Komisjoni määrus (EÜ) nr 314/2002,

20. veebruar 2002,

milles sätestatakse suhkrusektori kvoodisüsteemi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, [1] eriti selle artikli 13 lõiget 3, artikli 14 lõiget 4, artikli 15 lõiget 8, artikli 16 lõiget 5, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 41 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) Seoses suhkruturu ühise korralduse muudatustega, mis on kehtestatud 2001/02.–2005/06. turustusaastaks määruses (EÜ) nr 1260/2001, tuleb muuta kvoodisüsteemi rakendusmeetmeid. Komisjoni 8. juuni 1982. aasta määrus (EMÜ) nr 1443/82 (milles sätestatakse suhkrusektori kvoodisüsteemi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, [2] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 392/94 [3]), mida on juba mitu korda oluliselt muudetud, tuleks selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Suhkrusektori kvoodisüsteemi kohaldamiseks on vaja sätestada ettevõtja suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi toodangu ja ühendusesisese tarbimise täpsed määratlused. Selleks tuleks ettevõtja tegelikult toodetud valge suhkru, toorsuhkru, invertsuhkru ja siirupite või vastavalt asjaoludele isoglükoosi või inuliinisiirupi üldkogust käsitada kõnealuse ettevõtja toodanguna. Võimalust eraldada ühe ettevõtja toodangu osa teisele ettevõtjale, kes on tootnud suhkrut lepingu alusel, tuleks kasutada üksnes erandjuhtudel. Finantstagajärgede vältimiseks suhkrusektoris tuleb sellised juhud kindlaks määrata, ilma et see piiraks vääramatu jõu tingimuse kohaldamist.

(3) Kvoodisüsteemi sujuvaks ja tõhusaks kohaldamiseks ühenduses tuleb sätestada sahharoosisiirupite, isoglükoosi ja inuliinisiirupi toodangu registreerimise meetod.

(4) Isoglükoosi tootmine on täielikult lõppenud niipea, kui glükoos või selle polümeerid on läbinud protsessi, mida teatakse isomeerimisena. Omavolilise toodangu registreerimise hetke valimise vältimiseks tuleks toodang registreerida niipea, kui isomeerimise protsess on lõppenud ja enne glükoosi- või fruktoosiosade eraldamist või segude valmistamist. Kõnealuse korra võimalikult tõhusa kontrollimise võimaldamiseks peaksid ühenduse isoglükoosi tootjad teatama kõnealuse liikmesriigi pädevatele asutustele kõik kasutatavad isomeerimisettevõtted.

(5) Inuliinisiirup tekib tootena üldjuhul alates hetkest, kui inuliin või selle oligofruktoosid on läbinud hüdrolüüsi nime all tuntud protsessi ja esimese aurustamise. Seepärast tuleks toodang registreerida vahetult pärast hüdrolüüsi ja esimese aurustamise protsessi lõppu ja enne glükoosi- või fruktoosiosade eraldamist või segude valmistamist.

(6) Võimaldamaks liikmesriikidel määratleda nõuetekohaselt ja ühemõtteliselt inuliinisiirupi toodang, tuleks eelnevate kogemuste põhjal eelkõige täpsustada, et kõnealune toiming tuleb teostada sellise inuliinisiirupi puhul, mille fruktoosisisaldus on 80 % ja suhkru/isoglükoosi ekvivalent väljendatakse, kohaldades koefitsienti 1,9.

(7) Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikliga 15 ettenähtud toodangumakse ei saa kindlaks määrata enne turustusaasta lõppu, pidades silmas tõsiasja, et suur osa ekspordikohustusi täidetakse turustusaasta teisel poolel ja et üksnes siis on toodangumaksude määramiseks vajalikud andmed kättesaadavad. Tootjate finantsvastutuse võimalikult kiireks rakendamiseks tuleb esialgselt arvestatud maksu ettemakse tasuda aegsasti enne turustusaasta lõppu. Kuna suurem osa B-isoglükoosist toodetakse turustusaasta viimastel kuudel, tuleks põhitoodangumaksu ettemakset nõuda vaid enne kõnealuse turustusaasta 1. märtsi toodetud isoglükoosi eest. Maksud tuleks kindlaks määrata ja koguda alles siis, kui on olemas võimalikult täpne teave eelkõige tarbimise kohta.

