ET Euroopa Liidu Teataja L 112/1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/643,

18. aprill 2018,

raudteeveo statistika kohta

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu määrust (EÜ) nr 91/2003 (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Kuna kõnealusesse määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Raudteed on tähtis osa liidu transpordivõrkudest.

(3) Komisjon vajab statistikat kauba- ja reisijateveo kohta raudteel, et jälgida ja arendada ühist transpordipoliitikat ning piirkondlike ja üleeuroopaliste võrkudega seotud tegevuspõhimõtete veondustahke.

(4) Komisjon vajab raudteeohutuse statistikat ka selleks, et ette valmistada ja jälgida liidu tegevust transpordiohutuse alal. Euroopa Liidu Raudteeamet kogub andmeid õnnetuste kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (5) I lisa alusel seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega.

(5) Liidu statistikat raudteeveo kohta on vaja ka selleks, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (6) artiklis 15 sätestatud järelevalveülesandeid.

(6) Liidu statistilisi andmeid kõikide transpordiliikide kohta tuleks koguda ühiste põhimõtete ja normide kohaselt, et saavutada transpordiliikide vahel võimalikult hea võrreldavus.

(7) Oluline on vältida töö dubleerimist ning optimeerida sellise olemasoleva teabe kasutamist, mida on võimalik statistilistel eesmärkidel kasutada. Sel eesmärgil ning liidu kodanikele ja teistele sidusrühmadele hõlpsasti kättesaadava ja kasuliku raudteeveoohutust ja raudteesüsteemi, sh raudteetaristu koostalitlust käsitleva teabe esitamist silmas pidades tuleks komisjoni talituste ja asjaomaste üksuste vahel sõlmida asjakohased statistikaalast tegevust käsitlevad koostöölepingud, sh rahvusvahelisel tasandil.

(8) Euroopa statistika tegemisel tuleks saavutada tasakaal kasutajate vajaduste ja andmeesitajate koormuse vahel.

(9) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandes määruse (EÜ) nr 91/2003 kohaldamisel saadud kogemuste kohta viitas komisjon asjaolule, et pikaajaline areng toob tõenäoliselt kaasa kõnealuse määruse alusel juba kogutud andmete väljajätmise või lihtsustamise ning sellele, et eesmärk on lühendada reisijate raudteeveo aastaandmete edastamise perioodi. Komisjon peaks jätkama korrapäraste aruannete esitamist käesoleva määruse rakendamise kohta.

(10) Avalik-õiguslike ja eraomandis olevate raudtee-ettevõtjate kooseksisteerimine raudteeveo kaubandusturul eeldab, et statistilised andmed, mida raudtee-ettevõtjad peaksid esitama ja mida Eurostat peaks levitama, on täpselt kindlaks määratud.

(11) Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on ühtlustatud andmete esitamist võimaldavate ühiste statistikanormide loomine, mida tuleks igas liikmesriigis rakendada riikliku statistika tegemise eest vastutavate asutuste ja institutsioonide järelevalve all, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda toimingu ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009 (7) on raamistik käesoleva määruse sätetele.

(13) Selleks et kajastada uusi suundumusi liikmesriikides ja samal ajal säilitada raudteevedu käsitlevate andmete ühtlustatud kogumine liidus, samuti selleks et säilitada liikmesriikide edastatavate andmete hea kvaliteet, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et kohandada tehnilisi mõisteid ja ette näha täiendavaid tehnilisi mõisteid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (8) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

(14) Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust.

(15) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks andmed, mida tuleb esitada aruannete tarvis, mis käsitlevad kvaliteeti ja tulemuste võrreldavust, ning kord, kuidas komisjon (Eurostat) neid tulemusi levitab. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).

(16) Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühised reeglid raudteevedu käsitleva liidu statistika tegemiseks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolev määrus hõlmab kõiki liidus paiknevaid raudteid. Iga liikmesriik esitab statistilised andmed raudteeveo kohta tema territooriumil. Kui raudtee-ettevõtja tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis, nõuavad asjaomased riigi ametiasutused, et ettevõtja esitaks eraldi andmed iga riigi kohta, kus ta tegutseb, et võimaldada riikliku statistika koostamist.

