ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(216)

Komisjon kaalus hoolikalt kõiki eespool nimetatud väiteid, sealhulgas neid, mis puudutavad uurimisperioodile järgnevaid suundumusi. Uurimisperioodijärgsete hinnatasemete kohta märkis komisjon, et hinnad tõepoolest tõusid, kuid tema käsutuses ei olnud tõendeid selle kohta, et selline hinnatõus oleks olnud struktuurne. Seoses asjaomastest riikidest pärit impordi hindadega tegi komisjon seevastu kindlaks, et pärast nende esialgset haripunkti uurimisperioodijärgsel perioodil ja eelkõige veebruaris hakkasid impordihinnad langema nii vahetult enne eelavalikustamise perioodi kui ka selle ajal (25) hoolimata sellest, et teatati eelseisvast ajutiste tollimaksude kehtestamisest. Mis puudutab väidetavaid tarneprobleeme liidu turul, ei olnud komisjon eri huvisid kaaludes veendunud, et need olid piisavalt tõsised ja ulatuslikud, et seada kahtluse alla meetmete kohaldamine või tase. Sellega seoses võttis komisjon teadmiseks liidu tootmisharu avalduse, et pakkumise ja nõudluse tasakaal nihkub elektrolüütiliselt kroomitud terase ostjate kasuks ning hinnad on juba langenud, nagu näitab asjaomastest riikidest pärit impordi hinnamuutus. Komisjon märkis ka, et liidu tootmisharu on katmata nõudluse rahuldamiseks valmis ümber suunama eksportmüügi liidu turule, mida ta on varem juba teinud. Võttes arvesse majanduse eeldatavat aeglustumist ülejäänud osal 2022. aastast ja 2023. aastal, (26) ei eeldata ei hindade ega nõudluse edasist kasvu. Samuti tuletas komisjon meelde, et alusmääruse artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et erilist tähelepanu pööratakse „vajadusele kaotada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents“. Sellega seoses märkis komisjon, et kasutajad ei väitnud veenvalt, et kavandatud meetmete tase mõjutaks nende kasumlikkust ja toimimist nii tuntavalt, et see kaaluks üles vajaduse kehtestada meetmed vältimaks dumpinguhinnaga impordist liidu tootmisharule põhjustatud moonutavat mõju ja olulist kahju. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 265, selgus Eviosysi kui ainsa küsimustikule vastanud kasutaja andmetest, et ta suudab võimaliku kulude suurenemisega sammu pidada, arvestades oma praegust kasumlikkust, mis on seotud nende toodete müügiga, mille puhul on kasutatud elektrolüütiliselt kroomitud terast, ja asjaomastest riikidest pärit impordi osakaalu oma hankeportfellis. Seda järeldust ei ole pärast esialgsete järelduste avalikustamist kahtluse alla seatud. Seega ei leidnud komisjon, et uurimisperioodile järgnenud areng tingiks meetmete kehtestamise sobimatuse, võttes arvesse kõiki erinevaid kaalul olevaid huve.
(2)

Need projektid valitakse välja üldiste kriteeriumide ja menetluste alusel, mis on sätestatud määruses (EL) 2021/1153 ja mida on täpsustatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/342 (2).
(6)

Samuti on asjakohane kehtestada eeskirjad vastuvõetamatuse rakendamiseks ja vastuvõetamatuse ajavahemiku kestuse arvutamiseks juhtudel, kui üks ettevõtja omab või kontrollib rohkem kui ühte kalalaeva. Need eeskirjad peaksid tagama, et EMKVFi toetus käitaja teistele laevadele ei too kaudselt kasu kalalaevadele, mida kasutati tõsiste rikkumiste toimepanemiseks.
(1)

