ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (5) kohane ühtlustatud kord ei tohiks takistada liikmesriikidel otsustada aktsepteerida vaktsineerimistõendeid, mis on välja antud muude COVID-19 vaktsiinide puhul, millele liikmesriigi pädev asutus on andnud müügiloa vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/83/EÜ (6); vaktsiinide puhul, mille jaotamine on ajutiselt lubatud vastavalt nimetatud direktiivi artikli 5 lõikele 2; ja vaktsiinide puhul, mis on läbinud WHO erakorralise kasutusloa saamise menetluse. Kui sellisele COVID-19 vaktsiinile antakse hiljem müügiluba vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004, hõlmaks vaktsineerimistõendi samadel tingimustel aktsepteerimise kohustus ka vaktsineerimistõendeid, mille liikmesriigid on kõnealuse COVID-19 vaktsiini puhul välja andnud, olenemata sellest, kas vaktsineerimistõend anti välja enne või pärast tsentraliseeritud korras loa andmist. Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja selle läbipõdemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Seda kohaldatakse liidu kodanike ja kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liidu kodanike pereliikmed.
d)

liit soodustab varases etapis ja kogu programmitöö protsessi vältel pidama regulaarset paljusid sidusrühmi hõlmavat ja kaasavat dialoogi teiste rahastajate ja osalejatega, sealhulgas kohalike ametiasutuste, kodanikuühiskonna, sihtasutuste ja erasektori esindajatega, kui see on asjakohane, et hõlbustada, kui see on kohane, nende vastava panuse andmist ja tagada, et neil on programmitöö protsessis sisuline roll;
d)

kui see on asjakohane ja sobiv, omandab ja käitab IKT-taristut ja-teenuseid, kui seda on vaja artiklis 5 sätestatud ülesannete täitmiseks ja kooskõlas artikli 5 lõike 3 punktis b sätestatud vastavate tööprogrammidega.
(62)

Selleks et tagada programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tõhus hindamine, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, millega muudetakse lisa seoses programmi tulemusnäitajatega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(53)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (17) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (18) ja (EL) 2017/1939 (19) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis seonduvad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuse või pettuse ärahoidmise, avastamise, kõrvaldamise ja uurimisega, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmise ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamisega. Eelkõige on OLAFil vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (20) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.
(7)

Programmi „Fiscalis 2020“ raames võetud meetmed on osutunud asjakohaseks ja need tuleks seepärast säilitada. Et programmi saaks lihtsamini ja paindlikumalt ellu viia ja selle eesmärke oleks niimoodi parem saavutada, tuleks meetmed kindlaks määrata ainult üldiste kategooriatena ning esitada loetelu konkreetseid tegevusi illustreerivatest näidetest, nagu koosolekud ja sarnased ühekordsed üritused, sealhulgas vajaduse korral viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes, projektipõhine struktureeritud koostöö, sealhulgas vajaduse korral ühisauditid, ja IT-suutlikkuse arendamine, sealhulgas asjakohasel juhul maksuhaldurite juurdepääs omavahel ühendatud registritele. Kui see on kohane, peaks meetmete eesmärk olema ka käsitleda prioriteetseid teemasid, et saavutada programmi eesmärgid. Koostöö ja suutlikkuse arendamise kaudu peaks programm ühtlasi edendama ja toetama uuendusi kasutusele võtma ja võimendama, et veelgi suurendada suutlikkust maksunduse põhiprioriteetide saavutamisel.
a)

20 396 420 000 eurot, mis on 83 % käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud summast, haridus- ja koolitusvaldkonna meetmetele nagu on osutatud artiklites 5–8, sellest: i) vähemalt 7 057 161 320 eurot, mis on 34,6 % käesoleva lõike punktis a sätestatud summast, artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud meetmetele ja artikli 6 punktis a osutatud kõrgharidusmeetmetele; ii) vähemalt 4 385 230 300 eurot, mis on 21,5 % käesoleva lõike punktis a sätestatud summast, artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud meetmetele ja artikli 6 punktis a osutatud kutseharidus- ja -õppemeetmetele; iii) vähemalt 3 100 255 840 eurot, mis on 15,2 % käesoleva lõike punktis a sätestatud summast, artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud meetmetele ja artikli 6 punktis a osutatud üldharidusmeetmetele; iv) vähemalt 1 182 992 360 eurot, mis on 5,8 % käesoleva lõike punktis a sätestatud summast, artikli 5 lõike 1 punktis d osutatud meetmetele ja artikli 6 punktis a osutatud täiskasvanuharidusmeetmetele; v) vähemalt 367 135 560 eurot, mis on 1,8 % käesoleva lõike punktis a sätestatud summast, artiklis 8 osutatud Jean Monnet’ meetmetele; vi) vähemalt 3 467 391 400 eurot, mis on 17 % käesoleva lõike punktis a sätestatud summast meetmetele, mille eelarvet täidetakse peamiselt otseselt ning horisontaalsetele tegevustele nagu on osutatud artikli 5 lõikes 2, artikli 6 punktides b, c ja d ning artiklis 7; vii) 836 253 220 eurot, mis on 4,1 % käesoleva lõike punktis a sätestatud summast paindlikkusmäära jaoks, mida võib kasutada, et toetada II peatükis osutatud mis tahes meetmeid.
6.

