32004D0884
30.4.2004 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 167/1
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 884/2004/EÜ,
29. aprill 2004,
millega muudetakse otsust 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate
ühenduse suuniste kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle
artikli 156 esimest lõiku,
võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, (1)
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)
võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3)
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4)
ning arvestades järgmist:
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1692/96/
EÜ (5) kehtestati üleeuroopalise transpordivõrgu arenda-
mist käsitlevad ühenduse suunised, selgitades välja ühisthuvi pakkuvad projektid, millega kavatsetakse kaasaaidata kõnealuse võrgu arendamisele, ja selgitades III lisasvälja konkreetsed projektid, millele Euroopa Nõukoguoma istungjärkudel Essenis 1994. aastal ja Dublinis
1996. aastal erilist tähtsust omistas.
(2) Liikluse kasv, eriti raskeveokite osakaalu suurenemise
tõttu, on viinud rahvusvaheliste transpordikoridoride
suurenenud ummistuse ja kitsaskohtadeni. Et tagada
kaupade ja reisijate rahvusvaheline liiklus on seepärastvajalik üleeuroopalise transpordivõrgu võimsust opti-meerida.(3) Göteborgi Euroopa Nõukogu kutsus 2001. aastal ühen-duse institutsioone võtma vastu üleeuroopalist transpor-divõrku käsitlevad muudetud suunised selleks, et andaprioriteet, kui see on asjakohane, infrastruktuuriinvestee-ringule raudteedesse, siseveeteedesse, lähisõitudesse,ühendvedudesse ja transpordiliikide tulemuslikesse ühita-mistesse. Selle raamistikus ei tohiks alahinnata siseveesa-damate ja piirkondlike lennujaamade panust üleeuroopa-lise transpordivõrgu eesmärkidele.
(4) Eelseisev Euroopa Liidu laienemine ja eesmärk nihutadatranspordiliikide vahelist tasakaalu ning saavutada infras-truktuurivõrk, mis on võimeline vastama kasvavatelevajadustele, koos asjaoluga, et mõnede prioriteetsete pro-jektide lõpuleviimine võib kesta üle 10 aasta, nõuabotsuse 1692/96/EÜ III lisas toodud projektide nimekirjaümbervaatamist.
(5) Bulgaaria, T šehhi Vabariik, Küpros, Eesti, Ungari, Läti,
Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia Vabariik, Slo-veenia ja Türgi on sõlminud assotsiatsioonilepingud jaEuroopa lepingud ning on taotlenud Euroopa Liidu liik-mestaatust. Nende 11 riigi transpordihaldusasutused onviinud komisjoni toetusel läbi transpordi infrastruktuurivajaduste hindamise, eesmärgiga määrata infrastruktuuri-võrk kindlaks kooskõlas samade põhimõtetega, mis onkehtestatud otsusega 1692/96/EÜ.
(6) Barcelona Euroopa Nõukogu rõhutas 2002. aastaleesmärki vähendada kitsaskohti piirkondades naguAlpid, Püreneed ja Läänemeri.(1) EÜT C 362 E, 18.12.2001, lk 205 ja EÜT C 20 E, 28.1.2003, lk 274.
(2) EÜT C 125, 27 .5.2002, lk 75.
(3) EÜT C 278, 14.11.2002, lk 7.
(4) Euroopa Parlamendi 30. mai 2002. aasta (ELT C 187 E, 7 .8.2003,
lk 130) ja 11. märtsi 2004. aasta (Euroopa Liidu Teatajas seni aval-damata) arvamused, nõukogu 14. aprilli 2004. aasta ühine seisu-
koht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parla-
mendi 21. aprilli 2004. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seniavaldamata).
(
5) EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega
nr 1346/2001/EÜ (EÜT L 185, 6.7.2001, lk 1).254 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
(7) Brüsseli Euroopa Nõukogu 2003. aasta detsembris rõhu-
tas, et suunistes välja selgitatud prioriteetsed projektidon otsustava tähtsusega siseturu ühtekuuluvuse tugevda-misel, eelkõige pidades silmas eelseisvat liidu laienemist
ja vajadust kõrvaldada kitsaskohad ja/või täielikult puu-
duvad ühendused kaupade liikumiseks (transiit) üle loo-duslike või muude tõkete või üle piiride.
(8) Teisel üleeuroopalisel transpordikonverentsil Kreetal
1994. aastal ja kolmandal üleeuroopalisel transpordikon-
verentsil Helsingis 1997. aastal selgitati välja kümmeüleeuroopalist transpordikoridori ja neli üleeuroopalistpiirkonda, mis on prioriteetsed Euroopa Ühenduse jaasjaomaste kolmandate riikide vahelise koostöö seisuko-hast.
(9) Oma komisjonile esitatud aruandes 30. juunil 2003. aas-tal selgitas kõrgetasemeline üleeuroopalise transpordi-võrgu töörühm (edaspidi “kõrgetasemeline töörühm ”)
välja piiratud arvu prioriteetseid projekte, kasutadesmeetodeid, mis tuginesid kriteeriumidele, mis hõlmavadeelkõige nende potentsiaalset majanduslikku elujõulisust,asjaomaste liikmesriikide kohustuse astet pidada kinnieelnevalt kokkulepitud ajakavast projektide tegevuskavakoostamisel, nende mõju kaupade ja isikute liikmesrii-kide vahelisele liikumisele ning nende mõju ühtekuulu-vusele ja säästvale arengule. Ühtlasi hõlmab aruanneprojekte uutes liikmesriikides, kes ühinevad liiduga1. mail 2003. Sellise koostöö tulemusi tuleks arvessevõtta.
(10) Keskkonnakaitsenõuded tuleks kooskõlas asutamisle-pingu artikliga 6 lisada üleeuroopaliste transpordivõr-kude alase ühenduse poliitika määratlusse ja rakenda-misse. Sellega kaasneb nende transpordiliikide infrastruk-tuuri edendamine prioriteedina, mis põhjustavad kesk-konnale vähem kahju, nimelt raudteevedu, lähivedu ja
siseveelaevandus.
(11) On oluline saavutada keskne eesmärk, milleks on trans-
pordi kasvu negatiivsete mõjude SKT kasvust eristamine,nagu komisjon oma Euroopa Liidu säästva arengu stra-
teegiat käsitlevas teadaandes on esitanud.
(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta
teatavate keskkonnaalaste kavade ja programmidemõjude hindamist käsitleva direktiivi 2001/42/EÜ (
1)kohane keskkonnaalane hindamine viiakse tulevikus läbi
kõigi kavade ja programmide osas, mis viivad ühist huvipakkuvate projektideni. Transpordi infrastruktuuri rahas-tamine peaks ühtlasi sõltuma tingimusest, et järgitakseühenduse keskkonnaalase seadusandluse sätteid, eritinõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜteatavate avalike ja eraprojektide keskkonnamõju hinda-mise kohta (
2) ning nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direk-
tiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (3)
ja 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslikeelupaikade ning looduslike looma- ja taimeliikide kaitsekohta (
4).
