Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal: teabepõhise arutelu tagamine reformide ja investeeringute teemal

(2020/C 64/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

tuletades meelde kõnealuse küsimuse poliitilist tausta, mis on esitatud lisas,

RÕHUTADES, ET:

— Euroopa poolaasta on juhtimisprotsess, mis eelkõige aitab liikmesriikidel koordineerida oma majandus-, tööhõive- ja eelarvepoliitikat; sellepärast käsitletakse selles strateegia „Euroopa 2020“ kohaselt ka muude poliitikavaldkondade, näiteks hariduse ja koolituse struktuurireforme, mis võivad edendada töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning millel võib olla positiivne ülekanduv mõju;

— varsti pärast Euroopa poolaasta raamistiku loomist rõhutasid haridusministrid oma valmisolekut aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020“ ja Euroopa poolaasta rakendamisele. Viimasel kümnendil on seda tehtud mitmesugusel kujul ja väljendatud erinevatel viisidel;

— 2020. aasta strateegiaperioodi lõpus ja tulevikku silmas pidades on oluline suurendada Euroopa poolaasta üle peetavates aruteludes haridus- ja koolitussektori panust selle tagamiseks, et arutelud haridus- ja koolitusvaldkonna reformide ja investeeringute üle oleksid tõenduspõhised, muutmata seejuures protsessi liiga keeruliseks ja haldusalaselt koormavamaks;

— haridus- ja koolitusvaldkonnas tehtavas Euroopa koostöös käsitletakse ühiseid hariduse ja koolitusega seotud probleeme, austades samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet ja liikmesriikide pädevust, mida on samamoodi vaja arvesse võtta Euroopa poolaasta protsessis;

NING PIDADES SILMAS:

— uut majanduskasvu strateegiat, st Euroopa rohelist kokkulepet, mille kohaselt integreeritakse kestlikkus kõikidesse liidu poliitikavaldkondadesse, sealhulgas haridus- ja koolitusvaldkonda;

— 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegiat, milles Euroopa poolaasta rõhuasetus on taas kestlikul arengul ja milles pööratakse tähelepanu järgmisele: — haridus- ja koolitussüsteemide kaasavuse ja kvaliteedi parandamine, et edendada kõikide inimeste kaasamist tuleviku ühiskonda; — digioskuste nappuse küsimusega tegelemine; — alushariduses ja esmaõppes selliste ümberkorralduste tegemine, mis on vajalikud lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes oodatust madalamate õpitulemuste parandamiseks; — selliste terviklike oskuste strateegiate väljatöötamine, milles keskendutakse individuaalsetele täiendus- ja ümberõppe vajadustele; — täiskasvanud töötajate toetamine, et nad omandaksid mitmekesisemad oskused kõrgemal tasemel; — haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamine ning kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi ja atraktiivsuse suurendamine; — investeerimine oskuste arendamisse ning kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse, et saavutada suurem tootlikkus ja innovatsioon, samuti selle tähtsus õigluse ja kaasatuse edendamisel ning ühtekuuluvuse tagamisel liidus; — riigi rahanduse kvaliteedi parandamine, eriti valdkondades, mis soodustavad pikaajalist majanduskasvu, sealhulgas hariduse valdkonnas;

— rahandus- ja haridusministrite vahel 8. novembril 2019 Brüsselis peetud esimest ühist poliitilist mõttevahetust teemal „Euroopa tugev majanduslik alus: tulemuslikkuse, tõhususe ja kvaliteedi poole püüdlemine hariduses ja koolituses“, kus ministrid: — rõhutasid, et inimkapital on oluline tegur majanduskasvu, konkurentsivõime, tööalase konkurentsivõime, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatuse ning ühiskonna vastupanuvõime suurendamisel; — rõhutasid vajadust suurendada tulemuslikku ja tõhusat investeerimist haridusse ja koolitusse, oskustesse ja pädevustesse kvaliteedi, kvantiteedi, kaasatuse ja võrdsete võimaluste osas; — juhtisid tähelepanu sellele, et haridusse ja koolitusse investeerimisel on laiem ülekanduv mõju, mis mõjutab positiivselt praeguseid ja tulevasi kulutusi sellistes valdkondades nagu tööhõive, tervishoid ja sotsiaalteenused ning mis toob kaasa sotsiaalse õigluse ja heaolu;

