LISA

JÄRELDUSED PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKA (PVT) KOHTA

KOHALDAMISALA

Parima võimaliku tehnika (PVT) järeldusi kohaldatakse direktiivi 2010/75/EL I lisas nimetatud järgmistele tegevusvaldkondadele:

— 1.1: kütuste põletamine käitises summaarse nimisoojusvõimsusega vähemalt 50 MW, üksnes juhul, kui see tegevus toimub põletusseadmes summaarse nimisoojusvõimsusega vähemalt 50 MW;

— 1.4: kivisöe või muude kütuste gaasistamine käitises summaarse nimisoojusvõimsusega vähemalt 20 MW, üksnes juhul, kui see tegevus on otseselt seotud põletusseadmega;

— 5.2: jäätmete kõrvaldamine või taaskasutusse võtmine tavajäätmeid töötlevas koospõletustehases tootmisvõimsusega üle 3 tonni tunnis või ohtlikke jäätmeid töötlevas koospõletustehases tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas, üksnes juhul, kui see tegevus toimub eespool punktis 1.1 kirjeldatud põletusseadmetes.

Käesolevad PVT-järeldused hõlmavad eelkõige eespool nimetatud tegevustega otseselt seotud eelnevaid ja järgnevaid toiminguid, sealhulgas heite vältimist ja kasutatavaid kontrollimeetodeid.

Käesolevates PVT-järeldustes käsitletavad kütused on igasugused tahked, vedelad ja/või gaasilised põlevmaterjalid, sealhulgas:

— tahkekütused (nt kivisüsi, pruunsüsi [määruses 1999/2008 kasutatud terminit „ligniit“], turvas);

— biomass (nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 31);

— vedelkütused (nt raske kütteõli ja gaasiõli);

— küttegaasid (nt maagaas, vesinikku sisaldav gaas ja sünteesigaas);

— tööstusharupõhised kütused (nt keemia- ning raua- ja terasetööstuse kõrvalsaadused);

— jäätmed, välja arvatud segaolmejäätmed, nagu määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 39, ja muud jäätmed, mis on loetletud sama direktiivi artikli 42 lõike 2 punkti a alapunktides ii ja iii.

Käesolevates PVT-järeldustes ei käsitleta järgmist:

— kütuste põletamine üksuses nimisoojusvõimsusega alla 15 MW;

— põletusseade, mille suhtes kohaldatakse piiratud tööea või kaugkütte erandit, mis on sätestatud direktiivi 2010/75/EL artiklites 33 ja 35, kuni aeguvad nende lubades määratud erandid, mis on tehtud PVTga saavutatavate erandiga hõlmatud ning muude saasteainete heitetasemete suhtes, mida oleks vähendatud tehniliste meetmetega, kui ei oleks tehtud erandit;

— kütuste gaasistamine, kui see ei ole otseselt seotud saadava sünteesigaasi põletamisega;

— kütuste gaasistamine ja sellele järgnev sünteesigaasi põletamine, kui see on otseselt seotud mineraalõli ja gaasi rafineerimisega;

— eelnevad ja järgnevad toimingud, mis ei ole otseselt seotud põletamise või gaasistamisega;

— põletamine tööstusahjus või kuumutusseadmes;

— põletamine järelpõletusseadmes;

— tõrvikpõletamine;

— põletamine puitmassi- ja paberitootmiskäitise utilisaatorkatlas ning taandatud väävlit sisaldavate gaaside põletis, sest seda käsitletakse PVT-järeldustes puitmassi, paberi ja papi tootmise kohta;

— rafineerimistehase kütuse põletamine, sest seda käsitletakse PVT-järeldustes mineraalõli ja gaasi rafineerimise kohta;

— jäätmete kõrvaldamine või taaskasutusse võtmine: — jäätmepõletustehastes (nagu määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 40), — jäätmekoospõletustehastes, kus üle 40 % eralduvast soojusest tekib ohtlike jäätmete põletamisel, — jäätmekoospõletustehastes, kus põletatakse ainult jäätmeid, välja arvatud juhul, kui need jäätmed koosnevad vähemalt osaliselt biomassist vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punkti 31 alapunktis b esitatud määratlusele,

sest neid käsitletakse PVT-järeldustes jäätmete põletamise kohta.

Lisaks võivad PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadega seoses olulised olla järgmised PVT-järeldused ja -viitedokumendid:

— reovee ja heitgaaside ühised käitlemis- ja juhtimissüsteemid keemiatööstuses (CWW)

— keemiatööstuse PVT-viitedokumentide seeria (LVOC jne)

— majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM)

— ladustamisel tekkiv heide (EFS)

— energiatõhusus (ENE)

— tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS)

— raua ja terase tootmine (IS)

— õhku- ja vetteheite seire tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest (tulemustele suunatud seire, ROM)

— puitmassi, paberi ja papi tootmine (PP)

— mineraalõli ja gaasi rafineerimine (REF)

— jäätmete põletamine (WI)

— jäätmekäitlus (WT)

MÕISTED

PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid:

Kasutatud mõiste Definitsioon Üldmõisted Katel Igasugune põletusseade, välja arvatud mootor, gaasiturbiin, tööstusahi või kuumutusseade. Kombineeritud tsükliga gaasiturbiin (CCGT) Kombineeritud tsükliga gaasiturbiin on põletusseade, milles kasutatakse kaht termodünaamilist ringprotsessi (s.o Braytoni ja Rankine’i ringprotsessid). Kombineeritud tsükliga gaasiturbiini kasutamise korral muundatakse gaasiturbiini (mis töötab elektri tootmiseks Braytoni ringprotsessiga) suitsugaasi soojus kasulikuks energiaks soojusvahetiga aurugeneraatoris, kus seda kasutatakse auru tootmiseks, mis seejärel auruturbiinis (mis töötab lisaelektri tootmiseks Rankine’i ringprotsessiga) paisub. Käesolevates PVT-järeldustes hõlmab kombineeritud tsükliga gaasiturbiin süsteemi, mis sisaldab soojusvahetiga aurugeneraatorit, millel kas on või puudub lisasüüde. Põletusseade Igasugune tehniline seade, milles oksüdeeritakse kütuseid, et kasutada selle tulemusena tekkivat soojust. Käesolevates PVT-järeldustes loetakse üheks põletusseadmeks, kui ühendatud on — kaks või enam eraldiseisvat põletusseadet, mille suitsugaas lastakse välja ühise korstna kaudu, või — eraldiseisvad põletusseadmed, mis on esmakordselt saanud kasutusloa 1. juulil 1987 või hiljem või mille käitajad on esitanud täieliku loataotluse sellel kuupäeval või pärast seda ja mis on paigaldatud nii, et tehnilisi ja majanduslikke tegureid arvesse võttes on nende suitsugaasi pädeva asutuse hinnangu kohaselt võimalik välja lasta ühise korstna kaudu. Niisuguse kombinatsiooni summaarse nimisoojusvõimsuse arvutamisel liidetakse kõigi niisuguste kõnealuste üksikpõletusseadmete võimsused, mille nimisoojusvõimsus on vähemalt 15 MW. Põletusüksus Üksikpõletusseade. Pidev mõõtmine Tootmiskohas püsipaigaldusega automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine. Otseheide Laskmine keskkonda (veekokku) kohas, kus heide väljub käitisest ilma edasise töötlemiseta. Suitsugaasi väävlitustamise süsteem Ühe või mitme saastevähendusmeetodi kasutamisel põhinev süsteem, mille eesmärk on vähendada põletusseadmest väljutatava SOX-i kogust. Olemasolev suitsugaasi väävlitustamise süsteem Suitsugaasi väävlitustamise süsteem, mis ei ole uus suitsugaasi väävlitustamise süsteem. Uus suitsugaasi väävlitustamise süsteem Suitsugaasi väävlitustamise süsteem uues seadmes või suitsugaasi väävlitustamise süsteem, mis hõlmab vähemalt üht olemasolevas seadmes pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist kasutusele võetud või seal teise meetodi täielikult asendanud saastevähendusmeetodit. Gaasiõli Igasugune toornaftast saadud vedelkütus, mis kuulub CN-koodide 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 või 2710 20 19 alla. Või igasugune toornaftast saadud vedelkütus, millest destilleerub ASTM D86 meetodi järgi temperatuuril 250 °C alla 65 mahuprotsendi (koos destillatsioonikadudega) ja temperatuuril 350 °C vähemalt 85 mahuprotsenti (koos destillatsioonikadudega). Raske kütteõli Igasugune toornaftast saadud vedelkütus, mis kuulub CN-koodide 2710 19 51 kuni 2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 , 2710 20 39 alla. Või igasugune toornaftast saadud vedelkütus, välja arvatud gaasiõli, mis oma destillatsiooniulatuse tõttu kuulub kütusena kasutatavate raskeõlide kategooriasse ja millest destilleerub ASTM D86 meetodi järgi temperatuuril 250 °C alla 65 mahuprotsendi (koos destillatsioonikadudega). Kui destillatsiooni ei saa ASTM D86 meetodi järgi kindlaks määrata, klassifitseeritakse naftasaadus samuti raske kütteõlina. Elektriline netokasutegur (põletusüksus ning integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga turbiin) Elektri netotoodangu (peatrafost kõrgepinge poolel toodetud elekter, millest lahutatakse imporditud energia, nt lisasüsteemide energiakulu) ja kütuse/lähteaine sisendenergia (kütuse/lähteaine alumine kütteväärtus) suhe põletusüksuse piiril teatava perioodi jooksul. Mehaanilise energia netokasutegur Koormuse ühenduskohas rakenduva mehaanilise võimsuse ja kütusest saadava soojusvõimsuse suhe. Kütuse kasutamise summaarne kasutegur (põletusüksus ning integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga turbiin) Energia netotoodangu (toodetud elekter, kuum vesi, aur, mehaaniline energia, millest lahutatakse imporditud elektri- ja/või soojusenergia (nt lisasüsteemide energiakulu)) ja kütuse sisendenergia (kütuse alumine kütteväärtus) suhe põletusüksuse piiril teatava perioodi jooksul. Kütuse kasutamise summaarne kasutegur (gaasistusseade) Energia netotoodangu (toodetud elekter, kuum vesi, aur, mehaaniline energia ning sünteesigaas (sünteesigaasi alumine kütteväärtus), millest lahutatakse imporditud elektri- ja/või soojusenergia (nt lisasüsteemide energiakulu)) ja kütuse/lähteaine sisendenergia (kütuse/lähteaine alumine kütteväärtus) suhe gaasistusseadme piiril teatava perioodi jooksul. Töötunnid Tundides väljendatud aeg (välja arvatud käivitus- ja seiskamisperiood), mille jooksul käitatakse kogu põletusseadet või osa sellest ning toimub õhkuheide. Perioodiline mõõtmine Mõõdetava näitaja (teatava mõõdetava koguse) määramine teatavate ajavahemike tagant. Olemasolev seade Põletusseade, mis ei ole uus seade. Uus seade Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist käitises esmakordselt kasutusloa saanud põletusseade või põletusseade, mis on olemasolevas tegevuskohas täielikult välja vahetanud eelmise põletusseadme. Järelpõletusseade Süsteem, mis on kavandatud suitsugaasi puhastamiseks põletamise teel ning mida ei kasutata iseseisva põletusseadmena, näiteks termooksüdaator (st jääkgaasipõleti), mida kasutatakse saasteaine(te), nt lenduvate orgaaniliste ühendite eemaldamiseks suitsugaasist koos soojustagastusega või ilma selleta. Etapiviisilisi põletusmeetodeid, mille korral iga põlemisetapp toimub eraldi kambris, kus põlemisprotsessi näitajad (nt kütuse-õhu suhe, temperatuuriprofiil) võivad erineda, käsitatakse neid etappe põletusprotsessi osadena ja mitte järelpõletusseadmetena. Kui protsessi kuumutusseadmes või tööstusahjus või muu põletusprotsessi käigus tekkinud gaasid seejärel eraldi põletusseadmes (koos lisakütusega või ilma) oksüdeeritakse, et kasutada nende energeetilist väärtust elektri, auru, kuuma vee/õli või mehaanilise energia tootmiseks, siis ei käsitata viimatinimetatud seadet samuti järelpõletusseadmena. Ennustav seiresüsteem (PEMS) Süsteem heiteallikast väljuva saasteaine heite kontsentratsiooni pidevaks määramiseks, mis põhineb selle kontsentratsiooni seosel mitme pidevalt mõõdetava iseloomuliku protsessinäitajaga (nt küttegaasi kulu, õhu-kütuse suhe) ning kasutatava kütuse või lähteaine kvaliteedi näitajatega (nt väävlisisaldus). Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused Nafta- ja keemiatööstuses tekkivad gaasilised ja/või vedelad kõrvalsaadused, mida kasutatakse mittekaubandusliku kütusena põletusseadmetes. Tööstusahjud või kuumutusseadmed Tööstusahjud või kuumutusseadmed on: — põletusseadmed, mille suitsugaasi kasutatakse esemete või lähtematerjali termiliseks töötlemiseks otsese kontakti kaudu toimiva kuumutusmehhanismi abil (nt tsemendiahi või lubjapõletusahi, klaasiahi, asfaldiahi, kuivatusprotsessiseade, nafta- või keemiatööstuses kasutatav reaktor, mustmetallide töötlemise ahjud), või — põletusseadmed, millest kiirgav või soojusjuhtimise kaudu leviv soojus juhitakse objektide või lähtematerjalini läbi tahke seina ilma vahendavat vedeliksoojuskandjat kasutamata (nt koksiahi, kauper, nafta- või keemiatööstuse protsessivoogu kuumutav ahi või reaktor (nt aurkrakkimisahi), veeldatud maagaasi terminalides maagaasi taasgaasistamisprotsessi kuumutusseade). Energia taaskasutamise hea tava rakendamise tulemusena võib protsessi kuumutusseadmete või tööstusahjudega olla seotud auru- või elektritootmissüsteem. Seda käsitatakse protsessi kuumutusseadme või tööstusahju konstruktsiooni lahutamatu osana, mida ei saa eraldi vaadelda. Rafineerimistehase kütused Tahked, vedelad ja gaasilised põlevmaterjalid toornafta rafineerimise destilleerimise ja muundamise etappidest. Näiteks rafineerimistehase küttegaas (RFG), sünteesigaas, rafineerimistehase õlid ja naftakoks. Jäägid Ained või esemed, mis tekivad jäätmete või kõrvalsaadustena käesolevas dokumendis käsitletavate tegevuste käigus. Käivitus- ja seiskamisperiood Ajavahemik seadme töös, mis on määratletud komisjoni rakendusotsuse 2012/249/EL (1) sätete kohaselt. Olemasolev üksus Põletusüksus, mis ei ole uus üksus. Uus üksus Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist põletusseadme juures esmakordselt kasutusloa saanud põletusüksus või põletusüksus, mis on olemasoleva põletusseadme juures täielikult välja vahetanud eelmise põletusüksuse. Kehtiv (tunnikeskmine) Tunnikeskmine väärtus loetakse kehtivaks, kui ei ole toimunud automaatmõõtesüsteemi hooldustöid ega esinenud riket.