(8) Tuleks sätestada eeskirjad lisahinna maksmiseks suhkrupeedi eest, kui toodangumaks on maksimumsummast väiksem, samuti tuleks sätestada lisamaksed, arvestades eelkõige ajavahemikku suhkrupeedi eest maksmise ja tootja poolt toodangumaksude tasumise vahel.

(9) Kvoodisüsteemi nõuetekohase juhtimise hõlbustamiseks tuleks sätestada toodangu registreerimise ja asjakohaste andmete edastamise tähtajad, samuti tuleks sätestada, et liikmesriigid võtavad vajaduse korral kohased kontrollimeetmed.

(10) Laokulude hüvitamise süsteemi kaotamine suhkrusektoris alates 1. juulist 2001 on katkestanud suhkru varude ja müügi alase statistika kättesaadavuse ühenduses. Pidades silmas kõnealuse statistika tähtsust kvoodisüsteemi juhtimisel, eelkõige suhkru igakuise tarbimise kindlaksmääramisel ja tarnebilansside koostamisel, tuleks sätestada, et ühenduse suhkrutootjad ja rafineerijad edastaksid jätkuvalt liikmesriikidele igal kuul andmeid suhkru varude ja müügi kohta.

(11) Suhkrusektori korralduse üheks omaduseks on asjaolu, et suhkrutootjate ja suhkrupeedi kasvatajate vahelisi suhteid, eelkõige suhkrupeedi tarnimise ja suhkrupeedi eest maksmise osas, reguleeritakse üldjuhul ühenduse õigusaktides sätestatud põhimõtete alusel koostatud majandusharusiseste kokkulepetega. Kõnealustes majandusharusisestes kokkulepetes võib olla sätestatud kord, millega võetakse arvesse selle piirkonna erilist olukorda, kus kõnealust korda kohaldatakse. Seepärast tuleks seoses tootjatele antud võimalusega lasta suhkrupeedikasvatajatel osaliselt tasuda lisamaks ette näha kõnealuse panuse sätestamine majandusharusisestes kokkulepetes määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõike 3 raames.

(12) Isoglükoosi tootvatel ettevõtjatel ei lubata erinevalt suhkrut tootvatest ettevõtjatest, kes sõltuvad suhkrupeedi ja suhkruroo toodangust, kasutada võimalust kanda ühe turustusaasta toodang üle järgmisesse turustusaastasse.

(13) Isoglükoosi toodetakse pidevalt kogu turustusaasta jooksul, et olla valmis reageerima kiiresti ja häireteta nõudmise muutustele, arvestades, et nõudmine on suurim iga turustusaasta alguses ja lõpus. Toodetud isoglükoosi on aga sellise suurenenud nõudmise rahuldamiseks raske piisavates kogustes ladustada, kuna pikaajaline ladustamine ohustab toote puhul olulist steriilsust. Sellistel asjaoludel peavad isoglükoosi tootvad ettevõtjad peatama tootmise turustusaasta lõpus, et ei tekiks C-isoglükoosi varusid, mida ei saa ühenduse turul müüa. Kõnealune olukord on kahjulik isoglükoosi tootvatele ettevõtjatele ja seepärast tuleb ette näha isoglükoosi toodangu igakuise registreerimise teatav paindlikkus. Sellist paindlikkust tuleb siiski piirata, et vältida selle automaatsest rakendamisest tingitud varjatud ülekandmise süsteemi kujunemist ja seega kõnealuste ettevõtjate tootmiskvootide kaudset suurenemist.

