II LISA

18. mai 2021

Euroopa Komisjoni õigusküsimuste volinik hr Didier Reynders

Lugupeetud Didier Reynders

Mul on hea meel, et Korea ja Euroopa Komisjoni vahel toimuvad konstruktiivsed arutelud, mille eesmärk on luua raamistik isikuandmete edastamiseks EList Koreasse.

Vastuseks Euroopa Komisjoni poolt Korea valitsusele esitatud palvele on käesolevale kirjale lisatud ülevaade õigusraamistikust, mis käsitleb Korea valitsuse juurdepääsu teabele.

Ülevaade hõlmab erinevaid Korea valitsuse ministeeriume ja ameteid (isikuandmete kaitse komisjon, justiitsministeerium, riiklik luureteenistus, Korea riiklik inimõiguste komisjon, terrorismivastase võitluse riiklik keskus, Korea rahapesu andmebüroo) ning igaüks neist vastutab teda puudutava osa eest oma pädevuse piires. Allpool on loetletud asjaomased ministeeriumid ja ametid ning esitatud vastavad allkirjad.

Kõikide kõnealuse dokumendiga seotud küsimustega võib pöörduda isikuandmete kaitse komisjoni poole, kes koordineerib vastamist asjaomaste ministeeriumide ja asutustega.

Loodan, et esitatud dokument on abiks otsuste tegemisel Euroopa Komisjonis.

Hindan kõrgelt Teie suurt panust selles protsessis.

Lugupidamisega

L0442022ET110120211217ET0001.00036919022Õigusraamistik isikuandmete kogumiseks ja kasutamiseks Korea ametiasutuste poolt õiguskaitse ja riikliku julgeoleku eesmärkidelJärgnevas dokumendis on esitatud ülevaade õigusraamistikust, millest Korea ametiasutused peavad lähtuma isikuandmete kogumisel ja kasutamisel kriminaalõiguskaitse ja riikliku julgeoleku eesmärkidel (edaspidi valitsuse juurdepääs), eelkõige on kirjeldatud kehtivat õiguslikku alust, kohaldatavaid tingimusi (piirangud) ja kaitsemeetmeid ning sõltumatu järelevalve teostamist ja individuaalseid õiguskaitsevõimalusi.1.VALITSUSE JUURDEPÄÄSU PUUDUTAVAD ÜLDPÕHIMÕTTED1.1.Põhiseaduslik raamistikKorea Vabariigi põhiseaduses on sätestatud üldine eraelu puutumatuse õigus (artikkel 17) ja eelkõige õigus korrespondentsi saladusele (artikkel 18). Riigi kohustus on need põhiõigused tagadaKorea Vabariigi 17. juulil 1948. aastal välja kuulutatud põhiseaduse (edaspidi põhiseadus) artikkel 10.. Samuti on põhiseaduses sätestatud, et kodanike õigusi ja vabadusi tohib piirata ainult seadusega ja juhul, kui see on vajalik riigi julgeoleku huvides või avaliku korra säilitamiseks üldsuse heaolu nimelPõhiseaduse artikli 37 lõige 2.. Isegi kui sellised piirangud kehtestatakse, ei tohi need muuta asjaomase vabaduse või õiguse põhiolemustPõhiseaduse artikli 37 lõige 2.. Korea kohtud on kohaldanud neid sätteid kohtuasjades, mis on käsitlenud riigi sekkumist eraellu. Näiteks leidis kõrgeim kohus, et tsiviilisikute jälgimine rikkus eraelu puutumatuse põhiõigust, ning rõhutas, et kodanikel on isikuandmete suhtes enesemääramisõigusKorea kõrgeima kohtu 24. juuli 1998. aasta otsus nr 96DA42789.. Teises kohtuasjas leidis konstitutsioonikohus, et eraelu puutumatus on põhiõigus, mis kaitseb kodanike eraelu riigi sekkumise ja jälgimise eestKonstitutsioonikohtu 30. oktoobri 2003. aasta otsus nr 2002Hun-Ma51. Samuti selgitas konstitutsioonikohus 26. mai 2005. aasta (konsolideeritud) otsuses nr 99Hun-Ma513 ja 2004Hun-Ma190, et õigus otsustada oma isikuandmete üle tähendab andmesubjekti õigust ise otsustada, kes, millal, kellele ja millises ulatuses tema andmeid avaldab või kasutab. See on põhiõigus – ehkki seda ei ole põhiseaduses sätestatud –, mille eesmärk on kaitsta isiklikku otsustusvabadust ohu eest, mis tuleneb riigi funktsioonide ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laienemisest..Samuti on Korea põhiseadusega tagatud, et kedagi ei peeta kinni, hoita vahi all, otsita läbi ega kuulata üle ja kellegi esemeid ei arestita teisiti kui seadusega ette nähtud korrasPõhiseaduse artikli 12 lõike 1 esimene lause.. Lisaks võib läbiotsimine ja arestimine toimuda ainult prokuröri taotlusel kohtuniku poolt välja antud määruse alusel ning nõuetekohase menetluskorra järgiPõhiseaduse artikkel 16 ja artikli 12 lõige 3.. Erandlikel asjaoludel, st kui kuriteos kahtlustatav tabatakse teo toimepanemiselt (in flagrane delicto) või kui on oht, et vähemalt kolmeaastase vangistusega karistatavas kuriteos kahtlustatav võib põgeneda või tõendid hävitada, võivad uurimisasutused korraldada läbiotsimise või arestimise ilma kohtu määruseta; sellisel juhul peavad nad selle taotlema tagantjärelePõhiseaduse artikli 12 lõige 3.. Neid üldpõhimõtteid on täpsustatud eriseadustes, mis käsitlevad kriminaalmenetlust ja sõnumisaladuse kaitset (üksikasjalik ülevaade on allpool).Välismaalaste kohta on põhiseaduses sätestatud, et nende staatus on tagatud vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja rahvusvahelistele kokkulepetelePõhiseaduse artikli 6 lõige 2.. Korea on osalisriik mitmes eraelu puutumatuse õigusi tagavas rahvusvahelise õiguse aktis, nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt (artikkel 17), puuetega inimeste õiguste konventsioon (artikkel 22) ja lapse õiguste konventsioon (artikkel 16). Lisaks on põhiseaduses osutatud küll põhimõtteliselt kodanike õigustele, kuid konstitutsioonikohus on otsustanud, et põhiõigused on ka välismaalastelKonstitutsioonikohtu 29. detsembri 1994. aasta otsus nr 93Hun-MA120. Vt nt ka konstitutsioonikohtu 31. mai 2018. aasta otsus nr 2014Hun-Ma346, milles kohus leidis, et rikuti lennujaamas kinni peetud Sudaani kodaniku põhiseaduslikku õigust saada õigusabi. Teises kohtuasjas leidis konstitutsioonikohus, et oma seadusliku töötamiskoha valimise õigus on tihedalt seotud õigusega püüelda õnne poole ning õigusega inimväärikusele ja -väärtusele ega ole seetõttu ainult kodanike õigus, vaid võib olla tagatud ka seaduslikult Korea Vabariigis töötavatele välismaalastele (konstitutsioonikohtu 29. septembri 2011. aasta otsus nr 2007Hun-Ma1083).. Eelkõige leidis kohus, et mitte ainult kodanikel, vaid kõikidel inimestel on õigus väärikuse ja inimväärtuse kaitsele ja õigusele püüelda õnne pooleKonstitutsioonikohtu 29. novembri 2001. aasta otsus nr 99HeonMa494.. Samuti selgitas kohus, et oma andmete üle kontrolli omamise õigus on põhiõigus, mille alus on õigus väärikusele, õigus püüelda õnne poole ja õigus eraelu puutumatuseleVt nt konstitutsioonikohtu otsus nr 99HunMa513.. Seetõttu valitseb teadlaste hulgas laialdane arusaam, et põhiseaduse artiklites 12–22 (mis hõlmavad õigust eraelu puutumatusele ja isikuvabadusele) on sätestatud inimõigused, kuigi eraldi kohtupraktika, mis käsitleks välismaalaste õigust eraelu puutumatusele, seni puudub.Põhiseaduses on sätestatud ka õigus ametiasutustelt õiglast hüvitist nõudaPõhiseaduse artikli 29 lõige 1.. Konstitutsioonikohtu seaduse kohaselt võib iga isik, kelle põhiseadusega tagatud põhiõigusi on valitsuse volituste kasutamisega (välja arvatud kohtuotsused) rikutud, esitada kaebuse konstitutsioonikohtuleKonstitutsioonikohtu seaduse artikli 68 lõige 1..1.2.Andmekaitse üldsättedKorea Vabariigi üldist andmekaitseseadust, isikuandmete kaitse seadust, kohaldatakse nii era- kui ka avaliku sektori suhtes. Ametiasutuste puhul on isikuandmete kaitse seaduses eraldi osutatud kohustusele sõnastada poliitilised põhimõtted, mis takistavad isikuandmete kuritarvitamist ja väärkasutust, varjatud jälgimist ja jälitamist jms ning toetavad inimväärikust ja eraelu puutumatustIsikuandmete kaitse seaduse artikli 5 lõige 1..Isikuandmete töötlemisele õiguskaitse eesmärgil kohaldatakse kõiki isikuandmete kaitse seaduse nõudeid. See tähendab näiteks seda, et kriminaalõiguskaitseasutused peavad täitma õiguspärase töötlemise kohustusi, st tuginema mõnele isikuandmete kaitse seaduses loetletud isikuandmete kogumise, kasutamise või esitamise õiguslikule alusele (isikuandmete kaitse seaduse artiklid 15–18), samuti eesmärgi piiritlemise (isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõiked 1 ja 2), proportsionaalsuse / võimalikult väheste andmete kogumise (isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõiked 1 ja 6), andmete piiratud säilitamise (isikuandmete kaitse seaduse artikkel 21), andmeturbe, sealhulgas andmetega seotud rikkumistest teavitamise (isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõige 4 ning artiklid 29 ja 34) ja läbipaistvuse (isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõiked 1 ja 5 ning artiklid 20, 30 ja 32) põhimõtetele. Eraldi kaitsemeetmeid kohaldatakse tundliku teabe suhtes (isikuandmete kaitse seaduse artikkel 23). Lisaks võivad üksikisikud isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõike 5 ja artikli 4 ning artiklite 35–39-2 kohaselt kasutada õiguskaitseasutuste suhtes oma õigust andmetega tutvuda, lasta neid parandada, need kustutada või nende töötlemine peatada.Kriminaalõiguskaitse eesmärgil isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse isikuandmete kaitse seadust seega täiel määral, kuid seoses isikuandmete töötlemisega riikliku julgeoleku huvides sisaldab see erandit. Isikuandmete kaitse seaduse artikli 58 lõike 1 punkti 2 kohaselt ei kohaldata isikuandmete kaitse seaduse artikleid 15–50 isikuandmete suhtes, mida kogutakse või taotletakse riikliku julgeolekuga seotud andmete analüüsimiseksIsikuandmete kaitse seaduse artikli 58 lõike 1 punkt 2.. Endiselt kohaldatakse siiski isikuandmete kaitse seaduse I peatükki (üldsätted), II peatükki (isikuandmete kaitse poliitika kujundamine jne), VIII peatükki (isikuandmete rikkumisega seotud ühishagidel põhinevad kohtuasjad), IX peatükki (lisasätted) ja X peatükki (karistusi käsitlevad sätted). Need hõlmavad isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 (isikuandmete kaitse põhimõtted) kohaseid andmekaitse üldpõhimõtteid ja artikliga 4 (andmesubjektide õigused) tagatud üksikisikute õigusi. See tähendab seda, et peamised põhimõtted ja õigused on tagatud ka selles valdkonnas. Peale selle on isikuandmete kaitse seaduse artikli 58 lõikes 4 sätestatud, et kõnealuseid andmeid tuleb töödelda taotletud eesmärgi täitmiseks minimaalselt vajalikul määral ja minimaalse aja vältel; samuti on seal nõutud, et isikuandmete vastutav töötleja võtaks andmete turvaliseks haldamiseks ja nõuetekohaseks töötlemiseks vajalikud meetmed, nagu tehnilised, juhtimisalased ja füüsilised kaitsemeetmed, samuti üksikkaebuste nõuetekohase menetlemise meetmed.Teatises nr 2021-1 isikuandmete kaitse seaduse tõlgendamise ja kohaldamise lisasätete kohta on isikuandmete kaitse komisjon täiendavalt selgitanud, kuidas kohaldatakse isikuandmete kaitse seadust isikuandmete töötlemisel riikliku julgeoleku huvides, võttes arvesse seda osalist eranditIsikuandmete kaitse komisjoni teatise nr 2021-1 (isikuandmete kaitse seaduse tõlgendamise ja kohaldamise lisasätete kohta) III jao 6. osa.. See hõlmab eelkõige isikute õigusi (õigus andmetega tutvuda ning lasta neid parandada, kustutada ja nende töötlemine peatada) ja nende võimaliku kitsendamise aluseid ja piiranguid. Teatises on märgitud, et isikuandmete kaitse seaduse keskseid põhimõtteid, õigusi ja kohustusi kohaldatakse riikliku julgeoleku huvides toimuva isikuandmete töötlemise suhtes seetõttu, et oma isikuandmete üle kontrolli omamise õigus on põhiseadusega kaitstud. Selle õiguse piiramine – näiteks kui see on vajalik riigi julgeoleku kaitseks – nõuab üksikisiku õiguste ja huvide ning asjakohaste avalike huvide tasakaalustamist ega tohi mõjutada õiguse põhiolemust (põhiseaduse artikli 37 lõige 2).2.VALITSUSE JUURDEPÄÄS ISIKUANDMETELE ÕIGUSKAITSE EESMÄRGIL2.1.Pädevad õiguskaitseasutusedKriminaalmenetluse seaduse, sõnumisaladuse kaitse seaduse ja telekommunikatsioonitegevuse seaduse alusel tohivad politsei, prokurörid ja kohtud koguda isikuandmeid kriminaalõiguskaitse eesmärgil. Niivõrd kuivõrd riikliku luureteenistuse seadusega on see õigus antud ka riiklikule luureteenistusele (edaspidi luureteenistus), peab viimane järgima eespool nimetatud seadusiVt luureteenistuse seaduse (seadus nr 12948) artikkel 3, milles on osutatud teatavate kuritegude, nagu ülestõus, mäss ja riikliku julgeolekuga seotud kuriteod (nt spionaaž), kriminaaluurimisele. Sellistel juhtudel kohaldatakse kriminaalmenetluse seadusega ette nähtud läbiotsimis- ja arestimiskorda, kommunikatsiooni puudutavate andmete kogumine aga on reguleeritud sõnumisaladuse kaitse seadusega (vt 3. osa sätete kohta, mis käsitlevad sõnumitele juurdepääsu riigi julgeoleku otstarbel).. Finantstehinguid käsitleva teatava teabe esitamise ja kasutamise seadusega (edaspidi finantsteabe seadus) on finantsasutustele antud õiguslik alus avaldada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks andmeid Korea rahapesu andmebüroole (edaspidi rahapesu andmebüroo). See eriasutus omakorda võib edastada andmed õiguskaitseasutustele. Andmeid on kohustatud avaldama siiski ainult sellised vastutavad töötlejad, kes töötlevad isikute krediiditeavet krediiditeabe seaduse alusel ja kelle üle teeb järelevalvet finantsteenuste komisjon. Kuna kaitse piisavuse otsus ei hõlma selliste vastutavate töötlejate poolt isikute krediiditeabe töötlemist, ei ole finantsteabe seaduse kohaseid piiranguid ja kaitsemeetmeid käesolevas dokumendis põhjalikumalt käsitletud.2.2.