Kasutatud mõiste Definitsioon Saasteained/näitajad As Arseeni ja selle ühendite summa, väljendatud arseenina (As) C3 Süsivesinikud, mille süsinikuarv on 3 C4+ Süsivesinikud, mille süsinikuarv on vähemalt 4 Cd Kaadmiumi ja selle ühendite summa, väljendatud kaadmiumina (Cd) Cd+Tl Kaadmiumi, talliumi ja nende ühendite summa, väljendatud kaadmiumi ja talliumi summana (Cd+Tl) CH4 Metaan CO Süsinikmonooksiid KHT Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsihappegaasiks. COS Karbonüülsulfiid Cr Kroomi ja selle ühendite summa, väljendatud kroomina (Cr) Cu Vase ja selle ühendite summa, väljendatud vasena (Cu) Tolm Tahkete osakeste üldarv (õhus) Fluoriid Lahustunud fluoriid, väljendatud fluoriidioonina F– H2S Vesiniksulfiid HCl Kõik anorgaanilised gaasilised klooriühendid, väljendatud vesinikkloriidina (HCl) HCN Vesiniktsüaniid HF Kõik anorgaanilised gaasilised fluoriühendid, väljendatud vesinikfluoriidina (HF) Hg Elavhõbeda ja selle ühendite summa, väljendatud elavhõbedana (Hg) N2O Dilämmastikmonooksiid (dilämmastikoksiid) NH3 Ammoniaak Ni Nikli ja selle ühendite summa, väljendatud niklina (Ni) NOX Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud lämmastikdioksiidina (NO2). Pb Plii ja selle ühendite summa, väljendatud pliina (Pb) PCDD/F Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja -furaanid RCG Lahjendamata kontsentratsioon suitsugaasis. SO2 aastakeskmine kontsentratsioon töötlemata suitsugaasis (Peatükis „Üldised kaalutlused“ esitatud standardtingimustes) SOX-i sisalduse vähendamise süsteemi sisselaskeava juures, väljendatud hapnikusisalduse võrdlustasemel, mis on 6 mahuprotsenti O2. Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V Antimoni, arseeni, plii, kroomi, koobalti, vase, mangaani, nikli, vanaadiumi ja nende ühendite summa, väljendatud kujul Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V SO2 Vääveldioksiid SO3 Vääveltrioksiid SOX Vääveldioksiidi (SO2) ja vääveltrioksiidi (SO3) summa, väljendatud vääveldioksiidina (SO2) Sulfaat Lahustunud sulfaat, väljendatud sulfaatioonina SO4 2– Kergesti vabanev sulfiid Lahustunud sulfiidide ja hapestamisel hõlpsasti vabanevate, lahustumata sulfiidide summa, väljendatud sulfiidioonina S2– Sulfit Lahustunud sulfit, väljendatud sulfitioonina SO3 2– TOC Orgaanilise süsiniku üldsisaldus, väljendatud süsinikuna (C, vees) TSS Hõljuvaine üldsisaldus. Kogu hõljuvaine (vees) massikontsentratsioon, mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja gravimeetrilise meetodiga. TVOC Lenduva orgaanilise süsiniku üldsisaldus, väljendatud süsinikuna (C, õhus) Zn Tsingi ja selle ühendite summa, väljendatud tsingina (Zn)

LÜHENDID

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi lühendeid.

Lühend Definitsioon ASU Õhuvarustusseade CCGT Kombineeritud tsükliga gaasiturbiin, lisasüütega või ilma CFB Ringlev keevkiht CHP Soojus- ja elektrienergia koostootmine COG Koksiahjugaas COS Karbonüülsulfiid DLN Vähe lämmastikoksiide tekitavad kuivpõletid DSI Sorbendi sissepritsimine hõrenduse all olevasse gaasikäiku ESP Elektrifilter FBC Keevkihtpõletamine FGD Suitsugaasi väävlitustamine HFO Raske kütteõli HRSG Soojusvahetiga aurugeneraator IGCC Integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga turbiin LHV Alumine kütteväärtus LNB Vähe lämmastikoksiide tekitavad põletid LNG Veeldatud maagaas OCGT Avatud tsükliga gaasiturbiin OTNOC Muudel kui käitamise normaaltingimustel PC Tolmpõletus PEMS Ennustav seiresüsteem SCR Selektiivne katalüütiline taandamine SDA Pihustusega kuivabsorber SNCR Selektiivne mittekatalüütiline taandamine

ÜLDISED KAALUTLUSED

Parim võimalik tehnika

Käesolevates PVT-järeldustes esitatud meetodite loetelu ja kirjeldused ei ole normatiivsed ega ammendavad. Lubatud on kasutada muid meetodeid, mis tagavad vähemalt samaväärse keskkonnakaitse taseme.

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-järeldused üldkohaldatavad.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatavad heitetasemed

Kui parima võimaliku tehnikaga saavutatavad heitetasemed on esitatud eri keskmistamise ajavahemike kohta, tuleb järgida kõiki neid parima võimaliku tehnikaga saavutatavaid heitetasemeid.

Käesolevates PVT-järeldustes sätestatud parima võimalik tehnikaga saavutatavad heitetasemed ei pruugi olla kohaldatavad vedelkütuse või küttegaasiga köetavate, avariiolukorras kasutatavate turbiinide ja mootorite korral, mida käitatakse alla 500 tunni aastas, kui selline hädaolukorras kasutamine ei sobi kokku parima võimaliku tehnikaga saavutatavate heitetasemete järgimisega.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatavad õhkuheite tasemed

Käesolevates PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnikaga saavutatavad õhkuheite tasemed on kontsentratsioonid, mis on väljendatud saasteaine massina suitsugaasi ruumalaühiku kohta järgmistes standardtingimustes: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K ning rõhul 101,3 kPa, mõõtühikutes mg/Nm3, µg/Nm3 või ng I-TEQ/Nm3.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatava õhkuheite taseme seiret on käsitletud PVTs 4.

Hapniku võrdlustingimused, mida käesolevas dokumendis on kasutatud parima võimaliku tehnikaga saavutatavate heitetasemete väljendamiseks, on esitatud allpool olevas tabelis.

Tegevus Hapnikusisalduse võrdlustase (OR) Tahkekütuste põletamine 6 mahuprotsenti Tahkekütuste põletamine koos vedelkütuste või küttegaasidega Jäätmete koospõletamine Vedelkütuse ja/või küttegaasi põletamine, mis ei toimu gaasiturbiinis ega mootoris 3 mahuprotsenti Vedelkütuse ja/või küttegaasi põletamine gaasiturbiinis või mootoris 15 mahuprotsenti Põletamine integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga seadmes

Järgnevalt on esitatud valem heite kontsentratsiooni arvutamiseks hapnikusisalduse võrdlustasemel.

kus

ER : heite kontsentratsioon hapnikusisalduse võrdlustasemel OR, OR : hapnikusisalduse võrdlustase mahuprotsentides; EM : heite mõõdetud kontsentratsioon; OM : mõõdetud hapnikusisaldus mahuprotsentides.

Keskmistamise ajavahemike puhul kasutatakse järgmisi mõisteid.

Keskmistamise ajavahemik Mõiste Ööpäeva keskmine Usaldusväärsete pideva mõõtmise tulemusena saadud tunni keskmiste keskmine väärtus 24 tunni kohta Aasta keskmine Usaldusväärsete pideva mõõtmise tulemusena saadud tunni keskmiste keskmine väärtus aasta kohta Proovivõtuperioodi keskmine Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva mõõtmise tulemuste keskväärtus (2) Ühe aasta jooksul saadud proovide keskväärtus Ühe aasta jooksul iga näitaja jaoks kindlaksmääratud seiresagedusega korrapäraselt mõõdetud väärtuste keskväärtus

Parima võimaliku tehnikaga saavutatavad vetteheite tasemed

Käesolevates PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnikaga saavutatavad vetteheite tasemed on kontsentratsioonid, mis on väljendatud heitaine massina vee ruumalaühiku kohta ühikutes µg/l, mg/l või g/l. Parima võimaliku tehnikaga saavutatavad heitetasemed on arvestatud ööpäeva keskmisena, st 24 tunni jooksul kogutud, vooluhulgaga võrdeliste koondproovide alusel. Ajaga võrdelisi koondproove võib kasutada tingimusel, et suudetakse tõendada voolu piisav stabiilsus.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatava vetteheite taseme seiret on käsitletud PVTs 5.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatavad energiatõhususe tasemed

Parima võimaliku tehnikaga saavutatav energiatõhususe tase on põletusüksuse netoväljundenergia ja põletusüksuse kütusest/lähteainest saadava sisendenergia suhe konkreetses üksuses. Netoväljundenergia määratakse põletusüksuse, gaasistusseadme või IGCC seadme (kaasa arvatud lisasüsteemid, nt suitsugaasi töötlemise süsteemid) piiril üksuse täiskoormusega töö ajal.

Kui tegemist on soojus- ja elektrienergia koostootmisjaamaga, siis:

— parima võimaliku tehnikaga saavutatav, kütuse kasutamise netokasuteguri põhine energiatõhususe tase osutab täiskoormusega töötavale põletusüksusele, kusjuures üksus on seadistatud maksimeerima eeskätt soojusenergia tootmist ja teiseks ülejäänud genereeritavat võimsust;

— PVTga saavutatav, elektrilise netokasuteguri põhine energiatõhususe tase osutab ainult elektrienergiat täiskoormusel tootvale põletusüksusele.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatavat energiatõhususe taset väljendatakse protsentides. Kütuse/lähteaine sisendenergiat väljendatakse alumise kütteväärtusena.

Parima võimaliku tehnikaga saavutatava energiatõhususe taseme seiret on käsitletud PVTs 2.

Põletusseadmete/-üksuste liigitamine nende summaarse nimisoojusvõimsuse järgi

Kui käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse summaarse nimisoojusvõimsuse väljendamiseks väärtuste vahemikku, tuleb seda mõista nii, et näitaja on „vahemiku alumisest väärtusest suurem või sellega võrdne ja ülemisest väärtusest madalam“. Näiteks põletusseadme kategooria 100–300 MWth tähendab põletusseadmeid, mille summaarne nimisoojusvõimsus on vähemalt 100 MW, kuid väiksem kui 300 MW.

Kui põletusseadme osa, millest suitsugaas väljub ühise korstna kaudu läbi ühe või mitme eraldi gaasikäigu, käitatakse aastas alla 1 500 tunni, võib seda põletusseadme osa käesolevates PVT-järeldustes eraldi käsitleda. Põletusseadme kõigi osade kohta kehtivad parima võimaliku tehnikaga saavutatavad heitetasemed seoses põletusseadme summaarse nimisoojusvõimsusega. Selliste juhtudel peetakse iga gaasikäigu kaudu toimuva heite taseme üle eraldi arvestust.

1. ÜLDISED PVT-JÄRELDUSED

Lisaks käesolevas punktis esitatud üldistele PVT-järeldustele kohaldatakse ka punktides 2–7 osutatud kütusepõhiseid PVT-järeldusi.