Liikmesriigid võivad käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta

a) raudtee-ettevõtjad, kes tegutsevad ainuüksi või peaasjalikult tööstus- ja sarnastes rajatistes, ka sadamates;

b) raudtee-ettevõtjad, kes osutavad kohalikke turismiteenuseid, näiteks käitavad säilinud ajaloolisi auruvedurite raudteid.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „andmeid esitav riik“– Eurostatile andmeid edastav liikmesriik;

2) „riigi ametiasutused“– riigi statistikaasutused ja muud liikmesriigis Euroopa statistika tegemise eest vastutavad organid;

3) „raudtee“– raudteest koosnev ühendustee, mis on kasutamiseks üksnes raudteesõidukitele;

4) „raudteesõiduk“– üksnes raudteel sõitev liikumisvahend, mis liigub kas oma jõuallika abil (vedurid) või mida veab teine sõiduk (reisivagunid, mootorvaguni haakevagunid, pagasivagunid ja kaubavagunid);

5) „raudtee-ettevõtja“– avalik-õiguslik või eraettevõtja, kes osutab kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenust. Siia alla ei kuulu ettevõtja, kelle põhitegevus on osutada teenuseid reisijate vedamiseks metrooga, trammiga ja/või kergraudteel;

6) „kaupade raudteevedu“– kaupade liikumine laadimiskohast mahalaadimiskohta raudteesõidukitel;

7) „reisijate raudteevedu“– reisijate liikumine raudteesõidukil pealeminekukohast mahatulekukohani. Siia alla ei kuulu reisijatevedu metrooga, trammiga ja/või kergraudteel;

8) „metroo“ (tuntakse ka „allmaaraudtee“ nime all)– reisijateveoks ettenähtud elektriraudtee, millel on suur läbilaskevõime ja oma trasside kasutamise ainuõigus, mitmest vagunist koosnevad rongid ja mida iseloomustab suur kiirus ja järsk kiirendus, keerukas signaalimine ning raudteeületuskohtade puudumine, mis võimaldab tihedat rongiliiklust ja suurt perrooni koormust. Metrood iseloomustavad ka lühikesed vahemaad jaamade vahel, mis tavaliselt on 700 kuni 1 200 meetrit. „Suur kiirus“ viitab kiirusele võrreldes trammide ja kergraudteega ning vastab käesoleval juhul kiirusele umbes 30–40 km/h lühematel marsruutidel ja 40–70 km/h pikematel marsruutidel;

9) „tramm“– reisijate maanteesõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui üheksale inimesele (kaasa arvatud juht), mis on ühendatud elektrikontaktliinidega või käivitatav diiselmootori abil ning mis sõidab rööbasteel;

10) „kergraudtee“– reisijate vedamiseks ettenähtud raudtee, mis kasutab sageli elektrimootoriga rööbassõidukeid, mis liiguvad üksikult või lühikeses rongis kinnitatud kaherööpalisel raudteel. Üldjuhul on jaamade/peatuste vaheline kaugus vähem kui 1 200 meetrit. Võrreldes metrooga on kergraudteel kergemad konstruktsioonid, mis on kavandatud väiksemale liiklusmahule ja üldjuhul madalamale kiirusele. Mõnikord on raske teha täpset vahet kergraudtee ja trammi vahel; tramm ei ole tavaliselt maanteeliiklusest eraldatud, samas kui kergraudtee võib olla muudest süsteemidest eraldatud;

11) „riigisisene vedu“– raudteevedu kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad andmeid esitavas riigis. See võib hõlmata transiiti läbi teise riigi;

12) „rahvusvaheline vedu“– raudteevedu, mis toimub andmeid esitavas riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) ja teises riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) vahel;

13) „transiit“– raudteevedu läbi andmeid esitava riigi territooriumi kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad väljaspool andmeid esitava riigi territooriumit. Transiidiks ei loeta vedu, mis hõlmab andmeid esitava riigi piiril kaupade/reisijate laadimist/pealeminekut või mahalaadimist/mahaminekut ühelt veoliigilt teisele;

14) „rongireisija“– isik, kes kasutab raudteetransporti, välja arvatud rongi personal. Liiklusõnnetuste statistika puhul kuuluvad siia alla reisijad, kes üritavad minna liikuva rongi peale või sealt maha tulla;

15) „reisijate arv“– rongireisijate reiside arv, kus iga reis määratletakse liikumisena peaminekukohast mahaminekukohta üleminekuga ühelt raudteesõidukilt teise või ilma üleminekuta. Kui reisijad kasutavad rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid, arvestatakse neid võimaluse korral vaid üks kord;

16) „reisijakilomeeter“– mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa;