Eelkõige täidab direktor järgmisi ülesandeid: a) korraldab ja juhib EIT tegevust; b) toetab haldusnõukogu ja halduskomiteed nende tegevuses, tagab koosolekuteks sekretariaaditeenused ning annab halduskomiteele ja haldusnõukogule nende ülesannete täitmiseks vajalikku teavet; c) aitab haldusnõukogul valmistada ette panust, mille EIT annab komisjoni ettepanekusse strateegilise innovatsioonikava kohta; d) koostab haldusnõukogule esitamiseks ühtse programmdokumendi projekti, iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande projekti ja aastaeelarve projekti; e) valmistab ette teadmus- ja innovatsioonikogukondade valikumenetluse ja haldab seda ning tagab, et menetluse eri etapid toimuksid läbipaistval ja objektiivsel viisil ning haldusnõukogu järelevalve all, lisades alapunktis d osutatud iga-aastasele konsolideeritud tegevusaruandele üksikasjaliku aruande valikumenetluse kohta; f) valmistab ette, räägib läbi ja sõlmib haldusnõukogu loal partnerluslepinguid ja toetuslepinguid teadmus- ja innovatsioonikogukondadega; g) valmistab ette teadmus- ja innovatsioonikogukondadega sõlmitavaid koostöömemorandumeid ja peab nende üle läbirääkimisi ning sõlmib need haldusnõukogu lõplikul heakskiidul vastavalt 2. jao punkti 1 alapunktile a; h) valmistab haldusnõukogu nõusolekul ette, räägib läbi ja sõlmib toetuslepinguid teiste juriidiliste isikutega; i) korraldab haldusnõukogu järelevalve all sidusrühmade foorumi ja liikmesriikide esindajate rühma kohtumisi ning tagab nendega tõhusa suhtlemise; j) allkirjastab haldusnõukogu loal vastastikuse mõistmise memorandumid liikmesriikide, assotsieerunud või muude kolmandate riikidega, et edendada EITd üleilmselt; k) tagab vastavalt 2. jao punkti 1 alapunktile j teadmus- ja innovatsioonikogukondade töötulemuste suhtes tõhusate seire- ning hindamismenetluste rakendamise ning rakendab parandusmeetmeid, mille üle otsustab haldusnõukogu kooskõlas artikli 11 lõikega 6; l) vastutab usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet järgides haldus- ja finantsküsimuste, sealhulgas EIT eelarve täitmise eest, võttes nõuetekohaselt arvesse siseauditi funktsiooni täitjalt saadud nõuandeid; m) esitab iga-aastase raamatupidamisaruande ja bilansi projekti siseauditi funktsiooni täitjale ning seejärel haldusnõukogule; n) tagab haldusnõukogu järelevalve all, et EIT lepingute ja kokkulepetega võetud kohustused oleksid täidetud; o) tagab haldusnõukogu järelevalve all tõhusa suhtluse liidu institutsioonidega; p) teavitab liikmesriikide esindajate rühma seire ja hindamiste tulemustest ning edastab liikmesriikide esindajate rühma esitatud arvamused haldusnõukogule; q) tegutseb EIT huvides, kaitstes sõltumatult ja läbipaistvalt selle missiooni ja eesmärke, identiteeti, autonoomiat ja sidusust.
(17)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (17) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (18) ja (EL) 2017/1939 (19) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (20) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsmisel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.
(47)

Et käesoleva määruse kohaldamisel kasutatavate vormide sisu saaks vajaduse korral sujuvalt muuta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisade muutmiseks. Et oleks võimalik võtta arvesse tehnika ja asjaomase õigusraamistiku arengut, peaks komisjonil samuti olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust tehniliste nõuetega elektrooniliste vahendite kohta, mida pädevad asutused peavad kasutama eemaldamiskorralduste edastamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(37)

Raudteeveo-ettevõtja ei peaks siiski olema kohustatud hüvitist maksma, kui ta suudab tõendada, et hilinemise põhjustasid sellised erakorralised asjaolud nagu äärmuslikud ilmastikuolud või suured loodusõnnetused, mis seavad ohtu teenuse ohutu osutamise. Selline sündmus peaks vastama erakordse looduskatastroofi tunnustele ning erinema tavapärastest aastaajale omastest ilmastikutingimustest, näiteks sügistormidest või loodete või lume sulamise põhjustatud regulaarsetest üleujutustest linnades. Lisaks ei peaks raudteeveo-ettevõtja olema kohustatud hüvitist maksma, kui ta suudab tõendada, et hilinemise põhjustas ulatuslik rahvatervise kriis nagu pandeemia. Kui hilinemise on põhjustanud reisija või teatavate kolmandate isikute poolne tegevus, ei peaks raudteeveo-ettevõtja olema kohustatud hilinemise eest hüvitist maksma. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid tõendama, et neil ei olnud võimalik kõnealust hilinemist ette näha ega ära hoida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed, sealhulgas veeremi asjakohane ennetav hooldamine. Raudteeveo-ettevõtja töötajate streigid ning teiste sama raudteetaristut kasutavate raudteeveo-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülemate tegevus või tegevusetus ei peaks vabastama hilinemisega seotud vastutusest. Asjaolud, mille korral raudteeveo-ettevõtjad ei ole kohustatud hüvitist maksma, peaksid olema objektiivselt põhjendatud. Kui raudteeveo-ettevõtjale on kättesaadav raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, avaliku sektori asutuse või raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatu organi teatis või dokument, milles on märgitud asjaolud, millele tuginedes saab raudtee-ettevõtja väita, et ta on ta hüvitise maksmise kohustusest vabastatud, peaks ta juhtima sellisele teatisele või dokumendile reisijate ja asjakohasel juhul asjaomaste asutuste tähelepanu.
(7)

AFISe platvorm koosneb mitmest infosüsteemist, sealhulgas ka tolliinfosüsteemist. Tolliinfosüsteem on automatiseeritud infosüsteem, mille eesmärk on abistada liikmesriike tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte rikkuva tegevuse ärahoidmisel, uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel, suurendades kiirema teabelevi abil liikmesriikide tolliametite pädevusalasse kuuluva koostöö- ja kontrollimenetluste tõhusust. Tolliinfosüsteemi ühtne infrastruktuur hõlmab nii haldus- kui ka politseikoostööd, mis põhinevad varasemal liidu justiits- ja siseküsimuste sambal. Tehniliselt ei saa tolliinfosüsteemi kasutamist politseikoostööks halduskoostööst lahutada, sest mõlemat hallatakse ühise infotehnoloogia süsteemi abil. Võttes arvesse, et tolliinfosüsteem ise on vaid üks AFISe raames kasutatavatest infosüsteemidest ning et politseikoostöö juhtumite arv tolliinfosüsteemis on väiksem kui halduskoostööjuhtumite arv, on AFISe platvormi politseikoostööalane kasutamine pigem täienduseks halduskoostööalasele kasutamisele.
Artikkel 9

ELi-poolse rahastamise rakendamine ja vormid

Komisjon tagab, et muude rahastamisvormide kaudu rahastatavad projektid on täielikult kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega.

4. Käesoleva määruse artikli 11 lõike 2 punktides a-d osutatud rahastamiskõlblike meetmete suhtes kohaldatavad maksimaalsed kaasrahastamismäärad on kuni 60 % rahastamiskõlblikest kuludest ja kuni 75 % juhul, kui tegemist on allprogrammi „Loodus ja elurikkus“ raames rahastatavate projektidega, eelkõige nendega, mis on seotud esmatähtsate elupaikade või liikidega osana direktiivi 92/43/EMÜ rakendamisest või linnuliikidega, mida direktiivi 2009/147/EÜ artikli 16 kohaselt loodud teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee peab rahastamise puhul esmatähtsaks, kui see on vajalik kaitse-eesmärgi saavutamiseks. Käesoleva määruse artikli 11 lõikes 6 osutatud meetmete puhul on maksimaalne kaasrahastamise määr 70 % rahastamiskõlblikest kuludest. Ilma et see piiraks asjakohaseid ja kindlaks määratud maksimaalseid kaasrahastamise määrasid, täpsustatakse konkreetseid määrasid käesoleva määruse artiklis 18 osutatud mitmeaastases tööprogrammis. Konkreetseid määrasid võib kohandada vastavalt iga allprogrammi, projekti tüübi või toetuse liigi nõuetele.