(14) Kvoodisüsteemi puhul võivad tekkida mõningased viivitused toodangumaksude tagasinõudmisel. Kõnealuste summade õigeaegse ja laabuva tagasinõudmise tagamiseks tuleks sätestada toodangumaksude kindlaksmääramise ja kogumise eeskirjad.

(15) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Määruse (EMÜ) nr 1260/2001 artiklite 13–18 kohaldamisel tähendab "suhkrutoodang" valge suhkruna väljendatud järgmiste toodete üldkogust:

a) valge suhkur;

b) toorsuhkur;

c) invertsuhkur;

d) siirupid, mis kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest, edaspidi "siirupid":

- sahharoosi- või invertsuhkrusiirupid, mille puhtusaste on vähemalt 70 % ja mis on toodetud suhkrupeedist,

- sahharoosi- või invertsuhkrusiirupid, mille puhtusaste on vähemalt 75 % ja mis on toodetud suhkruroost.

2. Lõikes 1 osutatud koguse arvutamisel jäetakse välja:

a) valge suhkru kogused, mis on toodetud toorsuhkrust või siirupitest, mida ei ole tootnud kõnealuse valge suhkru valmistanud ettevõtja;

b) valge suhkru kogused, mis on toodetud toorsuhkrust, siirupitest või suhkrutöötlemise jääkidest, mis ei ole toodetud samal turustusaastal kui kõnealune valge suhkur;

c) toorsuhkru kogused, mis on toodetud siirupitest, mida ei ole tootnud kõnealuse toorsuhkru valmistanud ettevõtja;

d) toorsuhkru kogused, mis on toodetud siirupitest, mis ei ole toodetud samal turustusaastal kui kõnealune toorsuhkur;

e) toorsuhkru kogused, mille töötleb kõnealuse turustusaasta jooksul valgeks suhkruks ettevõtja, kes tootis kõnealuse toorsuhkru;

f) invertsuhkru ja siirupite kogused, mis töödeldakse alkoholiks või rummiks;

g) siirupite kogused, mille töötleb kõnealuse turustusaasta jooksul suhkruks või invertsuhkruks ettevõtja, kes tootis kõnealused siirupid;

h) siirupite kogused, mis on ette nähtud võieteks või mis töödeldakse Rinse Appelstroopiks;

i) seestöötlemise korra alusel toodetud suhkru, invertsuhkru ja siirupite kogused;

j) invertsuhkru kogused, mis on toodetud siirupitest, mida ei ole tootnud kõnealuse invertsuhkru valmistanud ettevõtja;

k) invertsuhkru kogused, mis on toodetud siirupitest, mida ei ole toodetud samal turustusaastal kui kõnealust invertsuhkrut.

3. Toodang väljendatakse valge suhkruna järgmiselt:

a) valge suhkru puhul kvaliteedi erinevusi arvesse võtmata;

b) toorsuhkru puhul määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa kohaselt kindlaksmääratava saagise alusel;

c) invertsuhkru puhul korrutades toodangut koefitsiendiga 1;

d) siirupite puhul, mida käsitatakse vahetoodetena, lõike 5 kohaselt kindlaksmääratava ekstraheeritava suhkru sisalduse põhjal;

e) siirupite puhul, mida ei käsitata vahetoodetena, komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 [4] artikli 3 lõike 2 kohaselt sahharoosina väljendatava suhkrusisalduse põhjal.

4. Suhkrutöötlemise jääke eelmisest suhkruaastast väljendatakse valge suhkruna võrdeliselt suhkrusisaldusele.

5. Siirupite puhtusastme arvutamiseks jagatakse üldsuhkrusisaldus kuivainesisaldusega.

Ekstraheeritava suhkru sisalduse arvutamiseks lahutatakse kõnealuse siirupi polarimeetri näidust kuivaine sisalduse ja polarimeetri näidu vahe, mis korrutatakse arvuga 1,70. Kuivaine sisaldus määratakse areomeetrilise meetodiga.

