjeldus 2012 2013 2014 2015 Aprill 2015 kuni märts 2016 Kasumlikkus – 1,31 % – 4,86 % – 1,28 % – 3 kuni – 5 % – 5 % kuni – 7 % Vastu võetud tellimused 16 763 734 16 631 630 16 677 099 15 529 155 15 636 444 Allikas: Eurofer.

5.2.6. Asjaolude muutumise ettenähtavus ja vahetu lähedus

(156) Alusmääruse artikli 3 lõige 9 sätestab, et „… muutus asjaoludes, mis looks olukorra, kus dumping tekitaks kahju, tuleb selgelt ette näha ja see peab olema vahetu.“

(157) Kõiki eelmainitud tegureid on analüüsitud ja kontrollitud uurimisperioodi ulatuses. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus saavutas jätkusuutmatu taseme – 10 % eelkõige 2015. aasta 4. kvartalis, kui Hiina hinnasurvet oli kõige tugevamalt tunda. Samuti näitasid uurimisjärgse perioodi andmed, et see negatiivne suundumus, mis algas 2015. aasta teisel poolel, ei olnud möödunud 2016. aasta esimesel poolel. Kui see suundumus jätkub, muutub liidu tootmisharu tundlik seisukord peatselt oluliseks kahjuks. Uurimisperioodi andmete põhjal järeldas komisjon seega, et asjaoludes esines selgelt ettenähtav ja vahetu muutus uurimisperioodi lõpus, mis loob olukorra, kus dumping põhjustab kahju.

5.3. Järeldus kahju ohu kohta

(158) Kuigi liidu tootmisharu oli taastumas 2014. aasta ja 2015. aasta esimese 2 kvartali jooksul, hakkasid peaaegu kõik kahjunäitajad oluliselt langema 2015. aasta teisel poole jooksul. Uurimine näitas, et see negatiivne suundumus, mis algas 2015. aasta teisel poolel, 2016. aasta esimesel poolel ei muutunud. Liidu tootmisharu prognoos tulevase kasumlikkuse ja müügi suhtes on negatiivne ja seda oli võimalik kinnitada (vt põhjenduse 155 tabelit 17). Müügitehingute vähenemine ja väiksemad/negatiivsed marginaalid põhjustavad tõenäoliselt suuri kahjumeid, tellimuste vähenemist ja töökohtade kadumist. Selle tulemusena viitavad samale kõik alusmääruse artikli 3 lõike 9 raames hinnatud tegurid, eelkõige dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemiskiirus 2015. aastal (mis jätkus 2016. aastal) üha vähenevate hindade taustal, hiiglaslik tootmisvõimsuse ülejääk Hiina RVs ja liidu tootmisharu kasumlikkuse negatiivsed muutused.

(159) Selle analüüsi seisukohalt jõudis komisjon käesolevas etapis järeldusele, et uurimisperioodi lõpus ilmnes liidu tootmisharu selgelt ettenähtava ja vahetu kahju oht.

6. PÕHJUSLIK SEOS

(160) Alusmääruse artikli 3 lõike 6 kohaselt kontrollis komisjon, kas liidu tootmisharule tekitatava olulise kahju ohtu põhjustas vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu kahjustamise ohtu võisid samal ajal tekitada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas, et võimalikku kahju ohtu, mida põhjustasid muud tegurid peale Hiina RVst tuleva dumpinguhindadega impordi, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on majanduskriis ja terase nõudluse langus, toormaterjalide kulu, mis põhjustab müügihindade langust, import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate ekspordi müügitulemused ja süüdistus, et üks liidu tootja kahjustab ise liidu tootmisharu.

6.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(161) Hiina eksportivate tootjate müügihinnad langesid keskmiselt 600 eurolt tonni kohta 2012. aastal 404 eurole tonni kohta uurimisperioodil (– 33 %). Hiina eksportivad tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku müügihinda, mis võimaldas neil põhjenduses 76 sätestatud viisil oluliselt suurendada oma turuosa ajavahemikus 2012. aastast (0,79 %) uurimisperioodini (4,32 %). Võrreldes eelmiste aastatega suurenes Hiina import oluliselt eelkõige uurimisperioodil.

(162) Kui terase nõudlus langes ja eurotsooni võlakriisi tagajärjed mõjutasid liidu tootmisharu tulemusi negatiivselt 2012. ja 2013. aastal, siis 2014. aastal suutis liidu tootmisharu vähesel määral taastuda. 2015. aasta teisest poolest alates omas vaatlusalusest riigist pärit impordi järjepidev suurendamine allalöödud hindadega selgelt negatiivset mõju liidu tootmisharu tulemustele. Samal ajal kui liidu tootmisharu kärpis 2015. aastal kulusid, suurendades tootlikkust, vähendades sealhulgas teatud määral töötajate arvu ja kasutades ära toorainehindade alanemist, suurenes dumpinguhindadega import pidevalt, mis sundis liidu tootmisharu müügihindu liidus veelgi langetama, et pidurdada turuosa kaotust. Selle tulemusena, kui liidu tootmisharu näitas vähesel määral taastumist, vähendades kahjumeid 2014. aastal ja 2015. aasta esimesel poolel, pöördus suundumus täielikult ümber alates 2015. aasta teisest poolest: Hiina impordi maht jätkas suurenemist ja Hiina hinnad langesid veelgi, samas kui liidu tootmisharu hinnad ja kasumlikkus langesid veelgi.

