KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 164/2010,

25. jaanuar 2010,

millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Siseveelaevanduse elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused on määratletud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 255, 30.9.2005, lk 152.

(2) EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29.

LISA

SISUKORD

1. I osa. sõnumi rakenduskäsiraamatu konventsioon

1.1. Sissejuhatus

1.2. UN/EDIFACTi sõnumi struktuur

1.2.1. Segmentide ja andmeelementide kirjeldus

1.2.2. Süntaks

1.2.2.1. Märgistikud

1.2.2.2. Andmevahetuse struktuurid

1.2.2.3. Andmevahetus

1.2.2.4. Segmentide ja segmendirühmade järjekord sõnumis

1.2.2.5. Segmendi struktuur

1.2.2.6. Andmeelemendi struktuur

1.2.2.7. Tihendamine

1.2.2.8. Numberandmeelemendi väärtuste esitus

1.3. Sõnumid

1.3.1. ERINOT

1.3.2. PAXLST

1.3.3. ERIRSP

1.3.4. BERMAN

1.4. Muudatuste tegemise kord

2. II osa. Koodid ja viited

2.1. Sissejuhatus

2.2. Selgitused

2.2.1. Terminoloogia

2.2.2. Maailma Tolliorganisatsioon ja harmoneeritud süsteem

2.3. Mõisted

2.4. Klassifikaatorid ja koodikirjeldused

2.4.1. Koodide ajakohastamine ja viitetabelid

2.4.2. Kooditabelite kirjeldused

2.4.2.1. Laeva ja koosseisu tüüp

2.4.2.2. Laeva ametlik registrinumber (OFS)

2.4.2.3. Laeva IMO number

2.4.2.4. Elektroonilise andmevahetuse number (laeva identifitseerimiseks) ERN

2.4.2.5. Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber

2.4.2.6. Harmoneeritud süsteem (HS)

2.4.2.7. Kombineeritud nomenklatuur (CN)

2.4.2.8. Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud (NST) 2000

2.4.2.9. ÜRO ohtlike kaupade kood (UNDG)

2.4.2.10. Rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo eeskiri (IMDG)

2.4.2.11. ADN/R/D

2.4.2.12. ÜRO riigikood

2.4.2.13. ÜRO asukohakood (UN/LOCODE)

2.4.2.14. Faarvaatri lõigu kood

2.4.2.15. Terminalikood

2.4.2.16. Kaubakonteineri suuruse ja liigi kood

2.4.2.17. Konteineri identifitseerimiskood

2.4.2.18. Pakendi liik

2.4.2.19. Käitlemisjuhendid

2.4.2.20. Külastuse eesmärk

2.4.2.21. Lasti liik

2.5. Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber

2.6. ERI laevatüüpide määratlus

2.7. Asukohakoodid

2.7.1. Andmeelemendid

2.7.2. Näide

Lühendid

Liited. Sõnumite rakenduskäsiraamatud

1. liide. (Ohtlikest) kaupadest teatamine (IFTDGN) – ERINOT

2. liide. Reisijate nimekiri ja munsterroll (PAXLST)

3. liide. ERINOT vastus- ja vastuvõtusõnum (APERAK) – ERIRSP

4. liide. Kai haldamisega seotud sadamateade (BERMAN)

1. I OSA. SÕNUMI RAKENDUSKÄSIRAAMATU KONVENTSIOON

1.1. Sissejuhatus

Tehnilistes kirjeldustes määratletakse nelja siseveelaevanduses kasutatava elektroonilise laevadest teatamise sõnumi struktuur, mis põhineb UN/EDIFACTi sõnumi struktuuril (vt ka peatükk 1.2) ning mida on vajaduse korral kohandatud siseveelaevanduse jaoks.

Neid tehnilisi kirjeldusi rakendatakse juhul, kui elektroonilist laevadest teatamist siseveelaevanduses nõuatakse riikliku või rahvusvahelise õigusega.

Sõnumid on järgmised:

1) (ohtlikest) kaupadest teatamine (IFTDGN) – ERINOT;

2) reisijate nimekiri ja munsterroll (PAXLST);

3) ERINOT vastus- ja vastuvõtusõnum (APERAK) – ERIRSP;

4) kai haldamisega seotud sadamateade (BERMAN).

Liidetes (sõnumite rakenduskäsiraamatutes) määratletakse sõnumite, andmeelementide ja koodide täpne kasutus, et tagada ühesugune arusaamine sõnumitest ja nende ühesugune kasutus.

Teine võimalus on kasutada XML-tehnoloogiat. XML-sõnumite määratluste standardimisega siseveelaevanduse elektroonilise laevadest teatamise jaoks tegeleb asjaomane töörühm, mis abistab nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) artikli 7 kohaselt loodud komiteed.

1.2. UN/EDIFACTi sõnumi struktuur

Järgmised sõnumi struktuuri kirjeldused põhinevad standardil ISO 9735.

UN/EDIFACTi sõnumid koosnevad segmentidest. Sõnumi struktuuri kirjeldatakse hargnevas skeemis, kus näidatakse segmentide ja segmendirühmade positsiooni ning vastastikust suhet.

Iga segmendi kohta määratakse andmeelemendid, mida sõnumis peab kasutama. Mõned andmeelemendid on ühendatud ja moodustavad liitandmeelemente. Sõnumid järgivad kindlat süntaksit, nagu on määratletud standardis ISO 9735.

Mingi segment ja andmeelement segmendis on kas kohustuslik või tingimuslik. Kohustuslikud segmendid ja/või andmeelemendid sisaldavad tähtsaid andmeid vastuvõtva rakenduse jaoks ning peavad olema täidetud asjakohaste ehk kehtivate andmetega. Tingimuslikke elemente ei tarvitse sõnumis olla.

Iga sõnum algab kahe või kolme segmendiga, „andmevahetuse päise” (UNB) ja „sõnumi päisega” (UNH). Vajaduse korral kasutatakse esimese segmendina ka „teenusestringi määrajat” (UNA), et määratleda, missugust märgistikku sõnumis kasutatakse. Iga sõnum lõpeb segmentidega „sõnumi saba” (UNT) ja „andmevahetuse saba” (UNZ). Seega sisaldub iga sõnum ühes andmevahetuses ja andmevahetus sisaldab ainult üht sõnumit.

1.2.1. Segmentide ja andmeelementide kirjeldus

Sõnumi kirjelduses kasutatakse allpool esitatud tähistusi.

Esimene veerg sisaldab nimetust akronüümina (SILT), mis moodustatakse kõrgematel tasemetel olevatest segmendinimedest. See tähistus tuleneb hargnevast skeemist.

Teine veerg sisaldab nimetust akronüümina (SILT), arvu ja .

Kolmas veerg näitab , millel segment hargnevas skeemis asub.

Neljas veerg näitab, kas segment või andmeelement on (M) või (C).

Viiendas veerus määratletakse andmeelemendi .

Kuuendas veerus on andmeelemendi UN/EDIFACTi . Segmentide nimed kirjutatakse paksus kirjas suurtähtedega, liitandmeelementide nimed tavaliste suurtähtedega ja andmeelementide nimed tavaliste väiketähtedega.

Seitsmendas veerus on andmeelementide (väljade) . Kui kasutama peab fikseeritud väärtust, näidatakse väärtust jutumärkides.

1.2.2. Süntaks

Andmeelementide täielik kirjeldus teenusesegmentides on osa standardist ISO 7372 Kaubanduse andmeelementide kataloog (Trade Data Elements Directory).

1.2.2.1. Märgistikud

Allpool esitatud märkide puhul kasutatakse standardi ISO 646 põhikooditabeli 7-bitiseid koode, välja arvatud juhul, kui andmeid vahetavad pooled on standarditele ISO 6937 ja ISO 8859 vastavate 8-bitiste koodide või teiste bitikoodide kasutamises UNA-segmendi abil eraldi kokku leppinud.

A-taseme märgistik

Kirjeldus Kood Märkused Tähed suurtähed A–Z Numbrid 0–9 Tühik Punkt . Koma , Sidekriips/miinusmärk — Avav ümarsulg ( Sulgev ümarsulg ) Kaldkriips / Võrdusmärk = Ülakoma ' Kasutatakse ainult segmendi lõpumärgina Plussmärk + Kasutatakse ainult segmendi sildina ja andmeelemendi eraldajana Koolon : Kasutatakse ainult komponentandmeelementide eraldajana Küsimärk ? Kasutatakse ainult paomärgina ?, mis eelneb vahetult ühele märkidest ' + : ? ja taastab nende tavatähenduse. Näiteks 10? + 10 = 20 tähendab 10 + 10 = 20. Küsimärki tähistab??.

Järgmised märgid on samuti osa A-taseme märgistikust.

Kirjeldus Kood Hüüumärk ! Jutumärk " Protsendimärk % Ampersand & Tärn * Semikoolon ; On väiksem kui < On suurem kui >

1.2.2.2. Andmevahetuse struktuurid

Teenusestringi määraja UNA ja teenusesegmendid UNB kuni UNZ ilmuvad järjekorras, mis on andmevahetuses kindlaks määratud. Vt peatükk 1.2.2.3.

Andmevahetuses võib olla mitu funktsionaalset rühma.

Sõnum koosneb segmentidest. Segmentide struktuurid ja andmeelementide struktuurid segmentides on esitatud peatükis 1.2.2.5.

1.2.2.3. Andmevahetus

Andmevahetus koosneb järgmistest elementidest:

teenusestringi määraja UNA, tingimuslik

- - - - - - - - - - andmevahetuse päis UNB, kohustuslik

| - - - - - - sõnumi päis UNH, kohustuslik

| | lisa rakenduskäsiraamatus kirjeldatud kasutaja andmesegmendid

| - - - - - - sõnumi saba UNT, kohustuslik

- - - - - - - - - - andmevahetuse saba UNZ, kohustuslik

1.2.2.4. Segmentide ja segmendirühmade järjekord sõnumis

Sõnumi struktuuri skeemid ja segmentide järjekord, mis järgivad töötlemiseeskirju, on esitatud liidetes.

1.2.2.5. Segmendi struktuur

Segmendi silt: kohustuslik

Segmendi kood: kohustuslik komponentandmeelement

Komponentandmeelemendi eraldaja: tingimuslik

Pesastus- ja korduvustähistus: tingimuslik(ud) komponentandmeelement (-elemendid)

Andmeelemendi eraldaja: kohustuslik

Liht- või liitandmeelemendid: kohustuslikud või tingimuslikud, nagu on määratud asjakohases segmentide kataloogis ja rakenduskäsiraamatus.

Segmendi lõpumärk: kohustuslik

1.2.2.6. Andmeelemendi struktuur

Lihtandmeelement:

kohustuslik või tingimuslik, nagu on määratud asjakohases rakenduskäsiraamatus.

Liitandmeelement:

vastavalt segmentide kataloogile ja nagu on määratud rakenduskäsiraamatus.

Komponentandmeelemendid ja komponentandmeelemendi eraldajad:

kohustuslik (vt kitsendus allpool).

Andmeelemendi eraldaja: kohustuslik (vt kitsendus allpool).

Kitsendus:

komponentandmeelemendi eraldajat ei ole liitandmeelemendis pärast viimast komponentandmeelementi ja andmeelemendi eraldajat ei ole pärast viimast andmeelementi segmendis.

1.2.2.7. Tihendamine

Andmeelementides, mille puhul andmeelementide kataloog määrab muutuva pikkuse, ja juhul, kui teisi piiranguid ei ole, varjatakse tähtsusetute märkide positsioonid. Tähtsusetute märkide puhul varjatakse eesnullid ja lõputühikud.

Siiski on üksik null kümnendmärgi ees tähtis ja null võib olla tähtis (nt temperatuuri näitamisel), kui rakenduskäsiraamatu andmeelementide kirjelduses on nii määratud.

Sõnumite tihendamisel järgitakse järgmisi reegleid.

a) Segmentide väljaarvamine

Välja jäetakse tingimuslikud segmendid, mis ei sisalda andmeid (sealhulgas nende segmendisildid).

b) Andmeelementide väljaarvamine väljajätmise teel

Andmeelemente tuvastatakse nende järjestikuliste positsioonide abil segmendis, nagu on määratud segmentide kataloogis. Kui tingimuslik andmeelement jäetakse välja ja kui sellele järgneb teine andmeelement, näidatakse tema positsiooni tema andmeelemendi eraldaja säilitamisega.

Tag+DE+DE+++DE+DE+DE'

|_|_______________ Need kaks andmeelementi on välja jäetud

c) Andmeelementide väljaarvamine kärpimise teel

Kui segmendi lõpust jäetakse välja üks tingimuslik andmeelement või rohkem, saab segmenti kärpida segmendi lõpumärgiga, s.t külgnevaid lõpuandmeelementide eraldajaid ei ole vaja edastada.

Tag+DE+++DE' Punkti 2.2.7 alapunktis b esitatud näite eeskujul on välja jäetud kaks viimast andmeelementi ja segmenti on kärbitud ‘ |____ abil.

d) Komponentandmeelementide väljaarvamine väljajätmise teel

Komponentandmeelemente tuvastatakse nende järjestikuliste positsioonide abil liitandmeelemendis. Kui tingimuslik komponentandmeelement jäetakse välja ja kui sellele järgneb teine komponentandmeelement, näitab komponendi positsiooni selle komponentandmeelemendi eraldaja.

Tag+DE+CE:CE+CE:::CE'

|_|____ Kaks komponentandmeelementi on viimases liitandmeelemendis välja jäetud

e) Komponentandmeelementide väljaarvamine kärpimise teel

Ühte või enamat tingimuslikku komponentandmeelementi liitandmeelemendi lõpust saab välja arvata kärpimise teel andmeelemendi eraldaja abil või segmendi lõpust segmendi lõpumärgiga.

Tag+DE+CE+CE' Välja on jäetud viimane komponentandmeelement esimesest liitandmeelemendist |___|___ ja samuti kolm komponentandmeelementi viimasest liitandmeelemendist. Mõlemal juhul on liitandmeelemente kärbitud: esimesel juhul andmeelemendi eraldajaga ja teisel juhul segmendi lõpumärgiga.

1.2.2.8. Numberandmeelemendi väärtuste esitus

a) Kümnendi märk

ISO kohaselt on kümnendi märk koma (,), ent punkt (.) on lubatud (vt ISO 31-0: 1981). Mõlemad märgid on osa A- ja B-taseme hulkadest. Kui kasutatakse teenusestringi määrajat UNA, määrab selle kolmas märk kindlaks andmevahetuses kasutatava märgi. Siiski soovitatakse väga kümnendi märgi näitamiseks kõikides olukordades vaikimisi kasutada koma (,). Kümnendi märki ei loeta väärtuse märgiks, kui arvutatakse andmeelemendi maksimaalseid väljapikkusi. Siiski tehakse edastamisel ja vastuvõtul märkidele mööndusi. Kui kümnendi märk edastatakse, peab enne ja pärast kümnendi märki olema vähemalt üks number. Väärtuste puhul, mis sisaldavad ainult täisarve, ei kasutata kümnendi märki ega kümnendi nulle, välja arvatud juhul, kui on vaja näidata täpsuse astet.