17) „kaal“– kaupade kogus tonnides (1 000 kilogrammi). Arvesse võetav kaal sisaldab lisaks veetavate kaupade raskusele ka pakendite kaalu ning raudteed mööda kulgevate kombineeritud vedude puhul mahutite, vahetatavate osade, kaubaaluste ja maanteesõidukite omakaalu. Kui kaupu veetakse rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid kasutades, arvestatakse kaupade kaalu võimaluse korral vaid üks kord;

18) „tonnkilomeeter“– kaubaveo mõõtühik, mis vastab ühetonnise (1 000 kilogrammi) kaubakoguse raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa;

19) „rong“– teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv raudteesõiduk või raudteesõidukid, mida veab üks või mitu vedurit või mootorvagunit, või eraldi sõitev mootorvagun. Tühja vedurit, st üksi sõitvat vedurit ei käsitata rongina;

20) „rongikilomeeter“– mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Kasutatavaks vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see on teada, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad;

21) „rongi täislaadung“– saadetis, mis koosneb ühest või mitmest vagunilastist, mille üks lähetaja on andnud ühes jaamas samaaegseks vedamiseks ning mis edastatakse rongi koosseisu muutmata ühele vastuvõtjale ühes sihtjaamas;

22) „vaguni täislaadung“– kaubasaadetis, mille vedamiseks kasutatakse üksnes vaguneid, olenemata sellest, kas kogu kandevõime on kasutatud või mitte;

23) „TEU“ (Twenty-foot Equivalent Unit)– standardühik, mis põhineb 20 jala pikkusel ISO konteineril (6,10 m), mida kasutatakse liiklusvoogude või läbilaskevõime statistiliseks mõõtmiseks. Üks ISO seeria 1 standardile vastav 40 jala pikkune konteiner võrdub 2 TEUga. Alla 20 jala pikkused vahetatavad osad vastavad 0,75 TEU-le, 20–40 jala pikkused vastavad 1,5 TEU-le ja üle 40 jala pikkused vastavad 2,25 TEU-le.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli muutmiseks, et kohandada käesoleva artikli lõike 1 punktides 8, 9, 10, 21, 22 ja 23 sätestatud tehnilisi mõisteid ja kehtestada täiendavaid tehnilisi mõisteid, kui see on vajalik, et võtta arvesse uusi suundumusi, mille puhul tuleb statistika ühtlustamiseks kindlaks määrata teatav tehniliste üksikasjade tase.

Nimetatud volituste teostamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust. Lisaks esitab komisjon nendes delegeeritud õigusaktides sätestatud statistikaalaste meetmete kohta nõuetekohase põhjenduse, kasutades asjakohasel juhul kulutasuvuse analüüsi, sealhulgas andmeesitajate koormuse ning statistika tegemise kulude hinnangut, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõike 3 punktis c.

Artikkel 4

Andmete kogumine

1. Statistilised andmed, mida tuleb koguda, on sätestatud käesoleva määruse lisades. Need hõlmavad järgmist laadi andmeid:

a) kaubaveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (I lisa);

b) reisijateveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (II lisa);

c) kauba- ja reisijateveo kvartaliandmed (III lisa);

d) kauba- ja reisijateveo piirkondlikud andmed (IV lisa);

e) raudteevõrgu liiklusvoogude andmed (V lisa).

2. I ja II lisa kohaselt esitavad liikmesriigid andmed nende ettevõtjate kohta, kelle

a) kaubaveo kogumaht on vähemalt 200 000 000 tonnkilomeetrit või vähemalt 500 000 tonni;

b) reisijateveo kogumaht on vähemalt 100 000 000 reisijakilomeetrit.

Punktides a ja b osutatud piirmääradest väiksema mahuga ettevõtjate puhul on I ja II lisa kohane andmete esitamine vabatahtlik.

3. VIII lisa kohaselt esitavad liikmesriigid koguandmed nende ettevõtjate kohta, kelle puhul jäävad mahud lõikes 2 osutatud piirmääradest allapoole, kui neid andmeid ei esitata I ja II lisa kohaselt, nagu on täpsustatud VIII lisas.

4. Käesoleva määruse kohaldamisel liigitatakse kaubad VI lisa kohaselt. Ohtlikud kaubad liigitatakse täiendavalt VII lisa kohaselt.

Artikkel 5

Andmeallikad

1. Liikmesriigid määravad avalik-õigusliku või eraõigusliku organisatsiooni, kes osaleb käesoleva määruse kohaselt nõutavate andmete kogumises.