Liikmesriikide vahelised regulatiivsed erinevused seoses turundusmaterjalide suhtes kohaldatavate siseriiklike nõuetega võivad kogu liidus tegutsevatele ühisrahastusteenuse osutajatele tekitada takistusi. Standardvormid, -mallid ja -menetlused, mida riiklikud pädevad asutused kasutavad määruse (EL) 2020/1503 artikli 28 lõike 6 kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) teavitamiseks, on selged ja vähendavad õiguskindlusetust. Selleks et lihtsustada kõnealuste teadete menetlemist ja et ESMA-l oleks hõlpsam täita määruse (EL) 2020/1503 artikli 28 lõikes 6 sätestatud avaldamisnõudeid, tuleks pädevaid asutusi kohustada teavitama ESMAt selleks ette nähtud aadressil, konkreetse tähtaja jooksul ning ühtlustatud standardvorme ja -malle kasutades.
(1)

Määruse (EL) 2020/1503 artikli 8 lõike 3 kohaselt peavad ühisrahastusteenuse osutajad rakendama ja säilitama tõhusaid sise-eeskirju huvide konfliktide vältimiseks. Tagamaks, et need eeskirjad täidavad alati huvide konfliktide vältimise eesmärki, peaksid ühisrahastusteenuse osutajad need eeskirjad korrapäraselt ja vähemalt kord aastas läbi vaatama ning tagama, et eeskirjade võimalike puuduste kõrvaldamiseks võetakse asjakohaseid meetmeid.
(3)

Selleks et investorid oleksid piisavalt kaitstud, on asjakohane kohustada ühisrahastusteenuse osutajaid tagama, et kaebusi on lubatud esitada vähemalt keeles, mida asjaomased ühisrahastusteenuse osutajad kasutavad liidus oma teenuste või ühisrahastuspakkumiste reklaamimiseks.
(3)

Määruse (EL) 2020/1503 artikli 20 lõike 1 kohaselt peab laenude andmise vahendamises seisneva ühisrahastusteenuse osutaja igal aastal avalikustama tema ühisrahastusplatvormil vähemalt viimase 36 kuu jooksul pakutud ühisrahastusprojektide makseviivituse määrad ja avaldama nelja kuu jooksul pärast iga majandusaasta lõppu tulemuste aruande, milles on esitatud kõigi tema poolt vahendatud laenude eeldatav ja tegelik makseviivituse määr. Selleks et investoritel ja potentsiaalsetel investoritel oleks ühisrahastusplatvormil pakutavate laenude puhul juurdepääs sarnaseid ajavahemikke hõlmavale teabele riski ja tulu näitajate kohta, on vaja tagada kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) artikli 180 lõike 1 punktiga a ning võtta makseviivituse määrade arvutamisel aluseks üheaastased makseviivituse määrad. Üheaastased makseviivituse määrad kajastavad selliste laenude osakaalu, mille staatus muutub üheaastase vaatlusperioodi jooksul vähemalt üks kord makseviivituseta laenust makseviivitusega laenuks. Seega peaks eeldatav makseviivituse määr kätkema endas hinnangut nende makseviivituseta laenude osakaalule, mille puhul eeldatakse makseviivituse tekkimist üheaastase vaatlusperioodi jooksul. Selleks et eeldatava makseviivituse määra hinnang põhineks tegelikul makseviivituse määral, tuleks tegeliku makseviivituse määra arvutamisel piirduda laenudega, mis üheaastase vaatlusperioodi alguses on makseviivituseta laenud. Selleks et tagada makseviivituse määrade võrreldav ja õiglane kajastamine, ei tohiks aastaste makseviivituse määrade arvutamiseks kohaldada kaalumisskeeme (laenupõhist arvutust). Seega ei tohiks makseviivituse määrade arvutamisel kasutada laenude rahalisi summasid, et mitte omistada mõningatele laenudele arvutuses suuremat tähtsust. Lühiajalistest laenudest tingitud moonutuse korral peaksid laenude andmise vahendamises seisneva ühisrahastusteenuse osutajad makseviivituse määra arvutust kohandama. Selleks et investorid saaksid makseviivituse määradest tõese ülevaate, ei tohiks laenude andmise vahendamises seisneva ühisrahastusteenuse osutajad määruse (EL) 2020/1503 artikli 20 lõike 2 kohaselt avaldatud makseviivituse määradega manipuleerida ega neid vääralt kajastada.
Viitenumber: Kuupäev: Üldine teave ☐ Riiklik pädev asutus ☐ ESMA Liikmesriik: Taotlev pädev asutus: Aadress: Aadress (Kontaktpunkti kontaktandmed): Nimi: Telefon: E-post: SAAJA: Liikmesriik: Saaja: Aadress: (Kontaktpunkti andmed): Nimi: Telefon: E-post: Lugupeetud [märkige nimi] Kinnitame, et oleme teie [pp.kk.aaaa] taotlust viitenumbriga [märkige taotluse viitenumber] menetlenud [ei kohaldata omaalgatusliku teabevahetuse korral]. Kogutud teave … … … … … [Kui teave on kogutud, esitage see siin või selgitage, kuidas teave esitatakse]. [Omaalgatusliku teabevahetuse korral esitage teave, mis esitatakse omaalgatuslikult]. [Esitatud teave on konfidentsiaalne ja see avaldatakse [märkige taotleva asutuse nimi] vastavalt [märkige määruse (EL) 2020/1503 säte] tingimusel, et kooskõlas määruse (EL) 2020/1503 artikliga 35 tagatakse teabe konfidentsiaalsus.] [või] [Esitatud teavet on lubatud avalikustada määruse (EL) 2020/1503 artikli 35 lõike 1 kohaselt.] Vajaduse korral märkige, milliseid selgitusi vajate taotletava teabe kohta: … … … … Esitage omal algatusel võimalik oluline teave, mis võib taotlusega seotud koostööd või teabevahetust veelgi edendada: … … … … … ESMA töötleb esitatud isikuandmeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 ning asjaomased pädevad asutused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679. Eelkõige tagavad nii ESMA kui ka asjaomased pädevad asutused, et kogu asjakohane teave isikuandmete töötlemise kohta esitatakse andmesubjektidele kooskõlas nimetatud määruste III peatüki „Andmesubjekti õigused“ 2. jaoga „Teave ja juurdepääs isikuandmetele“. Lugupidamisega [allkiri]
c)