Eelistatud: 0,5 ja 2 ning 2,0. Mitte lubatud: ,5 või .5 või 2, või 2.

b) Triaadi eraldaja

Triaadi eraldajaid andmevahetuses ei kasutata.

Lubatud: 2500000. Mitte lubatud: 2,500,000 või 2.500.000 või 2 500 000

c) Osund

Numbriliste andmeelementide väärtusi loetakse positiivseks. Kuigi kontseptuaalselt on mahaarvamine negatiivne, näidatakse seda positiivse väärtuse kaudu ja need juhud on esitatud andmeelementide kataloogis. Kui väärtust peab näitama negatiivsena, eelneb edastamisel sellele vahetult miinusmärk, nt -112. Miinusmärki ei loeta väärtuse märgiks, kui arvutatakse andmeelemendi maksimaalseid väljapikkusi. Edastamisel ja vastuvõtul arvestatakse miinusmärgi olemasolu võimalusega.

Legend

Viide

Andmeelemendi numbrisilt vastavalt standardile ISO 7372 UNTDED ja kui sellele eelneb S, on teenusesegmentides viide kasutatud liitandmeelemendile.

Nimi

LIITANDMEELEMENDI nimi suurtähtedega

ANDMEELEMENDI nimi suurtähtedega

Komponentandmeelemendi nimi väiketähtedega

Esitus

Andmeväärtuse esitus:

a – tähestikulised märgid

n – numbrilised märgid

an – tähtnumbrilised märgid

a3 – 3 tähestikulist märki, fikseeritud pikkus

n3 – 3 numbrilist märki, fikseeritud pikkus

an3 – 3 tähtnumbrilist märki, fikseeritud pikkus

a..3 – kuni 3 tähestikulist märki

n..3 – kuni 3 numbrilist märki

an..3 – kuni 3 tähtnumbrilist märki

M – kohustuslik element

C – tingimuslik element

Kui kasutatakse liitandmeelementi, ilmub kohustuslik komponentandmeelement tingimuslikku liitandmeelementi.

Kui sõnumi rakenduskäsiraamatus kasutatakse väiksemat numbrit kui ISO standard nõuab, näidatakse seda sulgudes. Andmeelemendi ülejäänud osa täidetakse tühikumärkidega.

Kasutuse tähistused sõnumi rakenduskäsiraamatus on järgmised:

Kasutus ÜRO standardsõnumite kataloogi (UNSM) kohaselt Kasutus Indikaator sõnumi rakenduskäsiraamatus Kohustuslik (M) Kohustuslik (M) Kohustuslik (M) Tingimuslik (C) Nõutav (R) Alati nõutav (M) Tingimuslik (C) Soovitatav (A) Nt teatava koodistiku kasutus on tungivalt soovitatav Tingimuslik (C) Sõltuv (D) Olemi kasutus sõltub määratletud tingimustest Tingimuslik (C) Valikuline (O) Sõnumi saatja määrab kasutamise omal äranägemisel või vastavalt vajadusele Tingimuslik (C) Ei kasutata (X) Ei kasutata (mitterakendatav)

Sõnumite rakenduskäsiraamatutes kasutatakse indikaatoreid üksnes selleks, et tagada siseveelaevanduses elektroonilise laevadest teatamise ühtne kasutus. Dokumendis viidatakse läbivalt indikaatoritele (M, R, A, D, O ja X), mida näidatakse andmeüksuste kõrval ja mis dikteerivad sõnumile olemi kokkulepitud kasutuse.

Järgmises tabelis on antud indikaatorid ja nende kasutus.

Oleku (S) väärtus Kirjeldus Märkus M Kohustuslik Näitab, et andmeüksus on standardsõnumis kohustuslik. R Nõutav Näitab, et andmeühik saadetakse selles sõnumirakenduses ja siin on kasutamine kohustuslik. A Soovitatav Näitab, et kohalike koodide asemel on selle rakenduse puhul soovitatav kasutada tunnustatud rahvusvahelist koodistikku, nt ÜRO, ISO või ERI. D Sõltuv Näitab, et kasutamine sõltub täpselt määratletud tingimusest või tingimustest. Tingimusi kirjeldatakse selgesõnaliselt asjakohases rakendussuunises. O Valikuline Näitab, et sõnumi saatja määrab kasutamise omal äranägemisel või vastavalt vajadusele. X Ei kasutata selles sõnumirakenduses (mitterakendatav).

1.3. Sõnumid

1.3.1. ERINOT

ERI teavitussõnumit (ERINOT) kasutatakse teabe edastamisel seoses reisiga ning ohtliku ja ohutu lastiga, mida transporditakse laevadel siseveeteedel. ERINOT-sõnum on UN/EDIFACTi ohtlike kaupade ekspedeerimise ja transpordi rahvusvahelise teavitussõnumi (IFTDGN) spetsiifiline kasutusvorm, mis on välja töötatud organisatsioonis PROTECT (1). ERINOT-sõnum põhineb EDIFACTi kataloogil 98.B ja PROTECTi rakendusversioonil 1.0.

Andmete ja koodide puhul, mis sisalduvad nendel sõnumikirjeldustel põhinevates sõnumirakendustes, on kasutatud ÜRO kataloogi D98B.

ERINOT-sõnum hõlmab järgmisi liike:

— transporditeade laevalt ametiasutusele (identifikaator „VES”), laevalt kaldale;

— transporditeade lastivedajalt ametiasutusele (identifikaator „CAR”), kaldalt kaldale;

— läbisõiduteade (identifikaator „PAS”), ametiasutuselt ametiasutusele.

Järgmised sõnumifunktsioonid näitavad, mis liiki sõnumit võib oodata:

— uus sõnum (identifikaator „9”);

— sõnumi muutmine (identifikaator „5”);

— sõnumi tühistamine (identifikaator „1”).

1.3.2. PAXLST

PAXLST-sõnum põhineb UN/EDIFACTi sõnumil PAXLST. Seda kasutatakse siseveelaevanduse andmevahetuses kapteni/kipri või lastivedaja ja määratud ametiasutuste (nagu ISPSi terminalid, toll, immigratsiooniamet ja politsei) vahel.

Sõnumit kasutatakse ka transpordivahendi reisijate/laevapere andmete edastamiseks lähteriigi määratud ametiasutusest sihtriigi asjaomastele ametiasutustele.

1.3.3. ERIRSP

ERI vastussõnum (ERIRSP) tuleneb UN/EDIFACTi APERAK-sõnumist. Selle võib luua näiteks jõeteabeteenuste keskus. Vastussõnumitel on ERINOT-sõnumi eri funktsioonide suhtes (uus, muutmine või tühistamine) sama struktuur. Vastus muutmisele või tühistamisele sisaldab teavet, kas vastuvõttev süsteem on muutmist või tühistamist töödelnud.

1.3.4. BERMAN

Kai haldamisega seotud (BERMAN) sõnum ühendab saabumise eelteated ja ülddeklaratsiooni ühte ühtsesse teatesse, mis põhineb EDIFACTi BERMAN-sõnumil, mis on avaldatud UN/EDIFACTi kataloogis D04B. Rakenduskäsiraamatu aluseks on organisatsiooni PROTECT suunised.

BERMAN-sõnum saadetakse siseveeteedel sõitvatelt laevadelt enne kai äärde või sadamasse saabumist või kailt või sadamast väljumist ning sõnum annab teavet saabumisaja ja teenuste kohta, mida taotletakse kiireks käitluseks, tegevuse toetamiseks ja kontrolli hõlbustamiseks.

Sõnum vastab seaduslikele nõuetele, mis on kehtestatud seoses laevalt sadamasse teatamisega. Üks sõnum sisaldab laeva ühte taotlust, olgu siis sadamasse sisenemisel, sildumisel, kailt lahkumisel või kaide vahetamisel sadamas või ainult sõidul läbi sadamaala. Saabumis- ja transiiditeade sisaldab kõiki üksikasju seoses laeva liikumisega väljastpoolt sadamaala esimese kai äärde sadamapiirkonnas või transiidi puhul punkti, kust laev väljub.

Nõutavaid lisateenuseid, mis on vaja korraldada laeva saabumisel kai äärde, saab täpsustada. Nõutavad infoelemendid on laeva eeldatud saabumisaeg (ETA) sisenemispunkti ning vajaduse korral lahkumispunkt ja eelmine külastuskoht.

1.4. Muudatuste tegemise kord

Ettepanekud muudatuste tegemiseks sõnumite rakenduskäsiraamatutesse saadetakse elektroonilise teatamise eksperdirühma esimehele koos selgitusega, miks muudatus vajalik on.

Esimees edastab ettepaneku eksperdirühma liikmetele ja samuti Euroopa Komisjonile.

Eksperdirühma suhtes kohaldatakse asjakohast menetlust, mis on määratletud elektroonilise teatamise eksperdirühma pädevusega.

Euroopa Komisjon alustab muudatuse tegemist vastavalt jõeteabeteenuste direktiivis sätestatud korrale. Selles kontekstis tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta eksperdirühma tööd.

2. II OSA. KOODID JA VIITED

2.1. Sissejuhatus

II osas määratletakse mitmesugused koodid ja viited, mida kasutatakse elektroonilises laevadest teatamises siseveelaevanduses. Koodide ja viitenumbrite kasutamine teenib üheselt mõistetavuse eesmärki. Koodide ja viidete kasutamine vähendab valesti tõlgendamist ja tõlkimine mis tahes teise keelde on lihtsam. Seetõttu on koodide ja viidete kasutamine kohustuslik koodide puhul, mida näidatakse sõnumites ja mis on lisatud siia ning mida tungivalt soovitatakse kasutada, kui teavet on vaja vahetada eri arvutirakenduste vahel ja poolte vahel, kes kasutavad eri keeli, juhul kui asjakohane andmeelement võimaldab olemasolevat ja avaldatud koodiväärtust. Järgnevalt esitatakse kasutatud koodide ja viidete mõisted ning kirjeldused, tegelikele kooditabelitele viidatakse lisa asjakohastes peatükkides või võimalusel antakse URL- (Interneti-) aadress.

2.2. Selgitused

2.2.1. Terminoloogia

Järgmised selgitused tagavad selle, et kasutatud infoelementide tähendus elektroonilises laevadest teatamises on selge ja üheselt mõistetav ning et selgesõnalise kirjelduse kaudu aidatakse kaasa ja tagatakse andmete ning viidete säilitamine.

1) Andmesõnastik

Andmesõnastik on põhiolemuslikult tsentraliseeritud teabehoidla sellistele andmetele nagu tähendus, seosed teiste andmetega, allikas, kasutus ja liigitus. Andmesõnastikku kasutatakse andmete kogumise, salvestamise ja kasutamise tõhusaks planeerimiseks, juhtimiseks ja hindamiseks. Andmesõnastik ehk leksikon on eelkõige ja algupäraselt raamat, mis sisaldab tähestikuliselt järjestatud sõnu koos mõistete, etümoloogia ja muu teabega.

2) Andmeelemendi kataloog

Andmeelemendi kataloog on põhiolemuslikult raamat, kus on loetletud infoelementide spetsiifiliste rühmade nimed ja üksikasjad. Infotehnoloogias on see ka tabel, kus on kattuvate andmete identifitseerimissümbolid ja viidad. Kaubanduse andmeelementide kataloogi (TDED) standard ISO 7372 sisaldab mitmesuguste rakendusalade kokkulepitud standardandmeelementide kogumit. See koosneb numbrist, andmeelemendi nimest, mõiste kirjeldusest, selgitamaks kokkulepitud tähendust, et kindlaks määrata teabe sisu (andmeväärtus), mida andmeelement väljendab. Esitatakse andmeväärtuse märgilise esituse kirjeldus koos tühikutega (märkide arv) ning vajaduse korral ka kasutatud andmeelemendi nime sünonüümid.

3) Andmevaramu

Andmevaramu on põhiolemuslikult koht, kus asju hoitakse, nt ladu. Üsna tihti kasutatakse koha puhul, kus ühiseid andmeid säilitatakse, terminit „andmeladu”. Andmevaramut kasutatakse XMLi ja ebXMLi arendamisel, et osutada nn tuumkomponentide säilituskohale. Esimesed tuumkomponentide kataloogid on kättesaadavad kui standardite ettepanekud, vaadake ka www.unece.org/cefact/. ebXMLi puhul seostub varamu standardsete metaandmete kogumiga, mida määratletakse kui registri objektiklassi atribuute. Need atribuudid asuvad väljaspool tegelikku varamut ja annavad varamu artikli kohta kirjeldavat teavet.

4) Sõnastik

Loetelu, kus esitatakse näiteks keeruliste tehniliste terminite selgitused ja mida sageli kirjeldatakse kui osalist sõnaraamatut. Terminid on sageli tähestikuliselt järjestatud, et neid saaks kasutada viitamisel projektides, raamatutes või uurimistöödes.

5) Sõnavara

Sõnade ja sageli fraaside, lühendite jne loetelu, mis tavaliselt on tähestikuliselt järjestatud ja määratletud või muul viisil identifitseeritud nagu sõnaraamatus või sõnastikus.

2.2.2. Maailma Tolliorganisatsioon ja harmoneeritud süsteem

Maailma Tolliorganisatsioon (WCO) on välja töötanud standardid ja suunised seoses andmevahetusega kauba- ja lastideklaratsioonide valdkonnas.

WCO haldab harmoneeritud süsteemi (HS), kus kaupadele on kehtestatud kuuekohaline klassifikaatorsüsteem. Harmoneeritud süsteemi kasutatakse kauba liigitamisel, hõlmates üle 5 000 tootekirjelduse või tooterühma, mida kõige tavalisemalt toodetakse ja turustatakse. Numbersüsteemi struktuur on niisugune, et see annab seadusliku ja loogilise struktuuri, kus grupi tooted või tootekategooriad on jaotatud rubriikidesse, kaubagruppidesse ja kaubajaotistesse.

Süsteemi saab kasutada toll, aga see on mõeldud ka statistika, tootjate, transpordi, impordi ja ekspordi jaoks.

Struktuur on järgmine:

XX Rubriik XXXX Harmoneeritud süsteem XXXX.XX HS-kood

Kohalikul tasandil kasutamiseks saab koodi laiendada järgmiselt:

XXXX.XX.XX Kombineeritud nomenklatuuri kood XXXX.XX.XX.XX Statistika number XXXX.XXXX.XXX TARIC-kood

Peale selle on veel kohalikke alajaotisi kuni 21 positsiooni, et näidata nt riigi maksukoode.

Maailma Tolliorganisatsiooni Kyoto konventsioon kirjeldab üksikasjalikult transiidi ning impordi- ja ekspordideklaratsioonide menetluskorda ja protsesse ning infoelemente.