Ekstraheeritava suhkru sisalduse saab kogu turustusaastaks kindlaks määrata siirupite tegeliku saagise põhjal.

Artikkel 2

1. Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklite 13–18 kohaldamisel tähendab "isoglükoosi toodang" glükoosist või selle polümeeridest saadud toote üldkogust, mille kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 10 % (sõltumata selle piiri ületanud fruktoosisisaldusest), ning mis on väljendatud kuivainena ja registreeritud vastavalt lõikele 2.

2. Isoglükoosi toodang registreeritakse toote mahu füüsilise mõõtmise teel ja kuivainesisalduse kindlaksmääramise teel refraktomeetriat kasutades niipea, kui isomeerimise protsess on lõppenud ning enne glükoosi- ja fruktoosiosade eraldamist või segude valmistamist.

3. Kõik isoglükoosi tootjad peavad teatama viivitamata kõik ettevõtted, kus võidakse glükoosi või selle polümeere isomeerida.

Kõnealune teave edastatakse liikmesriigile, kelle territooriumil asjaomane ettevõte asub. Liikmesriik võib tootjalt nõuda lisateabe esitamist.

Artikkel 3

1. Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklite 13–18 kohaldamisel tähendab "inuliinisiirupi toodang" inuliini või oligofruktooside hüdrolüüsi järel saadud tootekogust, mille kuivaine fruktoosisisaldus vabal kujul või sahharoosina on vähemalt 10 % (sõltumata selle piiri ületanud fruktoosisisaldusest) ning mis on väljendatud kuivaine suhkru/isoglükoosi ekvivalendina ja registreeritud iga inuliinisiirupit tootva ettevõtte puhul vastavalt lõikele 2.

2. Inuliinisiirupi toodangu registreerimiseks kombineeritakse järgmisi toiminguid:

a) toote mahu füüsiline mõõtmine kohe pärast esimesest aurustist väljavõtmist pärast iga hüdrolüüsi ja enne glükoosi- ja fruktoosiosade eraldamist või segude valmistamist;

b) kuivainesisalduse kindlaksmääramine refraktomeetria abil ja kuivaine fruktoosisisalduse mõõtmine igapäevaste representatiivsete proovide võtmise teel;

c) kuivaine fruktoosisisalduse ümberarvestamine 80 protsendiks massist, korrutades kuivaines kindlaksmääratud koguse koefitsiendiga, milleks on kõnealuse siirupikoguse puhul mõõdetud fruktoosisisalduse ja 80 % vahe;

d) väljendamine suhkru/isoglükoosi ekvivalendina, kohaldades koefitsienti 1,9.

Artikkel 4

1. Enne iga aasta 15. veebruari kehtestavad liikmesriigid esialgse suhkrutoodangu ja inuliinisiirupi toodangu jooksvaks turustusaastaks iga nende territooriumil asuva ettevõtja jaoks.

Prantsusmaa departemangude Guadeloupe’i ja Martinique’i puhul registreeritakse kõnealune toodang enne iga aasta 15. maid.

2. Enne iga kuu 15. päeva teatab iga isoglükoosi tootev ettevõtja eelmise kalendrikuu jooksul tegelikult toodetud ja kuivainena väljendatud kogused liikmesriigile, mille territooriumil tootmine toimus.

Liikmesriigid teevad kõnealuse teabe põhjal iga kuu puhul hiljemalt ülejärgmise kuu 15. päevaks kindlaks iga asjaomase ettevõtja isoglükoosi toodangu.

Eelmises lõigus osutatud toodangu arvutamisel ei võeta arvesse seestöötlemise korra alusel toodetud isoglükoosi koguseid.