teave, mida on vaja ühisrahastusteenuse osutaja juhtimise eest vastutavate füüsiliste isikute hea maine ja sobivuse hindamiseks, sealhulgas võimaluse korral järgmine teave: i) teave nende töökogemuse kohta; ii) järgmine teave nende maine kohta: 1) teave karistusandmete või haldus- või tsiviilkaristuste kohta, samuti kriminaaluurimiste kohta, mis on selliste isikute suhtes algatatud seoses äriõiguse, maksejõuetusõiguse, finantsteenuseid käsitleva õiguse, rahapesuvastase õiguse, pettusi käsitleva õiguse või ametialast vastutust käsitleva õiguse riigisiseste normide rikkumisega, ametliku tõendi või siseriikliku õiguse kohase muu samaväärse dokumendi alusel, ning määratud tsiviil- või halduskaristuste üksikasjalik kirjeldus; 2) teave muude käimasolevate uurimiste või menetluste kohta kui need, millele on osutatud punkti c alapunkti ii alapunktis 1; 3) teave äri- või kutsetegevuseks registreerimisest, tegevusloa andmisest, liikmesusest või litsentsi andmisest keeldumise kohta ning teave reguleeriva või valitsusasutuse või kutseorganisatsiooni või -liidu poolt sellise registreerimise, tegevusloa, liikmesuse või litsentsi tühistamise, kehtetuks tunnistamise või lõpetamise või väljaheitmise kohta; 4) teave ametist vabastamise kohta, mis on seotud rahaliste vahendite haldamise või sarnaste usaldussuhetega seotud ametikohtade ja ülesannetega, ning sellise vabastamise põhjuste kirjeldus;
(2)

