Euroopa Liidu Teataja L 009 , 15/01/1998 Lk 0001 - 0016



Nõukogu määrus (EÜ) nr 88/98, 18. detsember 1997, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2] ning arvestades, et: (1) nõukogu 12. juuni 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 1866/86, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitseks, [3] on korduvalt ja oluliselt muudetud; kõnealust määrust tuleks selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida; (2) vastavalt nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3760/92, (millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem) [4] artiklitele 2 ja 4 kehtestab nõukogu säästlikkusel rajaneva mere elusressursside ratsionaalse ja vastutustundliku kasutamise tagamiseks vajalikud kaitsemeetmed, pidades silmas kättesaadavate teadusuuringute tulemusi; selleks võib nõukogu kehtestada püügivahendeid ja nende kasutamise viise käsitlevad tehnilised meetmed; (3) kõnealuste tehniliste kaitsemeetmete sätestamiseks ühenduse tasandil on tarvis kehtestada põhimõtted ja teatavad eeskirjad, mis võimaldavad liikmesriikidel korraldada kalapüüki nende jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes; (4) ühenduse ühinemine Läänemere ning Suur- ja Väike-Belti vete elusressursside püügi ja kaitse konventsiooniga, mida on muudetud konventsioonis osalevate riikide esindajate konverentsi protokolliga (edaspidi "Gdanski konventsioon") kiideti heaks nõukogu otsusega 83/414/EMÜ; [5] (5) Gdanski konventsioon jõustus ühenduse suhtes 18. märtsil 1984 ning ühendus tunnistas kõiki Gdanski konventsiooniga ette nähtud Taani ja Saksamaa Liitvabariigi õigusi ja kohustusi; (6) Gdanski konventsiooni alusel loodud rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon on pärast asutamist vastu võtnud terve rea Läänemere kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid meetmeid ning on kirjades 20. septembrist 1985, 8. detsembrist 1986, 21. detsembrist 1987, 29. oktoobrist 1988, 20. septembrist 1993, 20. septembrist 1994 ja 11. septembrist 1995 teatanud konventsiooni osalistele teatavatest soovitustest muuta kõnealuseid tehnilisi meetmeid; (7) vastavalt Gdanski konventsioonile peab ühendus nimetatud soovitused Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vetes jõustama konventsiooni XI artiklis ettenähtud vastuväidete esitamise korra kohaselt; (8) kõige tõhusam vahend alamõõduliste kalade püügi vähendamiseks on kalapüügi keelamine piirkondades, kus neid arvukalt esineb, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Geograafilise piirkonna määratlemine 1. Käesolev määrus käsitleb kalavarude püüki ja lossimist Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vetes Hasenøre neemest Gnibeni tipuni, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjergi neemest Kullenini tõmmatud joonest läänepool. Käesolevat määrust ei kohaldata seespool lähtejoont asuvate vete suhtes. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse: - ühenduse kalurite suhtes lõikes 1 määratletud geograafilises piirkonnas, - kõikide kalurite suhtes liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas. 3. Geograafiline piirkond jaotatakse I lisas määratletud 11 alarajooniks numbritega 22–32. Artikkel 2 Teatavate kalaliikide suhtes teatavates geograafilistes piirkondades teatavate ajavahemike jooksul kehtiv kalapüügikeeld 1. Laeva pardal on keelatud hoida allpool loetletud vetes ning ajavahemike jooksul püütud järgmisi kalaliike: Liigid | Veed | Keeluaeg | Jõelest e lest (Platicthys flesus) | Alarajoon 26 | 1. veebruar – 30. aprill | Jõelest e lest | Alarajoonid 28 ja 29 lõuna pool 59° 30' põhjalaiust1. | veebruar – 30. aprill | Jõelest e lest | Alarajoon 32 | 1. veebruar – 30. juuni | Emane jõelest e lest | Alarajoon 22, välja arvatud II lisas määratletud geograafiline piirkond | 1. veebruar – 30. aprill | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | Alarajoon 26 | 1. veebruar – 30. aprill | Atlandi merilest | Alarajoonid 27, 28 ja 29 lõuna pool 59° 30' põhjalaiust | 1. veebruar – 30. aprill | Emane Atlandi merilest | Alarajoon 22, välja arvatud II lisas määratletud geograafiline piirkond ning alarajoonid 24 ja 25 | 1. veebruar – 30. aprill | Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 22, 24, 25 ja 26 | 1. juuni – 31. juuli | Sile kammeljas (Scophtalmus rhombus) | Alarajoonid 22, 24, 25 ja 26 | 1. juuni – 31. juuli | 2. Erandina lõike 1 sätetest võib kõnealuses lõikes märgitud keeluaegadel tursapüügil saadud jõelesta ja Atlandi merilesta kaaspüüki pardale jätta koguses, mis moodustab kuni 10 % laeval oleva kogu tursaloomuse kaalust. Artikkel 3 Kalade alammõõt 1. Kala loetakse alamõõduliseks, kui see on väiksem kui III lisas kõnealuste vete ja kalaliikide suhtes kehtestatud alammõõt. 2. Kala suurust mõõdetakse ninamiku tipust (suu suletud) kuni sabauime lõpuni. 3. Alammõõdust väiksemaid kalu, isegi juhul, kui sellised kalad moodustavad osa kaaspüügist, ei tohi pardale jätta ega ümber laadida, lossida, transportida, töödelda, säilitada, müüa ega ladustada, esitleda ega müügiks pakkuda. Need tuleb kohe pärast püüki, võimaluse korral elusatena, merre tagasi lasta. 4. Erandina lõikest 3 võib pardale jätta alamõõdulist turska koguses, mis moodustab kuni 5 % laeval oleva tursaloomuse kaalust. 5. Heeringa ja kilupüügil saadud tursa kaaspüük ei tohi moodustada üle 10 % loomuse kogukaalust. Kõnealusest tursa kaaspüügist võib alamõõdulist turska pardale jätta kuni 5 %. Artikkel 4 Kaaspüügi määra määramine 1. Artikli 2 lõikes 2 märgitud kaaspüükide määra mõõdetakse kaaluosana kogu laeval olevast tursast pärast sorteerimist, või kogu trümmis olevast või kogu lossitavast tursast. 2. Artikli 3 lõikes 4 märgitud kaaspüükide osakaalu mõõdetakse kaaluosana kogu laeval olevast kalast pärast sorteerimist, või kogu trümmis olevast või kogu lossitavast kalast. 3. Kaaspüükide määra määramise üksikasjalikud eeskirjad võib vastu võtta artiklis 13 ettenähtud korras. Artikkel 5 Väikseim võrgusilma suurus 1. On keelatud kasutada ja parda järel vedada traale, ankurdatud põhjanootasid või muid samalaadseid võrke, mille silmasuurus on väiksem kui IV lisas asjaomaste vete, kalaliikide või kalaliikide rühmade suhtes kehtestatud silmasuurus. 2. On keelatud kasutada ankurdatud ujuvvõrke või triivvõrke, mille silmasuurus on väiksem kui IV lisas lõhepüüniste suhtes kehtestatud silmasuurus. 3. On keelatud kasutada seisevvõrke, mille silmasuurus on väiksem kui IV lisas asjaomaste vete, kalaliikide või kalaliikide rühmade suhtes kehtestatud silmasuurus. Artikkel 6 Võrgusilma suuruse mõõtmine 1. Võrkude kontrollimisel kasutatakse võrgusilma mõõtmiseks vastupidavast, vormi säilitavast materjalist valmistatud lapikut nihkkaliibrit paksusega 2 mm. Nihkkaliibril on kas mitu paralleelsete servadega ning viltuste vahekülgedega ühendatud külge, kusjuures iga vahekülje kalle on üks sentimeeter kaheksa sentimeetri kohta, või ainult eespool nimetatud viltused küljed. Nihkkaliibri pinnale, nii paralleelsete servadega (kui see on olemas) kui ka viltuste servadega osale on kantud laius millimeetrites. Viltuste servadega osale kantakse millimeeterskaala ning esitatakse laiuse näit korrapäraste vahedega. 