(163) Võttes arvesse ajalist kokkulangevust ühelt poolt alanevate hindadega dumpinguhinnaga impordi pidevalt suureneva mahu ning teiselt poolt kahjumite suurenemist põhjustanud liidu tootmisharu turuosa kahanemise ja hinnalanguse vahel, eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest, järeldas komisjon, et liidu tootmisharu olukorda mõjutas negatiivselt just dumpinguhinnaga import.

(164) Peale selle on Hiina majanduskasvu süvenev aeglustumine ning Hiina terasetööstuse tootmisvõimsuse väga märkimisväärne ülejääk sundinud Hiina terasetootjaid suunama toodangu ülejäägi eksporditurgudele ning liidu turg on ekspordiks atraktiivne sihtkoht. Mõnel muul traditsionaalselt olulisel eksporditurul on võetud meetmeid Hiina terastoodete, sh kuumvaltsitud lehtterastoodete suhtes.

(165) Sedamööda, kuidas üle maailma üha enam kaubanduse kaitsemeetmeid kehtestatakse, on tõenäolisem, et liidu turust on saanud vaatlusaluse toote Hiina dumpinguhinnaga impordile atraktiivseim sihtkoht, mille all kannatab liidu tootmisharu. Seda järeldust kinnitab järgnev: — Eurostati impordistatistika, mis näitab, et Hiina impordi tase on jätkuvalt oluline pärast uurimisperioodi lõppu; — Hiina siseturu terase nõudluse langemine.

6.2. Muude tegurite mõju

6.2.1. Majanduskriis

(166) Terase nõudlus langes peamiselt 2012. aastal ja eurotsooni võlakriisi tagajärjed mõjutasid negatiivselt liidu terasetööstust 2012. ja 2013. aastal. Nagu mainitud põhjenduses 106, on komisjon negatiivsest mõjust teadlik. Samuti on täheldatud, et liidu tootmisharu hakkas taastuma 2014. ja 2015. aastal.

(167) Seega, kuigi ühelt poolt liidu tootmisharu mõjutas eurotsooni võlakriis, eelkõige aastate 2012-2013 jooksul, taastus turg vähesel määral selle mõjust suhteliselt stabiilse ja isegi suureneva nõudlusega liidu turul alates 2013. aastast. Kuigi liidu tootmisharu oleks võinud 2014. ja 2015. aastal turu taastumisest kasu saada, takistas seda järsult suurenenud import Hiina RVst. Madala hinnaga import Hiinast suurenes järk-järgult ja laiendas turuosa liidu tootmisharu arvelt. Impordi järjepidevat survet hakati täielikult tundma alates 2015. aasta teisest poolest.

(168) Komisjon järeldas seejärel selles etapis, et eurotsooni võlakriisil oli negatiivne mõju peamiselt vaatlusaluse perioodi aastatel 2012 ja 2013 ja enne uurimisperioodi. Samas ei mõjutanud see kahju tekkimise ohtu, mis tuvastati 2015. aasta lõpus.

6.2.2. Vaatlusaluse toote/samasuguse toote peamiste toormaterjalide (rauamaak, koksisüsi ja vanametall) kulude vähenemine

(169) Huvitatud osapool väitis, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote hinnad järgivad ühtset ülemaailmset hinnasuundumust ja kajastavad sisuliselt rauamaagi langevaid hindu. Seetõttu ei avaldanud hinnasurvet ja ei põhjustanud järgnevat kahju tekkimise ohtu mitte Hiina eksport, vaid ülemaailmne suundumus.

(170) Komisjon analüüsis kuumvaltsitud lehtterastoodete toormaterjalide hindade muutumist vaatlusaluse perioodi jooksul.

(171) Esiteks konkureerivad siseriiklikud tootjad paljude impordiallikatega, nagu näidatud põhjenduse 177 tabelis 18, välja kujunenud teraseturgudel, nagu liidu turg, mis põhjustab hinnasurve suurenemist ja seejärel hinnalangust.

(172) Teiseks, hoolimata sellest, et Hiina RV on küll maailma suurim terasetarbija, on riigis oluline tootmisvõimsuse ülejääk. Hiina tootjatele pakutakse seetõttu stiimuleid, et eksportida oma toodangu ülejääki nende kõige atraktiivsematele turgudele, sh liidu turg. Seetõttu ei ole toormaterjalide hindade suundumus ainus tegur, mis mõjutab ülemaailmseid hindu.