Selleks et pädevatel asutustel oleks võimalik teavet õigeaegselt koguda ja seejärel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitada, peaksid ühisrahastusteenuse osutajad esitama pädevatele asutustele kalendriaastat puudutava teabe hiljemalt järgmise aasta veebruari lõpuks. Selleks et pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käsutuses oleks põhjalik teave, mis on vajalik selleks, et suurendada pädevate asutuste suutlikkust teostada asjaomaste üksuste üle järelevalvet ning võimaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel koostada ja avaldada täielikku statistikat liidu ühisrahastusturu kohta, peaks ühisrahastusteenuse osutajate esitatav teave sisaldama teavet kõigi ühisrahastusteenuse osutaja platvormi kaudu rahastatud projektide kohta, sealhulgas projektide kohta, mille raames asjaomasel aastal raha ei kaasatud. Ühisrahastusteenuse osutajad peaksid tagama, et nende esitatav teave on täielik ja täpne.
(1)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325u lõike 2 punkti a kohane eksootilisel alusvaral põhinevate instrumentide määratlus on piisavalt selge, et finantsinstitutsioonid saaksid kindlaks teha, mis on eksootiline alusvara artiklis 325u sätestatud jääkriskide omavahendite nõuete arvutamisel. Seepärast ei ole eksootilise alusvara tähendust vaja täpsustada.
(1)

3. juunil 2016 esitas ettevõtja Christiansen SARL Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase liidu loa taotluse üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „Christiansen LD Bednet“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 18, ning lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Taani pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-GK024706-40.
(13)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes nimetatud määruse artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks on siiski vaja kehtestada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane nõuda, et liikmesriigid pööraksid Pythium oligandrum’i (tüvi M1) sisaldavate toodete loataotluste hindamisel erilist tähelepanu tehnilise materjali kirjeldusele ning käitajate ja töötajate kaitsele ning näeksid ette riskivähendamismeetmed, nagu isikukaitsevahendid ja hingamisteede kaitsevahendid, et vähendada tundlikkuse tekkimise või hingamiselunditele avalduva füüsilise mõju ohtu, mida mikroorganism võib põhjustada.
(12)

Vähemalt ühe toimeainet heptamaloksüloglükaani sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Samuti on kindlaks tehtud, et heptamaloksüloglükaani ei saa pidada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks.
(2)

Nõukogu võttis vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2653 (2022) 25. novembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/2319, millega on nähtud ette reisipiirangud, sihipärane relvaembargo, rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning keeld teha rahalisi vahendeid ja majandusressursse kättesaadavaks isikutele, üksustele ja asutustele, kes osalevad jõukudes või toetavad jõukusid, mis tegelevad vägivalla, kuritegevuse või inimõiguste rikkumistega, mis kahjustavad Haiti ja piirkonna rahu, stabiilsust ja julgeolekut. Isikud, üksused ja asutused, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuseid piiravaid meetmeid, on kindlaks määranud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2653 (2022) punkti 19 alusel loodud komitee ja need on loetletud otsuse (ÜVJP) 2022/2319 lisas. Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2653 (2022) on otsuse (ÜVJP) 2022/2319 lisasse kantud üks isik.
(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on vastuvõetav.
Sihtsektorid (direktiivi 2012/27/EL V lisa punkti 5 alapunkt c) (2)

Sektorid, kus energiatõhususkohustuste süsteemis on toetuskõlblikke üksikmeetmeid (kui need erinevad eespool loetletud sihtsektoritest) (direktiivi 2012/27/EL V lisa punkti 5 alapunkt c)
(8)

1. veebruari 2023. aasta vahe-eesmärk on oluline vahe-eesmärk 2022.–2023. ja 2023.–2024. aasta talve varustuskindluse seisukohast. Liidu tasandil on selleks keskmiseks eesmärgiks seatud vähemalt 45 %, et tagada varustuskindlus 2022. aasta detsembris ja 2023. aasta jaanuaris, mil gaasinõudlus on suur, ning vältida varude ammendumist 2023. aasta veebruaris ja märtsis. Paindlikkust tuleks võimaldada eelkõige esimestel talvekuudel, juhul kui talv peaks tulema keskmisest külmem. Kui talvekuud aga ei ole keskmisest külmemad, peaksid liikmesriigid siiski püüdma ühiselt saavutada liidu maa-aluste gaasihoidlate 55 % täituvuse.
1)