1.1. Keskkonnajuhtimissüsteemid

BAT 1. Üldise keskkonnatoime parandamiseks on PVT järgida ja rakendada keskkonnajuhtimissüsteemi, mis hõlmab kõiki järgmisi omadusi:

i. juhtkonna, sh tippjuhtkonna pühendumus;

ii. juhtkonna poolt sellise keskkonnapoliitika määratlemine, mis muu hulgas näeb ette käitise keskkonnasäästlikkuse pidevat täiustamist;

iii. vajaliku korra, eesmärkide ja sihttasemete planeerimine ja kehtestamine koos finantsplaneerimise ja investeeringutega;

iv. korra rakendamine, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: a) struktuur ja vastutus; b) värbamine, väljaõpe, teadlikkus ja pädevus; c) kommunikatsioon; d) töötajate kaasamine; e) dokumentatsioon; f) tõhus protsessijuhtimine; g) kavandatud korralise hoolduse programmid; h) valmisolek hädaolukorraks ning hädaolukorras tegutsemine; i) vastavus keskkonnaalastele õigusaktidele;

v. täitmise kontrollimine ja parandusmeetmete võtmine, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: a) seire ja mõõtmine (vt ka Teadusuuringute Ühiskeskuse võrdlusaruanne tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärit heite seire kohta – tulemustele suunatud seire, ROM); b) parandus- ja ennetusmeetmed; c) dokumenteerimine; d) sõltumatu (võimaluse korral) auditeerimine sise- ja välisaudiitori poolt, et teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ja kas seda rakendatakse ning järgitakse nõuetekohaselt;

vi. keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe hindamine tippjuhtkonna poolt;

vii. puhtama tehnoloogia arengu jälgimine;

viii. uute seadmete projekteerimise ajal seadmete tulevase demonteerimise ning kogu nende tööea jooksul aset leidva keskkonnamõjuga arvestamine, sealhulgas: a) allmaarajatiste vältimine; b) demonteerimist soodustavate lahenduste kasutamine projektis; c) lihtsalt puhastatavate pinnakatete valimine; d) sellise seadmekonfiguratsiooni kasutamine, kus on vähendatud suletud kemikaalitaskute teke ning mille tühjendamine või puhastamine on lihtne; e) etapiviisiliselt suletava paindliku seadmestiku projekteerimine; f) võimaluse korral biolagunevate ja ringlussevõetavate materjalide kasutamine;

ix. korrapärane sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine. Konkreetselt selle sektoriga seoses on oluline käsitleda ka keskkonnajuhtimissüsteemi järgmisi omadusi, mida on kirjeldatud asjakohase PVT juures:

x. kvaliteeditagamis-/kvaliteedijuhtimisprogrammid, millega tagatakse kõigi kütuste omaduste määramine ja kontrollimine (vt PVT 9);

xi. juhtimiskava õhku- ja/või vetteheite vähendamiseks muudes kui tavapärastes käitamistingimustes, kaasa arvatud käivitus- ja seiskamisperiood (vt PVT 10 ja PVT 11);

xii. jäätmekava, millega tagatakse jäätmete tekke vältimine või nende korduskasutuseks, ringlussevõtuks või muul viisil taaskasutuseks ettevalmistamine ja mis hõlmab PVT 16 juures kirjeldatud meetodeid;

xiii. süstemaatiline meetod võimaliku kontrollimatu ja/või ettenägematu keskkonnaheite tuvastamiseks ja ohjamiseks, eriti järgmiste heidete korral: a) heited pinnasesse ja põhjavette kütuste, lisaainete, kõrvalsaaduste ja jäätmete käitlemise ja ladustamise tõttu; b) ladustamis- ja käitlemistoimingute käigus toimuva kütuse isekuumenemise ja/või -süttimisega seotud heited;

xiv. tolmukontrollikava, millega välditakse, või kui see ei ole teostatav, siis vähendatakse kütuste, jääkide ja lisaainete laadimisel, ladustamisel ja/või käitlemisel tekkivat hajusheidet;

xv. müratekke piiramise kava, kui eeldatakse mürasaaste tekkimist või püsimist tundlikel aladel; kava hõlmab järgmist: a) müraseirekava müra jälgimiseks seadme piiril; b) müratekke vähendamise kava; c) müratekkejuhtumitele reageerimise kava, mis hõlmab asjakohaseid meetmeid ja tähtaegu; d) varasemate müratekkejuhtumite ja parandusmeetmete läbivaatamine ning teabe levitamine müratekkejuhtumite kohta mõjutatud isikutele;

xvi. halvalõhnaliste ainete põletamise, gaasistamise või koospõletamise korral lõhnatekke piiramise kava, mis hõlmab järgmist: a) lõhnaseire kava; b) vajaduse korral lõhnatekke kõrvaldamise kava lõhnaheite tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks või vähendamiseks; c) lõhnatekkejuhtumite registreerimise kava koos asjakohaste meetmete ja tähtaegadega; d) varasemate lõhnatekkejuhtumite ja parandusmeetmete läbivaatamine ning teabe levitamine lõhnatekkejuhtumite kohta mõjutatud isikutele.

Kui hindamisest selgub, et mis tahes osa, mis on loetletud punktides x kuni xvi, ei ole vajalik, dokumenteeritakse see otsus koos põhjustega.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi ulatus (nt üksikasjalikkus) ja laad (nt standarditud või mittestandarditud) on üldiselt seotud käitise laadi, suuruse ja keerukusega ning võimalike keskkonnamõjudega.

1.2. Seire

BAT 2. PVT on gaasistusseadmete, IGCC seadmete ja/või põletusüksuste elektrilise netokasuteguri ja/või kütuse kasutamise summaarse netokasuteguri ja/või mehaanilise netokasuteguri kindlaks tegemine EN-standarditele vastaval täiskoormusega toimimise katsel (1) pärast seadme kasutussevõttu ja igat muutmist, mis võib elektrilist netokasutegurit ja/või kütuse kasutamise summaarset netokasutegurit ja/või mehaanilist netokasutegurit oluliselt mõjutada. EN-standardite puudumise korral on PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamine, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

(1) Kui soojus- ja elektrienergia koostootmisüksuse korral ei ole tehnilistel põhjustel võimalik toimivuskatset läbi viia nii, et üksus töötab täiskoormusel soojuse tootmiseks, võib katset täiendada või asendada arvutustega, milles kasutatakse täiskoormust iseloomustavaid näitajaid.

BAT 3. PVT on õhku- ja vetteheite seisukohalt oluliste protsessinäitajate, sealhulgas allpool esitatud näitajate pidev jälgimine.

Voog Näitajad Seire Suitsugaas Vool Perioodiline või pidev määramine Hapnikusisaldus, temperatuur ja rõhk Perioodiline või pidev mõõtmine Veeaurusisaldus (3) Reovesi suitsugaasi töötlemisest Vool, pH ja temperatuur Pidev mõõtmine

BAT 4. PVT on õhkuheite jälgimine vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral on PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamine, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

Aine/näitaja Kütus/protsess/põletusseadme tüüp Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus Standard(id) (4) Minimaalne seiresagedus (5) Seire seoses järgmiste PVT-dega NH3 — Kui kasutatakse selektiivset ja/või mitteselektiivset katalüütilist taandamist Kõik suurused Üldised EN-standardid Pidev (6) (7) PVT 7 NOX — Kivi- ja/või pruunsüsi koos jäätmete koospõletamisega — Tahke biomass ja/või turvas koos jäätmete koospõletamisega — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad katlad ja mootorid — Gaasiõlil töötavad gaasiturbiinid — Maagaasil töötavad katlad, mootorid ja turbiinid — Raua- ja terasetööstuse protsessigaasid — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused — Integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga seadmed Kõik suurused Üldised EN-standardid Pidev (6) (8) PVT 20 PVT 24 PVT 28 PVT 32 PVT 37 PVT 41 PVT 42 PVT 43 PVT 47 PVT 48 PVT 56 PVT 64 PVT 65 PVT 73 — Avamereplatvormidel asuvad põletusseadmed Kõik suurused EN 14792 Üks kord aastas (9) PVT 53 N2O — Kivi- ja pruunsüsi ringleva keevkihiga kateldes — Tahke biomass ja/või turvas ringleva keevkihiga kateldes Kõik suurused EN 21258 Üks kord aastas (10) PVT 20 PVT 24 CO — Kivi- ja/või pruunsüsi koos jäätmete koospõletamisega — Tahke biomass ja/või turvas koos jäätmete koospõletamisega — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad katlad ja mootorid — Gaasiõlil töötavad gaasiturbiinid — Maagaasil töötavad katlad, mootorid ja turbiinid — Raua- ja terasetööstuse protsessigaasid — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused — Integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga seadmed Kõik suurused Üldised EN-standardid Pidev (6) (8) PVT 20 PVT 24 PVT 28 PVT 33 PVT 38 PVT 44 PVT 49 PVT 56 PVT 64 PVT 65 PVT 73 — Avamereplatvormidel asuvad põletusseadmed Kõik suurused EN 15058 Üks kord aastas (9) PVT 54 SO2 — Kivi- ja/või pruunsüsi koos jäätmete koospõletamisega — Tahke biomass ja/või turvas koos jäätmete koospõletamisega — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad katlad — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad mootorid — Gaasiõlil töötavad gaasiturbiinid — Raua- ja terasetööstuse protsessigaasid — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused kateldes — Integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga seadmed Kõik suurused Üldised EN-standardid ja EN 14791 Pidev (6) (11) (12) PVT 21 PVT 25 PVT 29 PVT 34 PVT 39 PVT 50 PVT 57 PVT 66 PVT 67 PVT 74 SO3 — Kui kasutatakse selektiivset katalüütilist taandamist Kõik suurused EN-standardid ei ole kättesaadavad Üks kord aastas — Gaasilised kloriidid, väljendatud HCl-na — Kivi- ja/või pruunsüsi — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused kateldes Kõik suurused EN 1911 Iga 3 kuu tagant (6) (13) (14) PVT 21 PVT 57 — Tahke biomass ja/või turvas Kõik suurused Üldised EN-standardid Pidev (15) (16) PVT 25 — Jäätmete koospõletamine Kõik suurused Üldised EN-standardid Pidev (6) (16) PVT 66 PVT 67 HF — Kivi- ja/või pruunsüsi — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused kateldes Kõik suurused EN-standardid ei ole kättesaadavad Iga 3 kuu tagant (6) (13) (14) PVT 21 PVT 57 — Tahke biomass ja/või turvas Kõik suurused EN-standardid ei ole kättesaadavad Üks kord aastas PVT 25 — Jäätmete koospõletamine Kõik suurused Üldised EN-standardid Pidev (6) (16) PVT 66 PVT 67 Tolm — Kivi- ja/või pruunsüsi — Tahke biomass ja/või turvas — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad katlad — Raua- ja terasetööstuse protsessigaasid — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused kateldes — Integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga seadmed — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad mootorid — Gaasiõlil töötavad gaasiturbiinid Kõik suurused Üldised EN-standardid ning EN 13284-1 ja EN 13284-2 Pidev (6) (17) PVT 22 PVT 26 PVT 30 PVT 35 PVT 39 PVT 51 PVT 58 PVT 75 Jäätmete koospõletamine Kõik suurused Üldised EN-standardid ja EN 13284-2 Pidev PVT 68 PVT 69 Metallid ja poolmetallid, välja arvatud elavhõbe (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn) — Kivi- ja/või pruunsüsi — Tahke biomass ja/või turvas — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad katlad ja mootorid Kõik suurused EN 14385 Üks kord aastas (18) PVT 22 PVT 26 PVT 30 — Jäätmete koospõletamine < 300 MWth EN 14385 Iga 6 kuu tagant (13) PVT 68 PVT 69 = 300 MWth EN 14385 Iga 3 kuu tagant (19) (13) — Integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga seadmed = 100 MWth EN 14385 Üks kord aastas (18) PVT 75 Hg — Kivi- ja/või pruunsüsi koos jäätmete koospõletamisega < 300 MWth EN 13211 Iga 3 kuu tagant (13) (20) PVT 23 = 300 MWth Üldised EN-standardid ja EN 14884 Pidev (16) (21) — Tahke biomass ja/või turvas Kõik suurused EN 13211 Üks kord aastas (22) PVT 27 — Jäätmete koospõletus tahke biomassi ja/või turbaga Kõik suurused EN 13211 Iga kolme kuu järel (13) PVT 70 — Integreeritud gaasistusseadme ja kombineeritud tsükliga seadmed = 100 MWth EN 13211 Üks kord aastas (23) PVT 75 Lenduva orgaanilise süsiniku üldsisaldus — Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad mootorid — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused kateldes Kõik suurused EN 12619 Iga 6 kuu tagant (13) PVT 33 PVT 59 — Jäätmete koospõletus kivisöe, pruunsöe, tahke biomassi ja/või turbaga Kõik suurused Üldised EN-standardid Pidev PVT 71 Formaldehüüd — Maagaas lahjasegul töötavates sädesüütega gaasimootorites ja kahekütuselistes mootorites Kõik suurused EN-standardid ei ole kättesaadavad Üks kord aastas PVT 45 CH4 — Maagaasil töötavad mootorid Kõik suurused EN ISO 25139 Üks kord aastas (24) PVT 45 PCDD/F — Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused kateldes — Jäätmete koospõletamine Kõik suurused EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3 Iga 6 kuu tagant (13) (25) PVT 59 PVT 71

BAT 5. PVT on suitsugaasi töötlemisel tekkiva vetteheite jälgimine vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral on PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamine, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

Aine/näitaja Standard(id) Minimaalne seiresagedus Seire seoses järgmiste PVT-dega Orgaanilise süsiniku kogusisaldus (TOC) (26) EN 1484 Üks kord kuus PVT 15 Keemiline hapnikutarve (KHT) (26) EN-standardid ei ole kättesaadavad Hõljuvaine kokku (TSS) EN 872 Fluoriid (F-) EN ISO 10304-1 Sulfaat (SO4 2–) EN ISO 10304-1 Kergesti vabanev sulfiid (S2–) EN-standardid ei ole kättesaadavad Sulfit (SO3 2–) EN ISO 10304-3 Metallid ja poolmetallid As On mitmeid EN-standardeid (nt EN ISO 11885 või EN ISO 17294-2) Cd Cr Cu Ni Pb Zn Hg On mitmeid EN-standardeid (nt EN ISO 12846 või EN ISO 17852) Kloriid (Cl-) On mitmeid EN-standardeid (nt EN ISO 10304-1 või EN ISO 15682) — Üldlämmastik EN 12260 —

1.3. Üldine keskkonnatoime ja põletamise tõhusus

BAT 6. Põletusseadmete üldise keskkonnatoime parandamiseks ning CO ja põlemata ainete õhkuheite vähendamiseks on PVT optimeeritud põlemise tagamine ja allpool esitatud meetodite asjakohase kombinatsiooni kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kütuste segamine Kui segatakse eri kvaliteediga sama tüüpi kütuseid, tagatakse stabiilsed põlemistingimused ja/või vähendatakse saasteainete heidet Üldkohaldatav b. Põletussüsteemi hooldus Korrapärased plaanilised hooldustööd vastavalt tarnija soovitustele c. Täiustatud juhtimissüsteem Vt kirjeldus, punkt 8.1. Kohaldatavust võib vana põletusseadme puhul piirata vajadus põletussüsteemi ja/või juhtimissüsteemi moderniseerimise järele d. Põletusseadmete hea konstruktsioon Ahju, põletuskambrite, põletite ja seotud seadmete hea konstruktsioon Üldkohaldatav uute põletusseadmete puhul e. Kütuse valimine Valitakse saadaolevate kütuste seast teine kütus (teised kütused), millel on parem keskkonnaprofiil (nt madal väävli- ja/või elavhõbedasisaldus), ja minnakse osaliselt või täielikult sellele üle, kaasa arvatud käivitamisel ja varukütusena kasutamisel Kohaldatavust piirab tervikuna parema keskkonnaprofiiliga sobivat tüüpi kütuste kättesaadavus, mis omakorda võib oleneda liikmesriigi energiapoliitikast, või tööstusprotsessidest saadavate kütuste põletamise korral on seotud tehasest saadavate kütuste koostise ja vahekorraga. Olemasolevates põletusseadmetes võivad kütuse valimist piirata seadme konfiguratsioon ja konstruktsioon

BAT 7. Selleks, et vähendada ammoniaagi õhkuheidet NOX-i heite vähendamiseks kasutatava selektiivse katalüütilise ja/või mittekatalüütilise taandamise tulemusena, on PVT selektiivse katalüütilise ja/või mittekatalüütilise taandamise korralduse ja kasutamise optimeerimine (nt reagendi ja NOx-i optimaalne suhe, reagendi homogeenne jaotus ja reagenditilkade optimaalne suurus).

