32004R0723
27.4.2004 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 124/1
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, Euratom) nr 723/2004,
22. märts 2004,
millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Eur oopa ühenduste muude
teenistujate teenistustingimusi
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle
artiklit 283,
võttes arvesse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide
protokolli, eriti selle artiklit 13,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast nõupida-
mist personalieeskirjade komiteega, (1)
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)
võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust, (3)
võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust (4)
ning arvestades järgmist:
(1) Alates personalieeskirjade ja teenistustingimuste esialgsest
vastuvõtmisest1962.aastalonühiskondmärkimisväärselt
edasiarenenudjauuenenud.Neededusammudjauuendu-sed peaksid olema kajastatud Euroopa avaliku teenistusesuhteskohaldatavasreguleerivasraamistikus,etvastatains-titutsioonide ja nende personali muutuvatele vajadustelening austada ühenduse halduskultuuri ja -tava, mis põhi-neb kodanike teenimise põhimõttel.(2) Seega peaks ühenduses olema kõrgetasemeline Euroopa
avalik haldus, mis võimaldaks täita võimalikult kõrgeidstandardeid asutamislepingute kohaselt ja vastata nii sise-mistele kui välistele väljakutsetele tulevikus.
(3) Sellest tulenevalt on vaja ühendusel kehtestada raamistik
võimalikult tõhusate ja sõltumatute kvalifitseeritud tööta-jatetöölevõtmiseksliikmesriikidekodanikehulgastvõima-likultlaialtgeograafiliseltalaltjavõimaldadaselliselperso-nalil täita oma kohustusi tingimustel, mis tagavad, etteenistus töötab võimalikult sujuvalt.
(4) Laiem eesmärk peaks olema inimressursside võimalikult
tõhusa juhtimise tagamine Euroopa avalikus teenistuses,midaiseloomustabpädevus,sõltumatus,lojaalsus,erapoo-letusjapüsivusningkultuurilinejakeelelinemitmekesisus.
(5) TulekstagadaühtneEuroopaavalikteenistusjakohaldada
ühiseid eeskirju kõikide ühenduse nimel tegutsevate insti-tutsioonide ja asutuste suhtes. Ühtsed personalieeskirjadonkasulikvahendtõhustamaksinstitutsioonidejaasutustevahelist koostööd seoses personalipoliitikaga ühendusetõrgeteta toimimise ja inimressursside tõhusa kasutamisehuvides.
(6) Asutused tuleks hõlmata personaliga seotud eeskirjade
reguleerimisalasse, et kindlustada eeskirjade ühtne kohal-damine ja eelkõige võimaldada töötajate liikuvust.
(7) TuleksjärgidavastavustEÜasutamislepinguskirjapandud
mittediskrimineerimise põhimõttele, millest tuleneb vaja-dusarendadaedasipersonalipoliitikat,tagadesvõrdsedvõi-malused kõikidele, olenemata soost, füüsilistest omadus-test, vanusest, rassilisest või etnilisest identiteedist,seksuaalsest sättumusest ja perekonnaseisust.
(1) EÜT C 291 E, 26.11.2002, lk 33.
(2) ELT C 62 E, 11.3.2004, lk 160.
(3) Arvamus on esitatud 18. veebruaril. 2004 (Euroopa Liidu Teatajas
seni avaldamata).
(4) ELT C 75, 24.3.2004, lk 1.130 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
(8) Ametnikele, kes on vabaabielus, mida liikmesriik tunnus-
tab püsiva paarissuhtena, ja kellel ei ole seaduslikult või-
malik abielu sõlmida, tuleks võimaldada samad hüvitisedkui abielus olevatele paaridele.
(9) Tuleksselgesõnaliseltviidatasotsiaalselaadigameetmetele
ja töötingimustele, mis vastavad asjakohastele tervishoiu-ja ohutusnormidele; sellised meetmed on ette nähtud sel-leks,etaidatatasakaalustadatöö-jaeraelu,edendadavõrd-seid võimalusi ning kaitsta üksikisikute tervist ja ohutust.
(10) On selge vajadus tugevdada teenetel põhineva karjääri
arengupõhimõtetningluuatihedamseostulemustejatöö-tasuvahel,pakkudessuuremaidergutusitasuksheadetule-musteeestkarjäärisüsteemistruktuurimuutusteabil,samalajaltagadeskeskmistekarjääriprofiilidesamaväärsuseuuteja vanade struktuuride vahel kooskõlas ametikohtade loe-telu ja eelarvedistsipliiniga.
(11) Karjäärisüsteemide ajakohastamine eeldab ametnike töö-
kogemuse ja elukestva õppe põhimõtte suuremat tunnus-tamist. Seetõttu on soovitatav asendada senised personali-kategooriad ja liigitada töötajad ümber uutesseadministraatorite (AD) ja abiteenistujate (AST) tegevusük-sustesseningsamutihõlbustadaliikumistmadalamastrüh-mast kõrgemasse rühma uue sertifitseerimismehhanismiabil.
(12) On tekkinud vajadus sellise süsteemi kehtestamise järele,
millegatagataksekeskmistekarjääriprofiilidesamaväärsus,mis, vaadeldes tervikuna, korvab õiglaselt ja mõistlikultesmalt palgaastmete koguarvu suurenemise ja teisalt igapalgaastme järkude arvu vähenemise.
(13) Institutsioonidemitmekeelseiseloomusäilitamisekstuleks
töölevõtmisel ja edutamisel pöörata rohkem rõhku keel-teoskuselejavõimeletöötadakolmandasühendusekeeles.
(14) Erapooletus on avaliku teenistuse oluline tingimus, mida
tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. (
1) See-
tõttu on vaja selgitada ametnike kohustusi olukordades,kusonolemastegelikvõipotentsiaalnehuvidekonflikt,niienne kui pärast teenistusest lahkumist.(15) Tuleks kehtestada parandatud õiguslik raamistik psühho-
loogilisejaseksuaalseahistamiseküsimustegategelemiseksning selleks tuleks sõnastada selged ja asjakohased mõis-ted.
(16) Kuna sõnavabadusõigus on sätestatud põhiõiguste hartas,
onasjaomanetagadaametnikeseepõhiõigusjakehtestadamõistlikudpiirangudsellekasutamisele.Samalajalonnõu-tavad selged eeskirjad ühenduse tööga seotud küsimusteavaldamisereguleerimiseksolukordades,kuiühendusesea-duslikud huvid võivad olla ohus.
(17) Uus õiguslik raamistik ja tagatised tuleks ette näha nende
ametnike õiguslikuks kaitseks, kes kannavad teatavatele,selgelt määratletud isikutele või asutustele ette teenistusesilmnenud võimalikust ebaseaduslikust tegevusest või selli-sest tegevusest, mis kujutab endast ühenduse ametnikekohustuste olulist rikkumist.
(18) Onasjakohanejärjekindlamaltlihtsustadadistsiplinaarme-
netluste alustamist ja läbiviimist. Distsiplinaarnõukogudekoosseis peaks samuti olema stabiilsem ning ametniketöölt kõrvaldamist käsitlevaid eeskirju tuleks muuta.
(19) Puudumiste jälgimise ja arstitõendite esitamise menetlusi
tuleks selgitada.
(20) Onvajakehtestadauusõiguslikraamistik,milleabiltagada
igakülgnemenetlusametialastebapädevustkäsitlevatejuh-tumitega tegelemiseks, et tagada asjaomaste ametnikeõigus kaitsele. Juhtumitega, kus ametnik ei suuda saavu-tada eeldatavat taset töökohustuste täitmisel mõistliku ajajooksul, tuleks tegeleda selle uue õigusliku raamistikukohaselt.
(21) Tulekssätestadatööajapaindlikkorraldus,mishõlmabeel-
kõige ja teatavatel tingimustel õigust töötada osalise töö-ajaga, tööjagamise korra ärakasutamist ja isiklikel põhjus-tel võetud puhkuse pikendamist. Samamoodi on vajakehtestadauuedsätted,miskäsitlevadperekonnagaseotudpuhkusi, eelkõige õigust paindlikumale sünnituspuhkuse-le, lapse sünni korral isale antavale puhkusele,lapsendamis- ja lapsehoolduspuhkusele ning perekonna-liikme raske haiguse korral antavale puhkusele.
(22) Selle tagamiseks, et ühenduse ametnike ostujõud areneks
paralleelselt liikmesriikide keskvalitsuste riigiteenistujateostujõuga, on oluline säilitada mitmeaastane palkadekohandamismehhanism, mida nimetatakse “meetodiks”,pikendades selle kohaldamist 31. detsembrini 2012 ja
(1) EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131
kontrollides selle vastavust eelarvedistsipliinile nelja aasta
pärast.
(23) Mitmeaastasest palga kohandamissüsteemist tulenevad
ametnike soodustused tuleks viia tasakaalu, kehtestadeserimaksu, mis kajastaks sotsiaalpoliitika, parandatud töö-tingimuste ja Euroopa koolide kulusid. Selline erimakspeaks kasvama aasta kaupa ja seda tuleks kohaldada kõi-kideametnikesuhtessamalajavahemikulnagusüsteemigi.
(24) Kuna teistesse liikmesriikidesse tehtavate palgaosade üle-
kannetesuhteskohaldatavateparanduskoefitsientidekuludon muutunud ebaproportsionaalseteks, tuleks piirataparanduskoefitsientidega ülekandeid väiksema osani pal-gastningjuhtudele,kusülekanneonvajaliksellistekuludekatmiseks, mis tulenevad seaduslikest kohustustest teistesliikmesriikides olevate perekonnaliikmete ees.
(25) Ühise ravikindlustusskeemiga jätkuvalt kaetud endiseid
ametnikke käsitlevad kriteeriumid on kohaldamisel osutu-nud ebakindlateks ja neid tuleks seetõttu lihtsustada.
(26) Mitmesuguseidtoetusituleksratsionaliseeridamõnedetoe-
tuste uuendamise ja teiste maksmise lõpetamise kaudu, etmuuta halduseeskirjad lihtsamaks ja selgemaks. Reisi- jalähetuskulude hüvitamine tuleks viia paremini vastavussetegelikekuludegajahaldamisttulekslihtsustada.Tulevikustuleks samuti õppetoetus viia paremini vastavusse tegelikekuludega.
(27) Peretoetuste süsteemi on vaja uuendada perekondade olu-
korraparandamiseksjaeelkõigeväikestelastegavanemateprobleemide lahendamiseks.
(28) Kunapensioneidväljendatakseosanaviimasestpalgast,on
vaja tagada, et tulevikus kohandataks palkasid ja pensio-neid paralleelselt, samal ajal kindlustades skeemi kindlus-tusmatemaatilise aluse ja säilitades vastavad sissemaksed,mille tasuvad ametnik ja tööandja, ja tagada põhimõte,mille kohaselt pensionid kaetakse ühenduse eelarvest.Kõnealune eesmärk eeldab sellise mehhanismi loomist,millegatagatakseskeemilühi-japikaajalinekindlustusma-temaatiline tasakaal.(29) Demograafilisedmuutusedjaasjaomaseelanikkonnamuu-
tuv vanusstruktuur koormavad ühenduse pensioniskeemiühaenamningtingivadpensionieatõstmisejapensioniõi-guste iga-aastase kasvuprotsendi vähendamise tingimusel,et juba ametis olevate ametnike suhtes kohaldatakse siiskiüleminekumeetmeid.
(30) Euroopa Liidu süvenenud koostöö ja pensionäride vaba
elukohavalikEuroopaLiidupiiresonmuutnudpensionideparanduskoefitsientide süsteemi vananenuks. Kõnealunesüsteem on juba tekitanud pensionäride elukohaga seotudjärelevalveprobleeme,mistulekslahendada.Seetõttutulekskõnealune süsteem kaotada, nähes ette asjaomase ülemi-nekukorrapensionäridejaennekäesolevamäärusejõustu-mist töölevõetud ametnike jaoks.
(31) Käesolevate invaliidsuspensionide ja toitjakaotuspensio-
nide sätete aluseks olevad tingimused on muutunud alatessellest, kui need esimest korda vastu võeti, ja neid tuleksseega ajakohastada ja lihtsustada.
(32) Lahkumistoetuse andmise eeskirju tuleks muuta, et võtta
arvesse pensioniõiguste ülekantavust käsitlevaid ühenduseeeskirju. Selleni tuleks jõuda paljude vastuolude kõrvalda-mise ja paindlikkuse suurendamise teel.
(33) Pensionile jäämise paindlikku korda käsitlevad eeskirjad
peaks võtma arvesse nii ametnike kui ka institutsioonidehuvisid ja arvestama mõjusid eelarvele. Asjaomased meet-med peaksid sõltuma ametniku taotlusest ja neile tulekslisada asjaomased rahalised tingimused; sellise võimalusekasutamisest tuleks teavitada eelarvepädevaid institutsioo-ne. Kõnealune säte peaks olema kavandatud eelkõige per-sonalijuhtimisehõlbustamiseksväiksematesinstitutsiooni-des. Enne pensioniikka jõudmist ennetähtaegsetpensionilejäämist pooldav realistlik valik sõltub tervise-kindlustusejaperetoetustesäilitamisest.Kõnealuseidmeet-meid tuleks siiski tasakaalustada vanuse alampiiri tõstmi-sega 55-le ja kehtestades võimaluse töötada pärastkäesolevasse pensioniikka jõudmist.
(34) Teenistustingimused, mis reguleerivad ametnike ja muude
teenistujatepalgajapensionideüldisttaset,jäävadtaseme-le,mismeelitabteenistusseparimadkandidaadidkõikidest132
ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
liikmesriikidestjahoiabneidsõltumatusjaalalisesEuroopa
avalikus teenistuses.
(35) Teadus- ja tehnikateenistustes töötavate ametnike ja kol-
mandatesriikidesteenivateametnikesuhteskohaldatavaidsätteid tuleks kohandada, selgitada ja viia vastavusse üld-sätetega.
(36) Onvajaluuauusajutistetöötajatekategooria,nimeltlepin-
guliste töötajate kategooria. Sellised töötajad, kelle vastu-tusedonenampiiratud,peavadüldjuhultöötamaametnikevõi ajutiste töötajate järelevalve all. Neid palgates võetaksemuu hulgas arvesse, et institutsioonides, komisjoni ameti-tes ja esindustes, delegatsioonides ja asutustes ning karakendusasutustes ja muudes konkreetse õigusaktiga asu-tatud asutustes asendatakse lõpuks abiteenistujad jaD-kategooria ametnikud. Selliste lepinguliste töötajateõigused ja kohustused määratletakse analoogselt ajutisteteenistujate õiguste ja kohustustega, eelkõige seoses sot-siaalkindlustuse, toetuste ja töötingimustega.
(37) Tuleks ette näha üleminekukord, et uusi eeskirju ja meet-
meidvõikskohaldadajärk-järgult,pidadessilmastöötajateenne personalieeskirjade kõnealuste muudatuste jõustu-mist ühenduse süsteemi raames omandatud õigusi ja võt-tes arvesse nende õiguspäraseid ootusi.
(38) Töötajaid esindavad organisatsioonid, kellega on konsul-
teeritud nõukogu 23. juuni 1981. aasta otsusega asutatudkonsultatsioonikomitees, on heaks kiitnud meetmed, eel-kõige karjääri moderniseerimise meetmed ja finantsmeet-med tervikuna.
(39) EuroopaühendusteametnikepersonalieeskirjujaEuroopa
ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis onsätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (
1)
viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom)nr 2182/2003, (
2) tuleks seetõttu vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopaühendustemuudeteenistujateteenistustingimusimuudetaksenii,nagu on sätestatud I lisas (ametnike personalieeskirjade puhul) jaII lisas (muude teenistujate teenistustingimuste puhul).
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 1. mail 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikm esriikides.
Brüssel, 22. märts 2004
Nõukogu nimel
eesistuja
B. COWEN
(1) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.
(2) ELT L 327, 16.12.2003, lk 3.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133
I LISA
EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKE PERSONALIEESKIRJADE MUUDATUSED
Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju muudetakse järgmiselt.
1) Artiklid 1 ja 1a asendatakse järgmistega:
“Artikkel 1
Neid personalieeskirju kohaldatakse ühenduste ametnike suhtes.”
“Artikkel 1a
1.
Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel tähendab “ühenduste ame tnik” iga isikut, kes on vastavalt
käesolevatele personalieeskirjadele mõne ühenduste institutsiooni am etisse nimetava asutuse või ametiisiku
otsusega nimetatud selle institutsiooni koosseisulisele ametikohale.
2.
Lõikes 1 toodud määratlust kohaldatakse samuti isikute suhtes, kelle on a metisse nimetanud ühenduse
asutused (edaspidi “asutused”), kelle suhtes kohaldatakse kõnealuseid personalieeskirju nende asutamisaktide
kohaselt.Kuikäesolevatespersonalieeskirjadeseiolesätestatudteis iti,kohaldatakseasutustesuhteskäesolevate
personalieeskirjade viiteid “institutsioonidele.””
2) Lisatakse järgmised artiklid:
“Artikkel 1b
Kui käesolevates personalieeskirjades ei ole sätestatud teisiti, käsit letakse
a) Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed,
b) regioonide komiteed,c) Euroopa ombudsmani jad) Euroopa andmekaitseinspektorit
käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel ühenduste institutsioo nidena.”
“Artikkel 1c
Mistaheskäesolevatepersonalieeskirjadeviidetmeessoostisikulekäs itataksesamutiviitenanaissoostisikuleja
vastupidi, kui kontekstis ei ole selgelt tähistatud teisiti.”
3) Endine artikkel 1a muudetakse artikliks 1d ja seda muudetakse järgmise lt:
a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
“1.
Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel on keelatud igasugune di skrimineerimine soo, rassi,
nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste eripärade, k eeleoskuse, usu või veendumuste,
poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varandus e, sünni, puude, vanuse või
seksuaalse sättumuse põhjal.
Käesolevatespersonalieeskirjadeskäsitataksevabaabielusidabielud enatingimusel,etkõikVIIlisaartikli1
lõike 2 punktis c loetletud tingimused on täidetud.”;
b) lõikesse2lisataksesõnade“naistetäielikujategelikuvõrdõiguslik kusetagamisttööasjus”järelejärgmine
lause:
“, mis on üks kesksetest arvessevõetavatest teguritest käesolevate pers onalieeskirjade kõikide aspektide
rakendamisel,”;134 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
c) lisatakse järgmised lõiked:
“4.
Lõike 1 tähenduses on inimesel puue, kui tal on kehaline või vaimne vaegus, mis on või võib olla
püsiv. Vaegus määratakse kindlaks artiklis 33 sätestatud korras.
Puudega inimene vastab artikli 28 punktis e sätestatud tingimustele, kui ta suudab sooritada olulised
tööülesanded mõistlike abinõude abil.“Mõistlikud abinõud” seoses oluliste tööülesannetega tähendavad asjak ohaseid, konkreetsel juhul
vajalikke meetmeid, et võimaldada puuetega inimesel tööle pääseda, töös osaleda või edeneda või saada
koolitust, kui sellised meetmed ei põhjusta tööandjale ebaproportsiona alselt suurt koormust.
5.
Kui käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud isikud, kes leiavad, et neid on õigusvastaselt
koheldud, kuna eespool sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole nen de suhtes kohaldatud,
tuvastavad fakte, millest võib järeldada, et on toimunud otsene või kaudn e diskrimineerimine, on
institutsiooni kohustuseks tõendada, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud. Käesolevat sätet ei
kohaldata distsiplinaarmenetluse korral.
6. Kõiki mittediskrimineerimise põhimõtte ja proportsionaalsuse põhim õtte kohaldamise piiranguid
peab objektiivselt ja otstarbekalt põhjendama ja need peavad vastama per sonalipoliitika üldise huvi
kohastele seaduslikele eesmärkidele. Sellised eesmärgid võivad eelkõi ge põhjendada kohustusliku
pensioniea ja vanaduspensioni saamiseks vajaliku miinimumea sätestami st.”
4) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 1e
1.
Töötavatel ametnikel on juurdepääs institutsioonide poolt vastuvõetud sotsiaalmeetmetele ja artiklis 9
nimetatud sotsiaalhoolekandeasutuste poolt pakutavatele teenustele. Endistel ametnikel on juurdepääs teatud
osale sotsiaalse iseloomuga erimeetmetele.
2.
Töötavatele ametnikele tagatakse sellised tervishoiu- ja ohutusnormid ele vastavad töötingimused, mis on
vähemalt samaväärsed asutamislepingute kohaselt neis valdkondades vas tuvõetud meetmete alusel
kohaldatavate miinimumnõuetega.
3.
Iga institutsioon rakendab käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud sots iaalmeetmeid tihedas koostöös
personalikomiteega mitmeaastaste kavandatud toimingute põhjal. Kõnea lustest kavandatud toimingutest
teatatakse igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele eelarvem enetluse raames.”
5) Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a) olemasolev esimene lõik nummerdatakse ja muudetakse lõikeks 1;
b) teine ja kolmas lõik jäetakse välja;c) lisatakse järgmine lõige:
“2.
Üks või mitu institutsiooni võivad siiski usaldada ühele endi seast või in stitutsioonidevahelisele
organileosavõikõikametissenimetavaasutusevõiametiisikuvolitused ,väljaarvatudametnikeametisse
nimetamist, ametialast edutamist või üleviimist käsitlevad otsused.”
6) Artikli 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
“Kui vaba ametikohta ei ole võimalik täita üleviimise, artikli 45a kohase ametisse nimetamise või ametialase
edutamise teel, teatatakse sellest teiste institutsioonide töötajatel e ja/või korraldatakse sisekonkurss.”
7) Artiklid 5, 6 ja 7 asendatakse järgmistega:
“Artikkel 5
1.
Personalieeskirjadega hõlmatud ametikohad liigitatakse vastavalt nen dega seotud ülesannete laadile ja
tähtsusele administraatorite tegevusüksuseks (edaspidi “AD”) ja abite enistujate tegevusüksuseks (edaspidi
“AST”).01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135
2. Tegevusüksus AD koosneb kaheteistkümnest palgaastmest, mis hõlmavad haldus-, nõuandvaid,
keelevaldkonna- ja teaduslikke ülesandeid. Tegevusüksus AST koosneb üh eteistkümnest palgaastmest, mis
hõlmavad täitev-, tehnilisi või bürooülesandeid.
3. Ametisse nimetamiseks on nõutav vähemalt:
a) tegevusüksuse AST puhul:
i) diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus, või
ii) diplomiga tõendatud keskharidus, mis võimaldab õpinguid jätkata kes kharidusjärgses
õppeasutuses, ja vähemalt kolmeaastane asjakohane töökogemus, või
iii) kuiseeonteenistusehuvidespõhjendatud,erialanekoolitusvõieri alanetöökogemussamaväärsel
tasemel;
b) tegevusüksuse AD puhul palgaastmetel 5 ja 6:
i) haridustase, mis vastab diplomiga tõendatud vähemalt kolmeaastasele ülikoolikursusele; või
ii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, erialane koolitus samaväär sel tasemel;
c) tegevusüksuse AD puhul palgaastmetel 7-16:
i) ülikooliõpingutele vastava haridustaseme läbimisel antav diplom, ku i ülikooliõpingute tavaline
kestus on neli või enam aastat, või
ii) ülikooliõpingutele vastava haridustaseme läbimisel antav diplom ja vähemalt aastane asjaomane
töökogemus, kui ülikooliõpingute tavaline kestus on vähemalt kolm aasta t, või
iii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, erialane koolitus samavää rsel tasemel.
4.
AmetikohaliikekirjeldavtabelontoodudIlisapunktisA.Selletabelipõ hjalkinnitabigainstitutsioonpärast
nõupidamist personalieeskirjade komiteega iga ametikoha liigiga kaasn evad kohustused ja volitused.
5.
Kõikidesamategevusüksuseametnikesuhteskohaldataksesamutöölevõtm is-jateenistuskarjääritingimusi.
Artikkel 6
1.
Eelarveigatinstitutsioonikäsitlevaosaametikohtadeloetelusonnäid atudigapalgaastmevõitegevusüksuse
ametikohtade arv.
2.
Enne 1. maid 2004 kehtiva karjääristruktuuri (edaspidi “vana karjäärist ruktuur”) ja alates 1. maist 2004
kehtivakarjääristruktuuri(edaspidi“uuskarjäärisüsteem”)keskmise teenistuskäigusamaväärsusetagamiseksja
ilmaetseepiirakspersonalieeskirjadeartiklis45sätestatudteenetel põhinevaametialaseedutamisepõhimõtte
kohaldamist, tagab käesolev loetelu, et igas institutsioonis vastab ame tikohtade loetelu iga palgaastme vabade
ametikohtade arv iga aasta 1. jaanuaril eelmise aasta 1. jaanuaril madala mal palgaastmel töötavate ametnike
arvule, korrutatuna I lisa punktis B kõnealusele palgaastmele sätestatu d määradega. Kõnealuseid määrasid
kohaldatakse viie aasta keskmise põhjal alates 1. maist 2004.
3.
Komisjon esitab lõikes 5 määratletud meetodite põhjal eelarvepädevatel e institutsioonidele igal aastal
aruande, milles käsitletakse kõikides institutsioonides kahe tegevusü ksuse keskmise teenistuskäigu muutumist
jaselgitatakse,kassamaväärsusepõhimõttestonkinnipeetud,jakuieio le,siismillisesulatusesonsedarikutud.
Kuipõhimõttesteiolekinnipeetud,võibeelarvepädevasutusvõttaselli sedparandavadkaitsemeetmed,mison
vajalikud samaväärsuse taaskehtestamiseks.136 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
4. Selle tagamiseks, et kõnealune süsteem oleks jätkuvalt vastavuses ame tikohtade loetelu, vana ja uue
karjääristruktuuri vahelise samaväärsuse ja eelarvedistsipliiniga, v aadatakse I lisa punktis B sätestatud määrad
uuesti üle viie aasta pärast alates 1. maist 2004, võttes aluseks komisjon i poolt nõukogule esitatud aruande ja
komisjoni ettepaneku.
Nõukogu otsustab EÜ asutamislepingu artikli 283 kohaselt.
5.
Samaväärsusthinnatakseametialaseedutamisejateenistusstaažipõhja lkonkreetsevõrdlusperioodijooksul
eeldusel,ettöötajatearvjääbmuutumatuksenne1.maid2004keskmisetee nistuskäigujapärastsedakuupäeva
värvatud ametnike keskmise teenistuskäigu vahel.”
“Artikkel 7
1.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik määrab üksnes teenistusüksuse huv ides tegutsedes ja kodakondsust
arvestamata iga ametniku ametissenimetamise või üleviimise teel selle t egevusüksuse ametikohale, mis vastab
selle ametniku palgaastmele.
Ametnik võib taotleda üleviimist teisele ametikohale selles institutsi oonis, mille teenistuses ta on.
2.
Ametnikule võidakse teha ettepanek asuda ajutiselt oma tegevusüksuse am etikohale palgaastmel, mis on
kõrgem tema põhilisest palgaastmest. Alates neljanda kuu algusest päras t sellist ajutist tööleasumist saab
ametnik diferentseeritud hüvitist, mis võrdub tema palgaastme ja -järgu alusel saadava töötasu ja selle töötasu
vahega, mida ta saaks palgajärgu alusel, mis talle määrataks ajutise töök oha palgaastmel.
Ajutinetööeitohikestakauemkuiüksaasta,väljaarvatudjuhul,kuisell isetööotsenevõikaudneeesmärkon
asendada ametnikku, kes on omakorda saadetud teenistuse huvides mõnele t eisele ametikohale, kutsutud
ajateenistusse või viibib pikaajalisel haiguspuhkusel.”
8) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
a) lõike 1 punktile a lisatakse pärast kolmandat taanet järgmine taane:
“— töötamiskohtades töötavate ametnike arvust olenevalt üks või mitu ame tialast ebapädevust
käsitlevat ühist nõuandekomiteed;”;
b) lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
“Institutsiooni töötajatele edastatakse kõnealuste asutuste liikmete loetelu.”;
c) lõige 5 asendatakse järgmisega:
“5. Hindamiskomitee arvamust taotletakse järgmistel juhtudel:
a) pärast katseaja läbimist võetavate meetmete kohta; jab) nende töötajate väljavalimise korral, keda võib igasugune teenistusü ksuse tegevusulatuse
vähendamine mõjutada.
Ametissenimetavasutusvõiametiisikvõibandajuhtnööretagamaks,etig asinstitutsiooniskoostatakse
korralisi aruandeid töötajate kohta ühtlustatud viisil.”;
d) lisatakse järgmine lõige:
“6.
Ametialast ebapädevust käsitleva ühise nõuandekomitee arvamust taotle takse artikli 51
kohaldamiseks.”
9) Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 10Personalieeskirjade komitee koosneb ühenduste institutsioonide esind ajatest ja samast arvust nende
personalikomiteede esindajatest. Personalieeskirjade komitee liikme te ametissenimetamise kord määratakse
kindlaks institutsioonide ühisel kokkuleppel. Asutusi esindatakse ühi selt vastavalt nende ja komisjoni vahel
kokkulepitud eeskirjadele.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137
Komisjon peab komiteega nõu kõikide ettepanekute üle, mis käsitlevad per sonalieeskirjade läbivaatamist;
viimane teeb oma arvamuse teatavaks komisjoni kehtestatava tähtaja jook sul. Lisaks komiteele käesolevate
personalieeskirjadegaantudülesannetelevõibkomiteeesitadaettepan ekuidpersonalieeskirjadeparandamiseks.
Komitee tuleb kokku esimehe, institutsiooni või mõne institutsiooni per sonalikomitee taotlusel.
Komitee koosolekute protokollid saadetakse asjaomastele organitele.”
10) I jaotisesse lisatakse järgmised artiklid:
“Artikkel 10b
Artiklis 24b nimetatud ametiühingud ja kutseorganisatsioonid tegutsev ad töötajate üldistes huvides, ilma et
need piiraks personalikomiteede seadusjärgseid volitusi.
Artiklis 10 nimetatud komisjoni ettepanekuid võib esindavate ametiühin gute ja kutseorganisatsioonide
nõupidamistel arutada.
Artikkel 10c
Iga institutsioon võib sõlmida oma töötajaid käsitlevaid kokkuleppeid t eda esindavate ametiühingute ja
kutseorganisatsioonidega. Sellised kokkulepped ei või kaasa tuua perso nalieeskirjade või mis tahes
eelarvekohustuste muutmist ning samuti ei või need mõjutada kõnealuses i nstitutsioonis töötamist.
Allakirjutajad esindavad ametiühingud ja kutseorganisatsioonid tegut sevad igas institutsioonis, mille suhtes
kehtivad personalikomitee seadusjärgsed volitused.”
11) Artikli 11 esimesele lõigule lisatakse järgmine lause:
“Ta täidab talle pandud kohustusi objektiivselt, erapooletult ja kooskõ las lojaalsuskohustustega ühenduste
vastu.”
12) Artikli 11 järele lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 11a
1.
Kui allpool ei ole sätestatud teisiti, ei tegele ametnik oma kohustuste tä itmisel küsimustega, milles tal on
otseselt või kaudselt tema sõltumatust kahjustada võivad isiklikud huvi d, eelkõige perekondlikud ja
finantshuvid.
2.
Ametnikud, kelle ülesandeks on eespool mainitud küsimusega tegelemine, teatavad sellest viivitamata
ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule. Ametisse nimetav asutu s või ametiisik võtab mis tahes
asjaomased meetmed ja võib eelkõige vabastada ametniku vastutusest käes oleva küsimuse käsitlemisel.
3.
Ametnikeitohiotseseltegakaudseltomadaegaomandadaüheskiettevõtte s,miskuulubtemainstitutsiooni
alla või mis teeb selle institutsiooniga tehinguid, ühtki sedalaadi või s edavõrd suurt huvi, et see hakkaks
kahjustama tema sõltumatust oma kohustuste täitmisel.”
13) Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 12
Ametnik hoidub mis tahes tegevusest või käitumisest, mis võib kahjustada tema seisundit.”
14) Lisatakse järgmised artiklid:
“Artikkel 12a
1.
Ametnikud hoiduvad igasugusest psühholoogilisest või seksuaalsest ahi stamisest.138 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
2. Institutsioon ei tee kahju ametnikule, kes on olnud psühholoogilise võ i seksuaalse ahistamise ohver.
Institutsioon ei tee kahju ametnikule, kes on olnud psühholoogilise või s eksuaalse ahistamise tunnistajaks,
eeldusel et ametnik on käitunud ausalt.
3.Psühholoogiline ahistamine – sobimatu käitumine, mis leiab aset aja jooksul, on korduv või süstemaatil ine ja
hõlmab füüsilist käitumist, kõne- või kirjakeelt, žeste vm tegevusi, mis on tahtlikud ja mis võivad kahjustada
inimeste isiksust, väärikust või füüsilist ja psühholoogilist tervikli kkust.
4.
Seksuaalne ahistamine – seksuaalse alatooniga käitumine, mis on sellele isikule, kellele see on suunatud,
soovimatu ja mille eesmärk või tegelik toime on isiku solvamine või ähvard ava, vaenuliku, solvava või häiriva
õhkkonna loomine. Seksuaalset ahistamist käsitatakse soolise diskrimi neerimisena.
Artikkel 12b
1.
Vastavaltartiklile15taotlebametnik,kessoovibtegutsedaväljaspool omateenistuskohustusipalgaeestvõi
tasuta või minna lähetusse väljaspool ühendusi, esmalt ametisse nimetav a asutuse või ametiisiku loa. Luba ei
antaainultjuhul,kuikõnealunetöövõilähetustakistaksametnikukohus tustetäitmistvõikuiseeeisobikokku
institutsiooni huvidega.
2.
Ametnik teatab ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule kõikides t väljaspool oma teenistuskohustusi
lubatudtöövõilähetusemuutustest,misleiavadasetpärastseda,kuiame tnikonametissenimetavaltasutuselt
või ametiisikult lõike 1 kohaselt luba taotlenud. Loa võib tühistada, kui töö või lähetus ei vasta enam lõike 1
viimases lauses nimetatud tingimustele.”
15) Artikli 13 teises lauses asendatakse sõnad “jätkab tööd oma ametikoha l, viiakse üle teisele ametikohale või
temalt nõutakse tagasiastumist” sõnadega “jätkab tööd oma ametikohal võ i viiakse üle teisele ametikohale.”
16) Artikkel 14 jäetakse välja.
17) Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 15
1.
Ametnik,keskandideeribavalikuleametikohale,teatabsellestametiss enimetavaleasutuselevõiametiisikule.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab teenistuse huvisid silma s pidades, kas:
a) asjaomane ametnik peaks taotlema puhkust isiklikel põhjustel, või
b) asjaomasele ametnikule tuleks anda iga-aastane puhkus, võic) asjaomane ametnik võib täita oma ülesandeid osalise tööajaga, võid) asjaomane ametnik võib täita oma ülesandeid nii nagu enne.
2.
Avalikuleametikohalevalitudvõinimetatudametnikteavitabsellestvi ivitamataametissenimetavatasutust
või ametiisikut. Pidades silmas teenistuse huvisid, ameti tähtsust, sel lega kaasnevaid kohustusi ning töötasu ja
kõnealuste kohustuste täitmisega seotud kulude hüvitamist, teeb ametis se nimetav asutus või ametiisik ühe
lõikes 1 nimetatud otsuse. Kui ametnik peab võtma puhkuse isiklikel põhju stel või kui tal lubatakse täita oma
kohustusi osalise tööajaga, vastab sellise puhkuse kestus või osalise tö öajaga töötamine ametniku ametiajale.”
18) Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 16
Ka pärast teenistusest lahkumist on ametnik kohustatud käituma ausameel selt ja diskreetselt teatavate
ametissenimetamiste või soodustuste vastuvõtmisel.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139
Ametnikud, kes kavatsevad hakata tegelema palga eest või tasuta kutseala ste tegevustega kahe aasta jooksul
pärastteenistusestlahkumist,teatavadsellestomainstitutsioonile. Kuisellinetegevusonseotudametnikupoolt
viimaselkolmelaastalteenistusestehtudtöögajavõiksviiakonfliktin iinstitutsiooniõigustatudhuvidega,võib
ametissenimetavasutusvõiametiisikteenistusehuvisidsilmaspidades kaskeelatatalvõtmastsellistkohustust
või annab oma nõusoleku vastavalt talle sobivatele tingimustele. Instit utsioon teatab pärast nõupidamist
ühiskomiteega oma otsuse 30 tööpäeva jooksul pärast vastava teate saamis t. Kui sellist teatamist pole tehtud
kõnealuse perioodi lõpuks, siis loetakse see vaikivaks nõusolekuks.”
19) Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 17
1.
Ametnikhoidubtööülesannetetäitmiselsaadudteabeloataavaldamisest ,kuisedateaveteiolejubaavaldatud
või kui see pole kättesaadav avalikkusele.
2. Ametnik järgib seda kohustust ka pärast töölt lahkumist.”
20) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 17a
1.
Ametnikul on õigus sõnavabadusele lojaalsus- ja erapooletuspõhimõttei d nõuetekohaselt arvesse võttes.
2.
Ilmaetseepiiraksartiklite12ja17kohaldamist,teatabametnik,keskav atsebühendustetöödkäsitlevamis
tahes küsimuse üksi või koos teistega avaldada või avaldamiseks anda, sel lest eelnevalt ametisse nimetavale
asutusele või ametiisikule.
Kui ametisse nimetav asutus või ametiisik suudab tõendada, et küsimus pii rab märkimisväärselt ühenduste
õigustatudhuvisid,teatabametissenimetavasutusvõiametiisikametni kuleomaotsusest30tööpäevajooksul
alates teatise saamisest. Kui sellisest otsusest pole kindlaksmääratud ajal teatatud, tõlgendatakse seda nii, et
ametisse nimetaval asutusel või ametiisikul ei olnud vastuväiteid.”
21) Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 18
1.
Kõik õigused mis tahes kirjutistele või muule tööle, mida ametnik on teinu d oma kohustuste täitmisel, on
selle ühenduse vara, mille tegevusega need kirjutised või töö on seotud. Ü hendustel on õigus selliste tööde
autoriõigused sundvõõrandada.
2.
Iga leiutis, mille ametnik on leiutanud oma ametikohustuste täitmise käi gus või sellega seoses, loetakse
ühenduste vaieldamatuks varaks. Institutsioon võib oma kulul ja ühendus te nimel taotleda ja võtta sellele
patente kõikides riikides. Iga leiutis, mis on seotud ühenduste tööga nin g mille ametnik on leiutanud oma
ametiajalõppemiselejärgnevalaastal,loetakseleiutatuksametnikuam etikohustustetäitmisekäigusvõisellega
seoses,kuieioletõestatudvastupidist.Kuileiutiseleonvõetudpatent ,näidatakseäraleiutajanimivõileiutajate
nimed.
3.
Institutsioon võib asjakohastel juhtudel määrata ametnikule, kes on pat enteeritud leiutise autor, preemia,
mille suuruse määrab kindlaks institutsioon.”
22) Artiklile 20 lisatakse järgmine lause:
“Ametnik teatab ametisse nimetavale asutusele oma aadressi ja teavitab v iivitama aadressi muutmisest.”
23) Artikli 21 kolmas lõik jäetakse välja.140 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
24) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 21a
1.
Kui ametnik saab korraldused, mida ta peab ebatavaliseks või tõenäolisel t suuri raskusi tekitavateks, teatab
tasellestviivitamataomavahetuleülemusele,kesjuhul,kuiteaveoneda statudkirjalikult,vastabkirjalikult.Kui
vahetu ülemus kinnitab korraldusi, aga ametnik on veendunud, et selline k innitus ei ole mõistlik vastus tema
põhjendatud murele, edastab ametnik viivitamata küsimuse kirjalikult v ahetult kõrgemale ülemusele, kui
lõikes2eisätestatateisiti.Kuiviimanekinnitabkorraldusikirjaliku lt,peabametnikneedelluviia,väljaarvatud
siis, kui need on ilmselgelt seadusevastased või on vastuolus asjakohast e ohutusnormidega.