3. Olenemata lõike 2 esimesest ja teisest lõigust, võivad liikmesriikide pädevad asutused teha konkreetse isoglükoosi tootva ettevõtja puhul tema nõuetekohaselt põhjendatud eelneva kirjaliku taotluse põhjal otsuse:

a) kas ühendada turustusaasta mai- ja juunikuu toodangud ja arvata need kõnealusesse turustusaastasse või

b) ühendada turustusaasta kogu juunikuu toodang või osa sellest järgmise turustusaasta juulikuu toodanguga ja arvata need kõnealusesse järgmisesse turustusaastasse. Ühendamise taotluses peab olema märgitud vähemalt juunikuu toodangu kogus, mis ühendatakse juulikuu toodanguga. Kõnealune kogus ei tohi ületada 7 % kõnealuse ettevõtja puhul ühendamise taotluse tegemise turustusaastal kohaldatavate A- ja B-kvootide summast. Sel viisil ühendatud kogust käsitatakse esimese toodanguna asjaomase ettevõtja kvootide raames.

Liikmesriik hindab taotluse õigustatust, võttes arvesse ettevõtja tootmisolukorda ja turunõudmist, pidades eelkõige silmas kvoote ja toodangumakse. Asjaomane ettevõtja võib asjaomasel turustusaastal kasutada üksnes ühte esimeses lõigus osutatud ühendamisviisidest.

Pärast liikmesriigi nõusolekut teatab kõnealune isoglükoosi tootev ettevõtja liikmesriigile esimese lõigu punktis a osutatud juhul enne järgmist 15. juulit ja esimese lõigu punktis b osutatud juhul enne järgmist 15. augustit asjaomase kahekuulise ajavahemiku jooksul tegelikult toodetud kogused, väljendatuna kuivainena, võttes vajaduse korral arvesse kogused, mille ühendamisele on viidatud esimese lõigu punktis b.

Kõnealuse teabe põhjal teeb liikmesriik kindlaks asjaomase ettevõtja ühendatud isoglükoosi toodangu kõnealusel kahel kuul, mis arvatakse asjaomase turustusaasta toodangu hulka vastavalt esimese lõigu punktile a või b. Liikmesriik teatab kõnealuse toodangu komisjonile.

Esimese lõigu punkti b ei kohaldata eelmise turustusaasta suhtes, samuti määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 10 lõikes 1 osutatud ajavahemiku suhtes.

4. Enne iga aasta 15. septembrit teevad liikmesriigid kindlaks kõikide nende territooriumidel asuvate ettevõtjate eelmise turustusaasta lõplikud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi toodangu näitajad.

5. Kui pärast lõikes 4 osutatud lõplike suhkrutoodangu näitajate kindlakstegemist avastatakse erinevusi, võetakse sellised erinevused arvesse, kui tehakse kindlaks selle turustusaasta lõplikud toodangunäitajad, mil kõnealused erinevused on avastatud.

6. Enne iga kuu 25. kuupäeva teatab iga suhkrutootja selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille territooriumil tootmine aset leiab, või kõnealuse liikmesriigi asutusele, mis on pädev sekkumise osas asjaomase toote turul, temale kuuluvad või muud kogused:

a) valge suhkruna väljendatud suhkrukogused, mis olid ladustatud tema käsutuses olevates hoonetes eelmise kalendrikuu lõpus;

b) valge suhkruna väljendatud suhkrukogused, mis viidi tema käsutuses olevatest hoonetest ära eelmise kalendrikuu jooksul.

Kõnealuses teates tuleb esitada asjaomased kogused jaotatuna A- ja B-kvoodi raames toodetud suhkruks, vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 14 ülekantud suhkruks ja C-suhkruks.

Esimeses lõigus osutatud asutus võib nõuda lisateabe esitamist tootja valduses olevate varude ja tema hoonetest äraviidud koguste kohta.

