ET Euroopa Liidu Teataja L 256/63

NÕUKOGU OTSUS 2005/681/JSK,

20. september 2005,

millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/820/JSK

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkti c ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu otsustas 15.–16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud kohtumisel, et politseiteenistuste vanemametnike koolitamiseks tuleks luua Euroopa politseikolledž, edaspidi “CEPOL”.

(2) Euroopa politseikolledž loodi nõukogu otsusega 2000/820/JSK. (2)

(3) On selgunud, et CEPOLi toimimist saaks parandada rahastamisega Euroopa Liidu üldeelarvest ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaldamisega CEPOLi sekretariaadi direktori ja personali suhtes.

(4) Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta järeldustes kutsuti seetõttu eespool nimetatud muudatusi ellu viima, mistõttu on vaja tunnistada kehtetuks otsus 2000/820/JSK ning asendada see uue CEPOLi käsitleva nõukogu otsusega.

(5) CEPOL peaks jätkama toimimist võrguna, ühendades vastavalt otsuses 2000/820/JSK sätestatud üldpõhimõtetele liikmesriikide siseriiklikke koolitusasutusi, kelle ülesannete hulka kuulub politsei vanemametnike koolitamine.

(6) CEPOL peaks oma ülesandeid täitma järk-järgult, pidades silmas iga-aastastes tööprogrammides sätestatud eesmärke ja võttes arvesse olemasolevaid vahendeid.

(7) Et viia CEPOLi struktuur kooskõlla Euroopa Liidu üldeelarve, Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste raames sätestatud korraga, on vaja mitmeid tehnilisi muudatusi.

(8) Muud sätted põhinevad võimalikult suures ulatuses otsusel 2000/820/JSK.

(9) Tehnilised muudatused hõlmavad muudatusi sätetes, mis käsitlevad suhteid kolmandate riikidega, juhatuse tegevust, direktori ülesandeid, CEPOLi sekretariaadi personali, finantsnõudeid, dokumentidele juurdepääsu ja hindamist.

(10) Järjepidevuse tagamiseks on nõutavad konkreetsed üleminekusätted,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

I PEATÜKK

LOOMINE, ÕIGUSSUBJEKTSUS JA ASUKOHT

Artikkel 1

Loomine

1. Käesolevaga luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL). See loetakse otsusega 2000/820/JSK loodud CEPOLi õigusjärglaseks.

2. Ilma et see piiraks edasist arengut, tegutseb CEPOL võrguna, mis ühendab liikmesriikide siseriiklikke koolitusasutusi, kelle ülesannete hulka kuulub politsei vanemametnike koolitamine, ja kes teevad selle eesmärgi saavutamiseks tihedat koostööd.

3. CEPOLi ülesanne on viia ellu juhatuse kindlaksmääratud programme ja algatusi.

Artikkel 2

Õigussubjektsus

1. CEPOL on juriidiline isik.

2. CEPOLil on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mida selle riigi õigusaktid juriidilistele isikutele võimaldavad. Eelkõige võib CEPOL omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.

3. Direktor esindab CEPOLit kõigis juriidilistes toimingutes ja kohustustes.

Artikkel 3

Privileegid ja immuniteedid

CEPOLi direktori ja sekretariaadi personali, välja arvatud liikmesriikide lähetatud personali, suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 4

Asukoht

CEPOLi asukoht on Bramshill, Ühendkuningriik.

II PEATÜKK

SIHT, EESMÄRGID JA ÜLESANDED

Artikkel 5

Siht

CEPOLi eesmärk on aidata koolitada liikmesriikide politsei vanemametnikke, optimeerides koostööd CEPOLi eri asutuste vahel. CEPOL toetab ja arendab Euroopa põhimõtteid seoses peamiste, eelkõige piiriüleste probleemidega, millega liikmesriigid kuritegevuse vastu võitlemisel, kuritegude ennetamisel ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel silmitsi seisavad.

Artikkel 6

Eesmärgid

CEPOLi eesmärgid on:

1. suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus;

2. parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades: a) Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle; b) Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega; c) Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine;

3. pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele.