Õiguslik alus ja piirangudÕiguskaitse otstarbel isikuandmete kogumise õiguslik alus ning kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmed on sätestatud kriminaalmenetluse seaduses (vt 2.2.1), sõnumisaladuse kaitse seaduses (vt 2.2.2) ja telekommunikatsioonitegevuse seaduses (vt 2.2.3).2.2.1.Läbiotsimine ja arestimine2.2.1.1.Õiguslik alusProkurörid ja kohtupolitsei vanemametnikud võivad esemeid vaadelda, isikuid läbi otsida või esemeid arestida ainult juhul, kui 1) isikut kahtlustatakse kuriteo toimepanemises (kuriteos kahtlustatav), 2) see on uurimiseks vajalik ja 3) vaadeldavad esemed, läbiotsitavad isikud ja arestitavad esemed on arvatavalt juhtumiga seotudKriminaalmenetluse seaduse artikli 215 lõiked 1 ja 2.. Ka kohtud võivad läbiotsimisi teha ja tõendina kasutatavaid või konfiskeerimisele kuuluvaid esemeid arestida, tingimusel et need esemed või isikud on arvatavalt seotud kindla juhtumigaKriminaalmenetluse seaduse artikli 106 lõige 1 ning artiklid 107 ja 109..2.2.1.2.Piirangud ja kaitsemeetmedProkuröridel ja kohtupolitsei ametnikel on üldine kohustus austada kuriteos kahtlustatava ja kõigi teiste asjaomaste isikute inimõigusiKriminaalmenetluse seaduse artikli 198 lõige 2.. Lisaks võib uurimise eesmärgil sunnimeetmeid võtta ainult juhul, kui see on kriminaalmenetluse seadusega sõnaselgelt ette nähtud, ning minimaalselt vajalikul määralKriminaalmenetluse seaduse artikli 199 lõige 1..Politsei või prokurörid tohivad kriminaaluurimise raames läbiotsimisi, sündmuskoha vaatlusi või arestimisi läbi viia ainult kohtu määruse aluselKriminaalmenetluse seaduse artikli 215 lõiked 1 ja 2.. Kohtumäärust taotlev ametiasutus peab esitama tõendid selle kohta, et isikut on alust kuriteo toimepanemises kahtlustada, et läbiotsimine, sündmuskoha vaatlus või arestimine on vajalik ning et arestimisele kuuluvad esemed on olemasKriminaalmenetluse määruse artikli 108 lõige 1.. Kohtumääruses tuleb muu hulgas täpsustada kuriteos kahtlustatava nimi ja süütegu, koht, isik või esemed, mis läbi otsitakse, või esemed, mis arestitakse, ning määruse tegemise kuupäev ja kehtivusaegKriminaalmenetluse seaduse artikli 114 lõige 1 koostoimes artikliga 219.. Samuti on eelnevat kohtu määrust vaja juhul, kui läbiotsimine ja arestimine toimub osana käimasolevast kohtumenetlusest teisiti kui avalikul kohtuistungilKriminaalmenetluse seaduse artikkel 113.. Asjaomast isikut ja tema kaitsjat teavitatakse läbiotsimisest või arestimisest ette ja ta võib määruse täitmise juures ollaKriminaalmenetluse seaduse artiklid 121 ja 122..Kui korraldatakse läbiotsimist või arestimist ja läbiotsitav ese on arvutiketas või muu andmekandja, arestitakse põhimõtteliselt ainult andmed (kopeerituna või väljaprindituna), mitte kogu andmekandjaKriminaalmenetluse seaduse artikli 106 lõige 3.. Andmekandja võib arestida ainult juhul, kui leitakse, et nõutavate andmete eraldi kopeerimine või väljaprintimine on suurel määral võimatu või et läbiotsimise eesmärgi saavutamine muul viisil on suurel määral teostamatuKriminaalmenetluse seaduse artikli 106 lõige 3.. Asjaomast isikut tuleb arestimisest viivitamata teavitadaKriminaalmenetluse seaduse artikkel 219 koostoimes artikli 106 lõikega 4.. Kriminaalmenetluse seadusega ei ole teavitamisnõudest ühtegi erandit ette nähtud.Kohtumääruseta võivad läbiotsimised, sündmuskoha vaatlused ja arestimised aset leida ainult piiratud juhtudel. Esiteks juhul, kui kohtumäärust ei ole võimalik taotleda, sest kuriteopaigas on kiireloomuline olukordKriminaalmenetluse seaduse artikli 216 lõige 3.. Pärast tuleb kohtumäärus siiski viivitamata taotledaKriminaalmenetluse seaduse artikli 216 lõige 3.. Teiseks võivad läbiotsimised ja sündmuskoha vaatlused kohtumääruseta aset leida kohapeal, kui kuriteos kahtlustatav kinni peetakse või vahi alla võetakseKriminaalmenetluse seaduse artikli 216 lõiked 1 ja 2.. Kolmandaks võib prokurör või kohtupolitsei vanemametnik eseme ilma kohtumääruseta arestida siis, kui kuriteos kahtlustatav või kolmas isik on selle ära visanud või kui see on esitatud vabatahtlikultKriminaalmenetluse seaduse artikkel 218. Isikuandmete puhul hõlmab see üksnes nende vabatahtlikku esitamist asjaomase isiku enda, mitte neid andmeid valdava isikuandmete vastutava töötleja poolt (mis nõuaks isikuandmete kaitse seaduse kohaselt eraldi õiguslikku alust). Vabatahtlikult esitatud esemeid tohib kohtumenetlustes tõendina kasutada ainult juhul, kui ei ole mõistlikku põhjust kahelda nende avalikustamise vabatahtlikkuses, mida peab tõendama prokurör. Vt kõrgeima kohtu 10. märtsi 2016. aasta otsus nr 2013Do11233..Tõendeid, mille saamiseks on kriminaalmenetluse seadust rikutud, ei loeta vastuvõetavaksKriminaalmenetluse seaduse artikkel 308-2.. Lisaks on karistusseaduses sätestatud, et isiku või tema elukoha, valvealuse hoone, rajatise, auto, laeva, õhusõiduki või kasutatava ruumi ebaseaduslik läbiotsimine on karistatav kuni kolmeaastase vangistusegaKaristusseaduse artikkel 321.. See säte kehtib seega ka juhul, kui ebaseadusliku läbiotsimise käigus arestitakse esemeid, näiteks andmekandjaid.2.2.2.Kommunikatsiooni puudutavate andmete kogumine2.2.2.1.Õiguslik alusKommunikatsiooni puudutavate andmete kogumine on reguleeritud eriseadusega ehk sõnumisaladuse kaitse seadusega. Eelkõige on sõnumisaladuse kaitse seadusega keelatud ükskõik kellel posti tsenseerida, sidevahendeid pealt kuulata, sideandmeid esitada või teiste isikute vahelisi avalikustamata vestlusi salvestada või kuulata, välja arvatud kriminaalmenetluse seaduse, sõnumisaladuse kaitse seaduse või sõjaväekohtu seaduse aluselSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 3. Sõjaväekohtu seadus käsitleb põhimõtteliselt andmete kogumist sõjaväelaste kohta ning seda saab tsiviilisikute suhtes kohaldada ainult üksikutel juhtudel (nt kui sõjaväelased ja tsiviilisikud panevad koos toime kuriteo või kui isik paneb toime kuriteo sõjaväelase suhtes, võib alustada menetlust sõjaväekohtus, vt sõjaväekohtu seaduse artikkel 2). Läbiotsimist ja arestimist käsitlevad üldsätted on sarnased kriminaalmenetluse seadusega, vt nt sõjaväekohtu seaduse artiklid 146–149 ja 153–156. Nt tohib posti koguda ainult siis, kui see on vajalik uurimise jaoks, ja sõjaväekohtu määruse alusel. Elektrooniliste sideandmete kogumise suhtes kohaldatakse sõnumisaladuse kaitse seaduse piiranguid ja kaitsemeetmeid.. Mõiste kommunikatsioon hõlmab sõnumisaladuse kaitse seaduse mõistes nii tavaposti kui ka telekommunikatsiooniSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 2 lõige 1, st mis tahes helide, sõnade, sümbolite või kujutiste edastamine või vastuvõtmine traadiga, traadita, valguskaabliga või muu elektromagnetilise süsteemi kaudu, sealhulgas telefon, e-post, liikmetele osutatav teabeteenus, faks ja piipar.. Sõnumisaladuse kaitse seaduses on eristatud sõnumisaladust piiravaid meetmeidSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 2 lõige 7 ja artikli 3 lõige 2. ja sideandmete kogumist.Mõiste sõnumisaladust piiravad meetmed hõlmab tsensuuri, st traditsioonilise posti sisu kogumist, ja pealtkuulamist, st telekommunikatsiooni sisu otsest infopüüki (hõivamist või salvestamist)Tsensuur on määratletud kui posti avamine asjaomase isiku nõusolekuta või selle sisu muul viisil teada saamine, salvestamine või kinnipidamine (sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 2 lõige 6). Pealtkuulamine tähendab telekommunikatsiooni sisu hankimist või salvestamist, kuulates või lugedes koos kommunikatsioonis sisalduvaid helisid, sõnu, sümboleid või pilte elektrooniliste või mehaaniliste seadmete abil ilma asjaomase isiku loata, või selle edastamise ja vastuvõtmise häirimist (sõnumisaladuse seaduse artikli 2 lõige 7).. Mõiste sideandmed hõlmab side kohta säilitatavaid andmeid, mille hulka kuuluvad side kuupäev, selle algus- ja lõppaeg, väljuvate ja sissetulevate kõnede arv ja teise poole tarbijanumber, kasutussagedus, sideteenuste kasutamise logifailid ja asukohaandmed (nt signaale vastu võtvast sidemastist)Sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 2 lõige 11..Sõnumisaladuse kaitse seaduses on sätestatud mõlemat liiki andmete kogumise piirangud ja kaitsemeetmed ning mitu nendest nõuetest on sellised, mille rikkumise eest on ette nähtud kriminaalkaristusSõnumisaladuse kaitse seaduse artiklid 16 ja 17. Sellised rikkumised on näiteks andmete kogumine ilma kohtu määruseta, registreerimiskohustuse täitmata jätmine, kogumise jätkamine ka pärast hädaolukorra lõppemist või asjaomase isiku teavitamata jätmine..2.2.2.2.Sõnumite sisu kogumise (sõnumisaladust piiravate meetmete) suhtes kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmedSõnumite sisu tohib koguda ainult kriminaaluurimise hõlbustamise lisavahendina (st viimase abinõuna) ning inimeste sõnumisaladusse tuleb püüda võimalikult vähe sekkudaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 3 lõige 2.. Sellele üldpõhimõttele vastavalt tohib sõnumisaladust piiravaid meetmeid kasutada ainult juhul, kui on raske muul viisil kuriteo toimepanekut ära hoida, kurjategijat kinni pidada või tõendeid kogudaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 5 lõige 1.. Sõnumite sisu koguvad õiguskaitseasutused peavad kogumise lõpetama niipea, kui edasist juurdepääsu ei peeta enam vajalikuks, tagades sellega, et sõnumisaladust rikutakse võimalikult väheSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 2..Lisaks tohib sõnumisaladust piiravaid meetmeid kasutada ainult juhul, kui on piisavalt põhjust kahtlustada, et kavandatakse, pannakse toime või on toime pandud teatavaid raskeid kuritegusid, mis on sõnumisaladuse kaitse seaduses eraldi loetletud. Need hõlmavad selliseid kuritegusid nagu ülestõus, narkootikumide või lõhkeainetega seotud kuriteod ning riigi julgeoleku, diplomaatiliste suhete või sõjaväebaaside ja -rajatistega seotud kuriteodSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 5 lõige 1.. Sõnumisaladust piirav meede peab olema suunatud kindlatele postisaadetistele või sõnumitele, mille kahtlustatav on saatnud või saanud, või kahtlustatava poolt kindla aja jooksul saadetud või saadud postisaadetistele või sõnumiteleSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 5 lõige 2..Ka siis, kui need nõuded on täidetud, tohib sisuandmeid koguda ainult kohtu määruse alusel. Eelkõige võib prokurör küsida kohtult luba kahtlustatava või uurimisaluse isikuga seotud sisuandmete kogumiseksSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõige 1.. Samuti võib kohtupolitsei ametnik taotleda luba prokurörilt, kes omakorda võib taotleda kohtu määrustSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõige 2.. Kohtumääruse taotlus peab olema kirjalik ning sisaldama kindlat teavet. Eelkõige peavad selles olema märgitud 1) piisavad põhjused kahtlustada, et ühte loetletud kuritegudest kavandatakse või pannakse toime või et see on toime pandud, ning võimalikud esmapilgul usutavad tõendid, mis kahtlust toetavad, 2) sõnumisaladust piiravad meetmed ja nende objekt, ulatus, eesmärk ja rakendamise ajavahemik ning 3) meetmete rakendamise koht ja viisSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõige 4 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 4 lõige 1..Kui õiguslikud tingimused on täidetud, võib kohus anda kirjaliku loa kahtlustatava või uurimisaluse isiku suhtes sõnumisaladust piiravate meetmete rakendamiseksSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõiked 5 ja 8.. Loal on märgitud meetmete liik, objekt ja ulatus ning rakendamise ajavahemik, koht ja viisSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõige 6..Sõnumisaladust piiravaid meetmeid tohib rakendada ainult kahe kuu jooksulSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõige 7.. Kui meetmete eesmärk saavutatakse varem selle ajavahemiku jooksul, tuleb meetmed kohe peatada. Vastupidisel juhul võib kahekuulise tähtaja jooksul esitada sõnumisaladust piiravate meetmete rakendamise ajavahemiku pikendamise taotluse, kui nõutavad tingimused on endiselt täidetud. Taotlus peab sisaldama esmapilgul usutavaid tõendeid, mis toetavad meetmete pikendamistSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõige 7.. Pikendatud tähtaeg ei tohi olla kokku pikem kui üks aasta või teatavate eriti raskete kuritegude puhul (nt ülestõusu, väliskallaletungi, riikliku julgeolekuga jmt seotud kuriteod) kolm aastatSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõige 8..