(173) Kolmandaks tunnistatakse, et kuumvaltsitud lehtterastoodete peamiste toormaterjalide (rauamaak, koksisüsi ja vanametall) hinnad langesid oluliselt 2012. ja 2015. aasta vahel järgmisel viisil: — rauamaagi hind vähenes tasemelt ligikaudu 141 USA dollarit Mt kohta tasemele 56 USA dollarit Mt kohta, ehk siis vähenes 60 % võrra; — vanametalli hind vähenes tasemelt ligikaudu 327 USA dollarit Mt kohta tasemele 159 USA dollarit Mt kohta, ehk siis vähenes 51 % võrra; — koksisüsi hind vähenes tasemelt ligikaudu 252 USA dollarit Mt kohta tasemele 121 USA dollarit Mt kohta (– 52 %).

(174) Kui samas analüüsiti suurima valimisse kaasatud liidu tootja tootmiskulu, tuleb välja, et nende langevate toormaterjalide hindade mõju on palju väiksem kui mainitud hinnamuutus. Muutus puudutab keskmisi väärtusi ja ei kajasta liidu tootjate kulusid, mis sõltuvad ka kvaliteedist, kvantiteedist ja lepingulistest suhetest. Näiteks moodustas kolmest eelmainitud toormaterjalist sisend ligikaudu 60 % ühe suure tootja tootmise kogukuludest 2012. aastal, kuid see oli ikka veel 50 % tootmise kogukuludest 2015. aastal. See näitab, et puudub otsene seos toormaterjali hindade languse ja kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmiskulu vähenemise vahel.

(175) Samuti vähenes tootmiskulu liidu tootmisharus kokku 25 % vaatlusaluse perioodi jooksul (vt põhjendust 104), mis tulenes mitte ainult toormaterjalide väiksemast kulust, vaid ka liidu tootjate saavutatud suuremast tõhususest. Lisaks sellele vähenesid keskmised impordihinnad veel rohkem, st 33 % sama perioodi jooksul (vt põhjendusi 78 ja 79).

(176) Õiglases turuolukorras oleks liidu tootmisharu võinud säilitada oma müügihinna taseme, lõigates sel moel kasu kulude vähenemisest ja saavutades taas kasumlikkuse. Samas pidid liidu tootjad järgima hinnasuundumusi liidu turul ja hinnad vähenesid. Uurimisperioodi jooksul olid liidu tootjad isegi sunnitud müüma hindadega, mis ei katnud kulusid, isegi juhul, kui nad olid suutnud juba oluliselt oma tootmiskulusid vähendada.

6.2.3. Import kolmandatest riikidest

(177) Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja turuosa (impordi kogumahust) muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 18 Kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, ühikuhinnad ja turuosad 2012 2013 2014 IPd BRASIILIA Brasiiliast pärit impordi maht 69 457 41 895 108 973 580 525 Indeks (2012 = 100) 100 60 157 836 Impordi ühikuhinnad Brasiiliast 515 461 433 386 Indeks (2012 = 100) 100 89 84 75 Turuosa 0,22 % 0,13 % 0,33 % 1,65 % Liidu impordi kogumahu osa 1,68 % 0,87 % 2,08 % 7,42 % IRAAN Iraanist pärit impordi maht 96 505 125 202 527 161 1 015 088 Indeks (2012 = 100) 100 130 546 1 052 Impordi ühikuhinnad Iraanist 499 454 415 369 Indeks (2012 = 100) 100 91 83 74 Turuosa 0,31 % 0,39 % 1,59 % 2,89 % Liidu impordi kogumahu osa 2,34 % 2,60 % 10,08 % 12,97 % VENEMAA Venemaalt pärit impordi maht 1 341 666 1 334 322 1 376 412 1 714 880 Indeks (2012 = 100) 100 99 103 128 Impordi ühikuhinnad Venemaalt 500 448 431 387 Indeks (2012 = 100) 100 90 86 77 Turuosa 4,27 % 4,13 % 4,15 % 4,88 % Liidu impordi kogumahu osa 32,47 % 27,66 % 26,32 % 21,90 % SERBIA Serbiast pärit impordi maht 156 894 155 055 211 835 427 558 Indeks (2012 = 100) 100 99 135 273 Impordi ühikuhinnad Serbiast 523 468 442 400 Indeks (2012 = 100) 100 89 84 77 Turuosa 0,50 % 0,48 % 0,64 % 1,22 % Liidu impordi kogumahu osa 3,8 % 3,21 % 4,05 % 5,46 % UKRAINA Ukrainast pärit impordi maht 906 872 905 397 939 545 1 084 477 Indeks (2012 = 100) 100 100 104 120 Impordi ühikuhinnad Ukrainast 478 429 415 370 Indeks (2012 = 100) 100 90 87 78 Turuosa 2,89 % 2,81 % 2,84 % 3,08 % Liidu impordi kogumahu osa 21,95 % 18,77 % 17,97 % 13,85 % Allikas: Eurostat.

