ET Euroopa Liidu Teataja C 308/1

Üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 rakenduseeskirjad

Juhatuse otsus 22. juuni 2005

(2005/C 308/01)

JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 286;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artikli 24 lõiget 8;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 22 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Määruses (EÜ) nr 45/2001 (edaspidi “määrus”) on määratletud iga ühenduse institutsiooni ja asutuse suhtes kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad ning ette nähtud andmekaitseametniku ametisse nimetamine igasse ühenduse institutsiooni ja asutusse.

(2) Määruse artikli 24 lõikes 8 näeb ette, et andmekaitseametnikuga seotud täiendavad rakenduseeskirjad võtab iga ühenduse institutsioon või asutus vastu määruse lisa sätete kohaselt. Rakenduseeskirjad hõlmavad eelkõige andmekaitseametniku ülesandeid, kohustusi ja volitusi.

(3) Rakenduseeskirjade eesmärgiks on täpsustada andmekaitsesubjektide õiguste kasutamise korda ja samuti kõikide ühenduse institutsioonide või asutuste isikuandmete töötlemisega seotud isikute kohustuste täitmist.

OTSUSTAB:

Artikkel 1

Eesmärk

1. Käesoleva otsusega kehtestatakse määruse üldised rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi jaoks. Eelkõige täiendab see määrust Euroopa Parlamendi andmekaitseametniku ülesannete, töökohustuste ja volituste suhtes.

2. Lisaks sellele määratakse täpselt kindlaks, mis viisil andmesubjekt oma õigusi kasutada saab ning menetlus andmete töötlemistoimingust teatamiseks ja menetlus juurdepääsuks töötlemistoimingute registrile, mida peab andmekaitseametnik.

Artikkel 2

Ametisse nimetamine, seisund ja sõltumatus

1. Peasekretär nimetab ametisse andmekaitseametniku, kes on valitud ühenduse institutsioonide ja asutuste ametnike hulgast vastavalt isikuomaduste, ametialaste võimete ning eelkõige tema andmekaitsealaste eriteadmiste alusel.. Ametisse nimetamine toimub vastavalt personalieeskirjade artiklis 29 kehtestatud menetlusele.

2. Peasekretär registreerib andmekaitseametniku Euroopa andmekaitseinspektori juures.

3. Ametikohustuste täitmiseks vabastatakse andmekaitseametnik kõikidest teistest kohustustest Euroopa Parlamendis. Andmekaitseametnikul võib olla muid kohustusi juhul, kui need ei põhjusta huvide konflikti tema andmekaitseametnikuna tegutsemisega, eriti seoses määruse sätete kohaldamisega.

4. Andmekaitseametnik nimetatakse ametisse viieaastaseks perioodiks, mida on võimalik uuendada üks kord. Teda saab ametist tagandada üksnes Euroopa andmekaitseinspektori nõusolekul ja ainult juhul, kui ta ei vasta enam ametikohustuste täitmiseks nõutavatele tingimustele. Andmekaitseinspektoriga konsulteeritakse kirjalikult ja üks eksemplar saadetakse andmekaitseametnikule.

5. Andmekaitseametnik on oma tegevuses sõltumatu. Ta ei tohi saada mingeid juhised, eelkõige on keelatud saada juhiseid ametisse nimetava asutuse või peasekretäri ega ühestki muust allikast seoses määruse institutsioonisisese rakendamise või Euroopa andmekaitseinspektoriga tehtava koostööga. Andmekaitseametnik hoidub tegudest, mis ei sobi kokku tema ametiga.

6. Andmekaitseametnik teatab Euroopa Parlamendi asjakohastele üksustele, kui palju töötajaid ja ressursse ta ametikohustuste täitmiseks vajab. Lisaks võib ta pöörduda institutsiooniväliste spetsialistide poole, et need teda ametiülesannete täitmisel abistaksid.

7. Andmekaitseametniku ja tema töötajate suhtes kohaldatakse kogu nende tegutsemisaja jooksul ühenduse ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi.

8. Andmekaitseametnik ja tema töötajad, kelle suhtes kohaldatakse asutamislepingu artiklit 287, on kohustatud hoidma ametisaladust isegi päras ametikohustuste lõppemist seoses konfidentsiaalsete dokumentide ja teabega, mis on nendeni jõudnud ametikohustuste täitmisel.