(13) Komisjoni Euroopa transpordipoliitikat käsitlev valgeraamat nõuab integreeritud lähenemisviisi, mis ühendabmuu hulgas meetmeid raudteesektori elavdamiseks, eritiveoteenuste jaoks, siseveetranspordi ja lähisõitude eden-damiseks, suurema vastastikuse täiendamise ergutami-seks kiirraudtee ja lennutranspordi vahel ja koostalitlus-võimeliste arukate transpordisüsteemide arendamiseedendamiseks, et tagada võrgu tõhususe ja turvalisuseparanemine.
(14) Ühtse transpordipoliitika tõhusus sõltub muu hulgasraudteesektori elavdamise ja raudtee infrastruktuuri aren-damise meetmete sidususest. Euroopa Parlamendi janõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/12/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜühenduse raudteede arendamise kohta (
5) kehtestab
pärast 2003. aastat üleeuroopalise raudtee-kaubaveo-võrgu avatuse rahvusvaheliste kaubavedude transpordi-teenustele. Üleeuroopalise raudtee-kaubaveovõrgu liinetuleks pidada otsuses 1692/96/EÜ sätestatud suunisteskindlaks määratud raudteevõrgu osaks, et need võiksidinvesteeringutest kasu saada ning kaasata liiklust teedelt.
(15) Isikute ja kaupade säästva liikluse tagamise üldiseeesmärgi piires tuleks kohaldada mehhanisme liikmesrii-kide vaheliste mereteede arendamise toetamiseks, etvähendada teede ummistust ja/või parandada ligipääsuäärealadele ja saartele ning teatud riikidesse. Sellistemehhanismide loomine, mida toetavad muu hulgas pak-kumismenetlused, peaks olema läbipaistev ja vajadustelesuunatud ning ei tohiks mingil juhul piirata ühendusekonkurentsi- või riigihangete teostamise eeskirju.
(1) EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30.(2) EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/35/EÜ (ELTL 156, 25.6.2003, lk 17).
(
3) EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määru-
sega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).
(4) EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7 . Direktiivi on viimati muudetud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(
5) EÜT L 75, 15.3.2001, lk 1.07/8. kd 255 Euroopa Liidu Teataja ET
(16) Mereteede arendamise toetamist tuleks vaadelda kui
täiendust ühenduse poolt osutatud abile, et ergutadalähivedudealaste tegevuste arendamist Marco Polo pro-grammi raames, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõu-
kogu 22. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1382/
2003, mis käsitleb ühenduse finantsabi andmist kauba-veosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks(Marco Polo programm) (
1) ning see peaks põhinema
samadel kriteeriumidel. Sellegipoolest ei tohiks nendekahe vahendi alusel ühenduse finantsabi andmine ollakumulatiivne.
(17) Prioriteetsed projektid on vaja tunnistada ühist huvi pak-kuvateks projektideks, et ühenduse rahastamine sellisteleprojektidele koondada, ning võtta kasutusele mehhanis-mid liikmesriikide vahelise koordineerimise ergutami-seks, et aidata kaasa projektide lõpuleviimisele soovitudajakava piires.
(18) Kooskõlas asutamislepingu artikliga 154 peaks üleeuroo-palise transpordivõrgu poliitika aitama tugevdada ühen-
dusesisest majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Et
seda eesmärki saavutada, tuleb püüda maksimeeridakooskõla üleeuroopalist transpordivõrku käsitlevateühenduse suuniste ja ühenduse tasandil kasutusel olevateasjakohaste rahaliste vahendite kavandamise vahel.
(19) Prioriteetsete projektide hindamine tagantjärele peakshõlbustama tulevasi suuniste ja projektide nimekirja läbi-vaatamisi ning peaks aitama parandada liikmesriikidepoolt kasutusel olevaid eelneva hindamise meetodeid.
(20) Olukord, milles projekti keskkonna- ja sotsiaalmajandus-liku mõju hindamise riiklikud menetlused viiakse liik-mesriikide poolt eraldi läbi, võib osutuda ebakohaseksEuroopa huvides olevateks tunnistatud projektide riikide-vahelise mõõtme suhtes. Et seda lahendada, tuleks lisaksühistele hindamismeetoditele arendada erinevaid asjao-
maseid liikmesriike hõlmavaid koordineeritud hindamise
ja avaliku konsultatsiooni menetlusi või riikidevahelisteuurimiste menetlusi, ning keskenduda sotsiaalmajandus-likele ja keskkonda puudutavatele aspektidele. Kõnealu-sed menetlused peaksid kehtima, ilma et see piiraksühenduse keskkonnakaitsealase seadusandlusega kehtes-tatud kohustusi.
(21) Sama liini käsitlevatesse projektidesse kaasatud riikidevaheline tihedam koostöö võib olla vajalik investeeringu-tasuvuse parandamiseks ning lihtsustada investeeringuteühtlustamist ja rahastamismeetmete koostamist.(22) Piiriülesed teelõigud tuleks liikmesriikide poolt välja sel-gitada kriteeriumide põhjal, mis määratletakse otsuse1692/96/EÜ artikli 18 lõike 2 alusel moodustatud komi-tee poolt. Olemasolevad viited kõnealuse otsuse III lisas
hõlmatud prioriteetsetes projektides kajastuvatele piiriü-
lestele teelõikudele ei tohiks piirata nendele kriteeriumi-dele vastavate piiriüleste teelõikude mõistet.
(23) Komisjon on viinud läbi kõrgetasemelise töögrupi pooltantud soovituste mõju analüüsi. Tulemused näitavad, ettöögrupi poolt välja selgitatud projektide läbiviimineühendatuna mitmete ühtse transpordipoliitika aluselvõetud meetmetega, nagu näiteks infrastruktuuri kasuta-mise tasustamine ja raudteeveo avamine konkurentsile,toodaksid olulisi hüvesid, mis väljenduvad aja kokku-hoius, heitmete vähenemises ja väiksemas ummistuses,
paremas ligipääsus liikmesriikidele äärealadel ja uutele
liikmesriikidele ning suuremas üldises heaolus.
(24) Et täita üleeuroopalise transpordivõrgu eesmärke ja tullatoime laienemisest tingitud transpordialaste väljakutse-tega, on üleeuroopaliste võrkude jaoks vaja assigneerin-gute arvestatavat suurendamist.
(25) Komisjon võib otsustada teha Euroopa Parlamendile janõukogule ettepanek, et on vaja edasi viia teisi projekte,mitte neid, mis on hõlmatud otsuse 1692/96/EÜ III lisas,et järgida kasvu suurendamise, laienenud Euroopaparema integreerimise, Euroopa ettevõtete tootmisvõi-mekuse ja konkurentsivõime maailmaturgudel paranda-mise eesmärke ning aidata kaasa majandusliku, sotsiaalseja territoriaalse ühtekuuluvuse ja transpordiliikide ühita-mise eesmärkidele. Kõnealustele projektidele tuleks andaühenduse rahastamisvahendite kontekstis asjakohaneprioriteet.
(26) Seetõttu tuleks otsust 1692/96/EÜ vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust nr 1692/96/EÜ muudetakse järgmiselt.
1) Artikli 2 lõikes 1 asendatakse kuupäev “2010 ”kuupäevaga
“2020 ”.
2) Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
“2. Transpordi infrastruktuur koosneb maantee-, raudtee- ja
siseveevõrkudest, mereteedest, mere- ja siseveesadamatest,lennujaamadest ning muudest transpordiliikide võrkudevahelistest ühenduspunktidest. ”
(1) ELT L 196, 2.8.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega
(EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).256 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
3) Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 5
Prioriteedid
Võttes arvesse artiklis 2 kehtestatud eesmärke ja artiklis 4
kehtestatud meetmete põhisuundi, on prioriteedid:
a) nende põhiliste ühenduste ja vastastikuste sidumiste
loomine ning arendamine, mis on vajalikud kitsaskoh-tade kõrvaldamiseks, puuduvate teelõikude täitmiseksja peamiste liinide, eriti nende piiriüleste teelõikudelõpuleviimiseks, looduslike tõkete ületamiseks ja tähtsa-mate liinide koostalitlusvõime parandamiseks;
b) sellise infrastruktuuri loomine ja arendamine, mis eden-
dab riiklike võrkude vastastikust sidumist, et hõlbustadaühendust saartega või saartega sarnaste aladega, ja ras-
kesti ligipääsetavate ja äärepoolseimate piirkondadega
ühelt poolt ja ühenduse keskpiirkondadega teiselt poolt,eelkõige et vähendada kõnealustes piirkondades kõrgeidtranspordikulusid;
c) meetmed, mis on vajalikud koostalitlusvõimelise raud-
teevõrgu järkjärguliseks saavutamiseks, sealhulgas, kuisee on teostatav, liinide kaubaveoks kohandamiseks;
d) kaugliinivedude, lähisõitude ja siseveetranspordi eden-
damiseks vajalikud meetmed;
e) meetmed, mis on vajalikud raudtee- ja lennutranspordi
ühildamiseks, eriti läbi raudteeligipääsu lennujaama-desse, kui see on asjakohane, ning vajalikud infrastruk-tuurid ja rajatised;
f) olemasoleva ja uue infrastruktuuri võimsuse ja tõhu-
suse optimeerimine, ühendvedude edendamine ja võrgu
turvalisuse ning usaldusväärsuse parandamine luues japarendades ühendveoterminale ning nende ligipääsuinfrastruktuurile ja/või kasutades arukaid süsteeme;
g) turvalisuse ja keskkonnaga seotud küsimuste ühilda-
mine üleeuroopalise transpordivõrgu kavandamise jateostamisega;
h) isikute ja kaupade säästva liikluse arendamine kooskõ-
las Euroopa Liidu säästvat arengut puudutavate eesmär-kidega. ”
4) Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 8
Keskkonnakaitse
1. Projektide kavandamisel ja läbiviimisel tuleb liikmes-
riikidel arvesse võtta keskkonnakaitset, viies läbi teostami-sele kuuluvate ühist huvi pakkuvate projektide kohta nõu-kogu direktiivi 85/337/EMÜ kohased keskkonnamõju hin-
damised, ning kohaldades 2. aprilli 1979. aasta direktiivi79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (*) ja direk-tiivi 92/43/EMÜ.
Alates 21. juulist 2004 viiakse selliste projektideni viivate
kavade ja programmide keskkonnaalane hindamine, eritikui need puudutavad uusi liine või teisi tähtsaid infrastruk-tuuri arendamise sõlmpunkte, liikmesriikide poolt läbikooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001.aasta teatavate keskkonnaalaste kavade ja programmidemõjude hindamist käsitleva direktiiviga 2001/42/EÜ. (**)Liikmesriigid võtavad kooskõlas kõnealuse direktiiviartikliga 8 selle keskkonnaalase hindamise tulemusi arvesseasjaomaste kavade ja programmide ettevalmistamisel.
2. 21. juuliks 2004 töötab komisjon kokkuleppel liik-
mesriikidega välja sobivad meetodid strateegilise keskkon-naalase hindamise rakendamiseks eesmärgiga tagada muuhulgas asjakohane koordineerimine, vältides töö dubleeri-mist ja jõudes piiriüleste projektide ja koridoride kavanda-misprotsesside lihtsustamiseni ja kiirendamiseni.
Selle töö ja direktiivi 2001/42/EMÜ kohaselt liikmesriikide
poolt läbi viidud TEN-projektide keskkonnaalase hindamisetulemusi võetakse komisjoni poolt asjakohaselt arvesse sellearuandes, mis käsitleb suuniseid ja võimalikke kaasnevaidseadusandlust puudutavaid ettepanekuid käesoleva otsuseartikli 18 lõikes 3 kehtestatud suuniste muutmiseks.
(*) EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati
muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122,16.5.2003, lk 36).
(**) EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30. ”
5) Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
“3. Ühtlasi hõlmab võrk liikluskorralduse, vahe- ja häda-
juhtumeid käsitleva kasutusteabe ja elektrooniliste tasudekogumise infrastruktuuri, mis põhineb aktiivsel koostöölEuroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil toimivate liiklus-
korraldussüsteemide ja reisi- ning liiklusalase teabega ja
lisaväärtusteenustega varustajate vahel, mis tagab vajalikuvastastikuse täiendavuse rakendustega, mille kasutamistsoodustatakse üleeuroopaliste sidevõrkude programmi alu-sel.”07/8. kd 257 Euroopa Liidu Teataja ET
6) Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 10
Omadused
1. Raudteevõrk hõlmab kiirraudteeliine ja tavaraudtee-
liine.
2. Kiirraudteevõrk, kasutades käibelolevat või uut tehno-
loogiat, hõlmab:
a) spetsiaalselt ehitatud kiirliine, mis on varustatud üldiselt
250 km/h või suurema kiiruse tarvis;
b) spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliine,
mis on varustatud umbes 200 km/h kiiruse tarvis,
c) spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliine
või spetsiaalselt suurte kiiruste jaoks ehitatud ja kiir-raudteevõrguga ühendatud liine, millel on topograafiastvõi keskkonnast, reljeefist või linnaplaneeringust tingi-tud piirangute tõttu eriomadused, ning mille kiirusttuleb igal üksikjuhul eraldi kohandada.
Kiirraudteevõrk koosneb I lisas osutatud liinidest. Käibelole-
vat tehnoloogiat kasutavate kiirraudteeliinide suhtes kohal-datavad koostalitlust puudutavad olulised nõuded ja tehnili-sed kirjeldused määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu23. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/48/EÜ üleeuroopalisekiirraudteevõrgu koostalitlusvõime kohta. (*) Liikmesriigidannavad komisjonile eelnevalt teada mis tahes kiirraudtee-liini avamisest ja selle tehnilistest omadustest.
3. Tavaraudteevõrk koosneb tavapärasest reisijate ja
kauba raudteetranspordist, hõlmates artiklis 14 nimetatudüleeuroopalise kombineeritud transpordivõrgu raudteestkoosnevaid lõike, ühendusi, mis võimaldavad ligipääsumerele ja ühist huvi pakkuvatele siseveesadamatele ningneid kaubaterminale, mis on avatud kõigile ettevõtjatele.Tavaraudteeliinide suhtes kohaldatavad koostalitlust puudu-tavad olulised nõuded ja tehnilised andmed määrataksekindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai2001. aasta direktiiviga 2001/16/EÜ üleeuroopalise tava-raudteevõrgu koostalitlusvõime kohta (**).