2. Silmasuuruse mõõtmisel viiakse nihkkaliibri kitsaim osa silmaavasse võrgu pinnaga risti, et mõõta diagonaalselt pikisuunas väljavenitatud silma mööda pikitelge. Nihkkaliiber viiakse silmaavasse käsitsi, kuni viltuste servade juures esinev silma resistentsus seda võimaldab. Iga üksiku silma suurust näitab nihkkaliibri laius punktis, millest kaugemale nihkkaliibrit ei ole võimalik viia. 3. Võrgusilma suurus võrdub vähemalt ühe 20 järjestikku asetsevast silmast koosneva, võrgu pikitelje suunas kulgeva, juhuslikult valitud jada keskmise suurusega. Silmi, mille arv on alla kümne ning kaugus õmblustest, köitest või gaitanist on 50 cm, ei mõõdeta. Kõnealust kaugust mõõdetakse mõõtmise suunas väljavenitatud võrgul perpendikulaarselt õmbluste, köite või gaitaniga. 4. Võrgusilma suuruse mõõtmiseks peab võrk olema märg. 5. Võrgu iga üksiku silma suurust ei loeta nõuetele vastavast väiksemaks, kui nihkkaliibri osa, mis vastab IV lisas asjaomaste kalaliikide, vete ja võrgu liikide suhtes kehtestatud väikseimale suurusele, mahub vabalt läbi võrgusilma. Artikkel 7 Võrgutarindid 1. Erandina artikli 5 lõikest 1 on lubatud igasuguse traali, põhjanooda või samalaadse võrgu pära alumise osa välispoolele kinnitada võrgulina, võrku või muud materjali, mis takistab või vähendab kulumist. Sellist materjali võib kinnitada ainult noodapära eesmistele ja külgmistele servadele. 2. Erandina artikli 5 lõikest 1 on lubatud noodapära välisküljele ja pikendile kinnitada kaitsekott. Kaitsekott on noodapära ja pikendit täielikult ümbritsev silindrikujuline võrguriba. See võib olla valmistatud noodapära ja pikendiga samast või tugevamast materjalist. Kaitsekoti silmasuurus peab olema vähemalt kaks korda nii suur kui noodapära silmasuurus, kuid selle väikseim silmasuurus tohib olla kuni 80 mm. Kaitsekott võib olla kinnitatud: a) noodapära eesmisele küljele; ja b) noodapära tagumisele küljele; ja/või c) õmblustega ringikujuliselt noodapärale ja pikendile ühe silmarea külge; või d) õmblustega noodapärale pikisuunaliselt ühe silmarea külge. 3. Erandina artikli 5 lõikest 1 on lubatud traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude puhul kasutada noodapära silmasuurusest väiksema silmasuurusega sirmi ehk skvääri, mis ei lase kalal püünisest väljuda. Skvääri võib kinnitada kas noodapära sisse või esiosale. Kaugus skvääri eesmise kinnituspunkti ja noodapära kõige päramise osa vahel peab võrduma vähemalt kolmekordse skvääri pikkusega. Artikkel 8 Püüniste kasutamine 1. Püünised, mida teatavas geograafilises piirkonnas või teatava aja jooksul võib mitte vaja minna, tuleb pardal stoovida viisil, mis ei võimalda nende kasutamist keelu all olevas piirkonnas või keelu ajal. Varu püünised stoovitakse eraldi ning viisil, mis ei võimalda nende kasutamist. 2. Kasutamiseks mitte valmis olevateks loetakse: - traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud, kui a) traallauad on tugevasti kinnitatud umbreelingu või traallookade sise- või välisküljele, ja b) traalivaierid või vaierid on traallaudade või raskuste küljest lahti võetud, - lõhepüünised, kui a) võrgud stoovitakse kaitsekanga alla, b) nöörid ja konksud on suletud kastides, - seinnoodad, mille pea- või alumine vaier on nooda küljest lahti võetud. 3. Traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkudega kalastamine on aastaringi keelatud geograafilises piirkonnas, mida piirav joon ühendab järgmisi koordinaate: 54° 23′ põhjalaiust | 14° 35′ idapikkust | 54° 14′ põhjalaiust | 14° 25′ idapikkust | 54° 17′ põhjalaiust | 14° 17′ idapikkust | 54° 24′ põhjalaiust | 14° 11′ idapikkust | 54° 27′ põhjalaiust | 14° 25′ idapikkust | 54° 23′ põhjalaiust | 14° 35′ idapikkust | 4. Erandina lõikest 1 võib tursapüügi ajal olla lubatud pardale jätta ainult tursapüügiks ettenähtud püünised või IV lisas ettenähtust suurema silmasuurusega püünised. Kui pardal on püünised, mille kasutamiseks tursapüügil puudub luba, on tursa lossimine keelatud. Artikkel 9 Lõhe- ja meriforelli püügi suhtes kohaldatavad