2. Vajalikke andmeid võib hankida ühest või mitmest allpool nimetatud allikast:

a) kohustuslikud uuringud;

b) haldusandmed, sealhulgas reguleerivate asutuste kogutud andmed, eelkõige raudtee-kaubaveo saatekiri, kui see on olemas;

c) statistilised hindamismenetlused;

d) raudteesektori kutseorganisatsioonide esitatud andmed;

e) sihtuuringud.

3. Riigi ametiasutused võtavad meetmeid kasutatavate andmeallikate kooskõlastamiseks ja Eurostatile edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks.

Artikkel 6

Statistiliste andmete edastamine Eurostatile

1. Liikmesriigid edastavad Eurostatile artiklis 4 osutatud statistilised andmed.

2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse artiklis 4 osutatud statistiliste andmete edastamise kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Levitamine

1. I–V ja VIII lisas täpsustatud andmetel põhinevat statistikat levitab komisjon (Eurostat).

2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tulemuste levitamise kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 8

Statistika kvaliteet

1. Eurostat töötab välja ja avaldab metoodikasoovitusi, et aidata liikmesriikidel säilitada raudteeveo statistika kvaliteeti. Nendes soovitustes võetakse arvesse riigi ametiasutuste, raudtee-ettevõtjate ja raudteesektori kutseorganisatsioonide häid tavasid.

2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastatavate andmete kvaliteet.

3. Statistiliste andmete kvaliteeti hindab Eurostat. Selleks esitavad liikmesriigid Eurostati taotlusel teabe statistika tegemisel kasutatud meetodite kohta.

4. Edastatavate andmete puhul kasutatakse käesoleva määruse kohaldamisel määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse standardsete kvaliteediaruannete üksikasjalik kord, ülesehitus, perioodilisus ja võrreldavuse üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Rakendamisaruanne

Pärast konsulteerimist Euroopa statistikasüsteemi komiteega esitab komisjon 31. detsembriks 2020 ja seejärel iga nelja aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja tulevikusuundumuste kohta.

Komisjon lähtub aruandes liikmesriikide esitatud asjakohasest teabest, mis on seotud edastatavate andmete kvaliteedi, andmete kogumise meetodite, võimalike parandamist vajavate valdkondade ja kasutajate vajadustega.

Nimetatud aruanne sisaldab eelkõige

a) hinnangut selle kohta, milline on olnud tehtud statistikast saadud kasu liidule, liikmesriikidele, andmeesitajatele ja statistika kasutajatele võrreldes nende kuludega;

b) hinnangut edastatud andmete kvaliteedi, kasutatud andmekogumise meetodite ja tehtud statistika kvaliteedi kohta.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 3 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 13. detsembrist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 3 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 91/2003 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt X lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Strasbourg, 18. aprill 2018 Euroopa Parlamendi nimel president A. TAJANI Nõukogu nimel eesistuja L. PAVLOVA

(1) 6. detsembri 2017. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsus.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1).

(4) Vt IX lisa.

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

(8) ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

I LISA KAUBAVEO AASTAANDMED — ÜKSIKASJALIK ANDMEESITUS Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides — tonnkilomeetrites Kaubarongide liikumine: — rongikilomeetrites Veetud ühendveoüksuste hulk: — arvuna — TEUdes (Twenty-foot Equivalent Unit) (mahutite ja vahetatavate kerede puhul) Vaatlusperiood Üks aasta Sagedus Igal aastal Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel I1: veetud kaubad veoliikide järgi Tabel I2: veetud kaubad kaubaliikide järgi (VI lisa) Tabel I3: veetud kaubad (rahvusvaheliste ja transiitvedude puhul) peale- ja mahalaadimisriikide järgi Tabel I4: veetud kaubad ohtlike kaupade liikide järgi (VII lisa) Tabel I5: veetud kaubad saadetiseliikide järgi (vabatahtlik) Tabel I6: ühendveoüksustes veetud kaubad veoliikide ja veoüksuseliikide järgi Tabel I7: lastituna veetud ühendveoüksuste hulk veoliikide ja veoüksuseliikide järgi Tabel I8: tühjana veetud ühendveoüksuste hulk veoliikide ja veoüksuseliikide järgi Tabel I9: kaubarongide liikumine Andmete edastamise tähtaeg Viis kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood tabelite I1, I2 ja I3 puhul 2003 Esimene vaatlusperiood tabelite I4, I5, I6, I7, I8 ja I9 puhul 2004 Märkused 1. Veoliigid on järgmised: — riigisisene — välisriigist saabuv — suunduv — transiit 2. Saadetisi võib liigitada järgmiselt: — rongi täislaadungid — vaguni täislaadungid — muu 3. Veoüksuseliigid on järgmised: — mahutid ja vahetatavad kered — poolhaagised (saatjata) — maanteesõidukid (saatjaga) 4. Tabeli I3 puhul võivad Eurostat ja liikmesriigid võtta meetmeid muudes liikmesriikides olevatelt ettevõtjatelt pärinevate andmete ühendamise hõlbustamiseks, et tagada nende andmete omavaheline kooskõla. 5. Tabeli I4 puhul märgivad liikmesriigid ära võimalikud vedude rühmad, mida andmed ei hõlma. 6. Kui tabelite I2–I8 puhul ei ole täielikku teavet transiitvedude kohta saadaval, esitavad liikmesriigid kõik kättesaadavad andmed.