4. Raudteevõrk hõlmab infrastruktuure ja rajatisi, mis
võimaldavad raudteel ja maanteel ning, kui see on asjako-
hane, meretransporditeenuseid ja lennutransporditeenuseidühildada. Selles suhtes tuleks erilist tähelepanu pöörata piir-kondlike lennujaamade võrku ühendamisele.5. Raudteevõrk täidab vähemalt ühte järgmistest funkt-
sioonidest:
a) etendab tähtsat osa reisijate pikamaavedudes;
b) võimaldab ühendust lennujaamadega, kui see on asja-
kohane;
c) võimaldab ligipääsu piirkondlikele ja kohalikele raud-
teevõrkudele;
d) hõlbustab kaubavedu, selgitades välja ning arendades
kaubaveoks määratud tihendusliine või liine, millel onkaubaveorongidel prioriteetsus;
e) etendab olulist osa kombineeritud transpordis;f) võimaldab ühendust ühist huvi pakkuvate sadamate
kaudu lähivedude ja siseveeteedega.
6. Raudteevõrk pakub kasutajatele kõrgetasemelist kvali-
teeti ja turvalisust tänu selle järjepidevusvõimele ning koos-
talitlusvõime järkjärgulisele rakendamisele, mida toob eritiesile tehniline ühtlustamine ja Euroopa raudteeliikluse juh-timissüsteemi poolt Euroopa raudteevõrgu jaoks soovitatudjuhtimis- ja kontrollimissüsteem. Selleks otstarbeks luuaksekomisjoni poolt liikmesriikidega konsulteerides riiklikekavadega koordineeritud kasutuselevõtukava.
(*) EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6. Direktiivi on viimati muu-
detud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ)
nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(**) EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1. ”
7) Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
a) lisatakse järgmine lõige:
“3b. Võrgu siseveesadamad, mis on varustatud
ümberlaadimisrajatistega ühendvedude jaoks või mille
aastane kaubaveo liiklustihedus on vähemalt 500 000tonni, on toodud I lisas. ”;
b) lõige 4 asendatakse järgmisega:
“4. Võrk hõlmab ka liikluskorralduse infrastruktuuri.
See nõuab eelkõige koostalitlusvõimelise, aruka liiklus-
ja transpordisüsteemi rajamist ( River Information Services ,
RIS) kavatsusega optimeerida siseveeteedevõrgu olema-solevat võimsust ja turvalisust ning parandada koosta-litlusvõimet teiste transpordiliikidega. ”258 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
8) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 12.a
Mereteed
1. Üleeuroopaline mereteedevõrk on ette nähtud kauba-
veovoogude suunamiseks merel põhinevatele logistilisteleliinidele sellisel viisil, et parandada olemasolevaid meresõi-
duühendusi või luua uusi elujõulisi, regulaarseid ja sagedasi
meresõiduühendusi liikmesriikide vaheliseks kaupade veoksja ühtlasi vähendada teede ummistust ja/või parendadaligipääsu äärealadele ja saartele ning saareriikidesse. Mere-teed ei tohiks välistada isikute ja kaupade kombineeritudtransporti, eeldusel, et kaubavedu on ülekaalus.
2. Üleeuroopaline mereteedevõrk koosneb rajatistest ja
infrastruktuurist, mis hõlmab vähemalt kahte sadamatkahes erinevas liikmesriigis. Rajatised ja infrastruktuur hõl-
mavad vähemalt ühes liikmesriigis sadamarajatisi, elektroo-
nilisi logistikakorraldussüsteeme, ohutus- ja turva- ning hal-dus- ja tollimenetluskordi ning infrastruktuuri otseseligipääsu jaoks maale ja merele, sealhulgas mooduseid aas-taringse sõidetavuse tagamiseks, eriti süvendus- ja jäälõhku-misseadmete kättesaadavust talvise ligipääsu eesmärgil.
3. I lisas kindlaks määratud veeteed või kanalid, mis
ühendavad kahte Euroopa mereteed või kahte piirkonda
sellest ning aitavad oluliselt kaasa mereliinide lühendami-
sele, suurendades tõhusust ja säästes veoaega, moodustavadosa üleeuroopalisest mereteedevõrgust.
4. Ühist huvi pakkuvad projektid, mis puudutavad
üleeuroopalist mereteedevõrku esitatakse vähemalt kaheliikmesriigi poolt ning neid kohandatakse vastavalt tegeli-kele vajadustele. Esitatud projektid hõlmavad üldiselt niiavalikku kui erasektorit kooskõlas menetluseaga, mis eeldabenne riiklikest eelarvetest antud abi vajadusel täiendamist
ühendusepoolse abiga, et toimuks pakkumismenetlus ühel
järgmisel viisil:
a) asjaomaste liikmesriikide poolt koos korraldatud avalik
pakkumisekutse, mis on ette nähtud uute ühenduste
rajamiseks artikli 12 lõikes 2 kindlaks määratud A kate-gooria sadamast, mille nad eelnevalt iga merepiirkonnakohta välja valivad, nagu on viidatud III lisas projektisnr 21;b) niivõrd, kui sadamate asukoht on võrreldav, asjaomaste
liikmesriikide poolt koos korraldatud avalik pakkumis-kutse, mis on suunatud konsortsiumidele, mis koonda-vad vähemalt laevandusettevõtjaid ja ühes merepiirkon-nas asuvaid sadamaid, nagu on viidatud III lisas projek-tis nr 21.
5. Ühist huvi pakkuvad projektid, mis puudutavad
üleeuroopalist mereteedevõrku:
— keskenduvad rajatistele ja infrastruktuurile, mis moo-
dustavad mereteedevõrgu,
— võivad hõlmata piiramata asutamislepingu artiklitele 87
ja 88 vastavust abi tegevuse alustamiseks, kui lõikes 4viidatud pakkumismenetluse tulemusena peetakse ava-
likku toetust projekti rahalise elujõulisuse jaoks vajali-
kuks. Abi tegevuse alustamiseks piirdub kahe aastaga jaseda eraldatakse üksnes nõuetekohaselt põhjendatudkapitalikulude toetamiseks. Abi ei või ületada mini-maalset hinnangulist summat, mida on vaja asjaomasteühenduste loomiseks. Abi ei tohi asjaomastel turgudelviia ühiste huvide vastaselt konkurentsi moonutami-seni,
— võivad ühtlasi hõlmata tegevusi, mis omavad laiemaid
hüvesid ning ei ole seotud konkreetsete sadamatega,näiteks jäälõhkumise ja süvendustööde jaoks vajalikeseadmete kättesaadavaks tegemist ning teabesüsteeme,sealhulgas liikluskorraldus- ja elektroonilise aruandlusesüsteeme.
6. Komisjon esitab artiklis 18 viidatud komiteele kolme
aasta jooksul esialgse nimekirja konkreetsetest ühist huvi
pakkuvatest projektidest, andes seega mereteede mõistelekonkreetse vormi. See nimekiri edastatakse ka Euroopa Par-lamendile.