2.3. Mõisted

Tehnilistes kirjeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid (2).

Liikluskorraldusteenus – teenus, mille eesmärk on ennetada ohtlike laevaliiklusolukordade teket liikluse korraldamise kaudu, ning tagada laevaliikluse ohutu ja tõhus kulgemine laevaliiklusteeninduse piirkonnas.

Agent – isik, kes on volitatud reederi nimel tegutsema või teavet andma.

Asünkroonne sõnum – sõnum, mille saatja saab edastada, ilma et peaks ootama sõnumi töötlemist saaja poolt. Saaja otsustab, millal sõnumit töödelda.

Praam – laev, millel ei ole oma käiturit.

Kood – märgistring, mida kasutatakse lühendatud viisil a) teabe salvestamiseks või selle tuvastamiseks; b) teabe esitamiseks või tuvastamiseks spetsiifilise sümboolse vormi abil, mida arvuti suudab tuvastada. [ISO TC154/SC1]

Pädev asutus – ametiasutused ja organisatsioonid, mida valitsused on volitanud käesoleva standardi kohaselt teavet vastu võtma ja edastama.

Kaubasaaja – transpordidokumendis nimetatud pool, kes võtab kauba, lasti või konteinerid vastu.

Kaubasaatja – kaupmees, kes on sõlminud või kelle nimel või kelle eest on lastivedajaga sõlmitud kaubaveoleping, või pool, kes toimetab, kelle nimel või kelle eest toimetatakse kaubad tegelikult kaubasaajale, nagu on veolepingus ette nähtud (sünonüümid: lastisaatja, saatja).

Ohtlikud kaubad on järgmised (3) :

— UNDG koodeksis liigitatud kaubad,

— ADN/ADNR koodeksis liigitatud kaubad,

— IMDG koodeksis liigitatud kaubad,

— IBC koodeksis loetletud ohtlikud vedelikud,

— IGC koodeksis liigitatud veeldatud gaasid,

— BC koodeksi B liites nimetatud kuivained.

Andmeelement – andmeühik, mida teatavas kontekstis loetakse jagamatuks ning mille identifitseerimine, kirjeldus ja väärtuse esitus on kindlaks määratud.

Elektroonilise andmevahetuse (EDI) number – sõnumi saatja või saaja (nt lastisaatja ja -saaja) elektrooniline aadress. See võib olla e-posti aadress, kokku lepitud identifikaator või nt EAN-kood.

Elektrooniline andmevahetus (EDI) – kokku lepitud standardite kaudu struktureeritud andmete vahetus ühe poole arvutirakendustest teise poole arvutirakendustesse elektroonilisel teel.

Ekspediitor – pool, kes organiseerib kauba vedamist, sealhulgas teostab lastisaatja ja kaubasaaja eest vedamisega seotud teenuseid ja/või formaalsusi.

Rakendussuunised – käsiraamat, milles kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas teatavat standardsõnumit rakendada ja missuguseid segmente, andmeelemente, koode ja viiteid kasutada ning kuidas seda teha.

Asukoht – mis tahes nimetatud geograafiline koht, nagu sadam, sisemaa kaubaterminal, lennujaam, konteinerkauba jaam, terminal või mõni muu koht, kus saab toimuda tollivormistus ja/või kauba korrapärane vastuvõtt või väljastamine ning kus on olemas paikne seade, mida kasutatakse kauba liikumisel seoses rahvusvahelise kaubandusega või transpordiga ja mida sel otstarbel tihti kasutatakse. Pädev riigiasutus peab asukohta tunnustama.

Logistika – inimeste ja/või kauba liikumise ja paigutuse ning sellega seotud abitegevuse planeerimine, teostamine ja kontroll süsteemis, mis on organiseeritud spetsiifiliste eesmärkide saavutamiseks.

Lastimanifest – dokument, kus loetletakse transpordivahendisse lastitud kauba, sealhulgas seadmete kirjeldusi. Lastimanifest on ametlikul ja haldusotstarbel tihti konossementide summa.

Transpordivahend – sõidukiliik, mida kasutatakse kauba veoks, nagu praam, veoauto, laev või rong.

Sõnumi kood – kordumatu kuuekohaline tähestikuline viide, mis identifitseerib sõnumi liigi.

Transpordiliik – transpordimeetod, mida kasutatakse kauba edasitoimetamiseks, nt mööda raudteed, maanteed, merd, siseveeteed.

Seire – laevade liikumise ja toimimise jälgimine mis tahes eri seadmete abil ning vastutavate poolte hoiatamine eeldatud ja planeeritud toimimise kõrvalekalletest.

Mitmeliigiline transport – kauba (konteinerite) vedu vähemalt kahe eri transpordiliigiga.

Merenduslik abi – abi, mida annavad puksiirid ja paadimehed ohutuks navigeerimiseks ja sildumiseks.

Navigatsiooniteave – teave, mida edastatakse pardal olevale kiprile, et toetada otsuste tegemist pardal.

Navigatsioonitugi – abi, mida annavad laeval viibivad lootsid või eritingimuste korral kaldal olevad lootsid (lootsimine kaldalt), et ennetada ohtlike laevaliiklusolukordade teket.

Reeder – laeva omanik või haldaja.

Saastavad kaubad on järgmised (3):

— MARPOLi konventsiooni I lisas määratletud nafta ja naftasaadused,

— MARPOLi konventsiooni II lisas määratletud mürgised vedelikud,

— MARPOLi konventsiooni III lisas määratletud ohtlikud ained.

Protseduur – sammud, mida on vaja järgida, et täita vorminõudeid, sealhulgas nõutava teabe esitamise ajastus, vorming ja edastusmeetod.

Täpsusti – andmeelement, mille väärtust väljendatakse koodina, mis annab teise andmeelemendi või segmendi funktsioonile spetsiifilise tähenduse [ISO 9735].

Radar – mis tahes süsteem või seade, mis kasutab saadetud ja peegeldatud raadiolaineid peegeldava objekti, näiteks laeva avastamiseks ning selle suuna, kauguse, kiiruse ja kursi määramiseks. Radarit saab kasutada navigeerimisel ja objektide avastamisel.

Viitenumber viitab millelegi või näitab suhet millegagi või vajaduse korral viitab kitsendusele.

Risk (toll) – tõenäosus, et kauba rahvusvahelises liikumises ja kauplemises võib juhtuda sündmus, mis ohustab ühenduse julgeolekut ja turvalisust, rahvatervist, keskkonda ja tarbijaid.

Riskijuhtimine (toll) – kõigi selliste meetmete süstemaatiline kindlaksmääramine ja rakendamine, mis on vajalikud ohutegurite vähendamiseks. See sisaldab rahvusvahelistel, ühenduse ja siseriiklikel allikatel ning strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüsimine ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine.

Segment (EDI) – andmeelementide eelnevalt määratletud ja identifitseeritud funktsionaalselt seotud väärtused, mida identifitseerib nende järjekord hulgas. Segment algab segmendisildiga ja lõpeb segmendi lõpumärgiga. Segment võib olla teenusesegment või kasutaja andmesegment.

Segmendi kood – kood, mis kordumatult identifitseerib iga segmendi vastavalt segmendikataloogile [ISO 9735].

Laevakapten – isik laeval, kes juhib laeva ja kel on volitused kõigi otsuste tegemiseks seoses navigeerimise ja laeva juhtimisega (sünonüümid: kapten, kipper, laevajuht).

Lastisaatja – vt kaubasaatja.

Ühtne liides (Single Window) – vahend, mis võimaldab kaubanduse ja transpordiga tegelevatel pooltel standarditud teavet ühte sisenemispunkti esitada, millega on kõik regulatiivsed nõuded täidetud. Kui teave on elektrooniline, esitatakse individuaalsed andmeelemendid vaid üks kord (4).

Silt – segmendi või andmeelemendi kordumatu identifikaator [ISO 9735].

Laevade jälgimine – teabe saamine lasti, lastiartiklite, kaubasaadetiste või seadmete asukoha kohta.

Laeva liikumistee kindlakstegemine – laeva staatust käsitleva teabega kursis olemine; sealhulgas teave laeva, lasti, lastiartiklite, kaubasaadetiste või seadmete hetkeasukoha kohta (kas täis või tühjad konteinerid).

Transporditeade – laeva kavandatud reisi teade pädevale asutusele.

UN/EDIFACT – ÜRO reeglid elektroonilise andmevahetuse kohta juhtimises, kaubanduses ja transpordis. Need moodustavad standardite, kataloogide ja suuniste kogumi struktureeritud andmete elektrooniliseks vahetuseks ning seda eriti seoses kaupade ja teenuste andmete edastamisega sõltumatute elektrooniliste infosüsteemide vahel. Reeglid on soovitatavad ÜRO raamistikus, ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UN/ECE) on need heaks kiitnud ja avaldanud ÜRO kaubanduse andmevahetuse kataloogis (UNTDID) ning neid peetakse kokkulepitud korras.

Laev (sünonüüm: „alus”) – sisevee- või merelaev. Siseveelaevanduses hõlmab see termin ka väikelaevu, parvlaevu ja ujuvmehhanisme.

Laevade tugiteenused – teenused, mida kiprile osutavad nt punkerjaamad ja töökoda.

Laevaliikluse korraldamine – teabe andmine suuliselt ja elektrooniliselt, samuti suuniste andmine interaktsioonis ja vastuseks laevadele liiklusvoos, et optimeerida sujuvat (tõhusat) ja ohutut transporti.

Laevaliiklusteenindus (VTS) – pädeva asutuse teenus, mille eesmärk on laevaliikluse ohutuse ja tõhususe parandamine ning keskkonna kaitsmine. Teenindus peab toimuma suhtluses liikluses osalejatega ning see peab suutma reageerida piirkonnas tekkivatele liiklusolukordadele.

Laevaliiklusteeninduse (VTSi) piirkond – selgepiiriline, ametlikult vormistatud laevaliiklusteeninduse teenistuspiirkond. Laevaliiklusteeninduse piirkond võib olla jagatud väiksemateks aladeks või sektoriteks.

Laevaliiklusteeninduse (VTSi) teenused – informatsiooniteenus, ent samuti muud teenused, nagu navigatsiooniabi teenus või liikluskorraldusteenus või mõlemad.

2.4. Klassifikaatorid ja koodikirjeldused

Sõnumi vastuvõtja tõlgendustöö vähendamiseks kasutatakse võimalikult palju klassifikaatoreid ja koodiloendeid. Olemasolevaid koode kasutatakse selleks, et ära hoida uute koodiloendite koostamise ja pidamisega seotud lisatöö.

Siseveelaevanduses kasutatakse laevadest teatamisel järgmisi klassifikaatoreid:

1) laeva ja kooseisu tüüp (ÜRO soovitus nr 28);

2) laeva ametlik registrinumber (OFS);

3) laeva Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) registrinumber on igale merelaevale antav Lloydsi registri number tähtedeta LR;

4) laeva ERI-identifitseerimisnumber;

5) Euroopa navigeerimise identifitseerimisnumber (ENI) (Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber);

6) kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem (HS, kaubad);

7) kaupade kombineeritud nomenklatuur (CN, kaubad);

8) transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator (kaubad);

9) ÜRO ohtlike kaupade kood (UNDG);

10) rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo eeskiri (IMDG);

11) ADN/ADNR;

12) ÜRO riigikood ja riikkondsuse kood;

13) ÜRO koodide loetelu kaubanduse ja transporditoimingutega seotud kohtadele (UN/LOCODE);

14) faarvaatrilõigu kood;

15) terminali kood;

16) kaubakonteineri suuruse ja liigi kood;

17) konteineri identifitseerimiskood;

18) pakendiliigi kood;

19) käitlemisjuhendid;

20) külastuse eesmärk;

21) lasti liik.

Järgnevalt esitatakse üksikasjad ja märkused seoses koodide rakendamisega siseveelaevanduses ning nende kasutussuunised. Laeva ja koosseisu tüübi koode kirjeldatakse kooditabelites eri keeltes. Eespool nimetatud koodide 12–15 elementide kombinatsioon on määratletud peatükis 2.7.

2.4.1. Koodide ajakohastamine ja viitetabelid

Vajadus hoida ühtseid koode ja viiteid ning kindel nõue hoida eri tabelid püsivad ja ühtsed, nõuab ranget korda ja protsesse erinevate koodide hoidmiseks, avaldamiseks ja kasutamiseks.

Et hõlbustada kõigi elektroonilises teatamises kasutatavate koodide ja viitetabelite pidamist, on koodid ja viited jagatud kuude kategooriasse.

A-kategooria

Rahvusvahelised koodid ja viited, mida hoiab ametlik organisatsioon ja mida kasutatakse ainulaadsel moel. Uued ja muudetud koodid avaldab rahvusvaheline organisatsioon, kes annab ka teada, mis ajal uusi koode rakendama hakatakse. Muudatuste tegemist tabelitesse koordineerib sama organisatsioon, ent elektroonilise laevadest teatamise puhul teatab siiski ERI eksperdirühm, millal koode sõnumites kasutama hakatakse. Näited: UNDG, (5) IMDG, (6) ADN/ADNR/D (7) ja HS/TARIC (8) koodeksid.

B-kategooria

Rahvusvahelised koodid ja viited, mida hoiab tunnustatud rahvusvaheline organisatsioon, nagu ISO või UN/ECE; tabelite muudatusi avaldatakse korrapäraste intervallidega kasutajate nõuete alusel, muudatusi koordineerivad kasutajate kogukonnad. Näited: UN/LOCODE, (9) transpordivahendite liigid, transpordiviisid, riigi- ja valuutakoodid, veokulud ja prahiraha.

C-kategooria

Äritegevusega seotud koodid ja viited, mida peavad eraorganisatsioonid või vastavalt ühiskondlikud eraorganisatsioonid, nagu EAN, Lloyds, Protect. Näited: IMO numbrid, EAN-aadressikoodid.

D-kategooria

Piirkondlikud koodid ja viited, mida hoiab ühiskondlik organisatsioon teataval alal kasutamiseks. Näited: faarvaatri lõigu koodid, ECDISi viited.

E-kategooria

Riiklikud koodid ja viited, mida hoiab ühiskondlik või vastavalt eraühing. Näide: NST/R.

F-kategooria

Standardkoodid ja -viited, mida kasutatakse teatamisel ja mis moodustavad osa standardsõnumist ning mida sõnumis kirjeldatakse. Muudatusi koordineerivad kontrollorganid. Näited: täpsustid, süntaksikoodid, identifikaatorid, funktsioonikoodid.

Rahvusvahelised koodid ja viited, mis kuuluvad A-kategooriasse, pärinevad tavaliselt kaubasaatjalt. Koodid on asjakohaste seaduslike nõuete, eeskirjade ja määruste kohaselt kohustuslikud, et võimaldada ja hõlbustada pädevate ametiasutuste kontrolli ja erakorraliste meetmete võtmist.