II LISA REISIJATEVEO AASTAANDMED — ÜKSIKASJALIK ANDMEESITUS Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud reisijad: — reisijate arvuna — reisijakilomeetrites Reisirongide liikumine: — rongikilomeetrites Vaatlusperiood Üks aasta Sagedus Igal aastal Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel II1: veetud reisijad veoliikide järgi Tabel II2: veetud rahvusvahelised reisijad lähte- ja sihtriikide järgi Tabel II3: reisirongide liikumine Andmete edastamise tähtaeg Kaheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu. Esimene vaatlusperiood 2016 Märkused 1. Veoliigid on järgmised: — riigisisene — rahvusvaheline 2. Tabelite II1 ja II2 puhul esitavad liikmesriigid andmed, mis sisaldavad teavet väljaspool andmeid esitavat riiki müüdud piletite kohta. Selle teabe võib saada kas otse muude riikide riigi ametiasutustelt või pileteid käsitlevate rahvusvaheliste hüvitussüsteemide kaudu.

III LISA KAUBA- JA REISIJATEVEO KVARTALIANDMED Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides — tonnkilomeetrites Veetud reisijad: — reisijate arvuna — reisijakilomeetrites Vaatlusperiood Kvartal Sagedus Iga kvartal Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel III1: veetud kaubad Tabel III2: veetud reisijad Andmete edastamise tähtaeg Kolm kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2004. aasta esimene kvartal Märkused 1. Tabelite III1 ja III2 kohased andmed võib esitada esialgsete, sealhulgas hinnanguliste andmete põhjal. Tabeli III2 puhul võivad liikmesriigid esitada andmed, mis põhinevad andmeid esitavas riigis müüdud piletitel või mõnel muul kasutada oleval allikal. 2. Need statistilised andmed esitatakse I ja II lisaga hõlmatud ettevõtjate puhul.

IV LISA KAUBA- JA REISIJATEVEO PIIRKONDLIKUD ANDMED Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides Veetud reisijad: — reisijate arvuna Vaatlusperiood Aasta Sagedus Iga viie aasta tagant Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel IV1: riigisisene kaubavedu peale- ja mahalaadimispiirkondade järgi (NUTS 2) Tabel IV2: rahvusvaheline kaubavedu peale- ja mahalaadimispiirkondade järgi (NUTS 2) Tabel IV3: riigisisene reisijatevedu lähte- ja sihtpiirkondade järgi (NUTS 2) Tabel IV4: rahvusvaheline reisijatevedu lähte- ja sihtpiirkondade järgi (NUTS 2) Andmete edastamise tähtaeg 12 kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2005 Märkused 1. Kui peale- või mahalaadimiskoht (tabelid IV1 ja IV2) või lähte- või sihtkoht (tabelid IV3 ja IV4) asub väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda, esitavad liikmesriigid üksnes riigi nime. 2. Eurostat annab liikmesriikidele UIC jaamatähiste ja neile vastavate NUTS tähiste loendi, et aidata liikmesriikidel neid tabeleid koostada. 3. Tabelite IV3 ja IV4 puhul võivad liikmesriigid esitada andmed, mis põhinevad müüdud piletitel või mõnel muul kasutada oleval allikal. 4. Need statistilised andmed esitatakse I ja II lisaga hõlmatud ettevõtjate puhul.

