KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 670/2009,

24. juuli 2009,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendussätted kõva nisu ja koorimata riisi ostuks riikliku sekkumise korras avaliku pakkumismenetluse teel ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 428/2008 ja (EÜ) nr 687/2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a, c ja k koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 72/2009) (2) artikli 13 lõike 3 ja artikli 18 lõike 2 kohaselt võib komisjon korraldada riikliku sekkumise alates 1. juulist 2009 kõvale nisule ja alates 1. septembrist 2009 koorimata riisile, kui turuolukord ja eelkõige turuhindade areng seda nõuab. Kui komisjon otsustab, et sekkumine on vajalik, tuleks vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 884/2006 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt) (3) sätestada avaliku sekkumise tingimused ning korrata üle, millised asutused on liikmesriikides selles valdkonnas pädevad, määrates kindlaks, et käesoleva määruse kohaldamisel sekkuvad asjaomased asutused nimetuse all „sekkumisametid”, seda ka makseasutuste otsese tegevuse puhul.

Kui heakskiidetud sekkumiskeskuse selliste ladustuskohtade puhul, mis asuvad mõnes muus liikmesriigis kui see, kus toimub ettevõtja peamine tegevus, on ettevõtjal võimalus teostada tarnet väiksemate kuludega, tuleks anda asjaomastele ettevõtjatele võimalus teha oma pakkumused vastavas liikmesriigis. Et mitte tekitada kõnealustele ettevõtjatele täiendavaid halduspiiranguid, tuleks neil lubada täita pakkumusega seotud formaalsused selles riigis registreeritud käibemaksunumbriga, kus toimub nende peamine tegevus, ja lubada neil esitada koos oma pakkumusega vastavas liikmesriigis saadud tagatis.

Et sekkumine toimuks lihtsustatult ja rahuldaval viisil, tuleks näha ette, et esitatav partii peab olema ühtlane ja koosnema riisi puhul ühest ja samast riisisordist. Samuti tuleks kehtestada miinimumkogus, millest väiksemat kogust ei pea sekkumisamet pakkumusena käsitama; arvesse tuleks siiski võtta suurema miinimumkoguse kehtestamise võimalust, mis aitaks arvesse võtta liikmesriigiti kehtivaid hulgimüügitingimusi või keskkonnaeeskirju. Et teavitada ettevõtjaid kohaldatavatest miinimumkogustest, tuleks ette näha, et sekkumisametid määravad kõnealused miinimumkogused kindlaks igas avaldatavas pakkumiskutses, kehtestades need vajaduse korral suuremana käesolevas määruses sätestatud tasemest.

Lubatud saasteainete kõrgeima taseme ületamisega seotud riske saab makseasutus või sekkumisamet teha kindlaks pakkuja edastatud teabe ja nende analüüsikriteeriumide alusel. Et kulutusi vähendada, tuleks enne makseasutuse või sekkumisameti järelevalve all toodete ülevõtmist nõuda analüüse üksnes pärast riskianalüüsi, tagades sel viisil toodete kvaliteedi sekkumiskavaga liitumisel. Seega vastutab liikmesriik ise, kui toote ostmisel tehtud otsus käesoleva määruse põhjal nõutava riskianalüüsi kohta on ebapädev ja hiljem selgub, et toode ei vastanud miinimumnõuetele. Sellise otsusega ei saaks tagada toote kvaliteeti ja sellest tulenevalt toote korralikku säilitamist. Seetõttu tuleks täpsustada tingimused liikmesriigi vastutuse osas.

Samuti tuleks täpselt kindlaks määrata pakkuja poolt ladustuskohtades pakutavate toodete kontrollitoimingud, et oleks tagatud pakutavate kaupade massi ja kvaliteedi vastavus nõuetele. Tuleks teha vahet pakutava kauba ülevõtmisel pärast seda, kui on kontrollitud selle kogus ning vastavus kaalu ja madalaima kvaliteedi nõuetele, ning pakkujale kauba eest makstava hinna kindlaksmääramisel pärast seda, kui representatiivse proovi põhjal on vajalike analüüside abil iga partii täpsed tunnused kindlaks määratud.

Et kõnealune sekkumismeede oleks tõhus, tuleks sätestada, et juba esitatud kõva nisu ja riisi pakkumused oleksid siduvad ja lõplikud. Seega ei saaks neid muuta ega tagasi võtta ning pakkumuste esitamise tingimuseks tuleks seada tagatise esitamine, määrata kindlaks tagatise vabastamise kord ja tagatise võimalik kandmine ühenduse eelarvesse, kui asjaomaste pakkumuste teatavaid vastuvõtutingimusi ei ole arvestatud.

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 18 lõikes 2 ja lõike 4 punktis a on sätestatud, et komisjon määrab pakkumismenetluste teel kindlaks kõva nisu sekkumishinna, võtmata arvesse teravilja puhul kvaliteedist tulenevat hinna tõstmist või alandamist. Tuleks määrata kindlaks kõva nisu peamistest kvaliteedinõuetest tulenevad hinna erinevused.