7. Enne iga kuu 25. kuupäeva teatab iga toorsuhkru rafineerija selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille territooriumil rafineerimine aset leiab, või kõnealuse liikmesriigi asutusele, mis on pädev sekkumise osas asjaomase toote turul, temale kuuluvad või muud kogused:

a) valge suhkruna väljendatud suhkrukogused, mis olid ladustatud tema käsutuses olevates hoonetes eelmise kalendrikuu lõpus;

b) valge suhkruna väljendatud suhkrukogused, mis viidi tema käsutuses olevatest hoonetest ära eelmise kalendrikuu jooksul.

Kõnealuses teates tuleb eristada seestöötlemise korra alla kuuluvad kogused.

Esimeses lõigus osutatud asutus võib nõuda lisateabe esitamist rafineerija valduses olevate varude ja kõnealustest hoonetest äraviidud koguste kohta.

Artikkel 5

1. Vastavalt käesoleva artikli lõigetele 25 tähendab määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklite 13–18 kohaldamisel ettevõtja suhkru- või isoglükoositoodang selle ettevõtja poolt tegelikult toodetud suhkru või isoglükoosi kogust.

2. Ettevõtjasuhkru kogutoodang asjaomasel turustusaastal on lõikes 1 osutatud toodang, millele on lisatud sellesse turustusaastasse ülekantud toodang ja millest on lahutatud järgmisesse turustusaastasse ülekantud toodang.

3. Kui kaks tootjat esitavad asjaomasele liikmesriigile kirjaliku allkirjastatud taotluse, käsitatakse ettevõtja (edaspidi "töötleja") poolt lepingu alusel tarnitud toorainest toodetud suhkrut selle ettevõtja (edaspidi "tellija") toodanguna, kes laskis kõnealuse lepingu alusel suhkrut toota, juhul kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) töötleja suhkru kogutoodang on väiksem kui tema A-kvoot;

b) töötleja suhkru kogutoodang on suurem kui tema A-kvoot, kuid väiksem kui tema A-kvoot ja B-kvoot kokku ning tellija suhkru kogutoodang on suurem kui tema A-kvoot;

c) töötleja ja tellija suhkru kogutoodang on suurem kui nende vastavate A- ja B-kvootide summa.

4. Kui tellija ja töötleja tehased asuvad eri liikmesriikides, tuleb lõikes 3 osutatud taotlus esitada mõlemale asjaomasele liikmesriigile. Sel juhul annavad kõnealused liikmesriigid ühise vastuse ning võtavad vajalikud meetmed lõikes 3 osutatud tingimuste järgimise kontrollimiseks.

5. Määruse (EMÜ) nr 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras võib töötleja poolt toodetud suhkrukogust käsitada tellija toodetud suhkrukogusena, kui vääramatu jõu esinemise tõttu tuleb suhkrupeet, suhkruroog või melass töödelda suhkruks muus ettevõttes kui tellija omas.

Artikkel 6

1. Enne 1. aprilli võetakse jooksva turustusaasta suhtes järgmised meetmed:

a) arvestatakse suhkru põhitoodangumaks ja B-maks vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 15;

b) määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 7 kohaselt kindlaksmääratud maksu ettemaksete määr ühiku kohta, mille maksavad suhkru tootjad, isoglükoosi tootjad ja inuliinisiirupi tootjad.

2. Enne jooksva turustusaasta 15. aprilli kehtestavad liikmesriigid igale suhkrut tootvale ettevõtjale, igale isoglükoosi tootvale ettevõtjale ja igale inuliinisiirupit tootvale ettevõtjale kõnealuse turustusaasta ettemaksed.

Prantsuse departemangude Guadeloupe’i ja Martinique’i ning Hispaania puhul kehtestatakse kõnealused ettemaksed roosuhkru eest enne jooksva turustusaasta 15. augustit.