TUNNISTAB, ET:

1. hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK) 2000. aasta sihttasemete (1) saavutamisel tehtud edusammude põhjal on kolmanda taseme hariduse ning alushariduse ja lapsehoiu sihttasemed liidus keskmiselt juba saavutatud. Samuti on peaaegu saavutatud sihttasemed, mis puudutavad hiljuti kooli lõpetanute tööhõivet ja madala haridustasemega noorte osakaalu vähendamist. Probleemiks on aga endiselt nende sihttasemete saavutamine, mis puudutavad 15aastaste noorte oodatust madalamaid tulemusi PISA testis ja täiskasvanuharidust (2);

2. liidu edusammud HK 2020 sihttasemete saavutamisel on väärtuslik panus Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese põhimõtte (3) ja ÜRO kestliku arengu 4. eesmärgi (4) saavutamisse;

MÄRGIB, ET:

3. viimasel kümnendil on Euroopa poolaasta poliitika sisus pööratud suuremat tähelepanu hariduse ja koolitusega seotud probleemidele ja eesmärkidele, mis kajastub seonduvate riigipõhiste soovituste arvu suurenemises. (5) Selliseid riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriikide arv on samuti järk-järgult suurenenud ning 2019. aasta Euroopa poolaasta tsüklis esitati need kõigile 28 liikmesriigile;

4. 2019. aasta Euroopa poolaasta tsüklis lisati riigiaruannetele uus lisa, milles esitati komisjoni talituste esialgsed seisukohad Euroopa poolaasta prioriteetsete investeerimisvaldkondade ja aastate 2021–2027 ühtekuuluvuspoliitika rahastamise kohta, kajastades muu hulgas vajadust seada esikohale investeeringud haridusse ja koolitusse;

5. teatavaid hariduse ja koolituse valdkonna suundumusi, mis on seotud Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, jälgitakse sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil;

LEIAB, ET:

6. haridus ja koolitus on olulised tulevase kestliku majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive jaoks ning et võtmepädevuste arendamine, (6) samuti liikuvuse ja elukestva õppe edendamine on olulised inimkapitali arendamise seisukohast. Kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus võimaldavad lisaks tööturu vajadustele vastamisele ka eneseteostuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasava ühiskonna saavutamist;

7. on oluline järgida terviklikku lähenemisviisi ning töötada välja ja rakendada terviklikke elukestva õppe strateegiaid ja poliitikaid, võttes arvesse õppimist kõigis kontekstides ja raamistikes, olgu need siis formaalsed, mitteformaalsed või informaalsed, ning kõigil tasanditel: alates alusharidusest ja üldharidusest kuni kõrghariduse, kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduseni;

8. investeeringud haridusse ja koolitusse on kõige tõhusamad investeeringud, mida saab inimestesse ja tulevikku teha, ning vaieldamatu on sotsiaalne ja majanduslik kasu, mida üksikisikud, tööandjad ja ühiskond tervikuna haridusse ja koolitusse tehtavatest tõhusatest ja tulemuslikest investeeringutest saavad;

9. HK 2020 strateegiline koostööraamistik pakub võimalusi ekspertide ja analüütiliste kogemuste vahetamiseks liikmesriikide vahel. Samuti toetab see strateegia „Euroopa 2020“ rakendamist, kuna selle raames peetakse teabepõhiseid poliitilisi arutelusid hariduse ja koolitusega seotud probleemide ja prioriteetide üle, sealhulgas nende üle, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames;

10. haridusel ja koolitusel on olnud oluline roll strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel, kuna kaks HK 2020 sihttaset kajastavad strateegia „Euroopa 2020“ peamisi eesmärke hariduse valdkonnas (haridussüsteemist varakult lahkumise määra vähendamine ja kolmanda taseme hariduse omandamise määra suurendamine). Lisaks annab HK 2020 protsess Euroopa poolaastasse panuse põhjalike temaatiliste ja riigipõhiste andmete näol, mida pakutakse igal aastal hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate (HK ülevaade) kaudu;