Määruses (EÜ) nr 1234/2007 artikli 18 lõike 4 punktis b on sätestatud, et sekkumishind kehtestatakse IV lisa punktis A kindlaksmääratud kvaliteediga koorimata riisile ning hinda tõstetakse või alandatakse, kui sekkumiseks pakutava riisi kvaliteet erineb standardkvaliteedist. Hindade tõstmine ja alandamine peaks sekkumisel peegeldama koorimata riisi kvaliteediga seotud hinnaerinevusi turul. Selleks tuleks arvesse võtta koorimata riisi põhitunnuseid, mis võimaldavad toote kvaliteeti objektiivselt hinnata. Osutatud nõude täitmiseks on piisav hinnata niiskusesisaldust, töötlemisjärgset saagikust ja teradefektide standardsust, mida saab teha lihtsate ja tõhusate meetoditega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED SEKKUMISKESKUSTE HEAKSKIITMISE, KOKKUOSTU JA PAKKUMUSTE KOHTA

1. JAGU

ÜLDEESKIRJAD

Artikkel 1

Reguleerimisala ja määratlused

1. Käesoleva määrusega sätestatakse kõva nisu ja riisi sektoris rakendussätted nende kokkuostude suhtes, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 13 lõikega 3 ja artikli 18 lõikega 2 ette nähtud riiklikul sekkumisel.

2. Lõikes 1 osutatud kokkuostude tegijad on määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 1 kohaselt makseasutused või makseasutuse volitatud asutused (edaspidi „sekkumisametid”).

Artikkel 2

Sekkumiskeskuste määramine ja heakskiitmine

1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 41 kohaselt komisjoni määratavad sekkumiskeskused on eelnevalt sekkumisametite poolt heaks kiidetud vastavalt käesoleva määruse sätetele ja määrusega (EÜ) nr 884/2006 kehtestatud eeskirjadele, eelkõige vastutuse ja kontrollide osas vastavalt viimati nimetatud määruse artiklile 2.

2. Sekkumiskeskuse heakskiitmiseks tagavad sekkumisametid, et osutatud keskuse ladustuskohad vastaksid vähemalt järgmistele tingimustele:

3. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 41 kohaselt komisjoni määratud sekkumiskeskuste loetelu ja nende ladustuskohtade loetelu hõlmavat teavet muudetakse ja edastatakse liikmesriikidele ja avalikkusele kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 23 ja 24.

2. JAGU

KÕVA NISU JA KOORIMATA RIISI KOKKUOSTU KORD PAKKUMISMENETLUSE TEEL

Artikkel 3

Kokkuostud

1. Sekkumisametid hakkavad pakkumismenetluse teel kõva nisu ja koorimata riisi kokku ostma pärast seda, kui pakkumismenetlus on avatud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt komisjoni vastu võetud määrusega (edaspidi „pakkumismenetluse avamise määrus”).

2. Pakkumismenetluse avamise määruses on sätestatud eelkõige:

3. Koorimata riisi pakkumismenetlust võib piirata ühe või mitme riisisordiga vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 III lisa I osa punktis I.2 esitatud määratlusele („ümarateraline riis”, „keskmiseteraline riis”, „pikateraline riis A” või „pikateraline riis B”).

4. Pakkumismenetluse avamise määruse jõustumise kuupäeva ja pakkumuste esitamise esimese tähtaja viimase päeva vahele peab jääma vähemalt kuue päeva pikkune ajavahemik.

5. Sekkumisameti avaldatud pakkumismenetluses on määratud kindlaks eelkõige miinimumkogused, mille kohta saab pakkumusi teha. Need kogused on kõva nisu puhul vähemalt 10 tonni ja riisi puhul vähemalt 20 tonni.

Mõnes liikmesriigis kehtivate hulgikaubandustavade või keskkonnanõuete arvessevõtmiseks tuleb siiski ette näha esimeses lõigus kehtestatud kogustest kõrgem määr; kõnealused kogused määrab sekkumisamet kindlaks pakkumismenetluses.

6. Pakkumismenetlusest tulenevaid kohustusi ei saa loovutada.

Artikkel 4

Pakkumuste esitamise ja vastuvõtmise tingimused

1. Artiklis 3 osutatud kokkuostud tehakse nende pakkumuste alusel, mis ettevõtjad on liikmesriikide sekkumisametitele esitanud; pakkumus saadetakse kirjalikult või elektrooniliselt koos kättesaamistõendiga.

2. Pakkumus, mille sekkumisamet saaks vastu võtta, peab sisaldama järgmist.

pakkuja kinnitus, millega tõendatakse, et pakutakse ühtset partiid, mis riisi puhul koosneb samast sordist olevast koorimata riisist, ja et miinimumkogused vastavad sekkumisameti avaldatud pakkumismenetluses kindlaks määratud kogustele.

pakkuja kinnitus, millega tõendatakse, et pakutavad kogused on tegelikult käesoleva lõike punkti a alapunktis iii kindlaks määratud ladustuskohas olemas;

3. Sekkumisamet registreerib vastuvõetavad pakkumused, nende vastuvõtukuupäeva ja asjaomased kogused.

4. Pakkumused on siduvad ja lõplikud.

Artikkel 5

Pakkumuste kontrollimine sekkumisameti poolt

1. Kooskõlas artikli 4 lõikega 2 kontrollivad sekkumisametid nõutavatest üksikasjadest lähtudes, kas pakkumused on vastuvõetavad.