7. Üleeuroopalist mereteedevõrku puudutavad ühist huvi
pakkuvad projektid esitatakse kinnitamiseks komisjonile. ”
9) Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige:
“3. Rahvusvahelised ja ühendusesisesed ühenduspunktid
ühendatakse järk-järgult raudteevõrgu kiirraudteeliinidega,
kui see on asjakohane. Võrk hõlmab infrastruktuure ja raja-
tisi, mis võimaldavad lennu- ja raudteetransporditeenusteja, kui see on asjakohane, meretransporditeenuste ühilda-mist. ”07/8. kd 259 Euroopa Liidu Teataja ET
10) Lisatakse järgmine jagu:
“10a JAGU
LIIKMESRIIKIDE VAHELINE KOORDINEERIMINE
Artikkel 17a
Euroopa koordinaator
1. Et hõlbustada teatavate projektide koordineeritud
täideviimist, eriti piiriüleste projektide või piiriüleste pro-jektide osade puhul, mis kuuluvad artiklis 19a viidatudEuroopa huvides olevateks tunnistatud projektide hulka,võib komisjon kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega japärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist määrata isiku“Euroopa koordinaatoriks ”. Euroopa koordinaator tegutseb
komisjoni nimel ja volitusel. Euroopa koordinaatori volituson tavaliselt seotud ainult ühe projektiga, eriti piiriüleseprojekti puhul, kuid võib vajadusel laieneda, et katta tervettähtsamat telge. Euroopa koordinaator töötab koos asjao-maste liikmesriikidega välja oma tegevuste tööplaani.
2. Euroopa koordinaator valitakse välja eelkõige tema
kogemuste põhjal Euroopa institutsioonide osas ning tead-
miste põhjal, mis on seotud tähtsamate projektide rahasta-
misega ja sotsiaalmajandusliku ning keskkonnaalase hinda-misega.
3. Komisjoni otsus, millega Euroopa koordinaator
määratakse, määrab kindlaks, kuidas ta oma lõikes 5 viida-tud ülesandeid täitma hakkab.
4. Asjaomased liikmesriigid teevad Euroopa koordinaa-
toriga koostööd ja edastavad talle teavet, mis on vajaliklõikes 5 viidatud ülesannete täitmiseks.
5. Euroopa koordinaator:
a) edendab koostöös asjaomaste liikmesriikidega ühiseid
meetodeid projektide hindamiseks ja, kui see on asjako-hane, nõustab projekti elluviijaid projektide finantsraa-mistikku puudutavates küsimustes;
b) koostab igal aastal aruande Euroopa Parlamendile,
komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele tema vastu-tusalasse kuuluva(te) projekti(de) elluviimisel saavutatudedusammude kohta, uute reguleerivate ja muude aren-gute kohta, mis võiksid mõjutada projektide omadusi jamis tahes raskuste või takistuste kohta, mille tulemu-seks võib olla oluline hilinemine seoses III lisas viidatudkuupäevadega;
c) peab koos asjaomaste liikmesriikidega nõu piirkondlike
ja kohalike ametiasutustega, ettevõtjatega, transpordi
kasutajatega ja kodanikuühiskonna esindajatega eesmär-giga omandada terviklikumaid teadmisi transporditee-nuste nõudluse ja investeeringute rahastusvõimalustekohta ning teenuste tüüpide kohta, mida tuleks pak-
kuda sellisele rahastamisele ligipääsu hõlbustamiseks.
6. Ilma kohaldatavat menetluskorda piiramata, mis on
sätestatud ühenduse ja riikliku seadusandluse poolt, võibkomisjon nõuda Euroopa koordinaatori arvamust ühendu-sepoolse rahastamise taotluste hindamisel projektide võiprojektigruppide kohta, mille osas Euroopa koordinaatoron vastutav. ”
11) Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:
a) pealkiri asendatakse järgmisega:
“Suuniste järelvalve ja teabevahetuse komitee ”;
b) lõige 1 asendatakse järgmisega:
“1. Liikmesriigid esitavad komisjonile ülevaated rii-
klikest kavadest ja programmidest, mille nad koostavadüleeuroopalise transpordivõrgu arengut silmas pidades,eriti seoses artiklis 19a viidatud projektidega, mis ontunnistatud Euroopa huvides olevateks. Liikmesriigidsaadavad riiklikud kavad ja programmid nende vastu-võtmisel komisjonile teavitamise eesmärgil. ”;
c) lõige 3 asendatakse järgmisega:
“3. Komisjon esitab iga kahe aasta järel Euroopa Par-
lamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalko-miteele ning regioonide komiteele aruande käesolevasotsuses kirjeldatud suuniste rakendamise kohta. Lõike 2alusel asutatud komitee abistab komisjoni aruandekoostamisel. Vajadusel on aruandega kaasatud seadu-sandlust puudutavad ettepanekud suuniste muutmiseks;kõnealused seadusandlust puudutavad ettepanekud või-vad vajadusel sisaldada III lisas esitatud prioriteetseteprojektide nimekirja muudatusi või täiendusi kõnealu-sele nimekirjale projektide poolt, mis on vastavusesartikli 19 lõikega 1. Muudatus võtab eriti arvesse pro-jekte, mis aitavad kooskõlas artikli 19 lõike 1 punktigae kaasa Euroopa Liidu territoriaalsele ühtekuuluvusele. ”
12) Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 19
Prioriteetsed projektid1. Prioriteetsed projektid on artiklis 7 viidatud ühist
huvi pakkuvad projektid, mille uurimine kinnitab, et need:
a) on kavandatud eesmärgiga kõrvaldada kitsaskoht või
täita puuduv ühendus üleeuroopalise võrgu tähtsal lii-nil, eriti projektid, mis on piiriülesed projektid, ületavadlooduslikke tõkkeid või sisaldavad piiriülest teelõiku;260 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
b) on sellise mõõtkavaga, et pikaajaline planeerimine
Euroopa tasandil osutab märkimisväärset kaasabi;
c) toovad esile üleüldiseid võimalikke sotsiaalmajandus-
likke koguhüvesid ja muid sotsiaalmajanduslikke eel-iseid;
d) parandavad oluliselt kaupade ja isikute liikmesriikide
vahelist liikumist ja seega aitavad ühtlasi kaasa riiklikevõrkude koostalitlusvõimele;
e) aitavad kaasa Euroopa Liidu territoriaalsele ühtekuulu-
vusele integreerides uute liikmesriikide võrke ja paran-dades ühendusi ääre- ja saarte piirkondadega;
f) aitavad kaasa transpordi säästvale arengule parandades
turvalisust ja vähendades transpordi poolt põhjustatavatkeskkonnakahju, eriti edendades muudatust raudteede,ühendvedude, siseveeteede ja meretranspordi kasuta-
mise suunas.
g) näitavad üles asjaomaste liikmesriikide poolset kohus-
tust uuringud ja hindamismenetlused õigeks ajaks läbiviia, et lõpetada töö vastavalt eelnevalt kokku lepitudtähtajale, mis tugineb riiklikele kavadele ja mis tahesteistele samaväärsetele asjaomase projektiga seotuddokumentidele.
2. Prioriteetsed projektid, mille kohased tööd kuuluvad
alustamisele enne 2010. aastat, nendes käsitletavad teelõi-gud ja kokku lepitud kuupäevad lõike 1 punktis g viidatudtöö lõpuleviimiseks on toodud III lisas.
3. 2010. aasta möödudes kavandab komisjon arengua-
ruande ja vajadusel teeb kooskõlas lõikega 1 ettepanekuIII lisas välja selgitatud prioriteetsete projektide nimekirjamuudatusteks. ”
13) Lisatakse järgmised artiklid:
“Artikkel 19a
Tunnistamine Euroopa huvides olevaks projektiks
1. III lisas välja selgitatud prioriteetsed projektid tunnis-
tatakse Euroopa huvides olevateks. Tunnistamine viiakseläbi üksnes järgides menetluskorda, mis on sätestatud asu-tamislepinguga ja sellele põhinevate õigusaktidega.