11. HK 2020 sihttasemeid võib pidada väärtuslikeks poliitikat kujundavateks teguriteks ning koos parimate tavade vahetamisega liikmesriikide vahel võivad need anda inspiratsiooni ja hoogu haridus- ja koolitusreformide väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis toob kaasa poliitilised muudatused. HK 2020 vastastikuse õppimise tegevused, vastastikused eksperdihinnangud ja vastastikune nõustamine kui väärtuslikud võimalused õppimiseks ja poliitika läbivaatamiseks võivad olla kasulikud riigipõhise toetuse või liikmesriikide klastritele suunatud toetuse pakkumisel, kui reageeritakse ka Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleemidele;

12. komisjoni teabekogumismissioonid võivad pakkuda lisavõimalusi, et toetada komisjoni faktilist ja analüütilist arusaamist hariduse ja koolituse prioriteetidest, eripäradest ja poliitilistest arengutest liikmesriikides, et tegelikkust paremini kajastada;

RÕHUTAB, ET:

13. paljulubavaid, kuid ebaühtlasi edusamme on tehtud HK 2020 sihttasemete saavutamisel liidu tasandil, kus liikmesriigid liiguvad edasi erinevas tempos ja erinevas ulatuses. Edusammude kindlustamiseks ja edasiste täiustuste tegemiseks on sõltuvalt riigi oludest vaja teha täiendavaid ja uusi jõupingutusi. On oluline, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi hariduse ja koolituse kvaliteedi, võrdsuse, kaasavuse ja asjakohasuse edasiseks parandamiseks;

14. haridus- ja koolitusreformide edukaks elluviimiseks ning tulemuste käegakatsutavaks muutmiseks on vaja piisavalt aega, mis on sageli pikem kui iga-aastane järelevalvetsükkel Euroopa poolaasta raames. Riigipõhiste soovituste ettevalmistamisel on oluline tunnistada liikmesriikide vastutust, võimaldada neile paindlikkust oma reformide kavandamisel ning anda piisavalt aega ja võimalusi nende rakendamiseks ja hindamiseks;

15. Euroopa poolaasta raames haridus- ja koolitusreformide üle peetavates aruteludes on oluline tagada nõuetekohane kontekstipõhine lähenemine ning riiklike probleemide ja juba võetud reformimeetmete mõistmine. Teabekogumismissioonidel riiklike haridus- ja koolitussüsteemide ning vastavate poliitikameetmete analüüsimisel peaks kahepoolne teavitamine ja järelaruandlus olema fokusseeritud, ent mitte liiga ulatuslik, et vältida täiendava halduskoormuse tekitamist;

16. piisavad ja tõhusad investeeringud haridusse ja koolitusse on vajalikud, et säilitada liidu majanduse konkurentsieelis ning tagada liidu kodanike heaolu ja võimaldada neil kasutada oma potentsiaali. Hariduse ja koolituse majandusliku ja sotsiaalse põhjendatuse tõendamiseks on vaja parandada andmete kättesaadavust ja võrreldavust ning teha täiendavaid jõupingutusi, et töötada investeeringute tõhususe mõõtmiseks välja ühised kriteeriumid ja usaldusväärsed meetodid;

17. liidu rahalised vahendid peaks ka edaspidi olema oluline vahend, millega toetada haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamist ning reageerida Euroopa poolaasta protsessis kindlaks tehtud riiklikele ja piirkondlikele probleemidele ning samuti muudele liikmesriikide poolt kindlaks tehtud probleemidele ja vajadustele;

NÕUSTUB, ET:

18. ELi nõukogu rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik peaks tagama haridus- ja koolitussektorit puudutava töö jätkumise Euroopa poolaastaga seotud küsimustes, valmistades ette õigeaegse panuse, niivõrd kui need küsimused on seotud hariduse ja koolitusega, ning tehes vajaduse korral järgmist: — hõlbustades dialoogi nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil, sealhulgas korraldades võimalikke ministrite ühiskohtumisi, kus toimuvad poliitilised mõttevahetused hariduse ja koolitusega seotud valdkondadevahelistes küsimustes, näiteks nendes, mis on seotud teadusuuringute, tööhõive või investeeringutega inimkapitali ja haridustaristusse; — uurides võimalust kasutada hariduse ja koolituse valdkonna kõrgetasemelise töörühma koosolekuid foorumina mitteametlike arutelude pidamiseks Euroopa poolaastaga seotud küsimustes. Riigipõhistele soovitustele reageerimisel saavutatud edusammude üle võiks pidada arutelusid ka hariduskomitees, keskendudes mitme liikmesriigi jaoks ühistele valdkondadevahelistele küsimustele ning kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega; — paludes komisjonil esitada korrapäraselt ja õigeaegselt teavet hariduse ja koolitusega seotud küsimuste kohta seoses Euroopa poolaasta konkreetsete vahe-eesmärkidega, mis on esitatud näiteks iga-aastases kestliku majanduskasvu strateegias ja riigiaruannetes;

