SÕNASTIK

Sõnastikus selgitatakse või määratletakse käesolevas juhendis korduvalt kasutatud mõisteid. Tärniga (*) tähistatud kaupade määratlus on esitatud ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses. Ilma tärnita kaupade selgitusi ei tohi käsitada õiguslikult siduvate määratlustena.

Mõiste Selgitus või määratlus Alusuuringud* Eksperimentaalne või teoreetiline töö eelkõige uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate asjaolude põhialuste kohta, seadmata otseselt eesmärgiks mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamist. Austraalia grupp (AG) Ekspordikontrolli kord keemia- ja bioloogiatööstuse tootmisseadmete, materjalide ja tehnoloogia kontrollimiseks. Vt ka: https://www.dfat.gov.au/publications/minisite/theaustraliagroupnet/site/en/index.html Bioloogiliste relvade konventsioon (BTWC) Bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiliste relvade väljatöötamise, tootmise ja ladustamise keelustamise ning nende hävitamise konventsioon. Ekspordikontrolli kord Mitmepoolne kokkulepe, mille eesmärk on tõkestada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite levikut ning hoida ära tavarelvade ja kahesuguse kasutusega kaupade destabiliseeriv koondumine, näiteks koostades loetelusid kaupadest, mis peavad olema kontrolli all. Ekspordikontrolli kord põhineb tuumatarneriikide grupil (NSG), Zanggeri komiteel (ZC), raketitehnoloogia kontrollirežiimil (MTCR), Austraalia grupil (AG) ja Wassenaari kokkuleppel (WA). Eksport* — Ekspordiprotseduur liidu tolliseadustiku artikli 269 tähenduses; — reeksport liidu tolliseadustiku artikli 270 tähenduses; reekspordiks peetakse ka seda, kui ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artikli 2 punkti 11 kohasel transiidil läbi liidu tolliterritooriumi tuleb esitada väljumise ülddeklaratsioon, sest kaupade lõppsihtkoht on muutunud; — välistöötlemisprotseduur liidu tolliseadustiku artikli 259 tähenduses; — tarkvara või tehnoloogia elektrooniline edastamine (sealhulgas faksi, telefoni, elektronposti või mis tahes muu elektroonilise vahendi teel) väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta; see hõlmab tarkvara ja tehnoloogia elektroonilisel kujul kättesaadavaks tegemist füüsilistele või juriidilistele isikutele või partnerettevõttele väljaspool liidu tolliterritooriumi; siia kuulub ka suuline edastamine, kui tehnoloogiat kirjeldatakse kõneedastusvahendi kaudu. Eksportija* Iga füüsiline või juriidiline isik või partnerettevõte, — kellel on ekspordideklaratsiooni, reekspordideklaratsiooni või väljumise ülddeklaratsiooni aktsepteerimise ajal leping kolmanda riigi kaubasaajaga ja kellel on õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole liidu tolliterritooriumi; kui ekspordilepingut ei ole sõlmitud või kui lepingupool ei tegutse enda nimel, siis tähendab eksportija isikut, kellel on õigus teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole liidu tolliterritooriumi; — kes teeb otsuse tarkvara või tehnoloogia elektroonilise edastamise kohta (sealhulgas faksi, telefoni, elektronposti või mis tahes muu elektroonilise vahendi teel) väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvasse sihtkohta või teeb otsuse tarkvara ja tehnoloogia elektroonilisel kujul kättesaadavaks tegemise kohta füüsilistele või juriidilistele isikutele või partnerettevõttele väljaspool liidu tolliterritooriumi. Kui kahesuguse kasutusega kaupade käsutusõigus kuulub ekspordilepingu alusel isikule, kelle elu- või asukoht on väljaspool liidu tolliterritooriumi, siis tähendab eksportija lepinguosalist, kelle elu- või asukoht on liidu tolliterritooriumil. Iga füüsiline isik, kes veab eksporditavat kahesuguse kasutusega kaupa, kui see kaup kuulub üksikisiku pagasi hulka komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 lõike 19 punkti a tähenduses (5). ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I, II või IV lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määruse (EL) 2021/821 (millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise, tehnilise abi, transiidi ja edasitoimetamise kontrollimiseks) I, II või IV lisa. Lisasid ajakohastatakse igal aastal komisjoni delegeeritud õigusaktiga. Viimast versiooni saab vaadata veebisaidil https://eur-lex.europa.eu. Ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm* Eksportijate poolt käesoleva määruse sätete ja eesmärkide ning määruse kohaselt rakendatavate lubade andmise tingimuste ja nõuete täitmise hõlbustamiseks kasutusele võetud pidevad, tulemuslikud, asjakohased ja proportsionaalsed põhimõtted ja tegevuskord, mis muu hulgas hõlmavad nõuetekohase hoolsuse meetmeid, mille abil hinnatakse riske, mis on seotud kaupade lõppkasutajatele eksportimise ja lõppkasutusega. Kahesuguse kasutusega kaubad* Kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, mida saab kasutada nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel, sealhulgas kaubad, mida saab kasutada tuuma-, keemia- või bioloogiliste relvade või nende kandevahendite projekteerimiseks, väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, sealhulgas kõik kaubad, mida saab kasutada nii muul otstarbel kui lõhkeainena kui ka mis tahes viisil tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmisel. Kaubasaaja Eksporditava kauba (eksporditavate kaupade) esimene saaja välismaal. Kui kaup jääbki saaja kätte, siis on kaubasaajaks lõppkasutaja. Keemiarelvade keelustamise konventsioon (CWC) Keemiarelvade väljatöötamise, tootmise, ladustamise ja kasutamise keelustamise ning nende hävitamise konventsioon. Küberseirekaubad* Kahesuguse kasutusega kaubad, mis on spetsiaalselt välja töötatud füüsiliste isikute varjatud jälgimiseks info- ja sidesüsteemidest saadud andmete jälgimise, väljavõtete tegemise, kogumise või analüüsimise teel. Lauskontroll Loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontroll vastavalt tingimustele, millele on osutatud eelkõige ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artiklites 4, 5, 9 ja 10. Liidu tolliterritoorium Euroopa Liidu tolliterritoorium Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) (6) (edaspidi „liidu tolliseadustik“) artikli 4 tähenduses. Liidusisene edasitoimetamine ehk edasitoimetamine ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade liikumine või edastamine ühe liikmesriigi tarnijalt teises liikmesriigis asuvale saajale. Loetelusse kandmata (loetlemata) kahesuguse kasutusega kaubad Kahesuguse kasutusega kaubad, mis ei ole loetletud ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas ja mille suhtes võidakse kohaldada ekspordikontrolli (lauskontroll). Siia kuuluvad kaubad, mille korral jääb (veidi) puudu ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas esitatud tehnilise kontrolli künnistest. Loetelusse kuuluvad (loetletud) kahesuguse kasutusega kaubad Kahesuguse kasutusega kaubad, mis on loetletud ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas. Luba Litsents. Lõppkasutaja Eksporditava kauba (eksporditavate kaupade) lõppsaaja välismaal. Massihävitusrelvad Keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuumamaterjalid, mis võivad tappa arvukalt inimesi, ning nende kandevahendid. Massihävitusrelvade levik Kaupade (sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia) liikumine riikidest, kes neid kaupu omavad, sellistesse riikidesse, kus neid ei ole, kuid kes on huvitatud nendele kaupadele juurdepääsust, et kasutada neid massihävitusrelvade programmides. Raketitehnoloogia kontrollirežiim (MTCR) Ekspordikontrolli kord tuuma-, keemia- või bioloogiliste massihävitusrelvade kandevahendite (mehitamata õhusõidukid ja rakettrelvad) kontrollimiseks. Vt ka: https://mtcr.info/. Relvaembargo* Relvaembargo, mis on kehtestatud nõukogu otsusega või ühise seisukohaga või Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) otsusega, või relvaembargo, mis on kehtestatud ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga. Sanktsioonid Piiravad meetmed, mis on suunatud riikidele või üksustele ja üksikisikutele. Rakendatakse nii ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud sanktsioone kui ka Euroopa Liidu või ELi liikmesriigi omal algatusel kehtestatud sanktsioone. Sõjaliste kaupade ühine Euroopa Liidu nimekiri Sõjaliste kaupade ühine Euroopa Liidu nimekiri koos varustusega, mis on hõlmatud nõukogu ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad. Seda loetelu ajakohastatakse igal aastal. Viimast versiooni saab vaadata veebisaidil https://eur-lex.europa.eu/. Zanggeri komitee Zanggeri komitee haldab tuumatarneriikide grupi kontrollnimekirja tuumakaupadest, mille tarnimisel tuleb järgida Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri kaitsemeetmeid. Vt ka: http://zanggercommittee.org/. Teadusasutused Sellised akadeemilises või teadusvaldkonnas teadustööga tegelevad üksused nende õiguslikust vormist (avalik-õiguslik või eraõiguslik) või rahastamisviisist olenemata, kelle peamine eesmärk on teha sõltumatuid alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust või õpetamise, avaldamise või teadmussiirde teel levitada laialdaselt nende tegevuste tulemusi. Nende asutuste hulka kuuluvad ülikoolid, ülikoolide kolledžid, rakendusuuringukeskuste teadusakadeemiad ja laborid. Tehnoloogia valmidusastmed Tehnoloogia valmidusastmed kujutavad endast spetsiaalset valdkondadeülest mõõtesüsteemi, mis näitab konkreetse tehnoloogia küpsustaset. Tehnoloogia* Kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik spetsiifiline teave. See teave antakse edasi tehniliste andmete või tehnilise abi kujul. Tuumarelva leviku tõkestamise leping (NPT) Leping tuumarelvade leviku tõkestamise kohta. Tuumatarneriikide grupp (NSG) Tuumaenergiaga seotud kaupade ja tehnoloogia ekspordikontrolli kord. Vt ka: https://www.nuclearsuppliersgroup.org/en/. Wassenaari kokkulepe Rahvusvaheline ekspordikontrolli kord tavarelvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia kontrollimiseks. Vt ka: https://www.wassenaar.org/. Üldkasutatav* Tehnoloogia või tarkvara, mis on tehtud kättesaadavaks, ilma et selle edasist levitamist piirataks (autoriõiguse piirangud ei välista tehnoloogia või tarkvara „üldkasutatavust“). ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1540 ÜRO resolutsioon, mille eesmärk on takistada valitsusvälistel osalejatel hankida tuuma-, keemia- ja bioloogilisi relvi, nende kandevahendeid ja nendega seotud materjale.

1.OSA

Sissejuhatus juhtkonna jaoks

Teadusasutused on hästi motiveeritud tegema uuendusi üldiseks hüvanguks ja rahvusvahelist koostööd, mis on aluseks teadusuuringute edendamisele. Euroopa edukas teadus- ja innovatsioonivaldkond meelitab ligi avaliku ja erasektori investeeringuid kogu maailmast. Paljude usaldusväärsete ja läbipaistvate koostööprojektide hulka, mille eesmärk on saavutada oluline teaduslik ja tehnoloogiline edasiminek, võib sattuda välismaiseid koostööpakkumisi, kutseid ja mitteametlikke varjatud motiividega mõttevahetusi, millega püütakse saada kahesuguse kasutusega kaupadega seotud teadusuuringutele juurdepääsu muudel kui nimetatud eesmärkidel. Teadustöötajad ja teadusasutused võivad siis tahtmatult rikkuda ekspordieeskirju. Dokumenteeritud juhtumid, mis näitavad tehnoloogia kontrollimise olulisust massihävitusrelvade levikuga seotud tehnoloogiavaldkondades, ning teadustöötajate või teadusasutustega seotud jõustamismeetmed on kättesaadavad internetis.

Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolliga reguleeritakse selliste kaupadega (materjalid, seadmed, tarkvara ja tehnoloogiad) seotud tegevusi, mida saab kasutada nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel ning mis võivad olla seotud tavapäraste sõjaliste kaupade loomise või tuuma-, keemia-, radioloogiliste või bioloogiliste relvade ehk massihävitusrelvade ja nende kandevahenditega, nagu rakettrelvad ja mehitamata õhusõidukid. Avaliku julgeoleku või inimõiguste kaalutlustel võivad liikmesriigid loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade korral neid kontrolle täiendada ka oma meetmetega.

Teadusasutuste ja valitsuste vaheline koostöö on oluline, et aidata kaasa Euroopa Liidu ja liikmesriikide julgeolekueesmärkide saavutamisele, rahvusvaheliste julgeolekukohustuste täitmisele ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohustuste täitmisele, nagu Euroopa julgeolekustrateegia, ekspordikontrolli korrad, bioloogiliste relvade konventsioon, keemiarelvade konventsioon, tuumarelva leviku tõkestamise leping ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1540. Nende eesmärkide saavutamisel on oluline teadusasutuste tegevus, mis aitab kaasa riskiteadlikkuse suurendamisele ja sellele vastavale tegutsemisele. Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontroll ei ole ainus poliitikavahend selle toetamiseks. Viisakontroll ja sanktsioonid on näited muudest poliitikavahenditest, millel on konkreetsed eesmärgid ja meetodid, mida käesolevates suunistes ei käsitleta.

Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontroll põhjustab teadusasutustele spetsiifilisi probleeme, mis on seotud teadusuuringute tulemuste jagamise olulisusega ning avaldamisega, mis on teaduskeskkonnas konkurentsis püsimiseks hädavajalik. Nõuetele mittevastavusega seotud riskide ennetamiseks ja vähendamiseks on oluline teadlikkuse suurendamine nende kontrollide kohta. Euroopa Liidu teadusasutuste kogemus selliste vastavusmeetmete rakendamisel ja haldamisel on väga erinev. ELi pädevad asutused on võtnud kohustuse anda teadusasutustele suunised selle kohta, kuidas asutusesiseseid vastavusmeetmeid tugevdada.

Kuigi tunnistatakse, et teadusasutustel kulub aega selliste meetmete kehtestamiseks ja haldamiseks, on süstemaatiline ja proportsionaalne lähenemisviis kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli asutusesisestele meetmetele oluline, et järgida kohaldatavat ELi kahesuguse kasutusega kaupade määrust ja liikmesriikide täiendavaid meetmeid.