2.
Kuivahetuülemusleiab,etkorraldusedtulebtäitaviivitamata,viibame tnikneedellu,väljaarvatudsiis,kui
need on ilmselgelt seadusevastased või on vastuolus asjakohaste ohutusn ormidega. Ametniku taotlusel on
vahetul ülemusel kohustus anda sellised korraldused kirjalikult.”
25) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 22a
1.
Ametnik, kellele saavad tema ametikohustuste täitmise käigus või selleg a seoses teatavaks asjaolud, mille
aluselvõibeeldadavõimalikuebaseaduslikutegevuseolemasolu,sealhu lgaspettuse-võikorruptsioonijuhtumid,
miskahjustavadühendustehuvisid,võiraskeidolukordiseosesametikoh ustustetäitmisega,misvõivadendast
kujutadaühendusteametnikekohustustetäitmatajätmist,teatabselles tviivitamataomavahetuleülemuselevõi
peadirektorile või juhul, kui ta peab seda vajalikuks, peasekretärile võ i samaväärsetel ametikohtadel olevatele
isikutele või otse Euroopa Pettustevastasele Ametile.
Esimeses lõigus nimetatud teave edastatakse kirjalikult.Käesolevat lõiget kohaldatakse ka sel juhul, kui institutsiooni töötaja , muu institutsiooni teenistuses olev või
institutsiooni heaks töid tegev isik on jätnud kohustused täitmata.
2.
Ametnik,kessaablõikes1nimetatudteabe,edastabEuroopaPettustevast aseleAmetileviivitamatakõiktalle
teadaolevad tõendid, mille alusel võib eeldada esimeses lõigus nimetatu d eeskirjade eiramist.
3.
Institutsiooneiteeametnikulekahjulõigetes1ja2nimetatudteabeedas tamisetõttu,tingimuseletametnik
tegutses põhjendatult ja ausalt.
4. Lõikeid 1-3 ei kohaldata mis tahes kujul dokumentide, aktide, aruannet e, märkmete või teabe suhtes, mida
hoitaksekäimasolevatevõilõpetatudkohtumenetlusteotstarbelvõiluu aksevõiavaldatakseametnikulenende
menetluste käigus.
Artikkel 22b
1.
Institutsiooneiteekahjuomateenistusesolevaleametnikule,kesavali kustabartiklis22amääratletudteabe
komisjoni või kontrollikoja presidendile, nõukogu eesistujale, Euroop a Parlamendi presidendile või Euroopa
ombudsmanile, tingimusel et järgmised tingimused on täidetud:
a) ametnik usub ausalt ja põhjendatult, et avaldatud teave ja selles sisal duvad väited on valdavalt õiged; ja
b) ametnik on eelnevalt avaldanud sama teabe Euroopa Pettustevastasele A metile või oma institutsioonile
ning on võimaldanud Euroopa Pettustevastasel Ametil või oma institutsio onil võtta asjakohaseid
meetmeid ameti või institutsiooni poolt määratud ajavahemiku jooksul, a rvestades juhtumi keerukust.
Ametnikku teavitatakse kõnealusest ajavahemikust nõuetekohaselt 60 pä eva jooksul.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141
2.Lõikes 1 nimetatud ajavahemikku ei kohaldata, kui ametnik suudab tõendad a, et see on põhjendamatu
juhtumi kõiki asjaolusid arvesse võttes.
3.
Lõikeid1ja2eikohaldatamistaheskujuldokumentide,aktide,aruannete ,märkmetevõiteabesuhtes,mida
hoitaksekäimasolevatevõilõpetatudkohtumenetlusteotstarbelvõiluu aksevõiavaldatakseametnikulenende
menetluste käigus.”
26) Artiklis 23 asendatakse sõnad “palgaastmete A 1-A 4” sõnadega “palgaa stmete AD 12-AD 16”.
27) Artikleid 24 ja 24a muudetakse järgmiselt:
a) artikli 24 kolmandast ja neljandast lõigust saab uus artikkel 24a;
b) [Ei kohaldata eestikeelse versiooni puhul.]
28) Kehtivast artiklist 24a saab artikkel 24b.
29) Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:
a) esimene lõik asendatakse järgmisega:
“Ametnikud võivad esitada käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud küsimusi käsitlevaid taotlusi
ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule selles institutsioonis , mille teenistuses nad on.”;
b) kolmas lõik asendatakse järgmisega:
“Konkreetsed otsused ametnike ametisse nimetamise, alaliselt töölevõt mise, ametialase edutamise,
üleviimise, haldusliku seisundi määramise ning teenistuse lõpetamise k ohta avaldatakse institutsioonis,
mille teenistuses ametnik on. Avaldatud andmed on kõikidele töötajatele kättesaadavad sobiva aja
jooksul.”
30) Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:
a) kolmandas lõigus lisatakse sõnade “tähtkirja teel” järele järgmine:
“viimasel aadressil, mille ametnik on
teatanud.”;
b) neljas lõik asendatakse järgmisega:
“Ametniku isikutoimik ei sisalda ühtki viidet ametniku poliitiliste, am etiühinguga seotud, filosoofiliste
ega usuliste tegevuste ja vaadete kohta või tema rassilise või etnilise pä ritolu ega seksuaalse sättumuse
kohta.
Eelmine lõik ei keela siiski ametnikele teadaolevate, käesolevate perso nalieeskirjade kohaldamiseks
vajalike haldusaktide ja -dokumentide toimikusse lisamist.”;
c) kehtivas kuuendas lõigus lisatakse sõnade “oma toimikus olevate dokum entidega” järele sõnad “ja teha
neist koopiaid”;
d) kehtiva seitsmenda lõigu esimesse lausesse lisatakse sõnad “või turva lisel elektroonilisel andmekandjal”
pärast sõnu “asutuse ruumides”;
e) kehtiva seitsmenda lõigu lõpus jäetakse välja sõna “kohtu”.
31) II jaotisele lisatakse järgmised artiklid:
“Artikkel 26a
Ametnikel on õigus tutvuda oma tervisekaartidega institutsioonide pool t kehtestatud korras.”
32) Artikli 27 teine lõik jäetakse välja.142 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
33) Artikkel 29 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 29
1.
Ennevabaametikohatäitmistmõnesinstitutsiooniskaalubametissenime tavasutusvõiametiisikkõigepealt:
a) kas seda kohta on võimalik täita:
i) üleviimise teel või
ii) ametisse nimetamise teel vastavalt artiklile 45a või
iii) ametialase edutamise teelinstitutsiooni sees;
b) kasteisteinstitutsioonidesamapalgaastmeametnikudonesitanudüle viimistaotlusija/võikaskorraldada
institutsioonissisekonkurss,misonavatudüksnesametnikelejaEuroop aühendustemuudeteenistujate
teenistustingimuste artiklis 2 määratletud ajutistele töötajatele;
ningrakendabsiiskonkursimenetlustkaskvalifikatsioonidevõikatset evõiniikvalifikatsioonidekuikakatsete
põhjal. Konkursimenetlus on sätestatud III lisas.
Menetlust võib rakendada ka tulevaste ametnike reservi moodustamiseks.
2.
Kõrgemateametnike(peadirektoridvõivastavadpalgaastmeteAD16võiAD 15ametnikudjadirektoridvõi
vastavad palgaastmete AD 15 või AD 14 ametnikud) töölevõtmiseks ja erandj uhtudel ka erikvalifikatsiooni
eeldavate ametikohtade täitmiseks võib ametisse nimetav asutus või amet iisik kasutada muud menetlust kui
konkursimenetlus.
3.
Institutsioonid võivad korraldada asjaomase institutsiooni kvalifika tsioonide ja katsete põhjal igale
tegevusüksuselevähemaltpalgaastmeAST6võisellestkõrgemaastmevõip algaastmeAD9võisellestkõrgema
astme sisekonkursse.
Kõnealused konkursid on avatud üksnes Euroopa ühenduste muude teenistuj ate teenistustingimuste artikli 2
punkti c kohaselt kõnealuses institutsioonis töötavatele ajutistele tö ötajatele. Institutsioonid seavad selliste
konkursside minimaalseks kvalifikatsiooninõudeks vähemalt kümneaast ase teenistusstaaži ajutise teenistujana
ja selle, et isik on võetud tööle ajutiseks teenistujaks valikumenetluse põhjal, mis on taganud samade normide
kohaldamise, mida kohaldatakse ametnike valimisel muude teenistujate t eenistustingimuste artikli 12 lõike 4
kohaselt. Erandina käesoleva artikli lõike 1 punktist a kaalub selle inst itutsiooni ametisse nimetav asutus või
ametiisik,milleteenistusesajutineteenistujaon,ennevabaametikoha täitmistkõnealusesinstitutsioonisnende
sisekonkursside võitjate kõrval ka ametnike üleviimist institutsiooni sees.
4.
KordviieaastajooksulkorraldabEuroopaParlamentkvalifikatsioonija katsetepõhjaligaletegevusüksusele
palgaastmeAST6võisellestkõrgemaastmejapalgaastmeAD9võisellestkõ rgemaastmesisekonkursilõike3
teises lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.”
34) Artikkel 31 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 31
1.
Väljavalitud kandidaadid nimetatakse läbitud konkursi teadaandes nime tatud tegevusüksuse palgaastmele.
2.
Ilmaetseepiiraksartikli29lõike2kohaldamist,võetakseametnikketöö levaidpalgaastmeteleAST1-AST
4 või AD 5-AD 8. Konkursiteate palgaastme määrab kindlaks institutsioon j ärgmiste kriteeriumide alusel:
a) eesmärkvõttatööleartikli27määratlusekohaseltvõimalikultkõrget elenormidelevastavadametnikud;
b) nõutava töökogemuse kvaliteet.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 143
Institutsioonide erivajaduste rahuldamiseks võib ametnike värbamisel samuti arvesse võtta ühenduses
valitsevaid tööturutingimusi.
3.
Olenematalõikest2,võibinstitutsioonvajadusekorralandaloakorrald adakonkursipalgaastmeteleAD9,
AD 10, AD 11 või erandjuhtudel palgaastmele AD 12. Kõnealuste palgaastmet e vabadele ametikohtadele
määratudametnikekoguarveiületa20%artikli30teiselõikekohaseltteg evusüksusesADtehtudiga-aastaste
ametissenimetamiste koguarvust.”
35) Artikli 32 teine lõik asendatakse järgmisega:
“Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib ametniku töökogemuse arvess evõtmiseks võimaldada staažilisa
kuni 24 kuud. Käesoleva artikli jõustamiseks võetakse vastu üldised rake ndussätted.”
36) Artikli 34 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
“Ametnikud peavad enne ametisse kinnitamist läbima üheksakuulise katse aja.”
37) Artiklile 35 lisatakse punkt f:
“f) lapsehoolduspuhkusel või perepuhkusel.”
38) Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:
a) esimese lõigu punkti a teine taane asendatakse järgmisega:
“— abistama ajutiselt isikut, kes töötab asutamislepingutega ettenähtu d ametikohal, või mõne
ühenduste institutsiooni või organi valitud presidenti või mõnd Euroopa Parlamendi poliitilist
fraktsiooni või regioonide komiteed või Euroopa majandus- ja sotsiaalko mitee gruppi.”;
b) viimasele lõigule lisatakse järgmine lõik:
“Iga alaliselt töötav ametnik või isiklikel põhjustel puhkusel viibiv am etnik võib taotleda või talle võib
pakkudalähetustüksuseteenistusehuvides.Kuiametnikonlähetussesaa detud,peatataksetemaisiklikel
põhjustel võetud puhkus.”
39) Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:
a) punkti d teises lõigus asendatakse sõnad “invaliidsus- või toitjakaot uspensioni” sõnadega
“invaliidsustoetust või toitjakaotuspensioni”;
b) punkt e muudetakse punktiks f ja sõnad “kategoorias või teenistusüksus es” asendatakse sõnadega
“tegevusüksuses”;
c) lisatakse järgmine uus punkt:
“e) lähetuse ajal säilib ametnikul õigus tõusta kõrgemale ametijärgule; ”.
40) Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:
a) lõige 2 asendatakse järgmisega:
“2.
Selline puhkus ei kesta üle ühe aasta, ilma et see piiraks artikli 15 sättei d. Puhkust võib pikendada.
Pikendada võib kuni aasta võrra. Isiklikel põhjustel võetud puhkuse kogu kestus ei või ületada 15 aastat
kogu ametniku ametiaja jooksul.144 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Kui aga ametnik taotleb sellist puhkust selleks, et:
i) tegeledaselliselapsekasvatamisega,kesonametnikuülalpeetavVIIl isaartikli2lõike2tähenduses
jakelleloninstitutsioonimeditsiinitöötajatuvastatudraskevaimnev õifüüsilinepuuejakesvajab
pidevat hooldamist või järelevalvet; või
ii) saata oma abikaasat, kes on samuti ühenduste ametnik või muu teenistuj a ning kes peab oma
tööülesannete tõttu asuma alaliselt elama niivõrd kaugele taotluse esit anud ametniku
teenistuskohast, et ühise kodu loomine sellisesse kohta kahjustaks taot luse esitanud ametniku
töökohustuste täitmist,
võib puhkust pikendada piiranguteta, tingimusel et iga pikendamise ajal on täidetud tingimused, mille
tõttu puhkust anti.”;
b) lõike 3 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
“Ametnik,keseiteetasustatavattööd,võibpärastisiklikelpõhjustelv õetudpuhkusealguskuulejärgneva
kuu jooksul siiski taotleda, et tema suhtes jätkataks nende artiklite koh ase kindlustuse kohaldamist,
tingimusel et ta teeb isiklikel põhjustel võetud puhkuse esimese aasta jo oksul pooled artikli 72 lõikes 1
ja artikli 73 lõikes 1 osutatud riskide katmiseks mõeldud sissemaksetest ja ülejäänud puhkuse jooksul
kõik sissemaksed. Artikli 73 kohane kindlustuskate on olemas üksnes siis , kui tal on artikli 72 kohane
kindlustuskate. Sissemaksed arvutatakse ametniku viimase põhipalga al usel.”;
c) lõike4punktisdasendataksesõnad“kategooriasvõiteenistusüksuses ”sõnaga“tegevusüksuses”jasõnade
“tegeliku tööle ennistamiseni” järele lisatakse sõnad “või lähetusse sa atmiseni”.
41) Artikli 41 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
a) teises lõigus asendatakse sõnad “kategooria või teenistusüksuse” sõn adega “tegevusüksuse”;
b) kuues, seitsmes, kaheksas ja üheksas lõik asendatakse järgmiste lõiku dega:
“Toetuse suhtes ei kohaldata paranduskoefitsienti.
Käesoleva artikli neljandas lõigus osutatud toetuse ja viimati saadud ko gutöötasu suhtes kohaldatakse
XI lisa artikli 3 lõike 5 esimeses lõigus osutatud paranduskoefitsienti, mis on kehtestatud liikmesriigi
jaoks, kus toetuse või töötasu saaja tõendab oma viimase elukoha olevat, t ingimusel et kõnealune
liikmesriik oli saaja viimane teenistuskoht. Sellisel juhul, kui liikme sriigi vääringuks ei ole euro,
arvutatakse kõnealune toetus käesolevate personalieeskirjade artikli s 63 sätestatud vahetuskursside
alusel.”
42) III jaotise 2. peatükki lisatakse uus jagu ja artiklid:
“6. jagu
Lapsehooldus- või perepuhkus
Artikkel 42a
Ametnikulonõigussaadakunikuuskuudpõhipalgatalapsehoolduspuhkust igalapsepuhul,jaseetulebvõtta
esimesekaheteistkümneaastajooksulpärastlapsesündivõilapsendamis t.Puhkusekestustvõibkahekordistada
institutsioonidepooltvastuvõetudüldisterakendussätetepõhjalüksi kvanemanatunnustatudvanematepuhul.
Korraga võetav miinimumpuhkus ei saa olla lühem kui üks kuu.
Lapsehoolduspuhkuseajaljääbametnikjätkuvaltkaetukssotsiaalkindl ustussüsteemiga;talsäilibõiguspensioni
ning ülalpeetava lapse toetuse ja õppetoetuse saamiseks. Ametnikul säil ib tema ametikoht ja tal on jätkuvalt
õigus tõusta kõrgemale palgaastmele või -järgule. Puhkus võetakse selli sel kujul, et jäädakse täielikult tööst
kõrvalevõitehaksepoolekohagatööd.Juhul,kuivõetudlapsehoolduspuh kusonselliselkujul,ettehaksepoole
kohaga tööd, kahekordistatakse esimeses lõigus sätestatud maksimumper ioodi. Lapsehoolduspuhkuse ajal on
ametnikul õigus saada 798,77 euro suurust toetust kuus või 50 % sellest sum mast puhkuse ajal poole kohaga01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145
töötamisekorral,kuidtaeivõitehamuudtasustatavattööd.Institutsio onmaksabartiklites72ja73sätestatud
sotsiaalkindlustusmaksedtäiesulatusesjaneedmaksedarvutatakseame tnikupõhipalgapõhjal.Kuipuhkuseajal
tehakse poole kohaga tööd, kohaldatakse käesolevat sätet siiski üksnes k ogu põhipalga ja proportsionaalselt
vähendatudpõhipalgavahesuhtes.Tegelikultsaadudpõhipalgaosasarvu tatakseametnikusissemaksesamasid
protsendimäärasid kasutades nagu siis, kui ta töötaks täistööajaga.
Toetus on 1 065,02 eurot kuus või 50 % sellisest summast, kui ametnik töötab puhkuse ajal poole kohaga,
esimeseslõigusnimetatudüksikvanematepuhuljalapsehoolduspuhkusee simesekolmekuujooksul,kuisellise
puhkusevõtabisaemasünnituspuhkuseajalvõiemb-kumbvanematestkohep ärastsünnituspuhkustvõiselle
ajal või kohe pärast lapsendamispuhkust. Käesolevas artiklis nimetatud summasid kohandatakse samadel
tingimustel nagu töötasu.
Artikkel 42b
Kui ametniku abikaasal, ülenejal sugulasel, alanejal sugulasel, vennal või õel on arstitõendiga kinnitatud raske
haigusvõipuue,onametnikulõigussaadapõhipalgataperepuhkust.Selli sepuhkusekogukestuseiületaüheksat
kuud kogu ametniku ametiaja jooksul.
Kohaldatakse artikli 42a teist lõiku.”
43) Artikkel 43 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 43
Iga ametniku pädevuse, tulemuslikkuse ja tööalase käitumise kohta koost atakse korrapäraselt, kuid vähemalt
üks kord kahe aasta jooksul aruanne iga institutsiooni poolt vastavalt ar tiklile 110 ettenähtud tingimustel. Iga
institutsioonkehtestabsätted,mistulenevadõigusestesitadakaebusa ruandemenetluses,midatulebrakendada
enne artikli 90 lõikes 2 nimetatud kaebuse esitamist.
Alates palgaastmest 4 võib tegevusüksuse AST ametnike kohta tehtavas aru andes sisalduda ka arvamus, et
tulemuslikkuse põhjal võib ametnik täita ka administraatori ülesandeid .
Aruanne tehakse ametnikule teatavaks. Tal on õigus seda kommenteerida, k ui ta seda vajalikuks peab.”
44) Artiklisse 44 lisatakse järgmine lõik:
“Kui ametnik nimetatakse üksuse juhatajaks, direktoriks või peadirekto riks samal palgaastmel, saab ta
tagasiulatavaltametissenimetamisejõustumiseltõustaühejärguvõrra kõnealuselpalgaastmel,tingimuseletta
on täitnud oma kohustusi rahuldavalt esimese üheksa kuu jooksul. Sellise tõusuga kaasneb ametniku igakuise
põhipalgatõus,misvastabigalpalgaastmelesimesejateisejärguvaheli seleprotsendimäärale.Kuipalgatõuson
väiksemvõikuiametnikselhetkelonjubaomapalgaastmeviimasesjärgus, tagataksetallepõhipalgatõus,mille
abil võimaldatakse talle tõus esimese ja teise palgajärgu vahel kuni järg mise edutamise jõustumiseni.”
45) Artiklid 45 ja 46 asendatakse järgmistega:
“Artikkel 45
1.
Ametialane edutamine toimub ametisse nimetava asutuse või ametiisiku ot susega artikli 6 lõiget 2 silmas
pidades. Selleks nimetatakse ametnik tema tegevusüksuse järgmisele kõr gemale palgaastmele. Edutamiseks
valitakseväljaeranditultneedametnikud,kesonomapalgaastmelevasta valametikohaltöötanudminimaalselt
kaksaastat,võrreldesennesedaedutamisekskõlblikeametniketeeneid. Kuiteenetevõrdlemiselvõtabametisse
nimetav asutus või ametiisik eelkõige arvesse aruandeid ametnike, oma ko hustuste täitmisel muude keelte kui146 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
sellekeelekasutamisekohta,millepõhjalikuvaldamisekohtataonesita nudtõendidartikli28lõikefkohaselt,
ja vajaduse korral nende poolt võetavate vastutuste määra kohta.
2.
Enneesimestametialastedutamistpärasttöölevõtmistpeavadametnikud tõestama,etnadsuudavadtöötada
kolmandas keeles, mis on üks EÜ asutamislepingu artiklis 314 nimetatud ke eltest. Institutsioonid võtavad
omavahelisel kokkuleppel vastu ühised eeskirjad käesoleva lõike rakend amiseks. Kõnealused eeskirjad näevad
ette, et ametnikele tuleb anda võimalus kolmanda keele õppimiseks, ja keh testavad üksikasjaliku korra selleks,
et hinnata III lisa artikli 7 lõike 2 punkti d kohaselt ametnike suutlikkus t töötada kolmandas keeles.
Artikkel 45a
1.
Erandinaartikli5lõike3punktidestbjacvõibtegevusüksuseASTametnik ualatespalgaastmest5nimetada
tegevusüksuse AD ametikohale, tingimusel et:
a) ta on valitud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud korras osalema kohu stuslikus koolituskavas, mis on
kehtestatud käesoleva lõike punktis b;
b) ta on läbinud ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratletud koo lituskava, mis sisaldab
kohustuslikke koolitusetappe; ja
c) taonametissenimetavaasutusevõiametiisikukoostatudsellistekand idaatidenimekirjas,kesonläbinud
suulise ja kirjaliku eksami, tõestades, et ta on edukalt osalenud käesole va lõike punktis b nimetatud
koolituskavas. Kõnealuse eksami sisu määratakse kindlaks III lisa artik li 7 lõike 2 punkti c kohaselt.
2.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik koostab esialgse loetelu tegevusü ksuse AST ametnike kohta, kes on
valitudosalemaeespoolnimetatudkoolituskavasartiklis43nimetatudk orrapärastearuannetejanendeharidus-
jakoolitustasemepõhjalningtegevusüksusevajadusiarvessevõttes.Se eesialgnekavaesitatakseühiskomiteele,
kes avaldab selle kohta arvamust.
Kõnealune komitee võib ära kuulata ametnikud, kes on taotlenud osalemist eespool nimetatud koolituskavas,
ja ametisse nimetava asutuse või ametiisiku esindajad. Komitee võtab hää lteenamusega vastu põhjendatud
arvamuseametissenimetavaasutusevõiametiisikuesitatudesialgseloe telukohta.Ametissenimetavasutusvõi
ametiisik võtab vastu nende ametnike loetelu, kellel on õigus osaleda ees pool nimetatud koolituskavas.
3.
Tegevusüksuse AD ametikohale nimetamine ei mõjuta palgaastet ja -järku, mis on ametnikul ametisse
nimetamise hetkel.
4.
TegevusüksuseADametikohtadelenimetamistearv,misonsätestatudkäes olevaartiklilõigetes1-3,eiületa
20 % artikli 30 teise lõigu kohaselt tehtud ametisse nimetamiste iga-aast asest koguarvust.
5.
Institutsioonid kehtestavad üldsätted käesoleva artikli jõustamiseks artikli 110 kohaselt.
Artikkel 46
Artikli 45 kohaselt kõrgemale palgaastmele nimetatud ametnik liigitata kse kõnealuse palgaastme esimesse
järku. Palgaastmete AD 9-AD 13 ametnikud, kellel on üksuse juhataja kohus tused ja kes on kõrgemale
palgaastmelenimetatudartikli45kohaselt,liigitatakseuuepalgaastm eteisejärku.Samakordakohaldataksemis
tahes ametniku suhtes:
a) kes ametialase edutamise järel on nimetatud direktoriks või peadirekt oriks, või
b) kes on direktor või peadirektor ja kelle suhtes kohaldatakse artikli 44 teise lõigu viimast lauset.”
46) Artikli 48 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
“Lahkuminejõustubametissenimetavaasutusevõiametiisikumääratudku upäeval;seeeioletegevusüksuseAD
ametnike puhul hiljem kui kolm kuud ning tegevusüksuse AST ametnike puhul hiljem kui üks kuu pärast
ametniku lahkumisavalduses pakutud kuupäeva.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147
47) Artikli 49 esimesest lõigust jäetakse välja arv 13.
48) Artiklit 50 muudetakse järgmiselt:
a) esimeses lõigus asendatakse sõnad “palgaastm e A 1 või A 2 ametikohal oleva ametniku” sõnadega
“artikli 29 lõikes 2 määratletud vanemametniku”;
b) kolmandast lõigust jäetakse välja sõnad “oma kategooria või teenistus üksuse piires”;
c) viies lõik asendatakse järgmiste lõikudega:
“Kõnealuneisikonkohustatudesitamataotlusekorralkirjalikudtõendi djateatamaomainstitutsioonile
mis tahes teguritest, mis võivad mõjutada õigust hüvitisele.
Toetuse suhtes ei kohaldata paranduskoefitsienti.VIII lisa artikli 45 kolmandat, neljandat ja viiendat lõiku kohaldatakse analoogia põhjal.”
49) 4. jao pealkiri “Ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamine” asenda takse pealkirjaga “Ebapädevust käsitlevad
menetlused”.
50) Artikkel 51 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 51
1.
Iga institutsioon määratleb menetlused ebapädevuse tuvastamiseks, sel lega tegelemiseks ja selle
lahendamiseks õigel ajal ja sobival viisil. Kui need menetlused on ära kas utatud, võib ametniku, kes artiklis 43
nimetatud järjestikuste korrapäraste aruannete põhjal osutub endiselt ebapädevaks oma kohustuste täitmisel,
teenistusestvabastada,madalamalepalgaastmeleviiavõiliigitadasam avõimadalamapalgaastmemadalamasse
tegevusüksusesse.
2.
Ametniku teenistusest vabastamise, madalamale palgaastmele viimise võ i madalamasse tegevusüksusesse
liigitamise ettepanekus esitatakse põhjendused, millel see ettepanek p õhineb, ja ettepanekust teavitatakse
asjaomast ametnikku. Ametisse nimetava asutuse või ametiisiku ettepane k edastatakse artikli 9 lõikes 6
nimetatud ühisele nõuandekomiteele.
3.
Ametnikul on õigus tutvuda täies mahus oma isikutoimikuga ning teha kõiki dest menetlusega seotud
dokumentidest koopiaid. Tal on aega vähemalt viisteist päeva alates ette paneku kättesaamisest ette valmistada
kaitse. Teda võib abistada tema valitud isik. Ametnik võib esitada kirjal ikke märkusi. Ühine nõuandekomitee
kuulab ta ära. Ametnik võib kutsuda ka tunnistajaid.
4.
Institutsiooni esindab ühises nõuandekomitees ametisse nimetava asutu se või ametiisiku poolt selleks
määratud ametnik. Kõnealusel ametnikul on samad õigused kui asjaomasel a metnikul.
5.
Ühinenõuandekomiteevõtabpärastlõike2kohasteettepanekuteningasja omaseametnikuvõitunnistajate
kirjalike või suuliste seletuste arvessevõtmist häälteenamusega vastu põhjendatud arvamuse meetme kohta,
mida ta peab vajalikuks enda taotluse korral tuvastatud asjaolude valgus es. Ühine nõuandekomitee edastab
kõnealusearvamuseametissenimetavaleasutuselevõiametiisikulejaas jaomaseleametnikulekahekuujooksul
alates asja komiteele esitamise kuupäevast. Esimees ei hääleta ühise nõu andekomitee otsuste tegemisel, välja
arvatud menetlusküsimustes ja häälte võrdse jagunemise korral.Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb otsuse kahe kuu jooksul alates ühise nõuandekomitee arvamuse
saamisest pärast ametniku ärakuulamist. Otsust põhjendatakse. Tuleb är a näidata kuupäev, mil see jõustub.
6.
Ebapädevusetõttutööltkõrvaldatudametnikulonlõikes7määratletudaj avahemikujooksulõigusigakuisele
vallandamistoetusele, mis võrdub ametniku igakuise põhipalgaga palgaa stme 1 esimeses järgus. Ametnikul on
samuti õigus sama ajavahemiku jooksul artiklis 67 sätestatud peretoetus tele. Majapidamistoetus arvutatakse
palgaastmel 1 oleva ametniku igakuise põhipalga põhjal VII lisa artikli 1 kohaselt.148 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Toetust ei maksta siis, kui ametnik astub tagasi pärast lõigetes 1, 2 ja 3 os utatud menetluste alustamist või kui
tal on õigus kohe makstavale täispensionile. Kui tal on õigus riiklikule t öötushüvitisele, arvatakse kõnealuse
hüvitise summa eespool nimetatud toetusest maha.
7.
Lõikes 6 nimetatud maksete tegemise aeg on:
a) kolm kuud, kui ametnik on teenistusest vabastamist käsitleva otsuse te gemise päevaks töötanud vähem
kui viis aastat;
b) kuus kuud, kui ametnik on töötanud vähemalt viis aastat, kuid vähem kui k ümme aastat;
c) üheksa kuud, kui ametnik on töötanud vähemalt kümme aastat, kuid vähem k ui kakskümmend aastat;
d) 12 kuud, kui ametnik on töötanud üle 20 aasta.
8.
Ametnikud, kes on ebapädevuse tõttu viidud madalamale palgaastmele või l iigitatud madalamasse
tegevusüksusesse, võivad kuue aasta pärast taotleda, et kõik viited kõne alusele meetmele tuleks tema
isikutoimikust välja jätta.
9.
Ametnikel on õigus talle menetluste käigus tekkinud põhjendatud kulude h üvitamisele, sealhulgas
institutsiooni mittekuuluvale kaitsjale makstavad tasud, kui käesolev as artiklis sätestatud menetlused
lõpetatakse ilma, et tehtaks otsust ametist kõrvaldamise, madalamale pa lgaastmele viimise või ametniku
madalamasse tegevusüksusesse liigitamise kohta.”
51) Artikkel 52 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 52
Ilma et see piiraks artikli 50 sätteid, jääb ametnik pensionile:
a) kas automaatselt selle kuu viimasel päeval, mille jooksul ta saab 65-aa staseks, või
b) tema oma taotluse põhjal selle kuu viimasel päeval, mille kohta on taotl us esitatud, kui ta on vähemalt
63-aastanevõikuitaon55–63-aastanejavastabkohemakstavapensionisa amisetingimustelevastavalt
VIII lisa artiklile 9. Artikli 48 teise lõigu teist lauset kohaldatakse an aloogia põhjal.
Erandjuhtudel võib ametnik siiski oma taotluse korral ja üksnes juhul, ku i ametisse nimetav asutus või
ametiisikpeabsedaüksusehuvidespõhjendatuks,jätkatatöötamistkuni 67-aastasekssaamiseni;seljuhul
läheb ta automaatselt pensionile selle kuu viimasel päeval, mil ta saab 67 -aastaseks.”
52) Artiklis 54 asendatakse sõnad “karjäärivahemikust või sellest järgm isest kõrgemast karjäärivahemikust”
sõnadega “palgaastmelt või sellest järgmiselt kõrgemalt palgaastmelt. ”
53) Artikkel 55a asendatakse järgmisega:
“Artikkel 55a
1.
Ametnik võib taotleda luba töötada osalise tööajaga.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib anda sellise loa juhul, kui see vastab üksuse huvidele.
2.
Ametnikul on õigus saada luba järgmistel juhtudel:
a) alla 9-aastase lapse eest hoolitsemiseks,
b) 9-12-aastase lapse eest hoolitsemiseks, kui tööaja vähendamine ei ole üle 20 % normaaltööajast,01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149
c) raskelt haige või puudega abikaasa, üleneja sugulase, alaneja sugulas e, õe või venna eest hoolitsemiseks,
d) täiendkoolitustel osalemiseks või
e) alates 55. eluaastast pensionile minekuks viimase viie aasta jooksul.
Kui osalise tööajaga töötamise luba taotletakse täiendkoolitusel osale miseks või alates 55. eluaastast, võib
ametissenimetavasutusvõiametiisikkeeldudaloaandmisestvõilükatal oaandmisejõustumiskuupäevaedasi
üksnes erandjuhtudel ja peamistel üksuse huvide kohastel põhjustel.
Kuiselliseloasaamiseõigustkasutatakseraskelthaigevõipuudegaabik aasa,ülenejasugulase,alanejasugulase,
vennavõiõeeesthoolitsemiseksvõitäiendkoolituselosalemiseks,eito hisellisedajavahemikudkokkuületada
viit aastat ametniku ametiaja vältel.
3.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik vastab ametniku taotlusele 60 päev a jooksul.
4.
Osalise tööajaga töötamise eeskirjad ja loa andmise menetlus on sätestat ud IVa lisas.”
54) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 55b
Ametnikvõibtaotledalubatöötadapoolekohagaametikohtajagades,kuia metissenimetavasutusvõiametiisik
peabsedaametikohtaseleesmärgilsobivaks.Poolekohagatöötamiseluba minetööjagamiseteeleioleajaliselt
piiratud. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib siiski selle loa tüh istada üksuse huvides, teatades
ametnikule sellest kuus kuud ette. Samamoodi võib ametisse nimetav asutu s või ametiisik tühistada loa
asjaomase ametniku taotluse korral ja kuuekuulise etteteatamisega. Sel juhul võib ametniku üle viia teisele
ametikohale.
Kohaldatakse artiklit 59a ja IVa lisa artiklit 3, välja arvatud teise lõig u kolmas lause.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib kehtestada üksikasjaliku kor ra käesoleva artikli kohaldamiseks.”
55) Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:
a) teiseslõigusasendataksesõnad“A-jaB-kategoorianingkeeleüksuste ”sõnadega“tegevusüksuseADning
tegevusüksuste AST 5-11.”;
b) kolmandas lõigus asendatakse sõnad “C- ja D-kategooria” sõnadega “pal gaastme AST 1-AST 4.”
56) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 56c
Teatavatele ametnikele antakse eritoetusi eriti raskete töötingimuste hüvitamiseks.
Nõukogu määrab ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidam ist personalieeskirjade komiteega,
kindlaks selliste erihüvitiste saajate kategooriad ning hüvitiste määr ad ja maksmise tingimused.”
57) Artikkel 58 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 58Rasedatel on arstitõendi esitamise korral lisaks artiklis 57 nimetatud p uhkusele õigus saada kakskümmend
nädalat puhkust. See puhkus algab mitte varem kui kuus nädalat enne tõendi le märgitud eeldatavat
sünnituskuupäeva ja lõpeb mitte varem kui 14 nädalat pärast sünnituskuup äeva. Mitmikute, enneaegse või
puuetega lapse sünni korral kestab see puhkus 24 nädalat. Käesoleva sätte tähenduses on “enneaegne sünd”
sünd, mis toimub enne 34. rasedusnädala lõppu.”150 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
58) Artikkel 59 asendatakse järgmisega:
“1.
Ametnikul,kesesitabtõendiomavõimetusekohtatäitaomakohustusihaig usevõiõnnetusetõttu,onõigus
saada haiguspuhkust.
Asjaomane ametnik teatab oma töövõimetusest oma institutsioonile niipe a kui võimalik ning teatab seejuures
ka oma hetkel kehtiva aadressi. Ta esitab arstitõendi, kui ta puudub töölt rohkem kui kolm päeva. Kõnealune
tõend tuleb saata hiljemalt viiendal puudumise päeval; arvestatakse pos titemplil olevat kuupäeva. Kui seda ei
tehta ja kui tõendi mittesaatmine ei ole tingitud ametnikust sõltumatute st põhjustest, käsitatakse ametniku
puudumist loata puudumisena.Ametnikultvõibigalajalnõudainstitutsioonikorraldatudtervisekont rolliläbimist.Kuikontrollieisaaläbiviia
ametnikustsõltuvatelpõhjustel,käsitataksetemapuudumistloatapuud umisenaalateskuupäevast,milkontroll
oleks pidanud toimuma.
Kuikontrollikäigustuvastatakse,etametniksuudabomakohustusitäita ,käsitataksetemapuudumistvastavalt
järgmisele lõigule põhjendamatuna alates kontrolli tegemise kuupäevas t.
Kuiametnikpeabametissenimetavaasutusevõiametiisikukorraldatudte rvisekontrollitulemusimeditsiiniliselt
põhjendamatuteks,võibtemavõitemanimeltegutsevarstkahepäevajooks ulesitadainstitutsiooniletaotluse,
et asi suunataks sõltumatule arstile arvamuse esitamiseks.Institutsioonedastabviivitamatataotluseametnikuarstijainstituts ioonimeditsiinitöötajavahelkokkulepitud
teiselearstile.Kuisellistkokkulepeteisaavutataviiepäevajooksula latestaotluseesitamisest,valibinstitutsioon
isiku sõltumatute arstide loetelust, mille sel eesmärgil koostavad amet isse nimetav asutus või ametiisik ja
personalikomitee igal aastal ühisel nõusolekul. Ametnik võib kahe tööpä eva jooksul institutsiooni valiku
vaidlustada, mille järel valib institutsioon loetelust uue isiku ja see v alik on lõplik.
Sõltumatuarstiarvamus,milletaesitabpärastametnikuarstijainstitu tsioonimeditsiinitöötajaganõupidamist,
on siduv. Kui sõltumatu arsti arvamus kinnitab institutsiooni korraldat ud kontrolli tulemusi, käsitatakse
puudumist põhjendamatuna alates kõnealuse kontrolli toimumise päevast . Kui sõltumatu arsti arvamus ei
kinnita kõnealuse kontrolli tulemusi, käsitatakse puudumist kõikidel e esmärkidel põhjendatuna.
2.
Kui ametnik puudub kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul töölt haiguse tõttu korraga kuni
kolmepäevakaupakokkurohkemkuikaksteistpäeva,peabtaedaspidiesita mahaigusetõttupuudumisekohta
arstitõendi. Tema puudumist loetakse põhjendamatuks alates kolmeteist kümnendast sellisest haiguse tõttu
puudumise päevast, mille kohta ei ole esitatud arstitõendit.
3.
Ilma et see piiraks distsiplinaarmenetluseeskirjade kohaldamist, arva takse kõik lõigete 1 ja 2 alusel
põhjendamatuks loetud puudumised maha asjaomase ametniku iga-aastases t põhipuhkusest. Kui ametnikul ei
ole enam puhkusepäevi järel, kaotab ta vastaval ajavahemikul hüvitise om a töötasust.
4.
Ametissenimetavasutusvõiametiisikvõibtöövõimetuskomiteelesuunat aigaametnikuasja,kesonkolme
aasta jooksul haiguspuhkusel viibinud kokku rohkem kui 12 kuud.
5.
Ametnikultvõidaksenõudapärastseda,kuiinstitutsioonimeditsiinitö ötajaontaläbivaadanud,ettavõtaks
puhkuse, kui see on vajalik tema tervisliku seisundi tõttu või kui mõni tem a leibkonna liige põeb mõnda
nakkushaigust.