(178) Nagu on kirjeldatud põhjenduse 76 tabelis, kasvas import Hiina RVst 516 % vaatlusaluse perioodi jooksul. Kui suurenemise kiirus vaatlusaluse perioodi jooksul oli isegi kõrgem Brasiilia (+ 836 %) ja Iraani (+ 1 052 %) puhul, olid nende impordikogused absoluutarvudes (vastavalt 580 525 tonni Brasiiliast ja 1 015 088 tonni Iraanist) palju väiksemad kui import Hiina RVst (1 519 304 tonni Hiina RVst) uurimisperioodi jooksul.

(179) Samuti, võrreldes ekspordi absoluutnäitajaid, täheldati, et vaatlusalune riik oli teine suurim eksportija liidu turule uurimisperioodi jooksul pärast Venemaad. Venemaa import võis suurendada (29) kahju tekkimise ohtu, kuid see ei katkestanud põhjuslikku seost, nagu näitavad järgmised kaalutlused.

(180) Esiteks on Hiina RV kasvukiirus vaatlusaluse perioodi jooksul (+ 516 %) palju kõrgem kui Venemaa sama näitaja (+ 28 %).

(181) Teiseks vähendas Hiina RV vahet Venemaaga, kes eksportis ainult vähesel määral enam, st 773 686 tonni (allikas: Eurostat) 2016. aasta esimesel poolel, võrreldes mahuga 773 275 tonni (allikas: Eurostat) Hiina RVst sama perioodi jooksul.

(182) Kolmandaks ei ole Venemaa üleliigne tootmisvõimsus nii suur kui Hiina RV olemasolev üleliigne tootmisvõimsus, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis: Tabel 19 Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhandetes tonnides) Riik Toorterase hinnanguline tootmisvõimsus 2014. aastal Toorterase toodang 2013. aastal Toorterase toodang 2014. aastal Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2013. aastal Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2014. aastal Venemaa 89 000 69 008 71 461 26 140 26 996 Hiina RV 1 140 000 822 000 822 698 311 564 317 387 Tootmisvõimsuse andmete allikas: OECD (). Tootmisandmete allikas: World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Steel statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat 2015) ().

(183) Isegi kui tootmisvõimsuse eelmainitud arvud käiksid ainult toorterase kohta ja isegi väga ebatõenäolisel eeldusel, et kogu toorterast Venemaal kasutataks samasuguse toote tootmiseks, on Venemaa üleliigne tootmisvõimsus isegi selle ebatõenäolise stsenaariumi korral oluliselt väiksem Hiina üleliigsest tootmisvõimsusest.

(184) Samuti hindas komisjon seejärel kolmandatest riikidest pärit impordi hindu ja turuosi. Ta märkis, et samasuguse toote import mõnest muust riigist, nagu Iraan, Venemaa ja Ukraina, toimus hindadega, mis on isegi madalamad kui hind, mis on impordil vaatlusalusest riigist. Samas suundumusi ja impordimahtusid analüüsides on selge, et impordi tase Iraanist oli palju madalam kui impordi tase Hiina RVst uurimisperioodi jooksul, ning et Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi mahud suurenesid tõesti vaatlusaluse perioodi jooksul, kuid see toimus oluliselt aeglasemalt kui Hiina RVst pärit import. Samuti erinevalt Hiina RVst kaotas Venemaalt ja Ukrainast pärit import olulise osa liidu impordi kogumahtudest vaatlusaluse perioodi jooksul.

(185) Viimaks võrdles komisjon tegelikku tootmist kolmandate riikide poolt vaatlusaluse riigi tootmisega, näidates, et Hiina tootmisvõimsus on kõikidest riikidest suurem nii samasuguse toote kui ka toorterase tootmisvõimsuse osas. Tabel 20 Samasuguse toote tegelik tootmine kolmandate riikide poolt (tuhat tonni) Riik Toorterase hinnanguline tootmisvõimsus 2014. aastal (1) Toorterase toodang 2013. aastal Toorterase toodang 2014. aastal (2) Teoreetiline üleliigne tootmisvõimsus 2014. aastal (1) Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2013. aastal Kuumvaltsitud lehtterastoodete tegelik toodang 2014. aastal Venemaa 89 000 69 008 71 461 17 539 26 140 26 996 Hiina RV 1 140 000 822 000 822 698 317 302 311 564 317 387 Ukraina 42 500 32 771 27 170 15 330 8 929 7 867 Iraan 27 000 15 422 16 331 10 669 8 250 8 276 Brasiilia 48 000 34 163 33 897 14 103 15 014 14 229 Tootmisvõimsuse andmete allikas: OECD (). Tootmisandmete allikas: World Steel Association (Maailma Teraseühendus), Steel statistical Yearbook 2015 (terase statistiline aastaraamat 2015) ().