Kõigi teiste kategooriate puhul hoiab sageli kontrolliasutus koodidest ja viidetest koosnevat alamhulka, mida kasutatakse elektroonilise teatamise ja teiste sõnumite puhul siseveelaevanduses. Sel moel saab uute ja muudetud sissekannete ühtlustatud kasutamist ja rakendamist kooditabelites koordineeritult täide viia.

Erinevate sõnumite kontrolliasutusi võib leida UNH andmeelemendi 0051 alt või sõnumi rakenduskäsiraamatutest või vastavatest kooditabelitest, mis on esitatud allpool.

2.4.2. Kooditabelite kirjeldused

2.4.2.1. Laeva ja koosseisu tüüp

TÄIELIK NIMETUS Transpordivahendiliikide koodid 2. lisa, peatükk 2.5: Siseveetransport LÜHEND ÜRO soovitus nr 28 PÄRITOLUASUTUS UN/ECE/CEFACT http://www.unece.org/cefact ÕIGUSLIK ALUS ÜRO soovitus nr 28, ECE/Trade/276; 2001/23 PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV Märts 2001 MUUDATUS UN/CEFACT 2002 STRUKTUUR Neljakohaline tähtnumbriline kood: 1 numbrimärk: „1” – merelaevandus, „8” – siseveelaevandus 2 numbrimärki: laev või koosseis 1 numbrimärk: alajaotis vastavalt peatükile 6 LÜHIKIRJELDUS Käesolevas soovituses esitatakse ühine koodiloend transpordivahendiliikide identifitseerimiseks. See on eriti oluline transpordiorganisatsioonide ja -ettevõtete, tolli ja muude ametiasutuste, statistikaametite, ekspediitorite, lastisaatjate, kaubasaajate ja muude transpordiga seotud poolte jaoks. SEOTUD KLASSIFIKAATO-RID ÜRO soovitus nr 19 MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV http://www.unece.org/cefact/soovituss/rec_index.htm http://www.RISexpertgroups.org KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS EÜ MÄRKUSED Koodiväärtuste põhihulka haldab rahvusvaheline organisatsioon (UNECE). Ühtlustamise tagamiseks võivad jõeteabeteenuste rakendused kasutada ainult ühte koodiväärtuste hulka, mis esindab ka täiendavaid laevatüüpe.





Näide 8010 Mootorkaubalaev (sisevee) 1500 Segalastilaev (mere) Kasutus rakenduskäsi-raamatutes TDT/C228/8179 (koosseis) EQD(B)/C224/8155 (laev) Lisad UNECE soovitus nr 28: Transpordivahendiliikide koodid, siseveelaevanduse koodiloendi kirjeldused eri keeltes vastavalt riiklikele nõuetele.

2.4.2.2. Laeva ametlik registrinumber (OFS)

TÄIELIK NIMETUS Laeva ametlik registrinumber LÜHEND OFS PÄRITOLUASUTUS Reini Navigatsiooni Keskkomisjon (CCNR) ÕIGUSLIK ALUS § 2.18 Rheinschiffsuntersuchungsordnung PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ------ MUUDATUS ------ STRUKTUUR Kahekohaline riigikood (an) Viiekohaline registrinumber (an) Riigikoodid: 01–19 Prantsusmaa 20–39 Madalmaad 40–49 Saksamaa 60–69 Belgia 70–79 Šveits 80–99 Muud riigid LÜHIKIRJELDUS ----- SEOTUD KLASSIFIKAATORID ----- KASUTUS Siseveelaevandus MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV ----- KEELED ----- VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Central Commission for the Navigation of the Rhine, 2, Place de la Republique, F-67082 Strasbourg Cedex MÄRKUSED Käesolev kood on asendatud Euroopa laevade identifitseerimisnumbriga, nagu on määratletud dokumendis Rheinschiffsuntersuchungsordnung ja direktiivi 2006/87/EÜ II lisa artiklis 2.18 (10).





Näide 4112345 Saksamaa, Gerda Kasutus rakenduskäsiraamatutes TDT/C222/8213 EQD(1)/C237/8260 SGP/C237/8260

2.4.2.3. Laeva IMO number

TÄIELIK NIMETUS Laeva IMO number LÜHEND IMO nr PÄRITOLUASUTUS Rahvusvaheline Mereorganisatsioon / Lloyd's ÕIGUSLIK ALUS IMO resolutsioon A.600(15), SOLAS, XI peatükk, eeskiri 3 PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- MUUDATUS Ajakohastatakse iga päev. STRUKTUUR Lloyd's Register of Shipping (LR) number (seitse numbrimärki) LÜHIKIRJELDUS IMO resolutsiooni eesmärk on anda identifitseerimise otstarbel igale laevale püsinumber. SEOTUD KLASSIFIKAATORID ----- KASUTUS Merelaevad MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.ships-register.com. KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS International Maritime Organization 4 Albert Embankment London SE1 7SR United Kingdom





Näide Laev dwt 2774 Danchem East 9031624 Kasutus rakenduskäsiraamatutes TDT/C222/8213 EQD(1)/C237/8260 SGP/C237/8260

2.4.2.4. Elektroonilise andmevahetuse number (laeva identifitseerimiseks) ERN

TÄIELIK NIMETUS Elektrooniline andmevahetuse number (laeva identifitseerimiseks) LÜHEND ERN PÄRITOLUASUTUS Rijkswaterstaat, Madalmaad ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- KASUTUAJA PIIRANG ----- MUUDATUS ----- STRUKTUUR Kaheksakohaline number LÜHIKIRJELDUS ----- SEOTUD KLASSIFIKAATORID ----- KASUTUS Elektroonilises andmevahetuses laevade puhul, millel ei ole OFS- ega IMO numbrit MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.risexpertgroups.org KEELED VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ERI-helpdesk@risexpertgroups.org MÄRKUS Käesolev kood asendatakse Euroopa laevade identifitseerimisnumbriga direktiivi 2006/87/EÜ II lisa artiklis 2.18.





Näide 12345678 Renate Kasutus rakendussuunistes TDT/C222/8213 EQD(1)/C237/8260 SGP/C237/8260

2.4.2.5. Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber

TÄIELIK NIMETUS Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber LÜHEND ENI PÄRITOLUASUTUS Euroopa Liit ÕIGUSLIK ALUS Direktiiv 2006/87/EÜ; direktiiv 2005/44/EÜ PRAEGUNE SEISUND ----- RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- KASUTUSAJA PIIRANG ----- MUUDATUS Pidevalt STRUKTUUR Kaheksakohaline number LÜHIKIRJELDUS Euroopa ühtse navigeerimise identifitseerimisnumbri ehk Euroopa ühtse laeva identifitseerimisnumbri eesmärk on anda identifitseerimise otstarbel igale laevakerele püsinumber. SEOTUD KLASSIFIKAATORID IMO number, ERN-number, OFS-number KASUTUS Elektroonilises laevadest teatamises, laevade liikumistee kindlakstegemisel ja jälgimisel ning siseveelaevade sertifitseerimisel MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV a) Pädevad ametiasutused peavad registrit. Liikmesriikide pädevatele ametiasutustele võimaldatakse registrile juurdepääs. b) Euroopa laevanumbrite andmebaas. c) Mannheimi konventsiooni osalisriigid ja muud pooled halduskokkulepete alusel. KEELED ----- VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ELi liikmesriigid ja Mannheimi konventsiooni lepinguosalised. MÄRKUS Euroopa ühtne laeva identifitseerimisumber ENI koosneb kaheksast araabia numbrist. Esimesed kolm numbrimärki moodustavad numbri andnud pädeva asutuse koodi. Järgmised viis numbrimärki võtab enda alla järjekorranumber. Vt ka peatükk 2.5.





Näide 12345678 Kasutus rakenduskäsiraamatutes TDT, EQD (V1 ja V2-V15) CNI/GID ja CNI/GID/DGS, silt 1311

2.4.2.6. Harmoneeritud süsteem (HS)

TÄIELIK NIMETUS Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem LÜHEND HS; harmoneeritud süsteem PÄRITOLUASUTUS Maailma Tolliorganisatsioon ÕIGUSLIK ALUS Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rahvusvaheline konventsioon PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 1. jaanuar 2007 MUUDATUS Üldiselt vaadatakse läbi iga viie aasta järel. STRUKTUUR 7 466 rubriiki neljal hierarhilisel tasemel. Tase 1: jaotised, mis on kodeeritud rooma numbritega (I–XXI). Tase 2: grupid, mida tähistatakse kahekohalise numberkoodiga. Tase 3: rubriigid, mida tähistatakse neljakohalise numberkoodiga. Tase 4: alamrubriigid, mida tähistatakse kuuekohalise numberkoodiga. LÜHIKIRJELDUS Harmoneeritud süsteemi konventsioon on kaupade klassifikaator, mis põhineb toorainel ja kaupade tootmisetapil. HS on kogu rahvusvaheliste majandusklassifikaatorite harmoneerimise kese, mida juhivad ühiselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni statistikaosakond ja Eurostat. Selle kaubanimetused ja alamkaubanimetused on põhiterminid, mille järgi tööstuskaupu tooteklassifikaatorites identifitseeritakse. Eesmärgid on harmoneerida a) väliskaubanduse klassifikaatorid, et tagada otsene vastavus, ja b) riikide väliskaubanduse statistika, ning tagada, et need oleksid rahvusvaheliselt võrreldavad. SEOTUD KLASSIFIKAATORID Kombineeritudnomenklatuur (CN): kuue numbrikoha täielik kokkulangemine NST/R kolme numbrikoha kokkulangemine KASUTUS Tooted MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV Maailma Tolliorganisatsioon Rue de l’industrie, 26-39 B-1040 Brüssel BELGIUM www.wcoomd.org Tollikoostöö Nõukogu, Brüssel KEELED Hollandi, inglise, prantsuse, saksa jne VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Koodide alamhulka, mida kasutatakse elektroonilises andmevahetuses, peab ERI eksperdirühm. MÄRKUSED Euroopa Liidu tasemel on harmoneeritud süsteem edasi jaotatud klassifikaatoriks, mida nimetatakse kombineeritud nomenklatuuriks (CN).





Näide 730110 Rauast või terasest sulundkonstruktsioonid 310210 Mineraal- ja keemilised väetised, ammooniumsulfaat Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/FTX(1)/C108/4440 CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

2.4.2.7. Kombineeritud nomenklatuur (CN)

TÄIELIK NIMETUS Kombineeritud nomenklatuur LÜHEND CN PÄRITOLUASUTUS Euroopa Komisjon, statistikaamet EUROSTAT ÕIGUSLIK ALUS EL nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- MUUDATUS Iga-aastased läbivaatamised 1. jaanuaril STRUKTUUR Kaheksakohaline numberkood 19 581 rubriiki viiel hierarhilisel tasemel Tase 1: jaotised, mis on kodeeritud rooma numbritega (I–XXI). Tase 2: grupid, mida tähistatakse kahekohalise numberkoodiga. Tase 3: rubriigid, mida tähistatakse neljakohalise numberkoodiga. Tase 4: alamrubriigid, mida tähistatakse kuuekohalise numberkoodiga. Tase 5: kategooriad, mida tähistatakse kaheksakohalise numberkoodiga. LÜHIKIRJELDUS Kombineeritud nomenklatuur on kaupade klassifikaator, mida kasutatakse Euroopa Liidus väliskaubanduse statistikas. Seda kasutab EL ka tollimaksu puhul. Klassifikaator põhineb harmoneeritud süsteemil (HS), mis on vajadusel veel edasi jaotatud väliskaubanduse, põllumajanduse reguleerimise ja tollimaksude jaoks. Kombineeritud nomenklatuur võeti kasutusele 1988. aastal koos harmoneeritud süsteemiga. SEOTUD KLASSIFIKAATORID HS-kood: kuue numbrikoha täielik kokkulangemine NST/R kolme numbrikoha kokkulangemine KASUTUS Tooted MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV http://ec.europa.eu/taxation_customs KEELED ELi kõik keeled VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Euroopa Komisjon, DG TAXUD MÄRKUSED -----





Kasutus rakenduskäsiraamatutes Kaudselt HS-koodi kaudu

2.4.2.8. Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud (NST) 2000

TÄIELIK NIMETUS Nomenclature uniforme de marchandises pour les Statistiques de Transport / Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud LÜHEND NST 2000 PÄRITOLU-ASUTUS Euroopa Komisjon (Statistikaamet/Eurostat) ÕIGUSLIK ALUS ELi statistikaalane määrus PRAEGUNE SEISUND ----- RAKENDAMISE KUUPÄEV 1. jaanuar 2007 MUUDATUS Korrapäraselt iga kahe aasta järel STRUKTUUR 2 numbrimärki NST 2000 Tase 1: toodete statistilise klassifikaatori (CPA) kahekohaline alajaotis LÜHIKIRJEL-DUS Seotud HS-koodiga ühes suunas (HS > NST), transpordistatistika kaupade klassifikaator Euroopas (CSTE) SEOTUD KLASSIFI-KAATORID Seotud toodete HS-koodiga ühes suunas (HS > NST) KASUTUS Tooted MEEDIAKANA-LID, MILLE KAUDU KÄTTE-SAADAV http://ec.europa.eu/comm/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=NSTR_1967&StrLanguageKood=EN&IntPcKey KEELED Hollandi, inglise, prantsuse, saksa jne VASTUTAVA AMETIASUTU-SE AADRESS Statistical Office of the European Communities (Eurostat) Unit C2 Batiment BECH A3/112 L-2920 Luxembourg MÄRKUSED -----

a) Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud (NST/R)

TÄIELIK NIMETUS Nomenclature uniforme de marchandises pour les Statistiques de Transport / Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud LÜHEND NST/R PÄRITOLU-ASUTUS Euroopa Komisjon (Statistikaamet/Eurostat) ÕIGUSLIK ALUS ------ PRAEGUNE SEISUND Kasutusel, ent praegu läbivaatamisel RAKENDAMISE KUUPÄEV 1. jaanuar 1967 MUUDATUS Korrapäraselt iga kahe aasta järel STRUKTUUR Kolmekohaline numberkood Tase 1: 10 kaubagruppi, mida tähistatakse ühekohalise numberkoodiga (0–9). Tase 2: 52 gruppi, mida tähistatakse kahekohalise numberkoodiga. Tase 3: 176 rubriiki, mida tähistatakse kolmekohalise numberkoodiga. LÜHIKIRJELDUS Klassifikaatori NST/R koostas Eurostat riikide ja rahvusvahelise transpordistatistika harmoneerimiseks Euroopa ühenduste liikmesriikides. SEOTUD KLASSIFI-KAATORID Transpordistatistika kaupade klassifikaator Euroopas (CSTE) Seotud HS-koodiga ühes suunas (HS > NST/R) KASUTUS Tooted MEEDIAKANA-LID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV http://ec.europa.eu/comm/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=NSTR_1967&StrLanguageKood=EN&IntPcKey= KEELED Hollandi, inglise, prantsuse, saksa jne VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Statistical Office of the European Communities (Eurostat) Unit C2 Batiment BECH A3/112 L-2920 Luxembourg MÄRKUSED -----





Näide 729 Täisväetised ja muud toodetud väetised 321 Mootoribensiin Kasutus rakenduskäsi-raamatutes CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

b) Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud – Madalmaad (NST/R NL)

TÄIELIK NIMETUS Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud – Madalmaad LÜHEND NST/R-NL PÄRITOLUASUTUS ----- ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- MUUDATUS Korrapäraselt iga kahe aasta järel STRUKTUUR Neljakohaline numberkood LÜHIKIRJELDUS NST/R-NL põhineb Eurostati kolmekohalisel NST/R-klassifikaatoril SEOTUD KLASSIFIKAATORID NST/R, seotud HS-koodiga ühes suunas (HS > NST/R) KASUTUS Statistika MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV ----- KEELED Hollandi VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ----- MÄRKUSED Tasemel 4 ei ühildu klassifikaatoritega NST/R-FR ja NST/R-DE.