Artikkel 2 a

Andmekaitseametniku abid

1. Euroopa Parlamendi peasekretär võib nimetata ametisse andmekaitseametniku abid, kelle suhtes kohaldatakse samuti artikli 2 lõiked 4, 5, 7 ja 8.

2. Andmekaitseametnik, andmekaitseametniku abid ja tugitöötajad kuuluvad isikuandmete kaitse teenistusse. Teenistust juhib andmekaitseametnik.

3. Abi võib andmekaitseametnikku ametikohustuste täitmisel abistada või asendada, kui viimane on ära või ei saa ise ametikohuseid täita.

Artikkel 3

Ametikohustused

1. Andmekaitseametnik tagab määruse rakendamise Euroopa Parlamendis. Ta tegutseb koostöös Euroopa andmekaitseinspektoriga.

2. Igal isikul ja eelkõige andmesubjektil on õigus andmekaitseametnikuga konsulteerida igas küsimuses seoses määruse kohaldamisega. Muuhulgas on andmekaitseametnik kohustatud nõustama registriteenistust, et järgida juhatuse 28. novembri 2001. aasta otsust üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi dokumentidele.

3. Andmekaitseametnik esindab Euroopa Parlamendi peasekretariaati kõikides andmekaitsega seotud küsimustes; eelkõige võib ta osaleda asjakohaste ametite või komiteede koosolekutel rahvusvahelisel tasandil.

Artikkel 4

Ülesanded

Andmekaitseametniku ülesanded on järgmised:

— teavitamine: andmekaitseametnik teavitab Euroopa Parlamendi vastutavaid töötlejaid ja andmesubjekte nende õigustest ja kohustustest vastavalt kõnealusele määrusele. Selleks korraldab ta kehtivate õigusaktide, käimasolevate menetluste ja talle teatavaks tehtud toimikute alase teabe kättesaadavuse ning hõlbustab õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist;

— Euroopa andmekaitseinspektori arupärimised: andmekaitseametnik vastab Euroopa andmekaitseametniku arupärimistele;

— koostöö Euroopa andmekaitseinspektoriga: andmekaitseametnik teeb omal algatusel või Euroopa andmekaitseinspektori taotlusel, oma pädevuse piires koostööd, eelkõige kaebuste uurimisel ja järelevalveülesannete täitmisel;

— andmekaitseinspektori teavitamine: andmekaitseametnik teavitab Euroopa andmekaitseinspektorit Euroopa Parlamendis aset leidnud isikuandmete kaitsega seonduvates arengusuundadest;

— töötlemistoimingute register: andmekaitseametnik peab vastavalt kõnealuse määruse artiklile 26 vastutava töötleja teostatud töötlemistoimingute registrit ja tagab üksikisikute hõlpsa juurdepääsu nimetatud registrile;

— teavitamine töötlemistoimingute puhul, millega võivad kaasneda teatud ohud: andmekaitseametnik teavitab Euroopa andmekaitseinspektorit kõikidest töötlemistoimingutest, millega võivad kaasneda kõnealuse määruse artiklis 27 osutatud ohud. Kahtluse korral eelkontrolli vajalikkuse suhtes konsulteerib andmekaitseametnik Euroopa andmekaitseinspektoriga;

— andmesubjektide õiguste ja vabaduste tagamine: andmekaitseametnik tagab, et töötlemistoimingud ei ohusta andmesubjektide õigusi ega vabadusi ning et kellegi huve ei kahjustata andmekaitseametnikule esitatud kaebuse tõttu, milles juhitakse tähelepanu määruse sätete võimalikule rikkumisele.

Artikkel 5

Pädevus

1. Ametiülesannete täitmiseks ja kõnealuses määruses ette nähtud tingimustel võib andmekaitseametnik:

— anda omal algatusel soovitusi vastutavatele töötlejatele või peasekretärile seoses andmekaitset käsitlevate või käesolevates rakenduseeskirjades sisalduvate sätete kohaldamisega;

— uurida omal algatusel või vastutava töötleja, Euroopa Parlamendi personalikomitee või mis tahes üksikisiku taotlusel küsimusi ja asjaolusid, mis on otseselt seotud tema pädevusega või mis on talle teatavaks saanud. Andmekaitseametnik viib uurimise läbi erapooletult ja andmesubjekti õigusi arvestades. Andmekaitseametnik edastab uurimise tulemused uurimise taotlejale ja vastutavale töötlejale;