(186) Eelmainitud tootmisnäitajad samasuguse toote kohta näitavad, et vaatlusaluse riigi tootmisvõimsus on oluliselt suurem kui muudel suurtel eksportivatel riikidel. Samuti näitavad eelmainitud toorterase tootmisvõimsuse näitajad seda, et ainult Hiina RVl on nii massiivne üleliigne tootmisvõimsus.

(187) Seega leidis komisjon, et Hiina RV kujutab endast liidu tootmisharule vahetut kahju tekkimise ohtu. Nagu eelnevalt mainitud, on see kahju tekkimise oht muutunud realistlikumaks sellise koosmõju tõttu, mida põhjustab Hiina terasenõudluse aeglustumine ja asjaolu, et mõned teised Hiina eksporditurud muutuvad raskemini juurdepääsetavateks. Seetõttu suunatakse ka lähitulevikus tõenäoliselt jätkuvalt osa Hiina toodangust liitu.

(188) Samas on samuti tõenäoline, et Brasiiliast, Iraanist, Venemaalt, Serbiast ja Ukrainast pärit import on suurendanud olulise kahju tekkimise ohtu. Sellest hoolimata ei ole aluseks olev tootmine, impordisuundumused ja täpsete impordimahtude absoluutsed näitajad sellises proportsioonis, et need rikuksid põhjusliku seose Hiina RVst pärit üha suureneva ja üha kasvava dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharule kahju tekkimise ohu vahel.

6.2.4. Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

(189) Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 21 Ekspordi mahud sõltumatutele klientidele valimisse kaasatud liidu tootjate poolt 2012 2013 2014 IPd Ekspordimaht sõltumatutele klientidele 2 344 463 2 379 035 2 777 446 2 409 721 Indeks (2012 = 100) 100 101 118 103 Keskmine hind (eurodes tonni kohta) 516 463 459 391 Indeks (2011 = 100) 100 90 89 76 Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.

(190) Ekspordi maht sõltumatutele klientidele suurenes 3 % võrra uurimisperioodi jooksul. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil oluliselt – 24 %.

(191) Ekspordi müügitehingud moodustasid mitte rohkem kui 4 % liidu kogutoodangust ja 22 % kogumüügist sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul. Samuti järgis ekspordihindade vähenemine protsentides sama suundumust, nagu liidu tootjate müügihinnad liidu turul. Seetõttu järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootjate ekspordi müügitehingute tulemused aitasid kaasa tootmisharu nõrgale olukorrale. Samas ei purustanud see tegur põhjuslikku seost dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju tekkimise ohu vahel.

6.2.5. Ühe Itaaliast pärit liidu tootja konkreetne olukord

(192) Üks huvitatud osapool väitis, et üks Itaalia tootja põhjustas potentsiaalselt kahju liidu tootmisharule. Ta väitis, et see Itaalia tootja saab kasu ebaseaduslikust riigiabist teiste liidu tootjate kahjuks liidu turul, võimalik, et „ulatuses, mis rikuks põhjusliku seose …“. Ta väitis samuti, et Itaalia tootja tegelik toodang vähenes oluliselt vaatlusaluse perioodi jooksul.

(193) Esiteks põhineb liidu tootmisharu määratlus ja analüüs kogu liidu tootmisharul, sh Itaalia tootja. Hoolimata asjaolust, et see Itaalia tootja alandas tegelikult oluliselt oma tootmistaset vaatlusaluse perioodi jooksul, tõusis liidu tootmisharu üldine tootmistase (vt põhjendust 87) 2 %. Järelikult suurendasid kõik muud liidu tootjad oma tootmist vaatlusaluse perioodi jooksul.

(194) Teiseks uurib komisjon kuni 2017. aastani endiselt väidet, et Itaalia tootja sai ebaseaduslikku riigiabi. Uurimise algatamine ei mõjuta menetluse tulemust. Sellepärast ei ole veel võimalik teha järeldusi selle väite osas. Sellest hoolimata märkis komisjon, et selle Itaalia tootja müügihinnad olid madalamad liidu keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul. Kui Itaalia tootjal oleks olnud olulist mõju liidu müügihindadele, oleks võinud oodata, et liidu keskmised hinnad tõusevad pärast seda, kui ta oma toodangut vähendas. Nii see siiski ei olnud.

(195) Kolmandaks võib asjaolu, et teatavad liidu tootjad saavutavad paremaid tulemusi liidu turul kui teised, olla erinevate tegurite tulemuseks, kuid see ei mõjuta järeldust, et liidu tootmisharu tervikuna kannatab dumpinguhinnaga impordi all.

(196) Komisjon otsustas seetõttu selles etapis, et Itaalia tootja konkreetne olukord ei muutnud liidu tootmisharu nõrka olukorda.