Näide 7290 Mengmeststoffen en andere gefabriceerde meststoffen 3210 Benzine Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

c) Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud – Prantsusmaa (NST/R FR)

TÄIELIK NIMETUS Nomenclature uniforme de marchandises pour les Statistiques de Transport LÜHEND NST/R-FR PÄRITOLUASUTUS ----- ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- MUUDATUS Korrapäraselt iga kahe aasta järel STRUKTUUR Neljakohaline numberkood LÜHIKIRJELDUS NST/R-FR põhineb Eurostati kolmekohalisel NST/R-klassifikaatoril. SEOTUD KLASSIFIKAATORID NST/R, seotud HS-koodiga ühes suunas (HS > NST/R) KASUTUS Laevateede maksude arved, statistika MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV ----- KEELED Prantsuse VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ----- MÄRKUSED Tasemel 4 ei ühildu klassifikaatoritega NST/R-NL ja NST/R-DE.





Näide 7291 Engrais composes et autres engrais manufactures 3210 Essence de petrole Kasutus rakendussuunistes CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

d) Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator, muudetud – Saksamaa (NST/R DE)

TÄIELIK NIMETUS Güterverzeichnis für den Verkehr auf deutschen Binnenwasserstraßen LÜHEND GV-Binnenwasserstraßen; NST/R-DE PÄRITOLUASUTUS Wasser- und Schifffahrtsdirektion West, Münster ÕIGUSLIK ALUS Saksamaa Transpordiministeeriumi määrus PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 1. jaanuar 1986 MUUDATUS Korrapäraselt iga kahe aasta järel STRUKTUUR Neljakohaline numberkood Tase1: 10 kaubagruppi, mida tähistatakse ühekohalise numberkoodiga (0–9). Tase 2: 52 gruppi, mida tähistatakse kahekohalise numberkoodiga. Tase 3: 176 rubriiki, mida tähistatakse kolmekohalise numberkoodiga. Tase 4: ühekohaline muudatus arvete ja statistika jaoks. LÜHIKIRJELDUS „GV-Binnenwasserstraßen” põhineb Eurostati kolmekohalisel NST/R-klassifikaatoril ja Statistisches Bundesamt’i dokumendil „Güterverzeichnis 1969” SEOTUD KLASSIFIKAATORID NST/R, seotud HS-koodiga ühes suunas (HS > NST/R) Güterverzeichnis für die Verkehrsstatistik (GV) KASUTUS Laevateede maksude arved, statistika MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV WSD West, Münster KEELED Saksa VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Vt eestpoolt MÄRKUSED Tasemel 4 ei ühildu klassifikaatoritega NST/R-FR ja NST/R-NL





Näide 7290 Mineralische Mehrstoffnährdünger 3210 Benzin Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/FTX(2)/C108/4440

2.4.2.9. ÜRO ohtlike kaupade kood (UNDG)

TÄIELIK NIMETUS ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta Lisa „Näidiseeskirjad” 3. osa „Ohtlike kaupade nimekiri” Liide A „Üldnimetuste ja N.O.S. eeskirjadele vastavate nimetuste loend” LÜHEND ÜRO näidiseeskirjad, UNDG PÄRITOLUASUTUS UN/ECE ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV Alates 1956, näidiseeskirjad 1996 MUUDATUS STRUKTUUR Neljakohaline numberkood LÜHIKIRJELDUS ÜRO soovitused ohtlike kaupade veo kohta käsitlevad järgmisi põhivaldkondi: — kõige sagedamini veetavate ohtlike kaupade loetelu ning nende identifitseerimine ja klassifikaator; — saadetise ettevalmistamine; — pakkimise, katsemenetluste ja sertifitseerimise standardid; — mitmeliigiliste paakkonteinerite, katsemenetluste ja sertifitseerimise standardid. SEOTUD KLASSIFIKAATORID IMDG koodeks KASUTUS Ohtlike kaupade vedu MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV http://www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/ KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Transport Division United Nations Economic Commission for Europe Palais des nations CH-1211 Geneve 10 www.unece.org MÄRKUSED Käesolevas standardis kasutatakse ainult neljakohalist ÜRO koodi (mitte klassi ega jaotist)





Näide 1967 Gaasiproov, mittesurvestatud, mürgine Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/DGS/C234/7124

2.4.2.10. Rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo eeskiri (IMDG)

TÄIELIK NIMETUS Rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo eeskiri LÜHEND IMDG koodeks PÄRITOLUASUTUS Rahvusvaheline Mereorganisatsioon IMO ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 18. mai 1965 MUUDATUS 1. jaanuar 2001 (30. muudatus), umbes iga kahe aasta järel STRUKTUUR Kahekohaline numberkood: üks koht klassile; üks koht allüksusele. LÜHIKIRJELDUS IMDG koodeksit kohaldatakse enamiku mööda veeteed veetavate ohtlike materjalide saadetiste puhul. Seoses SOLAS-konventsiooniga soovitatakse valitsustel koodeks vastu võtta riiklike eeskirjade alusena. SEOTUD KLASSIFIKAATORID Kood põhineb ÜRO soovitustel ohtlike kaupade veo kohta (UNDG). KASUTUS Ohtlike ja kahjulike kaupade merevedu MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.imo.org KEELED Hollandi, inglise, prantsuse, saksa VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS International Maritime Organization 4 Albert Embankment London SE1 7SR UNITED KINGDOM MÄRKUSED Siseveelaevanduses saab kasutada IMO koodi, kuna seda tihtipeale juba teatakse; vajaduse korral tuleb lisada ADN/R kood, mis vastab IMDG koodeksile.





Näide 32 Tuleohtlik vedelik, mujal nimetamata (etanool) Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/DGS/C205/8351

2.4.2.11. ADN/R/D

TÄIELIK NIMETUS Accord européen relatif au transport rahvusvaheline des marchandises dangereuses par voie de navigatsioon intérieure (du Rhin, du Danube) LÜHEND ADN/R/D PÄRITOLUASUTUS Reini Navigatsiooni Keskkomisjon Commission du Danube ÜRO Euroopa Majanduskomisjon ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV Kasutusel MUUDATUS Korrapäraselt iga kahe aasta järel STRUKTUUR Kuivlastilaeva kaubad: – ÜRO number – aine nimi (ADNRi 3. osa tabeli A kohaselt) – klass – ohu klassifikaatori kood – pakendigrupp – ohu identifitseerimise tähis (etikett) Tankeri kaubad: – ÜRO number – aine nimi (ADNRi 3. osa tabeli C kohaselt) – klass – pakendigrupp LÜHIKIRJELDUS ADN, ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe, mis asendab mitmesugused piirkondlikud kokkulepped. SEOTUD KLASSIFIKAATORID ADN, ADR KASUTUS Ohtlike kaupade vedu siseveelaevanduses MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.ccr-zkr.org www.danubecom-intern.org http://www.unece.org/trans/danger/publi/adn/adn_treaty.html KEELED Hollandi, prantsuse, saksa VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Central Commission for the Navigation on the Rhine, 2, Place de la Republique, F-67082 Strasbourg Cedex UN Economic Commission for Europe, Palais des Nations, CH-1211 Geneva 10, Switzerland MÄRKUSED Ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppe (ADN) sätted on kohaldatavad Reinil (ADNR) ja Doonaul (ADND). ADR/RID/ADNi 2007. aasta väljaanne on ühtlustatud ÜRO näidiseeskirjade 14. muudetud väljaandega ja on jõustunud 1. jaanuaril 2007.





Näide kuivlastilaev: tanker: 1203; bensiin; 3; F1; III; 3 1203; bensiin; 3; ;III; Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/DGS/C205/8078

2.4.2.12. ÜRO riigikood

TÄIELIK NIMETUS Riiginimede rahvusvahelised standardkoodid LÜHEND ISO 3166-1 PÄRITOLUASUTUS Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) ÕIGUSLIK ALUS ÜRO soovitus nr 3 (riiginimede koodid) PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 1974 MUUDATUS ISO 3166-1 alusel STRUKTUUR Kahetäheline tähis (kasutatakse üldiselt) Kolmekohaline numberkood (alternatiivselt) LÜHIKIRJELDUS ISO annab igale nimekirjas olevale riigile kordumatu kahetähelise tähise, samuti kolmekohalise numberkoodi, mis on kavandatud alternatiivina kõigile rakendustele, mis peavad tähestikust sõltumatud olema. SEOTUD KLASSIFIKAATORID UN/LOCODE KASUTUS Koodi kasutatakse kui ühte elementi standardi kombineeritud asukohakoodis. MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV UN/ECE www.unece.org/locode KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS http://www.unece.org/cefact MÄRKUSED Vt peatükk 2.7 riigikoodi ja asukohakoodi kombinatsiooni kohta.





Näide BE Belgia Kasutus rakenduskäsiraamatutes ERINOT-sõnum TDT/C222/8453 NAD(1)/3207 NAD(2)/3207 ERIRSP-sõnum NAD(1)/3207

2.4.2.13. ÜRO asukohakood (UN/LOCODE)

TÄIELIK NIMETUS ÜRO koodide loetelu kaubanduse ja transporditoimingutega seotud kohtadele LÜHEND UN/LOCODE PÄRITOLUASUTUS UN/ECE/CEFACT ÕIGUSLIK ALUS UN/ECE soovitus nr 16 PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 1980 MUUDATUS 2006-2 STRUKTUUR ISO 3166-1 riigikood (kahekohaline tähtkood), millele järgneb tühik ja kolmekohaline kohanimekood (5 kohta) Kohanimi (a…29) Alajaotis ISO 3166-2, valikuline (a..3) Funktsioon, kohustuslik (an5) Märkused, valikuline (an..45) Geograafilised koordinaadid (000N 0000 W, 000 S 00000 E) LÜHIKIRJELDUS ÜRO soovitab viiekohalist tähtkoodi lühendina rahvusvahelises kaubanduses kasutatavatele asukohanimedele, nagu sadamad, lennujaamad, sisemaakaubaterminalid ja teised asukohad, kus võib toimuda kaupade tollivormistus ning mille nimed peavad olema esitatud rahvusvahelises kaubanduses osalejate vahelises andmevahetuses ühetähenduslikult. SEOTUD KLASSIFIKAATORID ÜRO riigikood KASUTUS Koodi kasutatakse kui ühte elementi käesoleva standardi kombineeritud asukohakoodis. MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.unece.org/locode KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS UN/ECE MÄRKUSED Vt peatükk 2.7 riigikoodi ja asukohakoodi kombinatsiooni kohta.





Näide BEBRU Belgia, Brüssel Kasutus rakenduskäsiraamatutes TDT/LOC (1..9)/C517/3225 CNI/LOC(1..2) /C517/3225 Vt Käesolev dokument ja rakenduskäsiraamatud „Kohandatud asukoha- ja terminalikoodi mõisted”, transpordi ja riiklike ehitustööde ministeeriumi liikluse ja transpordi nõuandeteenistus, mai 2002

2.4.2.14. Faarvaatri lõigu kood

TÄIELIK NIMETUS Faarvaatri lõigu kood LÜHEND PÄRITOLUASUTUS Riiklikud veeteede ametid ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- MUUDATUS ----- STRUKTUUR Viiekohaline numberkood LÜHIKIRJELDUS Veeteede võrgustik on jagatud lõikudeks. Need võivad olla jõed ja kanalid pikkusega üle 100 km või väikesed osad. Asukoha positsioon lõigus võib olla antud hektomeetri või terminali või läbisõidupunkti nimega (koodiga). SEOTUD KLASSIFIKAATORID UN/LOCODE KASUTUS Veeteede nummerdamine riiklikus võrgustikus. Seda koodi kasutatakse kui käesoleva standardi kombineeritud asukohakoodi ühte elementi. MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV ----- KEELED ----- VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Riiklikud veeteede ametid. Koordineerimine ERI eksperdirühma kaudu. MÄRKUSED Vt peatükk 2.7 riigikoodi ja asukohakoodi kombinatsiooni kohta.





Näide 03937 Rhein, Rüdesheimer Fahrwasser 02552 Oude Maas at Dordrecht Kasutus rakenduskäsiraamatutes TDT/LOC/C517/3225 CNI/LOC/C517/3225 Vt Käesolev dokument ja rakenduskäsiraamatud Kohandatud asukoha- ja terminalikoodi mõisted Märkus 1 Kui faarvaatri kood ei ole kättesaadav, tuleb väli täita nullidega Märkus 2 Vt peatükk 2.7 riigikoodi ja asukohakoodi kombinatsiooni kohta

2.4.2.15. Terminalikood

TÄIELIK NIMETUS Terminalikood LÜHEND ----- PÄRITOLU Riiklikud veeteede ametid ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Versioon 2, aprill 2000 RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- MUUDATUS Korrapäraselt STRUKTUUR Terminali liik (ühekohaline number) Terminali number (viiekohaline tähtnumbriline kood) LÜHIKIRJELDUS Asukoha edasine täpsustus sadama asukohas riigis SEOTUD KLASSIFIKAATORID UN/LOCODE KASUTUS Koodi kasutatakse kui käesoleva standardi kombineeritud asukohakoodi ühte elementi. Vt peatükk 2.7 asukohakoodi elementide kombinatsiooni ja vastavate koodihulkade pidamise reeglite kohta. MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.risexpertgroups.org KEELED ----- VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Riiklikud veeteede ametid. Koordineerimine ERI eksperdirühma kaudu. MÄRKUSED On äärmiselt tähtis, et koode peetakse viisil, millega saavutatakse maksimaalne stabiilsus ja järjepidevus, tagamaks et sisse ei ole vaja viia mingeid muudatusi peale täienduste ja kustutamiste. Vt peatükk 2.7 riigikoodi ja asukohakoodi kombinatsiooni kohta.