Vaidluse korral kohaldatakse lõike 1 lõikudes 5-7 sätestatud menetlust.
6.
Igaametnikläbibigalaastaltervisekontrolli,milleviibläbikasinsti tutsioonimeditsiinitöötajavõiametniku
valitud arst.
Viimasel juhul tasub arsti tasud institutsioon maksimaalselt kuni summa ni, mille ametisse nimetav asutus või
ametiisik määrab kuni kolmeks aastaks kindlaks pärast nõupidamist perso nalieeskirjade komiteega.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151
59) Artikkel 59a asendatakse järgmisega:
“Artikkel 59a
Kui ametnikul on lubatud töötada osalise tööajaga, lühendatakse tema põh ipuhkust võrdeliselt töötatud ajaga
senikaua, kui tal on see luba.”
60) Artiklis 66 toodud tabel asendatakse järgmisega:
Palgajärgud 1234 5
“Palgaastmed
16 14 822,86 15 455,74 16 094,79
15 13 100,93 13 651,45 14 225,11 14 620,87 14 822,8614 11 579,04 12 065,60 12 572,62 12 922,41 13 100,9313 10 233,93 10 663,98 11 112,09 11 421,25 11 579,0412 9 045,09 9 425,17 9 821,23 10 094,47 10 233,9311 7 994,35 8 330,28 8 680,33 8 921,83 9 045,0910 7 065,67 7 362,57 7 671,96 7 885,41 7 994,35
9 6 244,87 6 507,29 6 780,73 6 969,38 7 065,678 5 519,42 5 751,35 5 993,03 6 159,77 6 244,877 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 444,21 5 519,426 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 811,77 4 878,245 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 252,80 4 311,554 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 758,76 3 810,693 2 976,76 3 101,85 3 232,19 3 322,12 3 368,022 2 630,96 2 741,52 2 856,72 2 936,20 2 976,761 2 325,33 2 423,04 2 524,86 2 595,11 2 630,96”;
61) Artikkel 66a asendatakse järgmisega:
“Artikkel 66a
1.
Erandinanõukogu1968.aastaveebruarimääruse(EMÜ,Euratom,ESTÜ)nr26 0/68(millegakehtestatakse
Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord) (*) artikli 3 lõikest 1 kohaldatakse
ühenduste poolt oma teenistuses olevatele töötajatele makstava töötasu suhtes 1. maist 2004 kuni
31. detsembrini 2012 ajutist meedet, mida nimetatakse “erimaksuks”.
2.
Kõnealuse erimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 3 määratletud põhitöö tasu suhtes, on järgmine:
1.5.2004-31.12.2004 2,50 %
1.1.2005-31.12.2005 2,93 %1.1.2006-31.12.2006 3,36 %1.1.2007-31.12.2007 3,79 %1.1.2008-31.12.2008 4,21 %1.1.2009-31.12.2009 4,64 %1.1.2010-31.12.2010 5,07 %1.1.2011-31.12.2012 5,50 %.152 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
3. a) Erimaksu arvutamisel kasutatav põhitöötasu on töötasu arvutamisek s kasutatav põhipalk, millest on
maha arvatud:
i) sotsiaalkindlustusmaksjapensionimaksedningmaksud,midasamapalg aastmeja-järguametnik,
kelleleioleülalpeetavaidVIIlisaartikli2tähenduses,peabmaksmaenn eerimaksutasumist,ning
ii) palgaastme 1 järgu 1 ametniku põhipalk.
b) Erimaksu baasi määramiseks kasutatavaid komponente väljendatakse eu rodes ja nende suhtes
kohaldatakse paranduskoefitsienti 100.
4.
Erimaks arvatakse iga kuu palgast maha; sellest laekuv raha kantakse tulu na Euroopa Liidu üldeelarvesse.
(*) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Eurat om) nr 1750/2002
(EÜT L 264, 2.10.2002, lk 15).”
62) Artikkel 68a asendatakse järgmisega:
“Artikkel 68a
Ametnikul, kellel on lubatud töötada osalise tööajaga, on õigus saada töö tasu, mis arvutatakse IVa lisas
sätestatud korras.”
63) Artikkel 70 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 70Ametniku surma korral makstakse tema elusolevale abikaasale või ülalpee tavatele lastele lahkunu täistöötasu
kolme kuu vältel alates tema surma kuule järgnevast kuust.
Kui sureb isik, kellel on õigus saada pensioni või invaliidsustoetust, ko haldatakse eespool esitatud sätteid
lahkunu pensioni või toetuse suhtes.”
64) Artikkel 70a jäetakse välja.
65) Artiklit 72 muudetakse järgmiselt:
a) lõikesse 1 lisatakse pärast esimest lõiku järgmised lõigud:
“Ametniku elukaaslast käsitatakse ravikindlustusskeemis abikaasana, kui VII lisa artikli 1 lõike 2 punkti
c esimesed kolm tingimust on täidetud.
Institutsioonidvõivadesimeseslõigusnimetatudeeskirjadekohaselta ndaüheleinstitutsioonilevolitused
kehtestada kulude hüvitamist reguleerivad eeskirjad artiklis 110 sätes tatud menetluse kohaselt.”;
b) lõike 1a esimeses lauses asendatakse sõnad “tema suhtes ei saa kohaldad a ühtegi muud riiklikku
ravikindlustusskeemi” sõnadega “ta ei tee tasustatavat tööd”;
c) lõike 1b esimeses lauses asendatakse sõnad “talle ei laiene ükski muu ri iklik ravikindlustusskeem”
sõnadega “ta ei tee tasustatavat tööd”;
d) lõige 2 asendatakse järgmisega:
“2.
Ametnikul, kes on olnud ühenduste teenistuses kuni 63-aastaseks saamise ni või kes saab
invaliidsustoetust, on pärast teenistusest lahkumist õigus saada lõike s 1 sätestatud hüvitisi. Sissemakse
suurus arvutatakse tema pensioni või toetuse alusel.Neid hüvitisi kohaldatakse ka isiku suhtes, kellel on õigus saada toitjak aotuspensioni pärast sellise
ametnikusurma,kesolikorralisesteenistusesvõioliühendusteteenist useskuni63-aastasekssaamiseni
või sai invaliidsustoetust. Sissemakse suurus arvutatakse tema toitjak aotuspensioni alusel.”;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153
e) lõige 2a asendatakse järgmisega:
“2a.
Järgmistelisikutelonsamutiõigussaadalõikes1sätestatudhüvitisi,k uinadeiteetasustatavattööd:
i) endised ametnikud, kellel on õigus saada vanaduspensioni ja kes on lahk unud ühenduste
teenistusest enne 63-aastaseks saamist,
ii) isikud,kellelonõigussaadatoitjakaotuspensioniselliseendiseam etnikusurmakorral,keslahkus
ühenduste teenistusest enne 63-aastaseks saamist.
Lõikes 1 nimetatud sissemakse suurus arvutatakse endise ametniku pensio ni alusel enne
personalieeskirjade VIII lisa artiklis 9 sätestatud vähenduskoefitsie ndi kohaldamist vajaduse korral.
Orvupensioni saama õigustatud isikud ei saa siiski lõikes 1 sätestatud hü vitisi, kui nad seda ei taotle.
Sissemakse suurus arvutatakse orvupensioni alusel.”;
f) lisatakse järgmised lõiked:
“2b.
Isikutepuhul,kellelonõigussaadavanaduspensionivõitoitjakaotuspe nsioni,eivõilõigetes2ja2a
nimetatudsissemakseollaväiksemkuipalgaastme1esimeselejärgulevas tavapõhipalgaaluselarvutatud
sissemakse.
2c.
Artikli 51 kohaselt ametist vabastatud ametnikel, kellel ei ole õigust sa ada vanaduspensioni, on
samuti õigus lõikes 1 sätestatud hüvitistele, tingimusel et nad ei tee tas ustatavat tööd ja et nad teevad
pooled nende viimase põhipalga alusel arvutatud sissemaksetest.”;
66) Artiklisse76lisataksesõnade“raskevõipikaajalisehaigusevõiper ekondlikepõhjustetõttu”ettesõnad“puude
või”.
67) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 76a
Elusolevabikaasa,kellelonraskevõipikaajalinehaigusvõikesonpuude ga,võibinstitutsiooniltsaadapensioni
suurendavat rahalist abi haiguse või puude kestuse ajal asjaomase isiku s otsiaalsete ja meditsiiniliste asjaolude
uurimise põhjal. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad kinnitatakse ins titutsioonide ühisel kokkuleppel pärast
personalieeskirjade komiteega nõupidamist.”
68) V jaotise 3. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega “Pensionid ja in valiidsustoetus”.
69) Artiklit 77 muudetakse järgmiselt:
a) esimeses lõigus asendatakse arv 60 arvuga 63;
b) teise lõigu teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:
“Ametnikule makstakse 1,90 % tema viimasest põhipalgast iga VIII lisa art ikli 3 sätete kohaselt
arvestatuna teenistuses oldud aasta eest”;
c) viiendas lõigus asendatakse arv 60 arvuga 63.
70) Artikkel 78 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 78
AmetnikulonVIIIlisaartiklites13–16ettenähtudkorrasõigusinvaliid sustoetuselepüsivatäielikuinvaliidsuse
korral, mille tõttu ametnikul ei ole võimalik täita oma tegevusüksuse ame tikohale vastavaid kohustusi.
Artiklit 52 kohaldatakse analoogia põhjal invaliidsustoetuse saajate s uhtes. Kui invaliidsustoetuse saaja jääb
pensionileenne65.eluaastatennemaksimaalsetpensioniõigustsaavuta mata,kohaldataksevanaduspensioneid
käsitlevaid üldeeskirju. Vanaduspensioni suurus põhineb ametniku palg aastmel ja -järgul, mis ametnikul oli
invaliidiks jäämise hetkel.154 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Invaliidsustoetus võrdub 70 %-ga ametniku viimasest põhipalgast. See ei või siiski olla väiksem kui
elatusmiinimum.
Invaliidsustoetusest tehakse pensioniskeemi sissemakseid, mis arvuta takse kõnealuse toetuse põhjal.
Kui invaliidsus on tekkinud kohustuste täitmise ajal või seoses kohustus tega juhtunud õnnetuse tagajärjel,
kutsehaiguse,ühiskasulikuteovõiomaelugariskidesteiseinimesepääs tmisetõttu,eivõiinvaliidsustoetusolla
väiksem kui 120 % elatusmiinimumist. Sellistel juhtudel tehakse sissema kseid pensioniskeemi täies mahus
artiklis 1b nimetatud institutsiooni või asutuse eelarvest.”
71) Artiklit 79 muudetakse järgmiselt:
a) esimeseslõigusasendataksesõna“lesel”sõnadega“elusolevalabikaa sal”jateiseslõigusasendataksesõna
“lesele” sõnaga “elusolevale abikaasale” ning sõnad “tema abikaasale” s õnadega “lahkunule”;
b) esimeseslõigusasendataksesõnad“vanadus-võiinvaliidsuspensioni st”sõnadega“vanaduspensionistvõi
invaliidsustoetusest”;
c) kolmandas lõigus asendatakse sõnad “artikli 78 teises lõigus” sõnadeg a “artikli 78 viiendas lõigus”.
72) Artikkel 79a jäetakse välja.
73) Artiklit 80 muudetakse järgmiselt:
a) esimene lõik asendatakse järgmisega:
“Kui ametnik või vanaduspensioni või invaliidsustoetust saama õigustat ud isik sureb, jätmata maha
abikaasat, kellel oleks õigus saada toitjakaotuspensioni, on lahkunu ül alpeetavatel lastel VII lisa artikli 2
tähenduses õigus saada orvupensioni vastavalt VIII lisa artiklis 21 nime tatud tingimustele.”;
b) kolmandas lõigus asendatakse sõnad “vanadus- või invaliidsuspension i” sõnadega “vanaduspensioni või
invaliidsustoetust”;
c) neljas lõik asendatakse järgmisega:
“VII lisa artikli 2 lõike 4 tähenduses ülalpeetavate lastena käsitatud is ikute orvupension ei või ületada
summat, mis võrdub ülalpeetava lapse kahekordse toetusega.”;
d) neljanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
“Kui laps on lapsendatud, ei ole põhjendatud orvutoetuse maksmine bioloo gilise vanema surma korral,
kui teda asendab kasuvanem”;
e) kehtiv viies lõik muudetakse kuuendaks lõiguks ja uues kuuendas lõigus asendatakse arv 60 arvuga 63;
f) lisatakse järgmine lõik:
“Orvupensionisaajadeivõisaadarohkemkuiühtühenduseorvupensioni.K uielusolevallapselonõigus
rohkem kui ühele ühenduse pensionile, makstakse talle pensioni, mis on su urem.”
74) Artiklis 81 asendatakse esimene lõik järgmisega:
“Isikul, kellel on õigus saada vanaduspensioni või invaliidsustoetust v õi toitjakaotuspensioni, on VII lisas
sätestatud tingimustel õigus saada artiklis 67 määratletud peretoetusi ; majapidamistoetus arvutatakse saaja
pensioni või toetuse alusel. Neid toetusi makstakse toitjakaotuspensio ni saajatele üksnes siis, kui surnud
ametnikul või endisel ametnikul oli surma hetkel ülalpeetavaid lapsi.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155
75) Artiklit 81a muudetakse järgmiselt.
a) Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
i) punktis c asendatakse sõnad “vanadus- või invaliidsuspensioni” sõnad ega “vanaduspensioni või
invaliidsustoetust”;
ii) punktis d asendatakse arv 60 arvuga 63;
b) lõike 3 teises lõigus asendatakse sõnad “kolmandat ja neljandat” sõnad ega “ja kolmandat”.
76) Artikkel 82 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 82
1.
Eespool sätestatud pensionid arvutatakse pensioniõiguse tekkimise kuu esimesel päeval kehtiva
palgaastmestiku alusel.
Pensionide suhtes ei kohaldata paranduskoefitsiente.Eurodes väljendatud pensionid makstakse ühes personalieeskirjade VIII lisa artiklis 45 nimetatud vääringus.
2.
Kui nõukogu otsustab vastavalt artikli 65 lõikele 1 kohandada töötasu, ko handatakse samamoodi ka
pensioneid.
3.
Lõigete 1 ja 2 sätteid kohaldatakse invaliidsustoetuse saajate suhtes an aloogia põhjal.”
77) Artiklit 83 muudetakse järgmiselt:
a) lõikes 2 asendatakse protsent “8,25 %” protsendiga “9,25 %” ja lisataks e järgmine lause:
“Sissemakset korrigeeritakse vastavalt XII lisas sätestatud eeskirjad ele.”;
b) lõige 4 jäetakse välja.
78) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 83a
1.
Pensioniskeem hoitakse tasakaalus XII lisas sätestatud üksikasjalike e eskirjade kohaselt.
2.
Asutused, kellele ei anta Euroopa Liidu eelarvest abi, tasuvad kõnealuse sse eelarvesse kõik pensioniskeemi
rahastamiseks vajalikud sissemaksed täies ulatuses.
3.
Kui kindlustusmatemaatilisi hindamisi tehakse viie aasta järel XII lisa kohaselt ja selleks, et tagada
pensioniskeemi tasakaal, määrab nõukogu kindlaks toetuse ja pensioniea muutmise.
4.
Igal aastal esitab komisjon nõukogule kindlustusmatemaatilise hindami se ajakohastatud versiooni XII lisa
artikli1lõike2kohaselt.Kuionnäidatud,etpraegukohaldatavasissema ksetemäärajakindlustusmatemaatilise
tasakaalu säilitamiseks vajaliku määra vahel on vähemalt 0,25-punktili ne vahe, kaalub nõukogu, kas
korrigeerida määra XII lisas sätestatud korra kohaselt.
5.
Käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 kohaldamisel teeb nõukogu komisjoni ette paneku põhjal otsuse EÜ
asutamislepingu artikli 205 lõike 2 esimeses taandes sätestatud kvalifi tseeritud häälteenamusega. Lõike 3
kohaldamisel esitab komisjon ettepaneku pärast nõupidamist personalie eskirjade komiteega.”156 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
79) Artiklisse 85 lisatakse järgmine lõik:
“Sissenõudmistaotlus tuleb teha hiljemalt viis aastat pärast summa maks mise kuupäeva. Kui ametisse nimetav
asutus või ametiisik suudab näidata, et toetuse saaja tahtlikult eksitas haldusasutust asjaomase summa
saamiseks, ei tunnistata sissenõudmistaotlust kehtetuks isegi siis, ku i kõnealune ajavahemik on lõppenud.”
80) Artikli 85a lõike 2 kuuendas taandes asendatakse sõna “invaliidsuspe nsion” sõnaga “invaliidsustoetus”.
81) Artikli 86 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
“2.
Kui ametisse nimetav asutus või ametiisik või Euroopa Pettustevastane Am et saab teada tõenditest, mis
annavad põhjust oletada, et kohustused lõike 1 tähenduses on täitmata jäe tud, võivad nad algatada
haldusjuurdluse, et tõendada, kas selline täitmatajätmine on aset leidn ud.
3.
Distsiplinaareeskirjad, -menetlused ja -meetmed ning haldusjuurdlusi käsitlevad eeskirjad ja menetlused on
sätestatud IX lisas.”
82) Artiklid 87, 88 ja 89 jäetakse välja.
83) Artikli 90 lõige 3 jäetakse välja.84) Lisatakse järgmised artiklid:
“Artikkel 90a
Iga isik, kelle suhtes kohaldatakse käesolevaid personalieeskirju, või b esitada Euroopa Pettustevastase Ameti
direktorile artikli 90 lõike 1 tähenduses taotluse, milles palub teha tem a kohta käiva otsuse seoses Euroopa
Pettustevastase Ameti juurdlustega. Kõnealune isik võib samuti esitada Euroopa Pettustevastase Ameti
direktorile artikli 90 lõike 2 tähenduses teda kahjustava tegevuse vastu suunatud kaebuse seoses Euroopa
Pettustevastase Ameti juurdlustega.
Artikkel 90b
Igaisik,kellesuhteskohaldataksekäesolevaidpersonalieeskirju,või besitadaEuroopaandmekaitseinspektorile
artikli 90 lõikes 1 nimetatud taotluse või lõikes 2 nimetatud kaebuse oma p ädevusalas.
Artikkel 90cTaotlused ja kaebused valdkondade kohta, mille suhtes on kohaldatud arti kli 2 lõiget 2, esitatakse ametisse
nimetavale volitatud asutusele või ametiisikule.”
85) Artikkel 91a asendatakse järgmisega:
“Artikkel 91aMis tahes kaebused valdkondade kohta, mille suhtes on kohaldatud artikli 2 lõiget 2, esitatakse selle
institutsiooni kohta, kelle haldusalasse ametisse nimetav volitatud as utus või ametiisik kuulub.”
86) Artiklid 92, 93 ja 94 asendatakse järgmistega:
“Artikkel 92Käesolevas jaotises nähakse ette erisätted, mida kohaldatakse ühendust e nende ametnike suhtes, kes täidavad
ametikohti, kus makstakse tasu teadusuuringute ja investeerimise eelar ve assigneeringutest, ja kes on liigitatud
vastavalt I lisa punktile A.
Artikkel 93
Teatavatele artikliga 92 hõlmatud ametnikele antakse eritoetusi eriti r askete töötingimuste hüvitamiseks.
Nõukogumäärabkomisjoniettepanekulkindlakssellisteeritoetustemää radjanendeandmisetingimusedning
töötajad, kellele neid antakse.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157
Artikkel 94
Erandinaartikli56ateisestlõigustjaartikli56bteisestlõigustningü ksneserandjuhtudel,misonpõhjendatud
teenistuse vajaduste, ohutuseeskirjade või riiklike või rahvusvahelis te kohustustega, määrab ametisse nimetav
asutus või ametiisik artikliga 92 hõlmatud ametnikud, kelle suhtes on õig us kohaldada käesolevaid sätteid.”
87) Artiklid 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 106 ja 107 jäetakse välja.
88) Lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 107a
Üleminekusätted on sätestatud XIII lisas.”
89) Artikkel 110 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 110
1.
Käesolevaid personalieeskirju jõustavad üldsätted võtab iga instituts ioon vastu pärast nõupidamist oma
personalikomitee ja personalieeskirjade komiteega. Asutused võtavad v astu käesolevate personalieeskirjade
jõustamiseks vajalikud rakenduseeskirjad pärast nõupidamist asjakoha se personalikomiteega ja kokkuleppel
komisjoniga.
2.
Eeskirjade vastuvõtmisel institutsioonide kokkuleppel ei käsitata asu tusi institutsioonidena. Komisjon peab
siiski nõu asutustega enne käesolevate eeskirjade vastuvõtmist.
3.
Kõik sellised üldsätted ning kõik institutsioonide kokkuleppel vastuvõ etud eeskirjad antakse teada
personalile.
4.
Institutsioonide haldusasutused peavad omavahel regulaarselt nõu käes olevate personalieeskirjade
kohaldamise üle. Asutusi esindatakse ühiselt kõnealustel nõupidamiste l nendevahelisel kokkuleppel
kindlaksmääratud eeskirjade kohaselt.”
90) I lisa asendatakse järgmisega:
“I LISA
A.
Artikli 5 lõikes 3 sätestatud ametikohtade liigid igas tegevusüksuses
Tegevusüksus AD Tegevusüksus AST
Peadirektor AD 16
Peadirektor/direktor AD 15Administraator, kelle ametinimetu-
seks on näiteks:direktor/Üksuse juhataja/Nõunikkeeleekspert;majandusekspert;õigusekspert;meditsiiniekspert;veterinaarekspert;teadusekspert;uurimisekspert;rahandusekspert;auditiekspertAD 14158 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Tegevusüksus AD Tegevusüksus AST
Administraator, kelle ametinimetu-
seks on näiteks:üksuse juhataja/nõunik/keeleekspert;majandusekspert;õigusekspert;meditsiiniekspert;veterinaarekspert;teadusekspert;uurimisekspert;rahandusekspert;auditiekspertAD 13
Administraator, kelle ametinimetu-seks on näiteks:üksuse juhataja/peatõlkija,peatõlk,peaökonomist;peajurist;peameditsiinitöötaja;peaveterinaarinspektor;peateadlane;peauurija;pearahandusametnik;peaaudiitorAD 12
Administraator, kelle ametinimetu-seks on näiteks:üksuse juhataja/peatõlkija,peatõlk,peaökonomist;peajurist;peameditsiinitöötaja;peaveterinaarinspektor;peateadlane;peauurija;pearahandusametnik,peaaudiitorAD 11 AST 11 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: abi; kant-
seleitöötaja, tehniline tööta-ja; infotehnoloog
Administraator, kelle ametinimetu-seks on näiteks:üksuse juhataja/vanemtõlkija;vanemtõlk;vanemökonomist;vanemjurist;vanemmeditsiinitöötaja;vanemveterinaarinspektor;vanemteadlane;vanemuurija;vanemrahandusametnik;vanemaudiitorAD 10 AST 10 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: abi; kant-
seleitöötaja, tehniline tööta-ja; infotehnoloog
Administraator, kelle ametinimetu-seks on näiteks:üksuse juhataja/vanemtõlkija;vanemtõlk;vanemökonomist;vanemjurist;vanemmeditsiinitöötaja;vanemveterinaarinspektor;vanemteadlane;vanemuurija;vanemrahandusametnik;vanemaudiitorAD 9 AST 9 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: abi; kant-
seleitöötaja, tehniline tööta-ja; infotehnoloog01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159
Tegevusüksus AD Tegevusüksus AST
Administraator, kelle ametinimetu-
seks on näiteks:tõlkija;tõlk;ökonomist;jurist;meditsiinitöötaja;veterinaarinspektor;teadlane;uurija;rahandusametnik;audiitorAD 8 AST 8 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: vanem-
ametnik; vanemdokumen-teerija; vanemtehnik;vaneminfotehnoloog
Administraator, kelle ametinimetu-seks on näiteks:tõlkija;tõlk;ökonomist;jurist;meditsiinitöötaja;veterinaarinspektor;teadlane;uurija;rahandusametnik;audiitorAD 7 AST 7 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: vanem-
ametnik; vanemdokumen-teerija; vanemtehnik;vaneminfotehnoloog
Administraator, kelle ametinimetu-seks on näiteks:nooremtõlkija;nooremtõlk;nooremökonomist;nooremjurist;nooremmeditsiinitöötaja;nooremveterinaarinspektor;nooremteadlane;nooremuurija;nooremrahandusametnik;nooremaudiitorAD 6 AST 6 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: ametnik;
dokumenteerija; tehnik;infotehnoloog
Administraator, kelle ametinimetu-seks on näiteks:nooremtõlkija;nooremtõlk;nooremökonomist;nooremjurist;nooremmeditsiinitöötaja;nooremveterinaarinspektor;nooremteadlane;nooremuurija;nooremrahandusametnik;nooremaudiitorAD 5 AST 5 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: ametnik;
dokumenteerija; tehnik;infotehnoloog
AST 4 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: noorem-
ametnik; nooremdokumen-teerija; nooremtehnik;nooreminfotehnoloog
AST 3 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: Noorem-
ametnik; nooremdokumen-teerija; nooremtehnik;nooreminfotehnoloog; par-lamendi uksehoidja (
1)
(1) Parlamendi uksehoidja ametikohtade arv Euroopa Parlamendis ei ületa 85 .160 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Tegevusüksus AD Tegevusüksus AST
AST 2 Abiteenistuja, kelle ameti-
nimetuseks on: arhiivi-
ametnik; tehniline abitööli-ne; infotehnoloog-abitööline; parlamendiuksehoidja (
1)
AST 1 Abiteenistuja, kelle ameti-nimetuseks on: arhiivi-
ametnik; tehniline abitööli-ne; infotehnoloog-abitööline; parlamendiuksehoidja. (
1)
(1) Parlamendi uksehoidja ametikohtade arv Euroopa Parlamendis ei ületa 85 .
B.Keskmise teenistuskäigu vastavust määravad protsendimäärad
Palgaaste Abiteenistujad Administraatorid
13 – 20 %
12 – 25 %11 – 25 %10 20 % 25 %
9 20 % 25 %8 25 % 33 %7 25 % 33 %6 25 % 33 %5 25 % 33 %43 3 % –33 3 % –23 3 % –13 3 %– ”
91) II lisa muudetakse järgmiselt:
a) artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
i) teises lõigus lisatakse esimese lause järele järgmine lause:
“Institutsioon võib siiski otsustada, et valimistingimused määratakse kindlaks vastavalt
institutsiooni töötajatele korraldatud hääletusel väljendatud eelist usele.”;
ii) neljandas lõigus asendatakse sõnad “kõigi ametnikekategooriate ja p ersonalieeskirjade artiklis 5
nimetatudteenistuste”sõnadega“mõlemapersonalieeskirjadeartiklis 5nimetatudtegevusüksuse”;
b) artikli3aesimesesjaneljandaslõigusasendataksesõnad“artikli2ko lmandaslõigus”sõnadega“artikli2
lõikes 2”;
c) 3. jagu pealkirjaga “Distsiplinaarnõukogu”, sealhulgas artiklid 4, 5 ja 6 jäetakse välja;
d) 4. jagu nummerdatakse ümber 3. jaoks ja 5. jagu nummerdatakse ümber 4. ja oks;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161
e) artikkel 10 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 10
Hindamiskomiteeliikmednimetabigalaastalametissenimetavasutusvõi ametiisikjapersonalikomitee;
kumbki nimetab ametisse ühepalju liikmeid institutsiooni tegevusüksus esse AD kuuluvate ametnike
hulgast. Komitee valib esimehe. Ühiskomitee liikmed ei tohi kuuluda hind amiskomiteesse.
Kuihindamiskomiteeltpalutaksesoovitustametnikukohta,kellevahetu ülemusonkomiteeliige,siissee
liige ei osale kõnealuse ametniku asja arutamisel.”;
f) lisatakse järgmine jagu:
“5. jagu
Ametialast ebapädevust käsitlev ühine nõuandekomitee
Artikkel 12
Ametialast ebapädevust käsitlev ühine nõuandekomitee koosneb esimehes t ja vähemalt kahest liikmest,
kesonvähemaltpalgaastmeAD14ametnikud.Komiteeesimeesjaliikmednim etataksekolmeksaastaks.
Pooled liikmetest määrab ametisse personalikomitee ja pooled ametisse n imetav asutus või ametiisik.
Esimehe nimetab ametisse nimetav asutus või ametiisik personalikomitee ga üheskoos koostatud
kandidaatide loetelust.
Kui juhtum käsitleb palgaastme AD 14 või madalama astme ametnikku, kuuluv ad ühisesse
nõuandekomiteesse kaks lisaliiget samast tegevusüksusest ja samalt pal gaastmelt, kuhu kuulub
asjaomane ametnik, ja kes määratakse samamoodi nagu alalised liikmed.Kui ühisel nõuandekomiteel palutakse uurida personalieeskirjade artik li 29 lõikes 2 nimetatud juhtival
kohal olevat vanemametnikku käsitlevat juhtumit, moodustatakse erilin e ja ajutine ühine
nõuandekomitee, mis koosneb kahest personalikomitee määratud liikmest ja kahest ametisse nimetava
asutuse või ametiisiku määratud liikmest, kelle palgaaste on vähemalt sa ma kõrge kui asjaomasel
ametnikul.Ametissenimetavasutusvõiametiisikjapersonalikomiteelepivadkokku ajutisesmenetluses,etmäärata
teises lõigus nimetatud lisaliikmed, kes osalevad selliste juhtumite kä sitlemisel, mis hõlmavad Euroopa
Liidust väljaspool asuvas riigis töötavat ametnikku või lepingulist töö tajat.”
92) III lisa muudetakse järgmiselt:
a) artikli 1 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
i) teist lõiku muudetakse järgmiselt:
A) punkti c lisatakse sõnad “ning tegevusüksus ja pakutud palgaaste”;
B) punkti d lisatakse sõna “diplomid” ette sõnad “personalieeskirjade ar tikli 5 lõike 3 kohased”;
ii) kolmandas lõigus asendatakse sõnad “artikli 2 kolmandas lõigus” sõna dega “artikli 2 lõikes 2”;
b) artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
i) esimene lõik asendatakse järgmisega:
“Valimiskogu koosneb ametisse nimetava asutuse või ametiisiku nimetatu d esimehest ning
ametisse nimetava asutuse või ametiisiku ja personalikomitee nimetatud liikmetest; kumbki
nimetab ühepalju liikmeid.”;162 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
ii) teises lõigus asendatakse sõnad “artikli 2 kolmandas lõigus” sõnadeg a “artikli 2 lõikes 2”;
iii) neljandasse lõiku lisatakse sõna “kelle” järele sõnad “tegevusüksu s ja”;
iv) lisatakse järgmine lõik:
“Kuivalimiskokkukuulubüleneljaliikme,koosnebseevähemaltkahestmõ lemastsoostliikmest”;
c) lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 7
1.
Pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega volitavad instituts ioonid Euroopa Ühenduste
Personalivaliku Talitust (edaspidi “talitus”) võtma vajalikke meetmei d selle tagamiseks, et ühenduste
ametnike valikumenetlustes ning personalieeskirjade artiklites 45 ja 4 5a nimetatud hindamises ja
läbivaatamismenetlustes kohaldataks ühtseid norme.
2.
Talituse ülesanne on:
a) korraldada konkreetsete institutsioonide taotluse korral avatud kon kursse;
b) anda konkreetsete institutsioonide taotluse korral tehnilist abi nen de institutsioonide korraldatud
sisekonkurssidel;
c) määrata institutsioonide korraldatud kõikide läbivaatuste sisu sell e tagamiseks, et
personalieeskirjade artikli 45a lõike 1 punkti c nõuded on täidetud ühtse l ja järjepideval viisil;
d) vastutadaüldiseltkeeleoskusemääratlemisejasellehindamisekorra ldamiseeestselleks,ettagada,
et personalieeskirjade artikli 45 lõike 2 nõuded on täidetud ühtsel ja jär jepideval viisil.
3.
Talitus võib konkreetsete institutsioonide taotluse korral täita muid a metnike valikuga seotud
ülesandeid.
4.
Talitusannabtaotlusekorralabierinevateleinstitutsioonideleajuti stevõilepingulistetöötajatevalikul,
eelkõige katsete sisu kindlaksmääramisel ja valikumenetluste korralda misel muude teenistujate
teenistustingimuste artiklite 12 ja 82 raames.”
93) IV lisa ainsat artiklit muudetakse järgmiselt:
a) lõigetes 1 ja 1a asendatakse arv 60 arvuga 63;
b) lõike 1a asukohta muudetakse, see muutub lõikeks 4 ja selle esimene lõik asendatakse järgmisega:
“4.
Toetuse saamise ajal ja kuue esimese kuu jooksul pärast seda on personalie eskirjade artiklites 41 ja
50 nimetatud ametnikul õigus saada endale ja oma kindlustusega hõlmatud i sikutele hüvitisi
personalieeskirjade artiklis 72 sätestatud ravikindlustusskeemi alus el, tingimusel et ametnik maksab
asjakohaseidsissemakseid,misonarvutatudvastavaltvajaduselekaste mapõhipalgavõikäesolevaartikli
lõikes 1 sätestatud põhipalga osa põhjal, ning et ta ei tee tasustatavat tö öd.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163
94) IVa lisa asendatakse järgmisega:
“IVa LISA
OSALISE TÖÖAJAGA TÖÖ
Artikkel 1
Ametnik taotleb luba osalise tööajaga töötamiseks ametniku vahetu ülemu se kaudu vähemalt kaks kuud enne
taotletavat kuupäeva, v.a nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomuliste l juhtudel.
Luba võidakse anda vähemalt üheks kuuks ja maksimaalselt kolmeks aastaks , ilma et see piiraks artiklis 15 ja
artikli 55a lõike 2 punktis e nimetatud juhtusid.
Luba võib siiski samadel tingimustel pikendada. Asjaomane ametnik esita b pikendamistaotluse vähemalt kaks
kuud enne loa kehtivusaja lõppu. Osalise tööajaga töö ei või olla lühem kui pool tavalisest tööajast.
Osalise tööajaga töötamise periood algab kuu esimesel päeval, v.a nõuete kohaselt põhjendatud juhtudel.
Artikkel 2
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib asjaomase ametniku taotlusel tühistada loa enne selle kehtivusaja
lõppu. Tühistamiskuupäev ei või olla hiljem kui kaks kuud pärast ametniku pakutud kuupäeva või neli kuud
pärast kuupäeva, mil osalise tööajaga töötamiseks anti luba pikemaks aja ks kui üks aasta.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib erandjuhtudel ja teenistuse h uvides tühistada loa enne selle
kehtivusaja lõppu, teatades sellest ametnikule kaks kuud ette.
Artikkel 3
Ametnikul on selle aja jooksul, mil tal on lubatud töötada osalise tööajag a, õigus saada töötasu, mille
protsendimäär vastab protsendimäärale normaalsest tööajast. Protsend imäära ei kohaldata siiski ülalpeetava
lapse toetuse, majapidamistoetuse põhisumma ja õppetoetuse suhtes.
Sissemaksed ravikindlustusskeemi arvutatakse ametnikule täistööajag a töötamise korral makstava põhipalga
põhjal.Sissemaksedpensioniskeemiarvutatakseametnikuleosalisetöö ajagatöötamisekorralsaadudpõhipalga
põhjal. Ametnik võib samuti taotleda, et pensioniskeemi sissemaksed arv utataks ametnikule täistööajaga
töötamise korral makstava põhipalga põhjal personalieeskirjade artikl i 83 kohaselt. VIII lisa artiklite 2, 3 ja 5
kohaldamisel arvutatakse omandatud pensioniõigused proportsionaalse lt tasutud sissemaksetega.
Osalise tööajaga töötamise ajal ei või ametnik teha ületunnitööd või muud tasustatavat tööd,
v.a personalieeskirjade artiklile 15 vastav töö.
Artikkel 4
Olenemataartikli3esimeselõiguesimesestlausest,üle55-aastasedame tnikud,kellelonlubatudtöötadapoole
kohagapensionilejäämiselevalmistumiseks,saavadvähendatudpõhipal ka,misvõrdubtäistööajagapõhipalga
järgmiste protsendimäärade kohaldamisel saadud kahest summast suurima ga:
a) kas 60 %;
b) või protsendimäär, mis vastab teenistusaastatele VIII lisa artiklite 2, 3, 4, 5, 9 ja 9a tähenduses poole
kohaga töötamise ajavahemiku alguses, ning sellele lisandub 10 %.164 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Ametnikud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva artikli sätteid, peavad poole kohaga töötamise lõpetamisel
jäämakaspensionilevõimaksmatagasisumma,misületab50%poolekohagat öötamiseajavahemikulsaadud
põhipalgast.
Artikkel 5
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib kehtestada üksikasjaliku kor ra käesolevate sätete kohaldamiseks.”
95) V lisa muudetakse järgmiselt.
a) Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
i) esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
A) seitsmendas taandes jäetakse välja sõnad “sünd või”;
B) olemasoleva seitsmenda taande järele lisatakse järgmised taanded:
“— lapse sünd: 10 päeva, mis tuleb võtta välja neljateistkümne nädala jook sul pärast sündi,
— abikaasa surm sünnituspuhkuse ajal: ülejäänud sünnituspuhkuse päevad ele vastav arv
päevi; kui surnud abikaasa ei olnud ametnik, määratakse ülejäänud sünnit uspuhkus
kindlaks, kohaldades personalieeskirjade artikli 58 sätteid analoogia põhjal.”;
C) olemasoleva kaheksanda taande järele lisatakse järgmine taane:
“— lapse väga raske haigus, mis on arstitõendiga tõendatud, või kuni 12-aa stase lapse
haiglaravi: kuni viis päeva;”;
D) olemasoleva üheksanda taande järele lisatakse järgmised taanded:
“— lapse lapsendamine: 20 nädalat, ja 24 nädalat, kui lapsendatakse puude ga laps:
iga lapse lapsendamisel võib saada üksnes ühe eripuhkuse, mida kasuvanem ad võivad
omavaheljagada,kuimõlemadonametnikud.Puhkustantakseüksnessiis,k uiametniku
abikaasa töötab tasustataval töökohal vähemalt poole kohaga. Kui abikaa sa töötab
väljaspool ühenduste institutsioone ja saab võrreldavat puhkust, arves tatakse ametniku
õigusest maha vastav arv päevi.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib vajaduse korral anda täiendav at eripuhkust
juhul, kui selle riigi siseriiklike õigusaktidega, kus lapsendamismene tlus toimub ja mis ei
olelapsendavaametnikutöökohariik,nõutakseühevõimõlemakasuvanema kohalolekut.
— 10-päevast eripuhkust antakse siis, kui ametnik ei kasuta täielikult 20 - või 24-nädalast
eripuhkustkäesolevataandeesimeselausetõttu;kõnealusttäiendavatl isapuhkustantakse
ainult üks kord iga lapse lapsendamisel.”;
ii) teises lõigus asendatakse sõnad “personalieeskirjade artikli 24 kol manda lõigu” sõnadega
“personalieeskirjade artikli 24a.”;
iii) lisatakse järgmine lõik:
“Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse ametniku elukaaslast abik aasana, kui VII lisa artikli 1
lõike 2 punktis c nimetatud kolm esimest tingimust on täidetud.”;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165
b) artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
i) teine ja kolmas lõik jäetakse välja;
ii) olemasolev viies lõik asendatakse järgmisega:
“Eespool toodud sätteid kohaldatakse ametnike suhtes, kelle töökoht asu b liikmesriikide
territooriumidel. Kui töökoht asub väljaspool kõnealuseid territooriu me, määratakse sõiduaeg
konkreetse otsusega, võttes arvesse eriomaseid vajadusi.”