PVTga saavutatav heitetase

PVTga saavutatav NH3 õhkuheite tase selektiivse katalüütilise ja/või mittekatalüütilise taandamise tulemusena on < 3–10 mg/Nm3 aasta või proovivõtuperioodi keskmisena. Vahemiku alampiiri on võimalik saavutada, kui kasutatakse selektiivset katalüütilist taandamist, ning ülempiiri, kui kasutatakse selektiivset mittekatalüütilist taandamist ilma heitevähenduse märgmeetoditeta. Biomassi põletavate muutuva koormusega töötavate seadmete ning rasket kütteõli ja/või gaasiõli põletavate mootorite korral on PVTga saavutatavate heitetasemete vahemiku ülempiir 15 mg/Nm3.

BAT 8. Õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks tavapärastes käitamistingimustes on PVT asjakohase konstruktsiooni, käitamise ja hoolduse abil kasutada heitevähendussüsteeme optimaalsel võimsusel ja tagada nende töökorras olek.

BAT 9. Põletus- ja/või gaasistamisseadmete üldise keskkonnatoime parandamiseks ja õhkuheite vähendamiseks on PVT koostada keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) osana kõigi kasutatavate kütuste kvaliteedi tagamise ja juhtimise programmid, mis hõlmavad järgmisi elemente:

i. kasutatava kütuse esialgne täielik kirjeldus, mis sisaldab vähemalt allpool loetletud näitajaid ja on kooskõlas EN-standarditega. Kasutada võib ISO, riiklikke või muid rahvusvahelisi standardeid, kui need tagavad samaväärse teadusliku kvaliteediga andmed;

ii. kütuse kvaliteedi regulaarne katseline kontroll, et veenduda kütuse vastavuses esialgsele kirjeldusele ja seadme konstruktsioonist tulenevatele eeskirjadele. Kontrollimise sagedus ja allpool esitatud tabelist valitavad näitajad põhinevad kütuse varieeruvusel ja saasteainete heite asjakohasuse hindamisel (nt kontsentratsioon kütuses, kasutatav suitsugaasitöötlus);

iii. seadme seadete järgnev reguleerimine, kui see on vajalik ja teostatav (nt kütuse kirjelduse ja kontrollimise integreerimine täiustatud juhtimissüsteemi (vt kirjeldus, punkt 8.1)).

Kirjeldus

Kütust regulaarselt kontrollida ja selle esialgse kirjelduse koostada võib käitaja ja/või kütuse tarnija. Kui seda teeb tarnija, esitab ta käitajale täielikud tulemused toote (kütuse) tarnija spetsifikatsiooni ja/või garantiidokumendi kujul.

Kütus(ed) Kirjeldatavad ained/näitajad Biomass/turvas — alumine kütteväärtus — niiskus — tuhk — C, Cl, F, N, S, K, Na — Metallid ja poolmetallid (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) Kivi-/pruunsüsi — alumine kütteväärtus — niiskus — lenduvad ained, tuhk, seotud süsinik, C, H, N, O, S — Br, Cl, F — metallid ja poolmetallid (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Raske kütteõli — tuhk — C, S, N, Ni, V Gaasiõli — tuhk — N, C, S Maagaas — alumine kütteväärtus — CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobbe indeks Keemiatööstuse protsessidest saadavad kütused (27) — Br, C, Cl, F, H, N, O, S — metallid ja poolmetallid (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Raua- ja terasetööstuse protsessigaasid — alumine kütteväärtus, CH4 (koksiahjugaasi korral), CXHY (koksiahjugaasi korral), CO2, H2, N2, üldväävel, tolm, Wobbe indeks Jäätmed (28) — alumine kütteväärtus — niiskus — lenduvad ained, tuhk, Br, C, Cl, F, H, N, O, S — metallid ja poolmetallid (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

BAT 10. Õhku- ja/või vetteheite vähendamiseks muudes kui tavapärastes käitamistingimustes on PVT koostada keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) osana juhtimiskava ja see rakendada, kusjuures see peab vastama võimalike saasteainete heite olulisusele ja hõlmama järgmisi elemente:

— nende süsteemide asjakohane konstruktsioon, mida peetakse oluliseks niisuguste muude kui tavapäraste käitamistingimuste põhjustamisel, mis võivad mõjutada heidet õhku, vette ja/või pinnasesse (nt madalkoormuse projektilahendused, mille eesmärk on vähendada miinimumkoormust käivitamisel ja seiskamisel, et tagada stabiilne tootmine gaasiturbiinides);

— nende asjaomaste süsteemide spetsiaalse ennetava hoolduse kava koostamine ja rakendamine;

— muude kui tavapäraste käitamistingimuste põhjustatud heidete ja seotud asjaolude läbivaatamine ja registreerimine ning vajaduse korral parandusmeetmete võtmine;

— muude kui tavapäraste käitamistingimuste ajal tekkiva üldise heite perioodiline hindamine (nt juhtumine sagedus, kestus, heitkoguse arvväärtuse leidmine/hindamine) ning vajaduse korral parandusmeetmete võtmine.

BAT 11. PVT on õhku- ja/või vetteheite asjakohane seire muude kui tavapäraste käitamistingimuste korral.

Kirjeldus

Seiret saab läbi viia heite otsese mõõtmise või kaudsete näitajate jälgimise teel, kui viimase teaduslik kvaliteet osutub samaväärseks või paremaks kui heite otsene mõõtmine. Käivituse ja seiskamise ajal tekkivat heidet saab hinnata üksikasjaliku heitemõõtmise põhjal, mida tehakse tüüpilise käivitus- ja seiskamisprotsessi puhul vähemalt kord aastas, ning kasutades selle mõõtmise tulemusi iga aasta jooksul toimuva käivitamise ja seiskamise korral tekkiva heite hindamiseks.

1.4. Energiatõhusus

BAT 12. Vähemalt 1 500 tundi aastas käitatavate põletus- ja gaasistamisüksuste ning IGCC seadmete energiatõhususe suurendamiseks on PVT allpool esitatud meetoditest asjakohase kombinatsiooni kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Põlemisprotsessi optimeerimine Vt kirjeldus, punkt 8.2. Põlemisprotsessi optimeerimine minimeerib põlemata ainete sisaldust suitsugaasis ja tahkes põlemisjäägis. Üldkohaldatav b. Töökeskkonna tingimuste optimeerimine Käitamine töögaasi või -auru suurima võimalik rõhu ja temperatuuri juures, arvestades piiranguid, mis on seotud näiteks NOX-i heite reguleerimise või vajaliku energia omadustega c. Aurutsükli optimeerimine Käitamine turbiini heitgaasi madalama rõhu juures, kasutades kondensaatori jahutusvee madalaimat võimalikku temperatuuri konstruktsioonist tulenevate tingimuste piires d. Energiakulu minimeerimine Sisemise energiakulu minimeerimine (nt toitevee pumba suurem kasutegur) e. Põletusõhu eelkuumutamine Põlemise suitsugaasist tagastatud soojuseosa kasutamine põlemiseks kasutatava õhu eelsoojendamiseks Üldkohaldatav, arvestades NOX-i heite reguleerimise vajadusega seotud piiranguid f. Kütuse eelkuumutamine Kütuse eelkuumutamine tagastatud soojusega Üldkohaldatav, arvestades katla konstruktsiooni ja NOX-i heite reguleerimise vajadusega seotud piiranguid g. Täiustatud juhtimissüsteem Vt kirjeldus, punkt 8.2. Põlemisprotsessi peamiste näitajate arvutipõhine juhtimine võimaldab parandada põlemistõhusust Üldkohaldatav uute üksuste puhul. Vana üksuse puhul võib kohaldatavust piirata vajadus põletussüsteemi ja/või juhtimissüsteemi moderniseerimise järele h. Toitevee eelsoojendus tagastatud soojusega Aurukondensaatorist väljuva vee eelsoojendamine tagastatud soojuse abil enne vee taaskasutamist katlas Kohaldatav ainult aurukontuuridele ja mitte kuumadele kateldele. Kohaldatavust võivad olemasolevate üksuste korral piirata seadme konfiguratsiooni ja tagastatava soojuse kogusega seotud tingimused i. Soojustagastus soojus- ja elektrienergia koostootmisel Soojustagastus (peamiselt aurusüsteemist) tööstusprotsessides või üldkasutatavas kaugküttevõrgus kasutatava kuuma vee/auru tootmiseks. Täiendavalt võivad soojust tagastada: — suitsugaas — võrejahutus — ringlev keevkiht Kohaldatav, arvestades kohalikust soojuse ja energia nõudlusest tulenevaid piiranguid. Kohaldavus võib olla piiratud ennustamatu töösoojusprofiiliga gaasikompressorite korral j. Soojus- ja elektrienergia koostootmise valmidus Vt kirjeldus, punkt 8.2. Kohaldatav üksnes uue üksuse korral, kui on olemas reaalne võimalus tulevikus üksuse läheduses soojust kasutada k. Suitsugaasikondensaator Vt kirjeldus, punkt 8.2. Üldkohaldatav soojus- ja elektrienergia koostootmisüksuste puhul tingimusel, et on piisavalt nõudlust madalama temperatuuriga soojuse järele l. Soojuse salvestamine Soojuse salvestamine soojus- ja elektrienergia koostootmisrežiimis Kohaldatav vaid soojus- ja elektrienergia koostootmisüksuse puhul. Kohaldatavus võib olla piiratud madala soojuskoormuse vajaduse korral m. Märg korsten Vt kirjeldus, punkt 8.2. Üldkohaldatav uue ja olemasoleva üksuse puhul, kus kasutatakse suitsugaasi märgväävlitustamist n. Väljalaskmine jahutustornist Õhkuheite väljalaskmine jahutustorni ja mitte ettenähtud korstna kaudu Kohaldatav ainult üksuses, kus kasutatakse suitsugaasi märgväävlitustamist ja kus on vajalik suitsugaasi taaskuumutamine enne väljalaskmist, seejuures peab üksuse jahutussüsteemiks olema jahutustorn o. Kütuse eelkuivatamine Kütuse niiskusesisalduse vähendamine enne põletamist, et parandada põlemistingimusi Kohaldatav biomassi ja/või turba põletamise korral, arvestades isesüttimisega seotud ohtudest tulenevaid piiranguid (nt turba niiskusesisaldust hoitakse kogu tarneahela ulatuses üle 40 %). Olemasolevate seadmete moderniseerimist võivad piirata kuivatamisega saavutatav täiendav kütteväärtus ning mõne katla konstruktsioonist või seadme konfiguratsioonist tulenevad piiratud moderniseerimisvõimalused p. Soojuskao minimeerimine Minimeeritakse jääksoojuse kaod, nt need, mis toimuvad räbu kaudu või mida saab vähendada soojust kiirgavate allikate soojustamisega Kohaldatav ainult tahkekütusega töötava põletus- ja gaasistamisüksuse ning IGCC seadme korral q. Kõrgtehnoloogilised materjalid Niisuguste kõrgtehnoloogiliste materjalide kasutamine, mis on osutunud vastupidavaks kõrgele töötemperatuurile ja -rõhule ning võimaldavad sellega seoses saavutada suuremat auru-/põlemisprotsessi kasutegurit Kohaldatav üksnes uue seadme korral r. Auruturbiini täiustamine Hõlmab niisuguseid meetodeid nagu keskmise rõhuga auru temperatuuri ja rõhu tõstmine, madalrõhuturbiini lisamine ning turbiini rootorilabade geomeetria muutmine Kohaldatavust võivad piirata nõudlus, auru olek ja/või seadme piiratud tööiga s. Auru superkriitiline ja ultrasuperkriitiline olek Niisuguse aurukontuuri, sealhulgas auru taaskuumutussüsteemi kasutamine, kus aur võib superkriitilise oleku saavutamiseks ületada rõhu 220,6 bar ja temperatuuri 374 °C ning ultrasuperkriitilise oleku saavutamiseks ületada 250–300 bar ja temperatuuri 580–600 °C Kohaldatav ainult uute vähemalt 600 MWth üksuste korral, mida käitatakse vähemalt 4 000 tundi aastas. Ei ole kohaldatav, kui üksuse ülesanne on töötleva tööstuse tarbeks madala temperatuuri ja/või rõhuga auru tootmine. Ei ole kohaldatav soojus- ja elektrienergia koostootmisrežiimis auru tootva gaasiturbiini ja mootori korral. Biomassi põletamise üksuses võib teatava biomassi korral kasutamist piirata kõrgel temperatuuril toimuv korrosioon

1.5. Vee tarbimine ja vetteheide

BAT 13. Vee tarbimise ja heitveekoguse vähendamiseks on PVT kasutada ühte või mõlemat allpool esitatud meetodit.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Vee ringlussevõtt Seadme jääkvesi, kaasa arvatud äravoolavat sademevett kasutatakse uuesti muudel eesmärkidel. Ringlussevõtu määr on piiratud vastuvõtva vooluveekogu kvaliteedinõuetega ja seadme veebilansiga Ei kasutata jahutussüsteemide reovee korral, kui see sisaldab veetöötluskemikaale ja/või suures kontsentratsioonis mereveest pärit sooli b. Kuiva koldetuha käitlemine Kuiv ja kuum koldetuhk kukub ahjust mehaanilisse konveiersüsteemi ja jahtub ümbritseva õhu toimel. Protsessi käigus vett ei kasutata. Kohaldatav ainult tahkekütuseid põletava seadme korral. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimise puhul võib esineda tehnilisi piiranguid

BAT 14. Saastumata reovee saastumise vältimiseks ja vetteheite vähendamiseks on PVT reoveevoogude eraldamine ja nende eraldi töötlemine olenevalt saasteainete sisaldusest.