Artikkel 7

Ülesanded

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks võib CEPOL võtta eelkõige järgmisi meetmeid:

a) korraldada politsei vanemametnikele ühistel standarditel põhinevaid koolitusi;

b) aidata valmistada ette ühtlustatud programme keskastme politseiametnike, tegevteenistuses keskastme politseiametnike ja tegevteenistuses politseiametnike koolituseks seoses Euroopa politseijõudude piiriülese koostööga ja aidata koostada asjakohaseid täienduskoolitusprogramme ning samuti töötada välja ja pakkuda koolitajate koolitust;

c) pakkuda erialast koolitust piiriülese kuritegevuse vastu võitlemisel võtmerollis olevatele politseiametnikele, pöörates erilist tähelepanu organiseeritud kuritegevusele;

d) levitada häid tavasid ja uurimistulemusi;

e) töötada välja ja pakkuda koolitust Euroopa Liidu politseijõudude ettevalmistamiseks mittesõjaliste kriiside ohjamisel osalemiseks;

f) töötada välja ja pakkuda koolitust kandidaatriikide politseiasutustele, sealhulgas võtmerolliks olevate politseiametnike koolitus;

g) hõlbustada politseiametnike koolitusega seotud vahetusi ja lähetusi;

h) töötada välja elektrooniline võrk, et pakkuda CEPOLile tuge tema ülesannete täitmisel, tagades vajalike julgeolekumeetmete rakendamise;

i) võimaldada liikmesriikide politsei vanemametnikel omandada vajalikku keeloskust.

Artikkel 8

Koostöö teiste asutustega

1. CEPOL võib teha koostööd Euroopa Liidu asjakohaste asutustega õiguskaitse alal ja muudes seotud valdkondades ning asjakohaste koolitusasutustega Euroopas.

2. CEPOL võib teha koostööd riikide, kes ei kuulu Euroopa Liitu, eelkõige kandidaatriikide siseriiklike koolitusasutustega, samuti Islandi, Norra ja Šveitsi siseriiklike koolitusasutustega.

3. Juhatus võib volitada CEPOLi direktorit pidama lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutustega koostöölepingute alaseid läbirääkimisi.

Taolisi koostöölepinguid võib sõlmida ainult juhatuse loal.

Riikide, kes ei kuulu Euroopa Liitu, siseriikide organitega võib koosöölepinguid sõlmida ainult pärast nõukogu heakskiitvat otsust.

4. CEPOL võib võtta arvesse Europoli ja/või ELi liikmesriikide politseijuhtide töökonna soovitusi, ilma et see piiraks CEPOLi tööprogrammi vastuvõtmise eeskirju.

III PEATÜKK

ORGANID, TÖÖTAJAD JA KONTAKTPUNKTID

Artikkel 9

Organid

CEPOLi organid on:

1. juhatus;

2. direktor, kes juhib CEPOLi sekretariaati.

Artikkel 10

Juhatus

1. Juhatuses on üks delegatsioon igast liikmesriigist. Igal delegatsioonil on üks hääl.

2. Juhatuse liikmeteks on eelistatavalt siseriiklike koolitusasutuste direktorid. Kui ühest liikmesriigist on mitu direktorit, moodustavad nad delegatsiooni. Juhatuse esimeheks on Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigiks oleva liikmesriigi esindaja.

3. Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja Europoli esindajad kutsutakse istungitele osalema ilma hääleõiguseta vaatlejatena.

4. Juhatuse liikmed võivad kaasa võtta eksperte.

5. CEPOLi direktor osaleb juhatuse istungitel ilma hääleõiguseta.

6. Juhatuse istungid toimuvad vähemalt kaks korda aastas.

7. Juhatus võtab otsuseid vastu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, välja arvatud juhul, kui käesolevas otsuses on sätestatud teisiti.

8. Juhatus kehtestab oma töökorra.

9. Juhatus võtab vastu

a) ühise õppekava, ühised koolitusmoodulid, ühise õppemetoodika ja mis tahes muud õppe- või õpetamise vahendid;

b) direktori ametisse nimetamise otsuse;

c) komisjonile esitatava eelarveprojekti, ühehäälselt;

d) tööprogrammi pärast komisjoniga konsulteerimist; tööprogramm esitatakse nõukogule kinnitamiseks;

e) aastaaruande ja CEPOLi viie aasta aruande, mis esitatakse komisjonile ja nõukogule, et nõukogu saaks need võtta teadmiseks ja kinnitada;

f) direktori ettepanekul ja pärast komisjonilt nõusoleku saamist CEPOLi personali suhtes kohaldatavad rakenduseeskirjad.