— teatada peasekretärile kõikidest puudustest seoses määruse rakendamisega;

— osaleda regulaarselt koos Euroopa andmekaitseinspektoriga ja/või teiste institutsioonide ja asutuste andmekaitseametnikega ühistel koosolekutel, et luua vastastikune teabevahetuse süsteem, tagada institutsioonidevaheline koostöö ja ühtlustada kehtivate menetluste rakendamist;

— esitada peasekretärile ja Euroopa andmekaitseinspektorile iga-aastase aruande andmekaitsealase tegevuse kohta Euroopa Parlamendis ning teha selle kättesaadavaks Euroopa Parlamendi töötajatele;

— anda hinnangu aset leidnud või välja pakutud töötlemistoimingute õiguspärasuse, ja viimaste õiguspärasuse tagamiseks vajalike meetmete, või kogutud andmete või turvameetmete asjakohasuse või mittetäielikkuse kohta. Nimetatud hinnang võib puudutada eelkõige kõiki küsimusi, mis on seotud andmetöötluse toimingutest teatamisega.

2. Andmekaitseametnikul on igal ajal juurdepääs töödeldavatele andmetele, kõikidele tööruumidele, andmetöötlusseadmetele ja andmekandjatele.

Artikkel 6

Töötlemisest teatamise menetlus

1. Enne töötlemistoimingut ja piisavalt vara, et võimaldada vajadusel kõnealuse määruse artikli 27 lõikes 3 nimetatud eelkontrolli, teatab vastutav töötleja vastavast töötlemistoimingust andmekaitseametnikule. Sel eesmärgil võib ta kasutada Euroopa Parlamendi intranetis leiduvat teatamisvormi. Igal juhul tuleb teatamisel lähtuda lõike 3 sätetest. Vastutav töötleja allkirjastab teate ja toimetab selle siseposti, elektronposti või faksi teel isikuandmete kaitse teenistusele. Kahel viimasel juhul peab teate paberkandjal originaal jõudma isikuandmete kaitse teenistusse 10 kalendripäeva jooksul pärast teate edastamist.

2. Kõnealuse määruse jõustumiskuupäeval ehk 1. veebruaril 2002 pooleliolevatest töötlemistoimingutest teatab vastutav töötleja viivitamatult vastavalt lõikes 1 kirjeldatud teatamismenetlusele.

3. Antav teave sisaldab vähemalt järgmist:

a) vastutava töötleja nimi ja aadress ning viide Euroopa Parlamendi teenistustele, kellele on usaldatud isikuandmete töötlemine kõnealusel eesmärgil;

b) töötlemistoimingu eesmärk või eesmärgid;

c) andmesubjektide kategooria või kategooriate ja nendega seotud andmete või andmeliikide kirjeldus;

d) vastava töötlemistoimingu eesmärgi õiguslik alus;

e) vastuvõtjad või vastuvõtjate kategooriad, kellele andmed võidakse avaldada;

f) üldine teave eri andmeliikide sulgemise ja kustutamise tähtaegade kohta;

g) kavandatavad andmeedastused kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele või vastuvõtjatele, kelle suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi õigusakte;

h) üldine kirjeldus, mis võimaldab anda eelhinnangu seoses sellega, kas kõnealuse määruse artikli 22 kohased töötlemise turvalisust tagavad meetmed on otstarbekad.

4. Vastutav töötleja teavitab viivitamatult andmekaitseametnikku mis tahes muutusest, mis mõjutab lõikes 3 osutatud teavet.

Artikkel 7

Töötlemistoimingute register

1. Andmekaitseametnik peab talle artikli 6 kohaselt teatavaks tehtud töötlemistoimingute registrit. Nimetatud registris on arvel kõik Euroopa Parlamendis tehtud töötlemistoimingud, millest on teavitatud ning eelkõige töötlemise eest vastutav teenistus, töödeldud andmed ja töötlemise eesmärk.

Registrist võib teavet saada igaüks ning see muudab andmesubjekti jaoks lihtsamaks kõnealuse määruse artiklites 13—19 nimetatud õiguste kasutamise.