2. Ilma ühenduse kõnealuste rahaliste vahendite õigus-
likku alust piiramata:
a) esitades oma projektid rahastamiseks Ühtekuuluvusfon-
dist kooskõlas Ühtekuuluvusfondi asutamist käsitlevanõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 artikliga 10, (*)annavad liikmesriigid asjakohase prioriteetsuse projekti-
dele mis on tunnistatud Euroopa huvides olevateks;
b) esitades oma projektid rahastamiseks üleeuroopaliste
võrkude eelarvest kooskõlas nõukogu 18. septembri1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2236/95, millega keh-testatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad
üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, (**) annavad liik-
mesriigid asjakohase prioriteetsuse projektidele, mis ontunnistatud Euroopa huvides olevateks;
c) ergutab komisjon liikmesriike Euroopa huvides oleva-
teks tunnistatud projektide arvesse võtmist struktuuri-fondide kavandamisel ja tegevuskava koostamisel, eriti1. eesmärgi alla kuuluvates piirkondades, võttes arvesseriiklikke transpordikavasid, mis kuuluvad ühenduse ole-masolevate tugiraamistike kohaldamisalasse;
d) tagab komisjon, et riigid, mis kvalifitseeruvad ühinemi-
seelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi alla, anna-vad asjakohase prioriteetsuse Euroopa huvides oleva-teks tunnistatud projektidele, kui esitavad oma projek-tid rahastamiseks kõnealuse vahendi alusel kooskõlasühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendiasutamist käsitleva nõukogu 21. juuni 1999. aastamääruse (EÜ) nr 1267/1999 artiklitega 2 ja 7 (***).
3. Oma rahalisi vajadusi prognoosides annab komisjon
asjakohase prioriteetsuse Euroopa huvides olevateks tunnis-
tatud projektidele.
4. Juhul kui ühte Euroopa huvides olevateks tunnistatud
projekti puudutavate tööde alustamine viibib oluliselt seo-ses 2010. aasta tähtajaga, palub komisjon asjaomasel liik-mesriigi esitada kolme kuu jooksul hilinemise põhjused.Antud vastuse põhjal konsulteerib komisjon kõigi asjao-maste liikmesriikidega, et lahendada probleem, mis on vii-vituseni viinud.
Komisjon võib, konsulteerides artikli 18 lõikes 2 asutatud
komiteega, ning osana tema tegevusest Euroopa huvidesolevaks tunnistatud projekti elluviimise järelvalve alal,samuti võttes asjakohaselt arvesse proportsionaalsuse põhi-mõtet, otsustada asjakohased meetmed vastu võtta. Asjao-mastele liikmesriikidele antakse võimalus esitada oma tähe-
lepanekud selliste meetmete kohta enne nende vastuvõt-
mist.
Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata mis tahes
meetmete vastuvõtmisest.07/8. kd 261 Euroopa Liidu Teataja ET
Kõnealuste meetmete vastuvõtmisel arvestab komisjon asja-
kohaselt iga asjaomase liikmesriigi osakaalu viivituse eestvastutamisel ning hoidub selliste meetmete vastu võtmisest,mis mõjutaksid projekti elluviimist liikmesriigis, kes ei oleviivituse eest vastutav.
5. Juhul, kui Euroopa huvides olevaks tunnistatud pro-
jekt ei ole põhijoontes lõpule viidud mõistliku ajavahemiku
jooksul pärast selle III lisas nimetatud eeldatava valmi-mistähtaja möödumist, ning kõik asjaomased liikmesriigidon viivituse eest vastutavad, vaatab komisjon projektiuuesti läbi, järgides lõikes 4 viidatud menetlust selleEuroopa huvides olevaks tunnistamise tagasivõtmise osas,rakendades selleks artikli 18 lõikes 3 viidatud läbivaatamis-korda. Komisjon vaatab projekti igal juhul uuesti läbi pärast15-aastase ajavahemiku lõppemist alates selle Euroopahuvides olevaks tunnistamisest käesoleva otsuse tähen-duses.
6. Viis aastat pärast Euroopa huvides olevaks tunnista-
tud projekti või ühe selle osa lõpuleviimist viivad asjaoma-sed liikmesriigid läbi selle sotsiaalmajandusliku ja keskkon-namõju hindamise, sealhulgas selle mõju kaubandusele jaisikute ning kaupade vabale liikmesriikide vahelisele liik-umisele, territoriaalsele ühtekuuluvusele ja säästvale aren-gule. Liikmesriigid teavitavad komisjoni hindamistulemus-test.
7. Kui Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekt hõl-
mab piiriülest teelõiku, mis on tehniliselt ja rahaliselt jaga-matu, koordineerivad asjaomased liikmesriigid oma menet-luskordi selle sotsiaalmajanduslike mõjude hindamiseks jateevad kõik endast sõltuva, et viia läbi riikidevaheline uuri-mine enne ehitusloa andmist ja olemasolevas raamistikus.
8. Euroopa huvides olevaks tunnistatud projektis sisal-
duvate teiste teelõikude puhul toimub liikmesriikide poolne
koordineerimine kahepoolselt või mitmepoolselt, iga juh-
tumi puhul eraldi.
9. Lõikes 7 viidatud koordineeritud tegevusi või riikide-
vahelisi uurimisi kohaldatakse, ilma et see piiraks ühendusekeskkonnakaitsealase seadusandluse poolt kehtestatudkohustusi, eriti neid, mis on seotud keskkonnamõju hinda-misega. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni sel-liste koordineeritud tegevuste ja riikidevaheliste uurimistealgatamisest ning nende tulemustest. Komisjon lisab kõnea-
luse teabe artikli 18 lõikes 3 viidatud aruandele.Artikkel 19b
Piiriülesed teelõigudTeatavate prioriteetsete projektide kontekstis selgitatakse
kahe liikmesriigi vahelised piiriülesed teelõigud, sealhulgasmereteed, liikmesriikide poolt välja artikli 18 lõike 2 aluselasutatud komitee poolt kindlaks määratud kriteeriumidealusel ning teavitatakse nendest komisjoni. Eriti puudutabsee teelõike, mis on tehniliselt ja rahaliselt jagamatud võimille suhtes on asjaomased liikmesriigid ühised kohustusedvõtnud ning ühtse struktuuri kehtestanud.
(*) EÜT L139, 25.5.1994, lk 1. Määrust on viimati muu-
detud 2003. aasta ühinemisaktiga.
(**) EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1. Määrust on viimati muu-
detud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega(EÜ) nr 807/2004 (ELT L 143, 30.4.2004, lk 46).
(***) EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73. Määrust on viimati
muudetud määrusega (EÜ) nr 769/2004 (ELT L 123,27.4.2003, lk 1). ”
14) Artiklid 20 ja 21 jäetakse välja.