Kui pakkumus ei ole vastuvõetav, teavitab sekkumisamet sellest asjaomast ettevõtjat.

2. Artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iii osutatud dokumentide vastavust võib kontrollida pärast seda, kui sekkumisamet on pakkumuste vastuvõetavust kinnitanud, vajaduse korral käib pädev sekkumisamet pakkuja poolt artikli 22 lõike 3 kohaselt osutatud ladustuskohal.

Kui mõni esimeses lõigus osutatud dokumentidest ei vasta nõuetele, tühistatakse pakkumus ja kohaldatakse artikli 9 lõiget 2.

Artikkel 6

Pakkumustest komisjonile teatamine

1. Pakkumuste esitamise tähtajale järgneval päeval hiljemalt kell 14.00 Brüsseli aja järgi teavitab sekkumisamet artikli 24 kohaselt komisjoni vastuvõetavatest pakkumustest. Pakkujate isikuid ei avaldata.

Kui ühtegi vastuvõetavat pakkumust ei esitata, teavitab liikmesriik sellest komisjoni samaks tähtajaks.

2. Vastuvõetavad pakkumused, millest komisjoni ei teavitatud, jäetakse pakkumismenetlusest välja.

Artikkel 7

Pakkumustel põhinev otsus

Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt teatatud pakkumuste alusel otsustab komisjon pakkumusi mitte vastu võtta või kinnitab sekkumise maksimaalse kokkuostuhinna määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 8

Pakkumusi käsitlevad üksikotsused

1. Kui komisjon on artikli 7 kohaselt kehtestanud sekkumise maksimaalse kokkuostuhinna, kiidavad sekkumisametid heaks kõik vastuvõetavad pakkumused, mis on maksimaalse kokkuostuhinnaga võrdsed või sellest madalamad. Kõik muud pakkumused lükatakse tagasi.

2. Kui sekkumise maksimaalset kokkuostuhinda ei kehtestata, lükatakse kõik pakkumused tagasi.

3. Sekkumisametid teevad lõigetes 1 ja 2 osutatud otsused pärast seda, kui on avaldanud määruse või teatanud otsusest artiklis 7 osutatud maksimaalse kokkuostuhinna kehtestamise kohta või selle kohta, et pakkumusi vastu ei võeta.

4. Pädev asutus teatab pakkujatele nende pakkumismenetluses osalemise tulemused hiljemalt üks tööpäev pärast lõikes 3 osutatud avaldamist või teatamist.

Artikkel 9

Tagatiste vabastamine ja tagatisest ilmajäämine

1. Toodete tegelik asumine ladustuskohas, mille pakkuja on artikli 4 lõike 2 punkti a alapunkti iii kohaselt kindlaks määranud, ühtse partii esitamine, komisjonile teavitatud pakkumuse säilitamine ja toote vastuvõtmine pädeva asutuse poolt on esmajärgulised nõuded komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (8) artikli 20 lõike 2 tähenduses.

2. Kui lõikes 1 osutatud esmajärgulised nõuded ei ole täidetud (v.a erakorralistel asjaoludel), siis tagatist ei tagastata ja raamatupidamisarvestuses käsitatakse seda sihtotstarbelise tuluna komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2006 (9) artikli 12 tähenduses.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel kontrollib sekkumisamet ladustuskohtades olevaid koguseid mutatis mutandis vastavalt eeskirjadele ja tingimustele, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 884/2006 riiklike ladustamistehingute raames ladustatud toodete füüsiliseks kontrolliks, eelkõige aga vastavalt kõnealuse määruse I lisa punktis B.III sätestatutele. Riskianalüüsist lähtuvalt kontrollitakse vähemalt 5 % pakkumustest ja 5 % pakutavatest kogustest.

4. Kui pakkumus lükatakse tagasi, vabastatakse tagatis pärast artikli 8 lõikes 3 osutatud otsuse avaldamist.

5. Edukate pakkumuste puhul vabastatakse tagatis viie tööpäeva jooksul arvestatuna artikli 18 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud ülevõtmisprotokolli koostamisest.

3. JAGU

TOODETE SUUNAMISKORD

Artikkel 10

Tarne

1. Pakkuja poolt määratud heakskiidetud sekkumiskeskuse ladustuskohta tarnimise kuupäeva või kuupäevad määrab kindlaks sekkumisamet ning teavitab pakkujat sellest võimalikult kiiresti.

Kui pakkuja poolt määratud heakskiidetud sekkumiskeskuse ladustuskohtadesse ei saa tooteid tarnida, määrab sekkumisamet sama sekkumiskeskuse muud ladustuskohad või mõne muu heakskiidetud sekkumiskeskuse ladustuskohad, kuhu tooteid vähimate kuludega tarnida, ja kehtestab tarnekuupäevad.