Iga teadusasutus otsustab ise, kuidas asutusesiseseid vastavusmeetmeid on kõige parem rakendada ja millist töökorraldust asutuses konkreetsete teadustöötajate puhul järgida. Seda on võimalik saavutada uute ekspordikontrollistruktuuride loomisega või nende meetmete lisamisega (olemasolevatesse) struktuuridesse, nagu näiteks nõustamisasutused. Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli asutusesisene nõuetele vastavuse programm on sageli vaid üks osa teadusasutuse üldisest nõuetele vastavuse tagamise süsteemist.

Teadusasutustes ei tehta paljude teadusuuringute puhul kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli analüüsi. Esiteks siis, kui uuring ei ole seotud ühegi ELi kahesuguse kasutusega kaupade loetelus oleva kaubaga. Teiseks siis, kui teadusuuring ei käsitle spetsiaalselt sellise tehnoloogia väljatöötamist, tootmist või kasutamist, millega saavutatakse ELi kahesuguse kasutusega kaupade loetelus näidatud kontrollitav toimivustase või funktsioonid või laiendatakse neid. Kolmandaks seetõttu, et neid võib ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kohaselt nimetada „alusuuringuteks“ või „üldkasutatavaks“ või et need kujutavad endast patenditaotluste jaoks vajalikku miinimumteavet.

Ükski mainekas teadusasutus ei soovi siiski olla kaasatud massihävitusrelvade levikuga seotud teadusuuringute väärkasutamisse (väljund). See on ka tema enda huvides, mitte üksnes ekspordikontrolli järgimise kohustus. Seetõttu on oluline, et teadusasutused võtaksid proportsionaalseid ja tõhusaid asutusesiseseid meetmeid, et nõuete järgimata jätmise oht oleks minimaalne. Selliste meetmete puudumine võib nõuete rikkumise tuvastamise korral asutusele kaasa tuua õigusliku vastutuse. Kõrgema juhtkonna pühendumust on vaja selleks, et esile tõsta tulemusliku vastavuskontrolli olulisust ja väärtust ning tagada piisavad ressursid nõuetele vastavuse kohustuste täitmiseks.

2.OSA

Teadustöötajate teadlikkus

2.1. Sissejuhatus

ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli eesmärk on hoida ära tavapäraste sõjaliste kaupade soovimatu koondumine ning tuuma-, keemia-, radioloogiliste ja bioloogiliste relvade ehk massihävitusrelvade ning nende kandevahendite (näiteks rakettrelvad ja mehitamata õhusõidukid) levik. Avaliku julgeoleku või inimõiguste kaalutlustel võivad liikmesriigid kahesuguse kasutusega kaupade korral, mida ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas ei ole loetletud, neid kontrolle täiendada ka oma meetmetega. Kahesuguse kasutusega kaupu kasutatakse enamasti tsiviilotstarbel, mistõttu ei ole nende kuritarvitamise võimalus esmapilgul sageli ilmne. Kuid valedesse kätesse sattudes ohustavad need rahvusvahelist rahu ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuhuvisid.

Teadusasutused on sageli mures, mida üldsus arvab sõjalise potentsiaaliga teadusuuringutest. Teadusuuringute kontekstis kasutatakse „kahesuguse kasutuse“ mõistet sageli laiemas tähenduses: missugused on teadusuuringute (soovimatud) tsiviil- ja sõjalised rakendused või kuidas on teadusuuringuid võimalik ebaeetilistel eesmärkidel väärkasutada.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrollisüsteemi puhul tuleb „kahesugust kasutamist“ siiski mõista kitsas tähenduses. See tähendab kaupu (sealhulgas tarkvara ja tehnoloogiat), mida saab kasutada nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel. Täpsemalt on loetelusse kuuluvate ja loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade ulatust kirjeldatud punktis 2.3.2 ja 1. liites.

Igal füüsilisel või juriidilisel isikul on kahesuguse kasutusega kaupadega tegelemisel juriidiline kohustus järgida asjakohaseid õigusnorme. Need juriidilised kohustused ei ole täpselt samad kui eetilised põhjused või enesepiirang (kuid võivad nendega kattuda), mille eesmärk on ennetada või vähendada riske ja võimalikku kahju, mida võib põhjustada kahesuguse kasutusega kaupu hõlmavate teadusuuringute pahatahtlik kasutamine.

Käesolevas juhendis käsitletakse „kahesuguse kasutusega kaupu hõlmavaid teadusuuringuid“, st kahesuguse kasutusega kaupu, mida kasutatakse teadusuuringutes, või teadusuuringuid, mille mis tahes võimalikus vormis (7) tulemused vastavad ELi kahesuguse kasutusega kaupade kontrolliloetelus või liikmesriigi täiendavas kahesuguse kasutusega kaupade loetelus (kui see on olemas) esitatud tehnilisele kirjeldusele. Üksikjuhtudel kuuluvad siia ka olukorrad, kus loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus (lõppkasutaja) on sõjaline või seotud massihävitusrelvadega. Oluline on teada, et on ka selliseid kahesuguse kasutusega kaupadega seotud teadusuuringuid, milleks ei ole vaja luba. Punktis 2.3.6 täpsustatakse, millistel juhtudel on luba vaja.

2.2. Teadusuuringute valdkonnad ja olukorrad, mis võivad kaasa tuua kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli kohustuse

Ekspordikontrolli eesmärk ei ole teadusuuringute (väljundite) tsenseerimine, vaid julgeolekuga seotud kuritarvituste ennetamine, kui tundlik kaup või teadmised toimetatakse välismaale. Teadustöötajad ja teadusasutused on kohustatud järgima samu õigusakte kui töötlev tööstus ja kõik teisedki. Enne kaupade eksportimist või teabe edastamist on eksportijad ja teabevahendajad kohustatud kontrollima, kas nende tegevuseks on vaja eelnevat reguleeriva asutuse heakskiitu. Teada on, et teadusuuringute korral on vaja selleks leida tasakaal liikmesriigi (või rahvusvahelise) julgeoleku ja akadeemilise vabaduse huvidega ning ka survega tagada avatud juurdepääs teadusuuringute tulemustele ja andmetele.

— Akadeemiline vabadus on põhiõigus, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (8). Kuid see ei vabasta teadustöötajaid ja teadusasutusi ELi ja selle liikmesriikide (9) julgeolekuhuvide kaitsmiseks kehtestatud õigusnormide järgimisest.

— Nagu mõnedes rahastamisprogrammides nõutakse, on avatud juurdepääsu edendamise eesmärk parandada teadusuuringute tulemuste ja andmete kättesaadavust ning võimaldada neid korduvalt kasutada. Kuid need avatud juurdepääsu eesmärgid ei vabasta teadustöötajaid ja teadusasutusi kohustusest vaadata kavandatavad publikatsioonid ja andmekogumid ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse (tehnoloogia) kontrolli sätete alusel eelnevalt läbi ning võtta vajalikke meetmeid.

Loodus- ja inseneriteaduse ning tehnoloogiauuringute puhul vajatakse kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli suurema tõenäosusega kui humanitaar-, sotsiaal- ja majandusvaldkonna teadustegevuses.

Järgmised teemad on näited teadusuuringutest, mis võivad kaasa tuua kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli kohustuse: — muuta nodulaarse dermatiidi viiruse peremeesorganismide spektrit nii, et reservuaaride hulka kuulub ka inimene; — pildinduskaamerate multispektraalsed andurid põllukultuuride andmete kogumiseks; — järgmise põlvkonna lasertehnoloogia uraani rikastamiseks kui võimalik alternatiiv gaasilise uraani tööstuslikule rikastamisele tsentrifuugides; — suure siseenergiaga materjalide 3D-printimine; — pritsimissüsteemiga drooni prototüüp hobuste ida-entsefalomüeliidi viiruse vastu võitlemiseks ja — autonoomne allveelaev, mis teadusuuringuteks kogub automaatselt andmeid süvamerepiirkondades.

1. liites on esitatud teadusuuringute võimalikud valdkonnad, mille suhtes võidakse kohaldada kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli, sest nende tehnoloogiavaldkondade kaubad kuuluvad ELi kahesuguse kasutusega kaupade kontrolliloetelusse. Näiteks tuumafüüsika ja -tehnoloogiaga seotud teadusuuringutes võidakse käsitleda tuumareaktoreid, spetsiaalselt tuumareaktorite jaoks välja töötatud või valmistatud seadmeid ja komponente või ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas nimetatud tuumamaterjali. See ei tähenda, et iga sellega seotud teadustöö juba vaikimisi hõlmab loetelusse kuuluvaid kahesuguse kasutusega kaupu, (10) ega ka seda, et selleks teadusuuringuks on vaja luba.

2. liites juhitakse tähelepanu mõnedele teadustöö korduvatele olukordadele, mis võivad tuua kaasa ekspordikontrolli:

— õpetamise, (11) nõustamise, koostöö või teadusuuringute käigus, mis hõlmavad kahesuguse kasutusega kaupu, kohtutakse liidu tolliterritooriumi piires välisteadlastega (12);

— väljaspool liidu tolliterritooriumi õpetamine, nõustamine, koostöö või teadusuuringute tegemine, mis hõlmab kahesuguse kasutusega kaupu;

— kahesuguse kasutusega kaupu hõlmavate teadustööde kohta liidu tolliterritooriumil või väljaspool seda (virtuaalse) konverentsi, kohtumise või seminari korraldamine või nende teadustööde tutvustamine sellistel üritustel;

— tööde avaldamine loetelusse kuuluva kahesuguse kasutusega tehnoloogia kohta;

— teabe edastamine patenditaotluse ja patenditud teabe jaoks ning

— kahesuguse kasutusega materiaalsete kaupade, sealhulgas prototüübi kavandi ja kasutatud laboriseadmete eksportimine.

Iga sellise olukorra puhul on oluline kindlaks teha ka see, kas kaupade, tegevuse tüübi, lõppkasutuse või asjaomaste üksuste ja riikide suhtes kohaldatakse ELi või liikmesriikide piiravaid meetmeid või sanktsioone.

Nende olukordade puhul ei ole isiklikud põhjused, teadusuuringute rahastamisviis, teaduspartnerite laad ja teadusuuringute eesmärk olulised selle kindlakstegemisel, kas kahesuguse kasutusega kaupu hõlmavad teadusuuringud vastavad tehnilise kontrolli künnistele.

Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli kohustus võib uuringutsükli jooksul eri tasanditel tekkida näiteks teadusuuringute rahastamise, projektide rakendamise, lepingute koostamise või teadusuuringute tulemuste levitamise etapis. Osas 3 on täpsemalt kirjeldatud, kuidas teadusuuringute tsükli eri tasanditel süstemaatiliselt kasutusele võtta ekspordi läbivaatamise kord.

2.3. ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrollisüsteemi alused

2.3.1. ELi kahesuguse kasutusega kaupade määrus

Euroopa Liidu kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrollisüsteemi reguleeritakse ELi kahesuguse kasutusega kaupade määrusega.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas on esitatud ELi kahesuguse kasutusega kaupade loetelu. Kõigi ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas loetletud kaupade eksportimiseks väljapoole liidu tolliterritooriumi on vaja luba. Väike osa I lisa loetelust kuulub ka ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse IV lisasse, kus on nimetatud tundlikumad kaubad, mille korral on vaja luba ka liidusiseseks edasitoimetamiseks.

I lisa (ja seega ka IV lisa) aja jooksul muudetakse, et võtta arvesse tehnoloogia arengut, ning ELi ekspordikontroll kajastab ekspordikontrolli kordades kokkulepitud kohustusi. Seepärast ajakohastatakse loetelu igal aastal. Oluline on juhinduda alati ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisa viimasest versioonist (13).

Igal kahesuguse kasutusega kaubal on klassifitseerimiskood. See on numbrite ja tähe kombinatsioon (mis koosneb kategooriast, alamkategooriast ja individuaalsest kontrollkirjest) ning on oluline kauba klassifitseerimis- ja loadokumentide jaoks. Klassifitseerimiskood ei ole juhuslik. See näitab kauba laadi ja vastava ekspordikontrollikorra kohase kontrolli põhjuseid (vt joonis 1).

Joonisel 1 on näidatud, mida tähendab kahesuguse kasutusega kaupade klassifitseerimiskood. Kahesuguse kasutusega kaupade klassifitseerimiskood 9A012.a. tähistab kontrollitavaid mehitamata õhusõidukeid (ehk droone) koos tehniliste kirjelduste ning nende juurde kuuluvate konkreetsete seadmete ja komponentidega. — 9 tähendab, et kaup on loetletud 9. kategoorias (kosmosesõidukid ja tõukejõud). — A tähendab, et toode on loetletud alamkategoorias A (süsteemid, seadmed ja komponendid). Seega on punktis 9A012 esitatud tehnilisele kirjeldusele vastav terviklik mehitamata õhusõiduk loetletud punktis A. — 012 tähendab, et toode on pärit Wassenaari kokkuleppe kontrolliloetelust. — Täht a tähendab terviklike mehitamata õhusõidukite individuaalset kontrolli alapunkti.

Kahesuguse kasutusega kaupade klassifitseerimise aluseks on objektiivsed tehnilised kriteeriumid; lõppkasutust ja lõppkasutajat tehnilisel klassifitseerimisel arvesse ei võeta. Seega ei ole klassifitseerimise ja loanõude olemasolu seisukohast oluline, kas eset kasutatakse üksnes tsiviilotstarbel või on see mõeldud sõjaliseks otstarbeks. Kuid lõppkasutus ja seotud osalised on olulised otsustamisel, kas on õigus luba saada. Lõppkasutuse ja lõppkasutaja kontrollimist on täpsustatud punktis 2.3.9 ja 3. liites.