piirangud 1. Lõhe (Salmo salar) või meriforelli (Salmo trutta) püügil on keelatud: - triivvõrkude või seisevvõrkude kasutamine alarajoonide 22–28 ja 29 vetes lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust 15. juunist – 30. septembrini, - triivvõrkude või seisevvõrkude kasutamine alarajoonide 29, 30 ja 31 vetes põhja pool 59° 30′ põhjalaiust 1. juunist – 15. septembrini, - triivõngejadade ja seisevjadade kasutamine alarajoonide 22–31 vetes 1. aprillist – 15. novembrini, - triivõngejadade ja seisevjadade kasutamine alarajooni 32 vetes 1. juulist – 15. septembrini. Püügikeelu ajal hõlmab keeluala nelja meremiili suurust piirkonda lähtejoontest mõõdetuna, välja arvatud alarajoonis 32 ning ida pool 22° 30' idapikkust (Bengtskäri majakas) Soome kalastusvööndis, kus püük triivõngejadade ja seisevjadadega on keelatud 1. juulist – 15. septembrini. 2. Lõhe (Salmo salar) või meriforelli (Salmo trutta) püügil on keelatud: - seisevvõrkude ja triivvõrkudega püügi puhul korraga kasutusele võtta üle 600 võrgu ühe laeva kohta, kui iga võrgu pikkus mõõdetuna püünise ülemisest selisest on kuni 35 meetrit. Lisaks kalastamisel lubatud võrkude hulgale võib laeval olla kuni 100 varuvõrku, - triivvõrkude või seisevvõrkudega püügi puhul korraga kasutusele võtta üle 2000 õngekonksu ühe laeva kohta. Triivvõrkude või seisevvõrkude õngekonksude tipu ja telje vaheline kaugus peab olema vähemalt 19 mm. Lisaks kalastamisel lubatud arvule õngekonksudele võib laeval olla kuni 200 varukonksu. Üldsätted Artikkel 10 1. Tursa ja lestlaste (Pleuronectidae) sihipärane püük eesmärgiga lossida neid muuks otstarbeks kui inimtoiduks on keelatud. 2. Kalastamisel ei tohi kasutada lõhkeaineid ega mürk- või narkootilisi aineid. 3. Boide või muude eraldusmärkidega märgistamata triiv- või seisevpüüniste kasutamine on keelatud. 4. Keelatud on eksootiliste kalaliikide laskmine Läänemerre, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi ning eksootiliste kalaliikide ja tuuraliste püüdmine Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis, kui selleks ei ole luba vastavalt artiklis 3 kehtestatud korrale ning vastavalt Gdanski konventsioonist tulenevatele kohustustele. Eksootilisteks liikideks loetakse kalaliigid, mida Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis looduslikult ei esine. Artikkel 11 Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute eesmärgil ning asjaomase liikmesriigi või liikmesriikide loal ja järelevalve all, ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki või liikmesriike, kelle vetes uuringuid tehakse. Esimeses lõigus märgitud eesmärgil püütavaid kalu, koorikloomi ja limuseid võib müüa, ladustada, esitleda ja müügiks pakkuda tingimusel, et: - need vastavad II ja III lisas kehtestatud normidele ning vastavalt määruse (EMÜ) nr 3759/92 [6] artiklile 2 vastu võetud turustusnormidele, või - neid müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Esimeses lõigus märgitud toimingutega tegeleval laeval peab olema lipuliikmesriigi poolt väljastatud luba. Artikkel 12 Käesolevat määrust ei kohaldata kala, koorikloomade või limuste asustamise või ümberasustamise ajal toimuva kalastustegevuse suhtes. Esimeses lõigus märgitud eesmärgil püütud kala, koorikloomi ja limuseid ei tohi müüa inimtoiduks käesoleva määruse muude sätete vastaselt. Artikkel 13 1. Liikmesriigid võivad võtta meetmeid kalavarude kaitseks ja majandamiseks, kui kõnealused meetmed käsitlevad: a) rangelt kohaliku tähtsusega kalavarusid, mis on tähtsad üksnes asjaomase liikmesriigi kalurite seisukohast; või b) tingimusi või korda püügi piiramiseks tehniliste meetmete abil: i) täiendades ühenduse kalandusalastes määrustes ettenähtud meetmeid, või ii) seades sellistes määrustes ettenähtud miinimumnõuetest rangemaid nõudeid, tingimusel et selliseid meetmeid kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi kalurite suhtes, et need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastavuses ühise kalanduspoliitika ning Gdanski konventsioonist tulenevate kohustustega. 