5)

9. liite järele lisatakse järgmine liide: “10. LIIDE Sisekontrolöri, abisisekontrolöri(de) ja sisekontrolöri büroo töötajate suhtes kohaldatavad erisätted 1. PEATÜKK ÜLESANDED JA KOHUSTUSED Artikkel 1 1. Sisekontrolör vastutab talle Europoli konventsiooni ja Europoli finantsmäärusega pandud ülesannete ja samuti kõikide muude haldusnõukogu poolt talle pandud ülesannete täitmise eest ning täidab neid. 2. Vastavalt Europoli finantsmääruse artiklile 20 annab sisekontrolör oma kohustuste täitmisel aru üksnes haldusnõukogule ning vastutab haldusnõukogu ees nende täitmise eest. 3. Abisisekontrolörid vastutavad neile Europoli konventsiooni ja Europoli finantsmäärusega pandud ülesannete ja samuti kõikide muude sisekontrolöri poolt neile pandud ülesannete täitmise eest ning täidavad neid. 4. Abisisekontrolör(id) ja kõik sisekontrolöri büroo lisatöötajad annavad oma kohustuste täitmisel aru üksnes haldusnõukogule ning vastutavad haldusnõukogu ees nende täitmise eest. 5. Sisekontrolör ning üks abisisekontrolör või mitu abisisekontrolöri nimetatakse ametisse vastavalt Europoli konventsiooni artikli 35 lõikele 7 ning käesolevas liites sätestatud täiendavatele eeskirjadele. Artikkel 2 1. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse personalieeskirjade sätteid, millega nähakse ette direktori volitused ja kontroll Europoli töötajate üle, sisekontrolöri, abisisekontrolöri(de) ja sisekontrolöri büroo lisatöötajate puhul viidetena haldusnõukogu eesistujale. 2. Haldusnõukogu või haldusnõukogu eesistuja poolt käesoleva liite kohaselt võetud mis tahes otsuse, mis tuleb õiguslikult rakendada, vormistab direktor, tegutsedes Europoli seadusliku esindajana vastavalt Europoli konventsiooni artikli 29 lõikele 5. 2. PEATÜKK SOBIVUS JA VALIMISMENETLUSED Artikkel 3 Europoli konventsiooni artikli 35 lõike 7 ja Europoli finantsmääruse artikli 20 kohaselt valitakse sisekontrolör ja abisisekontrolör(id) ühe liikmesriigi ametlikust auditeerimisasutusest. Artikkel 4 Sisekontrolöri töölevõtmisel lähtutakse Europoli konventsiooni artikli 35 lõikest 7 ning personalieeskirjade 3. peatükist ja 2. liitest, võttes arvesse järgmisi erisätteid: a) haldusnõukogu eesistuja koostab valimiskomisjoni, millesse kuuluvad esindajad eesistujariigist ja veel kahest liikmesriigist, kelle haldusnõukogu on valinud liisuheitmise teel; need kolm liiget valivad ühe endi seast valimiskomisjoni esimeheks; b) kuulutuse koostab haldusnõukogu; c) personaliosakonna juhataja tegutseb valimiskomisjoni sekretärina ning toetab vajadusel halduslikult; ta ei võta osa hääletamisest ega mõjuta kuidagi menetluse tulemust; d) testi või testid, kui seda peetakse vajalikuks, valmistavad eranditult ette valimiskomisjoni liikmed, kes võivad otsustada kirjalikku testi või kirjalikke teste mitte kasutada; valimiskomisjon korraldab vestluse kõigi eelvaliku läbinud kandidaatidega; e) valimiskomisjoni poolt paremusjärjekorda pandud väljavalitud kandidaatide nimekiri edastatakse haldusnõukogu eesistujale; f) haldusnõukogu valib eduka kandidaadi ühehäälse otsusega vastavalt Europoli konventsiooni artikli 35 lõikele 7. Artikkel 5 Abisisekontrolöri(de) ja sisekontrolöri büroo töötajate töölevõtmisel lähtutakse personalieeskirjade 3. peatükist ja 2. liitest ning abisisekontrolöri(de) puhul Europoli konventsiooni artikli 35 lõikest 7, võttes arvesse järgmisi erisätteid: a) abisisekontrolöri töölevõtmiseks koostab haldusnõukogu valimiskomisjoni, millesse kuuluvad sisekontrolör, kes tegutseb valimiskomisjoni esimehena, esindaja eesistujariigist ja veel ühest liikmesriigist, kelle haldusnõukogu on valinud liisuheitmise teel, ning personaliosakonna juhataja, kes tegutseb valimiskomisjoni sekretärina; valimiskomisjoni sekretär ei võta osa hääletamisest ega mõjuta kuidagi valimismenetluse tulemust; b) sisekontrolöri büroo teiste töötajate töölevõtmise puhul kuuluvad valimiskomisjoni sisekontrolör, kes tegutseb valimiskomisjoni esimehena, ja personaliosakonna juhataja, kes tegutseb valimiskomisjoni sekretärina; valimiskomisjoni sekretär ei võta osa hääletamisest ega mõjuta kuidagi valimismenetluse tulemust; lisaks võib eesistujariik soovi korral määrata valimiskomisjoni liikmeks oma esindaja; c) kuulutuse koostab valimiskomisjon; d) testi või testid valmistavad eranditult ette valimiskomisjoni liikmed, kes korraldavad väljavalitud kandidaatidega vestluse; e) valimiskomisjoni poolt paremusjärjekorda pandud väljavalitud kandidaatide nimekiri edastatakse haldusnõukogu eesistujale; f) abisisekontrolöri(de) puhul valib eduka(d) kandidaadi(d) haldusnõukogu ühehäälse otsusega vastavalt Europoli konventsiooni artikli 35 lõikele 7 ja Europoli finantsmääruse artikli 20 lõikele 1; g) sisekontrolöri büroo teiste töötajate puhul valib eduka kandidaadi haldusnõukogu eesistuja. 3. PEATÜKK AMETIAEG, TÖÖLEVÕTMISE TINGIMUSED JA SOBIMATUS Artikkel 6 1. Haldusnõukogu määrab ühehäälse otsusega vastavalt personalieeskirjade artiklile 6 kindlaks sisekontrolöri esialgse ametiaja. Lepingut võib pikendada haldusnõukogu ühehäälse otsusega vastavalt personalieeskirjade artiklile 6. 2. Haldusnõukogu määrab ühehäälse otsusega vastavalt personalieeskirjade artiklile 6 kindlaks abisisekontrolöri(de) esialgse ametiaja. Lepingut võib pikendada haldusnõukogu ühehäälse otsusega vastavalt personalieeskirjade artiklile 6. 3. Haldusnõukogu eesistuja määrab vastavalt personalieeskirjade artiklile 6 kindlaks sisekontrolöri büroo töötajate esialgse ametiaja. Sisekontrolöri soovitusel võib lepinguid pikendada haldusnõukogu eesistuja otsusega vastavalt personalieeskirjade artiklile 6. Artikkel 7 1. Sisekontrolöri ametikoht vastab osakonnajuhataja ametikohale vastavalt personalieeskirjade artiklile 45 ja 1. liitele. 2. Abisisekontrolöri(de) ametikoht vastab peaspetsialisti ametikohale vastavalt personalieeskirjade artiklile 45 ja 1. liitele. Artikkel 8 1. Sisekontrolöri ja abisisekontrolöri(de) esialgse palgaastme ja -järgu, mille kohaselt nad tööle võetakse, määrab ühehäälse otsusega kindlaks haldusnõukogu. 2. Sisekontrolöri puhul teeb kõik personalieeskirjade 3. peatükis ettenähtud korrapärased aruanded ja otsused haldusnõukogu eesistuja, keda varasema teenistusaja osas abistab eesistuja eelkäija. 3. Abisisekontrolöri(de) puhul teeb kõik personalieeskirjade 3. peatükis ettenähtud korrapärased aruanded ja otsused sisekontrolör ning need peab kinnitama haldusnõukogu eesistuja. Artikkel 9 1. Sisekontrolöri büroo töötajate esialgse palgaastme ja -järgu, mille kohaselt nad tööle võetakse, määrab kindlaks haldusnõukogu eesistuja. 2. Sisekontrolöri büroo töötajate puhul ja tuginedes sisekontrolöri soovitusele, teeb kõik personalieeskirjade 3. peatükis ettenähtud korrapärased aruanded ja otsused sisekontrolör ning need peab kinnitama haldusnõukogu esimees. Artikkel 10 Sisekontrolöri ja abisisekontrolöri või abisisekontrolöre ei võeta pärast nende ametiaja lõppu tööle Europoli ametikohtadele vähemalt kaheksateistkümne kuu jooksul, kui selleks ei ole direktori volitust. 4. PEATÜKK TÖÖSUHTE LÕPETAMINE Artikkel 11 Sisekontrolöri ja abisisekontrolöri(de) töösuhe lõpeb vastavalt personalieeskirjade 10. peatükile, võttes arvesse järgmisi erisätteid: a) otsuse sisekontrolöri ja abisisekontrolöri(de) töösuhe lõpetada teeb haldusnõukogu ühehäälse otsusega; b) kui tehakse otsus lõpetada sisekontrolöri ja abisisekontrolöri(de) töösuhe distsiplinaarsetel põhjustel, peab selline otsus võtma arvesse käesoleva liite 5. peatükis ettenähtud distsiplinaarmenetlusi käsitlevaid erisätteid. Artikkel 12 Sisekontrolöri büroo töötaja töösuhe lõpeb vastavalt personalieeskirjade 10. peatükile, võttes arvesse järgmisi erisätteid: a) otsuse sisekontrolöri büroo töötaja töösuhe lõpetada teeb haldusnõukogu eesistuja, tuginedes sisekontrolöri põhjendatud soovitusele; b) kui tehakse otsus lõpetada sisekontrolöri büroo töötaja töösuhe distsiplinaarsetel põhjustel, peab selline otsus võtma arvesse käesoleva liite 5. peatükis ettenähtud distsiplinaarmenetlusi käsitlevaid erisätteid. 5. PEATÜKK DISTSIPLINAARMENETLUSED Artikkel 13 Distsiplinaarmenetlused sisekontrolöri ja abisisekontrolöri(de) suhtes viiakse läbi vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõikele 5 ning personalieeskirjade 8. peatükile ja 7. liitele, võttes arvesse järgmisi erisätteid: a) haldusnõukogu koostab distsiplinaarnõukogu, millesse kuuluvad haldusnõukogu eesistuja, kes tegutseb distsiplinaarnõukogu esimehena, ja esindajad kolmest liikmesriigist, kelle haldusnõukogu on valinud liisuheitmise teel; esindajatel on vähemalt sama kõrge palgaaste ja -järk kui sisekontrolöril või abisisekontrolöri(de)l ning nad ei kuulu samal ajal haldusnõukogusse; b) eesistujariigi vahetumine ei too kaasa distsiplinaarnõukogu koosseisu muutust; kui nõukogus jääb mõni koht tühjaks, täidetakse see kohe liisuheitmise teel; c) distsiplinaarnõukogu abistab sekretär, kelleks võib olla õigusosakonna juhataja; d) haldusnõukogul on õigus teha ühehäälse otsusega ja distsiplinaarnõukoguga konsulteerimata kirjalik hoiatus või noomitus haldusnõukogu eesistuja või mõne selle liikme ettepanekul; sisekontrolörile ja abisisekontrolöri(de)le teatatakse sellest kirjalikult ning neil on õigus enne meetme võtmist anda selgitusi; e) muudeks distsiplinaarmeetmeteks võib haldusnõukogu anda ühehäälse otsusega käsu pärast käesolevas liites ja personalieeskirjade 7. liites sätestatud distsiplinaarmenetluse lõpuleviimist; nimetatud menetluse algatab haldusnõukogu eesistuja pärast sisekontrolöri või abisisekontrolöri(de) ärakuulamist; f) personalieeskirjade artiklis 90 sätestatud õigust ametnik töölt kõrvaldada ja personalieeskirjade artiklis 91 sätestatud õigust teha otsus kustutada ametniku isikutoimikust kõik viited distsiplinaarmeetmele teostab haldusnõukogu eesistuja, kes konsulteerib haldusnõukogu liikmetega; g) haldusnõukogu esitab distsiplinaarnõukogule aruande, milles esitatakse selgelt kaebuse aluseks olevad faktid ning vajaduse korral nende tekke asjaolud; h) distsiplinaarnõukogu esimesel koosolekul määravad liikmed ühe liikme, kes koostab arutatava küsimuse kohta üldaruande; i) 7. liite artiklis 15 ettenähtud distsiplinaarnõukogu põhjendatud arvamus saadetakse sisekontrolörile ja haldusnõukogule, kes teeb ühehäälselt otsuse ühe kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest pärast sisekontrolöri ja abisisekontrolöri(de) ärakuulamist; j) kui on uusi fakte, mida kinnitavad vastavad tõendid, võib haldusnõukogu distsiplinaarmenetluse oma algatusel või sisekontrolöri või abisisekontrolöri(de) taotlusel uuesti algatada. Artikkel 14 Distsiplinaarmenetlused sisekontrolöri büroo töötaja suhtes viiakse läbi vastavalt personalieeskirjade 8. peatükile ja 7. liitele, võttes arvesse järgmisi erisätteid: a) haldusnõukogu koostab distsiplinaarnõukogu, millesse kuuluvad esindajad kolmest liikmeriigist, kelle haldusnõukogu on valinud liisuheitmise teel; esindajatel on vähemalt sama kõrge palgaaste ja -järk kui sisekontrolöri büroo töötajal ja nad ei kuulu samal ajal haldusnõukogusse; nad määravad ühe endi seast tegutsema distsiplinaarnõukogu esimehena; b) eesistujariigi vahetumine ei too kaasa distsiplinaarnõukogu koosseisu muutust; kui nõukogus jääb mõni koht tühjaks, täidetakse see kohe liisuheitmise teel; c) distsiplinaarnõukogu abistab sekretär, kelleks võib olla õigusosakonna juhataja; d) haldusnõukogul on õigus teha ühehäälse otsusega ja distsiplinaarnõukoguga konsulteerimata kirjalik hoiatus või noomitus oma algatusel või mõne haldusnõukogu liikme ettepanekul; sisekontrolöri büroo töötajale teatatakse sellest kirjalikult ning tal on õigus enne meetme võtmist anda selgitusi; e) muudeks distsiplinaarmeetmeteks võib haldusnõukogu eesistuja käsu anda pärast käesolevas liites ja personalieeskirjade 7. liites sätestatud distsiplinaarmenetluse lõpuleviimist; nimetatud menetluse algatab haldusnõukogu eesistuja pärast sisekontrolöri büroo töötaja ärakuulamist; f) personalieeskirjade artiklis 90 sätestatud õigust ametnik töölt kõrvaldada ja personalieeskirjade artiklis 91 sätestatud õigust teha otsus kustutada ametniku isikutoimikust kõik viited distsiplinaarmeetmele teostab haldusnõukogu eesistuja; g) haldusnõukogu eesistuja esitab distsiplinaarnõukogule aruande, milles esitatakse selgelt kaebuse aluseks olevad faktid ning vajaduse korral nende tekke asjaolud; h) distsiplinaarnõukogu esimesel koosolekul määravad liikmed ühe liikme, kes koostab arutatava küsimuse kohta üldaruande; i) 7. liite artiklis 15 ettenähtud distsiplinaarnõukogu põhjendatud arvamus saadetakse sisekontrolöri büroo töötajale ja haldusnõukogu eesistujale, kes teeb otsuse ühe kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest pärast sisekontrolöri büroo töötaja ärakuulamist; j) kui on uusi fakte, mida kinnitavad vastavad tõendid, võib haldusnõukogu eesistuja distsiplinaarmenetluse oma algatusel või asjaomase ametniku taotlusel uuesti algatada. 6. PEATÜKK VASTUTUS Artikkel 15 1. Võttes arvesse sisekontrolöri ja abisisekontrolöri(de) vastutust vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõigetele 5 ja 6, kindlustavad nad ennast riskide vastu. 2. Europol katab sellega seonduvad kindlustuskulud. 7. PEATÜKK KAEBUSED Artikkel 16 1. Personalieeskirjade artikli 92 lõike 2 kohased sisekontrolöri, abisisekontrolöri või sisekontrolöri büroo töötajate kaebused esitatakse asjas lõpliku otsuse teinud asutusele, kes neid kaebusi menetleb. 2. Personalieeskirjade artikli 93 kohaseid sisekontrolöri, abisisekontrolöri või sisekontrolöri büroo töötajate kaebusi käsitletakse ainult juhul, kui asjas lõpliku otsuse teinud asutus on varem saanud talle lõike 1 alusel esitatud kaebuse ja see kaebus on otsese otsusega või kaudse otsusega tagasi lükatud. Asjaomane isik võib pärast kaebuse esitamist vastavalt lõikele 1 esitada kohe kaebuse Euroopa Ühenduste Kohtule personalieeskirjade artikli 93 lõike 4 alusel. 8. PEATÜKK SISEKONTROLÖRI KÄSITLEVAD ERISÄTTED JA ÜLEMINEKUSÄTTED Artikkel 17 Kui sisekontrolör ei suuda kauem kui ühe kuu jooksul oma ülesandeid täita või kui sisekontrolöri ametikoht on täitmata, täidab tema ülesandeid abisisekontrolör. Selleks määrab haldusnõukogu iga kord, kui nimetatakse ametisse abisisekontrolör, kindlaks asendamise järjekorra. Artikkel 18 Kui enne käesoleva liite jõustumist on tehtud sisekontrolöri, abisisekontrolöri või abisisekontrolöre või sisekontrolöri büroo töötajaid käsitlevad otsused või sisekontrolöri, abisisekontrolöri või sisekontrolöri büroo töötaja ametikohta täitvat isikut käsitlevad lepingulised korraldused, jäävad sellised otsused ja lepingulised korraldused jätkuvalt jõusse.”