Õiguskaitseasutused võivad nõuda sideettevõtjate abi, esitades neile kohtu kirjaliku loaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9 lõige 2.. Sideettevõtjad on kohustatud koostööd tegema ja saadud luba säilitamaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 15-2 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 12.. Nad võivad koostööst keelduda, kui kohtu kirjalikul loal märgitud andmed meetmete objektiks oleva isiku kohta (nt isiku telefoninumber) on valed. Samuti on neil kõigil juhtudel keelatud avaldada sideks kasutatavaid parooleSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9 lõige 4..Kõik, kes sõnumisaladust piiravaid meetmeid võtavad või kellelt koostöö tegemist nõutakse, on kohustatud säilitama teavet meetmete eesmärkide ja rakendamise, koostöö tegemise kuupäeva ja meetmete objekti kohtaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9 lõige 3.. Ka sõnumisaladust piiravaid meetmeid rakendavad õiguskaitseasutused peavad säilitama teavet meetmete üksikasjade ja saavutatud tulemuste kohtaSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 18 lõige 1.. Kohtupolitsei ametnikud peavad esitama selle teabe aruande vormis prokurörile, kui nad uurimise lõpetavadSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 18 lõige 2..Kui prokurör annab juhtumi kohta, milles kasutati sõnumisaladust piiravaid meetmeid, välja süüdistuse esitamise otsuse või korralduse asjaomast isikut mitte süüdistada või kinni pidada (st mitte üksnes süüdistuse esitamise peatamise korralduse), peab ta teavitama isikut, kelle suhtes sõnumisaladust piiravaid meetmeid võeti, nende meetmete võtmise faktist ning sellest, mis asutus ja millisel ajavahemikul meetmeid rakendas. Teavitada tuleb kirjalikult 30 päeva jooksul alates korralduse andmisestSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9-2 lõige 1.. Teavitamist võib edasi lükata, kui on tõenäoline, et see seab tõsiselt ohtu riigi julgeoleku või häirib avalikku ohutust ja korda või et see tekitab olulist kahju teiste isikute elule ja terviseleSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9-2 lõige 4.. Kui teavitamist on kavas edasi lükata, peab prokurör või kohtupolitsei saama selleks heakskiidu ringkonnaprokuratuuri juhiltSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9-2 lõige 5.. Kui edasilükkamise põhjused kaovad, tuleb teade edastada 30 päeva jooksul alates sellest hetkestSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9-2 lõige 6..Sõnumisaladuse kaitse seadusega on ette nähtud ka erimenetlus side sisu kogumiseks eriolukorras. Eelkõige tohivad õiguskaitseasutused sõnumite sisu koguda juhul, kui on vahetu oht, et kavandatakse või pannakse toime organiseeritud kuritegu või muud rasket kuritegu, mis võib tuua otse kaasa surmajuhtumeid või raskeid vigastusi, ja kui valitseb eriolukord, mille tõttu ei ole võimalik eespool kirjeldatud korralist menetlust järgidaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 1.. Sellises eriolukorras võib politsei või prokurör võtta sõnumisaladust piiravaid meetmeid ilma kohtu eelneva loata, kuid peab kohtu luba taotlema kohe pärast meetmete võtmist. Kui õiguskaitseasutus ei saa kohtu luba 36 tunni jooksul alates kiireloomuliste meetmete rakendamisest, tuleb andmete kogumine kohe peatada ning kogutud andmed tuleb seejärel tavaliselt hävitadaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 2.. Erakorralist varjatud jälgimist viib politsei läbi prokuröri juhtimisel; kui prokuröri korraldusi ei ole eelnevalt võimalik kiire tegutsemise vajaduse tõttu saada, peab politsei saama prokuröri heakskiidu kohe toimingu algusesSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 3 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 16 lõige 3.. Eespool kirjeldatud norme isiku teavitamise kohta kohaldatakse ka eriolukorras sõnumite sisu kogumise puhul.Eriolukorras teabe kogumine peab alati toimuma kooskõlas nn eriolukorras toimuvat tsensuuri / pealtkuulamist puudutava avaldusega ning teavet koguv asutus peab kõik erakorralised meetmed registreerimaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 4.. Taotlusele, mis kiireloomuliste meetmete loa saamiseks kohtule esitatakse, peab olema lisatud tõenditega varustatud kirjalik dokument, milles on märgitud vajalikud sidet piiravad meetmed, nende objekt, asjaomane isik, ulatus, ajavahemik, meetmete rakendamise koht ja viis ning selgitus, kuidas on asjaomased sõnumisaladust piiravad meetmed kooskõlas sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 5 lõikega 1St on piisavalt põhjust kahtlustada, et kavandatakse, pannakse toime või on toime pandud teatavaid raskeid kuritegusid ning kuriteo ärahoidmine, kurjategija kinnipidamine või tõendite kogumine ei ole muul viisil teostatav..Kui kiireloomulised meetmed viiakse lõpule lühikese aja jooksul ning kohtu luba ei ole seega võimalik saada (nt kui kahtlustatav peetakse kohe pärast pealtkuulamise alustamist kinni, mistõttu pealtkuulamine lõpetatakse), esitab pädeva prokuratuuri juht pädevale kohtule kiireloomulise meetme teatiseSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 5.. Teatises tuleb märkida teabe kogumise eesmärk, objekt, ulatus, ajavahemik, koht ja viis ning põhjus, miks kohtu luba ei taotletudSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõiked 6–7.. Teatis võimaldab selle saanud kohtul teabe kogumise õiguspärasust kontrollida ning see tuleb kanda kiireloomulise meetme teatiste registrisse.Üldine tingimus on, et sõnumisaladuse kaitse seaduse alusel sõnumisaladust piiravate meetmete teel saadud sõnumite sisu tohib kasutada ainult eespool loetletud konkreetsete kuritegude uurimiseks, kohtusse viimiseks või ärahoidmiseks, nende kuritegude eest algatatud distsiplinaarmenetlustes, sideseansi ühe poole esitatud kahjunõude puhul või juhul, kui see on lubatud muude õigusaktidegaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 12..Eraldi kaitsemeetmeid kohaldatakse interneti teel edastatud sõnumite kogumise suhtesSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 12-2.. Selliseid andmeid tohib kasutada ainult sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 5 lõikes 1 loetletud raskete kuritegude uurimiseks. Nende säilitamiseks tuleb saada sõnumisaladust piiravateks meetmeteks loa andnud kohtu heakskiitSõnumisaladust piiravaid meetmeid rakendav prokurör või politseinik peab valima säilitatavad sõnumid 14 päeva jooksul pärast meetmete lõppu ja taotlema kohtu heakskiitu (politseinik peab esitama taotluse prokurörile, kes omakorda esitab taotluse kohtule), vt sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 12-2 lõiked 1 ja 2.. Andmete säilitamise taotlus peab sisaldama teavet sõnumisaladust piiravate meetmete kohta, meetmete tulemuste kokkuvõtet, säilitamise põhjusi (koos tõenditega) ja teavet säilitatavate sõnumite kohtaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 12-2 lõige 3.. Kui sellist taotlust ei esitata, tuleb saadud sõnumid kustutada 14 päeva jooksul alates sõnumisaladust piiravate meetmete võtmise lõpetamisestSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 12-2 lõige 5.. Kui taotlust ei rahuldata, tuleb sõnumid seitsme päeva jooksul hävitadaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 12-2 lõige 5.. Kui sõnumid kustutatakse, tuleb seitsme päeva jooksul esitada sõnumisaladust piiravateks meetmeteks loa andnud kohtule aruanne, milles on märgitud kustutamise põhjused, üksikasjad ja aeg.Üldisemalt ei ole sõnumisaladust piiravate meetmetega ebaseaduslikult saadud teave kohtu- või distsiplinaarmenetlustes lubatav tõendSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 4.. Samuti ei ole sõnumisaladuse kaitse seadusega lubatud sõnumisaladust piiravate meetmete võtjatel avalikustada nende meetmete rakendamise käigus saadud konfidentsiaalset teavet ega kasutada saadud teavet nende isikute maine kahjustamiseks, kelle suhtes meetmeid rakendatakseSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 11 lõige 2..2.2.2.3.Sideandmete kogumise suhtes kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmedSõnumisaladuse kaitse seaduse kohaselt võivad õiguskaitseasutused taotleda sideettevõtjatelt sideandmete esitamist, kui see on vajalik uurimise jaoks või karistuse täitmiseksSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13 lõige 1.. Erinevalt sisuandmete kogumisest ei ole sideandmete kogumise võimalus piiratud kindlate kuritegudega. Nagu sisuandmete kogumine, nõuab ka sideandmete kogumine siiski kohtu eelnevat kirjalikku luba, mille suhtes kehtivad eespool kirjeldatud tingimusedSõnumisaladuse kaitse seaduse artiklid 13 ja 6.. Kui kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kohtu luba saada, võib sideandmeid koguda ilma kohtu määruseta ning sellisel juhul tuleb luba saada kohe pärast andmete taotlemist ja edastada see sideteenuste osutajaleSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13 lõige 2. Nagu sõnumisaladust piiravate kiireloomuliste meetmete puhul, tuleb koostada dokument juhtumi andmetega (kahtlustatav, võetavad meetmed, arvatav kuritegu ja kiireloomuline olukord). Vt sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 37 lõige 5.. Kui hiljem luba ei saada, tuleb kogutud andmed hävitadaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13 lõige 3..Prokurörid, kohtupolitsei ja kohtud peavad sideandmete taotluste kohta teavet säilitamaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13 lõiked 5 ja 6.. Lisaks peavad sideteenuste osutajad kaks korda aastas teadus- ja IKT-ministrile sideandmete avaldamise kohta aru andma ja seitse aastat alates andmete avaldamise kuupäevast selle kohta teavet säilitamaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13 lõige 7..Kehtib põhimõte, et isikuid tuleb sideandmete kogumisest teavitadaVt sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-3 lõige 7 koostoimes artikliga 9-2.. Teavitamise aeg sõltub uurimise asjaoludestSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-3 lõige 1.. Kui süüdistuse esitamise või esitamata jätmise otsus on langetatud, tuleb isikut teavitada 30 päeva jooksul. Kui aga süüdistuse esitamine otsustatakse peatada, tuleb isikut teavitada 30 päeva jooksul pärast ühe aasta möödumist selle otsuse tegemisest. Igal juhul tuleb isikut teavitada 30 päeva jooksul pärast ühe aasta möödumist andmete kogumisest.Teavitamist võib edasi lükata, kui on tõenäoline, et see 1) ohustab riigi julgeolekut, avalikku turvalisust ja korda, 2) põhjustab surma või kehavigastusi, 3) takistab õiglast kohtumenetlust (nt tuues kaasa tõendite hävitamise või tunnistajate ähvardamise) või 4) kahjustab kahtlustatava, ohvrite või muude juhtumiga seotud isikute mainet või rikub nende eraelu puutumatustSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-3 lõige 2.. Teavitamine ühel eespool nimetatud põhjustest nõuab pädeva ringkonnaprokuratuuri juhi lubaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-3 lõige 3.. Kui edasilükkamise põhjused kaovad, tuleb teade edastada 30 päeva jooksul alates sellest ajastSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-3 lõige 4..Teavitatud isikud võivad prokurörile või kohtupolitsei ametnikule sideandmete kogumise põhjuste kohta kirjaliku järelepärimise esitadaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-3 lõige 5.. Sellisel juhul peab prokurör või kohtupolitsei ametnik esitama põhjused kirjalikult 30 päeva jooksul alates järelepärimise saamisest, välja arvatud juhul, kui esineb üks eespool nimetatud põhjustest (teavitamise edasilükkamist lubavad erandid)Sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-3 lõige 6..2.2.3.Vabatahtlik avaldamine sideettevõtjate pooltTelekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 83 lõike 3 kohaselt võivad sideettevõtjad vabatahtlikult rahuldada kohtu, prokuröri või uurimisasutuse juhi taotluse (mis on esitatud kriminaalkohtumenetluse, kriminaaluurimise või karistuse täitmise huvides) avaldada sideandmeid. Telekommunikatsioonitegevuse seaduse mõistes on sideandmed kasutaja nimi, elukoharegistri number, aadress ja telefoninumber, kuupäev, millal kasutaja lepingu sõlmis või lõpetas, ja kasutajatunnus (st tunnus, mille alusel tehakse kindlaks isik, kellel on õigus arvutisüsteemi või sidevõrku kasutada)Telekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 83 lõige 3.. Telekommunikatsioonitegevuse seaduse mõistes käsitletakse kasutajatena ainult isikuid, kes on sõlminud otse lepingu Korea sideteenuste osutaja teenuste kasutamiseksTelekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 2 lõige 9.. EList pärit isikuid, kelle andmed on edastatud Korea Vabariiki, saab seetõttu telekommunikatsioonitegevuse seaduse mõistes kasutajatena käsitleda tõenäoliselt ainult väga piiratud olukordades, sest nad ei sõlmi tavaliselt Korea sideettevõtjaga otse lepingut.Taotlus telekommunikatsioonitegevuse seaduse kohaselt sideandmete saamiseks peab olema kirjalik ning selles peavad olema märgitud taotlemise põhjused, seos asjaomase kasutajaga ja see, milliseid