Suhkru ja inuliinisiirupi puhul määratakse ettemakse kindlaks:

a) kohaldades vastavalt artikli 4 lõikele 1 kindlaksmääratud A-suhkru ja A-inuliinisiirupi ning B-suhkru ja B-inuliinisiirupi esialgse toodangu suhtes ühiku kohta määra, mis on kehtestatud põhitoodangumaksu ettemaksena;

b) kohaldades vastavalt artikli 4 lõikele 1 kindlaksmääratud B-suhkru ja B-inuliinisiirupi esialgse toodangu suhtes ühiku kohta määra, mis on kehtestatud B-maksu ettemaksena.

Isoglükoosi puhul määratakse ettemakse, kohaldades 1. juuli ja järgmise aasta veebruari lõpu vahelise toodangu suhtes jooksvaks turustusaastaks ühiku kohta määra, mis on kehtestatud isoglükoosi põhitoodangumaksu ettemaksena.

3. Liikmesriigid koguvad kõnealuseid ettemakseid enne jooksva turustusaasta 1. juunit.

Prantsuse departemangude Guadeloupe’i ja Martinique’i ning Hispaania puhul kogutakse kõnealuseid ettemakseid roosuhkru eest enne jooksva turustusaasta 1. septembrit.

4. Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punkti b alusel kindlaksmääratav kogus kehtestatakse järgmiste koguste summa põhjal:

a) ühenduses otsetarbimiseks või töötlemise järel tarbimiseks müüdava suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kogused;

b) denatureeritud suhkru kogused;

c) kolmandatest riikidest töödeldud toodetena imporditud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kogused.

Esimeses lõigus osutatud summast lahutatakse kolmandatesse riikidesse töödeldud toodetena eksporditud suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi koguste summa ning valge suhkruna väljendatud põhitoodete kogused, mille puhul on välja antud määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikes 3 osutatud tootmistoetuse sertifikaadid.

5. Määruse (EMÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punktis d määratletud tähenduses käsitatakse jooksval turustusaastal täidetavate ekspordikohustustena:

a) kõiki töötlemata kujul eksporditavaid suhkrukoguseid, mille eksporditoetused ja -maksud määratakse kindlaks kõnealuseks turustusaastaks väljakuulutatud pakkumismenetluste teel;

b) kõiki töötlemata kujul eksporditavaid suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi koguseid, mille eksporditoetused ja -maksud määratakse korrapäraselt kindlaks kõnealusel turustusaastal väljaantud ekspordilitsentside põhjal;

c) kõiki prognoositavaid suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi ekspordikoguseid töödeldud toodete kujul, mille eksporditoetused või -maksud määratakse kindlaks kõnealusel turustusaastal nii, et kõnealused kogused jaotuksid turustusaasta jooksul ühtlaselt.

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punktis d osutatud prognoositava keskmise kahjumi arvutamisel võetakse arvesse ka nende valge suhkruna väljendatud põhitoodete koguste tootmistoetusi, mille puhul on kõnealuse turustusaasta jooksul välja antud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 osutatud tootmistoetuste sertifikaadid.

Artikkel 7

1. Kui suhkru ja inuliinisiirupi prognoositav põhitoodangumaks on vähemalt 60 % määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõikes 3 osutatud maksimumsummast, on ettemakse määr ühiku kohta 50 % nimetatud maksimumsummast.

Kui prognoositav põhitoodangumaks on väiksem kui 60 % nimetatud maksimumsummast, on ettemakse määr ühiku kohta 80 % kõnealusest prognoositavast summast.

2. Lõiget 1 kohaldatakse ka suhkru ja inuliinisiirupi B-maksu ettemakse määra kindlaksmääramisel ühiku kohta, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõigetes 4 ja 5 osutatud maksimumsummat.

3. Isoglükoosi põhitoodangumaksu ettemakse määr ühiku kohta on 40 % kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1 punkti a kohaselt prognoositavast suhkru põhitoodangumaksu määrast ühiku kohta.

Artikkel 8

1. Enne 15. oktoobrit määratakse suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi puhul eelmise turustusaasta suhtes kindlaks:

a) põhitoodangumaksu ja B-maksu summad;

b) taotluse korral määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud koefitsient.