Kirjeldus

Reoveevood, mis tavaliselt eraldatakse ja eraldi töödeldakse, hõlmavad pindmist äravooluvett, jahutusvett ja suitsugaasitöötlusest pärit reovett.

Kohaldatavus

Kohaldatavus võib olemasoleva seadme korral olla piiratud äravoolusüsteemi konfiguratsiooni tõttu.

BAT 15. Suitsugaasitöötlusest pärit saasteainete vetteheite vähendamiseks on PVT allpool kirjeldatud meetodite asjakohase kombinatsiooni kasutamine ning lahjenemise vältimiseks sekundaarmeetodite kasutamine allikale võimalikult lähedal.

Meetod Tüüpilised saasteained, mille heidet välditakse/vähendatakse Kohaldatavus Primaarmeetodid a. Optimeeritud põlemine (vt PVT 6) ja suitsugaasi töötlemise süsteemid (nt selektiivne katalüütiline või mittekatalüütiline taandamine, vt PVT 7) Orgaanilised ühendid, ammoniaak (NH3) Üldkohaldatav Sekundaarmeetodid (29) b. Adsorbeerimine aktiivsöele Orgaanilised ühendid, elavhõbe (Hg) Üldkohaldatav c. Aeroobne bioloogiline töötlemine Biolagunevad orgaanilised ühendid, ammoonium (NH4 +) Üldkohaldatav orgaaniliste ühendite töötlemiseks. Kloriidide suure kontsentratsiooni (st ligikaudu 10 g/l) korral võib ammooniumi (NH4 +) aeroobne bioloogiline töötlemine osutuda võimatuks. d. Anoksiline/anaeroobne bioloogiline töötlemine Elavhõbe (Hg), nitraat (NO3 –), nitrit (NO2 –) Üldkohaldatav e. Koagulatsioon ja helvestamine Hõljuvaine Üldkohaldatav f. Kristallimine Metallid ja poolmetallid, sulfaat (SO4 2–), fluoriid (F–) Üldkohaldatav g. Filtrimine (nt liivfiltrimine, ultrafiltrimine, mikrofiltrimine) Hõljuvaine, metallid Üldkohaldatav h. Flotatsioon Hõljuvaine, vaba õli Üldkohaldatav i. Ioonivahetus Metallid Üldkohaldatav j. Neutraliseerimine Happed, leelised Üldkohaldatav k. Oksüdeerimine Sulfiid (S2–), sulfit (SO3 2–) Üldkohaldatav l. Sadestamine Metallid ja poolmetallid, sulfaat (SO4 2–), fluoriid (F–) Üldkohaldatav m. Setitamine Hõljuvaine Üldkohaldatav n. Läbipuhumine Ammoniaak (NH3) Üldkohaldatav

PVTga saavutatavad heitetasemed on esitatud otseheite kohta heite käitisest vastuvõtvasse veekogusse väljumise kohas.

Tabel 1

PVTga saavutatavad heitetasemed suitsugaasi puhastamisel tekkinud otseheite korral vastuvõtvasse veekogusse

Aine/näitaja PVTga saavutatavad heitetasemed Ööpäeva keskmine Orgaanilise süsiniku üldsisaldus 20 –50 mg/l (30) (31) (32) Keemiline hapnikutarve (KHT) 60 –150 mg/l (30) (31) (32) Hõljuvaine kokku (TSS) 10 –30 mg/l Fluoriid (F–) 10 –25 mg/l (32) Sulfaat (SO4 2–) 1,3 –2,0 g/l (32) (33) (34) (35) Kergesti vabanev sulfiid (S2–) 0,1 –0,2 mg/l (32) Sulfit (SO3 2–) 1 –20 mg/l (32) Metallid ja poolmetallid As 10 –50 µg/l Cd 2 –5 µg/l Cr 10 –50 µg/l Cu 10 –50 µg/l Hg 0,2 –3 µg/l Ni 10 –50 µg/l Pb 10 –20 µg/l Zn 50 –200 µg/l

1.6. Jäätmekäitlus

BAT 16. Põlemis- ja/või gaasistamisprotsessil ning heitevähendusmeetodite kasutamisel tekkivate ja kõrvaldamisele saadetavate jäätmete koguse vähendamiseks on PVT korraldada töö selliselt, et viia tähtsuse järjekorras ja olelusringil põhinevat lähenemisviisi järgides maksimumini:

a. jäätmetekke vältimine, nt nende jääkide osakaalu suurendamine, mis on kasutatavad kõrvalsaadustena;

b. jäätmete ettevalmistamine korduskasutuseks, nt vastavalt konkreetsetele nõutavatele kvaliteedikriteeriumidele;

c. jäätmete ringlussevõtt;

d. muu jäätmete/jääkide taaskasutamine (nt energia taaskasutus).

Selleks tuleb rakendada näiteks järgmiste meetodite asjakohast kombinatsiooni.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kipsi saamine kõrvalsaadusena Suitsugaasi märgväävlitustamisel tekkivate kaltsiumipõhiste jääkide kvaliteedi optimeerimine nii, et neid jääke saab kasutada kaevandatava kipsi asemel (nt toorainena kipsplaatide tootmises). Saadud kipsi puhtust mõjutab suitsugaasi märgväävlitustamisel kasutatava lubjakivi kvaliteet Üldkohaldatav, arvestades piirangutega, mida seavad kipsi nõutav kvaliteet, konkreetse kasutuseesmärgiga seotud tervisekaitsenõuded ja turutingimused b. Jääkide ringlussevõtt või taaskasutus ehitussektoris Jääkide (nt poolkuival väävlitustamisel tekkivad jäägid, lendtuhk, koldetuhk) ringlussevõtt või taaskasutamine ehitusmaterjalina (nt teede ehitamisel, liiva asendajana betooni valmistamisel või tsemenditööstuses) Üldkohaldatav, arvestades piirangutega, mida seavad materjali konkreetse kasutuseesmärgiga seotud nõutav kvaliteet (nt füüsikalised omadused, kahjulike ainete sisaldus) ja turul valitsevad tingimused c. Energia taaskasutus jäätmete kasutamisega kütusesegus Kivisöe, pruunsöe, raske kütteõli, turba või biomassi põletamisel tekkivas süsinikurohkes tuhas ja setetes sisalduvat jääkenergiat saab taaskasutada näiteks jääke kütuse hulka segades Üldkohaldatav, kui jäätmed kütusesegus ei riku seadmeid ja kütuse suunamine põlemiskambrisse on tehniliselt teostatav d. Kasutatud katalüsaatori regenereerimine Katalüsaatori regenereerimine (nt selektiivse taandamise katalüsaatori puhul kuni neli korda) taastab osaliselt või täielikult esialgse toimivuse, pikendades katalüsaatori kasutusaega mitmekümne aasta võrra. Kasutatud katalüsaatori regenereerimine on osa katalüsaatori käitlemise süsteemist Kohaldatavust võivad piirata katalüsaatori mehaaniline seisund ning nõutav toimivus seoses NOx-i ja NH3 heite ohjamisega

1.7. Mürateke

BAT 17. Müratekke vähendamiseks on PVT ühe või mitme allpool esitatud meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Töökorralduslikud meetmed Need hõlmavad järgmist: — seadmete kontrolli ja hoolduse parandamine; — võimaluse korral kinniste ruumide uste ja akende sulgemine; — seadmete käitamine kogenud töötajate poolt; — võimaluse korral öösel mürarohke tegevuse vältimine; — hooldustööde käigus mürataseme kontrollimise nõue. Üldkohaldatav b. Vähest müra tekitavad seadmed Siia hulka võivad kuuluda kompressorid, pumbad ja plaadid Üldkohaldatav ainult juhul, kui hangitakse uus seade või asendatakse vana seade c. Müra tõkestamine Müra levikut saab vähendada, kui seada tõkked müraallika ja vastuvõtja vahele. Asjakohasteks tõketeks võivad olla kaitseseinad, vallid ja hooned Üldkohaldatav uue seadme korral. Olemasoleva seadme korral võib müratõkete paigaldamist piirata ruumipuudus d. Müratõrjeseadmed Need hõlmavad järgmist: — müravähendid; — seadmete isoleerimine; — mürarohke seadme sulgemine kinnisesse ruumi; — hoonete helikindluse suurendamine. Kohaldatavust võib piirata ruumipuudus e. Seadmete ja ehitiste sobiv paigutus Müra saab vähendada, kui suurendatakse vahemaad müraallika ja vastuvõtja vahel ning kasutatakse hooneid müraekraanina Üldkohaldatav uue seadme korral. Olemasoleva seadme korral võib tootmisüksuste ümberpaigutamist piirata ruumipuudus või ülemäärased kulutused

2. PVT-JÄRELDUSED TAHKEKÜTUSTE PÕLETAMISE KOHTA

2.1. PVT-järeldused kivi- ja pruunsöe põletamise kohta

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused üldkohaldatavad kivi- ja/või pruunsöe põletamise korral. Neid kohaldatakse lisaks üldistele PVT-järeldustele, mis on esitatud punktis 1.

2.1.1. Üldine keskkonnatoime

BAT 18. Kivi- ja/või pruunsöe põletamise üldise keskkonnatoime parandamiseks on lisaks PVT-le 6 PVT järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Ühendatud põlemisprotsess, mis tagab katla kõrge kasuteguri ja hõlmab NOX-i heite vähendamise primaarmeetodid (nt õhu astmeline lisamine, kütuse astmeline lisamine, vähe lämmastikoksiide tekitava põleti kasutamine ja/või suitsugaasi ringlus) Sellist ühendamist võimaldavad põlemisprotsessid nagu tolmpõletus, keevkihtpõletus ja restpõletus Üldkohaldatav

2.1.2. Energiatõhusus

BAT 19. Kivi- ja/või pruunsöe põletamise energiatõhususe suurendamiseks on PVT allpool ja PVTs 12 esitatud meetodite asjakohase kombinatsiooni kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kuiva koldetuha käitlemine Kuiv ja kuum koldetuhk kukub ahjust mehaanilisse konveiersüsteemi, suunatakse korduspõletamiseks tagasi ahju ja jahtub seejärel ümbritseva õhu toimel. Kasuliku energia taaskasutus toimub nii tuha korduspõletamisel kui ka jahutamisel Olemasoleva põletusüksuse moderniseerimise puhul võib esineda tehnilisi piiranguid





Tabel 2

PVTga saavutatavad energiatõhususe tasemed kivi- ja/või pruunsöe põletamisel

Põletusüksuse tüüp PVTga saavutatav energiatõhususe tase (36) (37) Elektriline netokasutegur (%) (38) Kütuse kasutamise summaarne netokasutegur (%) (38) (39) (40) Uus üksus (41) (42) Olemasolev üksus (41) (43) Uus või olemasolev üksus Kivisöega köetav, = 1 000 MWth 45 –46 33,5 –44 75 –97 Pruunsöega köetav, = 1 000 MWth 42 –44 (44) 33,5 –42,5 75 –97 Kivisöega köetav, < 1 000 MWth 36,5 –41,5 (45) 32,5 –41,5 75 –97 Pruunsöega köetav, < 1 000 MWth 36,5 –40 (46) 31,5 –39,5 75 –97

2.1.3. NOX-i, N2O ja CO õhkuheide

BAT 20. Kivi- ja/või pruunsöe põletamisel tekkiva NOX-i õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks, piirates samas CO ja N2O õhkuheidet, on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Põlemisprotsessi optimeerimine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Üldkohaldatav kombineeritult muude meetoditega Üldkohaldatav b. Muude primaarsete NOx-i sisalduse vähendamise meetodite (nt õhu astmeline lisamine, kütuse astmeline lisamine, suitsugaasi ringlus, vähe lämmastikoksiide tekitava põleti kasutamine) kombineerimine Kõigi meetodite kirjeldus on esitatud punktis 8.3. Asjakohase primaarmeetodi või nende kombinatsiooni valikut ja toimivust võib mõjutada katla konstruktsioon c. Selektiivne mittekatalüütiline taandamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Saab kasutada koos läbipääsenud ammoniaagi selektiivse katalüütilise taandamisega Kohaldatavus võib olla piiratud niisuguse katla korral, mille suur ristlõikeala takistab NH3 ja NOx-i homogeense segu saamist. Kohaldatavus võib olla piiratud põletusseadme puhul, mida käitatakse alla 1 500 tunni aastas katla väga erinevate koormuste juures d. Selektiivne katalüütiline taandamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Ei kohaldata < 300 MWth põletusseadme suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Ei ole üldkohaldatav põletusseadme korral, mille võimsus on < 100 MWth. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas või põletusseadet võimsusega = 300 MWth käitatakse alla 500 tunni aastas. e. NOX-i ja SOX-i heite vähendamise kombineeritud meetodid Vt kirjeldus, punkt 8.3. Kasutatakse juhtumipõhiselt olenevalt kütuse omadustest ja põlemisprotsessist





Tabel 3

PVTga saavutatav NOX-i õhkuheite tase kivisöe ja/või pruunsöe põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (47) Uus seade Olemasolev seade (48) (49) < 100 100 –150 100 –270 155 –200 165 –330 100 –300 50 –100 100 –180 80 –130 155 –210 = 300, kivi- ja/või pruunsöeküttel keevkihtkatel ja pruunsöeküttel tolmpõletuskatel 50 –85 < 85 –150 (50) (51) 80 –125 140 –165 (52) = 300, kivisöeküttel tolmpõletuskatel 65 –85 65 –150 80 –125 < 85 –165 (53)

Orienteerivalt on aasta keskmine vingugaasiheide (CO) olemasolevate põletusseadmete korral, mida käitatakse vähemalt 1 500 tundi aastas, ja uute põletusseadmete korral üldiselt järgmine:

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) CO heite orienteeriv tase (mg/Nm3) < 300 < 30 –140 = 300, kivi- ja/või pruunsöeküttel keevkihtkatel ja pruunsöeküttel tolmpõletuskatel < 30 –100 (54) = 300, kivisöeküttel tolmpõletuskatel < 5 –100 (54)

2.1.4. SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheide

BAT 21. Kivi- ja/või pruunsöe põletamisel tekkiva SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Sorbendi sissepritsimine katlasse (ahju või keevkihti) Vt kirjeldus, punkt 8.4. Üldkohaldatav b. Sorbendi sissepritsimine hõrenduse all olevasse gaasikäiku (duct sorbent injection, DSI) Vt kirjeldus, punkt 8.4. Meetodit saab kasutada HCl-i/HF-i eemaldamiseks, kui ei kasutata spetsiaalset meetodit suitsugaasi väävlitustamiseks korstnas c. Pihustusega kuivabsorber Vt kirjeldus, punkt 8.4. d. Ringleva keevkihiga kuivskraber e. Märgskraber Vt kirjeldus, punkt 8.4. Meetodeid saab kasutada HCl-i/HF-i eemaldamiseks, kui ei kasutata spetsiaalset meetodit suitsugaasi väävlitustamiseks korstnas f. Suitsugaasi märgväävlitustamine Vt kirjeldus, punkt 8.4. Ei kohaldata põletusseadme suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Meetodi kohaldamist alla 300 MWth võimsusega põletusseadme puhul ja moderniseerimist olemasoleva põletusseadme puhul, mida käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas, võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud. g. Suitsugaasi väävlitustamine mereveega h. NOX-i ja SOX-i heite vähendamise kombineeritud meetodid Kasutatakse juhtumipõhiselt olenevalt kütuse omadustest ja põlemisprotsessist i. Suitsugaasi märgväävlitustamise seadme järel paikneva gaas-gaas-soojusvaheti asendamine või eemaldamine Suitsugaasi märgväävlitustamise seadme järel paikneva gaas-gaas-soojusvaheti asendamine mitme toruga soojusvahetiga või suitsugaasi eemaldamine ja väljalaskmine jahutustorni või märja korstna kaudu Kasutatakse ainult juhul, kui suitsugaasi märgväävlitustamise ja selle järel paikneva gaas-gaas-soojusvahetiga põletusseadmetes on vaja soojusvahetit muuta või asendada j. Kütuse valimine Vt kirjeldus, punkt 8.4. Madala väävli- (st alates 0,1 massiprotsenti kuivaines), kloori- või fluorisisaldusega kütuse kasutamine Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika. Kohaldatavus võib olla piiratud konstruktsioonist tulenevate piirangutega, kui põletusseadmes põletatakse väga spetsiifilisi kohalikke kütuseid





Tabel 4

VTga saavutatav SO2 õhkuheite tase kivi- ja/või pruunsöe põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (55) Uus seade Olemasolev seade (56) < 100 150 –200 150 –360 170 –220 170 –400 100 –300 80 –150 95 –200 135 –200 135 –220 (57) = 300 , tolmpõletuskatel 10 –75 10 –130 (58) 25 –110 25 –165 (59) = 300 , keevkihtkatel (60) 20 –75 20 –180 25 –110 50 –220

Tabelis 4 sätestatud PVT-kohased ööpäeva keskmised heitetasemed ei kehti niisuguse põletusseadme puhul, mille summaarne nimisoojusvõimsus on suurem kui 300 MW, mis on konkreetselt kavandatud kohalike pruunsöekütuste põletamiseks ja mille korral on tõendatav, et tehnilis-majanduslikel põhjustel ei ole tabelis 4 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid võimalik saavutada, ning PVTga saavutatavate aasta keskmiste heitetasemete vahemiku ülempiir on järgmine:

i) uue suitsugaasi väävlitustamise süsteemi korral RCG × 0,01 ja maksimaalselt 200 mg/Nm3;

ii) olemasoleva suitsugaasi väävlitustamise süsteemi korral RCG × 0,03 ja maksimaalselt 320 mg/Nm3; kus RCG on SO2 aasta keskmine kontsentratsioon töötlemata suitsugaasis (peatükis „Üldised kaalutlused“ esitatud standardtingimustes) SOX-i heite vähendamise süsteemi sisselaskeava juures, väljendatud hapnikusisalduse võrdlustasemel, mis on 6 mahuprotsenti O2;

iii) kui suitsugaasi väävlitustamise süsteemi osana kasutatakse sorbendi sissepritsimist katlasse, võib RCG-d korrigeerida järgmiselt, võttes arvesse selle arvutusmeetodiga kaasnevat SO2 heite vähendamise tõhusust (??SI): RCG (kohandatud) = RCG (mõõdetud)/(1–??SI).

Tabel 5

PVTga saavutatav HCl-i ja HF-i õhkuheite tase kivi- ja/või pruunsöe põletamisel

Saasteaine Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Aasta keskmine või ühe aasta jooksul saadud proovide keskväärtus Uus seade Olemasolev seade (61) HCl < 100 1 –6 2 –10 (62) = 100 1 –3 1 –5 (62) (63) HF < 100 < 1 –3 < 1 –6 (64) = 100 < 1 –2 < 1 –3 (64)

2.1.5. Tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheide

BAT 22. Kivi- ja/või pruunsöe põletamisel tekkiva tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheite vähendamiseks on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Elektrifilter (ESP) Vt kirjeldus, punkt 8.5. Üldkohaldatav b. Kottfilter c. Sorbendi sissepritsimine katlasse (ahju või keevkihti) Vt kirjeldus, punkt 8.5. Neid meetodeid kasutatakse peamiselt SOX-i, HCl-i ja HF-i heite vähendamiseks d. Kuiv või poolkuiv suitsugaasi väävlitustamine e. Suitsugaasi märgväävlitustamine Kohaldatavus vt PVT 21





Tabel 6

PVTga saavutatav tolmu õhkuheite tase kivi- ja/või pruunsöe põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (65) Uus seade Olemasolev seade (66) < 100 2 –5 2 –18 4 –16 4 –22 (67) 100 –300 2 –5 2 –14 3 –15 4 –22 (68) 300 –1 000 2 –5 2 –10 (69) 3 –10 3 –11 (70) = 1 000 2 –5 2 –8 3 –10 3 –11 (71)

2.1.6. Elavhõbeda õhkuheide

BAT 23. Kivi- ja/või pruunsöe põletamisel tekkiva elavhõbeda õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus Eelkõige muude saasteainete heite vähendamiseks kasutatavate meetodite kasulik kõrvaltoime a. Elektrifilter (ESP) Vt kirjeldus, punkt 8.5. Elavhõbeda eemaldamise tõhusus on suurem, kui suitsugaasi temperatuur on alla 130 °C. Meetodit kasutatakse peamiselt tolmuheite vähendamiseks Üldkohaldatav b. Kottfilter Vt kirjeldus, punkt 8.5. Meetodit kasutatakse peamiselt tolmuheite vähendamiseks c. Kuiv või poolkuiv suitsugaasi väävlitustamine Vt kirjeldus, punkt 8.5. Neid meetodeid kasutatakse peamiselt SOX-i, HCl-i ja HF-i heite vähendamiseks d. Suitsugaasi märgväävlitustamine Kohaldatavus vt PVT 21 e. Selektiivne katalüütiline taandamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Kasutatakse ainult koos muude meetoditega, et soodustada või vähendada elavhõbeda oksüdeerimist enne järgnevat kogumist suitsugaasi väävlitustamise või tolmuärastussüsteemis. Meetodit kasutatakse peamiselt NOX-i heite vähendamiseks Kohaldatavus vt PVT 20 Spetsiaalsed elavhõbedaheite vähendamise meetodid f. Süsiniksorbendi (nt aktiivsüsi või halogeenitud aktiivsüsi) sissepritsimine suitsugaasi Vt kirjeldus, punkt 8.5. Üldiselt kasutatakse koos elektri- või kottfiltriga. Selle meetodi kasutamisel korral võivad olla vajalikud lisatöötlusetapid, et enne lendtuha edasist taaskasutamist eraldada elavhõbedat sisaldav süsinikufraktsioon Üldkohaldatav g. Halogeenitud lisaainete kasutamine kütuses või nende sissepritsimine ahju Vt kirjeldus, punkt 8.5. Üldkohaldatav juhul, kui kütuse halogeenisisaldus on väike h. Kütuse eeltöötlus Kütuse pesemine ja segamine, et piirata/vähendada elavhõbedasisaldust või parandada elavhõbeda sidumist saaste vähendamise seadmetes Kohaldatavus eeldab kütuse iseloomustamiseks ja meetodi võimaliku tõhususe hindamiseks eeluuringu tegemist i. Kütuse valimine Vt kirjeldus, punkt 8.5. Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika.





Tabel 7

PVTga saavutatav elavhõbeda õhkuheite tase kivi- ja pruunsöe põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (µg/Nm3) Aasta keskmine või ühe aasta jooksul saadud proovide keskväärtus Uus seade Olemasolev seade (72) kivisüsi pruunsüsi kivisüsi pruunsüsi < 300 < 1 –3 < 1 –5 < 1 –9 < 1 –10 = 300 < 1 –2 < 1 –4 < 1 –4 < 1 –7

2.2. PVT-järeldused tahke biomassi ja/või turba põletamise kohta

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused üldkohaldatavad tahke biomassi ja/või turba põletamisele. Neid kohaldatakse lisaks üldistele PVT-järeldustele, mis on esitatud punktis 1.

2.2.1. Energiatõhusus

Tabel 8

PVTga saavutatavad energiatõhususe tasemed tahke biomassi ja/või turba põletamise puhul

Põletusüksuse tüüp PVTga saavutatav energiatõhususe tase (73) (74) Elektriline netokasutegur (%) (75) Kütuse kasutamise summaarne netokasutegur (%) (76) (77) Uus üksus (78) Olemasolev üksus Uus üksus Olemasolev üksus Tahke biomassi ja/või turbakatel 33,5 kuni > 38 28 –38 73 –99 73 –99

2.2.2. NOX-i, N2O ja CO õhkuheide

BAT 24. Kivi- ja/või pruunsöe põletamisel tekkiva NOX-i õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks, piirates samas CO ja N2O õhkuheidet, on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Põlemisprotsessi optimeerimine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Üldkohaldatav b. Vähe lämmastikoksiide tekitava põleti (LNB) kasutamine c. Õhu astmeline lisamine d. Kütuse astmeline lisamine e. Suitsugaasi ringlus f. Selektiivne mittekatalüütiline taandamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Saab kasutada koos läbipääsenud ammoniaagi selektiivse katalüütilise taandamisega Ei kohaldata põletusseadme suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas väga erinevate koormustega. Kohaldatavus võib olla piiratud põletusseadme puhul, mida käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas väga erinevate koormustega. Kohaldatav olemasoleva põletusseadme korral, võttes arvesse sissepritsitavate reagentide puhul nõutava temperatuurivahemiku ja viibeajaga seotud piiranguid g. Selektiivne katalüütiline taandamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Väga leeliseliste kütuste (nt õled) kasutamisel võib vajalik olla selektiivse katalüütilise taandamise süsteemi paigaldamine tolmuheite vähendamise süsteemi järele Ei kohaldata põletusseadme korral, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Niisuguse olemasoleva põletusseadme moderniseerimisel, mille võimsus on < 300 MWth, võivad eksisteerida majanduslikud piirangud. Ei ole üldiselt kohaldatav niisuguse olemasoleva põletusseadme korral, mille võimsus on < 100 MWth.





Tabel 9

PVTga saavutatav NOX-i õhkuheite tase tahke biomassi ja/või turba põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (79) Uus seade Olemasolev seade (80) 50 –100 70 –150 (81) 70 –225 (82) 120 –200 (83) 120 –275 (84) 100 –300 50 –140 50 –180 100 –200 100 –220 = 300 40 –140 40 –150 (85) 65 –150 95 –165 (86)

CO heite aasta keskmine tase on orienteerivalt järgmine:

— < 30–250 mg/Nm3 olemasoleva põletusseadme puhul, mille võimsus on 50–100 MWth ja mida käitatakse vähemalt 1 500 tundi aastas, või uue põletusseadme puhul võimsusega 50–100 MWth;

— < 30–160 mg/Nm3 olemasoleva põletusseadme puhul, mille võimsus on 100–300 MWth ja mida käitatakse vähemalt 1 500 tundi aastas, või uue põletusseadme puhul võimsusega 100–300 MWth;

— < 30–80 mg/Nm3 olemasoleva põletusseadme puhul, mille võimsus on = 300 MWth ja mida käitatakse vähemalt 1 500 tundi aastas, või uue põletusseadme puhul võimsusega = 300 MWth.