andmeid taotletakseTelekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 83 lõige 4.. Kui kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kirjalikku taotlust esitada, tuleb kirjalik taotlus esitada niipea, kui kiireloomulisuse põhjus kaobTelekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 83 lõige 4.. Sideettevõtjad, kes rahuldavad sideandmete avaldamise taotlusi, peavad pidama registrit, mis sisaldab kandeid sideandmete esitamise kohta ja sellega seotud dokumente, nagu kirjalik taotlusTelekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 83 lõige 5.. Lisaks peavad sideettevõtjad sideandmete esitamise kohta kaks korda aastas teadus- ja IKT-ministrile aru andmaTelekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 83 lõige 6..Telekommunikatsioonitegevuse seadus ei kohusta sideettevõtjaid sideandmete avaldamise taotlusi rahuldama. Seetõttu peab ettevõtja hindama iga taotlust isikuandmete kaitse seaduse kohastest andmekaitsenõuetest lähtudes. Eelkõige peab sideettevõtja arvestama andmesubjekti huve ega tohi teavet avaldada juhul, kui on tõenäoline, et see rikub põhjendamatult asjaomase isiku või kolmanda isiku huveIsikuandmete kaitse seaduse artikli 18 lõige 2.. Lisaks tuleb vastavalt teatisele nr 2021-1 isikuandmete kaitse seaduse tõlgendamise ja kohaldamise lisasätete kohta asjaomast isikut andmete avaldamisest teavitada. Erandjuhtudel võib teavitamist edasi lükata, eelkõige juhul kui ja seni kuni teavitamine seaks ohtu käimasoleva kriminaaluurimise või kahjustaks tõenäoliselt kellegi teise elu või tervist, tingimusel, et asjaomased õigused või huvid on ilmselgelt olulisemad kui andmesubjekti õigusedIsikuandmete kaitse komisjoni teatise nr 2021-1 (isikuandmete kaitse seaduse tõlgendamise ja kohaldamise lisasätete kohta) III jao 2. osa punkt iii..2016. aastal kinnitas kõrgeim kohus, et sideandmete vabatahtlik esitamine sideettevõtjate poolt telekommunikatsioonitegevuse seaduse alusel ilma kohtu määruseta ei riku iseenesest sideteenuse kasutaja informatsioonilise enesemääramise õigust. Küll aga rikutaks seda kohtu selgituse kohaselt juhul, kui on ilmselge, et andmeid taotlenud ametiasutus kuritarvitas oma õigust sideandmete avaldamist taotleda ja rikkus seega asjaomase isiku või kolmanda isiku huveKõrgeima kohtu 10. märtsi 2016. aasta otsus nr 2012Da105482.. Üldisemalt peab õiguskaitseasutuse taotlus vabatahtlikuks andmete avaldamiseks vastama Korea põhiseadusest (artikli 12 lõige 1 ja artikli 37 lõige 2) tulenevatele seaduslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.2.3.JärelevalveKriminaalõigusekaitseasutuste üle teevad eri mehhanismide kaudu järelevalvet nii asutusesisesed kui ka -välised organid.2.3.1.SiseauditeerimineAvaliku sektori auditeerimise seaduse kohaselt on ametiasutustel soovitatud moodustada siseauditeerimisorgan, mille ülesanne on muuhulgas õiguspärasuse kontrollimineAvaliku sektori auditeerimise seaduse artiklid 3 ja 5.. Selliste auditeerimisorganite juhtidele tuleb tagada võimalikult suur sõltumatusAvaliku sektori auditeerimise seaduse artikkel 7.. Täpsemalt nimetatakse nad ametisse väljastpoolt asjaomast asutust (nt endised kohtunikud ja õppejõud) kaheks kuni viieks aastaks ning neid tohib ametist vabastada ainult põhjendatud alustel (nt kui nad ei ole vaimse või füüsilise tervisehäire tõttu suutelised töökohustusi täitma või kui nende suhtes on võetud distsiplinaarmeede)Avaliku sektori auditeerimise seaduse artiklid 8–11.. Ka audiitorid nimetatakse ametisse vastavalt seaduses sätestatud eritingimusteleAvaliku sektori auditeerimise seaduse artiklid 16 jj.. Auditiaruanded võivad sisaldada soovitusi või taotlusi kahju hüvitamiseks või parandusmeetmete võtmiseks, samuti noomitusi ja soovitusi või distsiplinaarmeetmete võtmise taotlusiAvaliku sektori auditeerimise seaduse artikli 23 lõige 2.. Need esitatakse 60 päeva jooksul alates auditi lõpetamisest auditeeritud ametiasutuse juhile ning auditi- ja kontrollinõukogule (vt punkt 2.3.2)Avaliku sektori auditeerimise seaduse artikli 23 lõige 1.. Asjaomane asutus peab võtma nõutud meetmed ning esitama auditi- ja kontrollinõukogule tulemuste kohta aruandeAvaliku sektori auditeerimise seaduse artikli 23 lõige 3.. Auditi tulemused tehakse tavaliselt kättesaadavaks ka üldsuseleAvaliku sektori auditeerimise seaduse artikkel 26.. Siseauditeerimisest keeldumise või selle takistamise eest on ette nähtud trahvAvaliku sektori auditeerimise seaduse artikkel 41.. Eespool nimetatud õigusaktide nõuete järgimiseks kriminaalõiguskaitse valdkonnas tegutseb riiklikus politseiametis peainspektsioon, mis tegeleb siseauditeerimisega, sealhulgas inimõiguste võimalike rikkumiste suhtesVt eelkõige auditeerimise ja kontrolli peadirektorile alluvad osakonnad: https://www.police.go.kr/eng/knpa/org/org01.jsp..2.3.2.Auditi- ja kontrollinõukoguAuditi- ja kontrollinõukogu võib kontrollida ametiasutuste tegevust ja anda kontrollide põhjal soovitusi, nõuda distsiplinaarmeetmete võtmist või esitada kuriteokaebuseAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artiklid 24 ja 31–35.. Auditi- ja kontrollinõukogu allub Korea Vabariigi presidendile, kuid on oma ülesannetes sõltumatuAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikli 2 lõige 1.. Lisaks on auditi- ja kontrollinõukogu asutamise seadusega ette nähtud, et nõukogule antakse võimalikult suur sõltumatus oma töötajate ametisse nimetamisel, ametist vabastamisel ja organiseerimisel ning oma eelarve koostamiselAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikli 2 lõige 2.. Auditi- ja kontrollinõukogu eesistuja nimetab ametisse president Rahvuskogu nõusolekulAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikli 4 lõige 1.. Ülejäänud kuus liiget nimetab neljaks aastaks ametisse president eesistuja soovituselAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikli 5 lõige 1 ja artikkel 6.. Liikmetel (sh eesistujal) peab olema seadusega ette nähtud kvalifikatsioonNt vähemalt kümneaastane töökogemus kohtuniku, prokuröri või advokaadina, vähemalt kaheksa-aastane töökogemus riigiteenistujana või professorina või kõrgemal ametikohal ülikoolis või vähemalt kümneaastane töökogemus börsiettevõttes või riigi osalusega ettevõttes (millest vähemalt viis aastat tegevjuhina), vt auditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikkel 7. ning neid tohib ametist vabastada ainult tagandamisjuurdluse, vangistusega karistamise või pikaajalisest vaimsest või füüsilisest tervisehäirest tingitud töövõimetuse korralAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikkel 8.. Samuti on liikmetel keelatud osaleda poliitikas ning täita samal ajal ametikohta Rahvuskogus, haldusasutuses või auditi- ja kontrollinõukogu auditeeritavates ja kontrollitavates organisatsioonides või olla muus tasustatavas ametis või muul tasustataval positsioonilAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikkel 9..Auditi- ja kontrollinõukogu teeb igal aastal üldauditi, kuid võib teha ka eriauditeid erilist huvi pakkuvatel teemadel. Auditi- ja kontrollinõukogu võib nõuda kontrolli käigus dokumentide esitamist ja isikute kohalolekutVt nt auditi- ja kontrollinõukogu seaduse artikkel 27.. Auditi raames uurib auditi- ja kontrollinõukogu riigi tulusid ja kulutusi, kuid jälgib ka ametiasutuste ja -isikute kohustuste üldist täitmist, et parandada avaliku halduse toimimistAuditi- ja kontrollinõukogu seaduse artiklid 20 ja 24.. Nõukogu järelevalve ei piirdu seega eelarveküsimustega, vaid hõlmab ka õiguspärasuse kontrolli.2.3.3.RahvuskoguRahvuskogu võib ametiasutusi uurida ja kontrollidaRahvuskogu seaduse artikkel 128 ja riigihalduse kontrollimise ja uurimise seaduse artiklid 2, 3 ja 15. See hõlmab nii kogu valitsussektori tegevuse iga-aastast kontrollimist kui ka üksikküsimuste uurimist.. Uurimise või kontrolli käigus võib Rahvuskogu taotleda dokumentide avaldamist ja kutsuda isikuid ütlusi andmaRiigihalduse kontrollimise ja uurimise seaduse artikli 10 lõige 1. Vt ka Rahvuskogu seaduse artiklid 128 ja 129.. Rahvuskogu uurimise käigus valeütluste andjate suhtes kohaldatakse kriminaalkaristusi (kuni kümneaastast vangistust)Rahvuskogus ütluste andmise, hinnangute andmise jne seaduse artikkel 14.. Kontrolli käik ja tulemused võidakse avalikustadaRiigihalduse kontrollimise ja uurimise seaduse artikkel 12-2.. Kui Rahvuskogu avastab ebaseadusliku või nõuetele mittevastava tegevuse, võib ta nõuda asjaomaselt ametiasutuselt parandusmeetmete võtmist, sealhulgas kahju hüvitamist, distsiplinaarmeetmete võtmist ja oma sisekorra parandamistRiigihalduse kontrollimise ja uurimise seaduse artikli 16 lõige 2.. Sellise nõudmise järel peab ametiasutus viivitamata tegutsema ja Rahvuskogule tulemustest aru andmaRiigihalduse kontrollimise ja uurimise seaduse artikli 16 lõige 3..2.3.4.Isikuandmete kaitse komisjonIsikuandmete kaitse komisjon teeb kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega järelevalvet selle üle, kuidas kriminaalõiguskaitseasutused isikuandmeid töötlevad. Lisaks hõlmab isikuandmete kaitse komisjoni järelevalve isikuandmete kaitse seaduse artikli 7-8 lõigete 3 ja 4 ning artikli 7-9 lõike 5 kohaselt ka võimalikke selliste normide rikkumisi, milles on sätestatud isikuandmete kogumisega seotud piirangud ja kaitsemeetmed, sealhulgas nende normide, mis sisalduvad kriminaalõiguskaitse eesmärgil (elektrooniliste) tõendite kogumist reguleerivates eriseadustes (vt punkt 2.2). Võttes arvesse isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõike 1 kohaseid isikuandmete õiguspärase ja ausa kogumise nõudeid, on kõik sellised rikkumised ühtlasi ka isikuandmete kaitse seaduse rikkumised ning see annab isikuandmete kaitse komisjonile õiguse korraldada uurimine ja võtta parandusmeetmeidVt isikuandmete kaitse komisjoni teatis nr 2021-1 isikuandmete kaitse seaduse tõlgendamise ja kohaldamise lisasätete kohta..Järelevalvet tehes on isikuandmete kaitse komisjonil juurdepääs kogu asjakohasele teabeleIsikuandmete kaitse seaduse artikkel 63.. Isikuandmete kaitse komisjon võib soovitada õiguskaitseasutustel töötlemise käigus isikuandmete kaitse taset parandada, määrata parandusmeetmeid (nt andmete töötlemise peatamine või isikuandmete kaitseks vajalike meetmete võtmine) või soovitada ametiasutusel distsiplinaarmeetmeid võttaIsikuandmete kaitse seaduse artikli 61 lõige 2, artikli 65 lõiked 1 ja 2 ning artikli 64 lõige 4.. Isikuandmete kaitse seaduse teatavate rikkumiste korral, nagu isikuandmete ebaseaduslik kasutamine või kolmandatele isikutele avaldamine või tundliku teabe ebaseaduslik töötlemine, on ette nähtud ka kriminaalkaristusedIsikuandmete kaitse seaduse artiklid 70–74.. Sellega seoses võib isikuandmete kaitse komisjon suunata asja pädevale uurimisasutusele (sealhulgas prokurörile)Isikuandmete kaitse seaduse artikli 65 lõige 1..2.3.5.Riiklik inimõiguste komisjonRiiklik inimõiguste komisjon (edaspidi inimõiguste komisjon) on põhiõigusi kaitsev ja edendav sõltumatu asutus,Riikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikkel 1. mille pädevuses on põhiseaduse artiklite 10–22 (mis hõlmavad õigust eraelule ja õigust korrespondentsi saladusele) rikkumiste uurimine ja heastamine. Inimõiguste komisjoni kuulub 11 liiget, kelle on ametisse nimetanud Rahvuskogu (neli liiget), president (neli liiget) ja kõrgeima kohtu eesistuja (kolm liiget)Riikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 5 lõiked 1 ja 2.. Komisjoni liikmeks võib nimetada isiku, kes 1) on töötanud vähemalt kümme aastat ülikoolis või tegevusluba omavas uurimisinstituudis vähemalt kaasprofessorina, 2) on töötanud vähemalt kümme aastat kohtuniku, prokuröri või advokaadina, 3) on osalenud vähemalt kümme aastat inimõigustealases tegevuses (nt valitsusvälise mittetulundusühingu või rahvusvahelise organisatsiooni juures) või 4) keda on soovitanud kodanikuühiskonna rühmadRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 5 lõige 3.. Eesistuja nimetab president komisjoni liikmete hulgast ning ta peab ametisse kinnitama RahvuskoguRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 5 lõige 5.. Komisjoni liikmed (sh eesistuja) nimetatakse ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida saab pikendada, ning neid tohib ametist vabastada ainult juhul, kui neid karistatakse vangistusega või kui nad ei suuda pikaajalise füüsilise või vaimse tervisehäire tõttu enam oma kohustusi täita (sellisel juhul peab kaks kolmandikku komisjoni liikmetest ametist vabastamisega nõustuma)Riikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 7 lõige 1 ja artikkel 8.. Inimõiguste komisjoni liikmed ei tohi täita samal ajal ametikohta Rahvuskogus, kohalikus volikogus, riigi valitsuses ega kohalikus omavalitsuses (ametiisikuna)Riikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikkel 10..Inimõiguste komisjon võib omal algatusel või üksikisiku palvel uurimise algatada. Uurimise raames võib inimõiguste komisjon nõuda asjakohaste materjalide esitamist, teha kontrolle ja kutsuda isikuid ütlusi andmaRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikkel 36. Seaduse artikli 36 lõike 7 kohaselt võib materjalide või esemete esitamisest keelduda, kui see kahjustaks riigisaladust, millel võib olla oluline mõju riigi julgeolekule või diplomaatilistele suhetele või mis takistaks tõsiselt kriminaaluurimist või käimasolevat kohtumenetlust. Sellistel juhtudel võib komisjon nõuda lisateavet asjaomase ameti juhilt (kes peab nõudmise heas usus täitma), kui see on vajalik selleks, et veenduda, kas teabe esitamisest keeldumine on põhjendatud.. Uurimise järel võib inimõiguste komisjon anda kindla poliitika või tava parendamise või korrigeerimise soovitusi ning need avalikuks tehaRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 25 lõige 1.. Ametiasutused peavad 90 päeva jooksul alates soovituste saamisest tegema inimõiguste komisjonile teatavaks nende rakendamise kavaRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 25 lõige 3.. Kui soovitusi ei rakendata, peab asjaomane ametiasutus komisjoni sellest teavitamaRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 25 lõige 4.. Inimõiguste komisjon omakorda võib avaldada soovituste rakendamata jätmise Rahvuskogule ja/või teha selle avalikuks. Ametiasutused järgivad üldiselt inimõiguste komisjoni soovitusi ning neil on selleks tugev stiimul, sest soovituste rakendamist on hinnatud osana üldisest hindamisest, mille viib peaministri büroo volitusel läbi valitsuse poliitika koordineerimise amet.2.4.