2. Kõik tooted peavad olema heakskiidetud sekkumiskeskuse ladustuskohta tarnitud hiljemalt pakkumuse saamise kuule järgneva kolmanda kuu lõpuks, jäämata siiski hilisemaks kui 30. juuni kõva nisu puhul ja 31. august koorimata riisi puhul.

3. Sekkumisameti esindaja võtab tarnitud kauba üle pakkuja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja juuresolekul.

4. Tarnitud koguse kaalumise juures on pakkuja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja ja sekkumisameti esindaja, kes on pakkujast sõltumatu.

Sekkumisameti esindajaks võib siiski olla ka laopidaja. Sellisel juhul:

kui lubatud hälvet on ületatud, kaalutakse teravili viivitamata üle. Kui kindlakstehtud mass on arvepidamises registreeritud massist väiksem, kannab kaalumisega seotud kulud laopidaja, kui suurem, kannab kulud liikmesriik.

Artikkel 11

Veokulud

1. Kui vahemaa on kuni 100 km, jääb kauba vähimate kuludega vedu pakkuja määratud sekkumiskeskuse ladustuskohta vastavalt artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktile iv pakkuja kanda. Kui vahemaa on üle 100 km, kannab veokulud sekkumisamet.

2. Kui sekkumisamet on vastavalt artikli 10 lõike 1 teisele lõigule pakkuja määratud sekkumiskeskuse ladustuskohta muutnud, jäävad täiendavad veokulud (maksuvabastusega 20 km piires), sekkumisameti kanda. Kui vahemaa on üle 100 km, kannab sekkumisamet veokulud tervikuna.

3. Sekkumisameti kantavad kulud, millele on osutatud lõigetes 1 ja 2, tasub komisjon mittekokkuleppeliste summade alusel vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 4 lõike 1 punktile c.

II PEATÜKK

ERISÄTTED KÕVA NISU KOHTA

Artikkel 12

Pakutava kõva nisu kvaliteet

1. Sekkumiseks vastuvõetav kõva nisu peab olema puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga.

2. Et kõva nisu saaks käsitada kui puhast, ehtsat ja nõutava turustuskvaliteediga, peab see olema laitmatu. Selleks peavad kõva nisu kvaliteedinõuded vastama I lisa A osas kindlaksmääratud tunnustele ja I lisa B osas esitatud kõva nisu kvaliteedi miinimumnõuetele.

Artikkel 13

Pakutava kõva nisu proovide võtmine ja analüüsid

1. Igast pakutava kõva nisu partiist võetakse representatiivne proov, et määrata kindlaks kõva nisu kvaliteeditunnused; representatiivne proov koosneb proovidest, mis võetakse sageduse alusel üks proov igalt tarnelt, et saada vähemalt üks proov iga 60 tonni kohta.

2. Sekkumisamet vastutab, et võetud proovide tunnused saaksid analüüsitud 20 tööpäeva jooksul alates representatiivse proovi võtmisest.

3. Sekkumiseks pakutava kõva nisu kvaliteedi kindlaksmääramiseks kasutatavad standardmeetodid on esitatud II lisas järgmiselt:

4. Liikmesriigid teostavad saasteainete taseme, sealhulgas radioaktiivse saastumise taseme kontrollimist riskianalüüsi alusel, võttes arvesse pakkuja edastatud teavet ja kohustusi nõuete järgimisel, eelkõige tema teostatud analüüside tulemuste osas. Vajaduse korral määratletakse kontrollimeetmed määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras, eelkõige juhul, kui saasteained võivad turuolukorda tõsiselt häirida.

5. Pakkuja kannab kulud, mis on seotud:

toodete tagasivõtmisega, kui analüüsid on näidanud, et pakutav kõva nisu ei vasta sekkumisel kehtestatud kvaliteedi miinimumnõuetele.

6. Pakkujat teavitatakse kauba analüüside tulemustest artikliga 18 ette nähtud ülevõtmisakti väljastamisega.

7. Vaidluse korral korraldab sekkumisamet uuesti asjaomaste toodete kontrolli, mille kulud kannab kaotaja pool.

8. Kui analüüside ja kontrollide tulemused ei võimalda käsitada pakutavat kõva nisu sekkumiseks vastuvõetavana, võib pakkuja alustada asjaomase partii asendamismenetlust hiljemalt 20 tööpäeva pärast probleemi tuvastamist, ilma et see piiraks artikli 10 lõikes 2 osutatud tarne lõpptähtpäeva. Erandina artiklist 11 jäävad osutatud asendamisega seotud veokulud üksnes pakkuja kanda.

Artikkel 14

Pakutava kõva nisu ülevõtmine

1. Sekkumisamet võtab pakutava kõva nisu üle, kui sekkumisameti esindaja on kindlaks teinud artikli 13 kohaselt sekkumiskeskusesse saadetud kauba terve partii koguse ja selle vastavuse artiklis 12 osutatud tingimusele.