2. Registris sisaldub käesolevate rakenduseeskirjade artikli 6 lõike 3 punktides a—g osutatud teave.

3. Registris sisalduvate andmete täpsuse tagamiseks võib andmekaitseametnik teha algatusi nende parandamiseks, kui ta seda vajalikuks peab.

Artikkel 8

Andmesubjektide õiguste kasutamise üldsätted

1. Õigus andmetega tutvuda, neid parandada, sulgeda, kustutada ja neile vastuväiteid esitadaon vaid andmesubjektil või tema nõuetekohaselt volitatud esindajal.

2. Taotlus mõnda nimetatud õigustest kasutada tuleb esitada vastutavale töötlejale. Euroopa Parlamendi intranetis leidub vastav elektrooniline vorm. Taotlus peab sisaldama järgmist teavet:

— andmesubjekti perekonnanimi, eesnimi ja kontaktandmed;

— märge kasutatava õiguse kohta;

— vajadusel taotlusega seonduvad dokumendid;

— asjassepuutuvad andmeliigid;

— taotleja allkiri ja kuupäev.

Taotlust võib edastada siseposti, tavalise posti, elektronposti või faksi teel, võimaldades seeläbi hiljem taotluse saatmist ja vastuvõtmist kontrollida. Vigase või puuduliku taotluse saamise korral võib vastutav töötleja paluda täiendavat teavet. Vastutava töötleja ülesanne on kontrollida, kas taotlejal on õigus vastavat taotlust esitada.

3. Vastutav töötleja on kohustatud vastama õiguste kasutamist käsitlevale taotlusele isegi juhul, kui vastavaid isikuandmeid töödeldud ei ole. Taotluse saatjale saadetakse viie tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest kinnitus kättesaamise kohta. Vastutav töötleja ei pea kinnitust saatma juhul, kui sama perioodi (viis tööpäeva) jooksul saadetakse taotlusele põhistatud vastus. Vastus saadetakse sama sidevahendi kaudu, mida kasutas andmesubjekt.

4. Vastutav töötleja peab teavitama andmesubjekti tema õigusest esitada Euroopa andmekaitseinspektorile kaebus, kui ta leiab, et tema isikuandmete töötlemisega on rikutud tema asutamislepingu artiklist 286 tulenevaid õigusi.

5. Õiguste kasutamine on andmesubjektile tasuta.

6. Kõnealuse määruse artiklis 20 nimetatud juhtudel võib teatud õiguse kasutamist mitte võimaldada, tingimusel et kohaldatakse käesoleva otsuse artiklit 17.

Artikkel 9

Õigus tutvuda andmetega

1. Andmesubjektil on õigus piiranguteta ning kolme kuu jooksul alates vastava taotluse esitamisest saada vastutavalt töötlejalt tasuta:

— kinnitust, kas temaga seotud andmeid töödeldakse või mitte;

— teavet vähemalt töötlemise eesmärkide, kasutatavate andmeliikide ning vastuvõtja või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid avaldatakse;

— arusaadaval kujul teavet töödeldavate andmete ja võimaluse korral nende allika kohta;

— selgitust teda puudutavate andmete automatiseeritud töötlemise põhimõtete kohta.

2. Andmesubjekt võib oma isikuandmetega tutvuda järgmisel teel:

— konsulteerimine koha peal;

— vastutava töötleja välja antav tõendatud koopia;

— elektrooniline koopia;

— muul viisil, vastavalt vastutava töötleja käsutuses olevatele vahenditele ja kataloogi formaadile.

Artikkel 10

Õigus andmeid parandada

1. Andmesubjektil on õigus nõuda vastutavalt töötlejalt ebatäpsete või mittetäielike isikuandmete viivitamatut parandamist.

2. Parandamistaotluses tuleb näidata, millised andmed vajavad parandamist ja vajalik parandus. Vajadusel võib taotlusele lisada tõendavaid dokumente.

3. Kui parandamistaotlus otsustatakse rahuldada, tuleb andmed viivitamatult parandada ja sellest andmesubjektile teatada. Kui otsustatakse parandamistaotlus rahuldamata jätta, peab vastutav töötleja teatama andmesubjektile 15 tööpäeva jooksul kirja teel taotluse rahuldamata jätmise põhjustest.

Artikkel 11

Õigus andmeid sulgeda

1. Andmesubjektil on õigus nõuda vastutavalt töötlejalt andmete sulgemist, kui:

a) andmesubjekt seab kahtluse alla nende täpsuse, võimaldades vastutaval töötlejal teatava tähtaja jooksul kontrollida andmete täpsust ja täielikkust;

b) vastutav töötleja ei vaja neid enam oma ülesannete täitmiseks, kuid andmeid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil;

c) töötlemine on ebaseaduslik, kuid andmesubjekt ei nõua andmete kustutamist, vaid hoopis sulgemist.

2. Sulgemistaotluses tuleb näidata need andmed, mis tuleb sulgeda. Vastutav töötleja teatab andmete sulgemisest andmesubjektile, kes andmete sulgemist taotles. Andmesubjektile teatatakse andmete taasavamisest vähemalt 15 tööpäeva ette.

3. Vastutav töötleja peab tegema otsuse sulgemistaotluse kohta 15 tööpäeva jooksul alates selle saamisest. Kui taotlus otsustatakse rahuldada, tuleb seda teha 30 tööpäeva jooksul ja andmesubjekti sellest teavitada. Vajadusel teavitab vastutav töötleja andmesubjekti põhjustest kirja teel 15 tööpäeva jooksul. Kui otsustatakse parandamistaotlus rahuldamata jätta, peab vastutav töötleja teatama andmesubjektile 15 tööpäeva jooksul kirja teel taotluse rahuldamata jätmise põhjustest.

4. Automaatkataloogides tagatakse sulgemine üldjuhul tehniliste vahenditega. Isikuandmete sulgemist tuleb süsteemis esitada selliselt, et nende kasutamise keeld oleks selge.

5. Käesoleva artikli kohaselt suletud isikuandmeid võib säilitada, kuid neid võib töödelda üksnes tõendamiseks või andmesubjekti nõusolekul või kolmanda isiku õiguste kaitsmiseks.

Artikkel 12

Õigus andmeid kustutada

1. Andmesubjektil on õigus nõuda vastutavalt töötlejalt andmete kustutamist, kui nende töötlemine on ebaseaduslik.

2. Kustutamistaotluses tuleb näidata need andmed, mis tuleb kustutada. Juhul, kui vastutav töötleja ei nõustu pidama töötlemist ebaseaduslikuks, tuleb tal tõendada töötlemise seaduslikkust.

3. Vastutav töötleja peab vastama 15 päeva jooksul alates kustutamistaotluse saamisest. Kui taotlus otsustatakse rahuldada, tuleb seda teha viivitamatult. Juhul, kui vastutav töötleja ei pea taotlust põhjendatuks, peab ta 15 tööpäeva jooksul selle põhjustest andmesubjektile kirja teel teatama.

4. Kustutamine tähendab andmete füüsilist likvideerimist, ilma et neid asendataks koodiga või loodaks kustutatud andmete jaoks alternatiivset kataloogi. Juhul, kui kustutamine osutub tehnilistel põhjustel võimatuks, sulgeb vastutav töötleja andmed kohe. Andmesubjektile teatatakse sellest nõuetekohaselt.

Artikkel 12 a

Kolmandate isikute teavitamine

Andmesubjektil on õigus nõuda vastutavalt töötlejalt andmeid saanud kolmanda isiku teavitamist igasugusest artiklite 10–12 kohasest parandusest, kustutusest või sulgemisest, välja arvatud juhul, kui see on võimatu või nõuab ülemääraseid jõupingutusi. Kui otsustatakse, et kolmanda isiku teavitamine on võimatu või nõuab ülemääraseid jõupingutusi, teavitab vastutav töötleja andmesubjekti 15 tööpäeva jooksul kirja teel selle põhjustest.

Artikkel 13

Õigus esitada vastuväiteid

1. Andmesubjektil on õigus esitada igal ajal oma konkreetse olukorraga seotud veenvatel ja õigustatud põhjustel vastuväiteid endaga seotud andmete töötlemise kohta, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 5 punktides b ja c sätestatud juhtudel.

2. Andmesubjektil on õigus saada teavet enne, kui temaga seotud isikuandmed esmakordselt kolmandatele isikutele avaldatakse või kui need esmakordselt otseturustuse eesmärgil andmeid kasutavad, kusjuures talle tuleb pakkuda võimalust esitada tasuta nimetatud avaldamise või kasutamise kohta vastuväiteid.

3. Vastuväidete esitamisel tuleb täpsustada, milliste andmete suhtes seda tehakse.

4. Vastutav töötleja peab vastama andmesubjektile 15 tööpäeva jooksul alates vastuväite saamisest. Kui vastutav töötleja otsustab, et vastuväide pole õigustatud, teatab ta andmesubjektile kirja teel selle põhjustest.

5. Põhjendatud vastuväite korral ei tohi kõnealust töötlemistoimingut, millele on osutatud lõikes 1, selliste andmete suhtes enam jätkata.

Artikkel 14

Järelevalvemenetlus

1. Iga asjaomane vastutav töötleja on kohustatud andmekaitseametnikku tema kohustuste täitmisel abistama ning vastama 20 päeva jooksul tema teabenõuetele. Ametikohustuste täitmisel on andmekaitseametnikul alati juurdepääs töödeldavatele andmetele, kõikidele tööruumidele, andmetöötlusseadmetele ning andmekandjatele.

2. Andmekaitseametnik võib igal ajal teostada muud laadi järelevalvet, et tagada määruse nõuetekohane rakendamine Euroopa Parlamendis.

Artikkel 15

Õiguskaitsevahendid

1. Iga Euroopa Parlamendi töötaja võib esitada Euroopa andmekaitseinspektorile kaebuse vastavalt käesoleva määruse artiklile 33. Nimetatud kaebuse esitamine ei too kaasa seda, et personalieeskirjade artikli 90 kohase kaebuse esitamise tähtaeg loetakse lõppenuks.

2. Ilma et see mõjutaks lõikes 1 nimetatud õigust, võib iga Euroopa Parlamendi töötaja esitada vastavalt ametnike personalieeskirjade artiklile 90 ametisse nimetavale asutusele või ametisikule kaebuse seoses isikuandmete töötlemisega. Sellisel juhul küsivad asjakohased teenistused andmekaitseametniku arvamust.

Artikkel 16

Piirangud

1. Kõnealuse määruse artikli 20 lõikes 1 osutatud põhjustel võib vastutav töötleja piirata käesoleva otsuse artiklites 9—13 ette nähtud õigusi. Sellisel juhul konsulteerib vastutav töötleja enne andmekaitseametnikuga.

2. Piirangu kehtestamise korral tehakse andmesubjektile ühenduse õigusaktide kohaselt teatavaks piirangu kohaldamise peamised põhjused ning tema õigus pöörduda abi saamiseks Euroopa andmekaitseinspektori poole ning Euroopa Kohtu poole.

3. Vastutav töötleja vastab küsimustele, mis on seotud õiguste kasutamise erandite või piirangute rakendamisega, viivitamata ja põhjendab tehtud otsust.

Artikkel 17

Vastutav töötleja

1. Peasekretär võib vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 punktile d nimetada eriotsusega tema alluvuses oleva üksuse vastutavaks töötlejaks.

2. Vastutava töötleja ülesandeks on tagada tema järelevalve all tehtavate töötlustoimingute vastavus määrusele, eelkõige:

— abistada andmekaitseametnikku ning Euroopa andmekaitseinspektorit ametikohustuste täitmisel, vastates esmajoones nende kõikidele päringutele kahekümne tööpäeva jooksul.

— rakendada sobivaid tehnilisi ja organisatoorseid meetmeid ning anda Euroopa Parlamendi töötajatele ja teistele nende alluvuses olevatele isikutele sobivaid juhiseid, et tagada andmetöötluse konfidentsiaalsus ja töötlemistoimingutest tulenevatele ohtudele vastav turvalisuse tase;

— teatada andmekaitseametnikule vastavalt artiklile 6 igast töötlemistoimingust enne selle alustamist.

Artikkel 17 a

Juurdepääs dokumentidele

1. Töötlemistoimingute register on avalik ja kättesaadav elektroonilisel kujul. Igaüks saab seda otse Internetis vaadata või taotleda Euroopa Parlamendi andmekaitseametnikult teatud kindla töötlemistoimingu sissekande koopiat. Andmetega on võimalik tutvuda ka Euroopa andmekaitseinspektori vahendusel.

2. Andmekaitseametniku ja tema töötajate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu teatajas avaldamisele järgneval päeval.