Üksikisiku õiguskaitse2.4.1.Isikuandmete kaitse seadusega ette nähtud õiguskaitsevahendidÜksikisikud võivad kasutada isikuandmete kaitse seadusega ette nähtud õigust andmetega tutvuda, lasta neid parandada, need kustutada ja nende töötlemine peatada ka nende isikuandmete suhtes, mida töötlevad kriminaalõiguskaitseasutused. Andmetega tutvumist võib taotleda otse asjaomaselt ametiasutuselt või kaudselt isikuandmete kaitse komisjoni vahenduselIsikuandmete kaitse seaduse artikli 35 lõige 2.. Pädev asutus võib andmetega tutvumist piirata või selle võimaldamisest keelduda ainult juhul, kui see on seadusega ette nähtud, kui see kahjustaks tõenäoliselt kolmanda isiku elu või tervist või kui see tooks tõenäoliselt kaasa kellegi teise vara ja muude huvide põhjendamatu rikkumise (st kui teise isiku huvid kaaluvad taotluse esitaja huvid üles)Isikuandmete kaitse seaduse artikli 35 lõige 4.. Kui andmetega tutvumise taotlus jäetakse rahuldamata, tuleb isikut teavitada selle põhjustest ja vaidlustamisvõimalustestIsikuandmete kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 42 lõige 2.. Samuti võib andmete parandamise või kustutamise taotluse rahuldamata jätta siis, kui see on muude seadustega ette nähtud; sellisel juhul tuleb isikut teavitada põhjustest ja vaidlustamisvõimalusestIsikuandmete kaitse seaduse artikli 36 lõiked 1–2 ja isikuandmete kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 43 lõige 3..Õiguskaitsevahendina võivad isikud esitada kaebuse isikuandmete kaitse komisjonile, sealhulgas Korea interneti- ja turbeameti hallatava privaatsusküsimuste kõnekeskuse kauduIsikuandmete kaitse seaduse artikkel 62.. Samuti võib isik taotleda vahendamist isikuandmetega seotud vaidluste vahendamise komitee kauduIsikuandmete kaitse seaduse artiklid 40–50 ja isikuandmete kaitse seaduse rakendusmääruse artiklid 48-2–57.. Neid õiguskaitsevahendeid saab kasutada nii siis, kui võimalik rikkumine puudutab norme, mis sisalduvad isikuandmete kogumise piiranguid ja kaitsemeetmeid käsitlevates eriseadustes (vt punkt 2.2), kui ka siis, kui see puudutab isikuandmete kaitse seadust. Lisaks võivad isikud vaidlustada isikuandmete kaitse komisjoni otsused või tegevusetuse vastavalt halduskohtumenetluse seadusele (vt punkt 2.4.3).2.4.2.Õiguskaitse taotlemine riiklikult inimõiguste komisjoniltInimõiguste komisjon menetleb üksikisikute (nii Korea kui ka välisriikide kodanike) kaebusi inimõiguste rikkumise kohta ametiasutuste pooltRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artiklis 4 on küll osutatud kodanikele ja Korea Vabariigis elavatele välismaalastele, kuid termin elama seostub pigem jurisdiktsiooni kui territooriumi mõistega. Seega, kui Koreas asuvad riiklikud institutsioonid rikuvad väljaspool Koread asuva välismaalase põhiõigusi, võib viimane inimõiguste komisjonile kaebuse esitada. Vt näiteks vastav küsimus inimõiguste komisjoni korduma kippuvate küsimuste lehel: https://www.humanrights.go.kr/site/program/board/basicboard/list?boardtypeid=7025&menuid=002004005001&pagesize=10¤tpage=2. Selline olukord esineks juhul, kui Korea ametiasutused tutvuvad ebaseaduslikult välismaalase isikuandmetega, mis on Koreasse edastatud.. Inimõiguste komisjonile kaebuse esitanud isikute suhtes ei kohaldata kaebeõiguse nõuetKaebus tuleb põhimõtteliselt esitada ühe aasta jooksul alates rikkumisest, kuid inimõiguste komisjon võib siiski otsustada ka pärast seda tähtaega esitatud kaebust uurida, juhul kui kriminaal- või tsiviilõiguses ette nähtud aegumistähtaeg ei ole möödunud (riikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 32 lõike 1 punkt 4).. Seega menetleb inimõiguste komisjon kaebust ka siis, kui asjaomane isik ei saa vastuvõetavuse hindamise etapis faktilist kahju tõendada. Kriminaalõiguskaitse eesmärgil isikuandmete kogumise kontekstis ei pea isik seega tõendama, et Korea ametiasutused on tema isikuandmetega faktiliselt tutvunud, selleks et tema kaebus inimõiguste komisjonile oleks vastuvõetav. Isik võib taotleda ka kaebuse lahendamist vahendamise teelRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artiklid 42 jj..Kaebuse uurimiseks saab inimõiguste komisjon kasutada oma uurimisvolitusi, sealhulgas nõudes asjakohaste materjalide esitamist, tehes kontrolle ja kutsudes isikuid ütlusi andmaRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artiklid 36 ja 37.. Kui uurimise tulemusena selgub, et asjakohaseid seadusi on rikutud, võib inimõiguste komisjon soovitada parandusmeetmete rakendamist või asjakohase seaduse, institutsiooni, poliitika või tava korrigeerimist või paremaks muutmistRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikkel 44.. Soovitatavad parandusmeetmed võivad hõlmata vahendamist, inimõiguste rikkumise lõpetamist, kahju hüvitamist ja sama või sarnase rikkumise kordumist takistavaid meetmeidRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikli 42 lõige 4.. Kui isikuandmed koguti kohaldatavate normide järgi ebaseaduslikult, võivad parandusmeetmed hõlmata kogutud isikuandmete kustutamist. Kui leitakse, et on väga tõenäoline, et rikkumist pannakse parasjagu toime, ja et on tõenäoline, et meetmete võtmata jätmise korral tekib raskesti heastatav kahju, võib inimõiguste komisjon võtta kiireloomulisi leevendusmeetmeidRiikliku inimõiguste komisjoni seaduse artikkel 48..Inimõiguste komisjonil ei ole õigust rakendada sunnimeetmeid, kuid tema otsuseid (nt otsust kaebuse uurimine lõpetada)Näiteks kui inimõiguste komisjon ei saa erandjuhtumil teatavaid materjale või ruume kontrollida, sest need on seotud riigisaladustega, millel võib olla oluline mõju riigi julgeolekule või diplomaatilistele suhetele, või nende kontrollimine võib oluliselt takistada kriminaaluurimist või pooleliolevat kohtumenetlust (vt allmärkus 166), ja see ei lase tal läbi viia uurimist, mis on vajalik saadud palve põhjendatuse hindamiseks, teavitab ta isikut kaebuse tagasilükkamise põhjustest vastavalt riikliku inimõiguste komisjoni seaduse artiklile 39. Sellisel juhul võib isik inimõiguste komisjoni otsuse halduskohtumenetluse seaduse alusel vaidlustada. ja soovitusi saab halduskohtumenetluse seaduse kohaselt Korea kohtutes vaidlustada (vt allpool punkt 2.4.3)Vt nt Souli kõrge kohtu 18. aprilli 2008. aasta otsus nr 2007Nu27259, mida kinnitas kõrgeima kohtu 9. oktoobri 2008. aasta otsus nr 2008Du7854; Souli kõrge kohtu 2. veebruari 2018. aasta otsus nr 2017Nu69382.. Kui inimõiguste komisjoni uurimistulemustest ilmneb, et ametiasutus on ebaseaduslikult isikuandmeid kogunud, võib isik taotleda asjaomase ametiasutuse suhtes täiendavat õiguskaitset Korea kohtutelt, nt vaidlustades isikuandmete kogumise halduskohtumenetluse seaduse alusel, esitades põhiseadusliku kaebuse konstitutsioonikohtu seaduse alusel või taotledes kahjuhüvitist riigilt hüvitise saamise seaduse alusel (vt allpool punkt 2.4.3).2.4.3.Kohtulik õiguskaitseIsikud võivad tugineda eelmistes punktides kirjeldatud piirangutele ja kaitsemeetmetele, et taotleda eri mehhanismide kaudu õiguskaitset Korea kohtutelt.Esiteks võivad asjaomane isik ja tema nõustaja olla kriminaalmenetluse seaduse kohaselt juures, kui läbiotsimis- või arestimismäärust täide viiakse, ning võivad seetõttu esitada vaide määruse täideviimise ajalKriminaalmenetluse seaduse artiklid 121 ja 219.. Lisaks on kriminaalmenetluse seadusega ette nähtud nn kvaasikaebuse mehhanism, mis võimaldab isikutel esitada pädevale kohtule taotluse tühistada prokuröri või politsei otsus arestimise kohta või seda muutaKriminaalmenetluse seaduse artikkel 417 koostoimes artikli 414 lõikega 2. Vt ka kõrgeima kohtu 29. septembri 1997. aasta otsus nr 97Mo66.. See annab isikutele võimaluse vaidlustada arestimismääruse täitmiseks võetud meetmed.Lisaks võivad isikud taotleda Korea kohtutes kahju hüvitamist. Riigilt hüvitise saamise seaduse alusel võivad isikud taotleda hüvitist kahju eest, mille on tekitanud ametiisikud oma ametikohustuste täitmisel seadust rikkudesRiigilt hüvitise saamise seaduse artikli 2 lõige 1.. Riigilt hüvitise saamise seaduse kohase nõude võib esitada spetsiaalsele nn hüvitamisnõukogule või otse Korea kohtuteleRiigilt hüvitise saamise seaduse artiklid 9 ja 12. Seadusega on ette nähtud ringkonnanõukogud (mille eesistuja on vastava prokuratuuri aseprokurör), kesknõukogu (mille eesistuja on asejustiitsminister) ja erinõukogu (mille eesistuja on asekaitseminister ja mis vastutab sõjaväelaste või sõjaväe tsiviiltöötajate tekitatud kahju hüvitamise nõuete eest). Hüvitisnõudeid menetlevad põhimõtteliselt ringkonnanõukogud, mis peavad teatavatel asjaoludel edastama juhtumi kesk- või erinõukogule, nt kui hüvitis ületab teatava summa või kui isik taotleb uut otsust. Kõik nõukogud koosnevad justiitsministri poolt ametisse nimetatud liikmetest (nt justiitsministeeriumi ametnike, kohtutäiturite, juristide ja riigi hüvitiste asjatundjate hulgast) ning nende suhtes kohaldatakse huvide konflikti käsitlevaid erinorme (vt riigilt hüvitise saamise seaduse rakendusmääruse artikkel 7).. Kui ohver on välismaalane, kohaldatakse riigilt hüvitise saamise seadust juhul, kui tema päritoluriik tagab samamoodi riigi tekitatud kahju hüvitamise Korea kodanikeleRiigilt hüvitise saamise seaduse artikkel 7.. Kohtupraktika kohaselt on see tingimus täidetud juhul, kui teises riigis hüvitise taotlemise nõuded ei ole Koreaga võrreldes oluliselt tasakaalust väljas ja ei ole üldiselt rangemad kui Korea kehtestatud nõuded ega ole oluliselt ja sisuliselt erinevadKõrgeima kohtu 11. juuni 2015. aasta otsus nr 2013Da208388.. Riigi hüvitamiskohustus on reguleeritud tsiviilseadusega ning seega hõlmab riigi vastutus ka muud kui varalist kahju (nt vaimseid kannatusi)Vt riigilt hüvitise saamise seaduse artikkel 8 ja tsiviilseaduse artikkel 751..Andmekaitsenormide rikkumiste puhul on täiendavad õiguskaitsevahendid ette nähtud isikuandmete kaitse seadusega. Isikuandmete kaitse seaduse artikli 39 kohaselt võib iga isik, kes on kannatanud kahju isikuandmete kaitse seaduse rikkumise või oma isikuandmete kaotsimineku, varguse, avalikustamise, võltsimise, muutmise või kahjustamise tõttu, taotleda Korea kohtute kaudu kahju hüvitamist. Samasugust vastastikkuse nõuet nagu riigilt hüvitise saamise seaduse kohaselt ei ole ette nähtud.Lisaks kahju hüvitamisele on halduskohtumenetluse seadusega ette nähtud haldusõiguslik õiguskaitse haldusasutuste tegevuse või tegevusetuse vastu. Igaüks võib vaidlustada otsuse (st kindlal juhul avaliku võimu teostamise või selle teostamisest keeldumise) või tegevusetuse (selle, kui haldusasutus ei tee pika aja vältel otsust, mille ta on seaduse kohaselt kohustatud tegema) ning sellest tulenevalt võidakse õigusvastane otsus tühistada, ära muuta või õigustühiseks tunnistada (st tunnistada, et otsusel puudub õigusjõud või et seda ei ole õiguskorra seisukohalt olemas) või leida, et tegevusetus on ebaseaduslikHalduskohtumenetluse seaduse artiklid 2 ja 4.. Selleks et haldusotsust saaks vaidlustada, peab sellel olema otsene mõju kodanikõigustele ja -kohustusteleKõrgeima kohtu 22. oktoobri 1999. aasta otsus nr 98Du18435, 8. septembri 2000. aasta otsus nr 99Du1113 ja 27. septembri 2012. aasta otsus nr 2010Du3541.. See hõlmab meetmeid isikuandmete kogumiseks kas otse (nt sidevahendite