6.3. Järeldus põhjusliku seose kohta

(197) Põhjuslik seos tehti esialgselt kindlaks Hiina dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule olulise kahju tekkimise ohu vahel. Esineb selge ajaline kattuvus eelkõige Hiina RVst pärit pidevalt langevate müügihindadega dumpinguhinnaga impordi järsu tõusu ja liidu tulemuste halvenemise vahel, eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest. Liidu tootmisharul ei olnud muud valikut, kui järgida dumpinguhinnaga impordi määratud hinnataset, et vältida oma turuosa edasist vähenemist. See põhjustas kahjumliku olukorra, mis muutub tõenäoliselt halvemaks.

(198) Komisjon eristas ja eraldas kõigi teadaolevate tegurite mõjud liidu tootmisharu olukorra suhtes dumpinguhinnaga impordi kahju tekitavatest mõjudest, mis põhjustavad olulise kahju tekitamise ohtu liidu tööstuse kui terviku jaoks uurimisperioodi lõpus. Itaalia tootja olukord ei muutnud liidu tööstuse nõrka olukorda. Muude tuvastatud tegurite puhul, nagu majanduskriis, toormaterjalide hind, import kolmandatest riikidest ja liidu tootjate ekspordi müügitehingute tulemused, ei ilmnenud põhjusliku seose kadumist olulise kahju tekkimise ohu ja Hiina dumpinguhinnaga impordi vahel. Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon selles etapis, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu on liidu tootmisharu suhtes uurimisperioodi jooksul põhjustatud olulise kahju oht alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Lisaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordile ei ilmnenud samal ajal liidu tootmisharu olukorda mõjutavate teadaolevatele muude tegurite puhul põhjusliku seoses kadumist.

7. LIIDU HUVID

(199) Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et praegusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Komisjon pööras erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

7.1. Liidu tootmisharu huvid

(200) Liidu tootjad asuvad erinevates liikmesriikides (Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Slovakkia Vabariik, Itaalia, Luksemburg, Belgia, Poola, Madalmaad, Austria, Soome, Rootsi, Portugal, Ungari ja Hispaania) ja annavad seoses kuumvaltsitud lehtterastoodetega otseselt tööd ligikaudu 18 000 töötajale.

(201) Seitseteist tootjat tegi uurimise ajal koostööd. Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu näidatud eelnevalt kahjunäitajate analüüsi juures, ilmnes kogu liidu tootmisharus teatavaid märke kahjust vaatlusaluse perioodi jooksul. Eriti tõsine oli mõju valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu kasumlikkus. Nad kogesid oma olukorra halvenemist eelkõige alates 2015. aasta teisest poolest edasi ja neid mõjutas negatiivselt dumpinguhinnaga import, mis põhjustas kahju tekkimise ohtu, mis muutus vahetuks kahjuks uurimisperioodi lõpus.

(202) Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hinnalanguse ning võimaldades liidu tootmisharul kahjust taastuda. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks. Seepärast on oluline, et hinnad taastataks dumpinguvabale või mittekahjustavale tasemele, et võimaldada kõigil eri tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kauplemise tingimustes. Meetmete puudumisel on väga tõenäoline, et kahju tekkimise oht realiseerub ja et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. Kuumvaltsitud lehtterastoodete segmendi negatiivsed tulemused mõjutaksid paljude liidu tootjate eelneva ja järgneva etapi tootmist, sest tootmisvõimsuse kasutamine nendes etappides on tihedalt seotud uurimisaluse toote tootmisega.

(203) Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2. Importijate huvid

(204) Nagu mainitud põhjendustes 11 kuni 13, ei andnud ükski sõltumatu importija vastust küsimustikule ega esitanud komisjonile andmeid, mis näitaksid, millises ulatuses kahjustaks importijaid meetmete kehtestamine. Seetõttu ja võttes samuti arvesse asjaolu, et lisaks Hiina RVle ekspordivad paljud teised riigid liitu, järeldas komisjon esialgselt, et on tõenäoline, et meetmete kehtestamine ei pruugi olla importijate huvides.

7.3. Kasutajate huvid

(205) Kuumvaltsitud lehtterastooteid kasutatakse tööstusliku toormena, mida lõppkasutajad ostavad erinevateks rakendusteks, sh ehitus (terastorude tootmine), laevaehitus, gaasiballoonid, surveanumad ja energiasektori torujuhtmed.

(206) Ainult üks kasutaja Itaaliast (Marcegaglia Carbon Spa), kes impordib vaatlusalusest riigist ja toodab muu hulgas torusid ja järgneva etapi terastooteid, esitas vastuse küsimustikule. Vaatlusalune toode/samasugune toode on selle kasutaja jaoks kuluartikkel.

(207) See Itaalia kasutaja väitis, et vaatlusalusest riigist pärit impordi suhtes meetmete kehtestamine põhjustaks olukorra, kus tal puudub juurdepääs vaatlusaluse toote usaldusväärsetele varudele liidu turul, eelkõige kõrgkvaliteetsetele rullidele, mida kasutatakse edasiseks valtsimiseks. Ta väitis, et 88 % liidu kogutoodangust moodustavad ainult 16 äriühingut, kes kuuluvad kaheksasse suurde kontserni, mistõttu toodangu suurimat osa (ligikaudu 70 %) kasutatakse tootmisharusisesel turul. Selle tagajärjel saavad liidu tootjad väidetavalt nende endiselt suhteliselt kõrge turuosa tõttu rakendada tugevat survet nii vaatlusaluse toote turu ja järgmise etapi turu suhtes.