96) VI lisa artiklites 1 ja 3 asendatakse sõnad “C- ja D-kategooria” sõnade ga “palgaastmete AST 1-AST 4”;
97) VII lisa muudetakse järgmiselt.
a) Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
i) lõige 1 asendatakse järgmisega:
“1.
Majapidamistoetuse põhiosa on 149,39 eurot, millele lisandu b 2 % ametniku põhipalgast.”;
ii) lõikes 2 muudetakse punkt c punktiks d ja lisatakse järgmine uus punkt:
“c) ametnik, kes on püsivas vabaabielus, tingimusel et:
i) paar esitab õigusdokumendi, mida tunnustab liikmesriik või liikmesri igi mis tahes pädev
asutus, teadvustades nende staatust vabaabielupartneritena,
ii) kumbki partner ei ole abielus või muus vabaabielus,
iii) partnerideiolejärgmistessugulussuhetes:vanem,laps,vanavanem ,lapselaps,vend,õde,
tädi, onu, venna- või õelaps, väimees, minia,
iv) paareisaasõlmidaseaduslikkuabieluliikmesriigis;käesolevapunk tikohaldamiselleitakse
paarilolevatvõimalusseaduslikultabielludaüksnesseljuhul,kuiosap ooledtäidavadkõiki
liikmesriigi õigusaktides sätestatud tingimusi, mis võimaldavad selli sel paaril abielluda.”;
iii) lõike2uuespunktisdasendataksesõnad“punktidesajabsätestatud” sõnadega“punktidesa,bja
c sätestatud”;
iv) lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõnad “C-kategooria 3. järgu” sõn adega “palgaastme 3 teise
järgu”;
b) artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
i) lõikes 1 asendatakse sõnad “247,86 eurot” sõnadega “326, 44 eurot”;ii) lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
“Mistaheslast,kedaametnikonkohustatudülalpidamaliikmesriikideal aealistekaitsetkäsitlevatel
õigusaktidel põhineva kohtuotsuse kohaselt, käsitatakse ülalpeetava l apsena.”;
c) artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
i) artikli senine tekst muudetakse lõikeks 1 ja nummerdatakse vastavalt;166 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
ii) uue lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
“1.
Vastavalt üldistes rakendussätetes ettenähtud tingimustele saab ametn ik õppetoetust, mis
võrdub tema tegelikult kantavate koolituskuludega, kuid on käesoleva li sa artikli 2 lõike 2
tähenduses maksimaalselt kuni 221,50 eurot kuus iga ülalpeetava lapse ko hta, kes on vähemalt
viieaastane ja õpib korrapäraselt alg- või keskkooli tasulises päevases õppes või kõrgkoolis.
Tasulises koolis käimist käsitleva nõude puhul ei hüvitata koolitranspo rdikulusid.”;
iii) kolmandat lõiku muudetakse järgmiselt:
A) esimene lause asendatakse järgmisega:
“Toetust makstakse maksimaalselt kahekordses esimeses lõigus ettenäht ud ülemmääras:”;
B) teisele taandele lisatakse järgmine tekst:
“või kui laps õpib kõrgkoolis muus riigis kui see, kus asub ametniku töökoh t.”;
C) teise taande järele lisatakse järgmine taane:
“— sarnaselt kahele eelmisele taandele isikule, kellel on õigus toetusel e ja kes ei ole alaliselt
töötav, võttes töökoha asemel arvesse elukohta.”;
iv) kolmanda lõigu järele lisatakse uus lõik:
“Tasulises koolis käimist käsitlevat nõuet ei kohaldata kolmanda lõigu k ohaste maksete suhtes.”;
v) lisatakse järgmine lõige:
“2.
Iga käesoleva lisa artikli 2 lõike 2 tähenduses ülalpeetava lapse puhul, k es on vähem kui viis
aastat vana ja ei käi veel korrapäraselt alg- või keskkooli päevases õppes , on kõnealuse toetuse
määraks kehtestatud 79,74 eurot kuus. Kohaldatakse lõike 1 viimase lõigu esimest lauset.”;
d) 2.a ja 2.b jagu, sealhulgas artiklid 4a ja 4b, jäetakse välja;
e) artikli 5 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
i) esimene lõik asendatakse järgmisega:
“1.
Sisseseadmistoetust, mis moodustab majapidamistoetuse saamise õiguse ga ametniku puhul
kahe kuu põhipalgaga võrdse summa või muudel juhtudel ühe kuu põhipalgaga võrdse summa,
makstaksealaliseleametnikule,kestõendab,ettaonpidanudpersonalie eskirjadeartikli20nõuete
täitmiseks vahetama elukohta.”;
ii) teise lõiku lisatakse sõnade “mõlemad abikaasad on Euroopa ühenduste ametnikud” järele sõnad
“või muud teenistujad”. [Teisena nimetatud muudatust ei kohaldata eesti keelse versiooni puhul.];
f) Artikli 6 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
i) esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
A) esimeses lauses asendatakse sõnad “kes vastab artikli 5 lõike 1 tingimu stele” sõnadega “kes
tõendab elukohavahetust”;
B) teiseslauseslisataksesõnade“mõlemadabikaasadonühendusteametni kud”järelesõnad“või
muud teenistujad”;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 167
g) artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
“1.
Hüvitise arvutamise aluseks on esimese klassi rongipilet lühimal ja odav aimal standardteekonnal
mööda raudteed töökoha ja töölevõtmiskoha või päritolukoha vahel.
Kui esimeses lõigus nimetatud teekond on pikem kui 500 kilomeetrit ja kui t avaline marsruut sisaldab
mere ületamist, on asjaomasel ametnikul piletite esitamise korral õigus saada hüvitist lennukulude eest
äriklassis või samaväärses klassis. Kui kasutatakse muud sõiduvahendit kui eespool mainitud, põhineb
hüvitise arvutamine rongipileti hinnal, välja arvatud kupeekoht. Kui se l alusel ei ole võimalik hüvitist
arvutada, määrab ametisse nimetav asutus või ametiisik hüvitustingimus ed eriotsusega.”;
h) artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
i) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
“1.
Ametnikel on õigus saada igal kalendriaastal hüvitist, mis võrdub nende s õidukuludega
töökohastartiklis7määratletudpäritolukohta,jakuineilonõigussaad amajapidamistoetust,siis
samuti hüvitist nende abikaasa ja artikli 2 tähenduses ülalpeetavate sõi dukulude eest.
Kui mõlemad abikaasad on ühenduste ametnikud, on mõlemal õigus saada enda ja oma
ülalpeetavate sõidukulude katteks eelnevate sätete kohast kindlasumma list hüvitist; igal
ülalpeetaval on õigus saada hüvitist ainult üks kord. Ülalpeetavate last e sõidukulud hüvitatakse
vanemate taotluse põhjal ükskõik kumma päritolukoha alusel.
Kui ametnik abiellub antud aasta kestel ja omandab seetõttu õiguse saada m ajapidamistoetust,
hüvitatakseabikaasareisikuludestseeosa,misonvõrdelineajavahemik ugaabiellumisekuupäevast
aasta lõpuni.
Kuihüvitisearvestamisealusmuutubpärastkõnealustesummademaksmise päevaperekonnaseisu
muutumise tõttu, ei ole asjaomane ametnik kohustatud neid tagasi maksma.
2–10-aastaste laste sõidukulud arvutatakse poole läbitud kilomeetrite eest makstava toetuse ja
poole kindlaksmääratud lisahüvitise põhjal; laste kahe- või kümneaasta seks saamise kuupäevaks
loetakse arvestamise eesmärgil jooksva aasta 1. jaanuar.
2.
Kindlaksmääratud hüvitis põhineb ametniku töökoha ja töölevõtmis- või p äritolukoha vahel
läbitudkilomeetriteeestmakstavaltoetusel;sellinevahemaaarvutata ksevastavaltartikli7lõike2
esimeses lõigus sätestatud meetodi põhjal.
Toetus läbitud kilomeetrite eest on:0 eurot iga kilomeetri eest, kui vahemaa on0-200 km
0,3320 eurot iga kilomeetri eest, kui vahemaa on 201-1 000 km0,5533 eurot iga kilomeetri eest, kui vahemaa on 1 001-2 000 km0,3320 eurot iga kilomeetri eest, kui vahemaa on 2 001-3 000 km0,1106 eurot iga kilomeetri eest, kui vahemaa on 3 001-4 000 km0,0532 eurot iga kilomeetri eest, kui vahemaa on 4 001-10 000 km0 eurot iga kilomeetri eest, kui vahemaa on üle 10 000 km
Eespool toodud toetusele läbitud kilomeetrite eest lisandub kindlaksmä äratud lisahüvitis, mille
suurus on:
166 eurot, kui töötamiskoha ja päritolukoha vaheline vahemaa raudteed mö öda on
725-1 450 km,331,99 eurot, kui töötamiskoha ja päritolukoha vaheline vahemaa raudtee d mööda on üle
1 450 km.
Eespool toodud toetusi läbitud kilomeetrite eest ja kindlaksmääratud li sahüvitisi korrigeeritakse
igal aastal samapalju kui töötasusid.”;168 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
ii) lõige 4 asendatakse järgmisega:
“4.
Eespool toodud sätteid kohaldatakse ametnike suhtes, kelle töökoht asub liikmesriikide
territooriumidel. Ametnikel, kelle töökoht asub väljaspool liikmesrii kide territooriumi, on õigus
iseenda jaoks ning samuti juhul, kui neil on õigus majapidamistoetusele, oma abikaasa ja teiste
artikli2tähendusesülalpeetavatejaokstaotledaigalkalendriaastal, etneilemakstakstagasinende
päritolukohtasõitmisekuludvõietneilemakstakstagasimuussekohtasõ itmisekulud,miseiületa
nendepäritolukohtasõitmisekulusid.Kuiabikaasajaartikli2lõikes2n imetatudisikudeielakoos
ametnikugatematöötamiskohas,onneilsiiskiigalkalendriaastalõigus saadahüvitistsõidukulude
eest sõiduks oma päritolukohast töötamiskohta või mujale, kui sõitmise k ulud ei ületa eespool
osutatud sõidukulusid.
Nimetatud reisikulud hüvitatakse kindlaksmääratud hüvitise kujul, mil le aluseks on lennukulud
turistiklassist vahetult kõrgemas klassis.”;
i) artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
i) lõige 1 asendatakse järgmisega:
“1.
Kui ametnik tõendab, et ta peab personalieeskirjade artikli 20 nõuete täi tmiseks elukohta
vahetama, on sellisel ametnikul lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul õigus saada päevaraha
kalendripäeva eest järgmiselt:
ametnik, kellel on õigus saada majapidamistoetust: 34,31 eurot;
ametnik, kellel ei ole õigust saada majapidamistoetust: 27,67 eurot.
Eespool sätestatud skaala vaadatakse läbi iga kord, kui vaadatakse läbi t öötasud vastavalt
personalieeskirjade artiklile 65.”;
ii) lõike2teiselõikulisataksesõnade“mõlemadabikaasadonEuroopaühe ndusteametnikud”järele
sõnad “või muud teenistujad”;
iii) lõige 3 jäetakse välja;
j) artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
i) lõike 1 teine lõik jäetakse välja;ii) lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
“Lähetuskorralduses märgitud lähetuse arvatava kestuse alusel arvutat akse avanss, mida ametnik
võib saada päevaraha arvel.”;
iii) lisatakse järgmine lõige:
“3.
Välja arvatud eriotsusega määratavatel erijuhtudel ja eelkõige siis, ku i ametnik kutsutakse
puhkuselt tagasi, piirdub lähetuskulude hüvitamine teenistuskoha ja lä hetuskoha vahelise
soodsaima reisi kuludega nii, et lähetusel viibiv ametnik ei pea märkimis väärselt pikendama oma
kohalviibimise aega.”
k) artiklid 12 ja 13 asendatakse järgmistega:
“Artikkel 12
1.Rongireis
Raudtee kaudu toimunud lähetuse sõidukulud hüvitatakse tõendavate doku mentide esitamisel esimese
klassi rongipileti hinna põhjal teenistuskoha ja lähetuskoha vahelise k õige lühema marsruudi järgi.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169
2.Lennureis
Ametnikel on lubatud reisida lennukiga, kui edasi-tagasi rongireisi pik kus oleks kokku vähemalt
800 kilomeetrit.
3.Merereis
Ametissenimetavasutusvõiametiisikotsustabkasutatavadklassidjali sahüvitisedkajutieestigajuhtumi
puhul ja reisi pikkuse ja maksumuse põhjal.
4.Autoreis
Sõidukulud hüvitatakse rongipileti hinna põhjal kindlas summas punkti 1 kohaselt; muid hüvitisi ei
maksta.
Ametnikule, kes reisib lähetuses olles erioludes, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik siiski
otsustadamakstahüvitistvastavaltläbitudkilomeetritearvuleeespoo lnimetatudsõidukuludetavapärase
hüvitamise asemel, kui ühistranspordi kasutamine on selgelt ebasoodne.
Artikkel 13
1.
Lähetusepäevarahakoosnebkindlastsummast,miskatabkõiklähetusesvi ibivalametnikultekkinud
kulud:hommikusöök,kakspeamistsöögikordajakõrvalkulud,shkohaliku dsõidukulud.Majutuskulud
koos kohalike maksudega hüvitatakse tõendavate dokumentide esitamisel iga riigi kohta
kindlaksmääratud maksimumsumma piires.
2. a) Liikmesriike käsitlev skaala on järgmine:
(eurodes)
Sihtpunktid Päevaraha Hotellihinna piirmäär
Belgia 84,06 117,08
Tšehhi Vabariik 55,00 175,00Taani 91,70 148,07Saksamaa 74,14 97,03Eesti 70,00 120,00Kreeka 66,04 99,63Hispaania 68,89 126,57Prantsusmaa 72,58 97,27Iirimaa 80,94 139,32Itaalia 60,34 114,33Küpros 50,00 110,00Ungari 50,00 165,00Läti 85,00 165,00Leedu 80,00 170,00Luksemburg 82,00 106,92Malta 60,00 115,00Madalmaad 78,26 131,76Austria 74,47 128,58Poola 60,00 210,00Portugal 68,91 124,89Sloveenia 60,00 110,00Slovakkia 50,00 125,00Soome 92,34 140,98Rootsi 92,91 141,77Ühendkuningriik 86,89 149,03170 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Kui üks ühenduste institutsioonidest, haldusasutus või väljaspool ühen dust olev asutus pakub
lähetusesviibivaleametnikuletasutatoitlustustjamajutustvõihüvit abneed,tulebseedeklareerida.
Seejärel tehakse vastav mahaarvamine.
b) Väljaspool liikmesriikide Euroopa territooriumi asuvates riikides t oimuvaid lähetusi käsitleva
skaala kinnitab ja seda korrigeerib korrapäraselt ametisse nimetav asut us või ametiisik.
3.
Nõukoguvaatablõike2punktisasätestatudmääradläbiigakaheaastajäre l.Seeläbivaataminetehakse
hotellide, restoranide ja toitlustusteenuste hindasid käsitleva komis joni aruande põhjal, võttes arvesse
selliste hindade arengut näitavaid indekseid. Nõukogu teeb käesoleva lä bivaatamise kohta otsuse
komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on sätes tatud EÜ asutamislepingu
artikli 205 lõike 2 teise lõigu esimeses taandes.”;
l) lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 13a
Käesoleva lisa artiklite 11, 12 ja 13 üksikasjalikud rakenduseeskirjad k ehtestavad eri institutsioonid
üldiste rakendussätete alusel.”;
m) artiklid 14a ja 14b jäetakse välja;
n) artikli 15 esimeses lõigus asendatakse sõnad “palgaastmet eA1j aA2 ametnikud” sõnadega
“personalieeskirjade artikli 29 lõike 2 tähenduses juhtival kohal oleva d vanemametnikud”;
o) artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
i) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
“2.
Tingimustel, mis on sätestatud ühenduse institutsioonide ühisel kokkul eppel pärast
nõupidamistpersonalieeskirjadekomiteegakoostatudeeskirjades,või vadametnikudkorrapäraselt
lasta oma institutsioonil üle kanda osa oma töötasust teise liikmesriiki .
Eespool toodud sätte kohaselt võib ülekanne käsitleda emba-kumba või mõl emat:
a) teiseliikmesriigiõppeasutusesõppivaülalpeetavalapsekohtamaksi mumsumma,misvõrdub
kõnealuse lapse eest tegelikult saadud õppetoetusega;
b) kehtivate tõendavate dokumentide esitamisel korrapärased maksed kõi kidele muudele
asjaomases liikmesriigis elavatele isikutele, kelle puhul ametnik esit ab tõendeid selle kohta, et
tal on kohustus selliste isikute ees kohtu või pädeva haldusasutuse otsus e põhjal.
Punktis b nimetatud ülekanded ei või ületad a 5 % ametniku põhipalgast.
3.
Lõikes 2 ettenähtud ülekanded tehakse personalieeskirjade artikli 63 te ises lõigus määratletud
vahetuskursiga. Ülekantavad summad korrutatakse koefitsiendiga, mis v äljendab erinevust
personalieeskirjade XI lisa artikli 3 lõike 5 punktis b määratletud selle riigi paranduskoefitsiendi,
kuhuülekannetehakse,japersonalieeskirjadeXIlisaartikli3lõike5pu nktisaosutatudametniku
töötasu suhtes kohaldatud paranduskoefitsiendi vahel.”;
ii) lisatakse järgmine lõige:
“4.
Lisaks lõigetes 1-3 nimetatud ülekannetele võib ametnik taotleda korrap ärast ülekannet teise
liikmesriikiigakuisevahetuskursialusel,millesuhteskoefitsientee ikohaldata.Kõnealuneülekanne
ei või ületada 25 % ametniku põhipalgast.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171
98) VIII lisa muudetakse järgmiselt:
a) artikli 2 teises lõigus asendatakse arv 35 sõnadega “maksimumpensioni saamiseks vajalik aastate arv
personalieeskirjade artikli 77 teise lõigu tähenduses”;
b) artikkel 3 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 3
Tingimusel,etasjaomasedteenistujadontasunudomapensionisissemaks eidasjaomaseteenistusajaeest,
võetakse artikli 2 tähenduses pensioniõigusliku staaži arvutamisel arv esse järgmist:
a) aeg, mil ametnik on olnud ühe institutsiooni teenistuses ühes personal ieeskirjade artikli 35
punktides a, b, c, e ja f sätestatud halduslikest seisunditest. Personali eeskirjade artikliga 40
hõlmatud ametnike suhtes kohaldatakse selle artikli lõike 3 teise lõigu v iimases lauses sätestatud
nõudeid;
b) aeg, mil ametnikul on olnud õigus personalieeskirjade artiklite 41 ja 5 0 järgsele hüvitisele ja mis
ei tohi ületada viit aastat;
c) aeg, mil ametnikul on õigus saada invaliidsustoetust;
d) aeg, mil teenistuja on olnud teenistuses mis tahes muus pädevuses vasta valt muude teenistujate
teenistustingimustele.Kuinendesteenistustingimustesnimetatudlep ingulistesttöötajatestsaavad
ametnikud,siistööstaažlepingulistetöötajatenaannabneileõigusesa adaametnikutööstaaži,mis
arvutatakse lepingulise töötajana saadud viimase põhipalga ja ametniku na saadud esimese
põhipalga vahelises suhte põhjal tegelikult teenistuses oldud aja piire s. Võimalikud üleliigsed
sissemaksed,misvastavadarvutatudpensioniõiguslikustaažijategeli keteenistusaastatevahelisele
erinevusele,hüvitatakseasjaomaseleisikulelepingulisetöötajanasa adudviimasepõhipalgapõhjal.
Käesolevatsätetkoosvajalikemuudatustegakohaldataksesiis,kuiamet nikestsaavadlepingulised
töötajad.”
c) artikkel 4 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 4
1.
Ametnik, kes on varem olnud ühe institutsiooni teenistuses kas ametniku, ajutise töötaja või
lepingulise töötajana ja kes naaseb mõne ühenduse institutsiooni teenis tusse, omandab uuesti
pensioniõiguse. Ta võib taotleda, et tema pensioniõiguse arvutamisel võ etaks arvesse käesoleva lisa
artikli 3 kohaselt kogu ametniku, ajutise töötaja või lepingulise töötaj ana teenistuses oldud aega, mille
eest on tasutud sissemaksed, tingimusel et:
a) makstakse tagasi artikli 12 kohaselt makstud lahkumistoetus, millele lisandub liitintress 3,5 %
aastas. Kui asjaomase ametniku puhul kohaldatakse muude teenistujate te enistustingimuste
artikleid 42 või 112, palutakse asjaomasel ametnikul samuti tagasi makst a kõnealuse artikli
kohaselt makstud summa koos eespool mainitud intressiga;
b) selleks on kõrvale pandud summa enne artikli 11 lõikes 2 sätestatud teen istusaastate hüvitise
arvutamist ja tingimusel, et ametnik on taotlenud kõnealuse artikli koha seid õigusi ja ta on need
saanud pärast seda, kui ta on uuesti teenistusse võetud; see summa on võrdn e ühenduse
pensioniskeemiülekantudsummaosaga,misvastabartikli11lõike1võiar tikli12lõike1punkti
bkohaseltkindlustusmatemaatiliseltarvutatudjaalgsesseskeemiülek antudsummalejamilleleon
liidetud liitintress 3,5 % aastas.
Kuiasjaomaseametnikupuhulkohaldataksemuudeteenistujateteenistus tingimusteartikleid42või112,
võetakse kõrvalepandava summa arvutamisel arvesse ka nimetatud artikli te kohaselt makstud summat,
millele on lisatud liitintress 3,5 % aastas.
Kuiühenduseskeemiülekantavastsummasteipiisakoguvarasemateenistu sajagaseotudpensioniõiguste
täiendamiseks, võib ametnik taotluse korral täiendada esimese lõigu pun ktis b määratletud summat.
2.
Lõikes1sätestatudintressimääravõibläbivaadataXIIlisaartiklis10s ätestatudeeskirjadekohaselt.”;172 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
d) artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
i) esimene lõik asendatakse järgmisega:
“Kui ametnik jääb teenistusse pärast 63. eluaastat, on tal õigus pensioni tõusule, mis on võrdne
2%-gatemapensioniarvutamiselarvessevõetavastpõhipalgastigapäras tsedaigatöötatudaasta
kohta, tingimusel et kogupension koos tõusuga ei ületa 70 % tema personali eeskirjade artikli 77
teises või kolmandas lõigus nimetatud viimasest põhipalgast, olenemata käesoleva lisa artikli 2
sätetest.”;
ii) teises lõigus asendatakse arv 60 arvuga 63;
e) artiklis 6 asendatakse sõnad “palgaastm e D 4 esimese järgu” sõnadega “palgaastme 1 esimese järgu”;
f) artikkel 7 jäetakse välja;
g) artikkel 8 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 8
Vanaduspensioni kindlustusmatemaatiline väärtus on ametnikule laekuv ate hüvitiste kogumaksumus,
mis arvutatakse XII lisa artiklis 9 nimetatud suremustabeli järgi ja 3,5 % -lise aastaintressi kohaselt, mille
määr võidakse läbi vaadata XII lisa artiklis 10 sätestatud eeskirjade koh aselt.”;
h) artikkel 9 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 9
1.
Enne 63-aastaseks saamist teenistusest lahkuv ametnik võib taotleda, et tema vanaduspensioni
hakataks maksma:
a) edasilükatuna alates tema 63-aastaseks saamise kalendrikuule järgne va kuu esimese päevast; või
b) kohe, kui ta on saanud vähemalt 55-aastaseks. Sel juhul vähendatakse va naduspensioni summa
võrra, mis arvutatakse ametniku vanuse põhjal pensioni saamise alguse aj al.
Pensionivähendatakse3,5%igaaastakohtaseni,kuiametnikeioleveelom andanudõigustsaada
personalieeskirjade artiklis 77 nimetatud vanaduspensioni. Kui person alieeskirjade artiklis 77
nimetatudvanaduspensionisaamiseõigustandvaeajaasjaomaseisikuteg elikuvanusevaheületab
kogu aastate arvu, lisatakse vähendusele üks aasta.
2.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib teenistuse huvides otsustada üldiste rakendussätetega
kehtestatud objektiivsete kriteeriumide ja läbipaistvate menetluste a lusel mitte kohaldada asjaomaste
ametnikesuhtesühtegivähendust.Nendeametnikejaajutisteteenistuja tekoguarv,kesjäävadpensionile,
ilma et nende pensioni vähendataks igal aastal, ei ole suurem kui 10 % kõiki de institutsioonide
ametnikest, kes on eelmisel aastal pensionile jäänud. Aastane protsendi määr võib kõikuda vahemikus
8-12 %, tingimusel et kahe aasta kogumäär on 20 % ja võttes arvesse eelarvel ist neutraalsust. Enne viie
aasta möödumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hinda misaruande käesoleva
meetme rakendamise kohta. Vajaduse korral teeb komisjon EÜ asutamislepi ngu artikli 283 alusel
ettepaneku kinnitada iga viie aasta järel maksimaalseks aastaseks maksi mummääraks 5-10 % kõikide
institutsioonide eelmisel aastal pensionile jäänud ametnikest.”;
i) lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 9aVähendatud pensioni määramiseks ametnikele, kes on omandanud õiguse saa da pensioni, mis ületab
70%nendeviimasestpõhipalgast,jakestaotlebomavanaduspensionikohe stmaksmistartikli9kohaselt,
vähendatakse artikli 9 kohaselt nominaalnäitajat, mis vastab pigem töös taažile kui 70 %-le viimasest
põhipalgast. Siiski ei tohi selliselt arvutatud vähendatud pensionid ül etada 70 % viimasest põhipalgast
personalieeskirjade artikli 77 tähenduses.”;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173
j) artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
i) lõikes1lisataksesõnade“kogutudpensioniõiguse”ja“kindlustusmat emaatilineekvivalent”vahele
sõnad “tegeliku ülekandekuupäeva kohane”;
ii) lõikes 2:
A) esimese lõigu tekst:
“on õigus pärast ametissenimetamist tasuda ühendustele seoses sellise t eenistuse või sellise
tegevusega omandatud vanaduspensioniõiguse kindlustusmatemaatiline väärtus või selle
kindlasummaline tagasiostmisväärtus.”;
asendatakse järgmisega:
“on õigus pärast ametissenimetamist, kuid enne personalieeskirjade art iklis 77 nimetatud
vanaduspensioni maksmise õiguse saamist, tasuda ühendustele tegeliku ü lekandekuupäeva
kohaselt sellise teenistuse või tegevustega omandatud pensioniõiguste kogumaksumus.”;
B) teine lõik asendatakse järgmisega:
“Sellisel juhul määrab institutsioon, mille teenistuses ametnik on, kin dlaks ametniku endisest
teenistusajast tuleneva pensioniõigusliku staaži aastate arvu oma pens ioniskeemi raames
üldiste rakendussätetena, arvestades ametniku põhipalka, vanust ja üle kande tegemise päeval
kehtivatvahetuskurssijavõttesaluseksülekantudkapitali,pärastüle kandetegemisekuupäeva
ja tegeliku ülekandekuupäeva vahel kapitalikasvu näitava summa mahaarv amist.”
C) lisatakse järgmine lõik:
“Ametnikud võivad kasutada käesolevat korda üksnes üks kord iga liikmesr iigi ja asjaomase
pensionifondi puhul”;
k) artikkel 12 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 12
1.
Alla 63-aastasel ametnikul, kelle teenistus lõpeb muul põhjusel kui surm a või invaliidsuse tõttu ja
kelleleioleõigustsaadakohestvõiedasilükatudvanaduspensioni,onte enistusestlahkudesõigussaada:
a) lahkumistoetust, mis võrdub tema põhipalgast pensionimakseteks kinn ipeetud summa
kolmekordseväärtusegapärastmuudeteenistujateteenistustingimuste artiklite42ja112kohaselt
tasutudmistahessummademahaarvamist,kuitaonolnudteenistusesvähem altüheaastajatema
suhtes ei ole kohaldatud artikli 11 lõikes 2 kehtestatud korda;
b) muudeljuhtudelartikli11lõikes1sätestatudhüvitisivõiomavalikul eraõiguslikukindlustusseltsi
või pensionifondi hüvitiste kindlustusmatemaatilisi ekvivalente, tin gimusel et kindlustusselts või
fond tagab, et:
i) kapitali ei maksta tagasi;ii) igakuistelatistmakstaksekõigevaremalates60.eluaastastjakõige hiljemalates65.eluaastast;
iii) sätestatakse perepension või toitjakaotuspensionid;iv) üleminekut teise kindlustusseltsi või muusse fondi lubatakse üksnes juhul, kui selline fond
täidab punktides i, ii ja iii kehtestatud tingimusi.174 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
2. Erandina lõike 1 punktist b on alla 63-aastastel ametnikel, kes on teeni stusse asumisest saadik
pensioniõiguste saamiseks või säilitamiseks teinud sissemakseid riikl ikusse pensioniskeemi või omal
valikuleraõiguslikkukindlustusskeemivõipensionifondi,misvastabl õikes1sätestatudnõuetele,jakelle
teenistuslõpebmuulpõhjuselkuisurmavõiinvaliidsusetõttu,ilmaetne iloleksõigustsaadakohestvõi
edasilükatud vanaduspensioni, teenistusest lahkudes õigus saada lahku mistoetust, mis võrdub nende
institutsioonide teenistuses olles omandatud pensioniõiguste kindlus tusmatemaatilise väärtusega.
Sellistel juhtudel pensioniõiguste saamiseks või säilitamiseks riikli kusse pensioniskeemi tehtavad
sissemaksedarvatakselahkumistoetusestmahamuudeteenistujateteeni stustingimusteartikli42või112
kohaselt.
3.
Kui ametniku teenistus lõpetatakse ametist kõrvaldamise tõttu, määrata kse makstav lahkumistoetus
või, vastavalt asjaoludele, ülekantav kindlustusmatemaatiline ekviva lent vastavalt IX lisa artikli 9 lõike 1
punktile h tehtud otsuse põhjal.”;
l) artikkel 12a jäetakse välja;
m) 3. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:“Invaliidsustoetus”;n) artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
i) esimenelõiknummerdataksejaseemuutublõikeks1ningsõna“invaliids uspensioni”asendatakse
sõnaga “invaliidustoetust”;
ii) teine lõik jäetakse välja ja asendatakse järgmisega:
“2.
Invaliidsustoetust saavad isikud ei või teha tasustatavat tööd ilma amet isse nimetava asutuse
võiametiisikueelnevaloata.Invaliidsustoetusestarvataksemahasell isesttasustatavasttööstsaadav
tulu, mis ületab koos invaliidsustoetusega viimati teenistuses saadud k ogu töötasu, mis põhineb
toetuse maksmise kuu esimesest päevast kehtival palgaskaalal.
Toetuse saaja peab esitama taotluse korral nõutavad kirjalikud tõendid j a teatama oma
institutsioonile kõik tegurid, mis võivad mõjutada toetuse saamist.”;
o) artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
i) sõna “invaliidsuspensioni” asendatakse sõnaga “invaliidsustoetust ” ja sõna “pensioni” asendatakse
sõnaga “toetust”, kui need esinevad tekstis;
ii) teises lõigus jäetakse välja sõnad “sellisel juhul kohaldatakse VIII lisa artikli 16 sätteid”;
p) artiklis 15 asendatakse sõna “pensioni” sõnaga “toetuse” ja arv 60 arvu ga 63;
q) artikkel 16 jäetakse välja;r) artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
i) sõna “lesk” asendatakse sõnadega “elusolev abikaasa”, kui need esinev ad tekstis;
ii) [Esimesena nimetatud muudatust ei kohaldata eestikeelse versiooni p uhul.] sõna “lesepensionile”
asendatakse sõnaga “toitjakaotuspensionile”;
s) artiklit 17a muudetakse järgmiselt:
i) esimeses ja teises lõigus asendatakse sõna “lesepension” sõnadega “to itjakaotuspension”, kui need
esinevad tekstis;
ii) esimeses ja kolmandas lõigus asendatakse sõna “lesk” sõnadega “eluso lev abikaasa”, kui need
esinevad tekstis;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175
iii) lisaks muudetakse esimest lõiku järgmiselt:
A) sõnad:
“tingimusel et nende abielu oli kestnud vähemalt aasta, enne kui ametnik l ahkus
institutsiooni teenistusest”;
asendatakse järgmisega:
“tingimusel et nad olid juba abielus, enne kui ametnik lahkus institutsio oni teenistusest, ja et
abielu oli kestnud vähemalt aasta”;
B) [Ei kohaldata eestikeelse versiooni puhul.];
t) artikkel 18 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 18
Kuiendineametniksaivanaduspensioni,ontemaelusolevalabikaasal,ku itaoliametnikugaabielusolnud
juba enne ametniku lahkumist institutsiooni teenistusest ja kui abielu o li kestnud vähemalt ühe aasta,
õigus saada toitjakaotuspensioni, mis võrdub 60 %-ga vanaduspensionist , mida ametnik sai oma surma
ajal,kuiartikli22sätetesteituleneteisiti.Minimaalnetoitjakaotus pensionon35%viimasestpõhipalgast;
toitjakaotuspensioneivõisiiskimingiljuhulületadavanaduspensioni summat,midaabikaasasaisurma
ajal.
Abielukestusteiarvestata,kuiametnikulonenneteenistusestlahkumis tsõlmitudabielustlapsvõilapsed
ja kui lesk peab neid ülal või on neid ülal pidanud.”;
u) artiklit 18a muudetakse järgmiselt:
i) sõna “lesk” asendatakse sõnadega “elusolev abikaasa” ja arv 60 asendat akse arvuga 63, kui need
esinevad tekstis;
ii) esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
a) sõnad,kuineedesinevadtekstis,“kuitaoliametnikugaabielusolnudv ähemaltüheaastaenne
tema lahkumist institutsiooni teenistusest”;
asendatakse sõnadega
“kui nad olid juba abielus, enne kui ametnik lahkus institutsiooni teenis tusest, ja abielu on
kestnud vähemalt ühe aasta.”;
b) sõna “lesepension”, kui see esineb tekstis, asendatakse sõnaga “toitj akaotuspension”;
c) [Ei kohaldata eestikeelse versiooni puhul.];
v) artikkel 19 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 19
Kui endine ametnik sai invaliidsustoetust, on tema elusoleval abikaasal , kui nad olid abielus sel ajal, kui
ametnikul tekkis õigus toetusele, õigus saada toitjakaotuspensioni, mi s võrdub 60 %-ga
invaliidsustoetusest, mida abikaasa sai surma ajal, kui artikli 22 sätet est ei tulene teisiti.
Minimaalne toitjakaotuspension on 35 % viimasest põhipalgast; toitjaka otuspension ei või siiski mingil
juhul ületada invaliidsustoetuse summat, mida abikaasa sai surma ajal.” ;
w) artikli21lõikes1asendataksesõna,kuiseeesinebtekstis,“lesel”sõ nadega“elusolevalabikaasal”jasõnad
“vanadus- või invaliidsuspensioni” sõnadega “vanaduspensioni või inva liidsustoetust”;176 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
x) artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
i) esimeses lõigus asendatakse sõna “lesk” sõnadega “elusolev abikaasa” ;
ii) kolmandas lõigus asendatakse sõnad “vanadus- või invaliidsuspensio ni” sõnadega
“vanaduspensioni või invaliidsustoetust”;
y) artiklit 24 muudetakse järgmiselt:
i) esimeseslõigusasendataksesõnad“vanadus-võiinvaliidsuspensioni ”sõnadega“vanaduspensioni
või invaliidsustoetust”;
ii) teise lõiku lisatakse järgmine lause:
“Samamoodi lõpeb õigus orvupensionile, kui selle saajat ei käsitata enam ülalpeetava lapsena
VII lisa artikli 2 tähenduses.”;
z) artiklis 25 asendatakse sõnad “pensioni või invaliidsuspensioni” sõn adega “vanaduspensioni või
invaliidsustoetust”;
aa) artiklis 26 asendatakse sõna “lese” sõnadega “elusoleva abikaasa”. [ Teisena nimetatud muudatust ei
kohaldata eestikeelse versiooni puhul.];
bb) artikkel 27 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 27
Ametniku või endise ametniku lahutatud abikaasal on õigus saada käesolev as peatükis määratletud
toitjakaotuspensioni,kuitavõibomaendiseabikaasasurmakorraltõend ada,ettalonõigussaadaendiselt
abikaasalt ülalpidamistoetust kas kohtuotsuse või siis tema ja tema endi se abikaasa vahelise ametlikult
registreeritud ja kehtiva kokkuleppe alusel.
Toitjakaotuspensioneivõisiiskiületadaülalpidamistoetusesummat,m idamakstiendiseabikaasasurma
ajal ja mida on kohandatud personalieeskirjade artiklis 82 sätestatud ko rras.
Lahutatud abikaasa kaotab oma õiguse, kui ta abiellub uuesti enne oma endi se abikaasa surma. Kui ta
abiellub uuesti pärast endise abikaasa surma, kohaldatakse artiklit 26. ”;
cc) artiklit 28 muudetakse järgmiselt:
i) esimeses lõigus asendatakse sõnad “lahutatud naist” sõnadega “lahuta tud abikaasat”. [Teisena
nimetatudmuudatusteikohaldataeestikeelseversioonipuhul.]Sõna“le sk”asendataksesõnadega
“elusolev abikaasa”;
ii) [Ei kohaldata eestikeelse versiooni puhul.];
dd) artiklis 29 asendatakse sõnad “lahutatud naise” sõnadega “lahutatud abikaasa” ja “lesele” sõnadega
“elusolevale abikaasale”;
ee) artiklis 31 asendatakse sõnad “vanadus- või invaliidsuspensioni” sõ nadega “vanaduspensioni või
invaliidsustoetust”;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177
ff) artikli 31a järgmine tekst:
“või määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2530/72, määruse
(ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1543/73, määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2150/82 v õi määruse (ESTÜ,
EMÜ, Euratom) nr 1679/85 järgi”;
asendatakse järgmisega:
“või määruse (EMÜ) nr 1857/89, (*) määruse (EÜ, Euratom) nr 1746/2002, (**) määruse (EÜ, Euratom)
nr 1747/2002 (***) või määruse (EÜ, Euratom) nr 1748/2002 (****) järgi.
(*) EÜT L 181, 28.6.1989, lk 2. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, ESTÜ, Eurat om) nr 2458/98
(EÜT L 307, 17.11.1998, lk 1).
(**) EÜT L 264, 2.10.2002, lk 1.
(***) EÜT L 264, 2.10.2002, lk 5.
(****) EÜT L 264, 2.10.2002, lk 9.”;
gg) artikli 34 teine lõik asendatakse järgmisega:
“Personalieeskirjade artikleid 80 ja 81 kohaldatakse samuti laste suhte s, kes sünnivad vähem kui 300
päeva pärast ametniku või vanaduspensioni või invaliidsustoetust saanu d endise ametniku surma.”;
hh) artiklis 35 asendatakse sõnad “vanadus-, invaliidsus- või toitjakao tuspensioni” sõnadega “vanadus- või
toitjakaotuspensioni või invaliidsustoetuse”;
ii) artiklis 36 lisatakse sõna “palgast” järele sõnad “ja invaliidsustoe tusest”;
jj) artikkel 39 jäetakse välja;
kk) artiklit 40 muudetakse järgmiselt:
i) esimeses lõigus asendatakse sõnad “vanadus-, invaliidsus- või toitja kaotus- või ajutise pensioni”
sõnadega “vanadus- või toitjakaotus- või ajutise pensioni või invaliids ustoetuse”;
ii) teine lõik asendatakse järgmisega:
“Vanaduspensioni või invaliidsustoetust ei maksta, kui asjaomane isik s aab samal ajal Euroopa
Liidu üldeelarvest või ühe asutuse käest palka või personalieeskirjade a rtiklite 41 ja 50 järgset
hüvitist. Samamoodi ei saa neid ühitada mõne institutsiooni või asutuse a metikohalt saadava
töötasuga.”;
ll) artiklit 42 muudetakse järgmiselt:
i) sõnad “vanaduspensioni või invaliidsuspensioni” asendatakse sõnade ga “vanaduspensioni või
invaliidsustoetust”;
ii) sõnad “või toetust” lisatakse sõnade “oma pensioni” ja “ühe aasta jook sul” vahele;
mm) artiklisse 44 lisatakse enne sõnu “kas täielikult” sõna “ajutiselt” j a sõnad “personalieeskirjade artikli 86
alusel” asendatakse sõnadega “IX lisa artikli 9 alusel”;
nn) artikli 45 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
“Euroopa Liidus elavatele pensionäridele makstakse hüvitisi eurodes el ukohaliikmesriigi panka.