Kahesuguse kasutusega kaubad ei ole enamasti sõjalised kaubad. Sõjalised kaubad (näiteks süsteemid, seadmed, komponendid, materjalid, tarkvara või tehnoloogia) on enamasti spetsiaalselt välja töötatud või kohandatud sõjaliseks otstarbeks. Sõjalised kaubad on loetletud sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas või ELi liikmesriikide nimekirjades (14). Erinevalt ELi ühisest kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli süsteemist reguleerib sõjaliste kaupade kontrollimissüsteemi iga ELi liikmesriik eraldi. Teadusuuringute tulemuse või tegevuse (kohta esitatud) sõjalisest lõppkasutusest ei tulene automaatselt, et see on spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks välja töötatud või kohandatud. Kuid see võib siiski olla abiks ning on sõjaliste kaupade klassifitseerimise ja loataotluste hindamise jaoks ilmselgelt kasulik teave.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu puhul on oluline meeles pidada järgmist. — Kümme kategooriat on saadud nelja ekspordikontrolli korra (tuumatarneriikide grupp, raketitehnoloogia kontrollirežiim, Austraalia grupp ja Wassenaari kokkulepe) kontrolliloetelude ja keemiarelvade keelustamise konventsiooni konsolideerimise tulemusena. Iga kategooria jaotatakse omakorda alamkategooriateks ja erineva otstarbega kontrollipunktideks. Tavaliselt on B-, C-, D- ja E-alamkategoorias loetletud kaubad seotud A-alamkategoorias loetletud kaupadega. Mõnel juhul on nende alamkategooriate all ette nähtud eraldi kontrollid. Need kümme kategooriat ja viis alamkategooriat on loetelu kõige laiem liigendus, mis võib hõlbustada konkreetsete kontrollipunktide läbivaatamist. — Kahesuguse kasutusega kaubad ei ole enamasti sõjalised kaubad. Sõjalised kaubad (näiteks süsteemid, seadmed, komponendid, materjalid, tarkvara või tehnoloogia) on spetsiaalselt välja töötatud või kohandatud sõjaliseks otstarbeks. Kahesuguse kasutusega kaupade tehnilised kirjeldused on sageli üksikasjalikumad kui sõjaliste kaupade tehnilised kirjeldused. Väljendi „spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks välja töötatud“ või „sõjaliseks otstarbeks kohandatud“ tähenduse määrab suures osas kindlaks pädev asutus, mis ei pruugi olla sama kui kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli pädev asutus. — ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas loetletud kaupade hulka kuuluvad nii uued kui ka kasutatud kaubad. — Kahesuguse kasutusega kaupade loetelu klassifitseerimiskood ei ole sama kui tolli jaoks kasutatav kaubakood (harmoneeritud süsteem või kombineeritud nomenklatuur) (15) . See on eriti oluline materiaalsete kaupade, sealhulgas seadmete, materjalide ja komponentide klassifitseerimisel. — ELi kahesuguse kasutusega kaupade loetelusse kuuluvad nii materiaalsed kaubad (sealhulgas seadmed, materjalid ja komponendid) kui ka immateriaalsed kaubad (näiteks tarkvara või tehnoloogia tehniliste andmete või tehnilise abina). Immateriaalseid kaupu saab edasi toimetada nii materiaalsel kujul (näiteks paberkandjal slaidid või füüsiline mäluseade) kui ka elektrooniliselt, visuaalselt või suuliselt (ehk immateriaalsena) (16). — Tehnoloogia kontrollimine on eriti oluline. Kui massihävitusrelvade levitajatel on võimalik hankida kahesuguse kasutusega materiaalset kaupa, siis saavad nad kopeerida selle osi, kuid nad ei pruugi olla võimelised kaupu juurde tootma. Kui nad aga omandavad toote väljatöötamiseks või tootmiseks vajaliku tehnoloogia, siis saavad nad toota nii palju, kui soovivad. Materiaalseid kaupu võib eksportida teatava aja vältel, kuid tehnoloogia eksporti on peaaegu võimatu heastada ja seda tuleb pidada lõplikuks. — Kaubale antud luba hõlmab minimaalsel määral ka tehnoloogiat, mida on vaja selle kauba paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks ja remondiks.

2.3.2. Kuidas vaadata kahesuguse kasutusega kaupade koodide teksti?

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisa on pikk ja ei ole ühte parimat viisi, kuidas iga kahesuguse kasutusega kaup loetelus kiiresti üles leida. Uudset klassifikatsiooni kasutades on meie kahesuguse kasutusega kaupade või kahesuguse kasutusega tehnoloogia klassi õigeks leidmiseks oluline vaadata põhjalikult läbi I lisa viimane versioon, et konkreetse kauba jaoks leida kõige asjakohasem ja seega iseloomulikum kontrollipunkt. Kahtluse korral ja mitme võimaliku klassifitseerimiskoodi korral tuleb nõu pidada oma teadusasutuse vastavuskontrolli spetsialistiga, vajaduse korral konkreetse liikmesriigi pädeva asutusega.

Paljudele kontrollipunktidele on lisatud mitu märkust (märkus, tehniline märkus või NB!), mis aitavad kaasa kaupade täpsele klassifitseerimisele. Nendes märkustes selgitatakse täpsemalt kontrolli ulatust (kaasa arvatud näited või kontrollimisest vabastamine) või osutatakse I lisa muudele osadele või sõjaliste kaupade ühisele Euroopa Liidu nimekirjale (17). Need märkused on kaupade klassifikatsiooni lahutamatu osa, mistõttu ei tohi neid pidada vaid näideteks.

Selles loetelus on üldised mõisted (18) esile tõstetud jutumärkidega („“) ja valdkonnamõisted ülakomadega (’’). Need mõisted võivad erineda kaubanduses või teaduses kasutatavast.

Näide 1: 1C351.a.57 1C351 inim- ja loomorganismi patogeenid ning „toksiinid“: a. viirused, kas looduslikud, aktiveeritud või modifitseeritud, „isoleeritud eluskultuuride“ või materjalide kujul, kaasa arvatud elusmaterjalid, mis on tahtlikult nakatatud või saastatud järgmiste kultuuridega: … 57. raskekujulise ägeda respiratoorse sündroomi koroonaviirus (SARS-koroonaviirus) (19); … Märkus. Punkt 1C351 ei hõlma „vaktsiine“ ja „immunotoksiine“. Näide 2: 1A004.d 1A004 Kaitse- ja avastamisseadmed ning nende komponendid, mis ei ole spetsiaalselt välja töötatud sõjaliseks otstarbeks: d. elektroonilised seadmed, mis on ette nähtud ’lõhkeaine’ jääkide automaatseks avastamiseks või kindlakstegemiseks ning mis kasutavad lõhkeaine 'mikrokoguste avastamise' meetodeid (nt akustiline pinnalaine, ioonide liikuvuse spektromeetria, liikuvuse erinevuse spektromeetria, massispektromeetria). Tehniline märkus. Lõhkeaine ’mikrokoguste avastamine’ on määratletud kui suutlikkus avastada auru, mille sisaldus on väiksem kui 1 miljondik, tahkeid aineid koguses alla 1 mg või vedelikke koguses alla 1 mg. Märkus 1. Punkt 1A004.d ei hõlma spetsiaalselt laboratoorseks kasutamiseks välja töötatud seadmeid. Märkus 2. Punkt 1A004.d ei hõlma kontaktivabalt läbitavaid turvaväravaid. …

2.3.3. Tarkvara kontrollimine (alamkategooria D)

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kontekstis tähendab tarkvara ühest või mitmest „programmist“ (20) või „mikroprogrammist“ (21) koosnevat kogumit, mis on paigutatud mis tahes füüsilisele kandjale. Paljudel juhtudel on tarkvara kontrollimine seotud tarkvaraga, mis on ette nähtud või kohandatud mujal ELi kahesuguse kasutusega kaupade loetelusse kuuluvate kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks. Kuid olemas on ka spetsiaalsed (eraldi) tarkvarakontrollid.

Näide Punkt 6D001 hõlmab sellise „tarkvara“ kontrollimist, mis on spetsiaalselt ette nähtud muu hulgas punktis 6A008 nimetatud seadmete (teatavate radarisüsteemide seadmed, sõlmed ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid) „väljatöötamiseks“ või „tootmiseks“. Punkt 7D005 on sellise „tarkvara“ kohta, mis on spetsiaalselt ette nähtud valitsusasutustes kasutatavate satelliitnavigatsioonisüsteemide telemeetriasignaalide dekrüpteerimiseks.

Tarkvara määratlemise kokkuvõte Tarkvara määratlus näitab, et loetellu kandmiseks peab tarkvara mingil ajahetkel füüsilises meediumis või kandjas olemas olema. Tarkvara on võimalik edasi toimetada nii materiaalsete kui ka immateriaalsete vahenditega. Tarkvara määratlust tuleb tõlgendada koostoimes 0-kategooria märkusega tuumatarkvara kohta ja 1.–9. kategooria üldmärkusega tarkvara kohta. Oluline on teada, et infoturbetarkvara (täpsustatud 5. kategooria 2. osas) puhul ei kohaldata märkust tuumatarkvara kohta tervikuna ja tarkvara üldmärkust osaliselt, mistõttu ei saa neid kasutada kontrollimisest vabastamiseks.

2.3.4. Tehnoloogia kontrollimine (alamkategooria E)

Tehnoloogia kontrollimist on vaja, et teadmisi, oskusteavet ja kogemusi tundlike kaupade kohta ei antaks tahtmatult edasi kasutamiseks programmides, mis on sõjalise otstarbe, massihävitusrelvade leviku, avaliku julgeoleku või inimõiguste poolest probleemsed.

Selle kindlakstegemine, kas teadusuuringud hõlmavad kahesuguse kasutusega kaupu, võib olla (väga) keeruline. Uuenduslikke teadusuuringuid võib olla keerukas olemasolevate kontrollipunktidega vastavusse seada. Tehnoloogia kontrollimises orienteerumiseks on väga oluline „tehnoloogia“ määratluse, tehnoloogia märkuste ja kontrollimisvabastuse märkuste „alusuuringud“ ja „üldkasutatav“ hea mõistmine.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kontekstis tähendab „tehnoloogia“ spetsiifilist teavet, mis on vajalik kaupade „väljatöötamiseks“, „tootmiseks“ või „kasutamiseks“. See teave on esitatud ’tehniliste andmete’ või ’tehnilise abi’ kujul. Viide ’vajalikule spetsiifilisele teabele’ on ette nähtud selleks, et suunata tehnoloogia kontrollimine tehnoloogia sellele osale, mille puhul kaup vastab loetelus näidatud toimivuskünnistele või ületab neid. 1.–9. kategooria korral peetakse loetelusse kuuluvaks kahesuguse kasutusega tehnoloogiaks ainult seda spetsiifilist teavet. Mõiste „vajalik“ eesmärk on suunata tehnoloogia kontrollimine konkreetsele tehnoloogiale, mille puhul nõutakse kauba jaoks luba. Oluline on, et loetelusse kuuluvat kahesuguse kasutusega tehnoloogiat kontrollitaks ka siis, kui seda kasutatakse kaubas, mis kontrolliloetelusse ei kuulu.

Seda, mida ’vajalik spetsiifiline teave’ hõlmab, ei ole kindlaks määratud. Järgmist teavet ei peeta tehnoloogia mõiste alla kuulumiseks enamasti piisavalt spetsiifiliseks:

— ohutuskaart (SDS), materjali ohutuskaart (MSDS) või toote ohutuskaart (PSDS);

— infomaterjalid, kataloogid ja nende väljavõtted sellisel kujul, mis on mõeldud määramata arvule huvitatud isikutele või mida võidakse selleks kasutada ja mis tehakse neile kättesaadavaks, ilma et selle sisu kasutajat silmas pidades muudetaks;

— skeemid, plokkskeemid, protsessiskeemid (ilma üksikasjalike andmeteta);

— tehnilised tööandmed, jõudluse põhinäitajad;

— elektriliste ja mehaaniliste ühenduste andmed ning tarbimisandmed;

— märgistusmärgid;

— osade loetelud, kui joonistele ei saa viidata;

— normid ja standardid, mis on üldiselt kättesaadavad ega ole seotud mingi ettevõtte konkreetse tootega;

— erialaajakirjade ja muude sarnaste väljaannete artiklid;

— üldised protsessi- ja protseduurikirjeldused (tootmisettevõtete kohta);

— tarnespetsifikatsioonid (näiteks kemikaalide ja muude abimaterjalide jaoks);

— fotod (ilma täpsete andmeteta mõõtmete, materjalide ja elektri- või elektroonikakomponentide kohta);

— koostejoonised või vaated ilma täpsete mõõtmeteta;

— lõiked (skemaatilised ning ilma materjali ja täpsete andmeteta);

— välismõõtmed.

„Vajaliku“ künnise näide Punkt 3E001 on sellise kontrollitava tehnoloogia kohta, mida kasutatakse muu hulgas punkti 3A001.a kohaste loetelusse kuuluvate integraallülituste „väljatöötamiseks“ või „tootmiseks“. Punkt 3A001.a.5.a.5 on selliste analoog-digitaalmuunduri integraallülituste kohta, mille eraldusvõime on vähemalt 16 bitti ja mille diskreetimissagedus on suurem kui 65 MSPS (miljonit diskreeti sekundis). Kui dokumendis (22) täpsustatakse ainult 65 MSPS künnise saavutamiseks (või ületamiseks) vajalikke projekteerimisparameetreid või projekteerimisetappe ja see ei sisalda 3A001.a.5.a.5 kohase kontrollitava kauba väljatöötamise konkreetset tehnoloogiat, siis ei hõlma see dokument tehnoloogia üldmärkuses nimetatud „vajalikku“ tehnoloogiat. Põhjus on selles, et dokumendis ei esitata täpset teavet, kuidas saavutada või ületada parameeter ’eraldusvõime 16 bitti’. Juhend, milles kirjeldatakse selliste analoog-digitaalmuunduri integraallülituste tootmise tootmistehnikat, mille eraldusvõime on vähemalt 16 bitti, kuid mille diskreetimissagedus on väiksem kui 65 MSPS, ei hõlma kontrollitava kauba tootmiseks „vajalikku“ tehnoloogiat. Kahes eespool nimetatud olukorda käsitletakse nii, et dokument ja juhend ei sisalda kontrollitavat tehnoloogiat, mida vajatakse punktis 3A001.a.5.a.5 loetletud kaupade väljatöötamiseks või tootmiseks, sest seal ei leidu spetsiifilist teavet kahe punktis 3A001.a.5.a.5 kirjeldatud tehnilise parameetri kohta.