19. Euroopa poolaasta olemasolevas juhtimisraamistikus tuleks tõhustada koostööd hariduse ja koolituse ning muude, kattuvate poliitikaküsimustega sektorite vahel, et võimaldada sisukamaid ja paremini teabel põhinevaid arutelusid hariduse ja koolitusega seotud reformide ja investeeringute üle. Seda võib toetada parema dialoogi edendamise kaudu hariduskomitee ja tööhõivekomitee vahel ning vajaduse korral ja sõltuvalt kattuvast poliitikaküsimusest muude juhtivate Euroopa poolaasta komiteede vahel. Sellega seoses peaks ELi nõukogu rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik jätkama järgmiste võimaluste kaalumist: — tagada alati, kui see on asjakohane, hariduskomitee ja tööhõivekomitee koostöö hariduse ja koolitusega seotud riigipõhiste soovituste mitmepoolsel läbivaatamisel ning Euroopa poolaasta protsessi seisukohast olulistel vastastikust huvi pakkuvatel teemadel; — luua hariduskomiteele võimalused toetada tööhõivekomiteed riigipõhiste soovituste eelnõude läbivaatamisel, võttes arvesse lisaväärtust, mida annab liikmesriikide haridus- ja koolituspoliitika põhjalikum tundmine; — valmistada hariduse ja koolitusega seotud küsimustes vajaduse korral ja asjakohasel juhul ette hariduskomitee poolt tööhõivekomiteele antavad kirjalikud panused tööhõivesuuniste kohta; — tagada ettenähtud prioriteetide ja meetmete ning komiteede saavutatud tulemusi käsitleva teabe õigeaegne vahetamine ning nende ühine kavandamine, eelkõige hariduskomitee ja tööhõivekomitee esimeeste vahel, võttes arvesse Euroopa poolaasta protsessi ajakava; — julgustada juhtivate Euroopa poolaasta komiteede esimeeste, eelkõige tööhõivekomitee esimehe osalemist hariduskomitee koosolekutel, kui see on asjakohane, näiteks Euroopa poolaasta tsükli alguses ja lõpus, et anda ülevaade olukorrast ja arengutest, mis on hariduse ja koolituse valdkonna seisukohast olulised;

NING VÄLJENDAB OMA PÜHENDUMUST JÄRGMISELE:

20. jätkata jõupingutusi, et parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti, võrdsust, kaasavust ja vastavust tööturu vajadustele, sealhulgas töötades vajaduse korral ja kooskõlas riigi oludega välja põhjalikud oskuste ja elukestva õppe strateegiad;

21. selleks et suurendada hariduse ja koolituse nähtavust ning tunnustada veelgi selle rolli struktuuripoliitika võimaldajana, jätkata hariduse ja koolitusega seotud küsimustes panustamist Euroopa poolaastasse ja uue majanduskasvu strateegia, st Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisse;

22. jätkata liidu tasandil ühiselt kokku lepitud haridus- ja koolitusalaste eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude jälgimist, mille tulemusi võib asjakohasel juhul kasutada Euroopa poolaasta protsessis;

PALUB KOMISJONIL KOOSKÕLAS TEMA VASTAVATE PÄDEVUSTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESSE VÕTTES:

23. teavitada hariduskomiteed Euroopa poolaasta protsessi ajakavast, sealhulgas selle erinevatest vahe-eesmärkidest;

24. jätkata tihedas koostöös liikmesriikidega HK ülevaate edendamist, sealhulgas ülevaate panust hariduse ja koolitusega seotud andmete kvaliteedi parandamisse Euroopa poolaasta protsessis, tagades samal ajal, et HK ülevaade tugineb tõenduspõhistele järeldustele ja usaldusväärsetele meetoditele;

25. iga-aastase HK ülevaate koostamisel tagada õigeaegne koostöö liikmesriikidega ning see, et HK ülevaates oleks elluviidud reformide ning riiklike haridus- ja koolitussüsteemide eripära täpselt kajastatud;