10. Juhatus võib äärmise vajaduse korral moodustada töögruppe soovituste koostamiseks ning strateegiate, koolituspõhimõtete ja -meetodite väljatöötamiseks ja soovitamiseks või mõne muu nõuandva ülesande täitmiseks, mida ta vajalikuks peab. Juhatus koostab töögruppide loomise ja tegevuse eeskirjad.

11. Juhatus kasutab direktori suhtes artikli 13 lõikes 3 sätestatud volitusi.

12. Ilma et see piiraks lõike 9 punktide d ja e kohaldamist, edastatakse tööprogramm, CEPOLi tegevuse aastaaruanne ja CEPOLi viie aasta aruanne Euroopa Parlamendile ja komisjonile teadmiseks ja need tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 11

Direktor

1. Juhatus nimetab direktori vähemalt kolme kandidaadi seast, kes on personalivalikukomitee poolt esitatud, neljaks aastaks võimalusega ametiaega ühe korra pikendada.

Juhatus kehtestab kandidaatide valimise eeskirjad. Nõukogu peab need eeskirjad enne nende jõustumist heaks kiitma.

2. Juhatus võib direktori ametiaega pikendada.

3. Juhatus võib direktori ametist tagandada.

4. Direktor vastutab CEPOLi igapäevatöö juhtimise eest. Ta toetab juhatuse tööd. Direktor:

a) teostab artikli 13 lõikes 3 sätestatud volitusi personali suhtes;

b) võtab kõik vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste administratiivjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine, et tagada CEPOLi toimimine vastavalt käesoleva otsuse sätetele;

c) koostab esialgse eelarveprojekti, aastaaruande ja tööprogrammi esialgse projekti ning esitab need juhatusele;

d) vastutab eelarve täitmise eest;

e) suhtleb liikmesriikide asjaomaste teenistustega;

f) koordineerib tööprogrammi elluviimist;

g) täidab mis tahes teisi talle juhatuse poolt antud ülesandeid.

5. Direktor annab oma tegevusest aru juhatusele.

6. Kui nõukogu seda taotleb, on direktor kohustatud oma tegevusest aru andma. Direktor võib teha sama Euroopa Parlamendi taotlusel.

7. Direktor peab peakorteri lepingu osas läbirääkimisi vastuvõtva liikmesriigi valitsusega ning esitab lepingu kinnitamiseks juhatusele.

Artikkel 12

CEPOLi sekretariaat

Sekretariaat abistab CEPOLit haldusülesannete täitmisel, mis on vajalikud CEPOLi tegutsemiseks ja iga-aastase tegevuskava rakendamiseks ning vajaduse korral täiendavate tegevuskavade ja algatuste rakendamiseks.

Artikkel 13

CEPOLi sekretariaadi personal

1. CEPOLi direktori ja pärast käesoleva otsuse jõustumist tööle võetud CEPOLi sekretariaadi töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastu võetud eeskirju.

2. Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused) (3) rakendamiseks on CEPOL Euroopa ühenduste personalieeskirja artikli 1a lõike 2 tähenduses asutus.

3. CEPOL kasutab vastavalt käesoleva otsuse artikli 10 lõike 11 ja artikli 11 lõike 4 punkti a sätetele oma sekretariaadi personali suhtes neid volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule ja lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule personalieeskirjadega ja muude teenistujate teenistustingimustega.

4. CEPOLi sekretariaadi personali hulka kuuluvad ametnikud, kelle on lähetanud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades määratletud institutsioonid, liikmesriikide lähetatud eksperdid ning CEPOLi poolt oma ülesannete täitmiseks tööle võetud muud teenistujad, kõik ajutiselt.

5. Liikmesriikide ekspertide lähetamine CEPOLi sekretariaati toimub vastavalt nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsusele 2003/479/EÜ, mis käsitleb nõukogu peasekretariaati lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju, (4) mida kohaldatakse analoogia põhjal.