2. Komisjonile tuleb siseriiklike tehniliste meetmete rakendamise või muutmise eelnõudest teatada piisavalt vara, et komisjon jõuaks esitada oma märkused. Komisjoni poolt ühe kuu jooksul pärast teate saamist esitatud vastavasisulise nõudmise korral peab asjaomane liikmesriik peatama kavandatud meetmete jõustamise kolmeks kuuks alates teatise saamise kuupäevast, et komisjon saaks selle tähtaja jooksul otsustada, kas kõnealused meetmed on kooskõlas lõike 1 sätetega. Kui komisjon leiab oma otsuses, millest ta teatab kõikidele liikmesriikidele, et kavandatav meede ei ole kooskõlas lõike 1 sätetega, ei tohi asjaomane liikmesriik meedet ilma vajalike muudatusteta rakendada. Asjaomane liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile vastuvõetud meetmetest pärast vajalike muudatuste tegemist. 3. Komisjoni nõudmisel esitavad liikmesriigid komisjonile kogu teabe, mis on vajalik hinnangu andmiseks siseriiklike tehniliste meetmete vastavuse kohta lõike 1 sätetele. 4. Komisjoni algatusel või ükskõik millise liikmesriigi nõudmisel võib küsimuse liikmesriigi poolt kohaldatava siseriikliku tehnilise meetme vastavuse kohta lõike 1 sätetele saata korralduskomiteele uurimiseks vastavalt määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklile 17 ning otsus võidakse teha kõnealuse määruse artiklis 18 ettenähtud korras. Sellise otsuse langetamisel kohaldatakse lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku mutatis mutandis. 5. Kui komisjon arvab, et teatises esitatud meede ei vasta lõike 1 sätetele, võtab komisjon kõige rohkem aasta jooksul alates meetmest teatamise kuupäevast vastu otsuse, mille kohaselt tuleb liikmesriigil komisjoni poolt ettenähtud tähtaja jooksul meede kas tühistada või seda muuta. Lõike 2 neljanda lõigu sätteid kohaldatakse mutatis mutandis. 6. Liikmesriigid teatavad komisjonile akvakultuuri ja kaldalt toimuvat kalapüüki käsitlevatest meetmetest üksnes informatiivsel eesmärgil. "Akvakultuur" tähendab kalade, koorikloomade ja limuste kasvatamist soolase veega või riimveekogudes. Artikkel 14 Käesoleva määruse kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 3760/92 artikliga 18 ette nähtud korras. Artikkel 15 Määrus (EMÜ) nr 1866/86 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kõnealusele määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt VI lisa A osas esitatud vastavustabelile. Artikkel 16 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. detsember 1997 Nõukogu nimel eesistuja F. Boden [1] EÜT C 304, 6.10.1997, lk 32. [2] EÜT C 296, 29.9.1997, lk 31. [3] EÜT L 162, 18.6.1986, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1821/96 (EÜT L 241, 21.9.1996, lk 8). [4] EÜT L 389, 31.12.1992, lk 1. Määrust on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. [5] EÜT L 237, 26.8.1983, lk 4. [6] 17. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3759/92 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamise kohta (EÜT L 388, 31.12.1992, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3318/94 (EÜT L 350, 31.12.1994, lk 15). -------------------------------------------------- I LISA ARTIKLIS 1 MÄRGITUD GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE ALARAJOONID Alarajoon 22 Veed, mis piirnevad joonega Hasenøre neemest (56° 09′ põhjalaiust, 10° 44 idapikkust) Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni tipuni (56° 01′põhjalaiust, 11° 