2. Ülevõtmine peab toimuma hiljemalt 60 päeva jooksul, mis järgnevad artikli 10 lõikes 2 osutatud viimasele tarnele, kuid mitte hiljem kui 31. juulil.

Artikli 13 lõike 8 kohaldamisel toimub ülevõtmine siiski hiljemalt 31. augustil.

III PEATÜKK

ERISÄTTED RIISI KOHTA

Artikkel 15

Pakutava koorimata riisi kvaliteet

1. Sekkumiseks vastuvõetav koorimata riis peab puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga.

2. Koorimata riisi käsitatakse puhtana, ehtsana ja nõutava turustuskvaliteediga, kui:

Artikkel 16

Pakutava koorimata riisi proovide võtmine ja analüüsid

1. Et kontrollida sekkumiseks võetava toote vastavust kvaliteedinõuetele artikli 15 tähenduses, võtab sekkumisamet pakkuja või selle volitatud esindaja juuresolekul vastuvõetavast kaubast proovi.

Võetakse kolm vähemalt ühe kilogrammi suuruse massiga representatiivset proovi. Proovid jaotatakse järgmiselt:

Representatiivseteks proovideks vajalike proovide arv saadakse pakutava partii mõttelisel jagamisel kümnetonnisteks osadeks. Kõik proovid on ühesuguse kaaluga. Representatiivsed proovid saadakse proovideks võetud koguse jagamisel kolmeks.

Kauba kvaliteedinäitajate vastavust nõutavatele tingimustele kontrollitakse selle representatiivse proovi alusel, mis saadetakse lattu, kus ülevõtmine toimub.

2. Representatiivsed proovid tehakse igast osatarnest (veoautokoorem, praamjõelaevakoorem, raudteevagun) lõikes 1 osutatud tingimustel.

Iga osatarne kontrollimine enne sekkumislattu jõudmist võib piirduda niiskusesisalduste, prügilisandite hulga ja elusputukate puudumise kindlakstegemisega. Kui pärast kontrolli lõpptulemust siiski ilmneb, et mõni osatarne ei vasta kvaliteedi miinimumnõuetele, loobutakse kogu partii ülevõtmisest. Kogu partii tuleb kõrvaldada. Saatmisega seonduvad kulud jäävad pakkuja kanda.

Kui mõne liikmesriigi sekkumisamet suudab enne tarne lattu jõudmist kontrollida iga ülevõetava kauba osatarne vastavust kõikidele kvaliteedi miinimumnõuetele, ei tohi ta vastu võtta osatarnet, mis ei vasta nendele nõuetele.

3. Riisi radioaktiivse saastatuse kontrolli teostatakse vaid juhul, kui olukord peaks seda teatava perioodi jooksul nõudma. Juhul kui radioaktiivse saastatuse kontroll peaks osutuma vajalikuks, teostatakse see vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud kontrollimeetmete kestusele ja ulatusele.

4. Pakkujat teavitatakse kauba analüüside tulemustest artiklis 18 ette nähtud ülevõtmisakti väljastamisega.

5. Vaidluse korral korraldab sekkumisamet uuesti asjaomaste toodete vajaliku kontrolli, mille kulud kannab kaotaja pool.

Uue analüüsi teeb pädevate asutuste heakskiidetud laboratoorium uue representatiivse proovi põhjal, mis koosneb võrdsest arvust pakkuja ja sekkumisameti valduses olevatest representatiivsetest proovidest. Pakutava partii osatarnete puhul saadakse tulemus iga osatarne uute representatiivsete proovide analüüside keskmiste näitajate hindamise alusel.

6. Kui analüüsid ei võimalda käsitada pakutavat koorimata riisi sekkumiseks vastuvõetavana, võib pakkuja alustada asjaomase partii asendamismenetlust hiljemalt 20 tööpäeva pärast probleemi tuvastamist, ilma et see piiraks artikli 10 lõikes 2 osutatud tarne lõpptähtpäeva. Erandina artiklist 11 jäävad osutatud asendamisega seotud veokulud üksnes pakkuja kanda.

Artikkel 17

Pakutava koorimata riisi ülevõtmine

1. Sekkumisamet võtab pakutava riisi üle, kui sekkumisameti volitatud esindaja on teinud kindlaks kaupade vähima nõuava koguse ja tunnused vastavalt artiklitele 3 ja 15 ning kaup on toimetatud sekkumiskeskusesse vastavalt artiklile 16.

2. Ülevõtmine peab toimuma hiljemalt 60 päeva jooksul, mis järgnevad artikli 10 lõikes 2 osutatud viimasele tarnele, kuid mitte hiljem kui 30. septembril.

Artikli 16 lõike 6 kohaldamise puhul toimub ülevõtmine siiski hiljemalt 31. oktoobril.

IV PEATÜKK

ÜHISSÄTTED ÜLEVÕTMISE, KONTROLLIMISTE JA TEAVITAMISTE PUHUL

Artikkel 18

Ülevõtmisprotokoll

1. Iga pakkumuse kohta koostab ülevõtmisprotokolli sekkumisamet, kes on pädev kiitma heaks ladustuskohti, kellele pakkumus lähtuvalt vähimatest kuludest tehti. Pakkuja või tema esindaja võivad viibida ülevõtmisprotokolli koostamise juures.