15) Lisasid muudetakse järgmiselt:
1. I lisa 2., 3., 4. ja 6. jagu ning nende juurde kuuluvad
kaardid asendatakse nagu on viidatud käesoleva otsuseI lisas;
2. III lisa:
a) pealkiri asendatakse järgmisega: “Prioriteetsed pro-
jektid, mille kohased tööd kuuluvad alustamiseleenne 2010. aastat ”;
b) III lisa sisu asendatakse käesoleva otsuse II lisa teks-
tiga.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle aval-
damist Euroopa Liidu Teatajas .
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 29. aprill 2004
Euroopa Parlamendi nimel
eesistuja
P. COXNõukogu nimel
eesistuja
M. McDOWELL262 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
I LISA
Otsuse nr 1692/96/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:1. 2., 3. ja 4. jagu asendatakse järgmistega:
“2. jagu: Teedevõrk
2.0. Euroopa
2.1. Belgia
2.2. Taani2.3. Saksamaa
2.4. Kreeka
2.5. Hispaania2.6. Prantsusmaa2.7. Iirimaa2.8. Itaalia
2.9. Luksemburg2.10. Holland2.11. Austria
2.12. Portugal
2.13. Soome2.14. Rootsi2.15. Ühendkuningriik
3. jagu: Raudteevõrk
3.0. Euroopa
3.1. Belgia
3.2. Taani
3.3. Saksamaa3.4. Kreeka3.5. Hispaania
3.6. Prantsusmaa
3.7. Iirimaa3.8. Itaalia
3.9. Luksemburg
3.10. Holland
3.11. Austria3.12. Portugal3.13. Soome
3.14. Rootsi
3.15. Ühendkuningriik
4. jagu: Siseveeteedevõrk ja siseveesadamad ”
2. 6. jagu asendatakse järgmisega:
“6. jagu: Lennujaamade võrk
6.0. Euroopa
6.1. Belgia/Taani/Saksamaa/Luksemburg/Holland/
Austria
6.2. Kreeka6.3. Hispaania/Portugal6.4. Prantsusmaa
6.5. Iirimaa/Ühendkuningriik
6.6. Itaalia
6.7. Soome/Rootsi ”
3. Kaardid otsuses nr 1692/96/EÜ asendatakse vastavalt järgmiste kaartidega.07/8. kd 263 Euroopa Liidu Teataja ET
264 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 265 Euroopa Liidu Teataja ET
266 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 267 Euroopa Liidu Teataja ET
268 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 269 Euroopa Liidu Teataja ET
270 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 271 Euroopa Liidu Teataja ET
272 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 273 Euroopa Liidu Teataja ET
274 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 275 Euroopa Liidu Teataja ET
276 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 277 Euroopa Liidu Teataja ET
278 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 279 Euroopa Liidu Teataja ET
280 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 281 Euroopa Liidu Teataja ET
282 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 283 Euroopa Liidu Teataja ET
284 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 285 Euroopa Liidu Teataja ET
286 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 287 Euroopa Liidu Teataja ET
288 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 289 Euroopa Liidu Teataja ET
290 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 291 Euroopa Liidu Teataja ET
292 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 293 Euroopa Liidu Teataja ET
294 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 295 Euroopa Liidu Teataja ET
296 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 297 Euroopa Liidu Teataja ET
298 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 299 Euroopa Liidu Teataja ET
300 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 301 Euroopa Liidu Teataja ET
302 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
07/8. kd 303 Euroopa Liidu Teataja ET
304 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
II LISA
Otsuse 1692/96/EÜ III lisa asendatakse järgmisega:
“III LISA
PRIORITEETSED PROJEKTID, MILLE KOHASED TÖÖD KUULUV AD ALUSTAMISELE ENNE 2010. AASTAT
1. Raudteede telg Berliin-Verona/Milaano-Bologna-Napoli-Messina-Palermo
— Halle/Leipzig-Nürnberg (2015);
— Nürnberg-München (2006);
— München-Kufstein (2015);
— Kufstein-Innsbruck (2009);
— Brenneri tunnel (2015), piiriülene teelõik;
— Verona-Napoli (2007);
— Milaano-Bologna (2006);
— Raudtee-/maanteesild üle Messina-Palermo kitsuse (2015).
2. Kiirraudteetelg Pariis-Brüssel-Köln-Amsterdam-London
— Kanalitunnel-London (2007);
— Brüssel-Liège-Köln (2007);— Brüssel-Rotterdam-Amsterdam (2007). (
1)
3. Edela-Euroopa kiirraudteetelg
— Lissabon/Porto-Madrid (2011) (2);
— Madrid-Barcelona (2005);
— Barcelona-Figueras-Perpignan (2008);
— Perpignan-Montpellier (2015);
— Montpellier-Nîmes (2010);
— Madrid-Vitoria- Irún /Hendaye (2010);
— Irún /Hendaye-Dax, piiriülene teelõik (2010);
— Dax-Bordeaux (2020);
— Bordeaux-Tours (2015).
4. Ida kiirraudteetelg
— Pariis-Baudrecourt (2007);
— Metz-Luxemburg (2007);
— Saarbrücken-Mannheim (2007).
5. Betuwe liin (2007).
(1) Sealhulgas kaks kiirrongijaama Rotterdamis ja Amsterdamis, mida 1994. aasta Esseni Euroopa Nõukogu poolt heaks kiidetud projekt
ei hõlma.
(2) Sealhulgas Lissabon-Porto (2013), Lissabon-Madrid (2010) ja Aveiro-Salamanca (2015) ühendused.07/8. kd 305 Euroopa Liidu Teataja ET
6. Raudteetelg Lyon-Trieste-Divaca/Koper-Divaca-Ljubljana-Budapest-Ukraina piir (1)
— Lyon-St Jean de Maurienne (2015);
— Mont-Cenis' tunnel (2015-2017), piiriülene teelõik;
— Bussoleno-Torino (2011);
— Torino-Veneetsia (2010);
— Veneetsia-Ronchi Sud-Trieste Divaca (2015);
— Koper-Divaca-Ljubljana (2015)
— Ljubljana-Budapest (2015).
7. Kiirteetelg Igoumenitsa/Patra-Ateena-Sofia-Budapest
— Via Egnatia (2006);
— Pathe (2008);
— Sofia-Kulata-Kreeka/Bulgaaria piir kiirtee (2010), sh Promahon-Kulata kui piiriülene teelõik;
— Nadlac-Sibiu kiirtee (haru Bukaresti ja Constanţa suunas) (2007).
8. Mitmeliigilise transpordi telg Portugal/Hispaania-ülejäänud Euroopa (2)
— Raudtee La Coruñ a-Lissabon-Sines (2010);
— Raudtee Lissabon-Valladolid (2010);
— Raudtee Lissabon-Faro (2004);
— Lissabon-Valladolid kiirtee (2010);
— La Coruña -Lissabon kiirtee (2003);
— Sevilla-Lissabon kiirtee (valmis 2001);
— Uus Lissaboni lennujaam (2015).
9. Raudteetelg Cork-Dublin-Belfast-Stranraer (3) (2001)
10. Malpensa (valmis 2001) (4)
11. Sundi püsiühendus (valmis 2000) (5)
12. Põhjamaade kolmnurk (raudteed/maanteed)
— Maantee- ja raudteeprojektid Rootsis (6) (2010);
— Helsingi-Turu kiirtee (2010);
— Raudtee Kerava-Lahti (2006);
— Helsingi-Vaalimaa kiirtee (2015);
— Raudtee Helsingi-Vainikkala (Venemaa piir) (2014).