Artikkel 14

Kontaktpunktid

Igas liikmesriigis võib luua CEPOLi siseriikliku kontaktpunkti. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust korralda kontaktpunkt oma äranägemise järgi, on selliseks kontaktpunktiks eelistatavalt liikmesriigi delegatsioon juhatuses. Siseriiklik kontaktpunkt tagab CEPOLi ja koolitusastuste vahelise tõhusa koostöö.

IV PEATÜKK

FINANTSNÕUDED

Artikkel 15

Eelarve

1. Ilma et see piiraks muude sissetulekuallikate olemasolu, koosnevad CEPOLi tulud ühenduse toetusest, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis).

2. CEPOLi kulud hõlmavad personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulusid.

3. Direktor koostab CEPOLi järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni ning edastab selle koos esialgse ametikohtade loeteluga juhatusele.

4. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5. Juhatus võtab vastu tulude ja kulude kalkulatsiooni projekti, mis sisaldab ka ajutist ametikohtade loetelu koos esialgse tööprogrammiga, ning edastab need komisjonile hiljemalt iga aasta 31. märtsiks. Kui komisjonil on kalkulatsiooni eelnõu osas vastuväiteid, konsulteerib ta juhatusega 30 päeva jooksul pärast selle saamist.

6. Komisjon edastab kalkulatsiooni koos Euroopa Liidu eelarve esialgse projektiga Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi “eelarvepädevad institutsioonid”).

7. Selle kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu esialgse üldeelarve projekti ametikohtade loetelu jaoks vajalikud kalkulatsioonid ja üldeelarvest makstavad subsiidiumisummad ning esitab need eelarvepädevatele institutsioonidele kooskõlas asutamislepingu artikliga 272.

8. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad CEPOLi toetuseks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu CEPOLi ametikohtade loetelu.

9. Juhatus võtab vastu CEPOLi eelarve ja ametikohtade loetelu. Need muutuvad lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse neid vastavalt.

10. Kõik eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu muudatused peavad olema tehtud kooskõlas lõigetes 5–9 kehtestatud menetlusega.

11. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult kiiresti oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võib olla oluline finantsmõju eelarve rahastamisele, eelkõige projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Juhatus teatab sellest komisjonile.

12. Kui mõni eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle juhatusele kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.

Artikkel 16

Eelarve täitmine ja kontroll

1. Direktor vastutab CEPOLi eelarve täitmise eest.

2. CEPOLi peaarvepidaja edastab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt iga eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks esialgsed raamatupidamisaruanded koos vaatlusaluse eelarveaasta eelarve- ja finants aruannetega. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (5) (finantsmäärus) artikliga 128.

3. Hiljemalt iga eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja CEPOLi esialgsed raamatupidamisaruanded koos vaatlusaluse eelarveaasta eelarve- ja finantshalduse aruannetega kontrollikojale. Eelarve- ja finantshalduse aruanne kõnealuse eelarveaasta kohta edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused CEPOLi esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab direktor omal vastutusel CEPOLi lõpliku raamatupidamisaruande ning edastab selle juhatusele arvamuse saamiseks.

5. Juhatus esitab CEPOLi lõpliku raamatupidamisaruande kohta oma arvamuse.

6. Direktor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks.

7. Lõpparuanne avaldatakse.

8. Direktor saadab hiljemalt 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Ühtlasi edastab ta kõnealuse vastuse juhatusele.

9. Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu CEPOLi direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

Artikkel 17

Finantssäte

Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist ühehäälselt vastu CEPOLi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei või kalduda kõrvale asutuste finantsraammäärust käsitlevast komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (6) artiklis 185, välja arvatud juhul, kui CEPOLi tegevus seda konkreetselt nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku. Sellistest eranditest teatatakse eelarvepädevatele institutsioonidele.

Artikkel 18

Pettustevastane võitlus

1. Pettuste, korruptsiooni ja muude õigusvastaste tegude vastu võitlemiseks kohaldatakse piiranguteta Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (7) sätteid.