Näide LEUVE Leuvehaven at Rotterdam, NL Kasutus rakendussuunistes TDT/LOC/C517/3225 CNI/LOC/C517/3225 Vt Rakenduskäsiraamatud ja käesolev dokument Kohandatud asukoha- ja terminalikoodi mõisted Märkus 1 Kui terminalikood ei ole kättesaadav, tuleb väli täita nullidega Märkus 2 Iga riik vastutab oma andmete eest. Koordineerimist ja jagamist teostab Madalmaade Rijkswaterstaat Märkus 3 Praegu peab terminalikoode Bureau Telematica for Rijkswaterstaat

2.4.2.16. Kaubakonteineri suuruse ja liigi kood

TÄIELIK NIMETUS Kaubakonteinerid – kodeerimine, identifitseerimine ja tähistamine LÜHEND ----- PÄRITOLUASUTUS Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) ÕIGUSLIK ALUS ISO 6346, peatükk 4 ning lisad D ja E PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV ----- MUUDATUS 3. väljaanne 1. detsember 1995 STRUKTUUR Konteineri suurus; kaks tähtnumbrilist märki (esimene pikkus, teine kõrguse ja laiuse kombinatsioon) Konteineri liik – kaks tähtnumbrilist märki LÜHIKIRJELDUS Suuruse- ja liigikoodid on kindlaks määratud igale konteineritüübile. SEOTUD KLASSIFIKAATORID ISO 6346 koodi identifitseerimine ja tähistamine KASUTUS Iga kord, kui on teada ja kaubanduslikus infovahetuses nõutakse. MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.iso.ch/iso/en KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS http://www.bic-code.org/ MÄRKUSED Suurusekoodid on näidatud konteineritel ja neid kasutatakse elektroonilises teatamises alati, kui need saab teada muust vahetatud teabest, nt tellimuse vormistamise ajal. Suurusekoodi kasutatakse tervikuna, s.t andmeid ei jagata komponentideks (ISO 6346:1995).





Suuruse näide 42 Pikkus 40 jalga, kõrgus 8 jalga 6 tolli, laius 8 jalga Liigi näide GP Üldkonteiner BU Puistlastikonteiner Kasutus rakenduskäsiraamatutes Kus asjakohane, EQD segment

2.4.2.17. Konteineri identifitseerimiskood

TÄIELIK NIMETUS Kaubakonteinerid – kodeerimine, identifitseerimine ja tähistamine LÜHEND ISO suurusekoodid PÄRITOLUASUTUS Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon ÕIGUSLIK ALUS ISO 6 346, peatükk 3, lisa A PRAEGUNE SEISUND Rakendatakse üle kogu maailma kõigi kaubakonteinerite puhul RAKENDAMISE KUUPÄEV 1995 MUUDATUS ----- STRUKTUUR Omaniku kood: kolm tähte Seadme kategooria identifikaator: üks täht Seerianumber: kuus numbrit Kontrollnumber: üks number LÜHIKIRJELDUS Identifitseerimissüsteem on kavandatud üldkasutuseks, näiteks dokumentatsioonis, kontrolli teostamisel ja sides (sealhulgas automaatsetes andmetöötlussüsteemides), samuti tähistuseks konteineritel. SEOTUD KLASSIFIKAATORID ISO 668, ISO 1496, ISO 8323 KASUTUS ----- MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.iso.ch/iso/en http://www.bic-code.org/ KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS Bureau International des Conteneurs (BIC), 167 rue de Courcelles, F-75 017 Paris, France http://www.bic-code.org/ MÄRKUSED -----





Näide KNLU4713308 NEDLLOYD merekaubakonteiner seerianumbriga 471330 (8 on kontrollnumber) Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/DGS/SGP/C237/8260

2.4.2.18. Pakendi liik

TÄIELIK NIMETUS Pakendite ja pakkematerjalide liikide koodid LÜHEND UN/ECE soovitus nr 21 PÄRITOLUASUTUS UN CEFACT ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV August 1994 (ECE/TRADE/195) MUUDATUS Trade/CEFACT/2002/24 STRUKTUUR Kahekohaline tähtnumbriline koodiväärtus Koodiväärtuse nimi Kahekohaline numberkoodi väärtuse kirjeldus LÜHIKIRJELDUS Numberkoodisüsteem, mis kirjeldab kaupade välimust niisugusena, nagu need on valmis veoks, et hõlbustada nende identifitseerimist, andmete talletamist, käitlemist ja käitlustariifide määramist. SEOTUD KLASSIFIKAATORID ----- KASUTUS ----- MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.unece.org/cefact KEELED Inglise, prantsuse, saksa VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ----- MÄRKUSED Käesolevas standardis ei kasutata numberkoodi väärtust.





Näide BG Bag (kott) BX Box (kast) Kasutus rakenduskäsiraamatutes CNI/GID/C213/7065

2.4.2.19. Käitlemisjuhendid

TÄIELIK NIMETUS Käitlemisjuhendi kirjelduse kood LÜHEND UN/EDIFACT andmeelement 4079 PÄRITOLUASUTUS UN CEFACT ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 25. juuli 2005 MUUDATUS Trade/CEFACT/2005/ STRUKTUUR Esitus: an..3 Koodiväärtuse nimi Kolmekohalise tähtkoodi väärtuse kirjeldus LÜHIKIRJELDUS Tähtkoodisüsteem käitlemisjuhendite kirjeldamiseks, mis käsitlevad sadamas sooritatavaid ülesandeid, et hõlbustada laeva käitlemist ja kindlaks määrata käitlemistariifid. SEOTUD KLASSIFIKAATORID ----- KASUTUS UN/EDIFACTi sõnumid MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.unece.org/cefact KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ----- MÄRKUSED Käesolevas standardis ei kasutata numberkoodi väärtust.





Näide LOA Loading (lastimine) DIS Discharge (lossimine) RES Re-stow (lasti ümberpaigutamine) Kasutus rakenduskäsiraamatutes LOC/HAN/ C524/4079

2.4.2.20. Külastuse eesmärk

TÄIELIK NIMETUS Kaubaveoga seoses toimunud sadamakülastuse eesmärki kirjeldav kood LÜHEND POC C525 PÄRITOLUASUTUS UN CEFACT ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 25. juuli 2005 MUUDATUS Trade/CEFACT/2005 STRUKTUUR Esitus: an..3 Kahekohaline numberkoodi väärtus Koodiväärtuse nimi LÜHIKIRJELDUS Numberkoodisüsteem laeva külastuse eesmärgi kirjeldamiseks, et hõlbustada laeva identifitseerimist ja andmete talletamist. SEOTUD KLASSIFIKAATORID HAN KASUTUS EDIFACTi sõnumid MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.unece.org/cefact KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ----- MÄRKUSED Käesolevas standardis kasutatakse numberkoodi väärtust.





Näide 1 Lastitoimingud 23 Jäätmete kõrvaldamine Kasutus rakenduskäsiraamatutes TSR/POC/C525/8025

2.4.2.21. Lasti liik

TÄIELIK NIMETUS Lasti liigi klassifikaatori kood LÜHEND UN/EDIFACT 7085 lasti liik PÄRITOLUASUTUS UN CEFACT ÕIGUSLIK ALUS ----- PRAEGUNE SEISUND Kasutusel RAKENDAMISE KUUPÄEV 25. juuli 2005 MUUDATUS Trade/CEFACT/2005 STRUKTUUR AN..3 Kahekohaline numberkoodi väärtus Koodiväärtuse nimi Kahekohalise numberkoodi väärtuse kirjeldus LÜHIKIRJELDUS Numberkoodisüsteem transporditud lasti liigi klassifikaatori kirjeldamiseks, et hõlbustada identifitseerimist, andmete talletamist, käitlemist ja tariifide määramist. SEOTUD KLASSIFIKAATORID HAN KASUTUS EDIFACTi sõnumid MEEDIAKANALID, MILLE KAUDU KÄTTESAADAV www.unece.org/cefact KEELED Inglise VASTUTAVA AMETIASUTUSE AADRESS ----- MÄRKUSED Käesolevates tehnilistes kirjeldustes kasutatakse numberkoodi väärtust.





Näide 5 Muud, mitte konteinerites 30 Mahtlast Kasutus rakenduskäsiraamatutes TSR/LOC/HAN/C703/7085

2.5. Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber

— Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber (ENI), millele edaspidi viidatakse kui Euroopa laevade identifitseerimisnumbrile, on määratletud direktiivi 2006/87/EÜ II lisa artiklis 2.18.

— Välja arvatud juhul, kui veesõidukil on Euroopa laevade identifitseerimisnumber ajal, kui tal on vaja Euroopa laevade identifitseerimisnumbrit, et jõeteabeteenuseid kasutada, annab numbri talle selle liikmesriigi pädev asutus, kus veesõiduk on registreeritud või kus on ta kodusadam.

— Juhul kui tegemist on riigiga, kus Euroopa laevade identifitseerimisnumbrit ei ole võimalik saada, annab Euroopa laevade identifitseerimisnumbri selle liikmesriigi pädev asutus, kus laev vajab Euroopa laevade identifitseerimisnumbrit, et jõeteabeteenuseid esimest korda kasutada.

— Pädev asutus annab välja tunnistuse, mis tõendab Euroopa laevade identifitseerimisnumbri omistamist.

— Ühele veesõidukile saab anda ainult ühe Euroopa laevade identifitseerimisnumbri. Euroopa laevade identifitseerimisnumber antakse välja üks kord ja see jääb muutumatuks veesõiduki kogu eluea jooksul.

— Veesõiduki omanik või tema esindaja taotleb pädevast asutusest Euroopa laevade identifitseerimisnumbri omistamist. Omanik või tema esindaja vastutab ka selle eest, et veesõiduk tähistatakse Euroopa laevade identifitseerimisnumbriga.

— Iga liikmesriik teatab komisjonile pädevate ametiasutuste nimed, kes vastutavad Euroopa laevade identifitseerimisnumbrite eest. Komisjon peab nende pädevate ametiasutuste ja kolmandate riikide teatatud pädevate ametiasutuste registrit ning teeb registri liikmesriikidele kättesaadavaks. Taotluse korral tehakse register kättesaadavaks kolmandate riikide pädevatele ametiasutustele.

— Kooskõlas eelmise lõiguga teeb iga pädev asutus kõik vajalikud korraldused kõikide teiste eelmise lõigu kohaselt registrisse lisatud pädevate ametiasutuste teavitamiseks igast tema antud Euroopa laeva identifitseerimisnumbrist ja laeva identifitseerimiseks vajalikest andmetest, nagu sätestatud direktiivi 2006/87/EÜ II lisa IV liites.

— Andmed võib teha kättesaadavaks liikmesriikide pädevatele asutustele, Mannheimi konventsiooni osalisriikidele ja, kui samaväärne andmekaitse tase on tagatud, kolmandatele riikidele halduskokkulepete alusel, et viia ellu haldusmeetmeid ohutuse tagamiseks ja raskusteta navigeerimiseks.