Väljaspool Euroopa Liitu elavatele pensionäridele makstakse hüvitisi e urodes elukohariigi panka.
Erandkorras võib pensioni maksta eurodes selle riigi panka, kus institut sioonil on peakorterid, või
välisvaluutaspensionisaajaelukohariiki,kasutadesEuroopaLiiduüld eelarverakendamisekskasutatavaid
viimaseid vahetuskursse.
Käesolevat artiklit kohaldatakse analoogia põhjal invaliidsustoetuse saajate suhtes.”;
oo) artiklis 46 asendatakse sõnad “vanadus- või invaliidsuspensioni” sõ nadega “vanaduspensioni või
invaliidsustoetust”;178 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
99) IX lisa asendatakse järgmisega:
“IX LISA
DISTSIPLINAARMENETLUS
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 1
1.
Kui Euroopa Pettustevastaste Ameti juurdluse käigus ilmneb institutsio oni ametniku või endise ametniku
võimalikosalemineuuritavasasjas,teavitataksesellestviivitamatak õnealustisikut,kuiseeeikahjustajuurdlust.
Mingiljuhuleitohipärastjuurdluselõppemisttehanimeliseltametniku leosutavatjäreldust,ilmaetasjaomasele
ametnikule oleks antud võimalust väljendada oma seisukohti kõigi temaga seotud asjaolude kohta. Järeldustes
viidatakse neile seisukohtadele.
2.
Juhul kui juurdluse huvides on vajalik täielik salajasus või on vaja kasut ada siseriikliku õigusasutuse
pädevusse kuuluvat juurdlusmenetlust, võib ametniku oma seisukohti esi tama kutsumise kohustuse täitmist
ametisse nimetava asutuse või ametiisiku nõusolekul edasi lükata. Selli sel juhul ei või algatada
distsiplinaarmenetlust enne, kui ametnikule ei ole antud võimalust välj endada oma seisukohta.
3.
KuipärastEuroopaPettustevastaseAmetijuurdlusteisaaalgatadakohtu asjaametnikuvastu,kellevastuon
esitatud väiteid, lõpetatakse teda käsitlev juurdlus edasisi meetmeid v õtmata Euroopa Pettustevastase Ameti
direktori otsusega, kes teatab sellest kirjalikult ametnikule ja instit utsioonile, mille teenistuses ametnik on.
Ametnik võib taotleda, et kõnealune otsus lisataks tema isikutoimikusse .
Artikkel 2
1.
Käesoleva lisa artiklis 1 sätestatud eeskirju kohaldatakse vajalike muu datustega ametisse nimetava asutuse
või ametiisiku läbiviidavate muude haldusmenetluste suhtes.
2.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik teavitab asjaomast isikut juurdlu se lõppemisest ja saadab talle
juurdlusaruande järeldused ning taotluse korral kõik dokumendid, mis on otseselt seotud tema vastu esitatud
väidetega, kui kolmandate isikute õigustatud huvide kaitsest ei tulene t eisiti.
3.
Institutsioonid võtavad vastu käesoleva artikli rakenduskorra persona lieeskirjade artikli 110 kohaselt.
Artikkel 3
1.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib juurdlusaruande põhjal päras t asjaomase ametniku teavitamist
kõikidest toimikutes esitatud tõenditest ja pärast asjaomase ametniku ä rakuulamist:
a) otsustada, et ametniku suhtes ei või mitte mingil juhul algatada kohtua sja; ametnikule teatatakse sellest
kirjalikult; või
b) otsustada isegi siis, kui kohustused on või on ilmselt jäetud täitmata, et ei kohaldata ühtegi
distsiplinaarmeedet, ja vajaduse korral tehakse ametnikule hoiatus; võ i
c) personalieeskirjade artiklis 86 nimetatud kohustuste täitmata jätmi se korral:
i) otsustada algatada käesoleva lisa 4. jaos sätestatud distsiplinaarme netlus, või
ii) otsustada algatada distsiplinaarmenetlus distsiplinaarnõukogus.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179
Artikkel 4
Ametnikul, keda objektiivsetel põhjustel ei saa käesoleva lisa sätete ko haselt ära kuulata, võidakse paluda
väljendada oma seisukohta kirjalikult või teda võib esindada tema enda va litud esindaja.
2. jagu
Distsiplinaarnõukogu
Artikkel 5
1.
Distsiplinaarnõukogu,edaspidi“nõukogu”,moodustatakseigasinstitu tsioonis.Nõukokkukuulubvähemalt
üks väljastpoolt institutsiooni valitud liige, kes võib olla esimees.
2.
Nõukogukoosnebesimehestjaneljasttäisliikmest,kedavõivadasendada asendusliikmed,jajuhtudepuhul,
mis käsitlevad kuni palgaastme AD 13 ametnikke, kaks lisaliiget, kes kuul uvad samasse tegevusüksusesse ja
samale palgaastmele kui ametnik, kelle suhtes distsiplinaarmenetlus al gatati.
3.
Nõukoguliikmedjaasendusliikmednimetataksealaliselttöötavateamet nikeseast,kellepalgaasteonAD14
või kõrgem, välja arvatud siis, kui juhtum käsitleb palgaastmete AD 16 või AD 15 ametnikke.
4.
Kui juhtum käsitleb palgaastme AD 16 või AD 15 ametnikke, nimetatakse nõuk ogu liikmed ja
asendusliikmed alaliselt töötavate ametnike seast, kelle palgaaste on A D 16.
5.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik ja personalikomitee lepivad kokku ajutises menetluses, mille abil
määratakse kaks lõikes 2 nimetatud lisaliiget, kes osalevad nõukogu töös , kui juhtum käsitleb kolmandates
riikides töötavaid ametnikke.
Artikkel 6
1.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik ja personalikomitee määravad kumb ki samal ajal kaks liiget ja kaks
asendusliiget.
2.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik nimetab ametisse esimehe ja aseesi mehe.
3.
Komitee esimees, liikmed ja asendusliikmed nimetatakse kolmeks aastaks . Institutsioonid võivad siiski
nimetada liikmed ja asendusliikmed lühemaks ajaks, mis peab olema vähema lt üks aasta.
4.
Käesoleva lisa artikli 5 lõike 2 kohaselt laiendatud nõukogu kaks lisalii get nimetatakse järgmiselt:
a) ametisse nimetav asutus või ametiisik koostab nimekirja, kus on võimal use korral kahe ametniku nimi
iga tegevusüksuse iga palgaastme kohta. Samal ajal saadab personalikomi tee ametisse nimetavale
asutusele või ametiisikule samadel alustel koostatud loetelu;
b) kümne päeva jooksul pärast distsiplinaarmenetluse või personalieesk irjade artiklis 22 sätestatud
menetluse algatamise otsust sisaldavast aruandest teatamist, valib nõu kogu esimees asjaomase isiku
juuresolekulloosimiseteeleespoolnimetatudloeteludestkaksnõukogu liiget,ühekummastkiloetelust.
Esimeesvõibotsustada,etsellesmenetlusesasendabtedasekretär.Esim eesteavitabasjaomastametnikku
ja üksikliikmeid nõukogu lõplikust koosseisust.
5.
Asjaomaselametnikulonõigusviiepäevajooksulalatesnõukogumoodusta misesttagandadaüksnõukogu
liige. Institutsioonil on samuti õigus tagandada üks nõukogu liige.
Sama tähtaja jooksul võivad nõukogu liikmed paluda end vabastada ülesann ete täitmisest õigustatud põhjusel
ja astuda tagasi huvide konflikti korral.180 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Vajadusel korraldab nõukogu esimees uue loosimise lõike 4 kohaselt nimet atud liikmete asendamiseks.
Artikkel 7
Nõukogu abistab ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratud sekre tär.
Artikkel 8
1.
Nõukogu esimees ja liikmed on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu d.
2.
Nõukogu arutelud ja menetlus on konfidentsiaalsed.
3. jagu
Distsiplinaarmeetmed
Artikkel 9
1.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib määrata järgmised karistused :
a) kirjalik hoiatus;
b) noomitus;c) kõrgemasse järku tõusmise edasilükkamine üheks kuni 23 kuuks;d) madalamasse järku tagandamine;e) palgaastme ajutine alandamine 15 päevaks kuni üheks aastaks;f) palgaastme alandamine samas tegevusüksuses;g) liigitamine madalamasse tegevusüksusesse koos palgaastme alandamis ega või ilma selleta;
h) ametist kõrvaldamine ning vajaduse korral pensioni ajutine vähendami ne või invaliidsustoetuse teatava
osakinnipidaminekindlaksmääratudajaks;sellisemeetmemõjueilaiene ametnikuülalpeetavatele.Sellise
vähenduse korral ei või endise ametniku tulu olla siiski väiksem kui VIII l isa artiklis 6 kehtestatud
elatusmiinimum, millele lisanduvad mis tahes makstavad peretoetused.
2.
Kui ametnik saab vanaduspensioni või invaliidsustoetust, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik
pensionist või invaliidsustoetusest pidada kinni teatava osa teatavaks ajavahemikuks; käesoleva meetme mõju
ei laiene ametniku ülalpeetavatele. Ametniku tulu ei või olla siiski väik sem kui VIII lisa artiklis 6 kehtestatud
elatusmiinimum, millele lisanduvad mis tahes makstavad peretoetused.
3.
Iga süüteo suhtes võib kohaldada üksnes ühte distsiplinaarkaristust.
Artikkel 10
Kehtestatud distsiplinaarkaristuse raskusaste peab vastama süüteo ras kusastmele. Süüteo raskusastme
kindlaksmääramisel ja kehtestatava distsiplinaarkaristuse üle otsust amisel võetakse eelkõige arvesse:
a) süüteo laadi ja asjaolusid, milles see aset leidis,
b) institutsioonide usaldatavusele, mainele või huvidele süüteost tule neva kahju suurust,01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181
c) seda, mil määral süütegu tuleneb tahtlikust tegevusest või hooletust,
d) ametniku süüteo motiive,
e) ametniku palgaastet ja staaži,f) ametniku isikliku vastutuse astet,g) ametniku tööülesannete ja vastutuste taset,h) seda, kas süütegu hõlmab korduvat tegevust või käitumist,i) ametniku käitumist kogu tema teenistuskäigu jooksul.
4. jagu
Distsiplinaarmenetlus ilma distsiplinaarnõukogus käsitlemiseta
Artikkel 11
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib ilma nõukoguga konsulteerima ta määrata karistuseks kirjaliku
hoiatusevõinoomituse.Ennesellemeetmevõtmistkuulabametissenimeta vasutusvõiametiisikäraasjaomase
ametniku.
5. jagu
Distsiplinaarmenetlus distsiplinaarnõukogus
Artikkel 12
1.
Ametissenimetavasutusvõiametiisikesitabnõukogulearuande,millesk irjeldabselgeltkaebustjavajaduse
korral asjaolusid, mis selle tingisid, sealhulgas raskendavaid või kerg endavaid asjaolusid.
2.
Aruanne edastatakse asjaomasele ametnikule ja nõukogu esimehele, kes te atab sellest nõukogu liikmetele.
Artikkel 13
1.
Aruandekättesaamiselonasjaomaselametnikulõigustutvudakoguomaisi kutoimikuganingtehakoopiad
kõikidest menetlusega seonduvatest dokumentidest, sealhulgas süüd lee vendavatest tõenditest.
2.
Asjaomaselametnikulondistsiplinaarmenetlusealgatamisearuandekät tesaamisestalatesvähemalt15päeva
kaitse ettevalmistamiseks.
3.
Asjaomast ametnikku võib abistada tema enda valitud isik.
Artikkel 14
Kui asjaomane ametnik tunnistab nõukogu esimehe juuresolekul oma süüteg u ja nõustub tingimusteta
käesoleva lisa artiklis 12 nimetatud aruandega, võib ametisse nimetav as utus või ametiisik vastavalt süüteo
laadile ja määratava karistuse vahelisele proportsionaalsuse põhimõtt ele juhtumi nõukogust tagasi võtta. Kui
juhtum võetakse nõukogust tagasi, edastab esimees arvamuse määratava ka ristuse kohta.
Erandina käesoleva lisa artiklist 11 võib ametisse nimetav asutus või ame tiisik selle menetluse alusel määrata
ühe käesoleva lisa artikli 9 lõike 1 punktides a-d sätestatud karistustes t.182 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Asjaomast ametnikku teavitatakse, enne kui ta tunnistab oma süütegu, sel lise tunnistamise võimalikest
tagajärgedest.
Artikkel 15
Enne distsiplinaarnõukogu esimest istungit teeb esimees ühele liikmele ülesandeks koostada asja kohta üldine
aruanne ja sellest teatatakse distsiplinaarnõukogu liikmetele.
Artikkel 16
1.
Asjaomaseametnikukuulabäradistsiplinaarnõukogu;ärakuulamiseajal võibtaesitadakirjalikkevõisuulisi
arvamusi kas isiklikult või esindaja kaudu. Ta võib kutsuda tunnistajaid .
2.
Institutsiooniesindabdistsiplinaarnõukogusametissenimetavaasutu sevõiametiisikupooltselleksvolitatud
ametnik, kellel on samad õigused kui asjaomasel ametnikul.
3.
Distsiplinaarnõukogu võib ära kuulata uurimist teostavad Euroopa Pettu stevastase Ameti ametnikud juhul,
kui juurdluse algatas amet.
Artikkel 17
1.
Kuidistsiplinaarnõukoguleiab,ettaleiolepiisavaltselgetteavetkae busevõiselletinginudasjaoludekohta,
nõuab ta uurimise korraldamist, milles kumbki pool saab esitada oma seisu kohad ja vastata teise poole
seisukohtadele.
2.
Distsiplinaarnõukoguesimeesvõiliigeteostabjuurdlustdistsiplinaa rnõukogunimel.Distsiplinaarnõukogu
võib nõuda uurimiseks vajalike mis tahes dokumentide esitamist, mis on ar utatava küsimusega seotud.
Institutsioon rahuldab kõik sellised taotlused distsiplinaarnõukogu m ääratud võimaliku tähtaja jooksul. Kui
selline taotlus esitatakse ametnikule, võetakse mis tahes keeldumine te atavaks.
Artikkel 18
Pärast esitatud dokumentide läbivaatamist ning võttes arvesse kõiki suu lisi või kirjalikke ütlusi ning võimaliku
uurimise tulemusi, võtab distsiplinaarnõukogu häälteenamusega vastu p õhjendatud arvamuse selle kohta, kas
kaebuse aluseks olevad faktid on olemas ja kas need faktid toovad kaasa kar istuse. Kõnealusele arvamusele
kirjutavad alla kõik distsiplinaarnõukogu liikmed. Iga liige võib lisad a arvamusele eriarvamuse.
Distsiplinaarnõukogu edastab ametisse nimetavale asutusele või ametii sikule ja asjaomasele ametnikule
arvamuse kahe kuu jooksul pärast ametisse nimetava asutuse või ametiisik u aruande saamist, tingimusel et
kõnealune tähtaeg vastab juhtumi keerukuse astmele. Kui juurdlus viiaks e läbi distsiplinaarnõukogu algatusel,
on tähtaeg neli kuud, tingimusel et kõnealune ajavahemik vastab juhtumi k eerukuse astmele.
Artikkel 19
1.
Distsiplinaarnõukogu esimees ei hääleta arutatavates küsimustes, v.a m enetlusküsimustes või häälte võrdse
jagunemise korral.
2.
Esimees tagab distsiplinaarnõukogu otsuste rakendamise ning teatab kõi kidele nõukogu liikmetele kõigist
asjaomastest andmetest ja dokumentidest.
Artikkel 20
Sekretär protokollib distsiplinaarnõukogu koosolekuid. Tunnistajad a llkirjastavad protokolli, mis sisaldab
nende ütlusi.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 183
Artikkel 21
1.
Asjaomaseametnikualgatuseldistsiplinaarmenetlusekäigustekkinudk uludjaeelkõigeametnikkuabistama
või kaitsma valitud isikute tasud maksab ametnik, kui distsiplinaarmene tluse tulemusel määratakse üks
käesoleva lisa artiklis 9 sätestatud karistustest.
2.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib siiski erandjuhtudel otsusta da teisiti, kui asjaomase ametniku
koormus oleks ebaõiglane.
Artikkel 22
1.
Ametissenimetavasutusvõiametiisikteebkäesolevalisaartiklites9ja 10nimetatudotsusepärastametniku
ärakuulamist kahe kuu jooksul alates distsiplinaarnõukogu arvamuse saa misest. Otsust tuleb põhjendada.
2.
Kui ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab menetluse lõpetada il ma distsiplinaarkaristust
määramata, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult asjaomasele ametn ikule. Asjaomane ametnik võib taotleda,
et kõnealune otsus lisataks tema isikutoimikusse.
6. jagu
Ametikohustustest kõrvaldamine
Artikkel 23
1.
Kui ametisse nimetav asutus või ametiisik süüdistab ametnikku tõsises ül eastumises, võib ta kõnealuses
üleastumisessüüdistatavaisikuviivitamataametistkõrvaldadamäärat udvõimääramataajakssõltumatasellest,
kas tegu on ametikohustuste mittetäitmise või seaduse rikkumisega.
2.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb selle otsuse pärast asjaomase ametniku ärakuulamist, välja
arvatud erilistel asjaoludel.
Artikkel 24
1.
Ametnikuametistkõrvaldamiseotsusesmärgitakse,kasametniksaabtöös teemalviibimiseajalkogutöötasu
või peetakse sellest kinni kõnealuses otsuses sätestatav osa. Ametnikul e makstav summa ei ole mingil juhul
väiksem kui käesolevate personalieeskirjade VIII lisa artiklis 6 sätest atud elatusmiinimum, millele lisanduvad
vajadusel mis tahes peretoetused.
2.
Ametist kõrvaldatud ametniku olukord tuleb lahendada lõplikult kuue kuu jooksul alates ametist
kõrvaldamise kuupäevast. Kui kuue kuu jooksul sellist otsust ei tehta, on asjaomasel ametnikul uuesti õigus
saada täistöötasu lõike 3 kohaselt.
3.
Töötasuosa võib jätkuvalt kinni pidada pärast lõikes 2 nimetatud kuuekuu list tähtaega, kui asjaomase
ametniku suhtes kohaldatakse kriminaalmenetlust samade tegude kohta ja teda peetakse vahi all kõnealuste
menetluste tulemusel. Sellisel juhul ei saa ametnik täistöötasu seni, ku ni pädev kohus on väljastanud
vabastamiskorralduse.
4.
Lõike 1 kohaselt kinnipeetud summad makstakse ametnikule tagasi, kui lõp likus otsuses määratud
distsiplinaarkaristus ei ole kirjalikust hoiatusest, noomitusest või k õrgemasse järku tõusmise edasilükkamisest
karmim või kui distsiplinaarkaristust ei määrata; viimasel juhul maksta kse summad tagasi koos XII lisa
artiklis 12 kindlaksmääratud liitintressiga.184 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
7. jagu
Paralleelne kriminaalvastutusele võtmine
Artikkel 25
Kuiametnikuleesitataksesamadetegudeeestsüüdistus,tehakselõpliko tsuspärastseda,kuiasjaarutavkohus
on teinud oma lõpliku otsuse.
8. jagu
Lõppsätted
Artikkel 26
Käesoleva lisa artiklites 11, 14, 22 ja 23 nimetatud otsused esitatakse Eu roopa Pettustevastasele Ametile
teadmiseks juhul, kui juurdluse algatas amet.
Artikkel 27
Ametnik, kellele on määratud muu distsiplinaarkaristus kui ametist kõrv aldamine, võib kirjaliku hoiatuse või
noomitusekorralkolmeaastamöödudesvõiülejäänudkaristustekorralku ueaastamöödudestaotleda,ettema
isikutoimikustkustutatakskõikviitedselliselekaristusele.Ametiss enimetavasutusvõiametiisikteebotsuse,kas
rahuldada kõnealune taotlus.
Artikkel 28
Kui ilmnevad uued faktid, mida kinnitavad vastavad tõendid, võib ametiss e nimetav asutus või ametiisik
distsiplinaarmenetluse omal algatusel või asjaomase ametniku taotluse l uuesti algatada.
Artikkel 29Kui ametniku vastu ei ole käesoleva lisa artikli 1 lõike 3 ja artikli 22 lõik e 2 kohaselt esitatud süüdistusi, on
ametnikul õigus taotleda, et kantud kahjud hüvitataks nii, et ametisse ni metava asutuse või ametiisiku otsus
avaldataks sobival viisil.
Artikkel 30
Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 3 kohaldamist, võtab iga institutsioon vajaduse korral vastu käesoleva artikli
rakenduskorra pärast nõupidamist oma personalikomiteega.”
100) X lisa muudetakse järgmiselt:
a) artikli 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
“Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb sellised üleviimised erimen etluse teel, edaspidi
“liikuvusmenetlus”, mille kohaldamiseks kehtestab ta üksikasjalikud r akenduseeskirjad pärast
nõupidamist personalikomiteega.”;
b) artikli 3 esimene lause asendatakse järgmisega:
“Kolmandasseriikimääratudametnikuvõibliikuvusmenetlusekohaselto maametikohalajutiseltümber
määrata ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega institutsioo ni asukohta või muusse
teenistuskohta ühenduses; sellisel viisil võib ametisse nimetada kõige rohkem neljaks aastaks ning
ametisse nimetamisele ei pea eelnema vaba ametikoha väljakuulutamist.” ;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 185
c) artikkel 5 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 5
1.
Kuiinstitutsioonpakubametnikuletollekohustustetasemelejaülalpee tavapereliikmetevajadustele
vastava elamispinna, peab ametnik seal elama.
2.
Ametisse nimetav asutus või ametiisik kehtestab lõike 1 üksikasjalikud r akenduseeskirjad pärast
nõupidamistpersonalikomiteega.Ametissenimetavasutusvõiametiisik määrabsamutikindlaksõiguse
mööblile ja muule eluruumide sisseseadele kooskõlas igas teenistuskoha s kohaldatavate tingimustega.”;
d) artiklis 6 asendatakse sõnad “viis kalendripäeva” sõnadega “kolm ja po ol tööpäeva”;
e) artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
i) esimeseslõigusasendataksesõnad“viiskalendripäeva”sõnadega“kol mjapooltööpäeva”jasõnad
“kaks ja pool kalendripäeva” sõnadega “kaks tööpäeva”;
ii) teises lõigus asendatakse sõnad “20 kalendripäeva” sõnadega “14 tööp äeva”;
f) artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
i) lõikes 1 asendatakse sõnad “20 järjestikust kalendripäeva” sõnadega “ 14 tööpäeva”;
ii) lõike 2 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
a) sõna “kalendripäeva” asendatakse sõnaga “tööpäeva”;
b) teine lause jäetakse välja;
g) artikli 10 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
i) kuuendat lõiku muudetakse järgmiselt:
a) neljandas taandes asendatakse arv 8 arvuga 7;b) neljanda taande järele lisatakse järgmine taane:
“— 30 %, kui väärtus on suurem kui 7, kuid mitte suurem kui 9,”;
c) viiendas taandes asendatakse arv 8 arvuga 9, kuid mitte suuremaga kui 11 ;
d) lisatakse järgmine taane:
“— 40 %, kui väärtus on suurem kui 11.”;
ii) lisatakse järgmised lõigud:
“Ametnikud,kelleleonomaametiajajooksulmääratudasukohaksraskeksv õivägaraskekspeetav
koht, kus elamistingimuste eest makstav toetus on 30 %, 35 % või 40 %, ja kes n õustuvad
üleviimisega uude kohta, kus toetus on 30 %, 35 % või 40 %, saavad lisaks uue t eenistuskoha
elamistingimuste eest makstavale toetusele täiendavat lisatas u 5 % esimeses lõigus nimetatud
võrdlussummast.
Kõnealust lisatasu määratakse kumulatiivselt ametniku iga saatmise ees t raskeks või väga raskeks
peetavasse teenistuskohta; elamistingimuste eest makstav toetus ja lis atasu kokku ei või siiski
ületada 45 % esimeses lõigus nimetatud võrdlussummast.”;186 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
h) artikli 13 esimese lõigu esimeses lauses asendatakse sõnad “iga kuue ku u järel” sõnadega “kord aastas”;
i) artikli 16 esimeses lõigus asendatakse sõnad “kas eurodes või ametniku põhjendatud taotluse alusel
töökohariigi vääringus” sõnadega “eurodes, töökohariigi vääringus või vääringus, milles kulud on
tekkinud”;
j) artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
i) esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
a) sõnad “ei ela institutsiooni pakutavas möbleeritud eluruumis” asenda takse sõnadega “elab
käesoleva lisa artiklite 5 või 23 kohaselt antud eluruumis ja”;
b) [Ei kohaldata eestikeelse versiooni puhul.];
ii) teises lõigus asendatakse sõnad “tegelikud sisseseadmiskulud” sõna dega “elukoha vahetusega
seotud muud kulud”;
k) artiklit 18 muudetakse järgmiselt:
i) teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
“Ametnikulemakstakselisaks50%VIIlisaartiklis10sätestatudpäevara hast,v.asiis,kuiametisse
nimetava asutuse või ametiisiku arvates on tegu vääramatu jõuga.”;
ii) [Ei kohaldata eestikeelse versiooni puhul].
l) Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 19
Ametnikud, kellel ei ole otseselt oma ametikohustuste täitmisega seoses võimalik kasutada ametiautot,
saavadomaautokasutamiseeestläbisõiduhüvitist.Hüvitisesuurusemää rabametissenimetavasutusvõi
ametiisik.”;
m) artikli 21 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:
“Kuiametnikpeabmuutmaomaelukohtaselleks,etjärgidapersonalieeski rjadeartikli20sätteid,kannab
institutsioon teenistuse alustamisel või üleviimisel, võttes arvesse a metisse nimetava asutuse või
ametiisiku kehtestatud tingimusi ja sõltuvalt talle teenistuskohas pak utava eluruumi liigist:
a) osa või kogu mööbli ja isiklike asjade kolimise kulud praegusest kohast teenistuskohta ja isiklike
asjade transpordikulud, kui kolitakse möbleerimata eluruumi;
b) isiklikeasjadevõimööblijaisiklikeasjadetranspordikulud,kuikol itaksemöbleeritudeluruumi.”;
n) artiklis 23 asendatakse sõnad “ametniku teenistusülesannete tasemel e” sõnadega “tema
teenistusülesannetele”;
o) 5. peatükk, k.a artikkel 26, jäetakse välja;
p) 6. peatükk, k.a artikkel 27, jäetakse välja;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 187
101) XI lisa asendatakse järgmisega:
“XI LISA
PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLITE 64 JA 65 RAKENDUSEESKIRJAD
1. PEATÜKK
PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 65 LÕIKES 1 ETTENÄHTUD TÖÖTASU IGA-AASTANE
LÄBIVAATAMINE
1. jagu
Tegurid, mille alusel määratakse kindlaks iga-aastased kohandused
Artikkel 1
1.Euroopa Ühenduste Statistikaameti aruanne
Personalieeskirjade artikli 65 lõikes 1 ettenähtud ümberhindamise eesm ärgil koostab Euroopa Ühenduste
Statistikaamet enne iga aasta oktoobri lõppu aruande, mis käsitleb eluka lliduse muutumist Brüsselis, Brüsseli
ja teatavate liikmesriikide asukohtade vahelisi ostujõu pariteete ning muutusi keskvalitsuse teenistuses olevate
siseriiklike riigiteenistujate palkade ostujõus.
2.Elukalliduse muutumine Brüsselis (Brüsseli rahvusvaheline indeks)
Euroopa Ühenduste Statistikaamet koostab Belgia ametivõimude esitatud andmete põhjal indeksi, mille abil
mõõdetakse ühenduste ametnike elukalliduse muutumist Brüsselis. See in deks (edaspidi “Brüsseli
rahvusvahelineindeks”)võtabarvessemuutusieelmiseaastajuunijajoo ksvaaastajuunivahelningseepõhineb
personalieeskirjade artikli 64 kohastel, artiklis 13 osutatud töörühma määratletud statistilistel meetoditel.
3.
Elukalliduse muutumine mujal kui Brüsselis (ostujõu pariteedid ja kauds ed indeksid)
a) Euroopa Ühenduste Statistikaamet arvutab kokkuleppel siseriiklike s tatistikaasutustega või muude
liikmesriikide asjakohaste asutustega ostujõu pariteedid, mille põhja l leitakse:
i) liikmesriikidepealinnades(väljaarvatudHolland,millepuhulvõeta kseAmsterdamiasemelaluseks
Haag) ja muudes töötamiskohtades töötavate ühenduste ametnike palkade o stujõud võrreldes
Brüsseliga,
ii) liikmesriikides ametnikele makstavate pensionide ostujõud võrreld es Brüsseliga.
b) Ostujõu pariteedid viitavad iga aasta juunile.
c) Ostujõu pariteedid arvutatakse nii, et iga põhikomponenti on võimalik ajakohastada kaks korda aastas
ja kontrollida otsevaatluse abil vähemalt kord iga viie aasta jooksul. Eu roopa Ühenduste Statistikaamet
ajakohastab ostujõu pariteete, kasutades kõige asjakohasemaid persona lieeskirjade artikli 64 kohaseid,
artiklis 13 osutatud töörühma määratletud indekseid.
d) MujalkuiBelgiasjaLuksemburgismõõdetakseelukallidusemuutumistv õrdlusperioodijooksulkaudsete
indeksite abil. Nende indeksite arvutamiseks korrutatakse Brüsseli rah vusvaheline indeks ostujõu
pariteedi muutusega.188 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
4.Muutused keskvalitsuste teenistuses olevate siseriiklike riigiteenis tujate palkade ostujõus (erinäitajad) 
a) Siseriiklike riigiteenistujate palkade ostujõu suurenemise või vähe nemise mõõtmiseks protsentides
arvutab Euroopa Ühenduste Statistikaamet asjaomaste siseriiklike asut uste poolt enne septembri lõppu
edastatavate andmete põhjal erinäitajad, mis kajastavad muutusi keskva litsuse teenistuses olevate
siseriiklikeriigiteenistujatetegelikustöötasuseelmiseaastajuuli jajooksvaaastajuulivahel.Kumbkipeab
sisaldama ühte kaheteistkümnendikku igal aastal makstavatest osadest.Erinäitajaid on kahesuguseid:i) üks näitaja kummagi tegevusüksuse jaoks, nagu on määratletud personal ieeskirjades,
ii) keskmine näitaja, mida kaalutakse nii, et see kajastaks igas tegevusü ksuses olevate siseriiklike
riigiteenistujate arvu.
Iga kõnealune näitaja koostatakse tegeliku bruto- ja netosummana. Bruto summade ümberarvestamisel
netosummadeks võetakse arvesse kohustuslikke kinnipidamisi ja üldisi m aksustamistingimusi.
Kogu Euroopa Liidu bruto- ja netonäitajate kehtestamiseks kasutab Euroo pa Ühenduste Statistikaamet
järgmistest liikmesriikidest koosnevaid valimeid: Belgia, Saksamaa, H ispaania, Prantsusmaa, Itaalia,
Luksemburg,HollandjaÜhendkuningriik.Nõukoguvõibkomisjonipooltpe rsonalieeskirjadeartikli65
lõike 3 kohaselt esitatud ettepanekul võtta vastu uue valimi, mis esindab vähemalt 75 % Euroopa Liidu
sisemajanduse kogutoodangust ning mida kohaldatakse alates selle vastu võtmisele järgnevast aastast.
Liikmesriike käsitlevaid tulemusi kaalutakse proportsionaalselt nend e riikliku sisemajanduse
kogutoodanguga, mille mõõtmisel kasutatakse ostujõu pariteete, nagu on esitatud kõige viimastes
statistikates, mis on avaldatud praegu kehtiva Euroopa arvepidamissüst eemi rahvamajanduse
arvepidamiste määratluste kohaselt.
b) Euroopa Ühenduste Statistikaameti nõudmisel esitavad siseriiklikud asutused talle lisateavet, mida
viimane peab vajalikuks sellise erinäitaja koostamiseks, millega mõõde takse muutusi siseriiklike
riigiteenistujate töötasude ostujõus õigesti.
Kui Euroopa Ühenduste Statistikaamet leiab pärast täiendavat nõupidami st siseriiklike asutustega
statistilisi kõrvalekaldeid saadud andmetes või peab võimatuks sellist e näitajate koostamist, mis
mõõdavad teatava liikmesriigi riigiteenistujate tegelikus sissetulek us toimunud muutusi statistiliselt
õigesti,esitabEuroopaÜhendusteStatistikaametkomisjonilearuandej aedastabviimaselekogumaterjali,
mis on vajalik hinnangu koostamiseks.
c) Lisaks erinäitajatele arvutab Euroopa Ühenduste Statistikaamet teat avad kontrollnäitajad. Üks selline
näitaja on praegu kehtiva Euroopa arvepidamissüsteemi rahvamajanduse a rvepidamise määratluste
kohaselt koostatud andmete kujul, mis käsitlevad tegelikku kogutöötasu isiku kohta keskvalitsuses.
Euroopa Ühenduste Statistikaameti aruanne erinäitajate kohta sisaldab ka selgitusi nende näitajate ja
eespool nimetatud kontrollnäitajate vaheliste erinevuste kohta.
Artikkel 2
Komisjon koostab üksikasjaliku aruande institutsioonidesse töölevõtm isega seotud vajaduste kohta ning
edastab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Selle aruande põhjal es itab komisjon pärast
personalieeskirjade raames muude institutsioonidega nõu pidamist vaja duse korral nõukogule kõikidel
asjakohastel näitajatel põhinevad ettepanekud.
2. jagu
Töötasu ja pensionide iga-aastase kohandamise kord
Artikkel 3
1.Nõukogu võtab enne iga aasta lõppu komisjoni ettepanekul ja 1. jaos sätest atud kriteeriumide põhjal vastu
alates 1. juulist kohaldatava ja personalieeskirjade artikli 65 lõike 3 k ohase otsuse töötasude ja pensionide
kohandamise kohta.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 189
2.Kohanduse suurus saadakse Brüsseli rahvusvahelise indeksi korrutamise l erinäitajaga. Kohandus esitatakse
netosummas ühtse üldprotsendina.
3.
Sel viisil kindlaks määratud kohanduse suurus arvatakse kooskõlas järgm ise meetodiga personalieeskirjade
artiklis 66 ja XIII lisas ning muude teenistujate teenistustingimuste ar tiklites 20, 63 ja 93 esitatud põhipalkade
tabelitesse:
a) netotöötasu ja -pensioni suurendatakse või vähendatakse paranduskoe fitsienti arvestamata eespool
osutatud iga-aastase kohanduse võrra,
b) uus põhipalkade tabel koostatakse, arvutades brutosumma, mis pärast m aksude kinnipidamist lõike 4
kohaselt ning kohustuslike sotsiaalkindlustus- ja pensionimaksete kin nipidamist vastab netosummale,
c) netosummade ümberarvestamisel brutosummadeks võetakse aluseks vall alise ametniku olukord, kes ei
saa personalieeskirjadega ettenähtud toetusi.
4.
Määruse(EMÜ,Euratom,ESTÜ)nr260/68kohaldamiselkorrutataksekõneal usemääruseartiklis4osutatud
summasid teguriga, mis koosneb:
a) eelnevast kohandusest tulenevast tegurist,
b) lõikes 2 nimetatud töötasu kohandusmäärast.
5.
Belgias ja Luksemburgis paranduskoefitsienti ei kohaldata. Parandusko efitsiendid, mida kohaldatakse:
a) teistes liikmesriikides ja muudes töötamiskohtades töötavate ühendu se ametnike palkade suhtes,
b) erandina personalieeskirjade artikli 82 lõikest 1 ühenduse pensionid e suhtes, mis makstakse teistes
liikmesriikides enne 1. maid 2004 saadud õigustele vastava osa alusel,
määratakse kindlaks käesoleva lisa artiklis 1 osutatud vastavate ostujõ u pariteetide ja personalieeskirjade
artiklis 63 asjaomaste riikide suhtes määratletud vahetuskursside vahe liste suhete põhjal.
Suure inflatsioonimääraga töötamiskohtade suhtes kohaldatakse käesol eva lisa artiklis 8 sätestatud menetlust,
mis käsitleb paranduskoefitsiendi kohaldamist tagasiulatuvalt.
6.
Asutused teevad ametnike, endiste ametnike ja muude asjaomaste isikute t öötasudes ja pensionides
asjakohase positiivse või negatiivse kohanduse, mida kohaldatakse taga siulatuvalt järgmist kohandamist
käsitleva otsuse kohaldamise algkuupäeva ja jõustumise kuupäeva vaheli ses ajavahemikus.
Kuitagasiulatuvaltkohaldatavakohandamisegakaasnebenammakstudsum madetagasimaksmisevajadus,võib
tagasimaksedjaotadamaksimaalseltkaheteistkümnekuupeale,misjärgn evadjärgmistiga-aastastkohandamist
käsitleva otsuse jõustumiskuupäevale.
2. PEATÜKK
TÖÖTASUJAPENSIONIDEVAHEPEALSEDKOHANDUSED(PERSONALIEESKIRJADEART IKLI65
LÕIGE 2)
Artikkel 4
1.
Personalieeskirjade artikli 65 lõike 2 kohaseid töötasu vahepealseid ko handusi, mis jõustuvad 1. jaanuaril,
tehakse juhul, kui elukallidus juuni ja detsembri vahel oluliselt muutub (viitega käesoleva lisa artikli 6 lõikes 1190 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
määratletud tundlikkuslävele), ja võttes asjakohaselt arvesse ostujõu muutumist jooksval iga-aastasel
vaatlusperioodil käsitlevat prognoosi.
2. Komisjon saadab oma ettepaneku nõukogule hiljemalt aprilli teisel poo lel.
3. Neid vahepealseid kohandusi võetakse arvesse palkade iga-aastasel ko handamisel.
Artikkel 5
1.
Iga aasta märtsis koostab Euroopa Ühenduste Statistikaamet käesoleva li sa artiklis 12 sätestatud
nõupidamisel esitatud andmete põhjal prognoosi ostujõu muutumise kohta kõnealusel perioodil.
Kui selle prognoosi tulemusena saadav protsent on negatiivne, võetakse v ahepealsete kohanduste arvutamisel
arvesse pool selle protsendi väärtusest.
2.
Elukalliduse muutumist Brüsselis mõõdetakse eelnenud kalendriaasta ju unist detsembrini kestnud perioodi
käsitleva Brüsseli rahvusvahelise indeksiga.
3.
Iga koha puhul, mille jaoks on kehtestatud paranduskoefitsient (v.a Belg ia ja Luksemburg), arvutatakse
detsembri kohta artikli 1 lõikes 3 osutatud ostujõu pariteedid. Elukalli duse muutus arvutatakse kooskõlas
artikli 1 lõikes 3 sätestatud eeskirjadega.