26. uurida võimalust võtta koos HK ülevaatega vastu komisjoni teatis, kui see on asjakohane, et selle alusel valmistada ette HK ülevaates kindlaks tehtud kõige olulisemate küsimustega seotud nõukogu poliitilised sõnumid;

27. püüda saavutada sünergiat ja vastastikust täiendavust hariduse ja koolituse valdkonnaga seotud erinevate analüütiliste tegevuste vahel, eelkõige tagades, et näitajate ja sihttasemete alaline töörühm osaleks rohkem Euroopa poolaasta raames kasutatavate näitajatega seotud töös;

28. esitada teatise Euroopa haridusruumi kohta, sealhulgas 2020. aasta järgse hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku, mis hõlmab kõiki haridus- ja koolitustasemeid ja -sektoreid elukestva õppe seisukohast. See peaks hõlmama sihttasemeid ja näitajaid, mis kajastavad liikmesriikide määratletud prioriteete, võttes arvesse andmete kättesaadavust ja võrreldavust liikmesriikide vahel ning varasemate konsultatsioonide tulemusi;

29. ajakohastada digiõppe tegevuskava ja Euroopa oskuste tegevuskava, et reageerida praegustele pakilistele oskustega seotud probleemidele ning, tehnoloogilisi ja ühiskondlikke muutusi silmas pidades, vastata tuleviku vajadustele;

30. uurida võimalusi, kuidas investeeringute erinevat majanduslikku ja sotsiaalset tasuvust saaks paremini võrreldavalt mõõta, töötades tihedas koostöös liikmesriikidega välja meetodid ja näitajad, mille abil mõõta avaliku sektori kulutusi haridusele ja koolitusele;

31. teha tihedat koostööd OECD ja UNESCOga, et parandada tõenduspõhiste analüüside kvaliteeti ning üldist järelevalve- ja aruandlusprotsessi, kui see on võimalik ja vajalik;

32. edendada ka edaspidi komisjoni ja liikmesriikide vahelist avatud dialoogi hariduse ja koolitusega seotud riigipõhiste soovituste üle, võttes arvesse riiklike haridus- ja koolitussüsteemide eripära.

(1) HK 2019 ülevaate viimaste andmete kohaselt on 30–34aastaste osakaal, kes on edukalt lõpetanud kolmanda taseme hariduse või sellega võrdväärse hariduse, suurenenud 40,7%-ni (eesmärk oli 40%). Nelja-aastaste ja nendest vanemate, ent kohustuslikust kooliminekueast nooremate laste alushariduses osalemise määra eesmärk oli 95% ning on praegu 95,4%. Madala haridustasemega noorte osakaal on praegu 10,6% (eesmärk oli 10%). Hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr, mille eesmärk oli 82%, on praegu 81,6%. Täiskasvanuõppes osalemise määr on suurenenud ainult 11,1%-ni, mis on madalam 15%le seatud eesmärgist.

(2) PISA viimase, 2018. aasta uuringu kohaselt on lugemises (21,7%), matemaatikas (22,4%) ja loodusteadustes (21,6%) oodatust madalamate õpitulemustega noorte osakaal endiselt suur, mis näitab, et üks viiest 15aastasest noorest ELis jääb ikka veel kaugele maha ELi vastavast eesmärgist.

(3) „Igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule“ (Euroopa sotsiaalõiguste samba esimene põhimõte, 2017).

(4) „Tagada kaasav ja kvaliteetne haridus võrdsetel alustel ning edendada elukestva õppe võimalusi kõigi jaoks“ (ÜRO kestliku arengu 4. eesmärk).

(5) Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühisest hindamisaruandest strateegia „Euroopa 2020“ kohta (2019) nähtub, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika valdkonda puudutavate riigipõhiste soovituste arv on võrreldes riigipõhiste soovituste koguarvuga pidevalt suurenenud. 2018. aastal sisaldasid rohkem kui pooled riigipõhised soovitused tööhõive- või sotsiaalküsimusi. Ajavahemikul 2011–2018 olid tööhõive ja sotsiaalseid aspekte puudutavad riigipõhised soovitused peamiselt seotud oskuste, hariduse ja koolitusega (20%).

(6) Nagu on määratletud nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes.