11.

Mauritaania asutuste taotluse korral ning ühisel kokkuleppel asjaomase laevaomanikuga on tuunipüügiseinerile lubatud võtta kokkulepitud ajaks üks teadusvaatleja laeva kohta. TEABELEHED PÜÜGILIIK 1 VÄHILAADSETE (V.A LANGUSTID JA KRABID) PÜÜDMISEKS ETTENÄHTUD KALALAEVAD 1. Kalapüügi piirkond a) Põhja pool laiuskraadi 19°00′ N, ala on määratletud järgmisi punkte ühendava joonega: 20°46′30 N 17°03′00 W 20°40′00 N 17°07′50 W 20°05′00 N 17°07′50 W 19°49′00 N 17°10′60 W 19°43′50 N 16°57′00 W 19°18′70 N 16°46′50 W 19°00′00 N 16°22′ 00 W b) Lõuna pool laiuskraadi 19°10′00″ N kuni laiuskraadini 16°04′00″ N, eriloaga laevade puhul kuus (6) meremiili madalaima veetaseme märgist ja muude laevade puhul kaheksa (8) meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid — Kreveti põhjatraalnoot, sh ketipöörlejaga seade, ja teised selektiivsed seadmed. Ketipöörleja on krevetipüügi parraspoomtraaleri varustuse lahutamatu osa. Seade koosneb kuni 12 mm läbimõõduga lülide pikast ühtsest ahelast ja see on kinnitatud enne raskusselist traallaudade külge. — Selektiivsete vahendite kohustuslik kasutamine toimub ühiskomitee otsusel, mis põhineb teaduslikul, tehnilisel ja majanduslikul ühishindamisel. — Kahekordne traalipära on keelatud. — Kahekordsest traadist traalipära on keelatud. — Kaitsepõlled on lubatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 50 mm 4. Alammõõt Süvamerekrevettide alammõõtu tuleb mõõta nokise tipust kuni otslüli lõpuni. Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus. — Süvemerekrevetilised: — viburhännak (Parapeneus longirostrus) 6 cm — Rannikukrevetilised: — viburhännak (Penaeus notialis) ja karamot-viburhännak (Penaeus kerathurus) 200 tk/kg Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud 10 % kalu Langustid 5 % krabisid Peajalgsed Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra 6. Kalapüügivõimalused / tasud Ajavahemik 1. aasta 2. aasta Lubatud püügimaht (tonnides) 5 000 5 000 Tasu 620 eurot/tonn 620 eurot/tonn Tasu arvutatakse iga kahe kuu kohta ajavahemikul, millal laeval on lubatud kala püüda, võttes aluseks tegeliku püügi sellel ajavahemikul. Litsents antakse 1 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis võetakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kahekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda. Samaaegselt tohib kala püüda 36 laeva. — Mauritaania kalapüügipiirkonnas samaaegselt kala püüdvate laevade koguarvust võib 50 % saada loa püüda samaaegselt samal ajavahemikul piirkonnas, mis asub laiuskraadist 19°00′00″ N lõunasse jääva madalaima veetaseme märgist kehtestatud 6 meremiili joonest läänes. — Kui 50 % sisse jäävate laevade arv on alla 10 või sellega võrdne, lubatakse kõigil püüda laiuskraadist 19°00′00″ N lõunasse jääva madalaima veetaseme märgist kehtestatud 6 meremiili joonest läänes. — Kahekuuliseks ajavahemikuks laevale antud litsentsis on sätestatud, kas laeval on lubatud püüda laiuskraadist 19°00′00″ N lõunasse jääva madalaima veetaseme märgist kehtestatud 6 meremiili joonest alates. — Põhja pool laiuskraadi 19°00′00″ N on kõigil laevadel, kelle litsentsil on märgitud „krevetid”, lubatud püüda käesoleva teabelehe punktis 1 osutatud koordinaatidega joonest läänes. 7. Bioloogilise taastumise aeg Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai-juuni ja oktoober-november. Bioloogilise taastumise ajas tehtavast teaduslikul seisukohal põhinevast mis tahes muudatusest teavitatakse viivitamata Euroopa Liitu. 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

PÜÜGILIIK 2 SENEGALI MERLUUSI TRAALERID (MITTE KÜLMUTUSTRAALERID) JA PÕHJAÕNGEJADALAEVAD 1. Kalapüügi piirkond a) Põhja pool laiuskraadi 19°15′60″ N, järgmisi punkte ühendavast joonest läänes: 20°46′30″ N 17°03′00″ W 20°36′00″ N 17°11′00″ W 20°36′00″ N 17°36′00″ W 20°03′00″ N 17°36′00″ W 19°45′70″ N 17°03′00″ W 19°29′00″ N 16°51′50″ W 19°15′60″ N 16°51′50″ W 19°15′60″ N 16°49′60″ W b) Lõuna pool laiuskraadi 19°15′60″ N kuni laiuskraadini 17°50′00″ N, lääne pool 24 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. c) Lõuna pool laiuskraadi 17°50′00″ N, lääne pool 18 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. d) Peajalgsete bioloogilise taastumise ajal: 1) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel on keelutsoon määratletud järgmiste punktidega: 20°46′00 N 17°03′00″ W 20°46′00 N 17°47′00″ W 20°03′00 N 17°47′00″ W 19°47′00 N 17°14′00″ W 19°21′00 N 16°55′00″ W 19°15′60 N 16°51′50″ W 19°15′60 N 16° 49′60″ W 2) Lõuna pool laiuskraadi 19°15′60″ N (Cap Timiris) ja kuni laiuskraadini 17°50′00″ N (Nouakchott), püük on keelatud alates 24 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. 3) Lõuna pool laiuskraadi 17°50′00″ N (Nouakchott) on püük keelatud alates 18 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid — Põhjatraalnoot — Merluusi põhjatraalnoot — Kahekordne traalipära on keelatud. — Kahekordsest traadist traalipära on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 70 mm (traalnoot) 4. Alammõõt 1) Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 4. liide). Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud Traalerid: 25 % kala Peajalgsed ja vähilaadsed Õngejadalaevad: 50 % kala Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra. 6. Kalapüügivõimalused / tasud Ajavahemik 1. aasta 2. aasta Lubatud püügimaht (tonnides) 4 000 4 000 Tasu 90 eurot/tonn 90 eurot/tonn Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, kui laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul. Litsents antakse 1 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis hiljem tasu kogusummast maha arvestatakse. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda. Samaaegselt tohib kala püüda 11 laeva. 7. Bioloogilise taastumise aeg Vajaduse korral otsustab ühiskomitee ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal kehtestada bioloogilise taastumise aja. 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

PÜÜGILIIK 3 PÕHJALÄHEDASTE KALADE (V.A SENEGALI MERLUUS) PÜÜGIKS ETTENÄHTUD LAEVAD, MIS KASUTAVAD MUID PÜÜGIVAHENDEID KUI TRAALNOOT 1. Kalapüügi piirkond a) Põhja pool laiuskraadi 19°48′50″ N alates 3 miili joonest arvestatuna Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest b) Lõuna pool laiuskraadi 19°48′50″ N kuni laiuskraadini 19°21′00″ N, lääne pool pikkuskraadi 16°45′00″ W c) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′00″ N: 9 meremiili joonest lääne poole, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist d) Peajalgsete bioloogilise taastumise ajal: 1) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel: 20°46′00 N 17°03′00 W 20°46′00 N 17°47′00 W 20°03′00 N 17°47′00 W 19°47′00 N 17°14′00 W 19°21′00 N 16°55′00 W 19°15′60 N 16°51′50 W 19°15′60 N 16°49′60 W 2) Lõuna pool laiuskraadi 19°15′60″ N (Cap Timiris) on püük keelatud alates 9 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid — Õngejada — Seisevvõrk suurima sügavusega 7 m ja suurima pikkusega 100 m. Polüamiidmonofilament on keelatud. — Ridvata õng — Mõrd — Noot elussööda püügiks 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus — 120 mm nakkevõrgu puhul — 20 mm elussöödaga püügi võrgu puhul 4. Alammõõt Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 4. liide). Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada teadusliku arvamuse põhjal alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud 10 % lubatud liikidest või liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra. 6. Kalapüügivõimalused / tasud Ajavahemik 1. aasta 2. aasta Lubatud püügimaht (tonnides) 2 500 2 500 Tasu 105 eurot/tonn 105 eurot/tonn Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, kui laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul. Litsents antakse 1 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis hiljem tasu kogusummast maha arvestatakse. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda. Samaaegselt tohib kala püüda 9 laeva. 7. Bioloogilise taastumise aeg Vajaduse korral otsustab ühiskomitee ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal kehtestada bioloogilise taastumise aja. 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks. Nootade kasutamine on lubatud ainult õngejadas ja mõrrapüügil kasutatava elussööda püüdmisel. Mõrdade kasutamine on lubatud kõige rohkem seitsmel (7) laeval, millest igaühe mahutavus on alla 135 GT.

PÜÜGILIIK 4 KRABID 1. Kalapüügi piirkond a) Põhja pool laiuskraadi 19°15′60″ N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont: 20°46′30″ N 17°03′00″ W 20°36′00″ N 17°11′00″ W 20°36′00″ N 17°36′00″ W 20°03′00″ N 17°36′00″ W 19°45′70″ N 17°03′00″ W 19°29′00″ N 16°51′50″ W 19°15′60″ N 16°51′50″ W 19°15′60″ N 16°49′60″ W b) Lõuna pool laiuskraadi 19°15′60″ N kuni laiuskraadini 17°50′ N, lääne pool 18 miili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid Lõksud 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 60 mm (võrk) 4. Alammõõt Vähilaadsete alammõõt peab olema mõõdetud nokise tipust kuni otslüli lõpuni. Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus (vt 4. liide). Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud — Kalad, sihtliigist erinevad peajalgsed või vähilaadsed Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra. 6. Kalapüügivõimalused / tasud Ajavahemik 1. aasta 2. aasta Lubatud püügimaht (tonnides) 200 200 Tasu 310 eurot/tonn 310 eurot/tonn Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, millal laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul. Litsents antakse 1 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis hiljem tasu kogusummast maha arvestatakse. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda. Litsentsi kohta tohib olla 500 lõkspüünist. 7. Bioloogilise taastumise aeg Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai-juuni ja oktoober- november. Bioloogilise taastumise ajas tehtav mis tahes muudatus peab põhinema otsusel, mille ühiskomitee võtab teadusliku seisukoha põhjal. 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

PÜÜGILIIK 5 TUUNIPÜÜGISEINERID 1. Kalapüügi piirkond a) Põhja pool laiuskraadi 19°21′00″ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. b) Lõuna pool laiuskraadi 19°21′00″ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid Seinnoot 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus — 4. Alammõõt Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus). Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 4. liites võib ühiskomisjon kehtestada alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud — Sihtliikidest või -liikide rühmast erinevad liigid Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon heakskiidetud püügipäevikus nimetamata liikide puhul võib ühiskomisjon kehtestada kaaspüügi määra. 6. Kalapüügivõimalused / tasud Lubatud laevade arv 22 tuunipüügiseinerit, Iga-aastane kindlaksmääratud tasu 1 750 eurot tuunipüügiseineri kohta 5 000 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest Püügi järgi arvestatav osa 35 eurot/tonn 7. Bioloogilise taastumise aeg — 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks.

PÜÜGILIIK 6 TUUNIPÜÜGI-RITVÕNGELAEVAD JA TRIIVÕNGEJADAGA LAEVAD 1. Kalapüügi piirkond Triivõngejadaga kalapüügilaevad a) Põhja pool laiuskraadi 19°21′00″ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. b) Lõuna pool laiuskraadi 19°21′00″ N, lääne pool 30 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. Ritvõngedega tuunipüügi-laevad a) Põhja pool laiuskraadi 19°21′00″ N, lääne pool 15 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. b) Lõuna pool laiuskraadi 19°21′00″ N, lääne pool 12 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. Püük elussöödaga a) Põhja pool laiuskraadi 19°48′50″ N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna alates Cap Blanci – Cap Timirisi lähtejoonest. b) Lõuna pool laiuskraadi 19°48′50″ N kuni laiuskraadini 19°21′00″ N, lääne pool pikkuskraadi 16°45′00″ W c) Lõuna pool laiuskraadi 19°21′00″ N, lääne pool 3 meremiili joonest, mõõdetuna madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid — Ritvõngedega tuunipüügilaevad: ritvõngejada ja traalnoot (elussöödaga püügil) — Pinnaõngejadaga laevad pinnaõngejada 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 16mm (püük elussöödaga 4. Alammõõt Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 4. liide). Liikide puhul, mis ei ole nimetatud 4. liites võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud — Sihtliikidest või -liikide rühmast erinevad liigid Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra. 6. Kalapüügivõimalused / tasud Lubatud laevade arv 22 ritvõngedega tuunipüügilaeva või pinnaõngejadalaeva Iga-aastane kindlaksmääratud tasu — 2 500 eurot ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta ja — 3 500 eurot pinnaõngejadalaeva kohta. 10 000 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest Püügi järgi arvestatav osa — 25 eurot/tonn ritvõngedega tuunipüügilaeva puhul — 35 eurot tonn pinnaõngejadalaeva puhul 7. Bioloogilise taastumise aeg — 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks. Püük elussöödaga — Elussöödaga püük on piiratud ühiskomitee poolt kindlaks määratud päevade arvuga kuus. Püügitegevuse alustamisest ja lõpetamisest tuleb teatada järelevalveametile. — Lepinguosalised lepivad kokku praktilised tingimused, mis võimaldavad selle püügiliigi puhul püüda või koguda nende laevade tegevuseks vajalikku elussööta. Juhul kui need tegevused toimuvad tundlikes piirkondades või ebatavaliste vahenditega, määratakse tingimused kindlaks Mauritaania okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudi soovituste alusel ja kooskõlas järelevalveametiga. Haid — Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud. — Vastavalt ICCAT soovitustele 04-10 ja 05-05 püütud haide säilitamise kohta seoses ICCAT hallatava püügiga.