pealtkuulamise teel) või andmete avaldamise taotluse teel (nt teenuseosutajale).Eespool nimetatud nõuded võib esitada esiteks teatavate ametiasutuste (nt luureteenistus, inimõiguste komisjon) alluvuses tegutsevatele vaidekomisjonidele või korruptsioonivastase võitluse ja kodanikuõiguste komisjoni alluvuses tegutsevale kesksele vaidekomisjonileVaiete seaduse artikkel 6 ja halduskohtumenetluse seaduse artikli 18 lõige 1.. Selline vaie on ebaametlikum alternatiiv ametiasutuse otsuse või tegevusetuse vaidlustamiseks. Halduskohtumenetluse seaduse kohaselt võib nõudega pöörduda ka otse Korea kohtutesse.Halduskohtumenetluse seaduse kohase nõude otsuse tühistamiseks/muutmiseks võib esitada igaüks, kellel on õiguslik huvi tühistamise/muutmise taotlemiseks või tühistamise/muutmise teel oma õiguste taastamiseks, juhul kui asjaomane otsus ei ole enam jõusHalduskohtumenetluse seaduse artikkel 12.. Ka otsuse õigustühiseks tunnistamist võib taotleda isik, kellel on vastav õiguslik huvi, tegevusetuse õigusvastaseks tunnistamist aga võib taotleda igaüks, kes on taotlenud mingi otsuse tegemist ning kellel on õiguslik huvi, et tegevusetus õigusvastaseks tunnistataksHalduskohtumenetluse seaduse artiklid 35 ja 36.. Kõrgeima kohtu kohtupraktika kohaselt on õiguslik huvi tõlgendatav kui õigusaktidega kaitstud huvi, st otsene ja kindel huvi, mis on kaitstud haldusasutuste otsuste aluseks olevate õigusnormidega (st mitte üldsuse üldine, kaudne ja abstraktne huvi)Kõrgeima kohtu pühapäev, 26. märts 2006. aasta otsus nr 2006Du330.. Isikutel on seega õiguslik huvi, kui kriminaalõiguskaitse eesmärgil nende isikuandmeid kogudes on rikutud piiranguid ja kaitsemeetmeid (mis on ette nähtud eriseaduste või isikuandmete kaitse seadusega). Halduskohtumenetluse seaduse kohane lõplik kohtuotsus on poolte jaoks siduvHalduskohtumenetluse seaduse artikli 30 lõige 1..Otsuse tühistamise/muutmise taotlus ja tegevusetuse õigusvastaseks tunnistamise taotlus tuleb esitada 90 päeva jooksul alates kuupäevast, mil isik otsusest/tegevusetusest teada saab, ning põhimõtteliselt kõige hiljem üks aasta pärast asjaomase otsuse tegemist / tegevusetuse esinemist, välja arvatud põhjendatud aluste olemasolu korralHalduskohtumenetluse seaduse artikkel 20. Sama tähtaeg kehtib ka tegevusetuse õigusvastaseks tunnistamise nõude puhul, vt halduskohtumenetluse seaduse artikli 38 lõige 2.. Kõrgeima kohtu kohtupraktika kohaselt on mõiste põhjendatud alused tõlgendatav laialt ning nõuab hindamist, kas kõiki juhtumi asjaolusid arvesse võttes on ühiskondlikult vastuvõetav hilinenud kaebust lubadaKõrgeima kohtu 28. juuni 1991. aasta otsus nr 90Nu6521.. See hõlmab näiteks (kuid mitte ainult) selliseid hilinenud esitamise põhjuseid, mille eest asjaomast isikut ei saa vastutavaks pidada (st olukordi, mille üle kaebuse esitajal ei ole kontrolli, näiteks kui teda ei ole tema isikuandmete kogumisest teavitatud), või vääramatut jõudu (nt loodusõnnetus, sõda).Isikud saavad esitada ka põhiseadusliku kaebuse konstitutsioonikohtuleKonstitutsioonikohtu seaduse artikli 68 lõige 1.. Konstitutsioonikohtu seaduse kohaselt võib iga isik, kelle põhiseadusega tagatud põhiõigusi on valitsuse volituste kasutamise või kasutamata jätmisega (välja arvatud kohtuotsused) rikutud, taotleda põhiseadusliku kaebuse suhtes otsuse tegemist. Muude kaitsevahendite olemasolu korral tuleb kõigepealt neid kasutada. Konstitutsioonikohtu kohtupraktika kohaselt võivad välismaalased esitada põhiseadusliku kaebuse, kui nende põhiõigusi on Korea põhiseaduses tunnistatud (vt selgitused punktis 1.1)Konstitutsioonikohtu 29. novembri 2001. aasta otsus nr 99HeonMa194.. Põhiseadusliku kaebuse peab esitama 90 päeva jooksul pärast seda, kui isik on rikkumisest teada saanud, ning ühe aasta jooksul pärast selle toimumist. Kuna halduskohtumenetluse seaduse kohast menetluskorda kohaldatakse ka konstitutsioonikohtu seaduse kohaste menetluste puhul,Konstitutsioonikohtu seaduse artikkel 40. on kaebus endiselt vastuvõetav, kui on olemas põhjendatud alused, mida tuleb tõlgendada kooskõlas konstitutsioonikohtu eespool kirjeldatud kohtupraktikaga.Kui enne tuleb ära kasutada muud kaitsevahendid, tuleb põhiseaduslik kaebus esitada 30 päeva jooksul pärast sellise kaitsevahendi suhtes langetatud lõplikku otsustKonstitutsioonikohtu seaduse artikkel 69.. Konstitutsioonikohus võib valitsuse volituste teostamise, mis rikkumise põhjustas, kehtetuks tunnistada või teatava tegevusetuse põhiseadusvastaseks tunnistadaKonstitutsioonikohtu seaduse artikli 75 lõige 3.. Sellisel juhul peab asjaomane ametiasutus kohtu otsuse järgimiseks meetmed võtma.3.VALITSUSE JUURDEPÄÄS RIIKLIKU JULGEOLEKU EESMÄRGIL3.1.Pädevad ametiasutused riikliku julgeoleku valdkonnasKorea Vabariigil on kaks spetsiaalset luureasutust: luureteenistus ja kaitsealase julgeoleku tugiüksuse staap. Lisaks võivad riikliku julgeoleku huvides isikuandmeid koguda ka politsei ja prokuratuur.Luureteenistus on loodud riikliku luureteenistuse seadusega ning tegutseb otse presidendi alluvuses ja järelevalve allRiikliku luureteenistuse seaduse artikkel 2 ja artikli 4 lõige 2.. Eelkõige kogub, koostab ja jagab luureteenistus teavet välisriikide (ja Põhja-Korea) kohta,See mõiste ei hõlma teavet üksikisikute kohta, vaid üldteavet välisriikide kohta (suundumused, arengud) ja kolmandate riikide riigitegelaste tegevuse kohta. spionaaži (sealhulgas sõjalise ja tööstusspionaaži), terrorismi ja rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide tegevuse vastu võitlemisega seotud luureandmeid, teatavaid avaliku ja riikliku julgeoleku vastu suunatud kuritegusid (nt riigisisene ülestõus, väliskallaletung) käsitlevaid luureandmeid ning küberturvalisuse tagamise ja küberrünnete ja -ohtude ärahoidmise või nende vastu võitlemisega seotud luureandmeidRiikliku luureteenistuse seaduse artikli 3 lõige 1.. Riiklikus luureteenistuse seaduses, millega luureteenistus on loodud ja milles on sätestatud selle ülesanded, on sätestatud ka üldpõhimõtted, mille raames kõik selle tegevused toimuvad. Üldpõhimõte on, et luureteenistus peab olema poliitiliselt erapooletu ning kaitsma isikute vabadusi ja õigusiArtikli 3 lõige 1, artikli 6 lõige 2 ning artiklid 11 ja 21. Vt ka huvide konflikte käsitlevad normid, eriti artiklid 10 ja 12.. Luureteenistuse president peab välja töötama üldised suunised, milles on sätestatud, milliste põhimõtete kohaselt, millises ulatuses ja millise korra järgi täidab luureteenistus oma kohustusi seoses teabe kogumise ja kasutamisega, ning esitama need RahvuskoguleRiikliku luureteenistuse seaduse artikli 4 lõige 2.. Rahvuskogu võib (oma luurekomitee kaudu) nõuda suuniste parandamist või täiendamist, kui ta leiab, et need on õigusvastased või ebaõiglased. Üldisemalt ei tohi direktor ja luureteenistuse töötajad oma ülesannete täitmisel ametivõimu kuritarvitades sundida ühtegi institutsiooni, organisatsiooni ega üksikisikut tegema midagi, mida nad ei ole kohustatud tegema, ega takistada ühtegi inimest tema õiguste teostamiselRiikliku luureteenistuse seaduse artikkel 13.. Lisaks peab luureteenistus posti tsenseerides, sidevahendeid pealt kuulates, asukohaandmeid kogudes, sideandmeid kogudes või erasuhtlust salvestades või pealt kuulates järgima sõnumisaladuse kaitse seadust, asukohaandmete seadust või kriminaalmenetluse seadustRiikliku luureteenistuse seaduse artikkel 14.. Igasuguse võimu kuritarvitamise või kõnealuste seaduste vastase teabe kogumise eest on ette nähtud kriminaalkaristusRiikliku luureteenistuse seaduse artiklid 22 ja 23..Kaitsealase julgeoleku tugiüksuse staap on kaitseministeeriumile alluv sõjaväeluure asutus. See vastutab julgeolekuküsimuste eest sõjaväes, kriminaaluurimiste eest sõjaväes (mis on reguleeritud sõjaväekohtu seadusega) ja sõjaväeluure eest. Kaitsealase julgeoleku tugiüksuse staap ei tegele üldiselt tsiviilisikute jälgimisega, välja arvatud juhul, kui see on vajalik tema sõjaväeliste ülesannete täitmiseks. Isikud, keda tohib uurida, on sõjaväelased, sõjaväes töötavad tsiviilisikud, sõjaväelist väljaõpet saavad isikud, reservväelased, ajateenijad ja sõjavangidSõjaväekohtu seaduse artikkel 1.. Kui kaitsealase julgeoleku tugiüksuse staap kogub riikliku julgeoleku huvides kommunikatsiooni puudutavaid andmeid, peab ta järgima sõnumisaladuse kaitse seaduses ja selle rakendusmääruses sätestatud piiranguid ja kaitsemeetmeid.3.2.Õiguslik alus ja piirangudRiikliku julgeoleku huvides isikuandmete kogumise õiguslik alus ning kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmed on sätestatud sõnumisaladuse kaitse seaduses, terrorismivastases seaduses kodanike ja avaliku julgeoleku tagamiseks (edaspidi terrorismivastase võitluse seadus) ja telekommunikatsioonitegevuse seadusesPolitsei ja luureteenistus lähtuvad riikliku julgeolekuga seotud kuritegusid uurides kriminaalmenetluse seadusest, kaitsealase julgeoleku tugiüksuse staap aga sõjaväekohtu seadusest.. Need piirangud ja kaitsemeetmed (mida kirjeldatakse järgmistes punktides) tagavad, et andmeid kogutakse ja töödeldakse ainult niivõrd, kuivõrd see on õiguspärase eesmärgi saavutamiseks hädavajalik. See välistab massilise ja valimatu isikuandmete kogumise riikliku julgeoleku huvides.3.2.1.Kommunikatsiooni puudutavate andmete kogumine3.2.1.1.Luureasutuste poolt kommunikatsiooni puudutavate andmete kogumine3.2.1.1.1.Õiguslik alusSõnumisaladuse kaitse seadusega on antud luureasutustele õigus kommunikatsiooni puudutavaid andmeid koguda ning kohustatud sideteenuste osutajaid nende asutuste taotlusel koostööd tegemaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 15-2.. Nagu on kirjeldatud punktis 2.2.2.1, eristatakse sõnumisaladuse kaitse seaduses sõnumite sisu kogumist (st sõnumisaladust piiravaid meetmeid nagu pealtkuulamine või tsenseerimineSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 2 lõiked 6 ja 7.) ja sideandmete kogumistSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 2 lõige 11..Kumbagi liiki andmete kogumise lubatavuse tingimused erinevad, kuid kohaldatavad menetluskorrad ja kaitsemeetmed on suures osas samadVt ka sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-4 lõige 2 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 37 lõige 4, milles on sätestatud, et sõnumite sisu kogumise suhtes kohaldatavaid menetlusi kohaldatakse vajalike muudatustega ka sideandmete kogumise suhtes.. Sideandmeid (ehk metaandmeid) võib koguda selleks, et hoida ära oht riiklikule julgeolekuleSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 13-4.. Sõnumisaladust piiravate meetmete rakendamiseks (st sõnumite sisu kogumiseks) kehtivad rangemad tingimused: neid tohib kasutada ainult siis, kui riiklik julgeolek pannakse eeldatavalt tõsisesse ohtu ja luureandmete kogumine on vajalik selle ohu ärahoidmiseks (st kui on tõsine oht riiklikule julgeolekule ja andmete kogumine on vajalik selle ärahoidmiseks)Sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõige 1.. Lisaks on juurdepääs sõnumite sisule lubatud ainult riikliku julgeoleku tagamise viimase abinõuna ning sõnumisaladust tuleb püüda rikkuda võimalikult väheSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 3 lõige 2.. Isegi kui on saadud nõuetekohane heakskiit/luba, tuleb selliste meetmete võtmine lõpetada niipea, kui need ei ole enam vajalikud, tagades sellega, et isiku sidesaladust rikutakse võimalikult väheSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 2..3.2.1.1.2.Vähemalt ühe Korea kodanikuga seotud kommunikatsiooni puudutavate andmete kogumise suhtes kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmedKommunikatsiooni puudutavate andmete (nii sisu- kui ka metaandmete) kogumine juhul, kui kas sideseansi üks pool või mõlemad pooled on Korea kodanikud, on lubatud ainult kõrge kohtu vanemeesistuja loalSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõike 1 punkt 1. Pädev kohus on kõrge kohus, mille alluvusse kuulub ühe või mõlema jälgimise all oleva poole elu- või asukoht.. Luureasutuse taotlus tuleb esitada kirjalikult prokurörile või peaprokuratuurileSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 7 lõige 3.. Selles peavad olema märgitud andmete kogumise põhjused (st et riiklik julgeolek pannakse eeldatavalt tõsisesse ohtu või et kogumine on vajalik selleks, et hoida ära ohud riiklikule julgeolekule) koos neid põhjusi toetavate ja esmapilgul usutavalt tõendavate materjalidega ning taotluse üksikasjad (st eesmärgid, isik või isikud, kelle andmeid kogutakse, milliseid andmeid kogutakse, kogumise ajavahemik ning kogumise viis ja koht)Sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõige 3 ja artikli 6 lõige 4.. Prokurör/peaprokuratuur omakorda taotleb luba kõrge kohtu vanemeesistujaltSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 7 lõige 4. Prokuröri taotluses kohtule peavad olema märgitud kahtlustuse peamised põhjused ning mitme loa