Näide Punktiga 1E001 reguleeritakse tehnoloogia üldmärkusele vastavat „tehnoloogiat“, mis on ette nähtud punktides 1A002–1A005, 1A006.b, 1A007, 1B või 1C nimetatud seadmete või materjalide „väljatöötamiseks“ või „tootmiseks“. Kohaldame seda punkti 1C216 suhtes. Punktis 1C216 täpsustatakse martensiitvanandatud terase kontrollimist. Seda kaupa kontrollitakse 1. kategooria kohaselt, mistõttu selle suhtes kohaldatakse tehnoloogia üldmärkust. Seega on punktis 1E001 nimetatud kahesuguse kasutusega tehnoloogia see, mis on „vajalik“ punkti 1C216 kohase martensiitvanandatud terase „väljatöötamiseks“ või „tootmiseks“. Mis ei ole hõlmatud punktiga 1E001? Teadusuuringute tulemused järgmisel kujul: — ei anta täpsemat teavet, kuidas kirjeldatud tüüpi martensiitvanandatud terast välja töötada või toota; — ajalooline ülevaade sellist tüüpi martensiitvanandatud terase olemasolevatest tootmismeetoditest (üldkasutatav); — martensiitvanandatud terase uuenduslik tootmisprotsess, mis ei vasta punktis 1C216 (ja punktis 1C116) ettenähtud künnistele. Mis on hõlmatud punktiga 1E001? Teadusuuringute tulemused järgmisel kujul: — olemasolevad arendus- või tootmisprotsessid, mis ei ole veel üldkasutatavad ja mis ei ole alusuuringud; — punktis 1C216 ettenähtud künnistele vastava martensiitvanandatud terase uuendusliku tootmisprotsessi väljatöötamine (ei ole veel üldkasutatav), mis ei kujuta endast teaduslikke alusuuringuid.

Tehnoloogia määratlemise kokkuvõte — Tehnoloogia on määratletud kui loetelusse kuuluvate kahesuguse kasutusega kaupade „väljatöötamiseks“, „tootmiseks“ või „kasutamiseks“ vajalik spetsiifiline teave. See tähendab, et loetelusse kuuluvaks kahesuguse kasutusega tehnoloogiaks nimetatakse seda, mille tehnilised andmed või tehniline abi sisaldab spetsiifilist teavet, mis on vajalik 0.–9. kategooriasse kuuluvate kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks. Spetsiifilise teabe tähendust ei ole ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses kindlaks määratud. Määratletud on väljatöötamise, tootmise ja kasutamise tähendus. — Tehnoloogia määratlust tuleb tõlgendada koostoimes 0-kategooria märkusega tuumatehnoloogia kohta ja 1.–9. kategooria üldmärkusega tehnoloogia kohta. — 0-kategooria (tuumakaubad) korral kuulub kahesuguse kasutusega kaupade loetelusse sellise spetsiifilise teabega tehnoloogia, mis on ’otseselt seotud kontrollitava 0-kategooria kaubaga’. See on lai määratlus, mille korral on kontrollitavate tuumatehnoloogiate hulk suurem kui kontrollitavad 1.–9. kategooria tehnoloogiad. — 1.–9. kategooria puhul kontrollitakse ainult seda „tehnoloogia“ osa, mis on „vajalik“ 1.–9. kategoorias nimetatud kontrolli alla kuuluvate kaupade „väljatöötamiseks“, „tootmiseks“ või „kasutamiseks“, võttes kontrollimisel aluseks 1.-9. kategooria nõuded. „Vajalik“ on see osa teabest, mis konkreetselt tagab kahesuguse kasutusega kaupade kontrolliloetelus esitatud kontrollitavate toimivustasemete, näitajate või funktsioonide saavutamise või laiendamise. Need kontrollitavad toimivustasemed, näitajad või funktsioonid on enamasti väga spetsiifilised ja kõrgetasemelised, et piiritleda „vajalikule“ künnisele vastav tehnoloogia. Seega määravad need kindlaks ka tehnoloogia, mille puhul võidakse kasutada kontrollivabastuse märkusi „alusuuringud“ ja „üldkasutatav“.

Meeles tuleb pidada, et mõnede teadusuuringute rahastamise programmide korral tuleb teadustoetuse taotlemise ajal vaadata läbi ka kahesuguse kasutusega kaubad. Hea tava on teha asutusesisese läbivaatamissüsteemi alusel aegsasti kindlaks, missugused uurimisprogrammi või -projektiga seotud seadmed või materjalid või võimalikud tulemused (näiteks publikatsioonid) võivad vajada kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli täiendavat analüüsi. Kui tehakse kindlaks kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolliga seotud (võimalikud) probleemid, siis tuleb uurimisprogrammide või -projektide ajal ja lõpus võtta järelmeetmeid.

Eksportija on kohustatud tehnoloogiat nõuetekohaselt hindama, et teha kindlaks, kas see vastab kahesuguse kasutusega kaupade kontrolli künnisele. Teadustöötajal olemas kogemused ja teadmised oma teadustöö kohta, mistõttu suudab tema kõige paremini oma teadustöö nõuetekohaselt klassifitseerida, vajades tõenäoliselt siiski ELi kahesuguse kasutusega kaupade loetelu ülesehitust tundvate ja asjakohase väljaõppe saanud haldustöötajate tuge. Tervikuna vastavad esitlused või publikatsioonid kontrollitava tehnoloogia künnisele harva, kuid mõned alajaotused või väikesed lõigud võivad künnisele siiski vastata. Luba vajatakse üksnes nende osade kohta. Kui teadustöötaja või teadusasutus vajab selle kohta juhiseid, saab ta võtta ühendust oma riigi pädeva asutusega. See aitab teadustöötajal või teadusasutusel teha teadliku valiku selle kohta, millised osad tuleks enne edastamist või avaldamist ekspordiloa taotlemiseks esitada.

2.3.5. Kahesuguse kasutusega kaupade vabastamine kontrollimisest

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses on näidatud palju võimalusi, millal kontrolli ei ole vaja teha. Kindlaks on määratud tingimused, mille korral mingit loetelusse kuuluvat toodet ei ole vaja kontrollida. Sel juhul ei ole eksportimiseks või edasitoimetamiseks vaja luba, kuigi selline toode vastab tehnilistele nõuetele. Oluline on see, et kontrollimisest saab vabastada üksnes loetelusse kuuluvaid kahesuguse kasutusega kaupu.

Kontrollimisest vabastamiseks on kaks peamist võimalust. Üks võimalus on vabastada kontrollimisest konkreetselt teatavad kaubad kahesuguse kasutusega kaupade loetelust.

Näited Märkusega 2 punktis 2B001 on ette nähtud, et kontrollipunkti ei kohaldata spetsiaaltööpinkide suhtes, mida kasutatakse üksnes hambaproteeside valmistamiseks. Märkusega 2 punktis 5A002.a on ette nähtud, et ei kontrollita kaupu, mille puhul „infoturbe“ funktsioon piirdub traadita „personaalvõrguga“, kus kasutatakse üksnes avaldatud või kaubanduslikke krüptostandardeid.

Teine võimalus on tarkvara ja tehnoloogia süstemaatiline kontrollimisest vabastamine. Need kontrollivabastuse märkused lisatakse ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas tuumatarkvara märkusesse, tuumatehnoloogia märkusesse, tarkvara üldmärkusesse ja tehnoloogia üldmärkusesse.

Tarkvara ja tehnoloogia märkustes nimetatud kontrollimisest vabastamist saab kasutada üksnes loetelusse kuuluva kahesuguse kasutusega „tarkvara“ või „tehnoloogia“ korral. Seepärast tuleb kõigepealt kindlaks teha, kas teadusuuringud hõlmavad kahesuguse kasutusega kaupu, ja kui hõlmavad, siis milline osa vastab (millised osad vastavad) kas tarkvara või tehnoloogia kontrollipunkti alamkategooriale D või E, võttes arvesse tarkvaramärkusi ja tehnoloogiamärkusi.

— Tuumatarkvara märkuses tuuakse esile, et eksportida lubatud 0-kategoorias loetletud kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) või remondiks minimaalselt vajalikku objektikoodi ei kontrollita.

— Tarkvara üldmärkuses on 1.–9. kategoorias loetletud tarkvara jaoks kolm kontrollimisest vabastamise võimalust: — tarkvara, mis on üldsusele üldiselt kättesaadav (s.t tarkvara müüakse varudest jaemüügikohtades ilma piiranguteta ja on ette nähtud, et kasutaja saab selle ilma tarnija suurema abita ise paigaldada); — tarkvara, mis juba on üldkasutatav, või — minimaalne vajalik „objektikood“ selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) või remondiks, mille eksport on lubatud.

Oluline on teada, et infoturbetarkvara (täpsustatud 5. kategooria 2. osas) puhul ei kohaldata märkust tuumatarkvara kohta tervikuna ja tarkvara üldmärkust osaliselt, mistõttu ei saa neid kasutada kontrollimisest vabastamiseks.

Loetelusse kuuluva kahesuguse kasutusega tehnoloogia jaoks on kolm kontrollimisest vabastamise võimalust: „tehnoloogia“, mis tuleneb „alusuuringutest“, „tehnoloogia“, mis juba on „üldkasutatav“ patenditaotluste jaoks vajalik miinimumteave. Viimast ei kohaldata 0-kategooria tehnoloogia suhtes.

Järgmises osas keskendutakse suunistes kontrollimisest vabastamisele „alusuuringute“, „üldkasutatava“ ja patenditaotluste jaoks vajaliku miinimumteabe korral.

Kokkuvõte tehnoloogia kontrollimisest vabastamisest märkuse „alusuuringud“ alusel ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses on mõiste „alusuuringud“ määratletud eksperimentaalse või teoreetiline tööna, mida tehakse eelkõige uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate asjaolude põhialuste kohta, seadmata otseselt eesmärgiks mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamist. Kuigi seda ei ole otseselt märgitud, osutab see alusuuringutele, jättes kontrollimisest vabastamise korral välja rakendusuuringud ja muud teadusuuringud peale alusuuringute. See määratlus tekitab rakendamisega seotud probleeme, sest seda ei ole aastate vältel muudetud, teaduskeskkond aga areneb edasi. Oluline on meeles pidada, et terminid võivad siin olla probleemiks: teadusprojekti teaduslik liigitamine ’alusuuringuks’ ei vasta tingimata või automaatselt ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse mõiste „fundamentaalteaduslikud uuringud“ määratlusele. Kahtluse korral võivad teie asutuse või pädeva asutuse vastavuskontrolli töötajad teid klassifitseerimisel abistada. Alusuuringud on kontrollimisest vabastatud üksnes loetelusse kuuluva kahesuguse kasutusega tehnoloogia korral. Seda ei saa kasutada selliste materiaalsete kaupade korral, nagu seadmed ja materjalid. Sisuliselt ei vabastata kontrollimisest teadusuuringute tegelikku väljundit ega kavatsust seda toota (teadusuuringute rahastamise etapis). See on oluline vahetegemine, kui kaalutakse kontrollimisest vabastamise märkuse kasutamist. Käesolevates suunistes esitatakse kaks kriteeriumi, mis aitavad kindlaks teha, kas kontrollivabastuse märkus „alusuuringud“ on asjakohane: tehnoloogia valmidusaste ja tööstuse poolt rahastamise osakaal. Kummagi kriteeriumiga ei määrata kindlaks, kas kontrollist vabastamise märkust saab kasutada. Otsus tuleb selle kohta teha iga juhtumi korral eraldi, lähtudes asutusesisesest ekspordi läbivaatamise korrast ja pidades vajaduse korral nõu pädeva asutusega. — Tehnoloogia valmidusastmed kujutavad endast skaalat (1–9), mille algselt töötas välja Ameerika Ühendriikide riiklik lennundus- ja kosmoseamet (NASA) ning seejärel võtsid kasutusele teised ametiasutused, institutsioonid ja asutused, et hinnata kosmosetehnoloogia väljatöötamise hetkeseisu. Valmidusaste on teadusringkondades ning Euroopa teadus- ja innovatsiooniprogrammides laialdaselt kasutatav vahend, mille abil hinnata uute ja kujunemisjärgus tehnoloogiate turuvalmidust. Ekspordikontrolli kontekstis peetakse 1. ja 2. valmidusastme tehnoloogia korral teadusuuringutest saadud tulemusi tavaliselt alusuuringuteks. 3. ja 4. valmidusastme tehnoloogia teadusuuringute tulemuste õigust saada kontrollimisest vabastus tuleb hinnata iga juhtumi korral eraldi. 4. valmidusastmest kõrgema tehnoloogia korral ei peeta teadusuuringute tulemusi alusuuringuteks. Tehnoloogia valmidusastmeid on täpsustatud 8. liites. — Tööstuse kaasatus rahastamisse (sponsorid). Tööstuspartneri poolt väljastpoolt rahastatavad teadusuuringud toovad suurema tõenäosusega kaasa kaubandusliku arengu, olenemata sellest, kas projekti algatajaks on tööstus ise või avaliku sektori asutus. Peale selle antakse paljudel juhtudel (lepingus kokkulepituna) tööstuse rahastajatele (või sponsoritele) võimalus tulemusi enne avaldamist (või esitlemist) läbi vaadata ja esitada nende kohta märkusi ning taotleda (mõneks ajaks) uurimistulemuste kasutamise ainuõigust. Sellist tüüpi koostöö võib tähendada, et saadud uurimistulemusi ei saa pidada alusuuringuteks. Mõnel juhul rahastab tööstus tõepoolest alusuuringuid, ilma et esitataks lisatingimusi publikatsioonide või teadusuuringute tulemuste kohta. Sellistel juhtudel võib kaaluda alusuuringute kontrollimisest vabastamist, kui see hõlmab loetelusse kuuluvat kahesuguse kasutusega tehnoloogiat ja tehnoloogia valmidusaste on piisavalt madal.

Kokkuvõte tarkvara või tehnoloogia kontrollimisest vabastamisest märkuse „üldkasutatav“ alusel ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses on mõiste „üldkasutatav“ määratlus järgmine: „tehnoloogia“ või „tarkvara“, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasisele levitamisele (autoriõiguse piirangud ei takista „tehnoloogiat“ või „tarkvara“ olemast „üldkasutatav“). Sisuliselt vabastab see kontrollimisest kahesuguse kasutusega tarkvara ja tehnoloogia, mille igaüks võib omandada. Käesolevas ELi suunises tõstetakse esile, et kontrollitavat kahesuguse kasutusega tarkvara või tehnoloogiat, mis ei ole veel avalikult kättesaadav, ei saa kontrollivabastuse märkuse „üldkasutatav“ alusel kontrollimisest vabastada. Määratlus näitab selgelt, et tarkvarale või tehnoloogia peab kättesaadavaks olema tehtud ilma edasise levitamise piiranguteta. Tarkvara või tehnoloogia (objektikoodi) üldkasutatavaks tegemise kavatsusest ei piisa, et kontrollimisest vabastada. See tähendab, et teadustöö tulemuse (lähtekoodtarkvara, publikatsioon, konverentsimaterjalid jne) kontrollimisest vabastamist saab kasutada üksnes siis, kui sellega hõlmatud tarkvara või tehnoloogia kuulub kahesuguse kasutusega kaupade loetelusse ja on juba üldkasutatav. Seega võib loata väljalaskmine olla ekspordikontrollikohustuse rikkumine. Seejuures ’piiranguteta’ tähendab, et juurdepääs ei ole piiratud ainult kindla isikute rühmaga. Kui teave tehakse kättesaadavaks alles pärast seda, kui teabekandja või -omanik on teinud selle kohta otsuse, siis ei ole igaühele võimaldatud teabele juurde pääseda ja seega ei saa teavet pidada üldkasutatavaks. Kontrollimisest vabastamise õigusele ei avalda mõju õiguslikud piirangud (näiteks autoriõiguse piirangud) selliste tingimuste kohta, mida ekspordikontrolli õigusaktid ei käsitle. Samuti ei käsitata piiranguna selliseid meetmeid nagu tasu küsimine juurdepääsu eest või eelnev registreerimine, kui õigus tasu maksta või end registreerida on igaühel. Lähtekoodtarkvara arendamine toimub sageli kogukondade ülemaailmse koostööna. Üldkasutatavana saab kontrollimisest vabastada sellise avatud lähtekoodiga tehnoloogia või tarkvara, mis avaldatakse ja tehakse üldsusele piiranguteta kättesaadavaks. „Sissetungimistarkvara“ väljatöötamise tehnoloogia võib kontrollimisest vabastada „nõrkustest teatamise“ või „küberintsidentidele reageerimise“ raames. Kasutusel olevaid määratlusi tuleb vaadata I lisa viimasest versioonist. Seetõttu, kui teadlane viitab sellisele muudes allikates avaldatud tundlikule teabele massihävitusrelvade leviku kohta, mis on juba üldkasutatav, või integreerib sellise teabe, ei peeta ta uurimistulemusi automaatselt kontrollitavaks kahesuguse kasutusega tarkvaraks või tehnoloogiaks. Asjaolu, et selline loetelusse kuuluv kahesuguse kasutusega tarkvara või tehnoloogia sai ilma loata avalikult kättesaadavaks, kujutab endast ekspordikontrolli nõuete rikkumist, kuid seda ei saa seostada kõnealuse teadlasega.

Kokkuvõte tehnoloogia kontrollimisest vabastamisest märkuse „patenditaotluste jaoks vajalik miinimumteave“ alusel Tehnoloogia üldmärkusel on erand patenditaotluste jaoks vajaliku miinimumteabe jaoks. See patenditaotluse esitamiseks vajalik miinimumteave on vabastatud ekspordikontrollist. Kontrollist vabastamisel ei tehta vahet riiklikel, ELi ja rahvusvahelistel patenditaotlustel. Kui patenditeave on avaldatud, siis ei kohaldata selle suhtes enam ekspordikontrolli. ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses ei ole määratletud, mida hõlmab ’vajalik miinimumteave’. Tavaliselt mõistetakse seda taotluse esitamise nõuete täitmiseks vajaliku teabena, mille on kindlaks määranud Euroopa Patendiamet või ELi liikmesriikide patendiametid.

2.3.6. Kontrollitavad tegevused

Kahesuguse kasutusega kaupadega seotud teadustegevuseks ei vajata alati luba. ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses on nimetatud viis tüüpi tegevusi, mille jaoks on luba vaja. Punktis 2.3.7 on täpsustatud, millist tüüpi load on iga sellise tegevuse jaoks olemas.

Järgmised kaks on alalise loa nõuded:

— ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade liikumiseks või edastamiseks väljapoole liidu tolliterritooriumi on vaja ekspordiluba;

— ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade liikumiseks või edastamiseks liidu tolliterritooriumi piires on vaja edasitoimetamise luba.

Järgmised kolm on ühekordse loa nõuded:

— liidu tolliterritooriumi läbivate kaupade jaoks on vaja transiidiluba;

— liidu tolliterritooriumilt pärit kaupade vahendamiseks kolmandate riikide vahel on vaja vahendamise luba;

— luba on vaja kahesuguse kasutusega kaupadega seotud tehnilise abi osutamiseks.

Loetelusse kuuluvate kahesuguse kasutusega kaupade transiidi või vahendamise ning nendele kaupadele tehnilise abi osutamise võib keelata või selleks luba nõuda, kui kaup on ette nähtud kasutamiseks ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel või seda saab tervikuna või osaliselt selleks kasutada. Pädev asutus otsustab, kas luba on vaja või kas transiit on keelatud. Mõned ELi liikmesriigid on võtnud kasutusele siseriiklikud meetmed loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade transiidi, vahendamise või tehnilise abi kontrollimiseks. Euroopa Komisjon avaldab regulaarselt liikmesriikide poolt määruse (EL) 2021/821 kohaselt kasutusele võetud siseriiklike meetmete ajakohastatud loetelu (23).

Massihävitusrelvade leviku võimalust arvesse võttes tuleb mõnesid kaupu nende tehniliste võimaluste või arvatava probleemse lõppkasutuse tõttu pidada tundlikuks, kuigi need ei vasta I lisa tehnilistele kirjeldustele. Selliste kaupadega tehingute ja (võimaliku) probleemse lõppkasutuse korral võidakse nõuda ekspordiluba. Selliste loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade kontrollimist nimetatakse ’lauskontrollideks’ (vt ka punkt 2.3.8).

Liites 5 on esitatud vooskeem ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kohaste loanõuete kindlaksmääramiseks.

2.3.7. Lubade liigid

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruses on nimetatud järgmised loaliigid:

— ühekordne ekspordiluba antakse ühe konkreetse eksportija ühele kolmanda riigi lõppkasutajale või kaubasaajale tarnitava ühe või mitme kahesuguse kasutusega kauba kohta;

— ekspordi koondluba võidakse anda ühe või mitme kahesuguse kasutusega kauba eksportimiseks ühele või mitmele kindlaksmääratud lõppkasutajale ja/või ühte või mitmesse kindlaksmääratud kolmandasse riiki;

— suure projekti luba võidakse anda ühe või mitme kahesuguse kasutusega kauba eksportimiseks ühele või mitmele kindlaksmääratud lõppkasutajale ja/või ühte või mitmesse kindlaksmääratud kolmandasse riiki konkreetse suuremahulise projekti jaoks;

— liidu üldine ekspordiluba (EUGEA) antakse konkreetsete kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise lihtsustamiseks teatavatesse sihtriikidesse ja seda saavad kasutada kõik ELis asuvad eksportijad, kes järgivad selle kasututingimusi ja -nõudeid, mis on näidatud IIa–IIf lisades. IIa–IIh lisad vastavad kaheksale olemasolevale ELi üldisele ekspordiloale (EUGEA 001 kuni EUGEA 008);

— riiklik ekspordi üldluba (NGEA) on liikmesriigi õigusakti alusel antav täiendav lihtsustatud luba konkreetsete kahesuguse kasutusega kaupade eksportimiseks teatavatesse sihtriikidesse. Neid lubasid saavad kasutada ainult konkreetses ELi liikmesriigis asuvad eksportijad (24);

— tehnilise abi osutamise luba abi jaoks, mida antakse liidu tolliterritooriumilt kolmanda riigi territooriumile, kolmanda riigi territooriumil või ajutiselt liidu tolliterritooriumil viibivale kolmanda riigi residendile;

— vahendusteenuste osutamise luba antakse kindlaksmääratud koguse selliste konkreetsete kahesuguse kasutusega kaupade jaoks, mis liiguvad kahe või enama kolmanda riigi vahel;

— transiidiluba antakse liiduväliste kahesuguse kasutusega kaupade jaoks, mis üksnes läbivad ELi;

— liidusisene edasitoimetamise luba antakse IV lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade viimiseks ühest ELi liikmesriigist teise.

ELi liikmesriigid võivad neid loanõudeid täiendada oma loanõuete või keeldudega.

ELi välja antud luba kehtib kõigis 27 ELi liikmesriigis ja seda saab kasutada kaupade eksportimiseks igast tolliliidu territooriumi kohast. Lubade kehtivuse määrab kindlaks iga liikmesriik.

Näited Avaldamine Teadlane A tahab avaldada artikli mingis Ameerika ajakirjas. Artiklis käsitletakse ka ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisaga hõlmatud tehnoloogiat (täpsemalt 3E001 seoses punkti 3A002.c kohaste signaalianalüsaatorite väljatöötamisega) ning see on pärast avaldamist kättesaadav ka väljaspool Ameerika Ühendriike. Punkti 3E001 ja sellega seotud punkti 3A002.c alla kuuluvad ELi üldises ekspordiloas EUGEA 001 loetletud kaubad. USA on üks ekspordiloas EUGEA 001 lubatud sihtriike. Kuid teadlane A ei või oma artiklit ekspordiluba EUGEA 001 kasutades saata Ameerika kirjastajale, sest eksportija teab, et see ei jää EUGEA 001 alusel lubatud riiki, kuhu see eksporditakse. Praegusel juhul saab artikkel kättesaadavaks kogu maailmas ja teadlane A teab seda. Ekspordiluba EUGEA 001 ei saa kasutada, mistõttu on oluline, et teadlane või teadusasutus pöörduks pädeva asutuse poole, et arutada, kuidas saab loanõudeid vähendada (näiteks määrata kindlaks kontrollitavat tehnoloogiat sisaldavad konkreetsed osad ning võimalust mööda neid muuta või välja jätta või piirata nendele osadele juurdepääsu) ning kui vähendamine ei ole võimalik, kuidas loanõuet täita (näiteks taotleda ühekordset luba). Kontrollitava tehnoloogia kindlaksmääramist on täpsemalt kirjeldatud punktis 2.3.4. Kasutatud mõõtekontrolliseadmete eksportimine Osakond B soovib Brasiilia ülikoolile müüa kasutatud röntgentomograafiasüsteemi defektide kolmemõõtmeliseks otsinguks. Need seadmed on loetletud punktis 1B001.f.1. Punktis 1B001.f.1 nimetatud kaupu ei hõlma ELi üldised ekspordiload (EUGEA 003 parandatud või asendatud kaupade eksport; EUGEA 004 näitusele või messile ajutiselt eksporditav kaup), kui sihtkohaks on Brasiilia. Selleks peab osakond B taotlema ühekordset luba ühe tehingu jaoks ühe lõppkasutajaga.

2.3.8. Loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kontrollimine

Massihävitusrelvade leviku võimalust arvesse võttes tuleb mõnesid kaupu nende tehniliste võimaluste või arvatava probleemse lõppkasutuse tõttu pidada tundlikuks, kuigi need ei vasta I lisa tehnilistele kirjeldustele.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artikli 4 kohaselt võivad liikmesriikide ametiasutused kehtestada loanõude I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupadele, kui need on (arvatavasti) seotud kasutamisega massihävitusrelvade programmis, (võimaliku) sõjalise lõppkasutusega riigis, millele on kehtestatud relvaembargo, (25) või kõnealuse kauba (võimaliku) kasutamisega sellise sõjavarustuse komponendina, mis on eksporditud ilma loata või seda rikkudes. Seda nõuet nimetatakse lauskontrolliks. Kui teil on kahtlus, et teie kaupu võidakse kasutada ühel eespool nimetatud juhtudest, on soovitatav võtta täpsema teabe saamiseks ühendust oma riigi asjaomase ametiasutusega.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artikli 5 kohaselt võidakse loetelusse kandmata küberseirevahendite ekspordiks nõuda luba, juhul kui pädev asutus on teid sellest teavitanud või kui olete nõuetekohase hoolsuse põhimõtte kohaselt tehtud järelduste põhjal teadlik, et siserepressioonide ja/või inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse oluliste rikkumistega seoses võib lõppkasutus olla probleemne.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artikli 9 kohaselt võib ELi liikmesriik avaliku julgeoleku kaalutlustel (sealhulgas terroriaktide ärahoidmiseks või inimõigustega seoses) keelata I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi või kehtestada sellele loanõude. Selliste riiklike meetmete loetelu koostab Euroopa Komisjon ja see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Seda saab vaadata ka Euroopa Komisjoni veebisaidil (26).

7. liites on kokkuvõtlikult esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ja liidusisese edasitoimetamise loanõuded.

2.3.9. Ohumärgid

Massihävitusrelvade leviku, nende kandevahendite ja tavarelvade destabiliseeriva koondumise ohule vastuseismisel on väga oluline olla valvas kahtlaste järelepärimiste või koostöösoovide korral. Väga soovitatav on jagada kahtlast infot oma asutusesisese vastavuskontrolli kontaktpunktiga. Mõnel juhul võivad ELi ja liikmesriikide õigusnormid kohustada teavet pädeva ekspordikontrolliasutusega jagama.

3. liites on esitatud ’ohumärkide’ loetelu, mis aitab teadustöötajatel ja vastavuskontrolli töötajatel anda esialgne hinnang, kas võidakse vajada kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli. Loetelus on ohumärgid jaotatud teadusuuringute, lõppkasutuse ja lõppkasutajate, saadetiste ning rahastamisvahendite, rahastamis- ja lepingutingimuste järgi. See loetelu on eriti kasulik selliste kahesuguse kasutusega kaupade puhul, mis loetelusse ei kuulu (et teha kindlaks, kas võidakse kohaldada lauskontrolle). Hea tava on kasutada seda loetelu ka loetelusse kantud kahesuguse kasutusega kaupade puhul, kui kogutakse loa taotlemiseks vajalikku teavet.