2. Liikmesriigid määravad enne 1. novembrit iga suhkrut tootva ettevõtja, isoglükoosi tootva ettevõtja ja inuliinisiirupit tootva ettevõtja eelmisel turustusaastal maksmata maksude jääksumma, võttes arvesse vastavalt artiklile 6 kogutud ettemakseid.

Ettevõtja või liikmeriik peab esimeses lõigus osutatud jääksummad maksma enne kõnealuste jääksummade kindlaksmääramise tähtpäevale järgnevat 15. detsembrit.

3. Kui määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõike 2 kohaselt kohaldatakse koefitsienti, määravad liikmesriigid nimetatud lõike kohaselt enne 1. novembrit iga suhkrut tootva ettevõtja, iga isoglükoosi tootva ettevõtja ja iga inuliinisiirupit tootva ettevõtja puhul eelmise turustusaasta suhtes kindlaks lisamaksu, mille kõnealused ettevõtjad peavad tasuma. Kõnealune maks kogutakse samal ajal kui kõnealuse turustusaasta toodangumaksude jääksummad.

4. Juhul kui tootmisettevõtja poolt maksmisele kuuluv maksude summa ei ole õigesti kindlaks määratud, tuleb õige maksmisele kuuluv summa või kõnealuse tootmisettevõtja poolt maksmisele kuuluv jääksumma kindlaks määrata 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil liikmesriik on saanud kõnealusest olukorrast teadlikuks ja saab seega arvutada seaduse alusel maksmisele kuuluva summa.

Liikmesriigid koguvad esimeses lõigus osutatud summad 30 päeva jooksul alates nende kindlaksmääramise kuupäevast.

Artikkel 9

1. Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikes 2 osutatud summad määratakse kindlaks samal ajal ja samas korras kui käesoleva määruse artikli 8 lõikes 1 osutatud maksud.

2. Kui suhkrutootja on suhkrupeedi müüjale maksnud suhkrupeedi baashinnast madalama hinna, hüvitab tootja kõnealuse erinevuse ulatuses suhkrupeedi müüjale osasumma suhkru väärtuse kasvust, võttes arvesse sekkumishinda.

Kõnealuse osasumma arvutamisel võtab tootja arvesse:

a) ajavahemikke suhkrupeedi eest maksmise kuupäevade ning toodangumaksude ja lisamaksu ettemaksete ja lõppmaksete sätestatud tähtpäevade vahel;

b) peamiste refinantseerimistoimingute intressimäära Euroopa Keskpangas punktis a osutatud ajavahemikel. Liikmesriigi puhul, kes ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis, on viiteintressimäär asjaomase riigi keskpanga poolt määratud samaväärne intressimäär;

c) määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikes 2 sätestatud protsenti;

d) kõnealuse suhkrupeedi saagist, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 5 lõike 1 kohaldamist.

3. Suhkrutootja maksab suhkrupeedi müüjale lõikes 1 osutatud summad ja lõikes 2 osutatud osasumma nelja nädala jooksul pärast artikli 8 lõikes 1 osutatud maksude kindlaksmääramise kuupäeva.

4. Majandusharusiseste kokkulepete puhul võib lõigetest 2 ja 3 teha erandeid.

Artikkel 10

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodete valmistamise registreerimiseks vajalikud kontrollid.

Artikkel 11

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõike 3 teises ja kolmandas lõigus osutatud hüvitist võib kohaldada vastavalt majandusharusiseses kokkuleppes määratletud eeskirjadele, ilma et see piiraks nimetatud sätete kohaldamist.

Artikkel 12

Määrus (EMÜ) nr 1443/82 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 13

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2002

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz Fischler

[1] EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1.

[2] EÜT L 158, 9.6.1982, lk 17.

[3] EÜT L 53, 24.2.1994, lk 7.

[4] EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

--------------------------------------------------