samaaegse taotlemise korral selle põhjendus (vt sõnumisaladusekaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 4).. Eesistuja tohib anda kirjaliku loa ainult juhul, kui ta leiab, et taotlus on põhjendatud; kui ta leiab, et taotlus on alusetu, lükkab ta selle tagasiSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõige 3, artikli 6 lõiked 5 ja 9.. Loal on märgitud andmete kogumise liik, eesmärk, objekt, ulatus ja ajavahemik ning see, kus ja kuidas seda tohib tehaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõige 3 ja artikli 6 lõige 6..Juhuks kui meetme eesmärk on uurida riiklikku julgeolekut ohustavat kuritegeliku ühenduse tegevust ja eriolukord muudab eespool kirjeldatud menetluse läbimise võimatuks, on ette nähtud erinormidSõnumisaladuse kaitse seaduse artikkel 8.. Kui need tingimused on täidetud, võivad luureasutused rakendada varjatud jälgimist kohtu eelneva loataSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 1.. Luureasutus peab siiski taotlema kohtu luba kohe pärast kiireloomuliste meetmete võtmist. Kui luba ei saada 36 tunni jooksul alates meetmete võtmise ajast, tuleb need kohe peatadaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 2.. Eriolukorras teabe kogumine peab alati toimuma kooskõlas nn eriolukorras toimuvat tsensuuri / pealtkuulamist puudutava avaldusega ning teavet koguv asutus peab kõik erakorralised meetmed registreerimaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 4. Vt eespool punkt 2.2.2.2 kiireloomuliste meetmete kohta õiguskaitse valdkonnas..Kui jälgimine viiakse lõpule lühikese aja jooksul ja kohtu loa saamine on seetõttu välistatud, peab pädeva kõrgema prokuratuuri juht saatma luureasutuse koostatud kiireloomulise meetme teatise kiireloomuliste meetmete registrit pidava pädeva kohtu juhileSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõiked 5 ja 7. Teatises peab olema märgitud jälgimise eesmärk, objekt, ulatus, ajavahemik, koht ja viis ning põhjused, miks taotlust ei esitatud enne meetme võtmist (sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 6).. See võimaldab kohtul andmete kogumise õiguspärasust kontrollida.3.2.1.1.3.Ainult välismaalastega seotud kommunikatsiooni puudutavate andmete kogumise suhtes kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmedSelleks et koguda andmeid ainult välismaalaste vahel aset leidnud kommunikatsiooni kohta, peavad luureasutused saama enne presidendi kirjaliku heakskiiduSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõike 1 punkt 2.. Selliseid kommunikatsiooni puudutavaid andmeid kogutakse riikliku julgeoleku huvides ainult juhul, kui need kuuluvad ühte loetletud kategooriatest, milleks on side järgmiste poolte vahel: Korea Vabariigi suhtes vaenulike riikide valitsusametnikud või muud isikud, välisagentuurid, Korea-vastases tegevuses kahtlustatavad rühmitused või isikudSilmas on peetud tegevusi, mis ohustavad riigi olemasolu ja ohutust, demokraatlikku korda või inimeste elu ja vabadust. või selliste rühmituste liikmed, mis asuvad Korea poolsaarel faktiliselt väljaspool Korea Vabariigi suveräänsust, ja nende välisriikides asuvate katusrühmituste liikmedSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõike 1 punktiga 2 ette nähtud korda kohaldatakse ka siis, kui üks sideseansi pool on artikli 7 lõike 1 punktis 2 kirjeldatud isik ja teine pool on tundmatu või teda ei ole võimalik kindlaks teha.. Kui üks sideseansi pool on Korea kodanik ja teine välismaalane, tuleb kohtu luba taotleda vastavalt punktis 3.2.1.1.2 kirjeldatud korrale.Luureasutuse juht peab esitama plaanitavate meetmete kava luureteenistuse direktorileSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 8 lõige 1. Luureteenistuse direktori nimetab parlamendis kinnitamise järel ametisse president (riikliku luureteenistuse seaduse artikkel 7).. Luureteenistuse direktor kontrollib kava nõuetelevastavust ning esitab nõuetelevastava kava presidendile heakskiitmiseksSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 8 lõige 2.. Kava peab sisaldama sama teavet nagu Korea kodanike andmete kogumiseks kohtu loa saamise taotlus (mida on kirjeldatud eespool)Sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 8 lõige 3 koostoimes sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 6 lõikega 4.. Täpsemalt peavad selles olema märgitud andmete kogumise põhjused (st et riiklik julgeolek pannakse eeldatavalt tõsisesse ohtu või et kogumine on vajalik selleks, et hoida ära ohud riiklikule julgeolekule) ja kahtlustuse peamised alused koos neid põhjusi toetavate ja esmapilgul usutavalt tõendavate materjalidega ning taotluse üksikasjad (st eesmärgid, isik või isikud, kelle andmeid kogutakse, milliseid andmeid kogutakse, kogumise ajavahemik ning kogumise viis ja koht). Kui samal ajal taotletakse mitut luba, tuleb märkida selle otstarve ja põhjusedSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 8 lõige 3 ja artikkel 4..EriolukorrasSee tähendab juhtu, kui meetme objekt on kuritegeliku ühenduse tegevus, mis ohustab riiklikku julgeolekut, presidendi heakskiidu saamiseks ei ole piisavalt aega ja kiireloomuliste meetmete võtmata jätmine võib kahjustada riiklikku julgeolekut (sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 8). tuleb saada eelnev heakskiit ministrilt, kellele asjaomane luureasutus allub. Luureasutus peab sellisel juhul taotlema siiski presidendi heakskiitu kohe pärast kiireloomuliste meetmete võtmist. Kui luureasutus ei saa heakskiitu 36 tunni jooksul alates taotluse esitamisest, tuleb andmete kogumine kohe peatadaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 9.. Sellisel juhul tuleb kogutud andmed alati hävitada.3.2.1.1.4.Üldised piirangud ja kaitsemeetmedErasektori üksuste koostööd taotledes peavad luureasutused esitama neile kohtu määruse / presidendi loa või eriolukorras toimuvat tsensuuri puudutava avalduse esilehe koopia, mida taotluse saanud üksus peab säilitamaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9 lõige 2 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 12.. Üksused, kellelt sõnumisaladuse kaitse seaduse alusel luureasutustele teabe avaldamist taotletakse, võivad selle avaldamisest keelduda, kui loas või eriolukorras toimuvat tsensuuri puudutavas avalduses on märgitud vale kasutajatunnus (nt telefoninumber, mis ei kuulu identifitseeritud isikule). Lisaks ei tohi ühelgi juhul avaldada sideks kasutatavaid parooleSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9 lõige 4..Luureasutused võivad usaldada sõnumisaladust piiravate meetmete rakendamise või sideandmete kogumise postiasutusele või sideteenuse osutajale (vastavalt telekommunikatsioonitegevuse seaduse määratlusele)Sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 13.. Nii asjaomane luureasutus kui ka koostöö tegemise taotluse saanud teenuseosutaja peab säilitama kolm aastat teavet, mis hõlmab meetmete taotlemise eesmärki, nende rakendamise või koostöö tegemise kuupäeva ja meetmete objekti (nt post, telefonside, e-post)Sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9 lõige 3 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 17 lõige 2. See ajavahemik ei kehti sideandmete puhul (vt sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 39).. Sideandmeid edastavad sideteenuste osutajad peavad säilitama seitse aastat teavet kogumise sageduse kohta ning andma kaks korda aastas aru teadus- ja IKT-ministrileSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13 lõige 7 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 39..Luureasutused peavad kogutud teabe ja jälgimise tulemuse kohta luureteenistuse direktorile aru andmaSõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikli 18 lõige 3.. Sideandmete kogumise puhul tuleb registreerida selliste andmete taotlemise fakt, kirjalik taotlus ise ja seda kasutanud asutusSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13 lõige 5 ja artikli 13-4 lõige 3..Nii sõnumite sisu kui ka sideandmeid tohib koguda ainult kuni neli kuud ning kui taotletud eesmärk saavutatakse varem, tuleb kogumine kohe lõpetadaSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõige 2.. Kui loa andmise tingimused püsivad, võib tähtaega kohtu loal või presidendi heakskiidul kuni nelja kuu võrra pikendada. Jälgimismeetmete pikendamiseks heakskiidu saamise taotlus peab olema kirjalik, selles peavad olema märgitud põhjused, miks pikendamist taotletakse, ning sellele peavad olema lisatud toetavad materjalidSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 7 lõige 2 ja sõnumisaladuse kaitse seaduse rakendusmääruse artikkel 5..Kogumise õiguslikust alusest olenevalt teavitatakse isikuid üldiselt nende sideandmete kogumisest. Eelkõige peab luureasutuse juht teavitama asjaomast isikut jälgimismeetmest kirjalikult 30 päeva jooksul alates jälgimise lõppemise kuupäevast, olenemata sellest, kas koguti sõnumite sisu või sideandmeid, ja sellest, kas andmeid koguti tavakorras või eriolukorrasSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9-2 lõige 3. Sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-4 kohaselt kehtib see nii sõnumite sisu kui ka sideandmete kogumise kohta.. Teavituses peavad olema märgitud 1) andmete kogumise fakt, 2) andmeid kogunud asutus ja 3) kogumisperiood. Teavitamist võib siiski edasi lükata, kui on tõenäoline, et see seab ohtu riikliku julgeoleku või kahjustab inimeste elu ja füüsilist ohutustSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 9-2 lõige 4.. Kui edasilükkamise põhjused kaovad, tuleb teavitus teha 30 päeva jooksulSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 13-4 lõige 2 ja artikli 9-2 lõige 6..Teavitamisnõue kehtib siiski ainult selliste andmete kogumise puhul, kus vähemalt üks pool on Korea kodanik. Välismaalasi teavitatakse seega ainult juhul, kui kogutakse andmeid nende side kohta Korea kodanikega. Kui kogutakse andmeid ainult välismaalaste vahelise side kohta, ei ole teavitamine seetõttu nõutav.Sõnumisaladuse kaitse seaduse alusel jälgimise teel saadud side sisu ja sideandmeid tohib kasutada ainult 1) teatavate kuritegude uurimiseks, kohtusse viimiseks või ärahoidmiseks, 2) distsiplinaarmenetlusteks, 3) kohtumenetlustes, kus üks sideseansi pool tugineb neile kahjunõudes, või 4) muude seaduste aluselSõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 5 lõiked 1–2, artikkel 12 ja artikkel 13-5..3.2.1.2.Politsei/prokuratuuri poolt riikliku julgeoleku huvides kommunikatsiooni puudutavate andmete koguminePolitsei/prokuratuur võib koguda kommunikatsiooni puudutavaid andmeid (nii sõnumite sisu kui ka sideandmeid) riikliku julgeoleku huvides samadel tingimustel, nagu on kirjeldatud punktis 3.2.1.1. EriolukorrasSee tähendab, kui meetme objekt on kuritegeliku ühenduse tegevus, mis ohustab riiklikku julgeolekut, ja eriolukorra tõttu ei ole võimalik tavapärast heakskiitmismenetlust läbida (sõnumisaladuse kaitse seaduse artikli 8 lõige 1). kohaldatakse korda, mida kirjeldati eespool seoses õiguskaitse otstarbel eriolukorras side sisu kogumisega (st sõnumisaladuse kaitse seaduse artiklit 8).3.2.2.Terrorismis kahtlustatavate kohta teabe kogumine3.2.2.1.