(208) Esiteks märkis komisjon, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole sulgeda liidu turgu mis tahes impordile, vaid taastada õiglane kaubandus, eemaldades kahjustava dumpingu mõju. Hiina RVst pärit import ei lõppe seega hinnanguliselt, vaid hoopiski jätkub mittedumpinguhindadega.

(209) Teiseks leidis komisjon, et kasutaja ei ole täielikult sõltuv Hiina impordist, vaid ta ostis vaatlusalust toodet ka uurimisperioodi jooksul liidu tootjatelt ja muudelt tootjatelt kolmandates riikides, v.a vaatlusalune riik.

(210) Kolmandaks isegi juhul, kui Hiinast pärit vaatlusaluse toote hinnad tõuseksid 30 % võrra, mõjutaks see selle Itaalia kasutaja tootmiskulu ainult 3 % ulatuses. Sellist mõju peetakse väikseks.

(211) Neljandaks, kuna vaatlusalusest riigist ja teistest riikidest pärit import jätkub eeldatavasti pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist ning kuna sellised alternatiivsed tarneallikad on endiselt olemas, ei ole põhjendatud väide, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine põhjustaks seda, et liidu tootmisharu saaks rakendada tugevat hinnasurvet. Liidu tootmisharu koosneb 23 tootjast, kes pakuvad kasutajatele väga ulatuslikku valikut juba liidusiseselt, lisaks samasugust toodet tootvatest ja eksportivatest muudest kolmandatest riikidest pärit importimise võimalusele. Seetõttu lükkas komisjon selles etapis ümber väite, et meetmete rakendamine põhjustaks vaatlusaluse toote/samasuguse toote varude puudujääke.

(212) Mis tahes võimalike negatiivsete mõjude seisukohalt konkurentsi suhtes liidu turul on tõene, et ELi konkurentsieeskirjad rakendavad rangemaid käitumisstandardeid äriühingu suhtes, millel on oluline turuosa. Samas peavad pädevad konkurentsiasutused lõpuks kindlaks määrama, kas esineb valitsev seisund ja kas seda kuritarvitatakse.

(213) Eelmainitu taustal järeldatakse käesolevas etapis, et meetmete rakendamine oleks vastuseisus kasutajate huvidega, kuid need ei omaks nende suhtes mis tahes ebaproportsionaalset negatiivset mõju. Arvesse võeti eelkõige tarneallikate laia valikut, mis on turul saadaval, ja asjaolu, et uurimine näitas, et meetmete mõju endast teada andnud kasutaja kulude suhtes oli väidetust vähemoluline.

7.4. Järeldus liidu huvide kohta

(214) Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et meetmete kehtestamine aitaks kaasa liidu tootmisharu taastumisele kasumlikkuse seisukohalt. Meetmete kehtestamine võimaldaks lubada liidu tootjatel teha vajalikke investeeringuid ning teadus- ja arendustegevusi, et paremini varustada oma kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmisseadmed ja suurendada nende konkurentsivõimet.

(215) Liidu tootmisharu on (hiljuti) juba oluliselt ümber korraldatud. Kui meetmeid ei kehtestata, realiseerub tõenäoliselt vahetu kahju tekkimise oht uurimisperioodi lõpus. Mõned liidu kuumvaltsitud lehtterase tootjaid võib olla sunnitud kuumvaltsitud lehtterastoodete tootmise lõpetama või seda vähendama, töötajaid töölt vabastama ja jätma paljud liidu kasutajad olukorda, kus nende tarneallikad on piiratud.

(216) Seoses sõltumatute importijate ja kasutajate huvidega järeldas komisjon selles staadiumis, et kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine omaks ainult piiratud mõju. Täpsemalt ei mõjutataks ebaproportsionaalselt kasutaja tootmisharu hindu, nende kasumlikkust ja tööhõivet. Seetõttu avaldab kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine tarneahela hindadele ja kasutajate tulemustele üksnes piiratud mõju. Meetmete ulatus toob kaasa võrdsed tingimused, võimaldades endiselt õiglaste hindadega importi vaatlusalusest riigist.

(217) Kaaludes ja tasakaalustades ühelt poolt olulise liidu tootmisharu tugevaid huvisid, mida tuleb kaitsta ebaõiglaste tavade eest, ning meetmete piiratud tõenäolisi mõjusid sõltumatute importijate ja kasutajate jaoks, kes saavad jätkuvalt kasu tarneallikate suurest valikust liidus, järeldas komisjon selles etapis, et puudusid mõjuvad põhjused, miks liidu huvides ei oleks meetmete kehtestamine vaatlusalusest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

8. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

(218) Dumpingu, kahju tekkimise ohu, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule olulise kahju tekkimise vahetu ohu realiseerumist.