Ülevõtmisprotokoll peab kajastama vähemalt järgmist:

Ülevõtmisprotokollil on kuupäev ning sekkumisameti ja ladustaja allkiri.

2. Ülevõtmisprotokolli võib koostada alates hetkest, kui 95 % pakutavast kogusest on üle võetud.

Artikkel 19

Pakkujale kauba eest makstava hinna määramine ning makseprotseduur

1. Pakkujale kauba eest makstava hinnana käsitatakse pakutavat hinda, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktis vi, ilma et see piiraks artikli 11 sätteid ja hinnatõstmisi või -alandamisi, mis on kõva nisu puhul sätestatud IV lisas ja koorimata riisi puhul sätestatud V lisas või on sätestatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 18 lõike 4 punktile b.

2. Maksmine peab toimuma 35 päeva jooksul pärast ülevõtmist, mis on määratletud vastavalt tootele artiklis 14 või 17.

Artikli 13 lõike 7 (kõva nisu puhul) või artikli 16 lõike 5 (koorimata riisi puhul) kohaldamisel toimub maksmine võimalikult kiiresti pärast seda, kui pakkujat on viimase analüüsi tulemustest teavitatud.

Kui maksmine toimub pakkuja poolt väljastatava arve alusel, kuid arve pole laekunud esimeses lõigus määratud tähtaja jooksul, teostatakse makse viie tööpäeva jooksul päraste arve tegelikku laekumist.

Artikkel 20

Kontrollimeetmed

1. Ilma et see piiraks toodete ülevõtmisel nõutavaid kontrolle käesoleva määruse raames, toimuvad kontrollid sekkumisladudes määruse (EÜ) nr 884/2006 artikliga 2 kehtestatud tingimustel.

2. Kui kontrollid toimuvad käesoleva määruse artikli 13 lõikes 4 osutatud riskianalüüsi alusel, jäävad saasteainete lubatud maksimumtaseme järgimata jätmisest tulenevad rahalised kohustused liikmesriigi kanda vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artiklis 2 osutatud eeskirjadele.

Kui asjaomane liikmesriik saab ohratoksiin A ja aflatoksiini puhul komisjonile tõestada standarditest kinnipidamist vastuvõtmisel, normaalseid tingimusi ladustamisel ning laopidaja kohustustest kinnipidamist, siis kantakse rahalised kohustused ühenduse eelarvesse.

3. Kui artikli 4 lõike 2 punkti a alapunkti iii kohaselt määratud ladustuskoht asub muus liikmesriigis kui liikmesriik, kus pakkumus esitati, ja kui sekkumisamet, kellele pakkumus tehti, otsustab teha toodete tegeliku olemasolu kohapealse kontrolli, saadab sekkumisamet asjaomase sekkumiskoha suhtes pädevale sekkumisametile taotluse kontrolli läbiviimiseks ja pakkumuse koopia. Kohapealne kontroll toimub pakkumuse saanud sekkumisameti kehtestatud tähtaja jooksul.

Artikkel 21

Riiklikud eeskirjad

Liikmesriigiti kehtivate eritingimuste arvessevõtmiseks võtavad sekkumisametid vajaduse korral vastu ülevõtmise täiendava korra ja tingimused, mis on kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 22

Komisjonile ja sekkumisametitele tehtavad teatised ülevõtmiste kohta

1. Iga liikmesriik edastab artiklis 24 kehtestatud tingimustel hiljemalt igal kolmapäeval kell 14.00 (Brüsseli aja järgi) eelnenud nädala kohta toote ja vajaduse korral toote liigi osas järgmised andmed:

2. Iga liikmesriik edastab artiklis 24 kehtestatud tingimustel hiljemalt käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud ülevõtmistähtajale järgneva kuu lõpus nõukogu 26. märtsi 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 837/90 (mis käsitleb teraviljatootmise kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid) (10) III lisas kindlaksmääratud piirkondade lõikes üle võetud kõva nisu partiide mahukaalu keskmise tulemuse, niiskusesisalduse, katkiste terade ja proteiinide sisalduse.

3. Sekkumisametite vaheline teabevahetus artikli 20 lõikega 3 ette nähtud kontrollide kohta toimub elektroonilisel teel artikliga 24 kehtestatud tingimustel.

Artikkel 23

Komisjoni teavitamine heakskiidetud sekkumisametite ja sekkumiskeskuste poolt

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile artiklis 24 kehtestatud tingimustel teabe, mis hõlmab:

2. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) artikli 1 lõikes 2 osutatud sekkumisametite loetelu.

3. Muudatused, mis tehakse artikli 2 lõikes 3 osutatud sekkumisametite ja nende ladustuskohtade loetelusse ning käesoleva artikli lõikes 2 osutatud sekkumisametite loetelusse, tehakse liikmesriikidele ja avalikkusele kättesaadavaks sellekohase tehnika abil komisjoni infosüsteemide kaudu, sh avaldatakse Internetis.