18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi läänerannikut ja lõunarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas kuni Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′idapikkust); sealt otse ida suunas 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas kuni Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa rannikut kuni lähtepunktini. Alarajoon 23 Veed, mis piirnevad joonega Gilbjergi neemest (56° 08′ põhjalaiust, 12° 18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56° 18′ põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55° 23′põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust); sealt läbi Sundi lõunapoolse sissesõidutee Stevnsi majakani (55° 19′põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 24 Veed, mis piirnevad joonega Stevnsi majakast (55° 19′põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Sjællandi idarannikul läbi Sundi lõunapoolse sissesõidutee Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55° 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15° 00′idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54° 34′põhjalaiust ja 12° 00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54° 34′põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12° 00′idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi põhjarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini. Alarajoon 25 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda kuni punktini 56° 30′ idarannikul, otse ida suunas kuni 18° 00′; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55° 18′põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55° 24′põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 26 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′põhjalaiust ja 18° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas endise NSV Liidu läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki endise NSV Liidu ja Poola rannikut punktini 18° 00′idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. Alarajoon 27 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59° 41′põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57° 00′põhjalaiust; sealt otse lääne suunas 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas 56° 30′põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt, möödudes Ölandi saare lõunapoolsest küljest, punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 28 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58° 30′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; kulgeb Saaremaa põhjapoolsest küljest mööda kuni punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas endise NSV Liidu rannikuni; sealt lõuna suunas piki endise NSV Liidu läänerannikut punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas 18° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19° 00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. Alarajoon 29 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23° 00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas 59° 00′põhjalaiust; sealt otse ida suunas endise NSV Liidu maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki endise NSV Liidu läänerannikut punktini 58° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; möödub Saaremaa põhjapoolsest küljest punktini 58° 30′põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas 19° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 59° 41′põhjalaiust Rootsi idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 30 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. Alarajoon 31 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb Botnia lahest põhja poolt mööda kuni punktini 63° 30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas kuni lähtepunktini. Alarajoon 