8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

(219) Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada olulise kahju tekkimise oht. Vastavalt kohtupraktikale on sihthind hind, millega liidu tootmisharu võiks põhjendatult arvestada konkurentsi tavatingimustel dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Komisjoni otsustustava kohaselt arvutatakse sihthind määrates kindlaks samasuguse toote tootmiskulud ja lisades kasumimarginaali, millega liidu tootmisharu võiks põhjendatult arvestada konkurentsi tavatingimustes dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

(220) Sihtkasumi kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon esmalt kaebuse esitaja taotlust, mis osutas määrale 12,9 %, mis on võetud komisjoni eelmisest otsusest sama toote kohta (30). Samas on see leid tehtud 2000. aastal ja üle 15 aasta tagasi kogutud andmeid ei saa enam esinduslikena käsitleda, kuna liidu tootmisharu on pärast seda läbinud tehnoloogilisi ja finantsmuutusi.

(221) Komisjon vaatas seejärel 2008. aasta kasumlikkuse andmeid, mida ta on käsitlenud kõige esindlikuma aastana järgneva etapi toote (eelkõige külmvaltsitud terastoodete) jaoks (31). Käesoleva uurimise vaatlusalune toode sarnaneb mitmel viisil teatavate külmvaltsitud lehtterastoodetega (külmvaltsitud tooted) järgmistel põhjustel: a) mõlema toote (rauamaak ja koksisüsi) puhul moodustavad teatavad sulamid olulise osa nende tootmiskulust ning need läbivad sarnaseid protsesse (ahi, kuumvaltspink); b) nagu sätestatud põhjenduses 26, on vaatlusalune toode peamiseks materjaliks erinevate järgmise etapi lisandväärtusega terastoodete tootmisel, alustades külmvaltsitud toodetega. Selle põhjal määras komisjon kasumimarginaaliks 14,4 %.

(222) Siiski ei ole Hiina ja Venemaa kahjuliku dumpinguga seotud juhtumi erinevad elemendid olemas käesoleval juhul, kus komisjon tuvastas kahju tekkimise ohu Hiina ekspordi poolt, mis hõlmab tulevikku käsitlevat analüüsi. Sellel juhul toimus import eelkõige madalate hindadega uurimisalustest riikidest neljaaastase perioodi vältel enne uurimisperioodi.

(223) Komisjon üritas seejärel välja arvutada sihtkasumit, simuleerides seda, kuidas liidu tootmisharu taastumine majanduslangusest, mida põhjustas majandus- ja finantskriis 2009. aastal, oleks võinud areneda, kui seda ei oleks katkestanud Hiina impordi hindu allalöövad kõrged mahud. Selles harjutuses toetus ta hilisematele andmetele ja OECD terasekomiteele 2013. aasta detsembris esitatud tulevikku käsitlevale analüüsile. Uuringus pealkirjaga „Laying the foundations for a financially sound industry“ (majanduslikult stabiilse tööstuse jaoks vundamendi loomine) uuris ekspertarvamus ülemaailmse terasetööstuse kasumlikkust hiljutistel aastatel ja määratles pikaajalise jätkusuutlikkusega kasumikünnise. See uuring taotles eelkõige 17 % ülemaailmset keskmist EBITDA marginaali (ärikasum enne intressikulusid, makse, hinna ja väärtuse langust) (32). Aruanne osutab samuti investeerimiskulude keskmisele väärtusele 7 % ja võlakulude keskmisele väärtusele 3 %. Komisjon arvestas need kaks elementi maha ja jõudis tasemele 7 % ilma kulumita ärikasumi puhul (EBT). Ilma mis tahes muude usaldusväärsete andmeteta võrdsustas ta need terasetööstuse jaoks üldiselt arvutatud näitajad vaatlusaluse tootega, kuna kuumvaltsitud lehtterastooted moodustavad suure osa toorterase toodangust.

(224) Kokkuvõttes jõudis komisjon selles etapis esialgselt seisukohale, et sihtkasumit 7 % saab kasutada, et arvutada liidu kuumvaltsitud lehtterastoodete tööstuse kahju tekkimise ohu marginaal, kuid ta uurib täiendavalt, kas täpsemad andmed on saadaval vaatlusaluse toote kohta.

8.2. Ajutised meetmed

(225) Asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

(226) Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised. Äriühing Dumpingumarginaal Kahjumarginaal Ajutine dumpinguvastane tollimaks Bengang Steel Plates Co., Ltd. 96,5 % 17,1 % 17,1 % Hebei Iron & Steel Group 95,0 % 13,2 % 13,2 % Jiangsu Shagang Group 106,9 % 22,6 % 22,6 % Teised koostööd tegevad äriühingud 100,1 % 18,0 % 18,0 % Kõik teised äriühingud 106,9 % 22,6 % 22,6 %

(227) Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis