Nõukogu otsus,

4. detsember 1962,

põllumajandusstruktuuride poliitika kooskõlastamise kohta

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades, et:

põllumajandussaaduste ühisturu toimimise ja arenguga peab kaasnema ühise põllumajanduspoliitika kujundamine, milles põllumajandusstruktuuride poliitika moodustab lahutamatu osa;

asutamislepingu artikli 39 lõike 1 punktide a ja b alusel on üks ühise põllumajanduspoliitika eesmärk tõsta põllumajanduse tootlikkust ja tagada niimoodi põllumajandusega hõivatud rahvastikuosale rahuldav elatustase, suurendades eelkõige põllumajandusega tegelevate isikute tulu; kõnealuste eesmärkide saavutamisel tuleb säilitada põllumajandusstruktuuride veatud elemendid ja kõrvaldada puudused;

struktuuripoliitika rakendamisel ühise põllumajanduspoliitika raames tuleb arvesse võtta põllumajandusturgude suundumusi; sellest tulenevalt on põllumajandusturgude poliitika ja põllumajandusstruktuuride poliitika vahel vaja tihedat koostööd; lisaks sellele on oluline silmas pidada, et põllumajanduse struktuur on tihedalt seotud majandusega tervikuna;

seetõttu on struktuuripoliitikat vaja kooskõlastada piirkondliku arengupoliitikaga ning võtta piirkondliku arengupoliitika raames täiendavaid meetmeid, mis on kavandatud selleks, et hõlbustada põllumajanduse kohandamist majanduslike ja sotsiaalsete suundumustega;

struktuurilised puudused esinevad nii kohalikul kui piirkondlikul tasandil ning struktuuriline tõhustamine on võimalik üksnes sellega tihedalt seotud valdkondade aktiivse koostöö läbi; struktuuripoliitika rakendamise eest vastutavad seega eelkõige liikmesriigid;

ühenduse raames tuleks võtta meetmeid, et julgustada põllumajandusstruktuuride tõhustamist ja teha kõik võimalik, et suurendada põllumajanduse majanduslikku potentsiaali ja konkurentsivõimet;

liikmesriikide struktuuripoliitika kooskõlastamine ühenduse poolt võimaldab viia sellise poliitika kooskõlla ühise põllumajanduspoliitikaga ning teiste ühenduse eesmärkidega;

struktuuripoliitika kooskõlastamine eeldab tihedat ja pidevat koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel; kõige tõhusam viis selle eesmärgi saavutamiseks on asutada alaline komitee, mis koosneb kõikide liikmesriikide esindajatest ning mille eesistujaks on komisjoni esindaja;

komisjon peab esitama igal aastal Euroopa Parlamenedile ja nõukogule struktuuri käsitleva aruande, milles kirjeldatakse põllumajandusstruktuuride üldist olukorda ühenduses ning antakse hinnang liikmesriikide struktuuripoliitikale seoses ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega;

struktuuripoliitika kooskõlastamise osana tuleks võtta meetmeid, et tagada põllumajandusstruktuuri heaks võetud ühenduse finantsvahendite asjakohane ja kooskõlastatud kasutamine; kõnealused vahendid on võimaldanud peamiselt Arendus- ja Tagatisfond (ühise põllumajandspoliitika rahastamist käsitleva nõukogu määruse nr 25 artikli 3 lõike 1 punktiga d ja artikli 2 lõike 2 punktiga c hõlmatud meetmete puhul), Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Investeerimispank;

komisjonil tuleb eelkõige struktuuri käsitlevale aruandele toetudes esitada nõukogule asutamislepingu artikli 43 alusel vastuvõtmiseks ettepankud, mis on kavandatud põllumajandusstruktuuride tõhustamiseks ja liikmesriikide struktuuripoliitika kooskõlastamise võimaldamiseks;

struktuuripoliitika kooskõlastamisel on vaja teada liikmesriikide põllumajandusstruktuuri ja -poliitika olukorda ning eelkõige tuleb olla informeeritud kõnealuse struktuuri tõhustamiseks võetud meetmetest ja samuti tingimustest piirkondlikul tasandil; liikmesriigid peaksid varustama komisjoni vajaliku teabega;

struktuuripoliitika tõhusa kooskõlastamise saavutamisel peavad liikmesriigid saatma komisjonile kõikide kavandatud mitmeaastaste kavade ja piirkondlike programmide üksikasjad ja kõikide kavandatud õigusnormide eelnõud või juhul, kui nende eelnõusid ei ole, kavandatud sätete üldpõhimõtete kirjelduse;

liikmesriikide struktuuripoliitika tõhusa kohaldamise saab selliste ettepanekute puhul tagada üksnes siis, kui komisjonil on õigus väljendada oma arvamust ettepankutes ja kohustus teha oma arvamus liikmesriigi taotluse korral teatavaks;

pidades eelkõige silmas siseriiklike õigusaktide ühtlustamist, eeldab struktuuripoliitika kooskõlastamine kõikide liikmesriikides kehtivate asjakohaste õigusnormide tundmist; on soovitatav, et liikmesriigid varustaksid komisjoni mis tahes muu teabega, mida viimane võib struktuuripoliitika kooskõlastamise eesmärkidel vajada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Põllumajandusstruktuuride poliitika edasist kooskõlastamist ning liikmesriikide ja komisjoni vahel tihedama ja pidevama koostöö saavutamist silmas pidades tuleks komisjoni juurde luua alaline põllumajandusstruktuuride komitee (edaspidi "komitee").

2. Komitee vastutab liikmesriikide struktuuripoliitka ning samuti põllumajandusstruktuuride tõhustamiseks nende poolt kavandatud programmide ja meetmete uurimise eest. Selliste uuringute tegemisel võetakse arvesse struktuuripoliitika seoseid piirkondliku arengupoliitikaga ja põllumajandusturgude poliitikaga ning põllumajandusturgude suundumusi. Komitee vastutab struktuuripoliitikat käsitlevates küsimustes liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse tagamise eest. Komisjon konsulteerib komiteega põllumajanduse struktuuri käsitlevates küsimustes. Komitee abistab komisjoni artiklis 2 ettenähtud struktuuri käsitleva aruande a osa ettevalmistamisel.

3. Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest, komitee eesistujaks on komisjoni esindaja.

4. Komisjon tagab komiteele sekretariaaditeenused.

5. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 2

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule struktuuri käsitleva aruande, mis sisaldab:

a) liikmesriikide põllumajandusstruktuuride ja -poliitika olukorra ülevaadet koos kavaga, milles loetletakse sellise poliitika kohaselt võetavad meetmed;

b) uurimust nende meetmete laadi, geograafilise jaotuse, ulatuse ja rahastamise kohta, võttes arvesse liikmesriikide struktuuripoliitikat, samuti uurimust selliste meetmete tõhususe kohta seoses ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega ja põllumajandussaaduste puhul tavapäraselt kasutatavate pikaajaliste turustusvõimalustega;

c) teavet järgmiste üksikasjade kohta, mis käsitlevad põllumajandusstruktuuride poliitika kooskõlastamist ühenduse tasandil:

1) sellise kooskõlastamise eesmärgil võetavad meetmed;

2) ühendusepoolset rahastamist;

3) selliste meetmete ja rahastamise tagajärgi.

Artikkel 3

Tegutsedes asutamislepingu artikli 43 alusel, võtab nõukogu eelkõige struktuuri käsitlevale aruandele toetudes vastu liikmesriikide struktuuripoliitika kooskõlastamiseks vajalikud meetmed. Selliste meetmete esitamisel võtab komisjon arvesse olemasolevaid ühenduse rahastamisvahendeid, tingimusel et kavandatavad meetmed õigustavad rahastamist sellest allikast, võttes arvesse ühenduse rahastamist käsitlevaid nõukogu otsuseid.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal dokumenteeritud teabe, mis on vajalik põllumajandusstruktuure käsitleva aruande koostamiseks. Selline teave käsitleb eelkõige:

- põllumajandusstruktuuride olukorda, võttes arvesse piirkondlikke tingimusi ja piirkonna arengupoliitikat,

- põllumajandusstruktuuride ja turupoliitika vahelist seost,

- eelmisel aastal struktuuri tõhustamiseks võetud meetmete laadi, ulatust ja rahastamist,

- jooksvaks aastaks planeeritud struktuurilise tõhustamise meetmete laadi ja ulatust.

2. Pärast komiteega konsulteerimist määrab komisjon kindlaks vormi, mida liikmesriigid peavad selle teabe esitamiseks kasutama, ja teabe esitamise kuupäeva.

Artikkel 5

Liikmesriigid teavitavad komisjoni õigeks ajaks järgmistest dokumentidest, mis sisaldavad struktuurilise tõhustamise meetmeid:

- võimalikult suures ulatuses kavandatavate õigusnormide eelnõud või juhul, kui kõnealuseid eelnõusid ei ole olemas, kavandatavate sätete üldpõhimõtete kirjeldust,

- mitmeaastaste kavade ja piirkondlike programmide eelnõud.

Artikkel 6

Komisjon

- võib avaldada oma arvamust mis tahes õigusnormi eelnõu, mitmeaastase kava ja piirkondliku programmi kohta, mis on talle artikli 5 alusel edastatud,

- avaldab nende dokumentide kohta arvamust, kui liikmesriik seda taotleb.

Mõlemal juhul konsulteerib komisjon komiteega.

Artikkel 7

Pidades eelkõige silmas siseriiklike õigusaktide ühtlustamist, saadavad liikmesriigid kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest komisjonile põllumajandusstruktuuride tõhustamist käsitlevate kõikide õigusnormide üksikasjad. Ilma et see piiraks artikli 5 sätete kohaldamist, edastatakse kõikide pärast kõnealust kuupäeva vastuvõetud õigusnormide üksikasjad viivitamata pärast nende jõustumist.

Artikkel 8

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid komisjonile mis tahes muu teabe, mida viimane võib vajada põllumajandusstruktuuride poliitika kooskõlastamise eesmärkidel ühenduse tasandil.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. detsember 1962

Nõukogu nimel

eesistuja

E. Colombo

--------------------------------------------------