Kolmanda riigi pädeva asutuse kinnitus selle kohta, et loomsed saadused, mis on ette nähtud liitu toomiseks sellisel kujul või liittoodete koostisosana, on pärit üksnes kolmandatest riikidest, mis on kantud selliste kolmandate riikide loetellu, kus on olemas kõnealuste toiduloomade või loomsete saaduste farmakoloogiliste toimeainete, pestitsiidide ja saasteainete heakskiidetud kontrollikava, ning et asjaomase riigi poolt selleks kehtestatud menetlused on piisavad, et tagada kõnealuste loomsete saaduste jälgitavus ja päritolu.
(13)

Komisjon märgib, et vaekogu ja apellatsioonikogu vaatasid läbi kiirendatud uut eksportijat käsitleva läbivaatamise heakskiitmise või tagasilükkamise tingimused, mis on sätestatud Mehhiko õiguses. Käesoleval juhul nõustus komisjon taotluse esitaja taotlusega ja on oma kohustusi täites algatanud uut eksportijat käsitleva läbivaatamise, aga komisjon vajab dumpingumarginaali usaldusväärseks arvutamiseks usaldusväärset ekspordihinda, mis kajastab asjasse puutuva eksportiva tootja tavapärast hinnakujundust. Nagu on selgitatud põhjendustes 25–28, ei saa dumpingumarginaali arvutamiseks kasutada taotluse esitaja tehtud tehingut, kuna see ei kajasta piisavalt täpselt tavapärast ja kestlikku ekspordi hinnakujundust, mille abil oleks võimalik määrata kindlaks individuaalne dumpingumarginaal, mida võidakse kasutada tulevaste tehingute puhul. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(6)

Uuringuid tuleks teha ka kaitstavat piirkonda ümbritsevas puhvertsoonis ning need peaksid olema intensiivsemad kui kaitstavas piirkonnas tehtavad uuringud, sest taimekahjustaja ei ole puhvertsoonis keelatud ning seal ei võeta selle vastaseid meetmeid. See on vajalik, et kinnitada taimekahjustaja puudumist puhvertsoonis ja säilitada paremini kaitstava piirkonna kahjurivabadust. Samuti on see kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste fütosanitaarmeetmete standarditega taimekahjustajast vabade piirkondade kehtestamiseks, (2) mida kasutatakse vastavalt liidu õiguse kohasel kaitstavaks piirkonnaks tunnistamisel. Kõnealuste rahvusvaheliste standarditega nõutakse puhvertsoonide kehtestamist taimekahjustajast vabade piirkondade kehtestamisel ja säilitamisel, kui geograafilist eraldatust ei peeta piisavaks, et takistada taimekahjustaja sellistesse piirkondadesse sissetoomist või nende taaslevimist, või kui puuduvad muud vahendid, et ennetada taimekahjustaja liikumist sellistesse piirkondadesse.
(11)

Et tagada paindlikkus juhul, kui hüvituskõlblike munade või lindude arv on teistsugune kui käesolevas määruses sätestatud ja hinnangutel põhinev maksimaalne arv, võidakse hüvitist teatavates piirides kohandada, tingimusel et peetakse kinni kulude maksimumsummast, mida liit osaliselt rahastab.
(2)

Nõukogu direktiiviga 2000/29/EÜ (2) on kehtestatud liitu toodavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete identsus- ja füüsilise kontrolli sagedusmäärad, mille kohaldamine lõpeb 14. detsembril 2022. Et tagada asjaomaste sätete jätkuv kohaldamine pärast 14. detsembrit 2022, on asjakohane kehtestada uued eeskirjad, milles võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/2031 (3) ja määrusega (EL) 2017/625 kehtestatud raamistikku.
(2)

Saadud kogemused on näidanud vajadust meetmete raamistiku järele, et tagada kriisi korral oluliste meditsiinivahenditega varustatus rahvatervisealases hädaolukorras, mis võimaldab liidul võtta vajalikke meetmeid, et tagada kriisi korral selliste vahendite piisav ja õigeaegne kättesaadavus ja tarnimine, kui see on majanduslikku olukorda arvestades asjakohane. Seetõttu on käesoleva määruse eesmärk luua majanduspoliitika vahend, mis on oluline, et hoida ära selliseid tervisekriiside negatiivseid majanduslikke tagajärgi nagu majanduslangus, töötus, turuhäired, siseturu killustumine ja kiire tootmise takistused – mida on COVID-19 pandeemiaga seoses ulatuslikult esinenud – ning et lõppeesmärgina liidu ja selle liikmesriikide majanduslikku stabiilsust kaitsta.
(11)

Nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõikes 9, on Prantsusmaa majandamiskavas lisaks tagatud, et püügikoormust tulevikus ei suurendata. Kalapüügiload antakse välja ainult nendele 17 laevale, mille püügikoormus on kokku 638 päeva ja millele Prantsusmaa on juba andnud kalapüügiloa. Lisaks sellele piiras Prantsusmaa iga püügivarustuse maksimaalset lubatud püügikoormust.
(5)

Ühtlasi jõudis kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee järeldusele, et Prantsusmaa esitatud teave ei võimalda hinnata püütavate kalavarude seisundit. Komisjon leiab siiski, et kõnealuse püügi mõju kalavarudele tuleks hinnata selle püügi tegelikku ulatust silmas pidades. 2022. aastal anti luba ainult üheksale kalalaevale, millest praegu on aktiivsed seitse. Lisaks laevade arvu vähenemisele (75 % vähenemine alates 2014. aastast) on järk-järgult vähenenud ka püügikoormus ja väljapüük ning see vastab sellele, kuidas kalapüügi vähenemine on mõjunud varudele, mis jätkub Prantsusmaa majandamiskavas sätestatud praeguse järkjärgulise kaotamise mehhanismi raames.
(6)

Selliste olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt, mis käsitlevad määruse (EL) 2017/745 XVI lisa punktis 4 osutatud, rasvkoe vähendamiseks, kõrvaldamiseks või hävitamiseks ette nähtud seadmeid, näiteks rasvaimu-, raadiosagedusliku lipolüüsi, ultrahelilipolüüsi-, krüolipolüüsi-, laserlipolüüsi, infrapuna- ja elektristimulatsiooni lipolüüsi-, lööklaineravi- või lipoplastikaseadmed, võib selliste toodete kasutamine põhjustada kõrvalnähte, näiteks lokaalset põletikku, erüteemi, verevalumeid ja turseid. Kõrvalnähte nimetatakse sageli ajutisteks, aga on teatatud on ka olulistest ja pikaajalistest mõjudest, näiteks krüolipolüüsi järgsest paradoksaalsest adipoossest hüperplaasiast. Seetõttu tuleks need tooted liigitada IIb klassi. Selline liigitus vastab ka niisuguste aktiivsete raviseadmete liigitusele, mille toimimis- ja riskiprofiil on sarnane kõnealuse seadme omale, millel meditsiinilist sihtotstarvet ei ole ja mis manustavad energiat inimese kehale või vahetavad inimese kehaga energiat või annavad energiat, mille inimese keha neelab, ja võivad energia laadist, tihedusest ja kasutuskohast tulenevalt seda teha ohtlikul viisil.
5.4.

Koduseks kasutuseks ette nähtud seadmete tootjad rakendavad punktis 5.1 loetletud riskiohjemeetmeid, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti. Peale selle teevad koduseks kasutuseks ette nähtud seadmete tootjad järgmist: a) näevad ette kokkupuute piirkestuse ja varustavad seadmed automaatse väljalülitumise funktsiooniga, et vältida ülemäärast kokkupuudet; b) varustavad seadmed pidevkontaktil toimivate juhtseadiste ja blokeerimisseadistega, mis tagavad, et seade töötab üksnes juhul, kui seadme kiirgusala on täielikult kontaktis nahaga, selle asemel et täita punkti 5.1 alapunktis c sätestatud nõudeid; c) varustavad seadmed sisseehitatud nahatoonianduriga, mis analüüsib ravitavat nahapiirkonda või selle ümbrust ja võimaldab kiirgusemissiooni üksnes juhul, kui naha pigmentatsioon sobib raviks ning pärast nahatooni analüüsi on tagatud pidev täielik kontakt nahaga, selle asemel et täita punkti 5.1 alapunktis c sätestatud nõudeid. Peale selle teevad koduseks kasutuseks ette nähtud seadmete tootjad internetis kättesaadavaks seadme ohutu kasutamise videojuhendid.
(7)

Selle tagamiseks, et finantsdistsipliini kohaldamise tulemusena kasutamata jäänud assigneeringute tagasimaksmine lõplikele toetusesaajatele oleks proportsionaalne finantsdistsipliini kohandamise summaga, on asjakohane, et komisjon määrab kindlaks summad, mida liikmesriigid saavad tagasimakseteks kasutada.
Komisjon avaldas 29. novembril 2019 rändlusturu kohta esimese täieliku ülevaate (edaspidi „komisjoni aruanne“), millest ilmnes, et jaemüügitasandil osutatavate rändlusteenuste lisatasude kaotamine on olnud reisijatele kogu liidus väga kasulik. Mobiilsideteenuste, nimelt reguleeritud kõne-, SMS- ja andmeside-rändlusteenuste kasutamine liidus reisides on kiiresti ja ulatuslikult suurenenud ning see kinnitab liidu rändlusreeglite mõju. Komisjoni aruandes jõuti järeldusele, et hoolimata mõningatest konkurentsidünaamika ilmingutest nii rändluse jae- kui ka hulgiturul, ei ole konkurentsi baastingimused siiski muutunud ning lähitulevikus need tõenäoliselt ka ei muutu. Jae- ja hulgimüügiturgude reguleerimine on seega endiselt vajalik ja sellest ei tohiks loobuda. Eelkõige leiti komisjoni aruandes, et hulgitasandil on hindade ülempiiri järsk vähendamine aidanud kaasa rändluse hulgihindade edasisele langusele, mis on toonud kasu netoväljasaatjatest operaatoritele, st operaatoritele, kellel on kliendibaas, kes tarbib teiste liikmesriikide partneroperaatorite võrkudes rohkem mobiilsideteenuseid kui partneroperaatorite kliendibaas nende enda võrgus.

Komisjoni aruandes võeti arvesse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ameti (BEREC) soovitust alandada rändlusteenuste hulgitasandi hindade ülempiire veelgi. Komisjon tegi ka vajaliku analüüsi ja dokumenteeris vajaduse veelgi alandada rändlusteenuste hulgitasandi hindade ülempiire ning hindas, kui palju võiks hindu alandada, et külastatava võrgu operaatoritel oleks võimalik katta hulgitasandi rändlusteenuste osutamise kulud. Komisjoni aruandes osutati määruse (EL) nr 531/2012 nõudele, et rändluskliendil oleks sama hinnaga juurdepääs samale teenusele teistes liikmesriikides, kui külastatavas võrgus on võimalik sellist teenust pakkuda. Komisjoni aruandes võeti teadmiseks hulgitasandi rändlusliiklusega kauplemise hiljuti välja töötatud uued moodused, näiteks internetipõhised kauplemisplatvormid, mis võivad soodustada rändluse hulgiturul konkurentsi ja hõlbustada operaatoritevahelisi läbirääkimisi. Ühtlasi märgiti aruandes, et turul andmeside-rändlusteenuseid eraldi ei müüda.