2.3.10. Tehnilise abi kontrollimine

Tehnilist abi võidakse kontrollida kahel põhjusel: seda võidakse teha kahesuguse kasutusega kaupade määruse alusel või ELi liikmesriikide õiguse alusel.

ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kohaselt võidakse tehnoloogiana käsitleda ka tehnilist abi, nagu suuline juhendamine, koolitus, tehniliste teadmiste ja oskuste edasiandmine või nõustamisteenused, sealhulgas telefoni teel või elektrooniliselt. Seega võib kolmanda riigi uurimisinstituudis töötavale kolleegile antud juhis kujutada endast tehnilist abi. Tehniline abi peab olema piisavalt konkreetne, et see vastaks kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas esitatud tehnoloogiakünnistele.

Peale kahesuguse kasutusega tehnoloogia, mis on ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas loetletud tehnilise abina, kuulub selle alla igasugune muu tehniline tugi, mis on seotud bioloogiliste relvade, keemia- või tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete väljatöötamiseks, tootmiseks, töötlemiseks, kasutamiseks, hooldamiseks, ladustamiseks, avastamiseks, identifitseerimiseks või levitamiseks ette nähtud remontimise, väljatöötamise, tootmise, kokkumonteerimise, katsetamise, hoolduse või muu tehnilise teenusega või on seotud selliste relvade kanderakettide väljatöötamise, tootmise, hooldamise või ladustamisega või sõjalise lõppkasutusega sihtkohtades, millele on kehtestatud relvaembargo.

2.3.11. Ekspordikontroll ja piiravad meetmed (sanktsioonid)

Nii ekspordikontrolli kui ka sanktsioonidega kehtestatakse keelde või piiranguid. Kuid ekspordikontrollis keskendutakse loetelusse kuuluvatele (loetelusse kandmata) kaupadele ja ekspordi üksikjuhtumipõhisele läbivaatamisele, samas kui sanktsioonid on peamiselt suunatud reisikeeldudele, vara külmutamisele ja keeldudele teha majanduslikke vahendeid konkreetsetele isikutele ja üksustele kättesaadavaks ja/või valdkondlikele meetmetele (näiteks teatavate kaupade ja teenuste piirangud konkreetsete riikide puhul, mõnel juhul kõigile lõppkasutajatele konkreetses riigis). Käesolevates suunistes ei anta konkreetset teavet ELi sanktsioonide kohta.

ELi sanktsioonide kaardil on esitatud ülevaade kõigist hetkel kehtivatest ELi sanktsioonidest ning asjakohane isikute ja üksuste loetelu: https://www.sanctionsmap.eu/.

Üldist teavet ELi sanktsioonide kohta saab vaadata veebisaidil https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/international-relations/restrictive-measures-sanctions_en.

Täiendavad suunised saab kättesaadavaks teha riigi tasandil.

2.3.12. Korduma kippuvad küsimused

Keda nimetatakse ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kohaselt eksportijaks?

Eksportija mõiste hõlmab nii füüsilisi kui ka juriidilisi isikuid. See tähendab, et eksportijaks võib olla teadlane enda nimel või teadusasutus teadlase nimel. Eksportija mõistet kasutatakse peale eksporditoimingute ka kõigi ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse alusel kontrollitavate tegevuste puhul, sealhulgas IV lisas loetletud kaupade liidusisene edasitoimetamine. Teadusasutuse ülesandeks on määrata, kes selles asutuses peab luba taotlema.

Tähelepanu tuleb pöörata sellele, et eksportija ja ekspordi tunnused ei ole samad. Kui kolmanda riigi külalisteadlane saab liidu tolliterritooriumil asuvas ülikoolilinnakus näiteks juurdepääsu kontrollitavale tehnoloogiale, siis see ei ole eksportimine. Kui sama teadlane naaseb koju ja toob kolmandasse riiki endaga kaasa kontrollitava tehnoloogia, siis tähendab see eksporti, mille jaoks on vaja heakskiidetud ja kehtivat luba. Seega tuleb enne eksportimist esitada loataotlus. Luba peab taotlema viimane isik, kes liidu tolliterritooriumil otsustab kontrollitava tehnoloogia edastamise EList väljapoole. Iga ELi liikmesriik ise otsustab, kes selle loataotluse võib esitada. See võib olla ka kolmanda riigi külalisteadlane, kuid enamasti peab sellel teadustöötajal olema esindaja, kelle asukoht on liidu tolliterritooriumil. Olenemata sellest, kes on eksportija, peetakse ekspordikontrolli kohustuse rikkumiseks seda, kui kõnealune kontrollitav tehnoloogia väljub liidu tolliterritooriumilt ilma heakskiidetud ja kehtiva loata.

Kui publikatsioon hõlmab kontrollitavat tehnoloogiat, siis kas luba peab taotlema autor, ülikool või teaduskirjastaja?

Sel juhul on oluline, et luba peab taotlema füüsiline või juriidiline isik ja ta on seega eksportija. Kes see on, sõltub asutusesisesest korrast või sellest, kuidas on publikatsiooni autor ja teaduskirjastus lepingus kokku leppinud. Kui kirjastaja asukoht on väljaspool ELi, siis peab luba taotlema viimane isik, kes liidu tolliterritooriumil otsustab kontrollitava tehnoloogia edastamise EList väljapoole.

Kas teadusasutuse töötaja võib tööalasel välisreisi kasutada kaugjuurdepääsu kontrollitavale tehnoloogiale või tarkvarale, mis asub ELis asuva teadusasutuse serveris?

Töötajad, kes tööalasel välisreisi kasutavad juurdepääsu kontrollitavale tehnoloogiale või tarkvarale, peavad tavaliselt enne reisi selleks loa taotlema. Mõned ELi liikmesriigid (27) peavad peamiseks seda, kas kontrollitavale tehnoloogiale või tarkvarale pääsevad välismaal juurde teised isikud (peale oma töötaja(te)).

Kes peab taotlema luba teaduskonsortsiumi korral, millel on partnereid mitmest ELi liikmesriigist ja kolmandatest riikidest?

Eksportija ja seega see, kes peab luba taotlema, on kolmanda riigi kaubasaaja lepingupartner, kellel on õigus teha otsus ELi tolliterritooriumilt kaupade saatmise või edastamise kohta (I lisas loetletud kaupade puhul). Teisisõnu võib enne kahesuguse kasutusega kaupade saatmist luba taotleda kas konsortsiumi partner või konsortsiumi juht. See sõltub konsortsiumi partnerite ja konsortsiumi juhi vahel lepingus kokkulepitust.

3.OSA

Asutusesisese nõuetele vastavuse programmi kasutuselevõtmine ja läbivaatamine kahesuguse kasutusega kaupu hõlmavate teadusuuringute jaoks

Iga asutusesisese nõuetele vastavuse programmi eesmärk on süsteemselt käsitleda ja vähendada ühte või mitut tüüpi riske, et tagada õigusaktidega kehtestatud või asutuse vabatahtlikult võetud kohustuste täitmine.

Teaduse valdkonnas on ekspordikontrollialastele õigusnormidele vastavuse tagamise meetmete kehtestamine protsess, mis nõuab aega ja jõupingutusi.

Allpool on esitatud kõik põhielemendid, mida teadusasutus peaks oma kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi nõuetele vastavuse süsteemi kavandamisel või läbivaatamisel arvesse võtma.

3.1. Riskihindamine

Et hinnata, kas ja mil määral on tegemist kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolliga, peab teadusasutus viima läbi esialgse riskihindamise, kus vaadeldakse järgmisi parameetreid (28):

1. teemad, millega tegeldakse (näiteks teadusharud ja uurimisvaldkonnad). Ülevaade teadusuuringute valdkondadest, millele ekspordikontroll suurema tõenäosusega mõju avaldab, on esitatud 1. liites;

2. kõnealuse tegevuse tüüp ja ulatus (näiteks kohapealne teadustegevus, veebipõhine ja distantsõpe ning rahvusvahelise koostöö maht ja välisosalus selle tegevuses);

3. asutuse tegevuskorra ja standardprotseduuride praegune seis (näiteks asutuse struktuuri tüüp, olemasolevad meetmed turvariskide vähendamiseks ja töötajate valdav suhtumine).

Neid parameetreid tuleb hinnata ELi ja liikmesriikide ekspordikontrolli õigusaktides sätestatud juriidiliste kohustuste alusel (29). Esialgse riskihindamise lõpus saab teadusasutus kindlaks määrata oma konkreetse kahesuguse kasutusega kaupade riskiprofiili. See aitab asutusel teada saada, missuguseid osi tema teadustegevusest peab asutusesisene nõuetele vastavuse programm hõlmama (ekspordi nõuetele vastavuse tagamise süsteemi käsitlusala konkreetses asutuses), ja kohandada oma nõuetele vastavuse programm konkreetse asutuse järgi (näiteks struktuur, kasutatavad protseduurid ja olemasolevad ressursid).

Esialgne riskihindamine on oluline, sest see aitab kavandada ja rakendada selliseid asutusesisese nõuetele vastavuse programmi meetmeid, mis on tulemuslikud, proportsionaalsed ja kohandatud vastavalt konkreetse asutuse põhijoontele. Sageli on soovitatav alustada kohest tegutsemist nõudvate tegevustest või uurimisvaldkondadest ning sellistest valdkondadest, mille puhul on lihtne kindlaks teha, et need hõlmavad kahesuguse kasutusega kaupu. Pärast seda saab asutusesisest nõuetele vastavuse programmi laiendada, et see hõlmaks täiendavaid riske ja töökindlamaid meetmeid riskide vähendamiseks. Kahesuguse kasutusega seotud asutusesiseste vastavusmeetmete lõimimine asutuse põhimõtete ja olemasoleva tegevuskorraga paneb sageli aluse tõhususele ja sünergiale.

Teadusasutused peaksid silmas pidama pidevalt muutuvat õigus- ja teaduskeskkonda, kus regulaarselt tehakse kindlaks või hinnatakse uuesti riske, et viia asutusesisesed meetmed vastavusse täiustuvate kontrolliloetelude ja teadusasutuse tegevusega vaadeldaval ajal. Kuid teadustegevusega seotud või selle käigus valmistatud materjalide, seadmete, tarkvara ja tehnoloogia põhjalikum hindamine ja määramine toimub „ekspordi läbivaatamise protsessi ja protseduuride“ raames, nagu on selgitatud 4. põhielemendi juures.

3.2. Asutusesisese nõuetele vastavuse programmi põhielemendid

Käesolev osa põhineb Komisjoni 30. juuli 2019. aasta soovitusel (EL) 2019/1318 ettevõttesiseste nõuetele vastavuse programmide kohta kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kontrollimiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 428/2009.

Selles näidatakse, kuidas saab nõuetele vastavuse programmi põhielemente kohandada sobivamaks teadusuuringute kontekstis kasutamiseks. Selline kohandamine põhineb teadusringkondadelt saadud tagasisidel ja see on jaotatud järgmistesse punktidesse.

1. Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuetele vastavuse tagamisele

2. Asutuse struktuur, kohustused ja ressursid

3. Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

4. Ekspordi läbivaatamise protsess ja tegevuskord

5. Tulemuslikkuse hindamine, auditid, aruandlus ja parandusmeetmed

6. Andmete registreerimine ja dokumenteerimine

7. Füüsiline turve ja infoturve

4. liites on esitatud kontrolliloetelu iga põhielemendi kohta, et toetada asutusesisese nõuetele vastavuse programmi väljatöötamist või olemasoleva programmi läbivaatamist edaspidi.

3.2.1. Kõrgema juhtkonna pühendumus nõuetele vastavuse tagamisele

Kõrgema juhtkonna pühendumus ja toetus asutusesisesele nõuetele vastavuse programmile on oluline nii sümboolsetel kui praktilistel põhjustel. Väljakuulutatud avaldus selle kohta, et asutuse kõrgem juhtkond pühendub ekspordikontrolli seadusega vastavuse tagamisele, võib suurendada töötajate teadlikkust ja näidata selliste vastavusmeetmete olulisust, mille tulemusena täienevad asutuse teiste osakondade inim- ja tehnilised ressursid.

Mida oodatakse teadusasutustelt?

Nagu igas organisatsioonis, on ka siin kõrgema juhtkonna kohustuste eesmärk suurendada vastavusmeetmete õiguspärasust ja luua või tugevdada organisatsioonikultuuri, mis edendab kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli. Teadusasutuses on kõrgema juhtkonna pühendumus väga oluline, et julgustada ja aktiivselt toetada nõuetele vastavuse programmi kasutuselevõttu.

Arvestades, et teadusasutused ja eelkõige ülikoolid on sageli detsentraliseeritud struktuuriga, võib kasuks tulla pühendumuse väljendamine osakonna, teaduskonna või kooli tasandil (näiteks eri teaduskondade/koolide dekaanid). Selline lähenemisviis võib eriti asjakohaseks osutuda sellistes asutustes, kus on vaid üksikud osakonnad, mis võivad ekspordikontrolliga olla seotud.

Selle elemendi teoks tegemiseks sobib kirjalik avaldus ja kõrgema juhtkonna toetus, mis väljendub piisavates korralduslikes, inim- ja tehnilistes ressurssides nõuetele vastavuse programmi jaoks. Sellises kohustuste võtmise avalduses kutsutakse üles kõiki töötajaid, keda see puudutab, järgima asjakohaseid ELi ja liikmesriikide õigusakte ning võtma vajalikke meetmeid, kui nad kasutavad kontrollitavaid sisendeid või loovad teadusväljundeid, mis on tundlikud ja mida võidakse kontrollida.

Milliseid meetmeid on võimalik võtta?

Välja tuleb töötada pühendumuse avaldus, milles kinnitatakse, et töötajad (nii teadus- kui ka haldustöötajad) järgivad kõiki ELi ja siseriiklikke õigusakte kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli kohta, kohaldades asutuse põhimõtetes ja tegevuskorras ette nähtud riskide vähendamise meetmeid. Ära tuleb näidata nõuete rikkumise juhtumite võimalikud tagajärjed nii asutuse kui ka seotud üksikisikute jaoks. Pühendumuse avaldust tuleb selgelt ja regulaarselt selgitada kõigile töötajatele, kes võivad sellega kokku puutuda (ka neile, kes ei osale kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrollis), et suurendada teadlikkust ja edendada kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli käsitlevate õigusnormide järgimise kultuuri. Kaaluge kõigi kättesaadavate (nii elektrooniliste kui ka prinditud) vahendite kasutamist avalduse ja teabeallikate avaldamiseks, mis käsitlevad asutusesisest nõuetele vastavuse korda (30).