Artikkel 6
1.
Käesolevalisaartikli5lõikes2osutatudtundlikkuslävikuuekuulisepe rioodijaoksvastab12kuuksarvutatud
7 protsendile.
2.
Kui käesoleva lisa artikli 5 lõike 1 teisest lõigust ei tulene teisiti, koh aldatakse läve vastavalt järgmisele
menetlusele:
a) kui tundlikkuslävi saavutatakse või ületatakse Brüsselis (mõõdetuna Brüsseli rahvusvahelise indeksiga
juuni ja detsembri vahel), kohandatakse kõikide kohtade töötasu iga-aas tase kohandamiskorra kohaselt,
b) kui Brüsselis tundlikkusläve ei saavutata, kohandatakse ainult nende kohtade paranduskoefitsiente, kus
elukalliduse muutus (mõõdetuna kaudsete indeksitega juuni ja detsembri vahel) on läve ületanud.
Artikkel 7
Käesoleva lisa artikli 6 kohaldamisel:
Kohanduse suurus on Brüsseli rahvusvaheline indeks, mida korrutatakse v ajaduse korral poolega
prognoositavast erinäitaja väärtusest juhul, kui see on negatiivne.Paranduskoefitsiendidonasjakohaseostujõupariteedijapersonaliees kirjadeartiklis63ettenähtudvahetuskursi
vahelinesuhe,midajuhul,kuikohanduseksvajalikkuläveeioleBrüsseli ssaavutatud,korrutataksekohandamise
väärtusega.
3. PEATÜKK
PARANDUSKOEFITSIENDI JÕUSTUMISKUUPÄEV (SUURE ELUKALLIDUSE TÕUSUGA
TÖÖTAMISKOHAD)
Artikkel 8
1.
Suure elukalliduse tõusuga (mõõdetuna kaudsete indeksite muutustega) k ohtade puhul jõustub
paranduskoefitsient enne 1. jaanuari vahepealse kohanduse või 1. juulil iga-aastase kohanduse puhul. Selle01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 191
eesmärk on viia ostujõu vähenemine kooskõlla sellise töötamiskoha ostuj õu vähenemisega, kus elukalliduse
muutus vastab tundlikkuslävele.
2. Iga-aastase kohanduse jõustumiskuupäevad on järgmised:
a) 16. mai töötamiskohtade puhul, mille kaudne indeks on suurem kui 6,3 %, j a
b) 1. mai töötamiskohtade puhul, mille kaudne indeks on suurem kui 12,6 %.
3. Vahepealse kohanduse jõustumiskuupäevad on järgmised:
a) 16. november töötamiskohtade puhul, mille kaudne indeks on suurem kui 6 ,3 %, ja
b) 1. november töötamiskohtade puhul, mille kaudne indeks on suurem kui 12 ,6 %.
4. PEATÜKK
PARANDUSKOEFITSIENTIDE KEHTESTAMINE JA KOHALDAMISE LÕPETAMINE
(PERSONALIEESKIRJADE ARTIKKEL 64)
Artikkel 9
1.
Asjaomaste liikmesriikide asjakohased ametiasutused, ühenduste insti tutsioonide haldusosakond või
ühenduste ametnike esindajad konkreetses töötamiskohas võivad taotled a paranduskoefitsiendi kehtestamist
selle koha jaoks.
Sedataotlusttulebpõhjendadaobjektiivseteteguritega,millestilmne b,ettöötamiskohajaasjaomaseliikmesriigi
pealinna (v.a Holland, mille puhul võetakse Amsterdami asemel aluseks Ha ag) elukallidus on mitme aasta
jooksulolnudmärkimisväärselterinev.KuiEuroopaÜhendusteStatistik aametkinnitab,eterinevusonmärgatav
(üle 5 %) ja püsiv, peaks komisjon tegema ettepaneku kehtestada selle koha jaoks paranduskoefitsient.
2.
Samamoodi võtab nõukogu komisjoni ettepanekul vastu otsuse lõpetada kon kreetse koha puhul
paranduskoefitsiendi kasutamine. Sellisel juhul põhineb otsus ühel jär gmistest asjaoludest:
a) asjaomase liikmesriigi asjakohase ametiasutuse, ühenduste institut sioonide haldusosakonna või
ühenduse ametnike konkreetses kohas olevate esindajate tehtud taotlus, millest nähtub, et elukallidus
selles kohas ei erine enam märkimisväärselt (alla 2 %) asjaomase liikmesr iigi pealinna elukallidusest.
Selline lähenemine peaks olema püsiv ja Euroopa Ühenduste Statistikaame ti poolt valideeritud,
b) tõsiasi, et ühenduste ametnikud või ajutised töötajad selles kohas ena m ei tööta.
3.
Nõukogu teeb otsuse ettepaneku põhjal vastavalt personalieeskirjade ar tiklile 64.
5. PEATÜKK
ERANDIKLAUSEL
Artikkel 10
Kuikomisjoniselleksotstarbeksesitatudandmetepõhjalleitakse,etüh endusemajanduslikjasotsiaalneolukord
on tõsiselt ja äkiliselt halvenenud, esitab komisjon asjakohased ettepa nekud, mille üle nõukogu otsustab
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 283 sätestatud korras.192 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
6. PEATÜKK
EUROOPA ÜHENDUSTE STATISTIKAAMETI ROLL JA SUHTED LIIKMESRIIKIDE ASJAKO HASTE
AMETIASUTUSTEGA
Artikkel 11
EuroopaÜhendusteStatistikaametiülesanneonteostadajärelevalvettö ötasudekohandamiselarvessevõetavate
näitajate koostamiseks kasutatavate alusandmete ja statistiliste meet odite kvaliteedi üle. Eelkõige koostab
statistikaamet kõik hinnangud ja teostab kõik uuringud, mis on selliseks järelevalveks vajalikud.
Artikkel 12Iga aasta märtsis kutsub Euroopa Ühenduste Statistikaamet kokku liikmes riikide asjakohaste ametiasutuste
ekspertidest koosneva töörühma, keda nimetatakse “personalieeskirjad e artikli 65 töörühmaks”.
Nõupidamisel uuritakse seoses eri- ja kontrollnäitajatega seotud stati stilisi meetodeid ja nende rakendamist.
Samutiesitatakseteave,misonvajalikostujõumuutumistkäsitlevaprog noosikoostamisekstöötasuvahepealse
kohandamise eesmärgil, koos andmetega keskvalitsuse asutuste tööaja pi kkuse kohta.
Artikkel 13Vähemalt kord aastas ja mitte hiljem kui septembris kutsub Euroopa Ühendu ste Statistikaamet kokku
liikmesriikide asjakohaste ametiasutuste ekspertidest koosneva töörü hma, keda nimetatakse
“personalieeskirjade artikli 64 töörühmaks”.
Nõupidamisel uuritakse Brüsseli rahvusvahelise indeksi ja ostujõu pari teetide kehtestamisega seotud statistilisi
meetodeid ja nende rakendamist.
Artikkel 14
IgaliikmesriikteatabEuroopaÜhendusteStatistikaametileviimasetao tluselkõikidestteguritest,millelonotsene
või kaudne mõju keskvalitsuste teenistuses olevate siseriiklike riigit eenistujate töötasude koostisele ja
muutustele töötasudes.
7. PEATÜKK
LÕPPSÄTE JA PARANDUSKLAUSEL
Artikkel 15
1.
Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse 1. juulist 2004 kuni 31. detsembrini 2012.
2.
Needsättedvaadatakseüleneljandaaastalõpus,võtteseelkõigearvesse nendemõjueelarvele.Selleksedastab
komisjon vajadusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Ühenduse a sutamislepingu artikli 238 alusel
ettepaneku käesoleva lisa muutmiseks.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 193
102) Lisatakse järgmised lisad:
“XII LISA
PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 83 A RAKENDUSEESKIRJAD
1. PEATÜKK
ÜLDPÕHIMÕTTED
Artikkel 1
1.
Ametnikepersonalieeskirjadeartikli83lõikes2osutatudpensionikind lustusmaksetekindlaksmääramiseks
viib komisjon iga viie aasta järel alates 2004. aastast läbi personaliees kirjade artikli 83a lõikes 3 osutatud
pensioniskeemi tasakaalu kindlustusmatemaatilise hinnangu. Selles hi nnangus märgitakse, kas ametnike
kindlustusmakse on piisav ühe kolmandiku pensioniskeemi kulude rahasta miseks.
2. Personalieeskirjadeartikli83alõikes4osutatuduuringuettevalmis tamiselajakohastabkomisjonigalaastal
seda kindlustusmatemaatilist hinnangut, võttes arvesse muutusi käesol eva lisa artiklis 9 määratletud
elanikkonnas,käesolevalisaartiklis10määratletudintressimäärades ningkäesolevalisaartiklis11määratletud
Euroopa Ühenduse ametnike iga-aastastes palgamäärades.
3.
Hinnang ja ajakohastamised viiakse läbi igal aastal n eelneva aasta (n–1) 31. detsembril pensioniskeemis
osalenud tööealise elanikkonna arvu põhjal.
Artikkel 2
1.
Kindlustusmakse määra mis tahes kohandus jõustub 1. juulil koos personal ieeskirjade artikli 65 kohase
iga-aastase töötasude kohandusega. Kohandus ei saa põhjustada seda, et k indlustusmakse oleks eelneva aasta
kehtivast määrast üle ühe protsendi suurem või väiksem.
2.
1. juulil 2004 jõustuv kohandus ei saa põhjustada seda, et kindlustusmaks e oleks suurem kui 9,75 %.
1. juulil 2005 jõustuv kohandus ei saa põhjustada seda, et kindlustusmaks e oleks suurem kui 10,25 %.
3.
Kindlustusmatemaatikast tuleneda võiva kindlustusmakse määra kohandu se ja lõikes 2 osutatud
variatsioonist tuleneva kohanduse vahelist erinevust ei hüvitata kunag i ning sellest tulenevalt ei võeta seda
arvesse hilisemate kindlustusmatemaatiliste arvutuste tegemisel. Kin dlustusmatemaatiliselt tuleneda võivat
kindlustusmakse määra mainitakse käesoleva lisa artiklis 1 ettenähtud h innanguaruandes.
2. PEATÜKK
KINDLUSTUSMATEMAATILISE TASAKAALU ARVUTAMINE
Artikkel 3
Viieaastastes kindlustusmatemaatilistes hinnangutes sätestatakse ta sakaalutingimused, võttes skeemi kuludena
arvesse personalieeskirjade artiklis 77 määratletud vanaduspensioni, artiklis 78 määratletud invaliidsustoetust
ning artiklites 79 ja 80 määratletud toitjakaotuspensioni.
Artikkel 4
1.
Kindlustusmatemaatilist tasakaalu hinnatakse käesolevas peatükis sät estatud arvutusmeetodi alusel.194 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
2. Meetodikohaseltesindabnendepensioniõiguste“kindlustusmatemaat ilineväärtus”,misonomandatudenne
arvutamispäeva, varasema teenistusega seotud pensionivastutust, sama s kui nende pensioniõiguste
kindlustusmatemaatiline väärtus, mis omandatakse arvutamiskuupäeval algaval teenistusaastal, esindab
“finantskulusid”.
3.
Eeldatakse, et pensionile jäädakse (v.a töövõimetuse korral) kindlaksm ääratud keskmises vanuses (r).
Keskmistpensioniigaajakohastatakseainultkäesolevalisaartiklis1o sutatudviieaastasekindlustusmatemaatilise
hinnangu arvutamisel ja see võib olla eri töötajarühmade puhul erinev.
4.
Kindlustusmatemaatiliste väärtuste kindlaksmääramisel:
a) võetaksearvesseigaametnikupõhipalgahilisemaidmuutusiarvutamis kuupäevajaeeldatavapensioniea
vahel;
b) ei võeta arvesse enne arvutamiskuupäeva omandatud pensioniõigusi (va rasema teenistusega seotud
pensionivastutus).
5.
Kõiki nendes personalieeskirjades (eelkõige VIII ja XIII lisa) ettenäht ud asjakohaseid sätteid võetakse
finantskulude kindlustusmatemaatilisel hindamisel arvesse.
6.
Tegelikudiskontomäärajaühendusteametnikepalgaastmestikuiga-aast asemuutumisekindlaksmääramisel
kohaldatakse ühtlustusmenetlust. Ühtlustamine saavutatakse intressi määra ja palgaastmestiku suurenemise
12-aastase liikuva keskmise abil.
Artikkel 5
1.
Kindlustusmakse mudel põhineb järgmisel valemil:
aasta n kindlustusmakse määr = aasta n finantskulud/kogu aastane põhipal k.
2.Ametnike panus pensioniskeemi kulude rahastamises arvutatakse ühe kolm andikuna kõikide
pensioniskeemis tööealise elanikkonnana osalevate ametnike jooksva aa sta (n) finantskulude ja eelneva aasta
(n–1) 31. detsembril pensioniskeemis osalenud sama tööealise elanikkon na kogu aastase põhipalga vahelisest
suhtest.
3.
Finantskulud on järgmiste määrajate summa:
a) pensionile jäämise kulud (täpsustatud käesoleva lisa artiklis 6), st n ende pensioniõiguste
kindlustusmatemaatiline väärtus, mis omandatakse aastal n, sealhulgas kõnealuse pensioni selle osa
väärtus, mida makstakse elusolevale abikaasale või ülalpeetavatele las tele pensionile jäänud ametniku
surma korral (elatis);
b) invaliidsushüvitise maksmisega seotud kulud (täpsustatud käesoleva lisa artiklis 7), st nende
pensioniõiguste kindlustusmatemaatiline väärtus, mida makstakse tööt avale ametnikule, kelle puhul
võib invaliidiks jäämist eeldada aasta n jooksul; ja
c) toitjakaotuspensioni maksmisega seotud kulud (täpsustatud käesolev a lisa artiklis 8), st nende
pensioniõigustekindlustusmatemaatilineväärtus,midamakstaksetööt avaametnikupuhul,kellesurma
võib eeldada aasta n jooksul.
4.
Finantskulude hindamine põhineb pensioniõigustel ja asjakohastel pens ionikindlustustel, nagu on
täpsustatud käesoleva lisa artiklites 6 ja 8.
Need pensionikindlustused annavad praeguseks kindlustusmatemaatilis eks väärtuseks 1 euro aastas, võttes
arvesse intressimäära, palgaastmestiku iga-aastast muutmise määra ja t õenäosust, et ametnik on pensioniikka
jõudes veel elus.
5.
Võetakse arvesse personalieeskirjade V jaotise 2. peatükis ja VIII lisas nimetatud elatusmiinimumi.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 195
Artikkel 6
1.
Vanaduspensionide maksumuse arvutamiseks arvutatakse iga töötava amet niku kohta aasta n jooksul
omandatud pensioniõigused, korrutades tema hinnangulise põhipalga pen sionile jäämise eas kõnealuse
ametniku suhtes kohaldatava tekkepõhise teguriga.
Kuikogunenudpensioniõigused(õigusedalatestöölevõtmisest,sealhul gasüleviimised),misonametnikuheaks
krediteeritud aasta n–1 31. detsembril, on vähemalt 70 %, ei loeta teda aas tal n pensioniõigusi saanuks.
2.
Hinnangulinepõhipalk( projectedbasicsalary ,PS)pensionilejäämiseeasarvutatakse,võttesalusekspõhipalga
eelneva aasta 31. detsembril ning võttes arvesse palgaastmestiku iga-aa stast suurenemise määra ning töötatud
ajast ja ametialasest edutamistest tulenevaid hinnangulisi iga-aastas eid suurenemise määrasid järgmiselt:
PS = SAL ×(1 + GSG + ISP )m
kus
SAL = praegune palkGSG = üldise palgatõusu hinnanguline aastamäär, (palgaastmestiku iga-a astase muutumise määr)
ISP = staažist ja ametialastest edutamistest tulenev hinnanguline iga-a astane määr
m = eeldatava pensioniea (r) ja ametniku tegeliku vanuse (x) vahe
Kuna arvutused tehakse püsihindades, millest inflatsioon on maha arvest atud, on palgaastmestiku iga-aastase
muutumisemäärningstaažistjaametialastestedutamistesttuleneviga- aastanekasvumäärsuurenemisemäärad,
millest inflatsioon on maha arvestatud.
3.
Konkreetse ametniku omandatud pensioniõiguste arvutamise alusel arvut atakse nende pensioniõiguste (ja
nendega seotud elatiste) kindlustusmatemaatiline väärtus, korrutades eespool määratletud iga-aastased
pensioniõigused järgmiste näitajate summaga:
a) kohe algav hilisem pensionikindlustus eas x, aastateks m:
m|αx=∑
k=m+1ω–x+1
(1
1+τ)k – 0.5
×kpx×(1 + GSG)k–m–0 . 5
kus
x=
ametniku vanus aasta n–1 31. detsembril
τ=
intressimäär
kΡx=tõenäosus, et vanusesse x jõudnud isik on endiselt elus aastate k jooksul
m=
eeldatava pensioniea (r) ja ametniku tegeliku vanuse (x) vahe
GSG =
üldise palgatõusu hinnanguline aastamäär, (palgaastmestiku iga-aasta se muutumise määr)
ω=
suremustabeli ülempiir;
ja196 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
b) kohe algav hilisem soodustatud isikule tagatud pensionikindlustus va nuses x ja y, kus y on abikaasa
eeldatav iga. See hilisem pensionikindlustus korrutatakse ametniku abi elus olemise tõenäosusega ning
kohaldatava elatise määraga, mis kehtestatakse VIII lisa kohaselt:
m|αxy=∑
k=m+1ω–x+1
(1
1+τ)k – 0.5
×kpy×(1–kpx)×(1 + GSG)k–m–0 . 5
kus
x=
ametniku vanus aasta n–1 31. detsembril
y=
ametniku abikaasa vanus aasta n–1 31. detsembril
τ=
intressimäär
kΡx=tõenäosus, et vanusesse x jõudnud ametnik on endiselt elus aastate k jooks ul
kPy=tõenäosus,etvanusesseyjõudnudisik(vanusessexjõudnudametnikuabik aasa)onendiseltelus
aastate k jooksul
m=
eeldatava pensioniea (r) ja ametniku tegeliku vanuse (x) vahe
GSG =
üldise palgatõusu hinnanguline aastamäär, (palgaastmestiku iga-aasta se muutumise määr)
ω=
suremustabeli ülempiir.
4.
Pensionile jäämise finantskulude arvutamisel võetakse arvesse:
a) nende ametnike lisastiimul, kes jäävad pärast pensioniiga teenistuss e;
b) vähenduskoefitsient enne pensioniiga teenistusest lahkuvate ametni ke jaoks.
Artikkel 7
1.
Invaliidsushüvitiste maksumuse arvutamiseks mõõdetakse aasta n jooksu l eeldatavalt makstavate selliste
hüvitistearv,kohaldadesigatöötavaametnikusuhtesaastajooksulinva liidiksjäämisetõenäosustegurit.Seejärel
korrutatakse see tõenäosus nende invaliidsushüvitiste iga-aastase sum maga, millele ametnikul oleks õigus.
2.
Alates aastast n makstavate invaliidsuspensionite kindlustusmatemaat ilise väärtuse arvutamisel kasutatakse
järgmiseid pensionikindlustusi:
a) kohe algav pensionikindlustus vanuses x:
αx=∑
k=1m
(1
1+τ)k – 0.5
×kpx×(1 + GSG)k – 0.5
kus
x=
ametniku vanus aasta n–1 31. detsembril
τ=
intressimäär
kPx=tõenäosus, et vanusesse x jõudnud isik on endiselt elus aastate k jooksul
m=
eeldatava pensioniea (r) ja ametniku tegeliku vanuse (x) vahe
GSG =
üldise palgatõusu hinnanguline aastamäär, (palgaastmestiku iga-aasta ne muutumise määr),
ja01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 197
b) kohe algav soodustatud isikule tagatud pensioniõigus. See hilisem ela tis korrutatakse ametniku abielus
olemise tõenäosusega ning kohaldatava elatise määraga:
αxy=∑
k=1m
(1
1+τ)k – 0.5
×kpy×(1–kpx)×(1 + GSG)k – 0.5
kus
x=
ametniku vanus aasta n–1 31. detsembril
y=
ametniku abikaasa vanus aasta n–1 31. detsembril
τ=
intressimäär
kPx=tõenäosus, et vanusesse x jõudnud isik on endiselt elus aastate k jooksul
m = eeldatava pensioniea (r) ja ametniku tegeliku vanuse (x) vahe
kPy= tõenäosus, et vanusesse y jõudnud isik (vanusesse x jõudnus isiku abikaa sa) on endiselt elus
aastate k jooksul
GSG = üldise palgatõusu hinnanguline aastamäär, (palgaastmestiku iga-a astane muutumise määr).
Artikkel 8
1.
Toitja ülalpidamisel olnud isikule aasta n jooksul makstavate pensioniõ iguste väärtust mõõdetakse,
kohaldades iga töötava ametniku suhtes tõenäosust, et ta võib aasta jooks ul surra. Seejärel korrutatakse see
tõenäosus abikaasa pensioni iga-aastase summaga, mida makstakse jooksv al aastal. Arvutamisel võetakse
arvesse võimalikke maksmisele kuuluvaid orvupensione.
2.
Toitjaülalpidamiselolnudisikuleaastanjooksulmakstavapensioniõig ustekindlustusmatemaatiliseväärtuse
arvutamisel kasutatakse kohe algavat pensionikindlustust. See elatis k orrutatakse ametniku abielus olemise
tõenäosusega:
αy=∑
k=1ω–y+1
(1
1+τ)k – 0.5
×kpy×(1 + GSG)k – 0.5
kus
y=
ametniku abikaasa vanus aasta n–1 31. detsembril
τ = intressimäär
kPy= tõenäosus, et vanusesse y jõudnud isik (vanusesse x jõudnud isiku abikaa sa) on endiselt elus aastate k
jooksul
GSG = üldise palgatõusu hinnanguline aastamäär, (palgaastmestiku iga-a astane muutumise määr)
ω = suremustabeli ülempiir.198 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
3. PEATÜKK
ARVUTUSMEETOD
Artikkel 9
1.
Kindlustusmatemaatilisel hindamisel arvessevõetavad demograafilise d näitajad põhinevad skeemis osaleva
elanikkonna,sealhulgasteenistusesolevateisikutejapensionäridehi ndamisel.Komisjonkogubsellistteavetigal
aastal,kasutadesteavet,misonsaaduderinevateltinstitutsioonidelt jaametitelt,kelletöötajadskeemisosalevad.
Selleelanikkonnahindamisepõhjaltuletatakseelanikkonnastruktuur, keskminepensioniigajainvaliidsustabel.
2.
Suremustabelialuseksonelanikkond,millenäitajadonskeemisosalejat enäitajatelevõimalikultlähedal.Seda
ajakohastatakse ainult käesoleva lisa artiklis 1 osutatud kindlustusma temaatilise hinnangu arvutamisel.
Artikkel 10
1.
Kindlustusmatemaatilistes arvutustes arvessevõetavad intressimäära d põhinevad vaadeldud liikmesriikide
pikaajalise välisvõla keskmistel iga-aastastel intressimääradel. Kin dlustusmatemaatilisteks arvutusteks vajaliku
vastava intressimäära (millest inflatsioon on maha arvestatud) arvutam isel kasutatakse asjakohast
tarbijahinnaindeksit.
2.
Kindlustusmatemaatilistes arvutustes arvessevõetav tõhus iga-aastan e määr on jooksvale aastale eelneva 12
kuu tegelike keskmiste intressimäärade keskmine.
Artikkel 11
1.
Kindlustusmatemaatilistes arvutustes arvessevõetav ametnike palgaas tmestiku iga-aastane muutus põhineb
XI lisa artikli 1 lõikes 4 osutatud erinäitajatel.
2.
Kindlustusmatemaatilistes arvutustes arvessevõetav tõhus iga-aastan e määr on Euroopa Liidu
netoerinäitajate keskmine jooksvale aastale eelneval 12 kuul.Artikkel 12
VIIIlisaartiklites4ja8osutatudmäärliitintressiarvutamiseksonkäe solevalisaartiklis10osutatudtõhusmäär
ning see vaadatakse vajadusel üle viieaastase kindlustusmatemaatilise hinnangu arvutamisel.
4. PEATÜKK
RAKENDAMINE
Artikkel 13
1.
Käesoleva lisa tehnilise rakendamise eest vastutab Euroopa Ühenduste St atistikaamet.
2.
Käesolevalisaartiklis1osutatudkindlustusmatematilistehinnangute tegemiselabistabEuroopaÜhenduste
Statistikaametit üks või enam sõltumatut eksperti. Euroopa Ühenduste St atistikaamet varustab sellised
eksperdid eelkõige käesoleva lisa artiklites 9-11 osutatud näitajatega .01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 199
3.EuroopaÜhendusteStatistikaametesitabigaaasta1.septembriksaruand ekäesolevalisaartiklis1osutatud
hinnangute ja ajakohastamiste kohta.
4.
Mis tahes metodoloogiliste küsimustega, mis tekivad käesoleva lisa rake ndamisel, tegeleb Euroopa
Ühenduste Statistikaamet koos riiklike ekspertidega liikmesriikide as jakohastest talitustest ning koos ühe või
enamasõltumatueksperdiga.SellekskutsubEuroopaÜhendusteStatistik aametsellerühmakokkuvähemaltigal
aastal. Kui Euroopa Ühenduste Statistikaamet peab vajalikuks, võib ta ko osolekuid pidada sagedamini.
5. PEATÜKK
ÜLEVAATAMISKLAUSEL
Artikkel 14
1.
Käesoleva lisa artikli 2 lõike 1 teist lauset ja lõiget 3 ning artikleid 9-1 2 kohaldatakse ajavahemikus
1. juulist 2004 - 30. juunini 2013.
2.
Viieaastasekindlustusmatemaatilisehinnangupuhulvõibnõukogukäeso levalisauuestiläbivaadata,võttes
eelkõige arvesse selle mõju eelarvele ja kindlustusmatemaatilist tasak aalu, võttes aluseks komisjoni aruande,
millelevajadusellisatakseettepanek,misontehtudpärastpersonaliee skirjadekomiteearvamuseärakuulamist.
Nõukogu võtab selle ettepaneku põhjal vastu otsuse kvalifitseeritud hää lteenamusega, nagu on sätestatud
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2.
3.
Erandina personalieeskirjade artiklist 83a ja käesoleva artikli lõikes t 2 esitab komisjon teise hinnangu,
aruande ja vajadusel ettepaneku 2008. aasta lõpuks.
XIII LISA
Ühenduste ametnike suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed (personaliee skirjade artikkel 107a)
1. jagu
Artikkel 1
1.
Ajavahemikus 1. mai 2004 - 30. aprill 2006 asendatakse personalieeskirja de artikli 5 lõiked 1 ja 2
järgmistega:
“1. Personalieeskirjadegahõlmatudametikohadliigitataksenendegase otudülesannetelaadijatähtsusejärgi
alanevas järjekorras neljaks kategooriaks: A*, B*, C* ja D*.
2. A*-kategooria koosneb 12 palgaastmest, B*-kategooria üheksast palga astmest, C*-kategooria seitsmest
palgaastmest ja D*-kategooria viiest palgaastmest.”
3. Mis tahes viide töölevõtmise kuupäevale tähistab teenistusse asumise kuupäeva.200 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Artikkel 2
1.
1. mail 2004 nimetatakse mõne personalieeskirjade artiklis 35 sätestatu d administratiivse staatusega
ametnike palgaastmed ümber järgmiselt, kui käesoleva lisa artiklist 8 ei tulene järgmiselt:
Endine
palgaasteUus
(vahepealne)
palgaasteEndine
palgaasteUus
(vahepealne)
palgaasteEndine
palgaasteUus
(vahepealne)
palgaasteEndine
palgaasteUus
(vahepealne)
palgaaste
A1 A*16
A2 A*15A3/LA3 A*14A4/LA4 A*12A5/LA5 A*11A6/LA6 A*10 B1 B*10A7/LA7 A*8 B2 B*8A8/LA8 A*7 B3 B*7 C1 C*6
B4 B*6 C2 C*5B5 B*5 C3 C*4 D1 D*4
C4 C*3 D2 D*3C5 C*2 D3 D*2
D4 D*101/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 201
2.Kuikäesolevalisaartiklist7eituleneteisiti,määratakseigakuisedpõ hipalgadigapalgaastmeja-järgujaoks
kindlaks vastavalt järgmisele tabelile (eurodes):
A-kategooria (1)(2)
Endised
palgaastmedUus
vahepealne
palgaaste1234567 8
A1 A*16 14 822,86 15 445,74 16 094,79 16 094,79 16 094,79 16 094,79
12 717,09 13 392,63 14 068,1 14 743,71 15 419,25 16 094,79
0,8579377 0,8670760 0,8740822 0,9160548 0,9580274 1,0
A2 A*15 13 100,93 13 651,45 14 225,11 14 620,87 14 822,86 15 445,74
11 285,38 11 930,01 12 574,64 13 219,27 13 863,90 14 508,53
0,8614182 0,8739006 0,8839749 0,9041370 0,9353053 0,9393224
A3 A*14 11 579,04 12 065,60 12 572,62 12 922,41 13 100,93 13 651,45 14 225,11 14 8 22,86
9 346,34 9 910,20 10 474,06 11 037,92 11 601,78 12 165,64 12 729,50 13 293,36
0,8071775 0,8213599 0,8330849 0,8541688 0,8855692 0,8911610 0,8948613 0,8968148
A*13 10 233,93 10 663,98 11 112,09 11 421,25 11 579,04
A4 A*12 9 045,09 9 425,17 9 821,23 10 094,47 10 233,93 10 663,98 11 112,09 11 579, 04
7 851,92 8 292,03 8 732,14 9 172,25 9 612,36 10 052,47 10 492,58 10 932,69
0,8680864 0,8797751 0,8891086 0,9086411 0,9392638 0,9426565 0,9442490 0,9441793
A5 A*11 7 994,35 8 330,28 8 680,33 8 921,83 9 045,09 9 425,17 9 821,23 10 233,93
6 473,51 6 857,02 7 240,53 7 624,04 8 007,55 8 391,06 8 774,57 9 158,08
0,8097606 0,8231440 0,8341307 0,8545377 0,8852925 0,8902821 0,8934288 0,8948742
A6 A*10 7 065,67 7 362,57 7 671,96 7 885,41 7 994,35 8 330,28 8 680,33 9 045,09
5 594,32 5 899,56 6 204,80 6 510,04 6 815,28 7 120,52 7 425,76 7 731,00
0,7917607 0,8012909 0,8087633 0,8255804 0,8525121 0,8547756 0,8554698 0,8547179
A*9 6 244,87 6 507,29 6 780,73 6 969,38 7 065,67
A7 A*8 5 519,42 5 751,35 5 993,03 6 159,77 6 244,87 6 507,29
4 815,59 5 055,21 5 294,83 5 534,45 5 774,07 6 013,69
0,8724812 0,8789606 0,8834980 0,8984832 0,9246101 0,9241466
A8 A*7 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 444,21 5 519,42
4 258,95 4 430,71
0,8730505 0,8716311
A*6 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 811,77 4 878,24
A*5 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 252,80 4 311,55
(1) Kursiivis esitatud arvud osutavad personalieeskirjade artiklis 66 enn e 1. maid 2004 sätestatud varasematele palkadele. Need arvud on lisatud si ia ainult selgitavatel eesmär-
kidel ja neil ei ole õiguslikku mõju.
(2) Iga järgu kohta kolmandas reas esitatud arv on koefitsient, mis väljenda b põhipalga suhet enne ja pärast 1. maid 2004.202 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
B-kategooria (1)(2)
Endised
palgaastmedUus
vahepealne
palgaaste1234567 8
B*11 7 994,35 8 330,28 8 680,33 8 921,83 9 045,09
B1 B*10 7 065,67 7 362,57 7 671,96 7 885,41 7 994,35 8 330,28 8 680,33 9 045,09
5 594,32 5 899,56 6 204,80 6 510,04 6 815,28 7 120,52 7 425,76 7 731,00
0,7917607 0,8012909 0,8087633 0,8255804 0,8525121 0,8547756 0,8554698 0,8547179
B*9 6 244,87 6 507,29 6 780,73 6 969,38 7 065,67
B2 B*8 5 519,42 5 751,35 5 993,03 6 159,77 6 244,87 6 507,29 6 780,73 7 065,67
4 847,05 5 074,29 5 301,53 5 528,77 5 756,01 5 983,25 6 210,49 6 437,73
0,8781810 0,8822781 0,8846160 0,8975611 0,9217181 0,9194688 0,9159029 0,9111280
B3 B*7 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 444,21 5 519,42 5 751,35 5 993,03 6 244,87
4 065,67 4 254,62 4 443,57 4 632,52 4 821,47 5 010,42 5 199,37 5 388,32
0,8334297 0,8369898 0,8389096 0,8509077 0,8735465 0,8711729 0,8675695 0,8628394
B4 B*6 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 811,77 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 519,42
3 516,44 3 680,31 3 844,18 4 008,05 4 171,92 4 335,79 4 499,66 4 663,53
0,8155860 0,8191701 0,8211393 0,8329679 0,8552101 0,8529580 0,8494989 0,8449312
B5 B*5 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 252,80 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 878,24
3 143,24 3 275,85 3 408,46 3 541,07 3 673,68 3 806,29 3 938,90 4 071,51
0,8248480 0,8249807 0,8237611 0,8326444 0,8520555 0,8472109 0,8413720 0,8346268
B*4 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 758,76 3 810,69
B*3 2 976,76 3 101,85 3 232,19 3 322,12 3 368,02
(1) Kursiivis esitatud arvud osutavad personalieeskirjade artiklis 66 enn e 1. maid 2004 sätestatud varasematele palkadele. Need arvud on lisatud si ia ainult selgitavatel eesmär-
kidel ja neil ei ole õiguslikku mõju.
(2) Iga järgu kohta kolmandas reas esitatud arv on koefitsient, mis väljenda b põhipalga suhet enne ja pärast 1. maid 2004.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 203
C-kategooria (1)(2)
Endised
palgaastmedUus
vahepealne
palgaaste1234567 8
C*7 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 444,21 5 519,42
C1 C*6 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 811,77 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 519,42
3 586,63 3 731,26 3 875,89 4 020,52 4 165,15 4 309,78 4 454,41 4 599,04
0,8318656 0,8305106 0,8279127 0,8355595 0,8538223 0,8478411 0,8409561 0,8332470
C2 C*5 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 252,80 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 878,24
3 119,61 3 252,15 3 384,69 3 517,23 3 649,77 3 782,31 3 914,85 4 047,39
0,8186470 0,8190122 0,8180164 0,8270387 0,8465100 0,8418734 0,8362348 0,8296824
C3 C*4 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 758,76 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 311,55
2 910,01 3 023,56 3 137,11 3 250,66 3 364,21 3 477,76 3 591,31 3 704,86
0,8640121 0,8615260 0,8578323 0,8648224 0,8828349 0,8758292 0,8679526 0,8592873
C4 C*3 2 976,76 3 101,85 3 232,19 3 322,12 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 810,69
2 629,42 2 735,93 2 842,44 2 948,95 3 055,46 3 161,97 3 268,48 3 374,99
0,8833161 0,8820317 0,8794161 0,8876711 0,9071977 0,9009642 0,8937550 0,8856638
C5 C*2 2 630,96 2 741,52 2 856,72 2 936,20 2 976,76
2 424,48 2 523,83 2 623,18 2 722,53
0,9215191 0,9205951 0,9182489 0,9272291
C*1 2 325,33 2 423,04 2 524,86 2 595,11 2 630,96
(1) Kursiivis esitatud arvud osutavad personalieeskirjade artiklis 66 enn e 1. maid 2004 sätestatud varasematele palkadele. Need arvud on lisatud si ia ainult selgitavatel eesmär-
kidel ja neil ei ole õiguslikku mõju.
(2) Iga järgu kohta kolmandas reas esitatud arv on koefitsient, mis väljenda b põhipalga suhet enne ja pärast 1. maid 2004.
D-kategooria (1)(2)
Endised
palgaastmedUus
vahepealne
palgaaste1234567 8
D*5 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 252,8 4 311,55
D1 D*4 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 758,76 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 311,55
2 740,03 2 859,83 2 979,63 3 099,43 3 219,23 3 339,03 3 458,83 3 578,63
0,8135433 0,8148732 0,8147699 0,8245884 0,8447893 0,8408918 0,8359346 0,8300101
D2 D*3 2 976,76 3 101,85 3 232,19 3 322,12 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 810,69
2 498,38 2 604,79 2 711,20 2 817,61 2 924,02 3 030,43 3 136,84 3 243,25
0,8392951 0,8397537 0,8388121 0,8481361 0,8681718 0,8634835 0,8577585 0,8510926
D3 D*2 2 630,96 2 741,52 2 856,72 2 936,20 2 976,76 3 101,85 3 232,19 3 368,02
2 325,33 2 424,85 2 524,37 2 623,89 2 723,41 2 822,93 2 922,45 3 021,97
0,8838333 0,8844911 0,8836603 0,8936346 0,9148907 0,9100795 0,9041702 0,8972542
D4 D*1 2 325,33 2 423,04 2 524,86 2 595,11 2 630,96
2 192,47 2 282,38 2 372,29 2 462,20
0,9428640 0,9419476 0,9395718 0,9487849
(1) Kursiivis esitatud arvud osutavad personalieeskirjade artiklis 66 enn e 1. maid 2004 sätestatud varasematele palkadele. Need arvud on lisatud si ia ainult selgitavatel eesmär-
kidel ja neil ei ole õiguslikku mõju.
(2) Iga järgu kohta kolmandas reas esitatud arv on koefitsient, mis väljenda b põhipalga suhet enne ja pärast 1. maid 2004.204 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
3.Uute vahepealsete palgaastmete kohaseid palku kasutatakse käesoleva li sa artiklis 7 osutatud tähenduses
kohaldatavate summadena.
Artikkel 3
Käesolevalisaartikli2lõikes1kirjeldatudmenetluseimõjutaametniku palgajärkuegapalgaastmelvõi-järgul
omandatud staaži. Palgad määratakse kindlaks käesoleva lisa artikli 7 ko haselt.