Õiguslik alusTerrorismivastase võitluse seadusega on luureteenistuse direktorit volitatud terrorismis kahtlustatavate kohta teavet kogumaTerrorismivastase võitluse seaduse artikkel 9.. Terrorismis kahtlustatav on määratletud kui terrorirühmituse liige,Terrorirühmitus on määratletud kui rühmitus, mille Ühinenud Rahvaste Organisatsioon on tunnistanud terroristide rühmituseks (terrorismivastase võitluse seaduse artikli 2 lõige 2). isik, kes on terrorirühmitust propageerinud (tutvustades ja levitades terrorirühmituse ideid või taktikaid), terrorismiks rahalisi vahendeid kogunud või andnudTerrorism on määratletud terrorismivastase võitluse seaduse artikli 2 lõikes 1 kui tegevus, mille eesmärk on takistada riigi, kohaliku omavalitsuse või välisriigi valitsuse (sealhulgas kohalike omavalitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide) võimu teostamist või sundida seda tegema midagi, mida see ei ole kohustatud tegema, või ohustada üldsust. See hõlmab a) isiku tapmist või kehavigastuste tekitamise, kinnipidamise, liikumisvabaduse piiramise, röövimise või pantvangi võtmise teel isiku elu ohtu seadmist; b) teatavat liiki tegevusi, mis on suunatud õhusõidukile (nt õhusõiduki allakukkumise põhjustamine, kaaperdamine või kahjustamine lennu ajal); c) teatavat liiki tegevusi, mis on suunatud laevale (nt töötava laeva või mererajatise hõivamine või hävitamine või selle kahjustamine määral, mis ohustab selle turvalisust, sh töötava laeva või mererajatise lasti kahjustamine); d) biokeemilise, lõhke- või süüterelva või -seadeldise paigaldamist, lõhkamist või muul viisil kasutamist kavatsusega põhjustada surma, tõsiseid kehavigastusi või olulist materiaalset kahju või kui see võib põhjustada selliseid tagajärgi teatavat liiki sõidukitele või rajatistele (nt rongid, trammid, mootorsõidukid, avalikud pargid ja jaamad, elektri- ja gaasivarustus- ning siderajatised jne); e) teatavat liiki tegevusi, mis on seotud tuumamaterjali, radioaktiivse materjali või tuumarajatistega (nt inimeste elu, tervise või omandi kahjustamine või muul viisil avaliku turvalisuse häirimine tuumareaktori hävitamise, radioaktiivse materjali õigusvastase käitlemise vms teel). või muudes terrorismi ettevalmistavates, organiseerivates, propageerivates või õhutavates tegevustes osalenud, või isik, kelle puhul on mõjuvad alused kahtlusteks, et ta on seda teinudTerrorismivastase võitluse seaduse artikli 2 lõige 3.. Üldpõhimõttena peab iga terrorismivastase võitluse seaduse täitmist tagav ametnik austama Korea põhiseaduses sätestatud põhiõigusiTerrorismivastase võitluse seaduse artikli 3 lõige 3..Terrorismivastase võitluse seaduses endas ei ole terrorismis kahtlustatavate isikute kohta teabe kogumise suhtes eraldi volitusi, piiranguid ega kaitsemeetmeid sätestatud, vaid on viidatud muude õigusnormidega ette nähtud kordadele. Esiteks on terrorismivastase võitluse seadusega lubatud riikliku luureteenistuse direktoril koguda teavet 1) Korea Vabariiki sisenemise ja sealt lahkumise kohta, 2) finantstehingute kohta ja 3) side kohta. Soovitud teabest olenevalt on asjakohased menetlusnõuded ette nähtud vastavalt immigratsiooniseaduse ja tolliseaduse, finantsteabe seaduse ja sõnumisaladuse kaitse seadusegaTerrorismivastase võitluse seaduse artikli 9 lõige 1.. Koreasse sisenemise ja sealt lahkumise kohta teabe kogumise suhtes on terrorismivastase võitluse seaduses viidatud immigratsiooniseaduses ja tolliseaduses sätestatud kordadele. Kõnealuste seadustega ei ole aga praegu selliseid volitusi ette nähtud. Kommunikatsiooni puudutavate andmete ja finantstehingute andmete kogumise suhtes on terrorismivastase võitluse seaduses viidatud piirangutele ja kaitsemeetmetele, mis on sätestatud sõnumisaladuse kaitse seaduses (neid kirjeldatakse täpsemalt allpool) ja finantsteabe seaduses (need ei ole kaitse piisavuse otsuse jaoks tehtava hindamise seisukohalt asjakohased, nagu on selgitatud punktis 2.1).Lisaks on terrorismivastase võitluse seaduse artikli 9 lõikes 3 sätestatud, et luureteenistuse direktor võib isikuandmete vastutavalt töötlejaltNii nagu see on määratletud isikuandmete kaitse seaduse artiklis 2, st avaliku sektori asutus, juriidiline isik, organisatsioon, üksikisik vmt, kes töötleb otse või kaudselt isikuandmeid selleks, et kasutada isikuandmete kandeid ametlikul või äriotstarbel. või asukohaandmete pakkujaltNii nagu see on määratletud asukohaandmete kaitse, kasutamise jmt seaduse (edaspidi asukohaandmete seadus) artiklis 5, st igaüks, kes on saanud Korea sidekomisjonilt loa tegeleda asukohaandmetealase ettevõtlusega. terrorismis kahtlustatava isikuandmeid või asukohaandmeid taotleda. See võimalus piirdub vabatahtliku avaldamise taotlustega, millele isikuandmete vastutavad töötlejad ja asukohaandmete pakkujad ei ole kohustatud vastama ja tohivad vastata igal juhul ainult kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse ja asukohaandmete seadusega (vt allpool punkt 3.2.2.2).3.2.2.2.Isikuandmete kaitse seaduse ja asukohaandmete seaduse kohase vabatahtliku avaldamise suhtes kohaldatavad piirangud ja kaitsemeetmedTerrorismivastase võitluse seaduse kohased vabatahtliku koostöö taotlused peavad piirduma terrorismis kahtlustatavate isikute kohta käiva teabega (vt eespool punkt 3.2.2.1). Luureteenistuse kõik sellised taotlused peavad vastama Korea põhiseadusest tulenevatele seaduslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele (artikli 12 lõige 1 ja artikli 37 lõige 2)Vt ka terrorismivastase võitluse seaduse artikli 3 lõiked 2 ja 3. ning isikuandmete kaitse seaduse nõuetele isikuandmete kogumiseks (isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõige 1, vt eespool punkt 1.2). Riikliku luureteenistuse seaduses on lisaks sätestatud, et luureteenistus ei tohi ametivõimu kuritarvitades sundida ühtegi asutust, organisatsiooni ega üksikisikut tegema midagi, mida ta ei ole kohustatud tegema, ega takistada ühelgi isikul oma õigusi teostadaRiikliku luureteenistuse seaduse artikli 11 lõige 1.. Selle keelu rikkumise eest võib määrata kriminaalkaristuseRiikliku luureteenistuse seaduse artikkel 19..Isikuandmete vastutavad töötlejad ja asukohaandmete pakkujad, kes saavad luureteenistuselt terrorismivastase võitluse seaduse kohase taotluse, ei pea seda rahuldama. Nad võivad rahuldada selle vabatahtlikult, kuid tohivad teha seda ainult kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse ja asukohaandmete seadusega. Isikuandmete kaitse seaduse nõuete järgimiseks peab sideettevõtja eelkõige arvestama andmesubjekti huve ega tohi teavet avaldada juhul, kui on tõenäoline, et see rikub põhjendamatult asjaomase isiku või kolmanda isiku huveIsikuandmete kaitse seaduse artikli 18 lõige 2.. Lisaks tuleb vastavalt teatisele nr 2021-1 isikuandmete kaitse seaduse tõlgendamise ja kohaldamise lisasätete kohta asjaomast isikut andmete avaldamisest teavitada. Erandjuhtudel võib teavitamist edasi lükata, eelkõige juhul kui ja seni kuni teavitamine seaks ohtu käimasoleva kriminaaluurimise või kahjustaks tõenäoliselt kellegi teise elu või tervist, tingimusel, et asjaomased õigused või huvid on ilmselgelt olulisemad kui andmesubjekti õigusedIsikuandmete kaitse komisjoni teatise nr 2021-1 (isikuandmete kaitse seaduse tõlgendamise ja kohaldamise lisasätete kohta) III jao 2. osa punkt iii..3.2.2.3.Sõnumisaladuse kaitse seaduse kohased piirangud ja kaitsemeetmedTerrorismivastase võitluse seaduse kohaselt tohivad luureasutused kommunikatsiooni puudutavaid andmeid (nii sõnumite sisu kui ka sideandmeid) koguda ainult siis, kui see on vajalik terrorismi vastu võitlemiseks, st terrorismi ärahoidmisega seotud tegevusteks ja terrorismivastasteks meetmeteks. Terrorismivastase võitluse eesmärgil kommunikatsiooni puudutavate andmete kogumise suhtes kohaldatakse sõnumisaladuse kaitse seadusega ette nähtud korda, mida on kirjeldatud punktis 3.2.1.3.2.3.Vabatahtlik avaldamine sideettevõtjate pooltTelekommunikatsioonitegevuse seaduse kohaselt võivad sideettevõtjad rahuldada sideandmete avaldamise taotluse, mille esitab luureasutus eesmärgiga koguda neid andmeid selleks, et hoida ära oht riiklikule julgeolekuleTelekommunikatsioonitegevuse seaduse artikli 83 lõige 3.. Kõik sellised taotlused peavad vastama Korea põhiseadusest tulenevatele seaduslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele (artikli 12 lõige 1 ja artikli 37 lõige 2)Vt ka terrorismivastase võitluse seaduse artikli 3 lõiked 2 ja 3. ning isikuandmete kaitse seaduse nõuetele isikuandmete kogumiseks (isikuandmete kaitse seaduse artikli 3 lõige 1, vt eespool punkt 1.2). Lisaks kohaldatakse samu piiranguid ja kaitsemeetmeid, mida kohaldatakse õiguskaitse otstarbel andmete vabatahtliku avaldamise puhul (vt punkt 2.2.3)Eelkõige peab taotlus olema kirjalik ning selles peavad olema märgitud taotlemise põhjused, seos asjaomase kasutajaga ja see, milliseid andmeid taotletakse, samuti peab sideettevõtja teavet säilitama ning kaks korda aastas teadus- ja IKT-ministrile aru andma..Sideettevõtja ei ole kohustatud taotlust rahuldama, kuid võib teha seda vabatahtlikult ning ainult kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega. Sellega seoses on sideettevõtjatel samad kohustused, sealhulgas isiku teavitamise kohustused, nagu siis, kui nad saavad taotluse kriminaalõiguskaitseasutuselt, nagu on täpsemalt selgitatud punktis 2.2.3.3.3.JärelevalveKorea luureasutuste üle teevad järelevalvet eri organid. Kaitsealase julgeoleku tugiüksuse staabi üle teeb järelevalvet kaitseministeerium kooskõlas ministeeriumi siseauditeerimise suunistega. Luureteenistuse üle teevad järelevalvet direktor, Rahvuskogu ja muud sõltumatud organid, nagu selgitatakse täpsemalt allpool.3.3.1.Inimõiguste kaitse ametnikKui luureasutused koguvad teavet terrorismis kahtlustatavate kohta, on terrorismivastase võitluse seadusega ette nähtud terrorismivastase võitluse komisjoni ja inimõiguste kaitse ametniku järelevalveTerrorismivastase võitluse seaduse artikkel 7..Terrorismivastase võitluse komisjon kujundab muuhulgas terrorismivastase tegevuse poliitikat ja teeb järelevalvet terrorismivastaste meetmete rakendamise ja mitmesuguste pädevate asutuste terrorismivastase võitluse alaste tegevuste üleTerrorismivastase võitluse seaduse artikli 5 lõige 3.. Komisjoni juhib peaminister ja sellesse kuulub mitu ministrit ja valitsusasutuste juhti, sealhulgas välisminister, justiitsminister, kaitseminister, sise- ja julgeolekuminister, luureteenistuse direktor, riikliku politseiameti peavolinik ja finantsteenuste komisjoni eesistujaTerrorismivastase võitluse seaduse rakendusmääruse artikli 3 lõige 1.. Luureteenistuse direktor peab terrorismivastase võitluse komisjoni eesistujale (st peaministrile) aru andma, kui terrorismivastaseks tegevuseks vajaliku teabe või materjali kogumiseks viiakse läbi terrorismivastaseid uurimisi ja jälgitakse terrorismis kahtlustatavaidTerrorismivastase võitluse seaduse artikli 9 lõige 4..Lisaks on terrorismivastase võitluse seadusega ette nähtud inimõiguste kaitse ametnik, et kaitsta isikute põhiõigusi nende rikkumise eest terrorismivastase tegevuse tõttuTerrorismivastase võitluse seaduse artikkel 7.. Inimõiguste kaitse ametniku nimetab ametisse terrorismivastase komisjoni eesistuja ning selleks võivad saada isikud, kes vastavad terrorismivastase võitluse seaduse rakendusmääruses loetletud tingimustele (st isikud, kellel on advokaadi kvalifikatsioon ja vähemalt kümme aastat töökogemust või kellel on eksperditeadmised inimõiguste valdkonnas ja kes töötavad või on töötanud vähemalt kümme aastat (vähemalt) kaasprofessorina või kes on töötanud kõrgema ametnikuna riigiasutustes või kohalikes omavalitsustes või kellel on vähemalt kümme aastat töökogemust inimõiguste valdkonnas, nt valitsusvälises organisatsioonis)Terrorismivastase võitluse seaduse rakendusmääruse artikli 7 lõige 1.. Inimõiguste kaitse ametnik nimetatakse ametisse kaheks aastaks (võimalusega ametiaega pikendada) ning ta võib ametist kõrvaldada ainult kindlatel piiratud alustel ja mõjuval põhjusel, nt kui ta mõistetakse süüdi oma ametikohustuste täitmisega seotud kriminaalasjas, kui ta avaldab konfidentsiaalset teavet või pikaajalise vaimse või füüsilise töövõimetuse tõttuTerrorismivastase võitluse seaduse rakendusmääruse artikli 7 lõige 3..Inimõiguste kaitse ametniku volitused hõlmavad soovituste andmist inimõiguste kaitse parandamiseks terrorismivastases tegevuses osalevate asutuste poolt ja kodanike kaebuste menetlemist (vt punkt 3.4.3)Terrorismivastase võitluse seaduse rakendusmääruse artikli 8 lõige 1.. Kui on piisavad tõendid ametikohustuste täitmise käigus inimõiguste rikkumise kohta, võib inimõiguste kaitse ametnik soovitada vastutava asutuse juhil rikkumise suhtes parandusmeetmed võttaTerrorismivastase võitluse seaduse rakendusmääruse artikli 9 lõige 1. Inimõiguste kaitse ametnik otsustab soovituste vastuvõtmise üle sõltumatult, kuid peab nende kohta terrorismivastase võitluse komisjoni eesistujale aru andma.. Vastutav asutus omakorda peab teavitama inimõiguste kaitse ametnikku soovituse täitmiseks võetud meetmetestTerrorismivastase võitluse seaduse rakendusmääruse artikli 9 lõige 2.. Kui asutus jätab inimõiguste kaitse ametniku soovituse täitmata, viiakse asi edasi komisjoni, sealhulgas selle eesistuja ehk peaministri ette. Seni ei ole inimõiguste kaitse ametniku soovitusi täitmata jäetud.3.3.2.RahvuskoguNagu on kirjeldatud punktis 2.3.2, võib Rahvuskogu ametiasutusi uurida ja kontrollida ning selleks dokumentide avaldamist taotleda ja tunnistajaid kutsuda. Luureteenistuse pädevusse kuuluvates küsimustes teeb parlamentaarset järelevalvet Rahvuskogu luurekomiteeRahvuskogu seaduse artikkel 36 ja artikli 37 lõike 1 punkt 16.. Luureteenistuse direktor, kes teeb asutuse ülesannete täitmise üle järelevalvet, annab luurekomiteele (ja presidendile) aruRiikliku luureteenistuse seaduse artikkel 18.. Luurekomitee võib ka ise kindla küsimuse kohta aruannet nõuda ning luureteenistuse direktor peab sellele viivitamata vastamaRiikliku luureteenistuse seaduse artikli 15 lõige 2.. Ta võib luurekomiteele vastamisest või ütluste andmisest keelduda ainult sõjaväe, diplomaatia või Põhja-Koreaga seotud riigisaladuste puhul, mille üldsusele teatavakssaamine võib tõsiselt riigi tulevikku mõjutadaRiikliku luureteenistuse seaduse artikli 17 lõige 2. Riigisaladused on määratletud kui riigisaladuseks tunnistatud faktid, tooted või teadmised, millega tohib tutvuda piiratud hulk isikuid ning mida ei avaldata ühelegi teisele riigile ega organisatsioonile, et vältida riikliku julgeoleku tõsist kahjustamist, v