2.2.3. SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheide

BAT 25. Tahke biomassi ja/või turba põletamisel tekkiva SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Sorbendi sissepritsimine katlasse (ahju või keevkihti) Vt kirjeldused, punkt 8.4. Üldkohaldatav b. Sorbendi sissepritsimine hõrenduse all olevasse gaasikäiku (duct sorbent injection, DSI) c. Pihustusega kuivabsorber d. Ringleva keevkihiga kuivskraber e. Märgskraber f. Suitsugaasikondensaator g. Suitsugaasi märgväävlitustamine Ei kohaldata põletusseadme korral, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas h. Kütuse valimine Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika.





Tabel 10

PVTga saavutatav SO2 õhkuheite tase tahke biomassi ja/või turba põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase SO2 puhul (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (87) Uus seade Olemasolev seade (88) < 100 15 –70 15 –100 30 –175 30 –215 100 –300 < 10 –50 < 10 –70 (89) < 20 –85 < 20 –175 (90) = 300 < 10 –35 < 10 –50 (89) < 20 –70 < 20 –85 (91)





Tabel 11

PVTga saavutatav HCl-i ja HF-i õhkuheite tase tahke biomassi ja/või turba põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav HCl-i heite tase (mg/Nm3) (92) (93) PVTga saavutatav HF-i heite tase (mg/Nm3) Aasta keskmine või ühe aasta jooksul saadud proovide keskväärtus Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (94) (95) Uus seade Olemasolev seade (96) Uus seade Olemasolev seade (96) < 100 1 –7 1 –15 1 –12 1 –35 < 1 < 1,5 100 –300 1 –5 1 –9 1 –12 1 –12 < 1 < 1 = 300 1 –5 1 –5 1 –12 1 –12 < 1 < 1

2.2.4. Tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheide

BAT 26. Tahke biomassi ja/või turba põletamisel tekkiva tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheite vähendamiseks on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Elektrifilter (ESP) Vt kirjeldus, punkt 8.5. Üldkohaldatav b. Kottfilter c. Kuiv või poolkuiv suitsugaasi väävlitustamine Vt kirjeldused, punkt 8.5. Neid meetodeid kasutatakse peamiselt SOX-i, HCl-i ja HF-i heite vähendamiseks d. Suitsugaasi märgväävlitustamine Kohaldatavus vt PVT 25 e. Kütuse valimine Vt kirjeldus, punkt 8.5. Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika.





Tabel 12

PVTga saavutatav tolmu õhkuheite tase tahke biomassi ja/või turba põletamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase tolmu puhul (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (97) Uus seade Olemasolev seade (98) < 100 2 –5 2 –15 2 –10 2 –22 100 –300 2 –5 2 –12 2 –10 2 –18 = 300 2 –5 2 –10 2 –10 2 –16

2.2.5. Elavhõbeda õhkuheide

BAT 27. Tahke biomassi ja/või turba põletamisel tekkiva elavhõbeda õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT ühe või mitme järgmise meetodi kasutamine.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus Spetsiaalsed elavhõbedaheite vähendamise meetodid a. Süsiniksorbendi (nt aktiivsüsi või halogeenitud aktiivsüsi) sissepritsimine suitsugaasi Vt kirjeldused, punkt 8.5. Üldkohaldatav b. Halogeenitud lisaainete kasutamine kütuses või nende sissepritsimine ahju Üldkohaldatav juhul, kui kütuse halogeenisisaldus on väike c. Kütuse valimine Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika. Eelkõige muude saasteainete heite vähendamiseks kasutatavate meetodite kasulik kõrvaltoime d. Elektrifilter (ESP) Vt kirjeldused, punkt 8.5. Neid meetodeid kasutatakse peamiselt tolmu vähendamiseks Üldkohaldatav e. Kottfilter f. Kuiv või poolkuiv suitsugaasi väävlitustamine Vt kirjeldused, punkt 8.5. Neid meetodeid kasutatakse peamiselt SOX-i, HCl-i ja HF-i heite vähendamiseks g. Suitsugaasi märgväävlitustamine Kohaldatavus vt PVT 25

PVTga saavutatav proovivõtuperioodi keskmine heitetase tahke biomassi ja/või turba põletamisel tekkiva elavhõbeda õhkuheite korral on < 1–5 µg/Nm3.

3. PVT-JÄRELDUSED VEDELKÜTUSTE PÕLETAMISE KOHTA

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi ei kohaldata avamereplatvormidel asuvate põletusseadmete suhtes; viimaseid on käsitletud punktis 4.3.

3.1. Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad katlad

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused üldkohaldatavad raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate katelde suhtes. Neid kohaldatakse lisaks üldistele PVT-järeldustele, mis on esitatud punktis 1.

3.1.1. Energiatõhusus

Tabel 13

PVTga saavutatavad energiatõhususe tasemed raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel kateldes

Põletusüksuse tüüp PVTga saavutatav energiatõhususe tase (99) (100) Elektriline netokasutegur (%) Kütuse kasutamise summaarne netokasutegur (%) (101) Uus üksus Olemasolev üksus Uus üksus Olemasolev üksus Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötav katel > 36,4 35,6 –37,4 80 –96 80 –96

3.1.2. NOX-i ja CO õhkuheide

BAT 28. Katlas raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel tekkiva NOX-i õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks, piirates samas CO õhkuheidet, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Õhu astmeline lisamine Vt kirjeldused, punkt 8.3. Üldkohaldatav b. Kütuse astmeline põletamine c. Suitsugaasi ringlus d. Vähe lämmastikoksiide tekitava põleti (LNB) kasutamine e. Vee/auru lisamine Kohaldatavus on piiratud vee kättesaadavusega f. Selektiivne mittekatalüütiline taandamine Ei kohaldata põletusseadme suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas väga erinevate koormustega. Kohaldatavus võib olla piiratud põletusseadme puhul, mida käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas väga erinevate koormustega. g. Selektiivne katalüütiline taandamine Vt kirjeldused, punkt 8.3. Ei rakendata põletusseadme suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas. Ei ole üldkohaldatav põletusseadme korral, mille võimsus on < 100 MWth. h. Täiustatud juhtimissüsteem Üldkohaldatav uute põletusseadmete puhul. Vana põletusseadme puhul võib kohaldatavust piirata vajadus põletussüsteemi ja/või juhtimissüsteemi moderniseerimise järele. i. Kütuse valimine Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika.





Tabel 14

PVTga saavutatav NOX-i õhkuheite tase raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel kateldes

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (102) Uus seade Olemasolev seade (103) < 100 75 –200 150 –270 100 –215 210 –330 (104) = 100 45 –75 45 –100 (105) 85 –100 85 –110 (106) (107)

CO heite aasta keskmine tase on orienteerivalt järgmine:

— 10–30 mg/Nm3 olemasoleva võimsusega < 100 MWth põletusseadme puhul, mida käitatakse = 1 500 tundi aastas, või uue põletusseadme puhul võimsusega < 100 MWth;

— 10–20 mg/Nm3 olemasoleva võimsusega = 100 MWth põletusseadme puhul, mida käitatakse = 1 500 tundi aastas, või uue põletusseadme puhul võimsusega = 100 MWth.

3.1.3. SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheide

BAT 29. Selleks, et vältida või vähendada SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheidet raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel kateldes, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Sorbendi sissepritsimine hõrenduse all olevasse gaasikäiku (duct sorbent injection, DSI) Vt kirjeldus, punkt 8.4. Üldkohaldatav b. Pihustusega kuivabsorber c. Suitsugaasikondensaator d. Suitsugaasi märgväävlitustamine (märg-FGD) Põletusseadmete korral võimsusega < 300 MWth võivad selle meetodi kasutamist piirata tehnilised ja majanduslikud piirangud. Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas e. Suitsugaasi väävlitustamine mereveega Põletusseadmete korral võimsusega < 300 MWth võivad selle meetodi kasutamist piirata tehnilised ja majanduslikud piirangud. Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas f. Kütuse valimine Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika.





Tabel 15

PVTga saavutatav SO2 õhkuheite tase raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel kateldes

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase SO2 puhul (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (108) Uus seade Olemasolev seade (109) < 300 50 –175 50 –175 150 –200 150 –200 (110) = 300 35 –50 50 –110 50 –120 150 –165 (111) (112)

3.1.4. Tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheide

BAT 30. Selleks, et vältida või vähendada tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheidet raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel kateldes, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Elektrifilter (ESP) Vt kirjeldus, punkt 8.5. Üldkohaldatav b. Kottfilter c. Multitsüklonid Vt kirjeldus, punkt 8.5. Multitsükloneid võib kasutada kombineeritult muude tolmueemaldusmeetoditega d. Suitsugaasi kuiv või poolkuiv väävlitustamine Vt kirjeldus, punkt 8.5. Meetodit kasutatakse peamiselt SOX-i, HCl-i ja HF-i heite vähendamiseks. e. Suitsugaasi märgväävlitustamine Vt kirjeldus, punkt 8.5. Meetodit kasutatakse peamiselt SOX-i, HCl-i ja HF-i heite vähendamiseks. Kohaldatavus vt PVT 29 f. Kütuse valimine Vt kirjeldus, punkt 8.5. Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika.





Tabel 16

PVTga saavutatav tolmu õhkuheite tase raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel kateldes

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase tolmu puhul (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (113) Uus seade Olemasolev seade (114) < 300 2 –10 2 –20 7 –18 7 –22 (115) = 300 2 –5 2 –10 7 –10 7 –11 (116)

3.2. Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavad mootorid

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused üldkohaldatavad raskel kütteõlil või gaasiõlil töötavate kolbmootorite puhul. Neid kohaldatakse lisaks üldistele PVT-järeldustele, mis on esitatud punktis 1.

Raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate mootorite puhul ei pruugi NOX-i, SO2 ja tolmu heite vähendamise sekundaarmeetodid olla kohaldatavad mootoritele saartel, mis kuuluvad väiksesse isoleeritud süsteemi (1) või isoleeritud mikrosüsteemi (2), arvestades tehnilisi, majanduslikke ja logistilisi või taristuga seotud piiranguid, kuni need ühendatakse mandri elektrivõrkudega või luuakse juurdepääs maagaasitaristule. Selliste mootorite korral kohaldatakse PVTga saavutatavaid heitetasemeid seepärast üksnes väikestes isoleeritud süsteemides või isoleeritud mikrosüsteemides alates 1. jaanuarist 2025 uute mootorite puhul ja alates 1. jaanuarist 2030 olemasolevate mootorite puhul.

(1) Nagu on määratletud direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 punktis 26.

(2) Nagu on määratletud direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 punktis 27.

3.2.1. Energiatõhusus

BAT 31. Selleks, et suurendada raskel kütteõlil või gaasiõlil töötavate kolbmootorite energiatõhusust, on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni allpool ja PVTs 12 esitatud meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kombineeritud tsükkel Vt kirjeldus, punkt 8.2. Üldkohaldatav uute üksuste suhtes, mida käitatakse vähemalt 1 500 tundi aastas. Kohaldatav olemasolevate üksuste suhtes, arvestades piiranguid, mis on seotud aurutsükli ülesehituse ja kasutatava ruumi suurusega. Ei kohaldata olemasolevate üksuste suhtes, mida käitatakse alla 1 500 tunni aastas.





Tabel 17

PVTga saavutatavad energiatõhususe tasemed raske kütteõli ja/või gaasiõli põletamisel kolbmootorites

Põletusüksuse tüüp PVTga saavutatav energiatõhususe tase (117) Elektriline netokasutegur (%) (118) Uus üksus Olemasolev üksus Raskel kütteõlil või gaasiõlil töötav kolbmootor – ühetsükliline mootor 41,5 –44,5 (119) 38,3 –44,5 (119) Raskel kütteõlil või gaasiõlil töötav kolbmootor – kombineeritud tsükliga kolbmootor > 48 (120) PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub.

3.2.2. NOX-i, CO ja lenduvate orgaaniliste ühendite õhkuheide

BAT 32. Selleks, et vältida või vähendada NOX-i õhkuheidet raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate kolbmootorite käitamisel, on PVT kasutada üht või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Vähese NOX-i heitega põletamine diiselmootori puhul Vt kirjeldused, punkt 8.3. Üldkohaldatav b. Heitgaasitagastus (EGR) Ei ole kohaldatav neljataktiliste mootorite suhtes c. Vee/auru lisamine Kohaldatavus on piiratud vee kättesaadavusega. Kohaldatavus võib olla piiratud, kui moderniseerimispakett ei ole kättesaadav. d. Selektiivne katalüütiline taandamine Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võib takistada vajaliku ruumi puudumine

BAT 33. Selleks, et vältida või vähendada CO ja lenduvate orgaaniliste ühendite õhkuheidet raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate kolbmootorite käitamisel, on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või mõlemaid koos.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Põlemisprotsessi optimeerimine Üldkohaldatav b. Oksüdatsioonikatalüsaatorid Vt kirjeldused, punkt 8.3. Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Kohaldatavust võib piirata kütuse suur väävlisisaldus.





Tabel 18

PVTga saavutatav NOX-i õhkuheite tase raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate kolbmootorite käitamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (121) Uus seade Olemasolev seade (122) (123) = 50 115 –190 (124) 125 –625 145 –300 150 –750

Olemasoleval põletusseadmel, milles põletatakse üksnes rasket kütteõli ja mida käitatakse vähemalt 1 500 tundi aastas, ja uuel üksnes rasket kütteõli kasutaval seadmel:

— on aasta keskmine CO heite tase üldiselt 50–175 mg/Nm3;

— on proovivõtuperioodi keskmine summaarne lenduvate orgaaniliste ühendite heite tase üldiselt 10–40 mg/Nm3.