Artikkel 24

Teabevahetuse suhtes kohaldatav meetod

1. Liikmesriikide ja komisjoni vaheline teavitus ja teabevahetus, mis on ette nähtud käesoleva määrusega, toimub elektroonilisel teel ja infosüsteemide kaudu, mille komisjon või liikmesriigid on pädevatele asutustele kättesadavaks teinud.

2. Asjaomased dokumendid koostatakse ja edastatakse kindlaksmääratud korras kõnealuste infosüsteemide kaudu.

3. Dokumentide vorm ja sisu on määratud kindlaks näidise alusel või meetodi abil, mis tehakse kasutajale kättesaadavaks infosüsteemide vahendusel. Kõnealuseid näidiseid ja meetodeid ei kohaldata enne, kui on teavitatud põllumajandusturgude ühise korralduse komiteed.

4. Liikmesriigi pädeva asutuse vastutusel ja neile antud juurdepääsuõiguste kohaselt sisestatakse teavitamiseks ette nähtud andmed infosüsteemi, kus neid ka ajakohastatakse.

V PEATÜKK

MUUTMINE, KEHTETUKS TUNNISTAMINE JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Määruse (EÜ) nr 428/2008 muutmine

Määruse (EÜ) nr 428/2008 I lisas jäetakse välja kõva nisu käsitlev veerg (4).

Artikkel 26

Määruse (EÜ) nr 687/2008 muutmine

Määrust (EÜ) nr 687/2008 muudetakse järgmiselt.

„Kasvama läinud terad” on terad, mille idujuur või idupung on palja silmaga selgelt näha. Kasvama läinud terade osakaalu hindamisel tuleb siiski võtta arvesse proovi üldist välimust. Mõnede teraviljaliikide idu on esileulatuv ja teraviljapartii sõelumisel idu integument lõheneb. Niisugused terad sarnanevad kasvama läinud teradega, aga neid ei tohi sellesse rühma lugeda. Kasvama läinud terad on üksnes need terad, mille idul on selgelt nähtavad muutused, mille abil on kerge eristada kasvama läinud tera harilikust terast.”;

„Hariliku nisu ja odra puhul sõelutakse 250 g keskmist proovi kahe sõelaga: pool minutit ühe sõelaga, mille piklikud avad on 3,5 mm, ja pool minutit teise sõelaga, mille piklikud avad on 1,0 mm.”;

Artikkel 27

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 489/2005 tunnistatakse kehtetuks alates 1. septembrist 2009.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VI lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 28

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse kõva nisu puhul alates 1. juulist 2009 ja riisisektoris alates 1. septembrist 2009.

(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

(2) ELT L 30, 31.1.2009, lk 1.

(3) ELT L 171, 23.6.2006, lk 35.

(4) EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

(5) ELT L 81, 30.3.2005, lk 26.

(6) ELT L 129, 17.5.2008, lk 8.

(7) ELT L 192, 19.7.2008, lk 20.

(8) EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.

(9) ELT L 171, 23.6.2006, lk 1.

(10) EÜT L 88, 3.4.1990, lk 1.

(11) ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.”

I LISA

(Artikli 12 lõige 2)

A OSA

1. TUNNUSED, MIDA TULEB VAADELDA, ET KÄSITADA PÕHITERAVILJA KVALITEETI LAITMATUNA

1.1. Katkised terad

Kõiki terasid, mille endosperm on osaliselt katmata, käsitatakse katkiste teradena. Samuti kuuluvad sellesse rühma viljapeksul katki läinud terad ja terad, mille idu on eemaldatud.

1.2. Teralisandid

a) Kidurad terad: Terad, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade proovist kõrvaldamist lähevad läbi järgmiste avadega sõela: kõva nisu puhul 1,9 mm. Terad, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade kõrvaldamist lähevad läbi 2,0 mm läbimõõduga avadega sõelast. Samasse rühma kuuluvad lisaks veel külmavõetud terad ja täisküpsemata (rohelised) terad.

b) Muud teraviljad: Kõik terad, mis ei kuulu prooviks võetavate terade liiki.

c) Kahjurite poolt kahjustatud terad: Näritud terad. Kilplutiklaste poolt kahjustatud terad kuuluvad samuti sellesse rühma.

d) Terad, mille idu värvus on muutunud, plekilised terad, fusarioossed terad: Terad, mille idu värvus on muutunud, on terad, mille integumendi värvus on pruunist pruunjasmustani ja mille idu on normaalne ega ole hakanud kasvama. Kõva nisu puhul: — käsitatakse terasid, millel on mujal kui idul näha värvimuutust pruunist pruunjasmustani, plekiliste teradena; — on fusarioossed terad terad, mille koor on saastunud Fusarium mycelium’iga;. kõnealused terad on veidi kidurad, kortsudega ja neil on roosad või valged hajusad ebamääraste piirjoontega laigud.

e) Kuivatamise käigus ülekuumenenud teradel on välised põletuse tunnused, kuid need ei ole riknenud terad.