PÜÜGILIIK 7 PELAAGILISI TRAALNOOTASID KASUTAVAD KÜLMUTUSTRAALERID 1. Kalapüügi piirkond a) Põhja pool laiuskraadi 19°00′00″ N, ala on määratletud järgmisi punkte ühendavata joonega: 20°46′30″ N 17°03′00″ W 20°36′00″ N 17°11′00″ W 20°36′00″ N 17°35′00″ W 20°00′00″ N 17°30′00″ W 19°34′00″ N 17°00′00″ W 19°21′00″ N 16°52′00″ W 19°10′00″ N 16°41′00″ W 19°00′00″ N 16°39′50″ W b) Lõuna pool laiuskraadi 19°00′00″ N kuni laiuskraadini 16°04′00″ N, alates 20 meremiilist arvestatuna madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid Pelaagiline traalnoot Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 40 mm 4. Alammõõt Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 4. liide). Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud 3 % sihtliikidest või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) Vähilaadsed või peajalgsed v.a kalmaarid 4. liites nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra. 6. Kalapüügivõimalused / tasud Ajavahemik 1. aasta 2. aasta Lubatud püügimaht (tonnides) 300 000 300 000 Tasu 123 eurot/tonn 123 eurot/tonn Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, millal laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul. Litsents antakse 5 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda. Samaaegselt tohib kala püüda 19 laeva. 7. Bioloogilise taastumise aeg Bioloogilise taastumise aja otsustavad lepinguosalised ühiskomitees ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal. 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks. Väikeste pelaagiliste liikide ümberarvestamise tegurid on kehtestatud 5. liites. 8. liigi kasutamata kalapüügivõimalusi võib kasutada kuni 2 litsentsi ulatuses kuus.

PÜÜGILIIK 8 VÄRSKE PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD 1. Kalapüügi piirkond a) Põhja pool laiuskraadi 19°00′00″ N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont: 20°46′30″ N 17°03′00″ W 20°36′00″ N 17°11′00″ W 20°36′00″ N 17°35′00″ W 20°00′00″ N 17°30′00″ W 19°34′00″ N 17°00′00″ W 19°21′00″ N 16°52′00″ W 19°10′00″ N 16°41′00″ W 19°00′00″ N 16°39′50″ W b) Lõuna pool laiuskraadi 19°00′00″ N kuni laiuskraadini 16°04′00″ N, alates 20 meremiilist arvestatuna madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahendid Pelaagiline traalnoot ja tööstusliku püügi seinnoot. Pelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt pooleteise (1,5 m) meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 40 mm traaleritel ja 20 mm seineritel. 4. Alammõõt Kalade alammõõt peab olema mõõdetud ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus) (vt 4. liide). Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada alammõõdu. 5. Kaaspüük Lubatud Keelatud 3 % sihtliikidest või -liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) Vähilaadsed või peajalgsed v.a kalmaarid Eespool nimetamata liikide puhul võib ühiskomitee kehtestada kaaspüügi määra. 6. Kalapüügivõimalused / tasud Lubatud püügimaht (tonnides) 15 000 tonni aastas. Kui kõnealused kalapüügivõimalused on ära kasutatud, tuleb need 7. püügiliigi all ette nähtud 300 000 tonnist maha arvestada. Ajavahemik 1. aasta 2. aasta Tasu 123 eurot/tonn 123 eurot/tonn Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta, mil laeval oli lubatud kala püüda, võttes arvesse tegelikku püüki sellel ajavahemikul. Litsents antakse 5 000 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda. Samaaegselt tohib püüda kaks (2) laeva, millel on vastavalt 7. püügiliiki kuuluvate pelaagiliste kalade külmutustraalerite kaks (2) kvartalilitsentsi. 7. Bioloogilise taastumise aeg Bioloogilise taastumise aja otsustavad lepinguosalised ühiskomitees ühise teaduskomitee teadusliku seisukoha põhjal. 8. Märkused Tasud määratakse kindlaks terveks protokolli kohaldamise perioodiks. Väikeste pelaagiliste liikide ümberarvestamise tegurid on kehtestatud 5. liites.

PÜÜGILIIK 9 PEAJALGSED 1. Kalapüügi piirkond p.m. 2. Lubatud püügivahendid p.m. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus p.m. 4. Kaaspüük Lubatud Keelatud p.m. p.m. 5. Lubatud tonnaaž / tasud Ajavahemik 1. aasta 2. aasta Lubatud püügimaht (tonnides) p.m. p.m. Tasu p.m. p.m. 6. Bioloogilise taastumise aeg p.m. 7. Märkused p.m.