3.2.3. SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheide

BAT 34. Selleks, et vältida või vähendada SOX-i, HCl-i ja HF-i õhkuheidet raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate kolbmootorite käitamisel, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kütuse valimine Vt kirjeldused, punkt 8.4. Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika. b. Sorbendi sissepritsimine hõrenduse all olevasse gaasikäiku (duct sorbent injection, DSI) Olemasoleva põletusseadme puhul võib esineda tehnilisi piiranguid. Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. c. Suitsugaasi märgväävlitustamine Põletusseadmete korral võimsusega < 300 MWth võivad selle meetodi kohaldamist piirata tehnilised ja majanduslikud piirangud. Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas





Tabel 19

PVTga saavutatav SO2 õhkuheite tase raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate kolbmootorite käitamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase SO2 puhul (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (125) Uus seade Olemasolev seade (126) Kõik suurused 45 –100 100 –200 (127) 60 –110 105 –235 (127)

3.2.4. Tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheide

BAT 35. Selleks, et vältida või vähendada tolmu ja tahkete osakestega seotud metallide õhkuheidet raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate kolbmootorite käitamisel, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kütuse valimine Vt kirjeldused, punkt 8.5. Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika. b. Elektrifilter (ESP) Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. c. Kottfilter





Tabel 20

PVTga saavutatav tolmu õhkuheite tase raskel kütteõlil ja/või gaasiõlil töötavate kolbmootorite käitamisel

Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase tolmu puhul (mg/Nm3) Aasta keskmine Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Uus seade Olemasolev seade (128) Uus seade Olemasolev seade (129) = 50 5 –10 5 –35 10 –20 10 –45

3.3. Gaasiõlil töötavad gaasiturbiinid

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused üldkohaldatavad gaasiõlil töötavate gaasiturbiinide puhul. Neid kohaldatakse lisaks üldistele PVT-järeldustele, mis on esitatud punktis 1.

3.3.1. Energiatõhusus

BAT 36. Selleks, et suurendada gaasiõlil töötavate gaasiturbiinide energiatõhusust, on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni allpool ja PVTs 12 esitatud meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kombineeritud tsükkel Vt kirjeldus, punkt 8.2. Üldkohaldatav uute üksuste suhtes, mida käitatakse vähemalt 1 500 tundi aastas. Kohaldatav olemasolevate üksuste suhtes, arvestades piiranguid, mis on seotud aurutsükli ülesehituse ja kasutatava ruumi suurusega. Ei kohaldata olemasolevate üksuste suhtes, mida käitatakse alla 1 500 tunni aastas.





Tabel 21

PVTga saavutatavad energiatõhususe tasemed gaasiõlil töötavate gaasiturbiinide puhul

Põletusüksuse tüüp PVTga saavutatav energiatõhususe tase (130) Elektriline netokasutegur (%) (131) Uus üksus Olemasolev üksus Gaasiõlil töötav avatud tsükliga gaasiturbiin > 33 25 –35,7 Gaasiõlil töötav kombineeritud tsükliga gaasiturbiin > 40 33 –44

3.3.2. NOX-i ja CO õhkuheide

BAT 37. Selleks, et vältida või vähendada NOX-i õhkuheidet gaasiõlil töötavate gaasiturbiinide käitamisel, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Vee/auru lisamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Kohaldatavus võib olla piiratud vee kättesaadavusega. b. Vähe lämmastikoksiide tekitava põleti (LNB) kasutamine Kohaldatav üksnes sellistele turbiinimudelitele, mille jaoks on turul kättesaadavad vähe lämmastikoksiide tekitavad põletid. c. Selektiivne katalüütiline taandamine Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võib takistada vajaliku ruumi puudumine

BAT 38. Selleks, et vältida või vähendada CO õhkuheidet gaasiõlil töötavate gaasiturbiinide käitamisel, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Põlemisprotsessi optimeerimine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Üldkohaldatav b. Oksüdatsioonikatalüsaatorid Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võib takistada vajaliku ruumi puudumine

Orienteerivalt on NOX-i õhkuheide gaasiõli põletamisel kahekütuselises gaasiturbiinis, mida kasutatakse avariiolukorras ja alla 500 tunni aastas, üldiselt 145–250 mg/Nm3 ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmisena.

3.3.3. SOX-i ja tolmu õhkuheide

BAT 39. Selleks, et vältida või vähendada SOX-i ja tolmu õhkuheidet gaasiõlil töötavate gaasiturbiinide käitamisel, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kütuse valimine Vt kirjeldus, punkt 8.4. Kohaldatav, arvestades eri tüüpi kütuste kättesaadavuse piiranguid, mida võib mõjutada liikmesriigi energiapoliitika.





Tabel 22

PVTga saavutatav SO2 ja tolmu õhkuheite tase gaasiõli põletamisel gaasiturbiinides, kaasa arvatud kahekütuselised gaasiturbiinid

Põletusseadme tüüp PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) SO2 Tolm Aasta keskmine (132) Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine (133) Aasta keskmine (132) Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine (133) Uued ja olemasolevad seadmed 35 –60 50 –66 2 –5 2 –10

4. PVT-JÄRELDUSED GAASILISTE KÜTUSTE PÕLETAMISE KOHTA

4.1. PVT-järeldused maagaasi põletamise kohta

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevas punktis esitatud PVT-järeldused üldkohaldatavad maagaasi põletamisele. Neid kohaldatakse lisaks üldistele PVT-järeldustele, mis on esitatud punktis 1. Neid ei kohaldata avamereplatvormidel asuvatele põletusseadmetele; viimaseid on käsitletud punktis 4.3.

4.1.1. Energiatõhusus

BAT 40. Selleks, et suurendada maagaasi põletamise energiatõhusust, on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni allpool ja PVTs 12 esitatud meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Kombineeritud tsükkel Vt kirjeldus, punkt 8.2. Üldkohaldatav uue gaasiturbiini ja mootori suhtes, välja arvatud sellised, mida käitatakse alla 1 500 tunni aastas. Kohaldatav olemasoleva gaasiturbiini ja mootori suhtes, arvestades piiranguid, mis on seotud aurutsükli ülesehituse ja kasutatava ruumi suurusega. Ei kohaldata olemasoleva gaasiturbiini ja mootori suhtes, mida käitatakse alla 1 500 tunni aastas. Ei kohaldata mehaanilise ajamisüsteemiga gaasiturbiini suhtes, mida käitatakse perioodilises režiimis, ulatuslike koormusemuutuste ning sagedaste käivitamiste ja seiskamistega. Ei kohaldata katelde suhtes.





Tabel 23

PVTga saavutatavad energiatõhususe tasemed maagaasi põletamise puhul

Põletusüksuse tüüp PVTga saavutatav energiatõhususe tase (134) (135) Elektriline netokasutegur (%) Kütuse kasutamise summaarne netokasutegur (%) (136) (137) Mehaanilise energia netokasutegur (%) (137) (138) Uus üksus Olemasolev üksus Uus üksus Olemasolev üksus Gaasimootor 39,5 –44 (139) 35 –44 (139) 56 –85 (139) PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub. Gaasikatel 39 –42,5 38 –40 78 –95 PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub. Avatud tsükliga gaasiturbiin, = 50 MWth 36 –41,5 33 –41,5 PVTga saavutatav energiatõhususe tase väärtus puudub. 36,5 –41 33,5 –41 Kombineeritud tsükliga gaasiturbiin (CCGT) CCGT, 50–600 MWth 53 –58,5 46 –54 PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub. PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub. CCGT, = 600 MWth 57 –60,5 50 –60 PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub. PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub. Soojus- ja elektrienergia koostootmisjaam, CCGT, 50–600 MWth 53 –58,5 46 –54 65 –95 PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub. Soojus- ja elektrienergia koostootmisjaam, CCGT, = 600 MWth 57 –60,5 50 –60 65 –95 PVTga saavutatav energiatõhususe tase puudub.

4.1.2. NOX-i, CO, muude lenduvate orgaaniliste ühendite kui metaan ja metaani (CH4) õhkuheide

BAT 41. Selleks, et vältida või vähendada NOX-i õhkuheidet maagaasi põletamisel kateldes, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Õhu astmeline lisamine ja/või kütuse astmeline põletamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Õhu astmelist lisamist rakendatakse sageli vähe lämmastikoksiide tekitavate põletite puhul Üldkohaldatav b. Suitsugaasi ringlus Vt kirjeldus, punkt 8.3. c. Vähe lämmastikoksiide tekitava põleti (LNB) kasutamine d. Täiustatud juhtimissüsteem Vt kirjeldus, punkt 8.3. Seda meetodit kasutatakse sageli koos muude meetoditega; alla 500 tunni aastas käitatavate põletusseadmete korral võidakse kasutada ainsa meetodina Vana põletusseadme puhul võib kohaldatavust piirata vajadus põletussüsteemi ja/või juhtimissüsteemi moderniseerimise järele. e. Põletusõhu temperatuuri langetamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Üldkohaldatav, arvestades protsessi vajadustega seotud piiranguid f. Selektiivne mittekatalüütiline taandamine (SNCR) Ei kohaldata põletusseadme suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas väga erinevate koormustega. Kohaldatavus võib olla piiratud põletusseadmete puhul, mida käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas väga erinevate koormustega. g. Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Ei ole üldkohaldatav põletusseadmetele võimsusega < 100 MWth. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas

BAT 42. Selleks, et vältida või vähendada NOX-i õhkuheidet maagaasil töötavate gaasiturbiinide käitamisel, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Täiustatud juhtimissüsteem Vt kirjeldus, punkt 8.3. Seda meetodit kasutatakse sageli koos muude meetoditega; alla 500 tunni aastas käitatavate põletusseadmete korral võidakse kasutada ainsa meetodina. Vana põletusseadme puhul võib kohaldatavust piirata vajadus põletussüsteemi ja/või juhtimissüsteemi moderniseerimise järele. b. Vee/auru lisamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Kohaldatavus võib olla piiratud vee kättesaadavusega. c. Vähe lämmastikoksiide tekitavad kuivpõletid Kohaldatavus võib olla piiratud turbiinide puhul, mille jaoks moderniseerimispakett ei ole kättesaadav või millele on paigaldatud vee/auru lisamise süsteemid d. Madalkoormuse projektilahendus Protsessi juhtimise ja sellekohaste vahendite kohandamine hea põlemistõhususe hoidmisele, kui nõudlus energia järele muutub, näiteks siseneva õhuvoolu juhtimise suutlikkuse parandamisega või põlemisprotsessi jagamisega sõltumatuteks põlemisetappideks Kohaldatavust võib piirata gaasiturbiini konstruktsioon e. Vähe lämmastikoksiide tekitava põleti (LNB) kasutamine Vt kirjeldus, punkt 8.3. Üldkohaldatav lisapõletamisele soojustagastusega aurugeneraatoris (heat recovery steam generators, HRSG) kombineeritud tsükliga gaasiturbiini (CCGT) kasutavas põletusseadmes f. Selektiivne katalüütiline taandamine (SCR) Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Ei ole üldkohaldatav olemasoleva põletusseadme suhtes võimsusega < 100 MWth. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võib takistada vajaliku ruumi puudumine. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas.

BAT 43. Selleks, et vältida või vähendada NOX-i õhkuheidet maagaasil töötavate mootorite käitamisel, on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

Meetod Kirjeldus Kohaldatavus a. Täiustatud juhtimissüsteem Vt kirjeldus, punkt 8.3. Seda meetodit kasutatakse sageli koos muude meetoditega; alla 500 tunni aastas käitatavate põletusseadmete korral võidakse kasutada ainsa meetodina. Vana põletusseadme puhul võib kohaldatavust piirata vajadus põletussüsteemi ja/või juhtimissüsteemi moderniseerimise järele. b. Lahjasegupõletus Vt kirjeldus, punkt 8.3. Üldkohaldatav kombineeritult selektiivse katalüütilise taandamisega Kohaldatakse üksnes uute gaasil töötavate mootorite suhtes c. Täiustatud lahjasegupõletus Vt kirjeldused, punkt 8.3. Kohaldatav üksnes uute süüteküünlaga mootorite puhul d. Selektiivne katalüütiline taandamine Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võib takistada vajaliku ruumi puudumine. Ei kohaldata põletusseadmete suhtes, mida käitatakse alla 500 tunni aastas. Olemasoleva põletusseadme moderniseerimist võivad takistada tehnilised ja majanduslikud piirangud, kui põletusseadet käitatakse 500 kuni 1 500 tundi aastas

BAT 44. Selleks, et vältida või vähendada CO õhkuheidet maagaasi põletamisel, on PVT tagada optimeeritud põlemine ja/või kasutada oksüdatsioonikatalüsaatoreid.

Kirjeldus

Vt kirjeldused, punkt 10.8.3.

Tabel 24

PVTga saavutatav NOX-i õhkuheite tase maagaasi põletamisel gaasiturbiinides

Põletusseadme tüüp Põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MWth) PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (140) (141) Aasta keskmine (142) (143) Ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine Avatud tsükliga gaasiturbiinid (open-cycle gas turbines, OCGT) (144) (145) Uus OCGT = 50 15 –35 25 –50 Olemasolev OCGT (v.a mehaanilise ajamiga turbiinirakendused) – kõik seadmed, mida käitatakse 500 või rohkem tundi aastas = 50 15 –50 25 –55 (146) Kombineeritud tsükliga gaasiturbiinid (combined-cycle gas turbines, CCGT) (144) (147) Uus CCGT = 50 10 –30 15 –40 Olemasolev CCGT, mille kütuse kasutamise summaarne netokasutegur on väiksem kui 75 % = 600 10 –4