Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2930/86,

22. september 1986,

kalalaevade omaduste määratlemise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]

ning arvestades, et:

ühise kalanduspoliitika raames viidatakse kalalaevade sellistele omadustele nagu laeva pikkus, laius, kogumahutavus, kasutuselevõtu kuupäev ja masina võimsus;

kalastustingimuste ühtlustamiseks ühenduses on tingimata vaja, et kalalaevade omaduste määratlemisel kasutataks ühesuguseid eeskirju;

kokkulepitud määratlused peavad võimalikult suures osas vastama liikmesriikides praegu kasutusel olevatele laeva omaduste määratlustele; seetõttu peab ühenduse tegevus selles valdkonnas põhinema algatustel, mida on juba teinud rahvusvaheliste organisatsioonide asjatundjad;

mitmed liikmesriigid on juba ratifitseerinud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) egiidi all koostatud Torremolinose rahvusvahelise kalalaevade ohutuse konventsiooni (1977) ning vastavalt soovitusele 80/907/EMÜ [3] tuleks see ratifitseerida ka teistel liikmesriikidel;

eespool nimetatud organisatsiooni egiidi all Londonis 1969. aastal koostatud rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni on ratifitseerinud juba kõik liikmesriigid, välja arvatud Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Portugali Vabariik;

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon on koostanud sisepõlemismootorite standardid, mida liikmesriikides juba laialdaselt kasutatakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Üldsäte

Kalalaevade omaduste määratlused, mis on käesoleva määrusega vastu võetud, võetakse kasutusele kõikides kalandust käsitlevates ühenduse eeskirjades.

Artikkel 2

Pikkus

1. Laeva pikkuseks loetakse laeva kogupikkust, mida määratletakse vööri kõige eesmisema punkti ning ahtri kõige tagumisema punkti vahelise sirgjoone pikkusena.

Käesolevas määratluses:

a) kuuluvad vööri koosseisu laevakere veekindel osa, pakk, vöörtääv ja eesmine umbreeling (kui see on paigaldatud), kuid vööri koosseisu ei kuulu pukspriidid ja varbreelingud;

b) kuuluvad ahtri koosseisu laevakere veekindel osa, ahtripeegel, pupp, slipp ja umbreeling, kuid ahtri koosseisu ei kuulu varbreelingud, väikepoomid, peajõuseade, roolid ja rooliseade ning tuukritrepid ja tuukriplatvormid.

Kogupikkust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

2. Ühenduse õigusaktides mainitud perpendikulaaridevaheline pikkus tähendab vastavalt rahvusvahelises kalalaevade ohutuse konventsioonis määratletule kõige eesmisema ja kõige tagumisema perpendikulaari vahelist kaugust.

Perpendikulaaridevahelist kaugust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 3

Laius

Laeva laiuseks loetakse laeva maksimaalset laiust vastavalt rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni I lisas määratletule.

Üldlaiust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 4

Mahutavus

1. Laeva mahutavuseks loetakse laeva kogumahutavust vastavalt rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni I lisas määratletule.

2. Ühenduse eeskirjades määratletakse puhasmahutavust vastavalt eespool nimetatud I lisale.

Artikkel 5

Masina võimsus

1. Masina üldvõimsuse all mõistetakse pideval töörežiimil iga mootori hoorattalt mõõdetud maksimaalvõimsuste summat, mida saab mehaaniliselt, elektriliselt, hüdrauliliselt või muul viisil rakendada laeva liikumapaneva jõu tekitamiseks. Kui reduktor on masinasse sisse ehitatud, siis mõõdetakse võimsust selle võlli äärikult.

Mootori jõul töötavate abimasinate võimsust ei lahutata üldvõimsusest.

Masina võimsust väljendatakse kilovattides (kW).

2. Masina võimsust pideval töörežiimil määratletakse vastavalt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni soovitatud ja 1981. aasta oktoobris 2. trükina ilmunud rahvusvahelise standardi ISO 3046/1 nõuetele.

3. Vajalikud muudatused lõikes 2 ettenähtud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 170/83 [4] artiklis 14 ettenähtud korras.

Artikkel 6

Kasutuselevõtu kuupäev

Kasutuselevõtu kuupäevaks loetakse ametliku ohutustunnistuse esmakordse väljaandmise kuupäev.

Kui ametlikku ohutustunnistust pole välja antud, loetakse kasutuselevõtu kuupäevaks laeva kalalaevade registrisse esmakordse kandmise kuupäev.

Enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kasutuselevõetud kalalaevade kasutuselevõtu kuupäevaks loetakse kuupäev, millal kõnealused laevad esmakordselt kanti ametlikku kalalaevade registrisse.

Artikkel 7

Lõppsätted

1. Käesolev määrus jõustub kolmanda kuu esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

2. Enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kasutuselevõetud laevade omaduste suhtes kohaldatakse artikleid 2, 3, 4 ja 5 siiski alles alates 18. juulist 1994, välja arvatud nende laevade omaduste suhtes, mida on muudetud ajavahemikul käes-oleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 18. juulini 1994.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. september 1986

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Jopling

[1] EÜT C 356, 31.12.1985, lk 64.

[2] EÜT C 88, 14.4.1986, lk 103.

[3] EÜT L 259, 2.10.1980, lk 29.

[4] EÜT L 24, 27.1.1983, lk 1.

--------------------------------------------------