Artikkel 4
Nende sätete kohaldamisel käesoleva lisa artikli 1 sissejuhatavas lause s määratletud ajavahemikus:
a) asendatakse sõna “tegevusüksus” sõnaga “kategooria”:
i) personalieeskirjade:
— artikli 5 lõikes 5,
— artikli 6 lõikes 1,— artikli 7 lõikes 2,— artikli 31 lõikes 1,— artikli 32 kolmandas lõigus,— artikli 39 punktis f,— artikli 40 lõikes 4,— artikli 41 lõikes 3,— artikli 51 lõigetes 1, 2, 8 ja 9,— artikli 78 esimeses lõigus;
ii) personalieeskirjade II lisa artikli 1 neljandas lõigus;
iii) personalieeskirjade III lisa:
— artikli 1 lõike 1 punktis c,
— artikli 3 neljandas lõigus;
iv) personalieeskirjade IX lisa:
— artiklis 5,— artikli 9 lõike 1 punktides f ja g;
b) asendatakse sõnad “tegevusüksus AD” sõnadega “kategooria A*”:
i) personalieeskirjade:
— artikli 5 lõike 3 punktis c,— artikli 48 kolmandas lõigus,— artikli 56 teises lõigus;
ii) personalieeskirjade II lisa artikli 10 esimeses lõigus;
c) asendatakse sõnad “tegevusüksus AD” sõnadega “B*-, C*- ja D*-kategoor ia”:
i) personalieeskirjade:
— artikli 43 teises lõigus;— artikli 48 kolmandas lõigus;
ii) personalieeskirjade VI lisa artiklites 1 ja 3;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205
d) personalieeskirjadeartikli56kolmandaslõigusasendataksesõnad“p algaastmedAST1-AST4”sõnadega
“C*- ja D*-kategooria palgaastmed 1-4”;
e) personalieeskirjade artikli 5 lõike 3 punktis a asendatakse sõnad “teg evusüksus AST” sõnadega “B*- ja
C*-kategooria”;
f) personalieeskirjade artikli 29 lõige 4 asendatakse järgmisega:
“Euroopa Parlament korraldab enne 1. maid 2006 vähemalt ühe konkursi C*-, B*- ja A*-kategooria
jaoks.”;
g) personalieeskirjade artikli 43 teises lõigus asendatakse sõnad “admi nistraatori ülesanded” sõnadega
“ülesanded järgmisel kõrgemal kategoorial”;
h) personalieeskirjade artikli 45a lõikes 1 asendatakse sõnad “tegevusü ksus AST võib” sõnadega
“B*-kategooria võib” ja sõnad “tegevusüksus AD” sõnadega “A*-kategoori a ametikoht”;
i) personalieeskirjade artiklis 46 asendatakse sõnad “AD 9-AD 14” sõnade ga “A*9-A*14”;
j) personalieeskirjade artikli 29 lõikes 2 asendatakse sõnad “palgaastm ed AD 16 või AD 15” sõnadega
“palgaastmed A*16 või A*15” ja sõnad “palgaastmed AD 15 või 14” sõnadega “p algaastmed A*15 või
A*14”;
k) personalieeskirjade II lisa artikli 12 esimeses lõigus asendatakse sõ nad “AD 14” sõnadega “A*14”;
l) personalieeskirjade IX lisa artikli 5:
i) lõikes 2 asendatakse sõnad “AD 13” sõnadega “A*13”;
ii) lõikes 3 asendatakse sõnad “AD 14” sõnadega “A*14 või kõrgem” ja sõnad “ AD 16 või AD 15”
sõnadega “A*16 või A*15”;
iii) lõikes 4 asendatakse sõnad “AD 16” sõnadega “A*16” ja sõnad “AD 15” sõn adega “A*15”;
m) personalieeskirjade artikli 43 teises lõigus jäetakse välja sõnad “al ates palgaastmest 4”;
n) personalieeskirjade artikli 5 lõikes 4 asendatakse viide “I lisa punkt is A” viitega “XIII.1 lisas”;
o) kui personalieeskirjades viidatakse palgaastme AST 1 ametniku igakui sele põhipalgale, asendatakse see
viitega palgaastme D*1 ametniku igakuisele põhipalgale.
Artikkel 5
1.
Olenemata personalieeskirjade artiklist 45, on 1. mail 2004 ametialase e dutamise tingimustele vastavad
ametnikud jätkuvalt nendele tingimustele vastavad, isegi kui nad ei ole o ma palgaastmel töötanud vähemalt
minimaalselt nõutavat kahte aastat.
2.
Ametnikud, kes on kantud enne 1. maid 2006 ühest kategooriast teise katego oriasse üleviimiseks sobivate
kandidaatideloetellu,kuiüleviiminetoimubalates1.maist2004,määra taksesamassepalgaastmesseja-järku,
kuhu nad kuulusid varem, või vastasel korral uue kategooria aluspalgaast me esimesse järku.
3.
Käesoleva lisa artikleid 1-11 kohaldatakse enne 1. maid 2004 töölevõetud ajutiste teenistujate suhtes, kes
võetakse hiljem tööle ametnikena lõike 4 kohaselt.206 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
4. Ajutised teenistujad, kes on kantud enne 1. maid 2006 ühest kategoorias t teise kategooriasse üleviimiseks
sobivatekandidaatideloetelluvõisisekonkursikssobivatekandidaati deloetellu,kuitöölevõtminetoimubalates
1. maist 2004, määratakse samasse palgaastmesse ja -järku, kuhu nad ajuti se teenistujana kuulusid varem, või
vastasel korral uue kategooria aluspalgaastme esimesse järku.
5.
30.aprillil2004palgaastmelA3olevametnikedutataksekäesolevalisaa rtikli7lõike5kohaseltjärgmisele
kõrgemalepalgaastmele,kuitamäärataksedirektorikspärastkõnealust kuupäeva.Personalieeskirjadeartikli46
viimast lauset ei kohaldata.
Artikkel 6
Enne 1. maid 2004 töölevõetud ametnike esimesel ametialasel edutamisel k ohandatakse personalieeskirjade
artikli6lõikes2jaIlisapunktisBosutatudprotsendimäärasid,etneedv astaksidennekõnealustkuupäevaigas
institutsioonis kehtinud korrale, ilma et see piiraks käesoleva lisa art iklite 9 ja 10 kohaldamist.
Kui ametnik edutatakse enne 1. maid 2004, kohaldatakse edutamise suhtes e dutamiskuupäeval kehtinud
personalieeskirjade sätteid.
Artikkel 7
Enne1.maidtöölevõetudametnikeigakuisedpõhipalgadmäärataksekindl aksvastavaltjärgmisteleeeskirjadele:
1. Käesoleva lisa artikli 2 lõike 1 kohase palgaastmete ümbernimetamise t ulemusel ei muutu ühelegi
ametnikule makstav igakuine põhipalk.
2. Igaametnikujaoksarvutatakse1.mail2004korrutustegur.Seekorrutu steguronvõrdneametnikuleenne
1. maid 2004 makstava igakuise põhipalga ja käesoleva lisa artikli 2 lõike s 2 määratletud kohaldatava
summa vahelise suhtega.
Ametnikule 1. mail 2004 makstav igakuine põhipalk on võrdne kohaldatava s umma ja korrutusteguri
tulemusega.Korrutusteguritkohaldatakseselleks,etmääratakindlaksametnikuiga kuinepõhipalkkõrgemassejärku
viimisel või töötasu kohandamisel.
3. Olenemataeespoolsätestatust,eiolepärast1.maid2004ametnikulema kstavigakuinepõhipalkväiksem
sellest,midataolekssaanudennekõnealustkuupäevakehtinudsüsteemia luselautomaatsekõrgemasse
järku viimise korral sama palgaastme piires. Iga palgaastme ja -järgu puh ul on arvessevõetav endine
põhipalkvõrdnepärast1.maid2004kohaldatavasummaga,midaonkorrutat udkäesolevalisaartikli2
lõikes 2 määratletud koefitsiendiga.
4. Palgaastmete A*10-A*16 ja AD 10-16 ametnikul, kes on 30. aprillil 2004 ü ksuse juhataja, direktor või
peadirektorvõikespärastsedanimetatakseüksusejuhatajaks,direktor iksvõipeadirektoriksningkeson
omauusiülesandeidtäitnudrahuldavaltesimeseüheksakuujooksul,onõi gusigakuisepõhipalgatõusule,
mis vastab iga palgaastme esimese ja teise järgu vahelisele protsendile, nagu on sätestatud käesoleva lisa
artikli 2 lõike 1 ja artikli 8 lõike 1 tabelites.
5. Olenematalõikest3,suurenebigaametnikuesimeseametialaseedutami setulemuselpärast1.maid2004,
olenevalt enne 1. maid 2004 hõivatud kategooriast ja ametialase edutamis e ajal hõivatud järgust, tema
igakuine põhipalk vastavalt järgmisele tabelile:
Järk
Palgaaste 1234567 8
A 13,1 % 11,0 % 6,8 % 5,7 % 5,5 % 5,2 % 5,2 % 4,9 %
B 11,9 % 10,5 % 6,4 % 4,9 % 4,8 % 4,7 % 4,5 % 4,3 %C 8,5 % 6,3 % 4,6 % 4,0 % 3,9 % 3,7 % 3,6 % 3,5 %D 6,1 % 4,6 % 4,3 % 4,1 % 4,0 % 3,9 % 3,7 % 3,6 %01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207
Kohaldatava protsendimäära kindlaksmääramiseks jagatakse iga palgaas te mõttelisteks järkudeks, mis
vastavad kahele teenistuskuule, ja mõttelisteks protsendimääradeks, m ida iga mõttelise järgu puhul
vähendatakse kõnealuse järgu protsendimäära ja järgmise kõrgema järgu p rotsendimäära vahelise
erinevuse ühe kaheteistkümnendiku võrra.
Palgaarvutamiseksenneselleametnikuametialastedutamist,keseioleo mapalgaastmeviimaseljärgul,
võetakse arvesse nominaalse järgu väärtust. Selle sätte kohaldamisel ja gatakse iga palgaaste samuti
nominaalseteks palkadeks, mis tõusevad ühe kaheteistkümnendiku võrra s elle astmepalga kaheaastasest
lisasummast kõigi tegelike järkude vältel.
6. Sellel esimesel ametialasel edutamisel määratakse kindlaks uus korru tustegur. See korrutustegur on
võrdnelõike5kohaldamisesttulenevauuepõhipalgajakäesolevalisaart ikli2lõike2kohasekohaldatava
summa vahelise suhtega. Korrutustegurit kohaldatakse palga suhtes pära st kõrgemasse järku viimist ja
töötasu kohandamist, kui lõikest 7 ei tulene teisiti.
7. Kui pärast ametialast edutamist on korrutustegur väiksem kui 1, jääb am etnik erandina
personalieeskirjadeartiklist44omauuepalgaastmeesimeselejärgules eni,kunikorrutusteguronväiksem
kui 1 või kuni ametniku ametialase edutamiseni. Uus korrutustegur arvuta takse, et võtta arvesse
kõrgemassejärkuviimist,milleleametnikuloleksolnudõiguskäesoleva artiklialusel.Kuikorrutustegur
jõuab väärtuseni 1, viiakse ametnik kõrgemasse järku vastavalt personal ieeskirjade artiklile 44. Kui
korrutustegur on suurem kui 1, arvutatakse vahe ümber staažiks selles jär gus.
8. Korrutustegurit kohaldatakse hilisemal ametialasel edutamisel.
Artikkel 8
1.
Alates 1. maist 2006 nimetatakse artikli 2 lõikega 1 kehtestatud palgaast med ümber järgmiselt:
Endine
(vahepealne) palgaasteUus palgaasteEndine
(vahepealne) palgaasteUus palgaaste
A*16 AD 16
A*15 AD 15A*14 AD 14A*13 AD 13A*12 AD 12A*11 AD 11 B*11 AST 11A*10 AD 10 B*10 AST 10A*9 AD 9 B*9 AST 9A*8 AD 8 B*8 AST 8A*7 AD 7 B*7/C*7 AST 7A*6 AD 6 B*6/C*6 AST 6A*5 AD 5 B*5/C*5/D*5 AST 5
B*4/C*4/D*4 AST 4B*3/C*3/D*3 AST 3C*2/D*2 AST 2C*1/D*1 AST 1208 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
2. Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 7 sätete kohaldamist, määrat akse igakuised põhipalgad iga astme ja
järgu jaoks kindlaks personalieeskirjade artikli 66 tabeli põhjal. Amet nike jaoks, kes on tööle võetud enne
1. maid 2004, kehtib kuni nende esimese ametialase edutamiseni pärast sed a kuupäeva järgmine tabel:
Palga-
asteJärk Üleminekujärgud
1234567 8
16 14 822,86 15 445,74 16 094,79 16 094,79 16 094,79 16 094,79
15 13 100,93 13 651,45 14 225,11 14 620,87 14 822,86 15 445,7414 11 579,04 12 065,60 12 572,62 12 922,41 13 100,93 13 651,45 14 225,11 14 822 ,86
13 10 233,93 10 663,98 11 112,09 11 421,25 11 579,0412 9 045,09 9 425,17 9 821,23 10 094,47 10 233,93 10 663,98 11 112,09 11 579,0411 7 994,35 8 330,28 8 680,33 8 921,83 9 045,09 9 425,17 9 821,23 10 233,9310 7 065,67 7 362,57 7 671,96 7 885,41 7 994,35 8 330,28 8 680,33 9 045,09
9 6 244,87 6 507,29 6 780,73 6 969,38 7 065,678 5 519,42 5 751,35 5 993,03 6 159,77 6 244,87 6 507,29 6 780,73 7 065,677 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 444,21 5 519,42 5 751,35 5 993,03 6 244,876 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 811,77 4 878,24 5 083,24 5 296,84 5 519,425 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 252,80 4 311,55 4 492,73 4 681,52 4 878,244 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 758,76 3 810,69 3 970,82 4 137,68 4 311,553 2 976,76 3 101,85 3 232,19 3 322,12 3 368,02 3 509,54 3 657,02 3 810,692 2 630,96 2 741,52 2 856,72 2 936,20 2 976,76 3 101,85 3 232,19 3 368,021 2 325,33 2 423,04 2 524,86 2 595,11 2 630,96
Artikkel 9
Alates 1. maist 2004 kuni 30. aprillini 2011 ja erandina personalieeskirj ade I lisa B jaos on palgaastmete AD
12 ja 13 ja AST 10 ametnike puhul personalieeskirjade artikli 6 lõikes 2 osu tatud protsendimäärad järgmised:
Palgaaste Alates 1. maist 2004
30.4.2005 30.4.2006 30.4.2007 30.4.2008 30.4.2009 30.4.2010 30.4.2011
A*/AD 13 – – 5 % 10 % 15 % 20 % 20 %
A*/AD 12 5 % 5 % 5 % 10 % 15 % 20 % 25 %B*/AST 10 5 % 5 % 5 % 10 % 15 % 20 % 20 %
Artikkel 10
1.
Enne 1. maid 2004 teenistuses olnud C- ja D-kategooria ametnikke võib alat es 1. maist 2006 ametialaselt
edutada järgmiselt:
a) endine C-kategooria kuni palgaastmeni AST 7;
b) endine D-kategooria kuni palgaastmeni AST 5.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209
2. Selliste ametnike jaoks on alates 1. maist 2004 ja erandina personaliee skirjade I lisa B jaost
personalieeskirjade artikli 6 lõikes 2 osutatud protsendimäärad järgmi sed:
C-kategooria ametialane edutamine
Palgaaste Alates 1. maist 2004Pärast
30. aprilli 201030.4.2005 30.4.2006 30.4.2007 30.4.2008 30.4.2009 30.4.2010
C*/AST 7 –––––– –
C*/AST 6 5 % 5 % 5 % 10 % 15 % 20 % 20 %
C*/AST 5 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 %C*/AST 4 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 %C*/AST 3 25 % 25 % 25 % 25 % 25 % 25 % 25 %C*/AST 2 25 % 25 % 25 % 25 % 25 % 25 % 25 %C*/AST 1 25 % 25 % 25 % 25 % 25 % 25 % 25 %
D-kategooria ametialane edutamine
Palgaaste Alates 1. maist 2004Pärast
30. aprilli 201030.4.2005 30.4.2006 30.4.2007 30.4.2008 30.4.2009 30.4.2010
D*/AST 5 –––––– –
D*/AST 4 5 % 5 % 5 % 10 % 10 % 10 % 10 %D*/AST 3 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 %D*/AST 2 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 % 22 %D*/AST 1 ------ -
3.
Ametnik,kellesuhteskohaldatakselõiget1,võibpiirangutetasiirduda abiteenistujatetegevusüksusessekohe
pärast avatud konkursi läbimist või atesteerimismenetluse alusel. Ates teerimismenetlus põhineb ametnike
staažil, kogemustel, teenetel ja väljaõppel ning tegevusüksuse AST olem asolevatel ametikohtadel. Ametnike
sobivust atesteerimiseks kontrollib ühiskomitee. Institutsioonid võt avad vastu eeskirjad selle korra
rakendamiseks enne 1. maid 2004. Vajadusel kehtestavad institutsioonid erisätted, et võtta arvesse selliseid
muutusi, mis avaldavad mõju ametialase edutamise määradele.
4.
Komisjonesitabkoospersonalieeskirjadeartikli6lõike3kohasearuand egateabekäesolevaslisasettenähtud
ametialase edutamise protsendimäärade finantstagajärgede kohta ning e nne 1. maid 2004 teenistuses olnud
ametnike uude süsteemi lõimimise kohta, sealhulgas atesteerimismenetl use kohaldamise kohta.
5.
Käesolevat artiklit ei kohaldata ametnike suhtes, kelle kategooria on mu utunud pärast 1. maid 2004.
Artikkel 11
Artikli 45 lõiget 2 ei kohaldata enne 1. maid 2006 toimuvate ametialaste ed utamiste suhtes.210 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
2. jagu
Artikkel 12
1.
Viitedpersonalieeskirjadeartikli31lõigete2ja3tegevusüksusteASTj aADpalgaastmeteleonajavahemikus
1. mai 2004 - 30. aprill 2006 järgmised:
— AST 1-AST 4: C*1-C*2 ja B*3-B*4,
— AD 5-AD 8: A*5-A*8,— AD 9, AD 10, AD 11, AD 12: A*9, A*10, A*11, A*12.
2.
Personalieeskirjade artikli 5 lõiget 3 ei kohaldata juhul, kui ametnikud võetakse tööle enne 1. maid 2004
avaldatud konkursside tulemusel koostatud sobivate kandidaatide loete ludest.
3.
Ametnikud, kes on kantud sobivate kandidaatide loetellu enne 1. maid 2006 ja kes on tööle võetud
ajavahemikus 1. mai 2004 - 30. aprill 2006:
— määratakse konkursiteates avaldatud palgaastmesse, kui loetelu on koo statud A*-, B*- või C*- kategooria
jaoks,
— määratakse palgaastmetesse järgmise tabeli kohaselt, kui loetelu on ko ostatud A-, LA- B- või C-kategooria
jaoks:
Konkursi palgaaste Palgaaste töölevõtmisel
A8/LA8 A*5
A7/LA7 ja A6/LA6 A*6A5/LA5 ja A4/LA4 A*9A3/LA3 A*12A2 A*14A1 A*15
B5 ja B4 B*3
B3 ja B2 B*4
C5 ja C4 C*1
C3 ja C2 C*2
Artikkel 13
1.
Ametnikud,kesonkantudsobivatekandidaatideloetelluenne1.maid2006 ningkesonvõetudtöölepärast
kõnealust kuupäeva, määratakse palgaastmetesse järgmise tabeli kohase lt:
Konkursi palgaaste Palgaaste töölevõtmisel
A8/LA8 A*5 AD 5A7/LA7 ja A6/LA6 A*6 AD 6
A*7 AD 7A*8 AD 801/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211
A5/LA5 ja A4/LA4 A*9 AD 9
A*10 AD 10
A*11 AD 11
A3/LA3 A*12 AD 12A2 A*14 AD 14A1 A*15 AD 15
B5 ja B4 B*3 AST 3
B3 ja B2 B*4 AST 4C5 ja C4 C*1 AST 1C3 ja C2 C*2 AST 2
2.
Erandinaartikli12lõikest3jakäesolevaartiklilõikest1võivadinstit utsioonidvõttatööleselliseidametnikke
jurist-lingvistide kohustuste täitmiseks vastavalt palgaastmetel A*7 või AD7, kes on kantud sobivate
kandidaatide loetellu tasemetel LA 7 ja LA 6 või A*7 toimunud konkursside t ulemusel enne 1. maid 2006.
Arvestadesasjaomaseisikuväljaõpetjaerikogemusiselleltöökohal,võ ibametissenimetavasutusvõiametiisik
võimaldada talle staažilisa selles astmes; see ei või ületada 48 kuud.
3. jagu
Artikkel 14
Olenemata personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikest 1, asendatakse ülalpeetava lapse toetus järgmiste summadega:
1. mai - 31. detsember 2004: 260,96 eurot
1. jaanuar - 31. detsember 2005: 274,05 eurot1. jaanuar - 31. detsember 2006: 287,15 eurot1. jaanuar - 31. detsember 2007: 300,25 eurot1. jaanuar - 31. detsember 2008: 313,34 eurot.
Neidsummasidkohandatakseigalaastalsamaprotsendimääraabil,midaka sutataksepersonalieeskirjadeXIlisas
määratletud iga-aastasel kohandamisel.
Artikkel 15
Olenemata personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikest 2, asendatakse toetus iga ülalpeetava lapse eest, kes on
allaviieaastanevõikeseiõpikorrapäraseltmõnespäevasesesimesevõit eisetasemeharidusasutuses,järgmiste
summadega:
1. mai 2004 - 31. august 2005: 15,95 eurot
1. september 2005 - 31. august 2006: 31,90 eurot1. september 2006 - 31. august 2007: 47,84 eurot1. september 2007 - 31. august 2008: 63,79 eurot212 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Neidsummasidkohandatakseigalaastalsamaprotsendimääraabil,midaka sutataksepersonalieeskirjadeXIlisas
määratletud iga-aastasel kohandamisel.
Artikkel 16
Olenemata personalieeskirjade VII lisa artiklist 3, saab ametnik, kes on saanud õppetoetuse ühekordse
summeeritud väljamakse, selliseid makseid nii kaua, kuni maksete tegemi se tingimused on täidetud ning
hiljemalt kuni 31. augustini 2008. Ühekordsete summeeritud väljamakset e summasid vähendatakse siiski
80 protsendini nende 30. aprillil 2004 kehtivast väärtusest 1. septembri l 2004, 60 protsendini
1. septembril 2005, 40 protsendini 1. septembril 2006 ja 20 protsendini 1. septembril 2007.
Artikkel 17
OlenematapersonalieeskirjadeVIIlisaartikli17lõikest2võibajavahe mikus1.mai2004-31.detsember2008
kanda üle lisasumma järgmistel tingimustel:
a) summa tuleb korrapäraselt kanda üle enne 1. maid 2004 ja selle saamise ti ngimusi tuleb jätkuvalt täita;
b) lisasumma ei tohi olla selline, mille tulemusel ületaks igal kuul üleka ntav kogusumma järgmiseid
ülemmäärasid, väljendatuna protsendimäärana igal kuul enne 1. maid 2004 ülekantud kogusummast:
1. mai - 31. detsember 2004: 100 %
1. jaanuar - 31. detsember 2005: 80 %1. jaanuar - 31. detsember 2006: 60 %1. jaanuar - 31. detsember 2007: 40 %1. jaanuar - 31. detsember 2008: 20 %.
Artikkel 18
1.
Ametnikele,kellelolienne1.maid2004õigussaadapersonalieeskirjade VIIlisaendisesartiklis4animetatud
kindlasummalist toetust, säilib see õigus ad personam kuni kuuenda palgaastmeni. Toetusesummasid
kohandatakse igal aastal sama protsendimäära võrra, mida kasutatakse pe rsonalieeskirjade XI lisas osutatud
palkade iga-aastasel kohandamisel. Kui seitsmendale palgaastmele edut atud ametniku netotöötasu on
kindlasummalise toetuse kaotamise tulemusel väiksem kui tema netotööta su viimasel kuul enne edutamist,
tingimuseletkõikmuudtingimusedonsamad,ontalkunijärgmisessekõrge massejärkuviimiseniõigusvahega
võrdsele hüvitisele.
2.
Enne 1. maid 2004 teenistuses olnud C- ja D-kategooria ametnikele, kes ei o le siirdunud abiteenistujate
tegevusüksusesse AST ilma käesoleva lisa artikli 10 lõike 3 kohase piiran guta, jääb õigus saada kas hüvitavat
puhkustvõilisatasu,kuitegevusüksusetööeivõimaldahüvitavatpuhkus tületunnitöölejärgnevakuujooksul,
nagu on ette nähtud VI lisas.
Artikkel 19
Kui 1. maist 2004 kuni 31. detsembrini 2008 kehtival üleminekuajal on amet niku igakuine netotöötasu enne
mis tahes paranduskoefitsientide kohaldamist väiksem kui netotöötasu, mida ta oleks saanud samadel isiklikel
tingimustel 1. maile 2004 eelneval kuul, on tal õigus vahega võrdsele hüvi tisele. Seda sätet ei kohaldata, kui
töötasu väheneb personalieeskirjade XI lisas osutatud palga iga-aastas e kohandamise tulemusel. See netotulu
tagatis ei hõlma erimaksu mõju, pensionikindlustusmakse määra muutusi e ga muutusi palgaosa ülekandmise
korras.
4. jagu
Artikkel 20
1.
Enne 1. maid 2004 pensionile jäävate ametnike pensionide suhtes kohaldat akse personalieeskirjade XI lisa
artikli 3 lõike 5 punktis b osutatud paranduskoefitsienti nende liikmesr iikide puhul, mis on kehtestatud
pensionisaaja tõestatud põhielukohana.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213
Minimaalne kohaldatav paranduskoefitsient on 100.
Kui pensionisaaja elukoht on kolmandas riigis, on kohaldatav parandusko efitsient 100.
Erandina VIII lisa artiklist 45 makstakse liikmesriigis elavate ametnik e pensionid elukohaks oleva liikmesriigi
vääringus personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus sätestatud ting imustel.
2.
Erandinalõike1esimesestlõigustkohandatakseajavahemikus1.mai2004 -1.mai2009enne1.maid2004
kindlaksmääratud pensione, kohaldades personalieeskirjade XI lisa art ikli 3 lõike 5 punktides a ja b osutatud
paranduskoefitsientidekeskmist,midakasutatakseliikmesriikidepuh ul,millepensionisaajaonnimetanudoma
tõestatud põhielukohaks. Keskmine väärtus arvutatakse järgmises tabel is esitatud paranduskoefitsiendi põhjal:
Alates 1.5.2004 1.5.2005 1.5.2006 1.5.2007 1.5.2008
% 80 % punkti
a puhul
20 % punktib puhul60 % punktia puhul40 % punktib puhul40 % punktia puhul60 % punktib puhul20 % punktia puhul80 % punktib puhul100 % punktib puhul
Kui vähemalt ühte XI lisa artikli 3 lõikes 5 osutatud koefitsienti muudeta kse, muudetakse alates samast
kuupäevast ka keskmist väärtust.
3.
Ametnikepuhul,kesontöölevõetudenne1.maid2004jakeseiole1.mailläi nudpensionile,kohaldatakse
eelmistes lõigetes sätestatud arvutamismeetodeid pensioniõiguste kin dlaksmääramise ajal:
a) enne 1. maid 2004 VIII lisa artikli 3 tähenduses omandatud pensioniõigu sliku staaži suhtes, ja
b) sellisepensioniõiguslikustaažisuhtes,mistulenebVIIIlisaartikl i11aluselenne1.maid2004teenistuses
olnud ametnike poolt enne 1. maid kehtinud esialgse süsteemi alusel omand atud pensioniõiguste
ülekandmisest.
Selliste ametnike pensionide suhtes kohaldatakse paranduskoefitsient i ainult juhul, kui ametnik elab oma
päritoluriigisVIIlisaartikli7lõike3tähenduses.Perekondlikelvõit ervislikelpõhjustelvõivadpensionisaavad
ametnikud siiski erandkorras taotleda ametisse nimetavalt asutuselt võ i ametiisikult oma elukoha muutmist.
Otsus tehakse asjaomase ametniku esitatavate tõendite põhjal.
Erandina VIII lisa artiklist 45 makstakse liikmesriigis elavate ametnik e pensionid elukohaks oleva liikmesriigi
vääringus personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus sätestatud ting imustel.
4.
Käesolevatartiklitkohaldatakseanaloogiapõhjalinvaliidsustoetust ejapersonalieeskirjadeartiklite41ja50
kohaste ning määruste (EMÜ) nr 1857/89, (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2688/95, (1) (EÜ, Euratom, ESTÜ)
nr 2689/95, (2) (EÜ, Euratom) nr 1746/2002, (EÜ, Euratom) nr 1747/2002 või (EÜ, Euratom) nr 1748/2002
kohaste toetuste suhtes. Seda artiklit ei kohaldata siiski selliste pers onalieeskirjade artiklis 41 osutatud
toetusesaajate suhtes, kes elavad riigis, kus asus nende viimane töökoht .
Artikkel 21
Olenemata artikli 77 teise lõigu teisest lausest, on enne 1. maid 2004 teen istusse asunud ametnikel õigus
2 protsendile palgast iga pensioniõigusliku aasta kohta, arvutatud VIII lisa artikli 3 kohaselt.214 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Artikkel 22
1.
Vähemalt 50-aastastel ametnikel või 1. mail 2004 üle 20-aastase staažiga ametnikel on õigus jääda
pensionile 60-aastaselt.
Ametnikel, kes on 1. mail 2004 30-49-aastased, on õigus jääda pensionile j ärgmises tabelis näidatud vanuses:
Vanus 1. mail 2004 Pensioniiga
49 aastat 60 aastat ja
2 kuud
48 aastat 60 aastat ja
4 kuud
47 aastat 60 aastat ja
6 kuud
46 aastat 60 aastat ja
8 kuud
45 aastat 60 aastat ja
10 kuud
44 aastat 61 aastat ja
0 kuud
43 aastat 61 aastat ja
2 kuud
42 aastat 61 aastat ja
4 kuud
41 aastat 61 aastat ja
6 kuud
40 aastat 61 aastat ja
8 kuud
39 aastat 61 aastat ja
10 kuud
38 aastat 61 aastat ja
11 kuud
37 aastat 62 aastat ja
0 kuud
36 aastat 62 aastat ja
1 kuu
35 aastat 62 aastat ja
2 kuud
34 aastat 62 aastat ja
4 kuud
33 aastat 62 aastat ja
5 kuud
32 aastat 62 aastat ja
6 kuud
31 aastat 62 aastat ja
7 kuud
30 aastat 62 aastat ja
8 kuud01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 215
Ametnikel, kes on 1. mail 2004 alla 30-aastased, on õigus jääda pensionile 63-aastaselt.
Enne 1. maid 2004 teenistuses olnud ametnike pensioniiga, mida võetakse a rvesse kõikides viidetes nendes
personalieeskirjades esitatud pensionieale, määratakse kindlaks eesp ool esitatud sätete kohaselt, kui nende
personalieeskirjadega ei ole sätestatud teisiti.
2.
Olenemata VIII lisa artiklist 2, on ametnikel, kes on teenistusse asunud e nne 1. maid 2004 ja kes jäävad
teenistusse pärast iga, mil neil oleks õigus pensionile jääda, õigus põhi pensioni protsendimäära tõusule iga
pärast seda vanust töötatud aasta eest, tingimusel et nende kogupension e i ületa 70 % nende viimasest
põhipalgast personalieeskirjade artikli 77 teises ja kolmandas lõigus s ätestatud tähenduses.
See tõus tagatakse ka surma korral, kui ametnik on jäänud teenistusse pära st iga, mil tal oleks olnud õigus
vanaduspensionile jääda.
Kui IVa lisa kohaldamisel osaajalise tööajaga ametnik, kes on asunud teen istusse enne 1. maid 2004, teeb
pensioniskeemi sissemakseid vastavalt töötatud ajale, kohaldatakse kä esolevas artiklis ettenähtud
pensioniõiguste tõusu ainult samas proportsioonis.
Vähemalt üle 50-aastaste ametnike või üle 20-aastase staažiga ametnike p uhul on eelmises lõigus ettenähtud
pensionitõus võrdne 5 protsendiga 60. eluaastaks omandatud pensioniõig uste summast. 40-49-aastaste
ametnikepuhulonmaksimaalnepensionitõu s3%pensioniarvutamiseksarvessevõetavastpalgast,kuideiületa
4,5 % selliste ametnike poolt 60. eluaastaks omandatud pensioniõigustes t. 35-39-aastaste ametnike puhul on
maksimaalne pensionitõus 2,75 % pensioni arvutamiseks arvessevõetavas t palgast, kuid ei ületa 4,0 % selliste
ametnike poolt 60. eluaastaks omandatud pensioniõigustest. 30-34-aast aste ametnike puhul on maksimaalne
pensionitõus 2,5 % pensioni arvutamiseks arvessevõetavast palgast, kui d ei ületa 3,5 % selliste ametnike poolt
60. eluaastaks omandatud pensioniõigustest. Alla 30-aastaste ametnike puhul kehtestatakse maksimaalseks
pensionitõusuks 2,0 % pensioni arvutamiseks arvessevõetavast palgast.
3.
Kui konkreetset ametnikku puudutaval erandjuhul avaldab uute pensionis ätete kehtestamine tema
pensioniõigustele ebavõrdset mõju, mis erineb märkimisväärselt keskmi sest vähendamisest, esitab komisjon
nõukogule ettepaneku asjakohaste kompenseerivate meetmete võtmiseks. Nõukogu võtab selle ettepaneku
põhjal vastu otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on sätestat ud Euroopa Ühenduse asutamislepingu
artikli 205 lõikes 2.
4.
Enne1.maid2004teenistusseasunudametnikud,keseisuudapärastVIIIli saartiklite2,3ja11kohaldamist
saavutada65.eluaastakspersonalieeskirjadeartikli77teiseslõiguse ttenähtudmaksimaalsetvanaduspensioni,
võivad omandada täiendavad pensioniõigused kuni kõnealuse maksimummää ra piires.
Ametniketehtavadsissemaksedvastavadpersonalieeskirjadeartikli83 lõike2aluselnendejanendetööandjate
tehtavate sissemaksete kogusummale. Komisjon kehtestab üldiste rakend ussätete abil asjaomaste ametnike
tehtavate sissemaksete arvutamise meetodi nii, et sellisel pensioniõig uste omandamisel tagatakse
kindlustusmatemaatilinetasakaaljaetmeetodikohaldamiseleipeaksüh endusteinstitutsioonidpensioniskeemi
rahaliselt toetama. Komisjon võtab need üldised rakendussätted vastu en ne 1. jaanuari 2005.
Asjaomaste ametnike suhtes võib seda korda kohaldada viis aastat alates 1 . maist 2004, tingimusel et
sissemaksetemaksimumperioodikson:kolmkuudametnikepuhul,keson1.m ail200445-49-aastased;üheksa
kuud ametnike puhul, kes on kõnealusel kuupäeval 38-44-aastased; viiste ist kuud ametnike puhul, kes on
kõnealusel kuupäeval 30-37-aastased; ja kaks aastat ametnike puhul, kes on kõnealusel kuupäeval alla
30-aastased.216 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Artikkel 23
1.
Olenemata personalieeskirjade artiklist 52, võivad VIII lisa artikli 9 t eise taande kohaldamist taotleda
ametnikud, kes on asunud teenistusse enne 1. maid 2004 ja kes lahkuvad teen istusest enne iga, mil neil oleks
vastavalt käesoleva lisa artiklile 22 tekkinud õigus vanaduspensionile :
a) ametnikud, kes on 1. mail 2004 vähemalt 45-aastane või kes on teenistuse s olnud vähemalt 20 aastat,
võivad taotleda kohaldamist alates 50. eluaastast;
b) ametnikud, kes on 1. mail 2004 kuni 45-aastased, võivad taotleda kohald amist alates vanusest, mis
määratakse kindlaks järgmise tabeli kohaselt:
Vanus 1. mail 2004 Kohe makstava pensioni saamise iga
45 aastat ja rohkem 50 aastat ja
0 kuud
44 aastat 50 aastat ja
6 kuud
43 aastat 51 aastat ja
0 kuud
42 aastat 51 aastat ja
6 kuud
41 aastat 52 aastat ja
0 kuud
40 aastat 52 aastat ja
6 kuud
39 aastat 53 aastat ja
0 kuud
38 aastat 53 aastat ja
6 kuud
37 aastat 54 aastat ja
0 kuud
36 aastat 54 aastat ja
6 kuud
35 aastat ja noorem 55 aastat ja
0 kuud
2.
Sellistel juhtudel vähendatakse lisaks VIII lisa artiklis 9 osutatud pen siõiguste vähendamisele vähemalt
55-aastaselt teenistusest lahkunud ametnike puhul nende omandatud pens ioniõigusi veel 4,483 % võrra, kui
pensioni saamine algab 54-aastaselt; 8,573 % võrra, kui pensioni saamine algab 53-aastaselt; 12,316 % võrra,
kuipensionisaaminealgab52-aastaselt;15,778%võrra,kuipensionisaa minealgab51-aastaselt;ja18,934%
võrra, kui pensioni saamine algab 50-aastaselt.
Artikkel 24
1.
Kui pension on kindlaks määratud enne 1. maid 2004, jätkatakse pärast kõne alust kuupäeva pensionisaaja
pensiõigusekindlaksmääramistvastavaltnendeleeeskirjadele,midako halatiesialgseõigusemääramiseks.Sama
kehtib ühise ravikindlusskeemi alusel antava kaitse puhul Pärast 1. maid 2004 kehtivaid peretoetusi ja
paranduskoefitsiente käsitlevaid eeskirju kohaldatakse viivitamata, ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 20
kohaldamist.
Olenemata esimesest lõigust, võivad invaliidsus- või toitjakaotuspens ioni saajad taotleda alates 1. maist 2004
kohaldatavate sätete kohaldamist.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217
2. Nendesätetejõustumiseltagatakseenne1.maid2004saadudnetopensio ninominaalsumma.Sedatagatud
summat kohandatakse siiski juhul, kui pensionisaaja pereolud või elukoh ariik muutuvad. Ajavahemikus
1. mai 2004 - 31. detsember 2007 pensionile jäävatele isikutele tagatakse pensionile jäämisel saadud
netopensioni nominaalsumma, võttes arvesse pensionile jäämise kuupäev al kehtinud personalieeskirju.
Esimese lõigu kohaldamisel, kui kehtivate sätete alusel arvutatud pensi on on väiksem kui allpool määratletud
nominaalpension, makstakse vahega võrdne hüvitissumma.
Enne 1. maid 2004 pensionisaajate nominaalpension arvutatakse igal kuul , võttes arvesse pereolusid ja
elukohariiki arvutamise ajal ning enne 1. maid 2004 kehtinud personaliee skirju.
Ajavahemikus1.mai2004-31.detsember2007.pensionilejäänudametnike nominaalpensionarvutatakseigal
kuul, võttes arvesse pereolusid ja elukohariiki arvutamise ajal ning pen sionile jäämise kuupäeval kehtinud
personalieeskirju.Kui enne 1. maid 2004 kindlaksmääratud pensioni saaja sureb pärast kõneal ust kuupäeva, määratakse
toitjakaotuspension kindlaks kadunu poolt saadud tagatud nominaalpens ioni arvestades.
3.
Kuiinvaliidsuspensionisaajadeioletaotlenudalates1.maist2004koha ldatavatesätetekohaldamistjakui
neideioletunnistatudtöövõimelisteks,loetaksenendeinvaliidsuspen sionidvanaduspensioniteksalatespäevast,
mil nad saavad 65-aastaseks.
4.
Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mõne personalieeskirjade artiklite 41 ja 50 al usel ning määruste (EMÜ)
nr 1857/89, (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2688/1995, (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2689/ 1995, (EÜ, Euratom)
nr1746/2002,(EÜ,Euratom)nr1747/2002või(EÜ,Euratom)nr1748/2002al uselmakstavatoetusesaajate
suhtes. Nende vanaduspensionid määratakse siiski kindlaks sellel kuupä eval kehtivate eeskirjade kohaselt, mil
maksmine algab.
Artikkel 25
1.
Enne 1. maid 2004 kindlaksmääratud pensionide puhul määratakse pensioni arvutamisel kasutatav
palgaaste kindlaks vastavalt käesoleva lisa artikli 2 lõike 1 ja artikli 8 lõike 1 tabelitele.
Pensionisaaja pensioni arvutamisel arvessevõetav põhipalk on sama suur kui personalieeskirjade artikli 66
tabelis niiviisi kindlaksmääratud uue palgaastme sama järgu palk, mida k aalutakse protsendimääraga, mis on
võrdne vana skaala põhipalga ja personalieeskirjade artikli 66 tabelis s ama järgu jaoks uue skaala alusel
kehtestatud põhipalga vahelise suhtega.