13. Ühendkuningriik/Iirimaa/Beneluxi maad maanteetelg (2010)14. Atlandi ookeani ranniku pealiin (2007)15. Galileo (2008)16. Kaubaraudteetelg Sines-Madrid-Pariis
— Uus suure läbilaskevõimega raudteetelg üle Püreneede;
— Raudtee Sines-Badajoz (2010).
— Raudteeliin Algeciras-Bobadilla (2010)
(1) Selle liini osad vastavad V üleeuroopalisele koridorile.
(2) Sealhulgas sadamate ja lennujaamade edasiarendus (2015), mis on kooskõlas Esseni/Dublini Euroopa Nõukogu poolt heaks kiidetud
mahuga.
(3) Selle liini võimsuse edasine suurendamine otsustati 2003. aastal ja lisati eraldi projektina.
(4) Projekt lõpuleviidud.
(5) Projekt lõpuleviidud.
(6) Mõned lühikesed maantee ja raudteeliini teelõigud viiakse lõpule ajavahemikus 2010-2015.306 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET
17. Raudteetelg Pariis-Strasbourg-Stuttgart-Viin-Bratislava
— Baudrecourt-Strasbourg-Stuttgart (2015), sh Kehli sild kui piiriülene teelõik;
— Stuttgart-Ulm (2012);
— München-Salzburg (2015), piiriülene teelõik;
— Salzburg-Viin (2012);
— Viin-Bratislava (2010), piiriülene teelõik.
18. Rein/Meuse-Main-Danube siseveeteede telg (1)
— Rein-Meuse (2019) sh Lanaye lüüs kui piiriülene lõik;
— Vilshofen-Straubing (2013);
— Viin-Bratislava (2015) piiriülene lõik;
— Palkovicovo- Mohács (2014);
— Rumeenia ja Bulgaaria kitsaskohad (2011).
19. Kiirraudteede koostalitlusvõime Ibeeria poolsaarel
— Madrid- Andalucía (2010);
— Kirre (2010);
— Madrid-Levante ja Vahemeri (2010);
— Põhja/kirde koridor, sealhulgas Vigo-Porto (2010);
— Extremadura (2010).
20. Fehmarni vöötme raudtee telg
— Fehmarni vöötme raudtee/maantee püsiühendus (2014);
— Raudtee ligipääsuks Sundist Taanis (2015);
— Raudtee ligipääsuks Hamburgist Saksamaal (2015);
— Raudtee Hannover-Hamburg/Bremen (2015).
21. Mereteed
Ühist huvi pakkuvad projektid, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikliga 12a ja puudutavad järgmisi mere-
teid:
— Läänemere meretee (ühendades Läänemere liikmesriike liikmesriikidega Kesk- ja Lääne-Euroopas, sealhulgas
liin läbi Põhjamere/Läänemere kanali (Kieli kanal) (2010)),
— Lääne-Euroopa meretee (kulgedes läbi Portugali ja Hispaania Atlandi kaare kaudu Põhjamerre ja Iiri merre)
(2010),
— Kagu-Euroopa meretee (ühendades Aadria merd Joonia merega ja Vahemere idaosa, et hõlmata Küprost)
(2010),
— Edela-Euroopa meretee (Vahemere lääneosa), ühendades Hispaaniat, Prantsusmaad, Itaaliat ja hõlmates Maltat
ning ühinedes Kagu-Euroopa mereteega (2) (2010).
22. Raudteetelg Ateena-Sofia-Budapest-Viin-Praha-Nürnberg/Dresden (3)
— Raudtee Kreeka/Bulgaaria piir-Kulata-Sofia-Vidin/Calafat (2015);
— Raudtee Curtici-Brasov (Bukaresti ja Constanta suunas) (2010);
— Raudtee Budapest-Viin (2010), piiriülene teelõik;
— Raudtee B řeclav-Praha-Nürnberg (2010), sh Nürnberg-Praha kui piiriülene teelõik.
— Raudteetelg Praha-Linz (2016).
(1) Osa sellest liinist vastab VII üleeuroopalise koridori mõistele.
(2) Sealhulgas Must meri.
(3) See tähtsam liin vastab suures osas IV üleeuroopalise koridori mõistele.07/8. kd 307 Euroopa Liidu Teataja ET
23. Raudteetelg Gdansk-Varssav-Brno/Bratislava-Viin (1)
— Raudtee Gdansk-Varssav-Katowice (2015);
— Raudtee Katowice-B řeclav (2010);
— Raudtee Katowice-Zilina-Nove Mesto n.V. (2010).
24. Raudteetelg Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen
— Lyon-Mulhouse-Mülheim, (2) sh Mulhouse-Mülheim kui piiriülene teelõik (2018);
— Genova-Milaano/Novara- Šveitsi piir (2013);
— Basel-Karlsruhe (2015);
— Frankfurt-Mannheim (2012);
— Duisburg-Emmerich (2009) (3);
—“ Iron Rhine ”Rheidt-Antwerpen, piiriülene teelõik (2010).
25. Kiirtee telg Gdansk-Brno/Bratislava-Viin (4)
— Gdansk-Katowice kiirtee (2010);
— Katowice-Brno/Zilina kiirtee (2010), piiriülene teelõik;
— Brno-Viin kiirtee (2009), piiriülene teelõik.
26. Raudtee-/maanteetelg Iirimaa/Ühendkuningriik/Mandri-Euroopa
— Maantee-/raudteetelg, mis ühendab Dublinit Põhjaga (Belfast-Larne) ja Lõunaga (Cork) (2010) (5);
— Maantee-/raudteetelg Hull-Liverpool (2015);
— Raudtee Felixstowe-Nuneaton (2011);
— Raudtee Crewe-Holyhead (2008).
27. “Rail Baltica ”telg Varssav-Kaunas-Riia-Tallinn-Helsingi
— Varssav-Kaunas (2010);
— Kaunas-Riia (2014);
— Riia-Tallinn (2016).
28. “Eurocaprail ”Brüssel-Luxemburg-Strasbourg raudteeteljel
— Brüssel-Luxemburg-Strasbourg (2012).
29. Joonia/Aadria ühendvedude koridori raudteetelg
— Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012);
— Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014).
30. Siseveetee Seine-Scheldt.
Sõidukõlbulikkuse parandamised Deulemont-Gent (2012-2014-2016);
Compiègne-Cambrai (2012-2014-2016).
Eelnevalt kokkulepitud kuupäev tööde lõpuleviimiseks on toodud sulgudes. Kuupäevad projekte 1-20 ja 30 puudutavate
tööde lõpuleviimiseks ning üksikasjad teelõikude kohta on toodud kõrgetasemelise töögrupi aruandes, kus need on tege-
likult välja selgitatud. “
(1) See tähtsam liin vastab suures osas VI üleeuroopalise koridori mõistele.
(2) Sealhulgas Rein- Rhône TGV-võrk, miinus lääneharu.
(3) Projekt nr 5 (Betuwe liin) ühendab Rotterdami ja Emmerichi.
(4) See tähtsam liin vastab suures osas VI üleeuroopalise koridori mõistele.
(5) Sealhulgas Esseni projekt nr 13: maanteetelg Iirimaa/Ühendkuningriik/Beneluxi maad.308 07/8. kd Euroopa Liidu Teataja ET