2.6. ERI laevatüüpide määratlus

Kasutus V/C M Kood Alamjaotis Nimetus Kirjeldus No 8 00 0 Laev, liik teadmata Teadmata liiki laev. V 8 01 0 Mootorkaubalaev Mootoriga laev segalasti vedamiseks. V 8 02 0 Mootortanker Mootoriga laev lasti vedamiseks tankides. V 8 02 1 Mootortanker, vedellast, liik N Mootoriga laev vedellasti vedamiseks. V 8 02 2 Mootortanker, vedellast, liik C Mootoriga laev erikemikaalide vedamiseks. V 8 02 3 Mootortanker, kuivlast Mootoriga laev kuivlasti vedamiseks, nagu oleks see vedel (nt tsement). V 8 03 0 Konteinerilaev Laev konteinerite vedamiseks. V 8 04 0 Gaasitanker Tankidega laev gaasi vedamiseks. C 8 05 0 Mootorkaubalaev, puksiir Mootoriga laev lasti vedamiseks, kusjuures laev võib ka pukseerida. C 8 06 0 Mootortanker, puksiir Mootoriga laev vedellasti vedamiseks, kusjuures laev võib ka pukseerida. C 8 07 0 Mootorkaubalaev ühe või enama kõrval oleva laevaga Mootoriga laev segalasti vedamiseks, kusjuures laeva kõrval on üks laev või enam laevu. C 8 08 0 Mootorkaubalaev koos tankeriga Mootoriga laev segalasti vedamiseks, laeva kõrval tanker vedellasti vedamiseks. C 8 09 0 Mootorkaubalaev, mis tõukab ühte või enamat kaubalaeva Mootoriga laev segalasti vedamiseks, mis tõukab ühte või enamat laeva, mis on samuti ette nähtud segalasti vedamiseks. C 8 10 0 Mootorkaubalaev, mis tõukab vähemalt ühte tankerit Mootoriga laev segalasti vedamiseks, mis tõukab vähemalt ühte vedellasti vedamise laeva. No 8 11 0 Puksiir, kaubalaev Laev teise laeva tõukamiseks või vedamiseks, kusjuures teine laev võib samuti vedada segalasti. No 8 12 0 Puksiir, tanker Laev teise laeva tõukamiseks või vedamiseks, kusjuures teine laev võib samuti vedada vedellasti. C 8 13 0 Puksiir, kaubalaev, pukseerseadmega ühendatud Laev teise laeva tõukamiseks või vedamiseks, kusjuures ka teine laev võib vedada segalasti, olles ühendatud ühe või enama laevaga. C 8 14 0 Puksiir, kaubalaev/tanker, pukseerseadmega ühendatud Laev teise laeva tõukamiseks või vedamiseks, kusjuures teine laev võib samuti vedada kas sega- või vedellasti, olles ühendatud ühe või enama laevaga. V 8 15 0 Kaubapraam Lihter segalasti vedamiseks. V 8 16 0 Praamtanker Lihter lasti vedamiseks tankides. V 8 16 1 Praamtanker, vedellast, liik N Lihter vedellasti vedamiseks. V 8 16 2 Praamtanker, vedellast, liik C Lihter erikemikaalide vedamiseks. V 8 16 3 Praamtanker, kuivlast Lihter kuivlasti vedamiseks, nagu oleks see vedel (nt tsement). V 8 17 0 Kaubapraam koos konteineritega Lihter konteinerite vedamiseks. V 8 18 0 Praamtanker, gaas Lihter gaasi vedamiseks. C 8 21 0 Vedur-tõukurpuksiir, üks lastipraam Laev tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa ühe lastipraami liikumisele. C 8 22 0 Vedur-tõukurpuksiir, kaks lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa kahe lastipraami liikumisele. C 8 23 0 Vedur-tõukurpuksiir, kolm lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa kolme lastipraami liikumisele. C 8 24 0 Vedur-tõukurpuksiir, neli lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa nelja lastipraami liikumisele. C 8 25 0 Vedur-tõukurpuksiir, viis lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa viie lastipraami liikumisele. C 8 26 0 Vedur-tõukurpuksiir, kuus lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa kuue lastipraami liikumisele. C 8 27 0 Vedur-tõukurpuksiir, seitse lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa seitsme lastipraami liikumisele. C 8 28 0 Vedur-tõukurpuksiir, kaheksa lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa kaheksa lastipraami liikumisele. C 8 29 0 Vedur-tõukurpuksiir, üheksa lastipraami Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, aidates kaasa üheksa või enama lastipraami liikumisele. C 8 31 0 Vedur-tõukurpuksiir, üks tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma ühe tankeri või gaasipraami. C 8 32 0 Vedur-tõukurpuksiir, kaks praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma kaks praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. C 8 33 0 Vedur-tõukurpuksiir, kolm praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma kolm praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. C 8 34 0 Vedur-tõukurpuksiir, neli praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma neli praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. C 8 35 0 Vedur-tõukurpuksiir, viis praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma viis praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. C 8 36 0 Vedur-tõukurpuksiir, kuus praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma kuus praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. C 8 37 0 Vedur-tõukurpuksiir, seitse praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma seitse praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. C 8 38 0 Vedur-tõukurpuksiir, kaheksa praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma kaheksa praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. C 8 39 0 Vedur-tõukurpuksiir, üheksa või enam praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam Kombinatsioon tõukamiseks/pukseerimiseks, pannes liikuma üheksa või enam praami, millest vähemalt üks on tanker või gaasipraam. V 8 40 0 Puksiir, üks laev Laev teise laeva tõukamiseks, ainuke pukseerimiseks kasutatav laev. No 8 41 0 Puksiir, üks või enam pukseeritavat laeva Laev teise laeva tõukamiseks, mis on seotud ühe või samaaegselt enama laeva pukseerimisega. C 8 42 0 Puksiir, mis abistab ühte laeva või seotud kombinatsiooni Laev teise laeva tõukamiseks, mis abistab ühte laeva või laevade kombinatsiooni või puksiiride ja laevade kombinatsiooni. V 8 43 0 Tõukurlaev, üks pukseeritav laev Laev tõukamiseks. V 8 44 0 Reisilaev, parvlaev, Punase Risti laev, matkelaev Laevad üldiselt reisijate vedamiseks. V 8 44 1 Parvlaev Laev reisijate ja/või sõidukite vedamiseks regulaarsetel lühireisidel. V 8 44 2 Punase Risti laev Laev haigete ja/või puuetega inimeste vedamiseks. V 8 44 3 Matkelaev Laev reisijate vedamiseks, kes on laevale majutatud. V 8 44 4 Reisilaev, majutuseta Laev reisijate vedamiseks, aga majutuseta, näiteks kajutites jne. V 8 45 0 Hooldelaev, politseipatrull, sadamateenused Laev eriotstarbeliste teenuste osutamiseks. V 8 46 0 Laev, hooldustööde laev, ujuvkraana, kaablilaev, poilaev, tragi Laev eriotstarbeliste tööde sooritamiseks. C 8 47 0 Objekt, pukseeritav, teisiti mitte spetsifitseeritud Objekt puksiirkaravanis, mida ei ole teisiti spetsifitseeritud. V 8 48 0 Kalalaev Laev kala püüdmiseks. V 8 49 0 Punkrilaev Laev punkrite vedamiseks ja tarnimiseks. V 8 50 0 Praam, tanker, kemikaalid Laev vedel- või mahtlastikemikaalide vedamiseks. C 8 51 0 Objekt, teisiti mitte spetsifitseeritud Ujuv objekt, mida ei ole teisiti spetsifitseeritud. Mereveovahendite lisakoodid V 1 50 0 Segalasti merelaev Laev segalasti vedamiseks. V 1 51 0 Tükklasti merekaubalaev Laev konteinerite vedamiseks. V 1 52 0 Puistlasti merekaubalaev Laev puistlasti vedamiseks. V 1 53 0 Tanker Laev, mis on varustatud üksnes lastiveo tankidega. V 1 54 0 Veeldatud gaasi tanker Tanker veeldatud gaasi vedamiseks. V 1 85 0 Lõbusõidulaev, pikem kui 20 meetrit Laev lõbusõitudeks, pikem kui 20 meetrit. V 1 90 0 Kiirlaev Kiire universaalne laev. V 1 91 0 Tiiburlaev Tiibadele sarnaneva tarindiga laev suurel kiirusel liuglemiseks. V 1 92 0 Kiirkatamaraan Kahe paralleelse kerega kiirlaev. Allikas: UN/ECE.

2.7. Asukohakoodid

2.7.1. Andmeelemendid

Asukohakood koosneb järgmistest eraldi elementidest:

Elemendi nr Kirjeldus 1 ÜRO riigikood (2 tähekohta) 2 ÜRO asukohakood (3 numbrikohta) 3 Faarvaatri lõigu number (5 numbrikohta) 4 Terminali kood või läbisõidupunkti kood (5 numbrikohta) 5 Faarvaatri lõigu hektomeeter (5 numbrikohta), andmebaasis käsitletakse kui faarvaatri lõigu numbri täiendit

Nõutav asukoht esitatakse alati kordumatu koodina. Sõltuvalt raporteerimise eesmärgist ja kohalikust olukorrast saab seda teha mitmel eri viisil.

UN/LOCODE koosneb alati riigi- ja asukohakoodist, see kombinatsioon muudab UN/LOCODE koodi kordumatuks.

2.7.2. Näide

Eesmärk Näide Kasutatud elemendid Kood Nr Täistekst 1 ÜRO riigikood 2 ÜRO asukohakood 3 Faarvaatri lõigu number 4 Terminali kood 5 Faarvaatri hektomeeter 1 2 3 4 5 Transporditeade, arvedeklaratsioon Lähte-/sihtkoht 1 Saksamaa; Mainz; Rein; Frankenbach x x x X DE MAI 03 901 00FRB 00000 2 Madalmaad; Rotterdam; lõik 2552 (Oude Maas); Leuvehaven x x x X NL RTM 02 552 LEUVE 00000 3 Madalmaad; lõik 2552 (Oude Maas); km 2,2 x x x NL XXX 05552 00000 00022 4 Saksamaa; Rein; km 502,3 x x x DE XXX 03900 00000 05023 Liiklusteade Läbisõidupunkt 5 Saksamaa; Rein; km 502,3 x x x DE XXX 03900 00000 05023 6 Saksamaa; Oberwesel; Rein; liikluskeskus; x x x X DE OWE 03901 TRACE 00000 7 Saksamaa; Trier; Mosel; lüüs x X x X De TRI 03201 LOCK 00000

Lühendid

Lühendid Kirjeldus ADN Euroopa kokkulepe, milles käsitletakse ohtlike kaupade rahvusvahelist vedu siseveeteedel (European Agreement Concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Inland Waterways) (nõukogu direktiiv 94/95/EÜ) ADNR Euroopa kokkulepe, milles käsitletakse ohtlike ainete rahvusvahelist vedu Reinil (Réglement pour le transport de matières dangereuses sur le Rhin) AIS Automaatne identifitseerimissüsteem (Automatic Identification System) BERMAN Kai haldamine (Berth Management) (EDI-sõnum) CCNR Reini Navigatsiooni Keskkomisjon (Central Commission for the Navigation on the Rhine) CN Harmoneeritud süsteemi kaupade kombineeritud nomenklatuur (Combined Nomenclature (on Goods) of the harmonised system) DWT Dedveit (Dead Weight) EAN Euroopa Kaubaartiklite Numeratsiooniühing (European Article Numbering Association) ECDIS Elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (Electronic Chart Display and Information System) EDI Elektrooniline andmevahetus (Electronic Data Interchange) ENI Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber (European Vessel Identification Number) ERI Rahvusvahelised elektroonilised teated (Electronic Reporting International) ERINOT Rahvusvaheliste elektrooniliste teadete sõnum (ERI Notification) (sõnum) ERIRSP Rahvusvaheliste elektrooniliste teadete vastussõnum (ERI Response) (sõnum) ERN Elektroonilise teatamise number (Electronic Reporting Number) ETA Eeldatatav saabumisaeg (Estimated Time of Arrival) ETD Eeldatatav väljasõiduaeg (Estimated Time of Departure) FAL Rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise IMO konventsioon (IMO Facilitation convention) GPS Globaalne positsioneerimissüsteem (Global Positioning System) HS Code Maailma Tolliorganisatsiooni kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem (Harmonised Commodity Description and Coding System of WCO) HTML Hüperteksti märgistuskeel (Hyper Text Markup Language) IFTDGN Ohtlike kaupade ekspedeerimise ja transpordi rahvusvaheline teade (International Forwarding and Transport Dangerous Goods Notification) (sõnum) IMDG Rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveo eeskiri (International Maritime Dangerous Goods Code) (number) IMO Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (International Maritime Organisation) IMO-FAL Rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise IMO konventsioon (Convention on the Facilitation of International Maritime Traffic), 1965, koos muudatustega ISO Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (International Standardisation Organisation) ISPS Rahvusvaheline laevade ja sadamaalade turvalisuse koodeks (International Ship and Port Facility Security) (kood) LOCODE UN/ECE sadamate ja kaubajaamade asukohakood (UN/ECE Location code for ports and freight stations) NST 2000 Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator (Standard Goods Classification for Transport Statistics) (kasutusel 2007. aastast) NST/R Transpordistatistika standardne kaupade klassifikaator (Standard Goods Classification for Transport Statistics), muudetud OFS Laeva ametlik registrinumber (Official Ship Number) PAXLST Reisijate nimekiri (Passenger List) (sõnum) PROTECT Põhja-Euroopa meresadamate rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb ohtlike kaupade sõnumi rakendamisega (International Organisation of North Europeans Ports Dealing with Dangerous Goods message implementation) PCS Sadamate kogukonnasüsteem (Port Community System) RIS Jõeteabeteenused (River Information Services) SCAC Lastivedaja standardne tähtkood (Standard Carrier Alpha Code) SOLAS Rahvusvaheline IMO konventsioon inimelude ohutusest merel (Safety of Lives At Sea IMO Convention) UN/CEFACT ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskus (UN Centre for Trade Facilitation and Electronic Business) UN/ECE ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (United Nations Economic Commission for Europe) UN/EDIFACT ÜRO reeglid elektroonilise andmevahetuse kohta juhtimises, kaubanduses ja transpordis (Electronic Data Interchange for Administration, Commerce ja Transport) UN/LOCODE ÜRO asukohakood (United Nations Location Code) UNDG ÜRO ohtlike kaupade kood (United Nations Dangerous Goods) (number) UNTDID ÜRO kaubanduse andmevahetuse kataloog (United Nations Trade Data Interchange Directory) URL Üldine ressursiaadress (Uniform Resource Allocator) (internetiaadress) VTM Laevaliikluse korraldamine (Vessel Traffic Management) VTS Laevaliiklusteenindus (Vessel Traffic Services) WCO Maailma Tolliorganisatsioon (World Customs Organisation) XML Laiendatav märgistuskeel (Extended Markup Language)

(1) PROTECT – Euroopa meresadamate organisatsioon, mis on välja töötanud standardsõnumite ühtsed rakendussuunised. Need suunised moodustavad elektroonilise teatamise tehniliste kirjelduste rakenduskäsiraamatute aluse.

(2) UN/EDIFACTi sõnastik, toimetanud UN/ECE (www.unece.org/trade/untdid/texts/d300_d.htm); transpordi ja logistika sõnastik, uurimis- ja arendustegevuse projektid Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide raames – INDRIS (FP4), COMPRIS (FP5), MARNIS (FP6).

(3) Allikas: direktiiv 2002/59/EÜ.

(4) Allikas: UN/ECE soovitus nr 33.

(5) Koodide muudatustes lepitakse kokku ja need avaldatakse ÜRO kaudu iga kahe aasta järel.

(6) Koodide muudatused avaldatakse IMO kaudu iga kahe aasta järel.

(7) Koodide muudatustes lepitakse kokku ja need avaldatakse asjaomase vastutava organisatsiooni kaudu iga kahe aasta järel.

(8) Kogu koodihulga muudatused avaldab WCO iga nelja aasta järel, kusjuures alamhulka kohandatakse ERI eksperdirühma muudatusnõuete alusel.

(9) Uute või muudetud koodide rakendamist koordineerib ERI eksperdirühm.

(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/82/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ (ELT L 389, 30.12.2006, lk 1).