32 Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23° 00′idapikkust Soome lõunarannikul ja, möödudes Soome lahest idas, kulgeb punktini 59° 00′ põhjalaiust endise NSV Liidu läänerannikul; sealt otse lääne suunas 23° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas kuni lähtepunktini. -------------------------------------------------- II LISA TEATAVATE ARTIKLIS 2 MÄRGITUD GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE PIIRID Emase jõelesta ja emase Atlandi merilesta püügi geograafiliste piirkondade piirid Sundis, Suur-Beltis ja Väike-Beltis: - Falsterbo majakas — Stevnsi majakas - Jungshoved — Bøgenæssand - Hestehovedi majakas — Maddes Klint - Skelby kirik — Flinthrone Odde - Kappeli kirik — Gulstav - Ristingehale — Ærøhale - Skjoldnæs — Pøls Huk - Christian X sild, Sønderborg -------------------------------------------------- III LISA ARTIKLI 3 LÕIKES 1 MÄRGITUD ALAMMÕÕDUD Liigid | Veed | Alammõõt | Tursk (Gadus morhua) | Kõik alarajoonid lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust | 35 cm | Jõelest e lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 22–25′ põhjalaiust | 25 cm | Alarajoonid 26–28 | 21 cm | Alarajoonid 29 ja 32 lõuna pool 59° 30 | 18 cm | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | Alarajoonid 22–25 | 25 cm | Alarajoonid 26–28 | 21 cm | Alarajoonid 29 ja 32 lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust | 18 cm | Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 22–32 | 30 cm | Sile kammeljas (Scophthalmus rhombus) | Alarajoonid 22–32 | 30 cm | Harilik angerjas (Anguilla anguilla) | Alarajoonid 22–32 | 35 cm | Lõhe (Salmo salar) | Alarajoonid 22–32 | 60 cm | -------------------------------------------------- IV LISA ARTIKLIS 5 SÄTESTATUD VÄIKSEIM VÕRGUSILMA SUURUS Liigid | Veed | Püünise liik | Väikseim võrgusilma suurus. Pikidiagonaali pikkus | Tursk (Gadus morhua) | Alarajoonid 22–32 | Nakkevõrgud | 105 mm | Alarajoonid 22–32 | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 105 mm | Alarajoonid 22–32 | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 120 mm | Lestlased (Pleuronectidae) | Alarajoonid 22–27 | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 120 mm | Alarajoon 28 | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 110 mm | Alarajoonid 29 ja 32 lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust | Nakkevõrgud | 100 mm | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 110 mm | Alarajoonid 22–32 | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 105 mm | Heeringas (Clupea harengus) | Alarajoonid 22–27 | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 32 mm | Alarajoonid 28 ja 29 lõuna pool 59° 30′ põhjalaiust | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 28 mm | Alarajoonid 30–32 ja alarajoon 29 põhja pool 59° 30′ põhjalaiust | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 16 mm | Euroopa kilu (Sprattus sprattus) | Alarajoonid 22–32 | Traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed võrgud | 16 mm | Lõhe (Salmo salar) | Alarajoonid 22–32 | Seisevvõrgud ja triivivad nakkevõrgud | 157 mm | -------------------------------------------------- V LISA ERILISED SELEKTEERIMISVAHENDID IV lisas märgitud erilise silmasuurusega traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude selektiivsuse kindlustamiseks on lubatud järgmised kaks selektiivakna mudelit: Selektiivaken (mudel 1) Tursapüügi traalide ja ankurdatud põhjanootade pärade külge kinnitatakse kaks kunstmaterjaliga kaetud, täielikult avatud rombikujuliste võrgusilmadega selektiivakent. Silmaava suurus peab olema vähemalt 105 mm. Selektiivaknad kinnitatakse eraldiasetseva võrguribaga (tavaliste rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna silmade vahel). Eraldiasetseva võrguriba silmasuurus võrdub selektiivakna sõlmevahega, mis on korrutatud ruutjuurega kahest. Selektiivaken kinnitatakse noodapära mõlemale küljele, noodapära tagumise osa ja selektiivakna vaheline kaugus peab olema 40–50 cm. Selektiivakna pikkus peab olema 80 % noodapära pikkusest ja kõrgus 50 cm. Selektiivaken paigaldatakse nii, et akna ülemiste ja alumiste õmbluste vahele jääb ava suurusega 15–20 cm. Selektiivaken (mudel 2) Määratlus Selektiivaknad on noodapära külge kinnitatud risttahukakujulised võrgu osad. Noodapärale kinnitatakse kaks selektiivakent. Mõõtmed Selektiivakna laius kogupikkuse kohta on vähemalt 45 cm. Külgedelt mõõdetuna on iga akna väikseim pikkus 3,5 m (skeem 2, joonis 1). Võrk Selektiivakende väikseim silmasuurus on 105 mm. Silmad on ruudu kujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega (skeem 2, joonis 2). Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega (joonis 2). Akna laius võrdub kaheksa avatud ruudukujulise silmaga. Pikkus on vahemikus 57–62 ruudukujulist silma (skeem 2, joonis 2). Asukoht Noodapära jaotatakse piki tüürpoordi ja pakpoordi kulgevate küljeõmbluste abil ülemiseks ja alumiseks paneeliks (skeem 2, joonis 1). Mõlemad aknad asuvad alumises paneelis, vahetult küljeõmbluste all ja nendega külgnedes (skeem 2, joonis 1). Aknad lõpevad vähemalt 2 m ja kuni 2,5 m kaugusel gaitanist. Akna esiosa kinnitatakse kaheksa silma laiuselt noodapära tavalise võrgu külge (skeem 2, joonis 3). Üks külg kinnitatakse küljeõmbluse külge või vahetult õmbluse kõrvale ning teine külg kinnitatakse noodapära alumise paneeli tavalise võrgu külge mööda võrgusilmade sirgjoonelist rida lõigates kõiki sõlmi. Kogu noodapära silmasuurus Võrgu väikseim silmasuurus noodapära kõikides osades peab olema vähemalt 105 mm. Skeem nr 1 Selektiivaken. Mudel nr 1 +++++ TIFF +++++ Skeem nr 2 Selektiivaken. Mudel nr 2 +++++ TIFF +++++ Ruudukujuliste silmadega selektiivakende kõrgus on 0,48 m +++++ TIFF +++++ Traalipäraristlõige +++++ TIFF +++++ Joonis nr 2: Võrk ruudukujuliste silmadega selektiivakendesSoovituslikspetsifikatsioon +++++ TIFF +++++ Joonis nr 3: Akna asetamine noodapärasseSoovituslikspetsifikatsioon -------------------------------------------------- VI LISA A OSA VASTAVUSTABEL Määrus (EMÜ) nr 1866/86 | Käesolev määrus | Artikkel 1 | Artikkel 1 | Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 punkt a | — | Artikli 2 lõige 2Artikkel | Artikli 2 lõige 2 | Artikkel 3 | Artikkel 3 | Artikkel 4 | Artikkel 4 | Artikkel 5 | Artikkel 5 | Artikkel 6 | Artikkel 6 | Artikkel 7 | Artikkel 7 | Artikkel 8 | Artikkel 8 | Artikkel 9 | Artikkel 9 | Artikkel 10 | Artikkel 10 | Artikkel 11 | Artikkel 11 | Artikkel 12 | Artikkel 12 | Artikkel 13 | Artikkel 13 | Artikkel 14 | Artikkel 14 | — | Artikkel 15 | — | Artikkel 16 | I lisa | I lisa | II lisa | II lisa | III lisa | III lisa | IV lisa punkt a | — | IV lisa punkt b | IV lisa | V lisa | V lisa | — | VI lisa | B OSA MÄÄRUSED, MILLEGA MUUDETAKSE MÄÄRUST (EMÜ) nr 1866/86 | Euroopa Ühenduste Teataja | nr | lk | kuupäev | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2244/87 | L 207 | 15 | 29.7.1987 | Nõukogu 18. juuli 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 2178/88 | L 191 | 7 | 22.7.1988 | Nõukogu 5. aprilli 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 887/89 | L 94 | 4 | 7.4.1989 | Nõukogu 15. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2156/91 | L 201 | 1 | 24.7.1991 | Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2250/95 | L 230 | 1 | 27.9.1995 | Nõukogu 16. septembri 1996. a määrus (EÜ) nr 1821/96 | L 241 | 8 | 21.9.1996 | --------------------------------------------------