1.3. Kasvama läinud terad

Terad, mille idujuur või idupung on palja silmaga selgelt näha. Kasvama läinud terade osakaalu hindamisel tuleb võtta arvesse proovi üldist välimust. Mõnede teraviljaliikide, nt kõva nisu idu on esileulatuv ja teraviljapartii sõelumisel idu integument lõheneb. Niisugused terad sarnanevad kasvama läinud teradega, aga neid ei tohi sellesse rühma lugeda. Kasvama läinud terad on üksnes need terad, mille idul on selgelt nähtavad muutused, mille abil on kerge eristada kasvama läinud tera harilikust terast.

1.4. Prügilisandid

Põhivilja teri, mis on riknenud, mida on kahjustanud tungaltera või mis on mädanenud, käsitatakse prügilisandina, isegi kui nende kahjustused kuuluvad muudesse kategooriatesse.

a) Võõrseemned: „Võõrseemned” on kultuurtaimede või looduslikult kasvavate taimede seemned, v.a teraviljaseemned. Need hõlmavad seemneid, mis on kõlbmatud, mida saab kasutada söödaks või mis on väliste haigustunnustega. „Väliste haigustunnustega seemned” on inimestele ja loomadele mürgised seemned, seemned, mis takistavad või raskendavad teraviljade puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti.

b) Riknenud terad: „Riknenud terad” on terad, mis on muutunud inimtoiduks ja söödateravilja puhul kariloomade toiduks kõlbmatuks mädanemise, jahukaste, bakterite või mõne muu põhjuse tõttu. Riknenud terad on samuti isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud tera; need kuumenenud terad on täisvalminud terad, mille integumendi värvus on hallikaspruunist mustani ja tuuma ristlõige kollakashallist pruunjasmustani. Viljasääse kahjustatud teri käsitatakse riknenud teradena ainult siis, kui üle poole tera pinnast on sekundaarse seente poolt põhjustatud kahjustuse tagajärjel värvunud hallist mustani. Kui värvimuutus katab vähem kui poole tera pinnast, peab neid teri käsitama kahjurite poolt kahjustatud teradena.

c) Võõrkehad: Kõik teraviljaproovi koostisosad, mis jäävad 3,5 mm avadega sõelale (välja arvatud muude teraviljade terad ja põhivilja eriti suured terad) ja need koostisosad, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela. Samuti loetakse sellesse rühma kivid, liiv, õletükid ja muud proovides leiduvad lisandid, mis lähevad läbi 3,5 mm avadega sõela, ja need, mis jäävad 1,0 mm avadega sõelale.

d) Seemnekestad

e) Tungalterad

f) Mädanenud terad

g) Surnud putukad ja nende osad.

1.5. Elus kahjurid

1.6. Oma klaasisuse kaotanud või vähese klaasisusega terad

Klaasisuse kaotanud kõva nisu terad on terad, mille tuuma ei saa käsitada täiesti klaasjana.

1.7. Teravilja värvus

Teravili peab olema asjaomasele teraviljale omase värvusega, ilma ebameeldiva lõhna ja igas arenguastmes elus kahjuriteta (sealhulgas lestad).

1.8. Saasteained

Ühenduse õigusaktidega lubatud saasteainete ülemmäär, sealhulgas radioaktiivsuse tase, ei ületa määruse (EMÜ) nr 315/93 kohaldamisel kehtestatud tasemeid, sealhulgas komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006 (1) lisas esitatud nõuded.

2. KÕVA NISU TERALISANDITE MÄÄRATLEMISEL ARVESSE VÕETAVAD ASJAOLUD

„Teralisandid” on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, fusarioossed terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, surnud putukad ja nende osad.

B OSA

KÕVA NISU KVALITEEDI MIINIMUMNÕUDED

A. Suurim niiskusesisaldus 14,5 % B. Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade maksimumprotsent 12 % 1. Katkised terad 6 % 2. Teralisandid (v.a punktis 3 märgitud), 5 % millest: a) kidurad terad b) muud teraviljad 3 % c) kahjurite poolt kahjustatud terad d) terad, mille idu värvus on muutunud e) kuivatamise käigus ülekuumenenud terad 0,50 % 3. Plekilised terad ja/või fusarioossed terad, 5 % millest: — fusarioossed terad 1,5 % 4. Kasvama läinud terad 4 % 5. Prügilisandid, 3 % millest: a) võõrseemned — haigustunnustega 0,10 % — muud b) riknenud terad — isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad 0,05 % — muud c) võõrkehad d) seemnekestad e) tungalterad 0,05 % f) mädanenud terad g) surnud putukad ja nende osad C. Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade maksimumprotsent 27 % D. Maksimaalne tanniinisisaldus (2) — E. Minimaalne mahukaal (kg/hl) 78 F. Minimaalne proteiinisisaldus ( (2)) 11,5 % G. Langemisarv (sekundites) 220 H. Zélény indeksi alammäär (ml) — — : ei kohaldata.

(1) ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.

(2) Protsendina kuivainest.