1. liide (Ohtlikest) kaupadest teatamine (IFTDGN) – ERINOT SISUKORD 1. ERI teavitussõnum 1.1. Segmenditabel 1.2. Hargnev skeem (ERI teavitussõnum) 1.3. ERINOT-sõnumi struktuur 1.4. Tühjad segmendid 1.5. Tühjad laevad 1.6. Ohutute kaupade konteinertransport 1.7. Teadmata kaubaandmetega konteinerid ja tühjad konteinerid 1.8. Infovahetus jõeteabeteenuste ametiasutuste vahel 1.9. Teavitamise tühistamine 1. ERI TEAVITUSSÕNUM ERI teavitussõnum (ERINOT) on UN/EDIFACTi ohtlike kaupade ekspedeerimise ja transpordi rahvusvahelise teate (IFTDGN) kordumatu kasutusvorm, mis on välja töötatud organisatsioonis PROTECT. ERINOT-sõnum põhineb EDIFACTi kataloogil 98.B ja Protecti versioonil 1.0. ERINOT-sõnumi segmenditabel on esitatud peatükis 1.1. ERINOT-sõnumi hargnev skeem on esitatud peatükis 1.2. Et tagada sõnumi kasutamine ka eriolukordades, nt laeva konvoeerimisel, on TDT-rühma RFF-segmentide puhul võetud kasutusele mõned lisatäpsustid. 1.1. Segmenditabel ERI Tag Name S R S R Message header M 1 M 1 Beginning of message M 1 M 1 Date/time/period C 9 C 0 Free text C 9 C 3 Handling instructions C 1 D 1 -------Segment Group 1------- C 9 --- C 3 --- --- --- --- --| Reference M 1 M 1 | Date/time/period C 9 --- ----- --- 0 --- --- --- --- --| -------Segment Group 2------- C 1 --- M 1 --- --- --- --- --| Details of transport M 1 M 1 Reference C 9 M 9 Place/location identification C 1 0 M 9 Date/time/period C 2 --- C --- 2 --- --- --- --- --| -------Segment Group 3------- C 9 --- M --- 2 --- --- --- --- --| Name and address M 1 M 1 | | -------Segment Group 4------- C 9 --- M --- 2 --- --- --- | | Contact information M 1 M 1 | | Communciation contact C 9 --- C --- 4 --- --- --- |-- --| -------Segment Group 5------- C 999 --- M -1 9 --- --- --- | Equipment details M 1 M 1 | Measurements C 9 --- M --- 5 --- --- --- | -------Segment Group 6------- M 999 --- M 99 9 --- --- --- --- --| Consignment information M 1 M 1 | Handling instructions C 1 D 1 | Date/time/period C 4 C 2 | Place/location identification C 4 C 2 | | -------Segment Group 7------- C 1 --- C 0 --| | Details of transport M 1 M 1 | | Reference C 9 --- C 0 --| | | -------Segment Group 8------- C 2 --- C 2 --- --| | Name and address M 1 M 1 | | | | -------Segment Group 9------- C 1 C 0 --| | | Contact information M 1 M 1 | | | Communciation contact C 1 C 0 --| | | Reference C 1 C 0 --- --| | | -------Segment Group 10----- M 9 9- M 9 9 --- --- --| | Goods item details M 1 M 1 | | Free text C 2 C 2 | | Package identification C 1 C 0 | | | | -------Segment Group 11----- C 9 9- C 9 9 --- --| | | Split goods placement M 1 M 1 | | | Measurements C 9 M 2 --- --| | | | | -------Segment Group 12----- M 1 --- M --- --- --- --| | | Dangerous goods M 1 M 1 | | | Free text M 9 M 2 | | | Measurements M 9 M 1 | | | Place/location identification C 99 C 0 | | | Reference C 9 C 0 | | | | | | -------Segment Group 13----- C 99 C 9 9 --| | | | Split goods placement M 1 M 1 | | | | Place/location identification C 1 C 1 | | | | Measurements C 2 M 2 --- --| --| --- --| Message trailer M 1 1.2. Hargnev skeem (ERI teavitussõnum) BGM (Beginning of message) – sõnumi algus; CNI (Consignment information) – saadetise teave; COM (Communication contact) – kontaktisik; CTA (Contact information) – kontaktandmed; DGS (Dangerous goods) – ohtlikud kaubad; DTM (Date/time/period) – kuupäev/kellaaeg/periood; EQD (Equipment details) – varustuse üksikasjad; FTX (Free text) – vaba tekst; GID (Goods items details) – kaubanimetuste andmed; HAN (Handling instructions) – käitlusjuhendid; LOC (Place/location identification) – koha/asukoha identifitseerimine; MEA (Measurements) – mõõtmised; NAD (Name and address) – nimi ja aadress; PCI (Package identification) – pakendi identifitseerimine; RFF (Reference) – viide; SGP (Split goods placement) – kaupade paigutus; TDT (Details of transport) – transpordi üksikasjad; UNH (Message header) – sõnumi päis; UNT (Message trailer) – sõnumi saba; SG (Segment group) – segmendirühm; M (Mandatory) – kohustuslik; C (Conditional) – tingimuslik; Alused: UNTD98.B, PROTECT 1.0 1.3. ERINOT-sõnumi struktuur Tabelis 1 määratakse kindlaks ERI teavitussõnumi segmentide ja andmeelementide struktuuri. Tabel 1: ERI teavitussõnum ERINOT Segmendirühm Segment Liitandmeelement (C) Andmeelement SILT Tase Kohustuslik Tingimuslik Vorming Nimi Kirjeldus Täpsustid jutumärkides 1 2 3 4 5 6 7 UNB 0 M INTERCHANGE HEADER S001 M SYNTAX IDENTIFIER 0001 M a4 Syntax identifier „UNOA” kontrolliasutuse tase A 0002 M n1 Syntax version number „2” S002 M INTERCHANGE SENDER 0004 M an..35 (an25) Sender identification Postkasti number või kordumatu nimi 0007 C an..4 Partner identification code qualifier mitterakendatav 0008 C an..14 Address for reverse routing mitterakendatav S003 M INTERCHANGE RECIPIENT 0010 M an..35 (an25) Recipient identification Postkasti number või kordumatu nimi 0007 C an..4 Partner identification code qualifier mitterakendatav 0014 C an..14 Routing address mitterakendatav S004 M DATE / TIME OF PREPARATION 0017 M n6 Date Loomise kuupäev, AAKKPP 0019 M n4 Time Loomise kellaaeg, TTMM 0020 M an..14 Interchange control reference Sõnumi viitenumbri esimesed 14 positsiooni S005 C RECIPIENTS REFERENCE, PASSWORD mitterakendatav 0022 an..14 Recipient’s reference / password mitterakendatav 0025 an2 Recipient’s reference, password qualifier mitterakendatav 0026 an..14 Application reference mitterakendatav 0029 a1 Processing priority code mitterakendatav 0031 C n1 Acknowledgement request „1” – saatja nõuab kinnitust, s.o UNB- ja UNZ-segmendid võetakse vastu ja identifitseeritakse 0032 an..35 Communications agreement id mitterakendatav 0035 C n1 Test indicator „1” – andmevahetus on seotud testsõnumiga UNH 0 M MESSAGE HEADER Sõnumi identifitseerimine, kirjeldus ja pealkiri 0062 M an..14 Message reference number Sõnumi viitenumbri esimesed 14 positsiooni S009 M MESSAGE IDENTIFIER 0065 M an..6 Message type „IFTDGN” – sõnumi liik 0052 M an..3 Message version number „D” 0054 M an..3 Message release number „98B” 0051 M an..2 Controlling agency „UN” 0057 M an..6 Association assigned code „ERI12”, ERI versioon 1.2 0068 O an..35 Common access reference Viitekood, et oleks ühine nimetaja sama reisi kõikidele sõnumitele. S010 STATUS OF THE TRANSFER mitterakendatav 0070 n..2 Sequence of transfers mitterakendatav 0073 a1 First and last transfer mitterakendatav BGM 0 M BEGINNING OF MESSAGE Sõnumi liigi ja funktsiooni identifitseerimine C002 M DOCUMENT / MESSAGE NAME 1001 M an..3 Document / message name code Sõnumi liik: „VES” – sõnum laevalt RISi ametiasutusele; „CAR” – sõnum lastivedajalt RISi ametiasutusele; „PAS” – läbisõidu teade RISi ametiasutuselt RISi ametiasutusele (vt ka osa 0) 1131 an..3 Code list qualifier mitterakendatav 3055 an..3 Code list responsible agency mitterakendatav 1000 an..35 Document / message name mitterakendatav C106 M DOCUMENT / MESSAGE IDENTIFICATION 1004 M an..35 (an15) Document identifier Sõnumi viitenumber. See number peaks olema nii kordumatu kui võimalik, seda nii saatja kui vastuvõtja jaoks. Kui sõnum on vastu võetud ja seejärel teisele vastuvõtjale edasi saadetud, tuleks kasutada originaalsõnumi viitenumbrit. Üleminekusüsteem ei tekita sel juhul teist sõnumi viitenumbrit. 1056 an..9 Version mitterakendatav 1060 an..6 Revision number mitterakendatav 1225 M an..3 Message function code Sõnumi funktsioon: „1” – tühistussõnum; „9” – uus sõnum (originaal); „5” – muudatussõnum 4343 C an..3 Response type code AQ FTX (1) 1 C FREE TEXT Pardal olevate isikute arvu ja siniste koonuste arvu teavitamiseks 4451 M an..3 Text subject code qualifier „SAF” – ohutuse selgitus 4453 an..3 Free text function code mitterakendatav C107 TEXT REFERENCE 4441 an..17 Free text identification mitterakendatav 1131 an..3 Code list qualifier mitterakendatav 3055 an..3 Code list responsible agency mitterakendatav C108 M TEXT LITERAL Tekst 4440 M an.. 70 (n4) Free text Pardal olevate isikute koguarv 4440 C an.. 70 (an1) Free text „0”, „1”, „2”, „3” – koonuste arv (siseveelaev) „B” – punane lipp (merelaev) „V” – eriluba 4440 C an.. 70 (n4) Free text Reisijate arv 4440 an.. 70 Free text mitterakendatav 4440 an.. 70 Free text mitterakendatav 3453 an.. 3 Language, coded mitterakendatav 4447 an..3 Text formatting, coded mitterakendatav FTX (2) 1 C FREE TEXT Näitamaks, kas vastuvõtja saab sõnumis olevat teavet teistele ametiasutustele edastada 4451 M an..3 Text subject code qualifier „ACK” – eraelu puutumatus või konfidentsiaalne sisu 4453 an..3 Free text function code mitterakendatav C107 TEXT REFERENCE 4441 an..17 Free text identification mitterakendatav 1131 an..3 Code list qualifier mitterakendatav 3055 an..3 Code list responsible agency mitterakendatav C108 M TEXT LITERAL 4440 M an..70 (a1) Free text „Y” – jah, „N” – ei 4440 an..70 Free text mitterakendatav 4440 an..70 Free text mitterakendatav 4440 an..70 Free text mitterakendatav 4440 an..70 Free text mitterakendatav 3453 an..3 Language, coded mitterakendatav 4447 an..3 Text formatting, coded mitterakendatav FTX C Free text Tühistamise põhjus 4451 M an..3 Text subject code qualifier „ACD” tühistamise põhjus 4453 an..3 Free text function code mitterakendatav C107 M TEXT REFERENCE Teksti identifitseerimine 4441 M an..17 Free text identification „CAM” – viga teavituses „CAO” – transporti ei toimu „CAV” – transpordi peasihtkoht on muutunud „CHD” – saabumisaeg on muutunud 1131 an..3 Code list qualifier mitterakendatav 3055 an..3 Code list responsible agency mitterakendatav C108 M Tekst 4440 M an..70 Free text Põhjuse vaba kirjeldus 4440 C an..70 Free text Vaba tekst edasiseks selgituseks 4440 C an..70 Free text Vaba tekst edasiseks selgituseks 4440 C an..70 Free text Vaba tekst edasiseks selgituseks 4440 C an..70 Free text Vaba tekst edasiseks selgituseks 3453 C an..3 Language, coded mitterakendatav 4447 C an..3 Text formatting, coded mitterakendatav HAN(1) 1 D C524 M HANDLING INSTRUCTIONS 4079 M Handling instructions, coded Vaikimisi „T” T – transiit LLO – lastimine LDI – lossimine TSP– transiit samas sadamas 1131 C Code list qualifier mitterakendatav 3055 C Code list responsible agency, coded mitterakendatav 4078 C Handling intructions mitterakendatav C218 C HAZERDOUS MATERIAL mitterakendatav 7419 C Hazardous material class code, indentification mitterakendatav 1131 C Code list qualifier mitterakendatav 3055 C Code list responsible agency, coded mitterakendatav 7418 C Hazerdous material class mitterakendatav RFF (1) 1 C REFERENCE Viide sõnumile, millele praegune sõnum on asenduseks. Kohustuslik, kui sõnum on muudatus- või tühistussõnum. C506 M REFERENCE 1153 M an..3 Reference qualifier „ACW” – eelmise sõnumi viitenumber 1154 M an..35 (an15) Reference number Asendatud sõnumi viitenumber, mis on pärit viidatud sõnumi BGMi sildist 1004 1156 an..6 Line number mitterakendatav 4000 an..35 Reference version number mitterakendatav 1060 an..6 Revision number mitterakendatav RFF (2) 1 C REFERENCE Viide transpordidokumendile C506 M REFERENCE 1153 M an..3 Reference qualifier „FF” – ekspediitori viitenumber 1154 M an..35 Reference number Transpordidokumendi viitenumber 1156 an..6 Line number mitterakendatav 4000 an..35 Reference version number mitterakendatav 1060 an..6 Revision number mitterakendatav RFF (3) 1 C REFERENCE Viide katse stsenaariumile C506 M REFERENCE 1153 M an..3 Reference qualifier „ADD” – katse number 1154 M an..35 Reference number Katse stsenaariumi identifitseerimine, mis peaks vastuvõtval osapoolel teada olema 1156 an..6 Line number mitterakendatav 4000 an..35 Reference version number mitterakendatav 1060 an..6 Revision number mitterakendatav TDT TDT 1 M DETAILS OF TRANSPORT Transpordivahendite kirjeldus, konvoile nime andev laev (üksik laev praamita on selles kontekstis samuti konvoi) 8051 M an..3 Transport stage code qualifier „20” – põhitransport 8028 C an..17 Conveyance reference number Reisi number, määranud sõnumi saatja C220 M MODE OF TRANSPORT 8067 M an..3 Mode of transport, coded „8” – siseveetransport, „1” – meretransport (vt UN/ECE soovitus nr 19) 8066 an..17 Mode of transport mitterakendatav C228 M TRANSPORT MEANS 8179 M an..8 (an4) Type of means of transport identification, convoy type Laevaede ja konvoitüüpi transpordivahendite koodid, UN/CEFACTi soovitus nr 28, vt 2. osa, peatükk 4.2.1 8178 an..17 Type of means of transport mitterakendatav C040 CARRIER mitterakendatav 3127 an..17 Carrier identification mitterakendatav 1131 an..3 Code list qualifier mitterakendatav 3055 an..3 Code list responsible agency mitterakendatav 3128 an..35 Carrier name mitterakendatav 8101 an..3 Transit direction, coded mitterakendatav C401 EXCESS TRANSPORTATION INFORMATION 8457 an..3 Excess transportation reason mitterakendatav 8459 an..3 Excess transportation responsibility mitterakendatav 7130 an..17 Customer authorization number mitterakendatav C222 M TRANSPORT IDENTIFICATION 8213 M an..9 (an7..8) ID. of means of transport identification Laeva number: 7 numbrit OFSi või IMO näitamiseks, 8 numbrit ERNi näitamiseks ja Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber 1131 M an..3 Code list qualifier „OFS” – CCNRi süsteemi ametlik laeva number, vt 2. osa, peatükk 4.2.2 „IMO” – IMO number, vt 2. osa, peatükk 4.2.3 „ERN” – kõik teised laevad (elektroonilise teatamise rahvusvaheline number), vt 2. osa, peatükk 4.2.4 „ENI” – Euroopa ühtne laeva identifitseerimisnumber, vt 2. osa, peatükk 4.2.5 3055 an..3 Code list responsible agency mitterakendatav 8212 M an..35 Id. Of the means of transport Laeva nimi; kui laeva nimi hõlmab enam kui 35 positsiooni, laeva nime lühendatakse. 8453 M an..3 Nationality of means of transport ISO kahetäheline riigitähis 3166-1, vt 2. osa, peatükk 4.2.12. Kui transpordivahendi riikkondsus ei ole teada, tuleb kasutada pädeva asutuse, kes andis välja Euroopa laeva identifitseerimisnumbri, kolmenumbrilist koodi. 8281 an..3 Transport ownership mitterakendatav TDT RFF (1) 2 M REFERENCE Transpordi mõõtmed, pikkus C506 M REFERENCE 1153 M an..3 Reference qualifier „LEN” – pikkus 1154 M an..35 (n..5) Reference number Konvoi kogupikkus sentimeetrites 1156 an..6 Line number mitterakendatav 4000 an..35 Reference version number mitterakendatav 1060 an..6 Revision number mitterakendatav TDT RFF (2) 2 M REFERENCE Transpordi mõõtmed, laius C506 M REFERENCE 1153 M an..3 Reference qualifier „WID” 1154 M an..35 (n..4) Reference number Konvoi kogulaius sentimeetrites 1156 an..6 Line number mitterakendatav 4000 an..35 Re