3.2.2. Asutuse struktuur, kohustused ja ressursid

Iga teadusasutus erineb teistest ja seetõttu on ka nõuete täitmise korraldamiseks ja vastavate kohustuste määramiseks võimalusi enam kui üks. Kuid selgelt määratletud protseduuride ja kohustuste kogum ekspordinõuetele vastavuse kohta võib asutusel aidata saavutada oma nõuetele vastavuse eesmärke ja täiustada juhtimismudelit tervikuna.

Mida oodatakse teadusasutustelt?

Teadusuuringute korral tuleb arvesse võtta erinevaid vastutuse tüüpe. Tavaliselt haldus- ja teadustöötajad jagavad neid kohustusi.

Esimene vastutuse tüüp on seotud üldise vastutusega asutuse vastavuskontrolli põhimõtete elluviimise eest, mille eest vastutab asutuse juhtkond. See vastutus võib hõlmata loataotluste heakskiitmist ja selle jälgimist, et nõuete täitmiseks eraldatakse piisavad ressursid ning tagatakse kehtivate vastavusmeetmete regulaarne läbivaatamine ja ajakohastamine. Mõnes liikmesriigis peab selle funktsiooni täitja kuuluma kõrgemasse juhtkonda.

Teine vastutuse tüüp näitab vajadust määrata ekspordinõuetele vastavuse tagamiseks isik, kes vastutab asutuse vastavusmeetmete väljatöötamise ja/või elluviimise eest. Selle funktsiooni täitja ülesanded võivad hõlmata järgmist: ekspordikontrolli päringutele vastamine, otsustamine, kas loataotlus on asjakohane ja millised riskide vähendamise meetmed on konkreetse tegevuse korral vajalikud. Samuti võib ekspordikontrolli funktsiooni täitja aidata töötajatel aru saada loa tingimustest, kontrollida hoolduskohustuse täitmist ja hallata asjakohaseid dokumente.

Seda kohustuse võtab tavaliselt endale osakond, kellel on kogemusi juriidiliste kohustuste täitmisel ning asutuse töötajate ja väliste koostööpartneritega suhtlemisel (31). Asutuses peaks olema vähemalt üks isik, kelle ülesandeks on ekspordinõuetele vastavuse tagamine. Võimaluse korral ei tohiks ekspordikontrolli funktsiooni täitjal olla huvide konflikte. Samuti peaks tal olema õigus kõrgema juhtkonnaga otse ühendust võtta ja aruandekohustus kõrgema juhtkonna ees.

Peale selle võib osutuda vajalikuks määrata asutuse osakondades kontaktpunktid, et suurendada teadlikkust, juhendada iga asjakohase küsimuse tekkides haldus- ja teadustöötajaid ning vajaduse korral suunata järelepärimised ja taotlused ekspordikontrolli funktsiooni täitjale.

Kolmas vastutuse tüüp hõlmab praktiliste meetmete rakendamist, mida teadustöötajad peavad võtma, et tagada asutuse vastavusnõuete täitmine. See funktsioon hõlmab selliseid ülesandeid nagu selliste projektide kindlakstegemine, mis võivad vajada luba, lõppkasutuse/lõppkasutaja kontrolli rakendamine ning teadusuuringute tegemisel riskide vähendamiseks ettenähtud meetmete võtmine ja heakskiidu andmine. Kuigi kõik asjaomased töötajad peavad oma töös järgima asutuse tegevuskorda nõuetele vastavuse tagamisel, vastutab tundlike projektide kindlakstegemise ja vajalike kontrollide rakendamise eest tavaliselt projektijuht. Sageli on selleks isik, kes tagab projekti rahastamise ja koordineerib projekti oma asutuses, mõnes teadusasutuses nimetatakse teda ka vastutavaks teadlaseks.

Haldustöötajad (näiteks hanke- ja õigusosakonnast) võivad teha teatavate nõuetele vastavuse tagamisega seotud ülesannete järelevalvet, kui see on ette nähtud nõuetele vastavuse põhimõtetes. Need töötajad võivad kuuluda ekspordinõuetele vastavuse tagamise funktsiooni täitjate hulka või teha nendega üksnes tihedat koostööd.

Haldustöötajad võivad osata kindlaks teha probleeme, mis on jäänud teadustöötajate tähelepanu alt välja. Seetõttu saaksid väljaõppe saanud haldustöötajad tegutseda ka „väravavalvurina“, juhul kui muud kaitsemeetmed ei toimi (32).

6. lisas on esitatud kaks näidet teadusasutuste võimaliku struktuuri kohta, kui on vaja tagada nõuetele vastavus.

Milliseid meetmeid on võimalik võtta?

Kindlaks tuleb teha, missugused teie asutuse osad on ekspordikontrolli nõuete täitmise jaoks olulised. Kindlaks tuleb määrata ja nimetada üldiselt vastutav(ad) isiku(d) ning määrata vähemalt üks isik ekspordinõuetele vastavuse tagamise funktsiooni täitjaks. Sõltuvalt asutuse vajadustest võib see isik kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolliga seotud ülesandeid täita ka osalise tööajaga. Arvesse tuleb võtta kõiki vastutuse ja nõuetele vastavusega seotud kohustuste tüüpe. Nii haldus- kui ka teadustöötajate jaoks tuleb kindlaks määrata selge tegevuskord ja kohustused. Alustada tasub osakondadest, mis teevad teadusuuringuid kriitilises valdkonnas, ja vastavussüsteemi täiustudes tegelda seejärel juba laiemalt ka vähem tundlike osakondadega. Tähelepanuta ei tohi jätta volituste delegeerimist (näiteks haiguse või puhkuse jaoks) ja dubleerimist, kui see on võimalik. Tagada tuleb, et asutusesisese nõuetele vastavuse programmi jaoks eraldatakse vajalikud ressursid. Arvesse tuleb võtta ka nii õiguslikke kui ka tehnilisi erialateadmisi ja oskusi, mida on vaja. Soovitatav on koostada kirjalikud ametijuhendid. Täiel määral tasub ära kasutada erialateadmisi ja kogemusi, mis asutuse eri osades on juba olemas. Eri osakondade kolleegidega (näiteks hanke-, infoturbe- ja õigusosakonnast) tasub nõu pidada, kuidas olemasolevad põhimõtted ja tegevuskord võiksid vastata ekspordinõuetele. Kaaluge koos oma IT-toega veebipõhiste vahendite ja protseduuride loomist, et hõlbustada asutusesiseste vastavusmeetmete rakendamist. Juhendites ja käsiraamatutes tasub kodifitseerida asutuse ekspordinõuete täitmise põhimõtted ja tegevuskord (sealhulgas peamine vastutusahel) ning teha need asutuse võrgus või paberkandjal kättesaadavaks. Püüdke juhised sõnastada võimalikult täpselt ja selgelt. Kaaluda tasub näidete ja praktiliste juhtumite lisamist (neid võib leida käesolevatest suunistest või riigi allikatest). Üle tuleb kontrollida, kas teadus- ja haldustöötajad teavad, milliseid põhimõtteid on vaja järgida ja kes on ekspordikontrolli küsimuse tekkimisel kontaktpunktiks.

3.2.3. Koolitus ja teadlikkuse suurendamine

Väljaõpetamine ja teadlikkuse suurendamine on iga asutusesisese nõuetele vastavuse programmi oluline osa ning seda tuleks kohandada vastavalt teadusasutuse konkreetsele olukorrale. Teadlikkuse suurendamist peetakse esimeseks sammuks, mis aitab nii teadus- kui ka haldustöötajatel aru saada infoturvariskidest ja täita oma kohustusi, mis tulenevad ekspordikontrolli õigusaktidest ja asutusesisesest nõuetele vastavuse programmist. Koolitus hõlmab asutuses spetsiaalselt ekspordikontrolliga seotud funktsioonide täitjatele ja personalile kohandatud kursusi.

Mida oodatakse teadusasutustelt?

Teadusasutused peavad teadlikkuse suurendamise ja koolitusalgatustega tegelema eri tasanditel, kasutades erinevaid vahendeid ja seades erinevaid eesmärke.

Teadlikkuse suurendamiseks ja vastutuskultuuri edendamiseks on kogu asutuses kõigepealt oluline ekspordikontrolli probleeme üldiselt tutvustada kõigile teadustöötajatele ja üliõpilastele, kes võivad sellega kokku puutuda. Selle saavutamiseks lisatakse tegevusjuhenditesse viited ekspordikontrolli eesmärkidele ja nendega seoses asutuses võetud meetmetele, eetikat ja teadusuuringute usaldusväärsust käsitlevatele veebilehtedele ning regulaarselt korraldatavatele üldistele ohutus- ja infoturbekursustele (33).

Teiseks tuleks välja töötada üldised koolitus- ja teadlikkuse suurendamise meetmed nende teadustöötajate jaoks, kes töötavad asutuse nendes osakondades, mis on esialgsel riskihindamisel ja sellele järgneval uuel hindamisel määratud ekspordikontrolli seisukohast olulisteks. Nende koolituste eesmärk on tutvustada töötajatele ekspordikontrolli nõudeid ja tagada, et töötajatel on võimalik võtta vajalikke meetmeid, kui nende teadusuuringute ettevalmistamisel, kavandamisel või teostamisel tekib küsimusi või probleeme.

Kolmandaks tuleks korraldada sihtotstarbeline koolitus haldustöötajatele, kes tegelevad erinevate sisekontrolliprotseduuride rakendamisega, näiteks infoturbe, hangete, tehnoloogiasiirde, lepingute ja teaduskoostööga seoses. Samuti tuleks korraldada spetsiaalne koolitus teadustöötajatele, keda puutuvad ekspordikontrolli rakendamisega pidevalt kokku, osaledes tundlikes projektides, mis nõuavad eriti suurt tähelepanu ja kontrollimeetmeid.

Teadusasutus võib teha vägagi erinevaid teadusuuringuid ning ka kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli loeteludes on palju erinevaid kaupu ja tehnoloogiaid. See näitab vajadust mõelda selliste koolitusmaterjalide ja lähenemisviiside väljatöötamisele, mis on kohandatud eri osakondade töötajatele, erinevate erialateadmiste ja erineva taustaga sihtrühmadele.

Võttes arvesse, et ekspordikontrolli käsitlevaid õigusakte iseloomustab pidev muutumine, sest see on arenev valdkond, tuleks koolitusi korraldada igal aastal ja asutusesisese nõuetele vastavuse programmi eest põhivastutajaks määratud töötajad peaksid regulaarselt ajakohastama ka olemasolevaid vahendeid ja teabematerjale.

Palun kontrollige oma riigi ametiasutuselt, kas on olemas lisavahendeid, nagu teabeürituste ja uudiskirjade tellimine, riiklikud suunised või koolitused.

Milliseid meetmeid on võimalik võtta?

Kõigile töötajatele, kes võivad olla seotud ekspordikontrolli alla kuuluva kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiga, saab kohustuslikuna ette näha regulaarse koolituse, et suurendada teadlikkust ekspordikontrolliga seotud küsimustest ja edendada kogu asutuses vastutuskultuuri. Võimaluse korral tasub kasutada olemasolevaid koolitusmaterjale, näiteks sissejuhatavaid koolitusi uutele töötajatele, kuhu saab lisada viiteid ekspordi nõuetele vastavuse meetmetele ja tingimustele. Samuti saab toimida personalieeskirjade ja koolitusmaterjaliga, mis on juba kasutusel. Teadlikkust saab suurendada ka spetsiaalsete vahendite abil (näiteks otsustuspuud, sisevõrgu veebilehed, teave ja teatised asjakohase ekspordikontrollikorra kohta), et kõik asjaomased töötajad oleksid teadlikud kõigist asutuses kehtivatest ekspordikontrolli põhimõtetest ja meetmetest. Kasutada saab materjale, kus on esitatud teave ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli käsitlevate oluliste õigusaktide, kontrolliloendite ja sanktsioonide kohta ning riiklike meetmete ja embargode kohta. Mõttekas on teha kõigile asjaomastele töötajatele kättesaadavaks kasutajasõbralikud vahendid (nii enda asutuses välja töötatud kui ka välistest allikatest), et lihtsustada orienteerumist nendes juriidilistes dokumentides ja nende ajakohastatud versioonides. Võimalust mööda tasub nii haldus- kui ka teadustöötajatele korraldada kohandatud koolitusi. Igal võimalusel kasutage kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli alaseid koolitusi riiklikul või ELi tasandil. Ka tulemuslikkuse hindamistest, audititest, aruandlusest ja parandusmeetmetest saadud kogemusi tasub võimaluse korral oma väljaõppe- või eksporditeadlikkuse suurendamise programmides ära kasutada. Kuid teadmiseks tuleb võtta ka kõik järeldused kehtivate vastavusmeetmete ebapiisava toimimise kohta.

3.2.4. Ekspordi läbivaatamise protsess ja tegevuskord

See element hõlmab asutusesiseseid meetmeid, mida on asutusel vaja rakendada selle tagamiseks, et „eksport“ ei toimuks ilma ettenähtud loata ega mis tahes asjakohasid ekspordipiiranguid või -keelde rikkudes.

Ekspordi läbivaatamise käigus kogutakse ja analüüsitakse järgmist asjakohast infot: kaupade klassifitseerimine, tegevuse riskihindamine, loavajaduse kindlaksmääramine ja loa taotlemine ning loa saamise järgne tegevus. Allpool nimetatud meetmeid järgides peab teadusasutus kavandama ja ellu viima ekspordikontrolli läbivaatamise protsessi, võttes arvesse rakendatud meetmete eri tüüpe, asutuses kasutusele võetud põhimõtteid ja tegevuskorda ning asutuse riskiprofiiliga seotud konkreetseid probleeme.

Mida oodatakse teadusasutustelt?