Artikli 11 lõikes 4 osutatud projektide puhul ei tohi maksimaalne kaasrahastamise määr esimese mitmeaastase tööprogrammi ajal ületada 95 % projektide rahastamiskõlblikest kuludest; teise mitmeaastase tööprogrammi ajal, ja eeldusel, et see kinnitatakse, on kaasrahastamise määr 75 % rahastamiskõlblikest kuludest.
(126)

Selleks et tõhusalt hinnata kosmoseprogrammi edu seatud eesmärkide saavutamisel, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada Copernicuse kasutajatele antavaid Copernicuse andmeid ja Copernicuse teavet seoses sellistele andmetele ja sellisele teabele juurdepääsu ja nende kasutamise tehniliste kirjelduste, tingimuste ja korraga; muuta käesoleva määruse lisa seoses näitajatega, kui seda peetakse vajalikuks, ning et täiendada käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(56)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (14) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (15) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (16) ja (EL) 2017/1939 (17) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (18) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.
(46)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema esindatud varjupaigaameti haldusnõukogus, et viia ellu tegevuspõhimõtteid ja teha poliitilist järelevalvet varjupaigaameti tegevuse üle. Haldusnõukogu peaks andma varjupaigaameti üldise tegevussuuna ja tagama varjupaigaameti ülesannete täitmise. Võimaluse korral on soovitatav, et haldusnõukogu koosneks liikmesriikide varjupaigaasutuste tegevjuhtidest või nende esindajatest ja et kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüaksid piirata oma esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö järjepidevus. Haldusnõukogule tuleks anda vajalikud volitused, eelkõige volitus koostada eelarve, kontrollida selle täitmist, võtta vastu vajalikud finantsreeglid, kehtestada läbipaistev töökord varjupaigaameti otsuste tegemiseks ning nimetada tegevdirektor ja tema asetäitja. On asjakohane, et varjupaigaametit juhitakse ja see tegutseb kooskõlas liidu detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisi põhimõtetega, mille võtsid 19. juulil 2012 vastu Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon.
(56)

Selleks et kohandada tervisetehnoloogia arendajate esitatava teabe loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
Artikkel 86

Kulude rahastamiskõlblikkus

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust ja lõike 4 teisest lõigust võib selliste erakorraliste meetmete puhul, mis on tingitud loodusõnnetustest, katastroofidest või ebasoodsatest ilmastikutingimustest või liikmesriigi või piirkonna sotsiaalmajanduslike tingimuste olulisest ja järsust muutumisest, näha ette, et EAFRDst rahastatavad kulud, mis on seotud ÜPP strateegiakava muutmisega, on rahastamiskõlblikud alates kuupäevast, mil asjaomane sündmus toimus.

4. Kulud on EAFRD osaluse jaoks rahastamiskõlblikud, kui need on tekkinud toetusesaajal ja need on makstud 31. detsembriks 2029. Lisaks on kulud EAFRD osaluse jaoks rahastamiskõlblikud ainult juhul, kui makseasutus maksab asjaomase toetuse tegelikult välja 31. detsembriks 2029.

Liikmesriigid määravad kindlaks toetusesaajal tekkinud kulude rahastamiskõlblikkuse alguskuupäeva. See alguskuupäev ei ole varasem kui 1. jaanuar 2023.

Tegevused ja toimingud ei ole toetusõiguslikud, kui need on füüsiliselt lõpetatud või täielikult ellu viidud enne, kui toetuse saamise taotlus on korraldusasutusele esitatud, olenemata sellest, kas kõik seonduvad maksed on tehtud või mitte.

Tegevused ja toimingud, mis on seotud seemikute varajase hooldamise ja noorte istikute hooldamisega kooskõlas kestliku metsandusega ning ühe või mitme artikli 6 lõike 1 punktides d, e ja f sätestatud ja liikmesriikide poolt kindlaks määratud erieesmärgi täitmisega, võivad olla toetusõiguslikud ka siis, kui need on füüsiliselt lõpetatud enne, kui toetuse saamise taotlus on korraldusasutusele esitatud.