2. CEPOL ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust ning kehtestab viivitamatult asjakohased sätted, mis kehtivad CEPOLi direktori ja CEPOLi sekretariaadi personali suhtes.

3. Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel teostada CEPOLi rahastamisest kasusaajate ning raha jaotamise eest vastutavate esindajate seas kohapealseid kontrolle.

V PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 19

Keeled

CEPOLi suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 sätteid, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled. (8) Artikli 10 lõike 9 punktis e osutatud nõukogule esitamiseks mõeldud aastaaruanne koostatakse liidu institutsioonide ametlikes keeltes.

Artikkel 20

Juurdepääs dokumentidele

Direktori ettepaneku alusel ja mitte hiljem kui kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist peab juhatus võtma vastu eeskirjad CEPOLi dokumentidele juurdepääsu kohta, võttes arvesse põhimõtteid ja piiranguid, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001, millega sätestatakse üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (9)

Artikkel 21

Hindamine

1. Viie aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist ja edaspidi iga viie aasta järel peab juhatus tellima välisekspertide sõltumatu hinnangu käesoleva otsuse täitmise ning CEPOLi tegevuse kohta.

2. Iga sellise hinnanguga määratakse kindlaks käesoleva otsuse mõju, CEPOLi kasulikkus, asjakohasus, tulemuslikkus, tõhusus ja töökorraldus.

3. Juhatus saab hinnangud ja edastab CEPOLi struktuuri ja töökorraldust käsitlevad soovitused komisjonile. Nii hinnangu tulemused kui soovitused on artikli 10 lõike 9 punktis e kehtestatud korra kohaselt koostatava viieaastase aruande osaks.

Artikkel 22

Nõukogu otsused

Artikli 8 lõike 3, artikli 10 lõike 9 punktide d ja e, artikli 11 lõike 1 ja artikli 16 lõike 9 kohaselt tegutsedes võtab nõukogu otsused vastu oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega.

VI PEATÜKK

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 23

Üldine õigusjärglus

1. Käesoleva otsusega loodud CEPOL on otsusega 2000/820/JSK loodud CEPOLi üldine õigusjärglane kõikide tema sõlmitud lepingute, temal lasuvate kohustuste ja tema omandatud vara suhtes.

2. Ilma et see piiraks artikli 11 lõike 7 kohaldamist, jääb otsuse 2000/820/JSK artikli 4 lõike 1 alusel sõlmitud peakorterit käsitlev leping käesoleva otsusega loodud CEPOLi suhtes jõusse kuni nimetatud lepingu kehtetuks tunnistamiseni.

Artikkel 24

Direktor ja personal

1. Otsuse 2000/820/JSK artikli 4 lõike 2 kohaselt ametisse nimetatud direktor jääb direktoriks käesoleva otsuse artikli 11 tähenduses tema ülejäänud ametiajaks.

2. Juhul kui ta ei soovi või ei suuda toimida vastavalt lõikele 1, nimetab juhatus maksimaalselt 18 kuuks ametisse ajutise direktori, kes jääb ametisse seni, kuni rakendatakse käesoleva otsuse artikli 11 lõikes 1 sätestatud ametissenimetamise menetlust.

3. Tuleb täita enne käesoleva otsuse vastuvõtmist sõlmitud töölepinguid.

4. Otsusega 2000/820/JSK loodud CEPOLi juurde lähetatud riiklikel ekspertidel on õigus jätkata oma lähetust CEPOLi juures käesoleva otsuse artikli 13 lõikes 5 osutatud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 25

Eelarve

1. Otsuse 2000/820/JSK artikli 5 lõike 3 alusel loodud eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlus viiakse läbi otsuse 2000/820/JSK alusel vastu võetud finantsmääruse kohaselt.

2. Enne käesoleva otsuse jõustumist otsuse 2000/820/JSK artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud finantsmääruse kohaselt CEPOLi võetud kohustustest tulenevad kulud, mis ei ole antud hetkel veel makstud, tuleb vastavalt käesolevale otsusele katta CEPOLi eelarvest.

3. Enne üheksa kuu möödumist käesoleva otsuse jõustumisest kehtestab juhatus ühehäälselt summa, millega kaetakse lõikes 2 osutatud kulud. Vastav summa, mida rahastatakse otsuse 2000/820/JSK artikli 5 lõike 3 alusel kinnitatud eelarvete akumuleerunud tulemist, kantakse üle käesoleva otsusega kehtestatud 2006. aasta eelarvesse ja see moodustab nimetatud kulude katmiseks ette nähtud sihtotstarbelise tulu.

Kui ülejäägid ei ole piisavad lõikes 2 osutatud kulude katmiseks, tagavad liikmesriigid otsuse 2000/820/JSK alusel vajaliku rahastamise.

4. Liikmesriikidele makstakse tagasi otsuse 2000/820/JSK artikli 5 lõike 3 alusel kinnitatud eelarvete ülejääkide ülejäänud osa. Igale liikmesriigile tagastatav summa arvutatakse otsuse 2000/820/JSK artikli 5 lõike 2 kohaselt liikmesriikidele kehtestatud CEPOLi eelarve iga-aastaste osamaksude alusel.

Eespool nimetatud ülejäänud osa makstakse liikmesriikidele tagasi kolme kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud summa kindlaksmääramist ning otsuse 2000/820/JSK artikli 5 lõike 3 alusel vastuvõetud eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse lõpuleviimist.

5. CEPOL jätkab ühenduse rahastatavate projektide, milles otsusega 2000/820/JSK loodud CEPOL osaleb, sealhulgas CARDS ja MEDA programmide raames vastuvõetud projektide elluviimist.

Artikkel 26

Tööprogramm ja aastaaruanne

1. Otsuse 2000/820/JSK artikli 3 alusel vastu võetud iga-aastast jätkuõppe programmi käsitletakse artikli 10 lõike 9 punktis d osutatud tööprogrammina, mille suhtes kehtivad kõik käesoleva otsuse sätete kohaselt vastu võetud muudatused.

2. CEPOLi tegevuse aruanne aastaks 2005 koostatakse kooskõlas otsuse 2000/820/JSK artiklis 3 sätestatud korraga.

Artikkel 27

Institutsiooniline kord

1. Käesoleva otsuse üleminekusätete rakendamiseks asendab käesoleva otsuse artikli 10 alusel loodud juhatus otsuse 2000/820/JSK alusel loodud juhatust.

2. Olenemata käesoleva otsuse artiklist 28 jäävad käesoleva otsuse üleminekumeetmete rakendamiseks kehtima otsuse 2000/820/JSK asjakohased sätted ning nende rakendamiseks vastuvõetud eeskirjad ja reeglid.

Artikkel 28

Enne jõustumist ettevalmistatavad meetmed

Otsuse 2000/820/JSK alusel loodud juhatus ja samuti nimetatud otsuse kohaselt ametisse määratud direktor valmistavad ette järgmiste dokumentide vastuvõtmise:

a) artikli 10 lõikes 8 osutatud juhatuse töökord;

b) artikli 10 lõike 9 punktis f osutatud CEPOLi personali suhtes kohaldatavad rakenduseeskirjad;

c) artikli 11 lõikes 1 osutatud kandidaatide valiku eeskirjad;

d) artikli 11 lõike 4 punktis b osutatud meetmed;

e) artiklis 17 osutatud CEPOLi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad;

f) artikli 18 lõikes 2 nõutavad meetmed ja

g) artiklis 20 osutatud eeskirjad CEPOLi dokumentidele juurdepääsu kohta.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 29

Kehtetuks tunnistamine

Ilma et see piiraks käesoleva otsuse VI peatüki kohaldamist, tunnistatakse otsus 2000/820/JSK kehtetuks.

Artikkel 30

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2006. Artiklit 28 asutakse kohaldama järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 31

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. september 2005 Nõukogu nimel eesistuja M. BECKETT

(1) Arvamus on esitatud 12. aprillil 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) EÜT L 336, 30.12.2000, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/567/JSK (ELT L 251, 27.7.2004, lk 20).

(3) EÜT L 56, 4.3.1968. lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 (ELT L 124, 27.4.2004, lk 1).

(4) ELT L 160, 28.6.2003, lk 72. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/240/EÜ (ELT L 74, 12.3.2004, lk 17).

(5) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(6) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(7) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(8) EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(9) EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.