V LISA RAUDTEEVÕRGU LIIKLUSVOOGUDE ANDMED Muutujate loend ja mõõtühikud Kaubavedu: — rongide arv Reisijatevedu: — rongide arv Muu (hooldusrongid jne) (vabatahtlik): — rongide arv Vaatlusperiood Üks aasta Sagedus Iga viie aasta järel Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel V1: kaubavedu võrgulõikude kaupa Tabel V2: reisijatevedu võrgulõikude kaupa Tabel V3: muu (hooldusrongid jne) võrgulõikude kaupa (vabatahtlik) Andmete edastamise tähtaeg 18 kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2005 Märkused 1. Liikmesriigid määratlevad võrgulõigud nii, et need hõlmaksid vähemalt üleeuroopalise raudteevõrgu nende territooriumil asuvat osa. Nad edastavad Eurostatile — geograafilised koordinaadid ja muud andmed, mida on vaja iga võrgulõigu ja lõikude vaheliste ühenduste kindlaksmääramiseks ja kaardistamiseks, — teabe iga võrgulõiku kasutavate rongide omaduste kohta (kaasa arvatud mahutavus). 2. Iga võrgulõik, mis on osa üleeuroopalisest raudteevõrgust, määratakse kindlaks lisatunnuse abil, et oleks võimalik mõõta vedusid üleeuroopalises raudteevõrgus.

VI LISA NST 2007 Osa Kirjeldus 01 Põllumajandus-, jahindus- ja metsandustooted; kala ja muud kalapüügisaadused 02 Kivisüsi ja pruunsüsi; toornafta ja maagaas 03 Metallimaagid jm kaevandus- ja karjääritooted; turvas, uraan ja toorium 04 Toiduained, joogid ja tubakas 05 Tekstiil ja tekstiilitooted; nahk ja nahatooted 06 Puit ning puit- ja korktooted (v.a mööbel); õlest ja punumismaterjalist tooted; paberimass, paber ja pabertooted; trükised ja salvestised 07 Koks ja rafineeritud naftatooted 08 Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud; kummi- ja plasttooted; tuumkütus 09 Muud mittemetallilised mineraaltooted 10 Metall; metalltooted, v.a masinad ja seadmed 11 Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed; kontorimasinad ja arvutid; mujal klassifitseerimata elektrimasinad ja -aparaadid; raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ja -aparatuur; meditsiinitehnika, optikariistad, täppisinstrumendid; ajanäitajad 12 Transpordivahendid 13 Mööbel; muud mujal liigitamata tööstustooted 14 Teisene toore; olme- ja muud jäätmed 15 Post, pakid 16 Kaupade transpordil kasutatavad seadmed ja materjalid 17 Kaubad, mida transporditakse kodumajapidamise või kontori kolimise puhul; pagasi transport reisijatest eraldi; remonti viidavad mootorsõidukid; muud mujal liigitamata mitteturustatavad kaubad 18 Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad 19 Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning mida seetõttu ei saa liigitada rühmadesse 01–16 20 Muud mujal liigitamata kaubad

VII LISA OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS 1. Lõhkeained 2. Surugaas, vedelgaas ja rõhu all lahustatud gaas 3. Tuleohtlikud vedelikud 4.1. Tuleohtlikud tahked ained 4.2. Isesüttivad ained 4.3. Ained, mis kokkupuutel veega eraldavad tuleohtlikke gaase 5.1. Oksüdeerivad ained 5.2. Orgaanilised peroksiidid 6.1. Mürgised ained 6.2. Nakkusohtlikud ained 7. Radioaktiivsed ained 8. Söövitavad ained 9. Mitmesugused ohtlikud ained Märkus: need kategooriad on määratletud ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjades, mida tuntakse üldiselt RID nime all, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/68/EÜ (1). (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

VIII LISA Tabel VIII.1 KAUBAVEO MAHT Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides kokku — tonnkilomeetrites kokku Kaubarongide liikumine: — rongikilomeetrites kokku Vaatlusperiood Üks aasta Sagedus Igal aastal Andmete edastamise tähtaeg Viis kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2017 Märkused Ainult ettevõtjate puhul, kelle kaubaveo maht on väiksem kui 200 miljonit tonnkilomeetrit ja väiksem kui 500 000 tonni ja mille kohta ei ole I lisa kohaselt andmeid esitatud (üksikasjalik andmeesitus)

Tabel VIII.2 REISIJATEVEO MAHT Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud reisijad: — reisijate koguarvuna — reisijakilomeetrites kokku Reisirongide liikumine: — rongikilomeetrites kokku Vaatlusperiood Üks aasta Sagedus Igal aastal Andmete edastamise tähtaeg Kaheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2017 Märkused Ainult ettevõtete puhul, kelle reisijateveo maht on väiksem kui 100 miljonit reisijakilomeetrit ja mille kohta ei ole II lisa kohaselt andmeid esitatud (üksikasjalik andmeesitus).