Nõukogu määrus (EÜ) nr 2236/2002,

10. detsember 2002,

mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2003–2004)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]

ning arvestades järgmist:

(1) Rahvusvaheline Iirimaa Fond (edaspidi "fond") loodi aastal 1986 Rahvusvahelist Iirimaa Fondi käsitleva Iirimaa valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga (edaspidi "leping"), et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal, rakendamaks ühte 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingus sätestatud eesmärki.

(2) Ühenduse eelarvest on ajavahemikul 1989–1995 antud 15 miljonit eküüd aastas fondi selliste projektide toetuseks, millel on asjaomastes piirkondades oluline täiendav mõju.

(3) Vastavalt nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 2687/94, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile, [2] eraldati aastateks 1995, 1996 ja 1997 ühenduse eelarvest 20 miljonit eküüd aastas.

(4) Vastavalt nõukogu 15. detsembri 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 2614/97, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile, [3] eraldati aastateks 1998 ja 1999 ühenduse eelarvest 17 miljonit eküüd aastas.

(5) Vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 214/2000, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile, [4] eraldati aastateks 2000, 2001 ja 2002 ühenduse eelarvest 15 miljonit eküüd aastas.

(6) Määruse (EÜ) nr 214/2000 artikli 5 alusel teostatud hindamine kinnitas fondi tegevuse edasise toetamise vajadust, tugevdades samas eesmärkide sünergiat ja kooskõlastamist ühenduse struktuurifondidega, eelkõige Põhja-Iiri ja Iirimaa piirimaakondade rahu ja leppimise eriprogrammiga (edaspidi "programm PEACE").

(7) Määrus (EÜ) nr 214/2000 kaotab kehtivuse 31. detsembril 2002.

(8) Põhja-Iiri rahuprotsess nõuab fondi ühendusepoolse toetamise jätkamist pärast nimetatud kuupäeva.

(9) Euroopa Ülemkogu otsustas oma 24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini istungjärgul, et programmi PEACE tuleks jätkata viie aasta jooksul elik aastatel 2000–2004, andes ühenduse toetust kogusummas 500 miljonit eurot.

(10) Ühenduse toetust fondile tuleks anda rahaliste toetustena aastatel 2003 ja 2004, et see lõppeks samaaegselt programmi PEACE lõppemisega.

(11) Ühenduse toetuse jaotamisel peaks fond eelistama piiriülese ning kogukondadevahelise iseloomuga projekte, mis täiendavad aastatel 2000–2004 programmi PEACE raames rahastatavaid meetmeid.

(12) Vastavalt lepingule osalevad kõik fondi rahalised toetajad vaatlejatena fondi haldusnõukogu (edaspidi "haldusnõukogu") istungitel.

(13) Äärmiselt tähtis on tagada fondi meetmete ning asutamislepingu artiklis 159 sätestatud ühenduse struktuurifondidest, eriti programmist PEACE rahastatavate meetmete nõuetekohane kooskõlastamine.

(14) Fondist antavat abi käsitatakse tõhusana üksnes juhul, kui see toob kaasa püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu ning seda ei kasutata muude avalike või erakulutuste asendajana.

(15) 1. aprilliks 2004 tuleb läbi viia fondi tegevuse ja edasise ühenduse toetuse vajalikkuse hindamine.

(16) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse täiustamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [5] punktis 34 määratletud võrdlussumma on lisatud käesolevasse määrusesse kogu programmi kehtivuse ajaks, ilma et see piiraks seejuures eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi. Fondile antava ühenduse toetuse summa peaks aastatel 2003 ja 2004 olema 15 miljonit eurot aastas väljendatuna jooksvas väärtuses.

(17) See toetus aitab tugevdada liikmesriikide ning nende rahvaste vahelist solidaarsust.

(18) Asutamislepinguga ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga-aastase eelarvemenetluse kohaselt ning vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 34 antakse fondile aastatel 2003 ja 2004 toetust 15 miljonit eurot aastas, seega on toetuse kogusumma 30 miljonit eurot.