Asutusesiseste vastavusmeetmete keskmes on ekspordi läbivaatamise protsess. Selle elemendi elluviimises peavad osalema nii haldus- kui ka teadustöötajad, sest nõuetele vastavuse tagamisel täidavad nad asutusesiseses programmis teineteist toetavaid kohustusi. Eesmärk on kehtestada selline läbivaatamise kord, kus on kindlaks määratud meetmed, mida vajatakse ekspordikontrolli õigusaktide ja asutusesisese kontrolli põhimõtete järgimiseks. Sõltuvalt teadusuuringute ulatusest ja tundlikkusest võidakse ekspordikontrolli läbivaatamisprotsessi kasutada mitme tegevuse puhul:

— kaupade eksportimine (materiaalsete edastusvahendite kaudu),

— lepingute sõlmimine (peamiselt rahvusvaheliste partneritega) (34),

— uurimistulemuste patentimine või litsentsimine,

— avaldamine (näiteks artiklid, konverentsimaterjalid, tarkvara),

— elektrooniline edastamine (sealhulgas veebis kättesaadavaks tegemine),

— töötajate palkamine ja külastajate vastuvõtmine (peamiselt sanktsioonidega seotud),

— välismaale reisimine.

Teadusasutus võib oma asutuse põhimõtteid ja tegevuskorda kohandada kõigi eespool nimetatud tegevustega, lisades ekspordikontrolli kontrollimise ja järelevalve. Enamikul juhtudel on teadusasutused, mis ei ole ülikoolid, kehtestanud tsentraliseeritud tegevuskorra, mida saab kohandada, et võtta arvesse selliseid läbivaatamis- ja riskide vähendamise meetmeid. Ülikoolid võivad valida sama lähenemisviisi ja kohandada seda oma vajaduste järgi.

Teadusasutuses ja eelkõige ülikoolis võib ekspordikontrolliga tegevus toimuda nii välispartneritega tehtava ametliku koostöö kui ka mitteametliku teabevahetuse raames. Viimasel juhul võib teabevahetus toimuda peamiselt üksikteadlaste tasandil. Seetõttu peab ekspordi läbivaatamise protsess hõlmama mõlemat võimalust. Kehtestada tuleb läbivaatamise kord ja kontrollid, et teha kindlaks, kas konkreetne uurimistegevus hõlmab kontrollitava kauba „eksporti“.

Üksikteadlastel peab oma uurimistegevuse käigus olema võimalik teha kindlaks ekspordikontrolliga seotud probleemid ja neist teada anda. Seda on võimalik teoks teha, kasutades üldisi vahendeid (näiteks otsustuspuu), mis suunavad teadlasi, võttes aluseks ekspordikontrolli võimalike probleemide kindlakstegemiseks võetavad meetmed (35). Sihtotstarbelise tegevuskorra ja kontrollid võiks lõimida ka asutuse protsessidesse, kus lubatakse eespool nimetatud tegevused. Näiteks võiks teadusasutus lisada oma välisreiside heakskiitmise veebipõhisesse süsteemi teabekirja ja nõude, et teadustöötajad peavad enne taotluse esitamist tegema ekspordikontrolli (36).

Ekspordi läbivaatamise kord tuleks lisada juba teadusprojekti kavandamisetappi, et seda tehtaks enne ametliku kokkuleppe sõlmimist partnerasutustega. Juba selles etapis võib projekti eesmärkide ja rahastamisallika määramine olla ekspordikontrolli seisukohast oluline.

Ekspordikontrolli probleem võib esile kerkida projekti eri etappides. Mõnel juhul võidakse ekspordikontrolli luba vajada alles teadusprojekti kõige viimases etapis, kui teadusasutus või teadlane otsustab jagada ekspordikontrolli alla kuuluvat tulemust kolmandate isikutega (näiteks litsentsilepingu kaudu). See toob esile ekspordikontrolli järelevalve kasutuselevõtmise olulisuse asutuse erinevates tegevuskordades.

Muudes olukordades – eriti kui tegemist on koostööga rahvusvaheliste partneritega – võidakse projekti eri etappides teadustööga avalikustada tundlikke tehnoloogiad ja saata ekspordikontrolli alla kuuluvate tulemusi. Seetõttu on tundlikuks liigitatud projektide puhul asjakohane rakendada ekspordikontrollide kontrollimist ja riskide vähendamise meetmeid kogu projekti kestel. Oluline on see täpsustada teiste asutustega sõlmitavas kokkuleppes.

Kõikidel eespool käsitletud juhtudel võetakse kehtestatavas ekspordi läbivaatamise korras arvesse järgmist:

— kaupade klassifitseerimine, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia,

— tegevuse riskihindamine — embargo või sanktsioonide all olevate või tundlike sihtkohtade ja üksuste kontrollimine (37), — väidetava lõppkasutuse ja seotud osaliste läbivaatamine, — kõrvalesuunamise riski läbivaatamine, — loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade lauskontrollid.

Kui kaupade klassifitseerimise ja tegevuse riskihindamise tulemusena jõutakse järeldusele, et tegevus kuulub kontrolli alla, siis tuleb teha veel järgmist:

— määrata kindlaks, missugust luba on vaja (näiteks ekspordiks, vahendamiseks, edasitoimetamiseks ja transiidiks), ning sellist luba taotleda (38),

— loa saamise järgsed tegevused, sealhulgas saadetiste kontrollimine ja loa tingimustele vastavuse kontrollimine.

Üksikjuhtudel võidakse otsustada, et asutus või konkreetne teadustöötaja peab teatavast tegevusest hoiduma või et projekti või koostööd ei tohi mingi asutusega teha. Nii võib see olla näiteks juhul, kui seotud osaline on kantud sanktsioonide nimekirja või kui asutus peab suureks ohtu, et teadustulemust kasutatakse kolmandas riigis pahatahtlikel eesmärkidel. Samuti on võimalik, et pädev asutus kooskõlas kohaldatavate ekspordikontrolli õigusaktidega ei anna ekspordiluba (st lükkab taotluse tagasi), näiteks kui tema hinnangus leitakse massihävitusrelvade leviku oht.

Kui ekspordi läbivaatamise käigus tekib kahtlus või kõhklus, eelkõige seoses nimetatud lõppkasutuse ja seotud osalistega või kõrvalesuunamise ohuga, siis tuleb nõu pidada oma asukohajärgse ELi liikmesriigi pädeva asutusega.

Milliseid meetmeid on võimalik võtta?

Ekspordi jaoks saab kehtestada sellise läbivaatamise korra, mis võimaldab teie asutusel teha riskihindamist, mis hõlmab kõiki võimalikke tundlikke tegevusi ja riskiallikaid. Selline kord võimaldab üksikteadlastel, üliõpilastel, projektijuhtidel ja haldustöötajatel osaleda asutuse tegevusega seotud ekspordikontrolliriskide hindamises. Võimaluse korral kohandage oma asutuse põhimõtteid ja tegevuskorda, et need hõlmaksid ekspordikontrolli kontrollimist võimalike tundlike tegevuste korral (saatmine, lepingute sõlmimine, avaldamine, veebis jagamine jne) ning võimaldaksid võtta riskide vähendamise meetmeid tundlikuks liigitatud projektide puhul. Kaaluda tasub üldiste riskihindamisvahendite (näiteks vooskeemid) (39) ning andmekaevevõtete (40) ja muu tarkvara kasutamist kaupade, projektide ja seotud tegevuste läbivaatamiseks ekspordikontrolli loetelude ning piirangutega üksuste ja sihtkohtade loetelude alusel.

Kaupade klassifitseerimine Läbivaatamise korra selle aspektiga püütakse välja selgitada, kas teadustöö raames kasutatav või toodetav kaup kuulub kontrolliloetelu(de) alla või kas teadusprojektis käsitletakse kontrollitavaid kaupu. Selleks võrreldakse kauba tehnilisi omadusi ELi ja riiklike kahesuguse kasutusega kaupade loeteludega. Vajaduse korral tuleb kindlaks teha, kas kauba kohta kehtivad ELi või teie asutuse asukohajärgse ELi liikmesriigi kehtestatud piiravad meetmed (sanktsioonid või embargod) (41). Palun pidage meeles, et kontrollispetsifikatsioonidele vastav tarkvara ja tehnoloogia võidakse „alusuuringute“ ja „üldkasutatavuse“ erandi alusel kontrollimisest vabastada (vt punkt 2.3.5). Püüdke kindlaks teha, kas kavandatavas projektis kasutatakse kontrollitavaid kaupu, ja vaadake üle, kas selle osakaal vastab kontrolliloetelus nimetatud künnistele. Kõrge riskitasemega projektide puhul tuleb ette näha, et ekspordi läbivaatamise kontrolle tehakse kogu projekti vältel. Eriti suurt tähelepanu tuleb pöörata kahesuguse kasutusega komponentide ja varuosade klassifitseerimisele ning sellise kahesuguse kasutusega tarkvara ja tehnoloogia klassifitseerimisele, mida saab edasi toimetada e-posti teel või teha ’pilvteenuse’ kaudu välismaal kättesaadavaks. Ettevaatusmeetmena tuleb läbi mõelda, kas asutuse laborites või hoidlates on kahesuguse kasutusega kaupu, mis kuuluvad kontrolliloetelude alla. See, kui neid on, võib näidata ekspordikontrolli tundlikkust. Vaadake läbi võimalus registreerida, kas varudes leiduv (uus, kasutatud või varuks olev) kaup on kahesuguse kasutusega ja sellega on seetõttu ekspordi korral vaja eraldi tegelda. Projektijuhtide ja ekspertidega nõu pidades saab koguda teavet selle kohta, kuidas võib olla võimalik teie kahesuguse kasutusega kaupu väärkasutada seoses tavarelvade või massihävitusrelvadega. Kui ettevõtete või muude teadusasutustega tehakse koostööd ja teie asutus kavatseb kasutada neilt saadavaid materjale, komponente ja allsüsteeme, siis on hea tava küsida täpsemaid andmeid nende tehniliste parameetrite kohta ning kontrolli alla kuulumise ja klassifikatsiooni kohta. Liidusisest edasitoimetamist käsitleva ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artikli 11 lõike 9 kohaselt tuleb asjakohastes dokumentides (leping, tellimuse kinnitus, arve või saateleht) märkida, et tehing hõlmab loetelusse kuuluvaid kahesuguse kasutusega kaupu ja EList eksportimisel kuuluvad need kontrolli alla.

Tegevuse riskihindamine Ekspordi läbivaatamisel võetakse arvesse ka tundlikus uurimisprojektis osalevaid partnereid ja kõiki erinevaid kontrollitavate teadustulemuste saajaid, samuti riski, et need saajad kasutavad teadustulemusi ebaseaduslikel eesmärkidel. Tegevusega seotud erinevate riskide hindamisel on abiks ohumärke puudutavate küsimuste loetelu, mis on esitatud käesolevate suuniste 3. liites. Embargo või sanktsioonide all olevate või tundlike sihtkohtade ja üksuste kontrollimine Tagada tuleb, et ühegi projekti või tundliku tegevusega seotud osalise kohta ei oleks kehtestatud piiravaid meetmeid (sanktsioonid ja embargod). Seda saab kontrollida ELi sanktsioonide konsolideeritud loetelust (42) või liikmesriigi loetelust, kui see on olemas. Esitatud lõppkasutuse ja seotud osaliste läbivaatamine Oma partnerit või partnereid on vaja tunda ja mõelda selle peale, kuidas nad kavatsevad kasutada teie teadusuuringuid, mis hõlmavad kahesuguse kasutusega kaupu. Endale tuleb teadvustada, et on ka selliseid teadusasutusi, mis on kaitsevarjuks sõjalistele teadusuuringutele või mis on tugevalt seotud riigi omandis olevate üksustega. Küsida tuleb lõppkasutuse kinnitust, juhul kui tegevus hõlmab kahesuguse kasutusega kaupade loetelusse kuuluvaid kaupu või kui loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade puhul on lõppkasutus või lõppkasutaja probleemne (43). Tutvuge pädeva asutuse esitatud teabega riiklike eeskirjade ja nõuete kohta, mis käsitlevad lõppkasutuse kinnitusi (44). Palun pidage meeles, et lõppkasutuse kinnitusi võidakse küsida ka kontrollitava tarkvara ja tehnoloogia jagamiseks. Tähelepanelik tuleb olla kõrvalesuunamise riskist märku andvate näitajate ja kahtlaste järelepärimiste või tellimuste osas. Kõrvalesuunamise riski läbivaatamine Tähelepanelik tuleb olla kõrvalesuunamise riskist märku andvate näitajate ja kahtlaste koostööpakkumiste osas. Võite märgata midagi, mis vihjab, et partner kavatseb teie asutuse jagatavaid või saadetavaid kahesuguse kasutusega kaupu volitamata kasutada sõjalises uurimistöös või seoses massihävitusrelvade ja nende kandevahenditega või muudel ebaseaduslikel eesmärkidel. Palun võtke arvesse, et ka loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade puhul võidakse vajada ekspordiluba, kui näidatud lõppkasutuse ja seotud osaliste või kõrvalesuunamise riski läbivaatamisel tekib kahtlus ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artiklis 4 ette nähtud lauskontrolli tähenduses. Tavaliselt tekib selline olukord kaupade puhul, mille tehnilised parameetrid sarnanevad kontrollitavatega. Loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupade lauskontrollid Ekspordi läbivaatamise käigus tuleks hinnata võimalust, et loetelusse kandmata kahesuguse kasutusega kaupu kasutatakse seoses ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse artiklis 4 kirjeldatud tundlike lõppkasutustega. Kui teadustöötaja või teadusasutus teab või kahtlustab, et mingi tegevuse või projektiga kaasneb selline risk, peab ta hoiduma edasisest uurimistööst ja viivitamata teatama sellest pädevatele asutustele, kes teevad otsuse, kas on vaja taotleda luba. Lauskontrolli kasutamist on täpsustatud punktis 2.3.8.

Loavajaduse kindlakstegemine ja loa taotlemine, sealhulgas kontrollitava vahendamise, edasitoimetamise ja transiidi puhul Kauba klassifitseerimise ja tegevuse riskihindamise tulemuseks võib olla see, et nõutakse luba. Koguge ja levitage teavet erinevate loaliikide (sealhulgas ühekordsed, koond- ja üldload) ja kontrollitavate tegevuste (eksportimine, vahendamine, edasitoimetamine ja transi