Artikkel 2

Fond kasutab toetust vastavalt fondi loomist käsitlevale lepingule, eelistades piiriüleseid või kogu ühendust hõlmavaid projekte, et täiendada ühenduse struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid, eriti programmi PEACE meetmeid.

Toetust kasutatakse püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks asjaomastes piirkondades. Seda ei kasutata muude avalike või erakulutuste asendajana.

Artikkel 3

Haldusnõukogu istungitel esindab ühendust vaatlejana komisjon.

Fond on vajaduse korral vaatlejana esindatud programmi PEACE järelevalvekomitee ning muude ühenduse struktuurifondide meetmetega seotud istungitel.

Artikkel 4

Komisjon edendab kõikide tasandite koostööd fondi haldusnõukogu ja esindajate ning asjaomaste ühenduse struktuurifondide meetmete, eelkõige programmi PEACE juhtorganite vahel.

Artikkel 5

Komisjon määrab koostöös haldusnõukoguga kindlaks sobilikud teavitus- ja avalikustamismeetmed, et teavitada ühenduse toetusest fondi rahastatavatele projektidele.

Artikkel 6

Hiljemalt 31. märtsiks 2004 esitab komisjon eelarvepädevale institutsioonile aruande, milles hinnatakse fondi tegevuse tulemusi ning vajadust jätkata toetamist pärast aastat 2004, pidades silmas Põhja-Iiri rahuprotsessi arenguid. Aruanne sisaldab muu hulgas järgmist:

a) ülevaade fondi tegevusest;

b) abi saanud projektide loend;

c) hinnang fondi tegevuse iseloomule ja mõjule, eelkõige selle artiklites 2 ja 8 sätestatud eesmärkide kontekstis;

d) hinnang meetmetele, mida fond on võtnud koostööks ja kooskõlastamiseks ühenduse struktuurifondide meetmetega, võttes eelkõige arvesse artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud kohustusi;

e) lisa, mis sisaldab komisjoni poolt artiklis 7 viidatud kohustusega seoses teostatud kontrollide tulemusi.

Artikkel 7

Toetusi haldab komisjon.

Kui fondi finantsvajaduste hinnangust ei tulene teisiti, makstakse iga-aastane toetus üldjuhul osamaksetena järgmiselt:

a) esimene 40 % suurune ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud haldusnõukogu esimehe allkirjastatud lubaduse, mille kohaselt fond täidab tingimusi, mis vastavalt käesolevale määrusele kaasnevad toetuse andmisega;

b) teine 40 % suurune ettemakse tehakse kuus kuud hiljem;

c) 20 % suurune lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi aasta tegevusaruande ning auditeeritud majandusaasta aruande kõnealuse aasta kohta.

Kui teises lõigus nimetatud hinnangust järeldub, et fondi finantsvajadustest lähtuvalt ei ole ühe nimetatud osamakse tegemine antud hetkel põhjendatud, lükatakse asjaomane makse edasi, kuni komisjon fondi esitatud uutele andmetele tuginedes leiab, et see on põhjendatud.

Artikkel 8

Artiklis 1 nimetatud toetuse andmise tingimuseks on, et meetme puhul, mis saab või hakkab saama rahalist abi ühenduse struktuurifondide sekkumise raames, võib fondist selle tegevuse jaoks toetust eraldada üksnes juhul kui summa, mis saadakse fondi 40 % suuruse toetuse ning ühenduse struktuurifondidest saadava toetuse liitmisel, ei ületa 75 % meetme abikõlblikest kogukuludest.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2003.

Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

P. S. Møller

[1] Arvamus on esitatud 20. novembril 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[2] EÜT L 286, 5.11.1994, lk 5.

[3] EÜT L 353, 24.12.1997, lk 5.

[4] EÜT L 24, 29.1.2000, lk 7.

[5] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

--------------------------------------------------