Kuivanaskaalapalgajärguleeiolepersonalieeskirjadeartikli66tabel isvastavatjärku,arvutatakseteiseslõigus
osutatud protsendimäär sama palgaastme viimast järku kasutades.Vana skaala palgaastme D4 järkude puhul kasutatakse teises lõigus osutat ud protsendimäära arvutamisel
esimese palgaastme esimest järku.
2.
Üleminekuajal määratakse personalieeskirjade artiklite 77 ja 78 ning VI II lisa kohane põhipalk kindlaks,
kohaldades artiklis 7 sätestatud vastavat korrutustegurit palga suhtes , mis vastab personalieeskirjade artikli 66
tabeli kohaselt vanaduspensioni või invaliidushüvitise saamise õiguse kindlaksmääramiseks arvessevõetavale
palgaastmestikule.Kuivanaskaalapalgajärguleeiolepersonalieeskirjadeartikli66tabel isvastavatjärku,arvutataksekorrutustegur
sama palgaastme viimast järku kasutades.218 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Ajavahemikus1.mai2004-30.aprill2006kindlaksmääratudvanaduspensi onidejainvaliidsushüvitistesuhtes
kohaldatakse artikli 8 lõiget 1.
3.
Toitjakaotuspensioni saajate suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõ ikeid 1 ja 2, kui tegemist on surnud
ametniku või endise ametnikuga.
4.
Samamoodi kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 mõne personaliee skirjade artiklite 41 ja 50 alusel
ning määruste (EMÜ) nr 1857/89, (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2688/1995, (EÜ, Eur atom, ESTÜ) nr 2689/1995,
(EÜ, Euratom) nr 1746/2002, (EÜ, Euratom) nr 1747/2002 või (EÜ, Euratom) n r 1748/2002 alusel makstava
toetuse saajate suhtes.
Artikkel 26
1.
Enne 1. maid 2004 esitatud taotluseid, mis käsitlevad VIII lisa artikli 11 lõike 2 kohaste pensioniõiguste
ülekandmisvõimaluste kasutamist, käsitletakse nende esitamisajal keh tinud eeskirjade kohaselt.
2.
Kui VIII lisa artikli 11 lõikes 2 sätestatud tähtaega ei ole 1. mail 2004 vee l ületatud, saavad asjaomased
ametnikud, kes ei ole esitanud sellist taotlust eespool sätestatud tähta ja jooksul või kelle taotlused on tagasi
lükatudseetõttu,etneedonesitatudpärastkõnealuseidtähtaegu,veele sitadavõiuuestiesitadaVIIIlisaartikli11
lõike 2 kohast ülekandmist käsitlevad taotlused.
3.
Ametnikud,kesonesitanudülekandmistaotlusetähtajajooksul,kuidkes eioleneiletehtudpakkumistvastu
võtnud, või kes ei ole esitanud ülekandmistaotlust eespool sätestatud tä htaja jooksul või kelle taotlused lükati
tagasi seetõttu, et need on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, võivad veel selliseid taotlusi esitada või uuesti
esitada hiljemalt 31. oktoobril 2004.
4.
Käesolevaartiklilõigetes2ja3ettenähtudjuhtudelmäärabinstitutsio on,kusametniktöötab,kindlaksnende
pensioniõiguslike aastate arvu, mida võetakse oma skeemi alusel arvesse vastavalt VIII lisa artikli 11 lõike 2
kohaselt vastuvõetud üldistele rakendussätetele ning võttes arvesse kä esoleva lisa sätteid. Käesoleva artikli
lõike 3 kohaldamisel on arvessevõetav ametniku vanus ja palgaaste siiski tema vanus ja palgaaste ametisse
nimetamisel.
5.
Ametnikud,kesonnõustunudomapensioniõigusteülekandmisegaVIIIlisa artikli11lõike2kohaseltenne
1. maid 2004, võivad taotleda käesoleva artikli kohaselt ühenduse instit utsioonide pensioniskeemi alusel juba
saadud boonuse ümberarvutamist. Ümberarvutus põhineb boonuse saamise a jal kehtinud näitajatel, mida
kohandatakse käesoleva lisa artikli 22 kohaselt.
6.
Ametnikud,kelleletagatakseboonuslõike1kohaselt,võivadtaotledalõ ike5kohaldamistalatesboonusest
teavitamisest ühenduse institutsioonide pensioniskeemi kohaselt.
Artikkel 27
1.
PersonalieeskirjadeVIIIlisaartikli11lõikes1jaartikli12lõike1pun ktisbosutatudkindlustusmatemaatilise
väärtuse arvutamisel kohaldatakse ametnike ja ajutiste töötajate suhte s 1. maile 2004 eelneva teenistusajaga
seotud õiguste osa puhul järgmiseid sätteid.
Vanaduspensioni kindlustusmatemaatiline väärtus ei saa olla väiksem ku i järgmiste näitajate summa:
a) ametnikepõhipalgastpensionikindlustusmaksetenakinnipeetudsumm adkoosliitintressiga3,5%aastas;
b) tegeliku teenistusajaga seotud lahkumistoetus, mis arvutatakse viim ase pooleteist kuu põhipalga alusel,
vähendades seda teenistusaasta kohta;
c) personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõike 2 kohaselt ühendustele makstud kogusumma koos
liitintressiga 3,5 % aastas.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219
2. Kui ametnik või ajutine töötaja lahkub ametist töölepingu tühistamise või lõpetamise tõttu, määratakse
makstav lahkumistoetus või ülekantav kindlustusmatemaatiline väärtus personalieeskirjade IX lisa artikli 9
lõike 1 punkti h alusel tehtud otsust arvestades.
3.
KuinendesuhteseiolekohaldatudpersonalieeskirjadeVIIIlisaartikli 11lõikeid2või3,säilib1.mail2004
teenistuses olnud ametnikel, kellel artikli 11 lõike 1 kohase ülekandmis võimaluse puuduse tõttu oleks olnud
õiguslahkumistoetuselevastavaltenne1.maid2004kehtinudpersonalie eskirjadele,õigusennesedakuupäeva
kehtinud eeskirjade alusel arvutatud lahkumistoetusele.
Artikkel 28
Muudeteenistujateteenistustingimusteartiklis2osutatudteenistuja tel,kellelonleping1.mail2004jakeson
pärast seda kuupäeva nimetatud ametnikeks, on pensionile jäämisel õigus ajutiste teenistujatena omandatud
pensioniõiguste kindlustusmatemaatiliseks kohandamiseks, mille puhu l võetakse arvesse personalieeskirjade
artiklis 77 ettenähtud pensioniea muutust.
Artikkel 29
Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 lõike c kohaselt enne 1 . maid 2004 Euroopa Parlamendi
poliitilise fraktsiooni abistamiseks tööle võetud ajutiste teenistuja te puhul ei kohaldata personalieeskirjade
artikli29lõigetes3ja4sätestatudnõuet,millekohaseltpeavadajutise dteenistujadläbimateenistustingimuste
artikli 12 lõikele 4 vastava valikumenetluse.
XIII.1 LISA
Ametikohad üleminekuajal
Käesoleva lisa artikli 4 punktis n ettenähtud iga kategooria ametikohad.
A-kategooria C-kategooria
A*5 Administraator/ C*1 Sekretär/kantseleiametnik
Teadustöö administraator/ C*2 Sekretär/kantseleiametnikKeeleadministraator C*3 Sekretär/kantseleiametnik
A*6 Administraator/ C*4 Sekretär/kantseleiametnik
Teadustöö administraator/ C*5 Sekretär/kantseleiametnikKeeleadministraator C*6 Sekretär/kantseleiametnik
A*7 Administraator/ C*7 Sekretär/kantseleiametnik
Teadustöö administraator/Keeleadministraator
A*8 Administraator/
Teadustöö administraator/Keeleadministraator
A*9 Üksuse juhataja
Administraator/Teadustöö administraator/Keeleadministraator
A*10 Üksuse juhataja
Administraator/Teadustöö administraator/Keeleadministraator220 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
A*11 Üksuse juhataja
Administraator/
Teadustöö administraator/Keeleadministraator
A*12 Üksuse juhataja
Administraator/Teadustöö administraator/Keeleadministraator
A*13 Üksuse juhataja
Administraator/Teadustöö administraator/Keeleadministraator
A*14 Teadustöö administraator/
KeeleadministraatorAdministraator/Üksuse juhatajaDirektor
A*15 Direktor/PeadirektorA*16 Peadirektor
B-kategooria D-kategooria
B*3 Assistent/Teadustöö assistent D*1 TöölineB*4 Assistent/Teadustöö assistent D*2 TöölineB*5 Assistent/Teadustöö assistent D*3 TöölineB*6 Assistent/Teadustöö assistent D*4 TöölineB*7 Assistent/Teadustöö assistent D*5 TöölineB*8 Assistent/Teadustöö assistentB*9 Assistent/Teadustöö assistentB*10 Assistent/Teadustöö assistentB*11 Assistent/Teadustöö assistent
(1) EÜTL280,23.11.1995,lk1.Määrustonmuudetudmäärusega(EÜ,ESTÜ,Eura tom)nr2458/98(EÜTL307,
17.11.1998, lk 1).
(2) EÜT L 280, 23.11.1995, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, ESTÜ, Eura tom) nr 2458/98.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221
II LISA
EUROOPA ÜHENDUSTE MUUDE TEENISTUJATE TEENISTUSTINGIMUSTE MUUDATUSED
Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi muudetakse jä rgmiselt.
1) Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
a) teises taandes lisatakse sõna “abiteenistujad” järele järgmised sõna d:
“kuni artiklis 52 sätestatud kuupäevani”;
b) taande “— abiteenistujad” järele lisatakse järgmine taane:
“— lepingulised töötajad”;
c) lisatakse järgmine lõige:
“Mistahesnendesteenistustingimustesesinevatviidetmeessoostisiku levõibkäsitadasamutiviitenanaissoost
isikule ja vastupidi, kui kontekstist ei tulene teisiti.”
2) Artikli 2 punktis c esinevad sõnad:
“või mõne ühenduste institutsiooni või organi valitud eesistujat või mõn e Euroopa Parlamendi poliitilise
fraktsiooni valitud juhti”;
asendatakse sõnadega:
“või mõne ühenduste institutsiooni või organi valitud eesistujat või mõn e Euroopa Parlamendi poliitilise
fraktsiooni või regioonide komitee või majandus- ja sotsiaalkomitee gru ppi”.
3) Artikli 3 punkti b muudetakse järgmiselt:
a) esimeses taandes asendatakse sõnad “B-, C- või D-kategooria või keeleü ksuste” sõnadega “abiteenistujate
tegevusüksuste (AST)”;
b) teisestaandesasendataksesõnad“A-kategooria(kuidpalgaastmeteA1 võiA2)”sõnadega“administraatorite
tegevusüksuse(AD),väljaarvatudkõrgemadametnikud(peadirektoridvõ inendegasamaväärsedametnikud
palgaastmetel AD 16 ja AD 15 ja direktorid või nendega samaväärsed ametnik ud palgaastmetel AD 15 või
AD 14)”.
4) Artikli 3 järele lisatakse järgmised artiklid:
“Artikkel 3a
1.
Nende teenistustingimuste kohaldamisel on “lepingulised töötajad” sel lised töötajad, keda ei ole nimetatud
ametikohale, mis on lisatud eelarve asjaomast institutsiooni käsitleva osa ametikohtade loetelusse ja kes on
võetud tööle täis- või osaajalise tööajaga:
a) institutsiooni, et teha füüsilist tööd või anda haldusabi,222 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
b) personalieeskirjade artikli 1a lõikes 2 osutatud ametitesse,
c) muudesseEuroopaLiiduasutustesse,misonasutatudpärastpersonalie eskirjadekomiteegakonsulteerimist,
ühe või enama institutsiooni vastuvõetud konkreetse õigusaktiga, mis lu bab selliseid töötajaid kasutada,
d) ühenduste institutsioonide esindustesse või delegatsioonidesse,
e) muudesse väljaspool Euroopa Liitu asuvatesse asutustesse.
2.
Komisjonesitabinstitutsioonideesitatudteabepõhjaligalaastaleela rvepädevateleinstitutsioonidelearuande
lepingulistetöötajatetöölevõtmisekohta,märkides,kassellistetööt ajatekoguarvonjäänud75%piiresseametite,
muude Euroopa Liidus asuvate asutuste, ühenduse institutsioonide esind uste ja delegatsioonide ning väljaspool
Euroopa Liitu asuvate muude asutuste kõikidest töötajatest. Kui sellest piirmäärast ei ole kinni peetud, teeb
komisjonvastavaltametitele,muudeleEuroopaLiidusasuvateleasutust ele,ühenduseinstitutsioonideesindustele
ja delegatsioonidele või väljaspool Euroopa Liitu asuvatele muudele asu tustele ettepaneku võtta asjakohaseid
parandusmeetmeid.
Artikkel 3b
Nendeteenistustingimustekohaldamiselon“abiülesandeidsooritavadl epingulisedtöötajad”sellisedtöötajad,kes
on artiklis 88 sätestatud tähtaegade piires institutsioonis võetud tööl e mõnda artiklis 89a osutatud
tegevusüksusesse:
a) muude kui artikli 3a lõike 1 punktis a osutatud täis- või osaajalise tööa jaga ülesannete sooritamiseks, ilma
neid eelarve asjaomast institutsiooni käsitleva osa ametikohtade loete lusse kandmata,
b) asendama pärast seda, kui ametnike ajutiste töökohtade võimalusi inst itutsioonis on uuritud, teatavaid
isikuid, kes ei suuda mõnda aega oma tööülesandeid täita, nimelt:i) ametnikud või ajutised töötajad tegevusüksuses AST;ii) erandjuhul ametnikud või ajutised töötajad tegevusüksuses AD, kes tö ötavad kõrget spetsialiseeritust
nõudval ametikohal, välja arvatud üksuse juhatajad, direktorid, peadir ektorid ja samalaadsed
ametikohad.
Artikli 3a kohaldamisel ei saa abiülesandeid sooritavaid lepingulisi tö ötajaid kasutada.”
5) Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 4
Käesolevate teenistustingimuste puhul tähendab “kohalik töötaja” vast avalt kohalikele tavadele sellise töö
tegemiseks või ülesande täitmiseks töölevõetud töötajat, kes on määratu d ametikohale, mis ei sisaldu eelarve
asjaomast institutsiooni käsitleva osa ametikohtade loetelus, ja keda t asustatakse eelarves selleks otstarbeks
ettenähtud assigneeringute kogusummast. Väljaspool Euroopa Liitu asuv ate ametikohtade töötajaid, kes
tegelevad eespool nimetamata ülesannetega, mida teenistuse huvides ei s aa määrata artikli 1 tähenduses muul
ametikohal olevale ametnikule ega teenistujale, võib samuti käsitada ko halike töötajatena.”
6) Artikli6teiseslõigusasendataksesõnad“artikli1teiselõigu”sõnad ega“artikli1alõike2,artikli1b”ningsõnad
“artikli 2 teise lõigu sätteid” sõnadega “artikli 2 lõike 2 sätteid”.
7) Artiklis 7a asendatakse arv 24a arvuga 24b.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223
8) Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 8
Ajutisi töötajaid, kelle suhtes kohaldatakse artikli 2 punkti a, võib töö le võtta tähtajaliselt või tähtajatult.
Tähtajalisi töölepinguid võib selle tähtaja jooksul pikendada ainult ük s kord. Seejärel pikendatakse lepingut
tähtajatult.
Ajutisi töötajaid, kelle suhtes kohaldatakse artikli 2 punkte b või d, ei v õeta tööle kauemaks kui neljaks aastaks,
kuid neid võib tööle võtta ka mis tahes lühemaks ajaks. Nende lepinguid või b pikendada maksimaalselt kaheks
aastaks,kuipikendamisevõimalusonesialgseslepingusettenähtudjakõ nealuseslepingussätestatudtähtaegade
piires.Selletähtajalõppedeseisaanadtöötadaenamajutistetöötajate nanendesätetealusel.Lepingutelõppemisel
võibsellisedteenistujadnimetadainstitutsioonideskoosseisulistel eametikohtadeleainultsiis,kuinadmääratakse
ametnikeks vastavalt personalieeskirjadele.
Ajutised töötajad, kelle suhtes kohaldatakse artikli 2 punkti c, võetaks e tööle tähtajatult.”
9) Artikli 9 järele lisatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 9a
Komisjonesitabajutistetöötajatekasutamisekohtaaastaaruande,mill esonmärgitudtöötajatearv,ametikohtade
aste ja liik, geograafiline tasakaal ja eelarvelised vahendid seoses iga tegevusüksusega.”
10) Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 10Personalieeskirjade artikleid 1d, 1e, artikli 5 lõikeid 1-4 ja artiklit 7 kohaldatakse analoogia põhjal.
Ajutiste töötajate teenistuslepingusse märgitakse palgaaste ja -järk, mille kohaselt ta on tööle võetud.
Ajutise töötaja määramine töökohale, mille palgaaste on kõrgem kui kohal , kuhu ta tööle võeti,
dokumenteeritakse teenistuslepingu lisalepingus.
Samamoodi kohaldatakse personalieeskirjade VIII jaotist ajutiste tööt ajate suhtes, kellele makstakse töötasu
Euroopa Liidu üldeelarve teadusuuringute ja investeeringute assigneer ingutest. Personalieeskirjade VIIIa jaotist
kohaldatakse analoogia põhjal kolmandas riigis teenistuses oleva ajuti se töötaja suhtes.”
11) Artiklile 12 lisatakse järgmised lõiked:
“3.
EuroopaÜhendustePersonalivalikuTalitus(edaspidi“talitus”)võiber inevateinstitutsioonidetaotluselaidata
neilajutisitöötajaidvalida,määratledeseelkõigekatsetesisujakorr aldadesvalikumenetlust.Talitustagabartikli2
punktide a, b ja d alusel töölevõetavate ajutiste töötajate valikumenetl use läbipaistvuse.
4.
Talitus tagab institutsiooni taotlusel ajutiste töötajate töölevõtmis eks korraldatud valikumenetluse käigus
samade standardite kohaldamise, mida kohaldatakse ametnike valikul.
5.
Vajaduselvõtabigainstitutsioonpersonalieeskirjadeartikli110koha seltvastuajutistetöötajatetöölevõtmise
korra üldsätted.”224 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
12) Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
a) kolmas lõik asendatakse järgmisega:
“Vähemaltükskuuennekatseajalõpputehaksearuanneajutisetöötajasuu tlikkusekohtatäitaomakohustusi,
samuti tema teenistuses käitumise ja võimekuse kohta. Aruanne edastatak se asjaomasele isikule, kellel on
õigus teha kirjalikult oma märkused. Kui ajutise töötaja töö ei osutu amet ikohale vastavaks, vabastatakse ta
teenistusest. Artikli 6 esimeses lõigus nimetatud asutus võib erandjuht udel katseaega pikendada siiski
maksimaalselt kuus kuud ja määrata ajutise töötaja võimaluse korral teis e osakonda.”;
b) neljandas lõigus jäetakse välja sõnad “teenistuse kestus ei tohi siisk i ületada tavalist katseaega”.
13) Artikli 15 lõikes 2 jäetakse välja sõnad “artikli 2 punktides a, c ja d os utatud teenistujate suhtes”.
14) Artikli 16 esimene lõik asendatakse järgmisega:
“Personalieeskirjade artikleid 42a, 42b ja 55–61, mis käsitlevad puhkus t, tööaega, ületunnitööd, vahetustega
tööd, valveaega töökohal või kodus ning riiklikke pühi, kohaldatakse ana loogia põhjal. Eripuhkuse ning
lapsehooldus- ja perepuhkuse kestus ei ületa lepingu tähtaega.”
15) Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
a) esimese lõigu teises taandes asendatakse arv 6 arvuga 12;
b) neljandas lõigus:
i) asendatakse sõnad “kes tõendab, et ta ei saa artiklis 28 nimetatud riski de vastu kasutada ühtki muud
riiklikku kindlustusskeemi” sõnadega “kes ei tee tasustatavat tööd”;
ii) asendatakse sõnad “vastavalt nimetatud artiklile” sõnadega “artikl is 28 osutatud riskide vastu”, ja
iii) asendatakse sõnad “artiklis 28 nimetatud riskide vastu” sõnadega “k õnealuses artiklis ettenähtud”.
16) Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 20
1.
Personalieeskirjade artikleid 63, 64, 65 ja 65a, mis käsitlevad vääringu t, milles töötasu väljendatakse, ja selle
töötasu kohandamist, kohaldatakse analoogia põhjal.
2.
Personalieeskirjade artikleid 66, 67, 69 ja 70, mis käsitlevad põhipalka , peretoetusi, kodumaalt lahkumise
toetust ja surma korral makstavat toetust, kohaldatakse analoogia põhja l.
3.
Personalieeskirjadeartikli66asätteiderimaksukohtakohaldatakseaj utistetöötajatesuhtesanaloogiapõhjal.
4.
Ajutinetöötaja,kesonkaksaastatolnudomapalgaastmesamasjärgus,tõu sebautomaatseltsamapalgaastme
järgmisesse järku.”
17) Artiklis 21 asendatakse sõnad “3, 4 ja 4a” sõnadega “3 ja 4” ning sõnad “p eretoetuste, kodumaalt lahkumise
toetuse ja ajutiste kindlasummaliste toetuste” sõnadega “peretoetuste ja kodumaalt lahkumise toetuse”.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 225
18) Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:
“3.
Lõikes 1 ettenähtud sisseseadmistoetuse ja lõikes 2 ettenähtud ümberasu mistoetuse suurus on siiski
vähemalt:
a) 976,85 eurot teenistuja puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele, ning
b) 580,83 eurot teenistuja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetus ele.
Kui mõlemad abikaasad on ühenduste ametnikud ja neil mõlemal on õigus saad a sisseseadmistoetust või
ümberasumistoetust, makstakse seda ainult sellele abikaasale, kelle põ hipalk on suurem.”
19) Artikli 28 esimeses lõigus asendatakse sõna “invaliidsuspensioni” s õnaga “invaliidsustoetust”.
20) Artiklit 28a muudetakse järgmiselt:
a) lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
“3.
Töötuskindlustushüvitis kinnitatakse põhipalga alusel, mida endine aj utine töötaja sai teenistuse
lõppemise ajal. See hüvitis on:
a) esimese 12 kuu jooksul 60 % põhipalgast,
b) 13.-24. kuul 45 % põhipalgast,c) 25.-36. kuul 30 % põhipalgast.
Sel viisil arvutatud summad peavad olema vähemalt 1 171,52 eurot ja mitte r ohkem kui 2 343,04 eurot
pärastesialgsekuuekuumöödumist,millejooksulkohaldatakseallpools ätestatudalampiiri,kuidmillejaoks
ülempiiri pole kehtestatud. Neid piirmäärasid kohandatakse samal viisi l nagu personalieeskirjade artiklis 65
sätestatud palgaastmestikku.
4.
Ajavahemik,millejooksulendiseleajutiseletöötajalemakstaksetöötu skindlustushüvitisteivõiollapikem
kui36kuudalatesteenistuselõppemisekuupäevastningseeeiületamingi ljuhulühtekolmandikkutegelikult
teenistuses oldud ajast. Kui endine ajutine töötaja selle ajavahemiku jo oksul ei vasta enam lõigetes 1 ja 2
sätestatud tingimustele, peatatakse töötuskindlustushüvitise maksmi ne. Hüvitist hakatakse uuesti maksma,
kui endine ajutine töötaja enne selle ajavahemiku lõppu vastab jälle nime tatud tingimustele ega ei ole
omandanud õigust saada siseriiklikku töötuskindlustushüvitist”;
b) lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmistega:
“6.
Töötuskindlustushüvitist ja peretoetust maksab komisjon eurodes. Para nduskoefitsienti ei kohaldata.
7.
Ajutine töötaja maksab kolmandiku töötuskindlustusskeemi maksetest. S issemakseks on kinnitatud
0,81 % asjaomase isiku põhipalgast, mille arvutamisel võetakse arvesse 1 065,02 euro suurust
kindlasummalist toetust, arvestamata personalieeskirjade artiklis 64 sätestatud paranduskoefitsiente.
Sissemaksearvatakseigakuuasjaomaseisikutöötasustmahajamakstakse koosinstitutsioonitasutavakahe
kolmandikuga erilisse töötushüvitisfondi. Kõnealune töötushüvitisfo nd on institutsioonide ühisfond ning
institutsioonidtasuvadomasissemaksedkomisjonileigakuuhiljemaltk aheksapäevajooksulpärasttöötasu
maksmist. Kõik käesoleva artikli kohaldamisest tulenevad kulud volitab ja maksab komisjon vastavalt
Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetele.” ;
c) lõige 11 asendatakse järgmisega:
“11.
Üks aasta pärast käesoleva töötuskindlustusskeemi kehtestamist ja seej ärel iga kahe aasta järel esitab
komisjon nõukogule aruande selle skeemi finantsolukorra kohta. Sõltuma ta kõnealusest aruandest, võib
komisjon esitada nõukogule ettepaneku kohandada lõikes 7 sätestatud sis semakseid, kui see on skeemi
tasakaalu jaoks vajalik. Nõukogu otsustab nende ettepanekute üle vastav alt lõikele 3.”226 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
21) Artiklis 30 lisatakse sõnade “tõsise haiguse” järele sõnad “või puude ”.
22) Artikkel 33 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 33
1.
Kuiteenistujapeabtäielikuinvaliidsusetõttulahkumainstitutsiooni teenistusest,ontalseni,kuniinvaliidsus
püsib, õigus saada invaliidsustoetust, mille suurus määratakse järgmis elt.
Personalieeskirjade artiklit 52 kohaldatakse invaliidsustoetuse saaj ate suhtes analoogia põhjal. Kui
invaliidsustoetuse saaja jääb pensionile enne 65. eluaastat, ilma et ta o leks saavutanud õigust
maksimumpensionile, kohaldatakse vanaduspensioni käsitlevaid üldees kirju. Vanaduspensioni suurus põhineb
sellel palgaastmel ja -järgul, mis teenistujal oli invaliidiks jäämise a jal.
Invaliidsustoetus on 70 % ajutise töötaja viimasest põhipalgast. Invali idsustoetus on siiski vähemalt 120 %
personalieeskirjade VIII lisa artiklis 6 määratletud elatusmiinimumis t. Invaliidsustoetusest tehakse sissemakseid
pensioniskeemi, maksete suurus arvutatakse toetuse põhjal.
Kui invaliidsus on tekkinud kohustuste täitmise ajal või seoses kohustus tega juhtunud õnnetuse tagajärjel,
kutsehaiguse,ühiskasulikuteovõiomaelugariskidesteiseinimesepääs tmisetõttu,oninvaliidsustoetusvähemalt
120 % elatusmiinimumist. Sellisel juhul tasutakse pensionikindlustusm aksed endise tööandja eelarvest.
Kuiteenistujaoninvaliidsuseisetahtlikultpõhjustanud,võibartikli 6esimeseslõigusnimetatudasutusotsustada,
et teenistuja saab ainult artiklis 39 sätestatud toetust.
Invaliidsustoetust saama õigustatud isikutel on õigus saada ka personal ieeskirjade artiklis 67 sätestatud
peretoetusi vastavalt personalieeskirjade VII lisale; majapidamistoe tus määratakse toetusesaaja toetuse alusel.
2.
Invaliidsuse tuvastab personalieeskirjade artiklis 9 ettenähtud töövõ imetuskomitee.
3.
PersonalieeskirjadeVIIIlisaartiklis40osutatudinstitutsioonvõibn õudainvaliidsustoetusesaajakorrapärast
kontrollimist, et teha kindlaks, kas ta vastab jätkuvalt toetuse maksmis e tingimustele. Kui töövõimetuskomitee
leiab, et nimetatud tingimused ei ole enam täidetud, naaseb teenistuja in stitutsiooni teenistusse, tingimusel et
leping ei ole lõppenud.
Kui asjaomast isikut ei ole võimalik ühenduste teenistusse tagasi võtta, võib lepingu lõpetada, tingimusel et
sellisele isikule makstakse hüvitist, mis vastab töötasule, mida ta olek s saanud etteteatamisaja jooksul, ning
vajaduselartiklis47ettenähtudlepingulõpetamisekorralmakstavaleh üvitisele.Samutikohaldatakseartiklit39.”
23) Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:
a) teises lõigus asendatakse sõna “invaliidsuspensioni” sõnaga “invali idsustoetust” ja arv 60 arvuga 63;
b) kolmandas lõigus lisatakse sõna “invaliidsus-” järele sõna “toetus” j a arv 60 asendatakse arvuga 63.
24) Artiklis 35 asendatakse sõna “lesk” sõnadega “elusolev abikaasa”.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227
25) Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:
a) esimeses lõigus asendatakse sõna “lesel” sõnadega “elusoleval abikaa sal” ja sõna “lesepensioni” sõnaga
“toitjakaotuspensioni”;
b) teises lõigus asendatakse sõna “lesepensioni” sõnaga “toitjakaotusp ensioni”.
26) Artikkel 37 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 37
Kui teenistuja või vanaduspenisoni või invaliidsustoetust saama õigust atud isik sureb, jätmata maha abikaasat,
kelleloleksõigussaadatoitjakaotuspensioni,onteenistujasurmaajal ülalpeetudlastelõigussaadaorvupensioni
vastavalt personalieeskirjade artiklile 80.
Sama õigus on eespool nimetatud tingimustele vastavatel lastel ka juhul, kui abikaasa, kellel on õigus saada
toitjakaotuspensioni, sureb või abiellub uuesti.
Kui teenistuja või vanaduspensioni või invaliidsustoetust saama õigust atud isik sureb, kuid esimeses lõigus
sätestatud tingimused ei ole täidetud, kohaldatakse personalieeskirja de artikli 80 kolmanda lõigu sätteid.
Kuisurebartikli2punktisa,cvõidnimetatudendineajutinetöötaja,kes lahkubteenistusestenne63-aastaseks
saamist ja taotleb oma vanaduspensioni edasilükkamist tema 63-aastasek s saamise kuule järgneva kalendrikuu
esimese päevani, on personalieeskirjade VII lisa artikli 2 kohaselt tema ülalpeetavateks tunnistatud lastel õigus
saada orvupensioni samadel tingimustel, mis on vastavalt ette nähtud eel mistes lõikudes.
Personalieeskirjadeartikli2lõikes4määratletudülalpeetavalapsena käsitatavaisikuorvupensioneivõiollaüle
kahe korra suurem ülalpeetava lapse toetusest.
Orvupensioni ei maksta, kui sureb lapse bioloogiline vanem, kelle on asen danud kasuvanem.
Orbudel on õigus saada õppetoetust vastavalt personalieeskirjade VII li sa artiklile 3.”
27) Artikkel 39 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 39
1.
Teenistusest lahkumise korral on teenistujal artikli 2 tähenduses õigus vanaduspensionile,
kindlustusmatemaatilise väärtuse ülekandmisele või lahkumistoetuse m aksmisele vastavalt personalieeskirjade
3. peatüki V jaotisele ja VIII lisale. Kui teenistujal on õigus saada vanad uspensioni, vähendatakse tema
pensioniõigust võrdeliselt artikli 42 kohaselt makstud summadega.
Personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõiget 2 kohaldatakse järgmiste l tingimustel:
ametisse nimetav asutus või ametiisik võib teenistuse huvides otsustada üldiste rakendussätetega kehtestatud
objektiivsete kriteeriumide ja läbipaistvate menetluste alusel mitte k ohaldada ajutise teenistuja pensioni suhtes
ühtegi vähendust igal aastal igas institutsioonis maksimaalselt kaheks a ajutise teenistuja puhul. Iga-aastane arv
võib erineda tingimusel, et kahe aasta keskmine arv ei ületa kümmet ja et ee larvelist neutraalust oleks arvesse
võetud. Enne viie aasta möödumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile j a nõukogule hindamisaruande selle
meetme rakendamise kohta. Vajadusel esitab komisjon Euroopa Ühenduse as utamislepingu artikli 283 alusel
ettepaneku muuta iga-aastast maksimumarvu viie aasta järel.228 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
2.Personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse anal oogia põhjal teenistustingimuste
artiklis 2 ettenähtud teenistujate suhtes.
3.
Isikul, kellel on tekkinud vanaduspensioni saamise õigus, on õigus perso nalieeskirjade artiklis 67 ettenähtud
peretoetustele.Majapidamistoetuseprotsendimääranaväljendatudosa arvutataksetoetusesaajapensionialusel.”
28) Artiklis 40 asendatakse neljas lõik järgmisega:
“Eelmist lõiku ei kohaldata teenistujate suhtes, kes on kolme kuu jooksul pärast seda, kui tema suhtes hakati
kohaldamapersonalieeskirju,palunudlubamakstaneedsummadtagasikoo sliitintressiga,millemääron3,5%
aastas, mille võib üle vaadata personalieeskirjade XII lisa artiklis 12 s ätestatud korras.”
29) Artiklis 41 lisatakse sõnade “artikli 83” järele sõnad “ja artikli 83a ”.
30) Artiklis42asendataksesõnad“16,5%põhipalgast”sõnadega“kakskor dapersonalieeskirjadeartikli83lõikes2
ettenähtud määra”.
31) Artikkel 47 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 47
Ajutise töötaja töösuhe lõpeb surma korral ning alljärgnevatel juhtudel :
a) selle kuu lõpus, mille jooksul teenistuja saab 65-aastaseks; või
b) kui leping on tähtajaline:
i) lepingus märgitud kuupäeval;
ii) lepingus määratud etteteatamistähtaja lõppemisel, andes teenistuj ale või institutsioonile võimaluse
lõpetada leping varem. Selline etteteatamistähtaeg ei ole lühem kui üks k uu teenistusaasta kohta, olles
minimaalseltükskuujamaksimaalseltkolmkuudpikk.Töötajatepuhul,ke llelepinguidonpikendatud,
onmaksimumperioodkuuskuud.Etteteatamistähtaegeitohialatasünnitu spuhkusevõihaiguspuhkuse
ajal, kui haiguspuhkus ei ületa kolme kuud. Lisaks peatatakse etteteatam istähtaeg sünnitus- või
haiguspuhkuse ajaks, võttes arvesse eespool nimetatud piire. Kui leping u lõpetab institutsioon, on
teenistujal õigus saada kohustuste lõppemise kuupäevast lepingu lõppem ise kuupäevani kestva
ajavahemiku eest hüvitust, mis võrdub ühe kolmandikuga tema põhipalgast ;
iii) kuiteenistujaeitäidaenamartikli12lõike2punktisasätestatudti ngimusi,ilmaetseepiirakskõnealuse
sätte alusel erandi kasutamise võimalust. Kui erandit ei lubata teha, koh aldatakse punkti b alapunktis ii
osutatud etteteatamistähtaega; või
c) kui leping on tähtajatu:
i) lepingusmääratudetteteatamistähtajalõppemisel;etteteatamistäh taegonvähemaltükskuuigatäitunud
teenistusaasta kohta ning kõige vähem kolm kuud ja kõige rohkem kümme kuud . Etteteatamistähtaeg
ei tohi alata sünnituspuhkuse või haiguspuhkuse ajal, kui haiguspuhkus e i ületa kolme kuud. Lisaks
peatatakseetteteatamistähtaegsünnitus-võihaiguspuhkuseajaks,võt tesarvesseeespoolnimetatudpiire;
või
ii) kuiteenistujaeitäidaenamartikli12lõike2punktisasätestatudtin gimusi,ilmaetseepiirakskõnealuse
sätte alusel erandi kasutamise võimalust. Kui erandit ei lubata teha, koh aldatakse punkti c alapunktis i
osutatud etteteatamistähtaega.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229
32) Artikli 48 punkt b jäetakse välja ja punkt c muudetakse punktiks b.
33) Artikli 49 lõike 1 teises lõigus asendatakse sõnad “artiklile 88” sõna dega “IX lisa artiklitele 23 ja 24”.
34) Artikli 50 lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad “artiklile 88” sõna dega “IX lisa artiklitele 23 ja 24”.
35) Artiklid 51 ja 52 asendatakse järgmistega:
“Artikkel 51
Abiteenistujate lepingud sõlmitakse tähtajaliselt; neid saab pikendad a.
Artikkel 52
Abiteenistujate tegelik teenistusaeg koos lepingu pikendamisest tulen eva ajaga ei ületa kolme aastat ega kesta
kauem kui 31. detsembrini 2007. Pärast 31. detsembrit 2006 uusi abiteenis tujaid tööle ei võeta.”
36) Artikli 53 neljandas lõigus asendatakse sõnad “artiklit 1a” sõnadega “artiklit 1d”.
37) Artiklis 57 lisatakse sõnad “välja arvatud artikli 55a lõike 2 punktid dj ae ” .
38) Artikkel 65 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 65
Personalieeskirjade artiklit 67, välja arvatud selle lõike 1 punkti c, ar tiklit 69 ning personalieeskirjade VII lisa
artikleid1,2ja4,miskäsitlevadperetoetustejakodumaaltlahkumiseto etustemaksmist,kohaldatakseanaloogia
põhjal.”
39) Artikkel 66 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 66
Kui teenistujale makstakse päevapalka, on iga töötatud päeva eest maksmi sele kuuluv tasu üks kahekümnendik
igakuisest töötasust. Töötasu makstakse jooksva nädala lõpus.”
40) Artiklid 67 ja 68 asendatakse järgmistega:
“Artikkel 67Personalieeskirjade VII lisa artikleid 7, 11, 12, 13 ja 13a sõidu- ja lähet uskulude hüvitamise ning eluaseme- ja
transporditoetuse maksmise kohta kohaldatakse analoogia põhjal.
Artikkel 68
Kui teenistujatele makstakse kuukaupa, makstakse töötasu hiljemalt iga kuu viimasel tööpäeval.230 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Kui töötasu ei ole vaja maksta täiskuu eest, jagatakse summa kolmekümnend ikeks, ja 
a) kui tegelikult tuleb maksta kuni 15 päeva eest, võrdub maksmisele kuulu vate kolmekümnendike arv
tasustatavate päevade arvuga;
b) kui tegelikult tuleb maksta rohkem kui 15 päeva eest, võrdub maksmisele kuuluvate kolmekümnendike arv
30 ja mittetasustatavate päevade arvu vahega.
Kui õigus saada peretoetusi ja kodumaalt lahkumise toetust tekib pärast t eenistusse asumise kuupäeva, saab
ametnikneidalatessellekuuesimesestpäevast,kuiseeõigustekkis.Sel liseõiguselõppemiselsaavadteenistujad
selliseid toetusi õiguse lõppemise kuu viimase päevani.”
41) Artikli 70 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
a) esimeses lõigus lisatakse sõna “invaliidsuse” järele sõna “töötuse”;
b) teises lõigus lisatakse sõna “sotsiaalkindlustusskeemiga” järele sõ na “või töötuskindlustusskeemiga”.
42) Artikkel 74 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 74
Abiteenistuja töösuhe lõpeb surma korral ning alljärgnevatel juhtudel:
a) lepingus märgitud kuupäeval;
b) selle kuu lõpus, mille jooksul teenistuja saab 65-aastaseks;c) lepingus määratud etteteatamistähtaja lõppemisel, andes teenistuja le või institutsioonile võimaluse lõpetada
leping varem. Selline etteteatamistähtaeg ei ole lühem kui üks kuu teenis tusaasta kohta, olles minimaalselt
üks kuu ja maksimaalselt kolm kuud pikk. Etteteatamistähtaeg ei tohi alat a sünnituspuhkuse või
haiguspuhkuse ajal, kui haiguspuhkus ei ületa kolme kuud. Lisaks peatata kse etteteatamistähtaeg sünnitus-
või haiguspuhkuse ajaks, võttes arvesse eespool nimetatud piire. Kui lep ingu lõpetab institutsioon, on
teenistujalõigussaadakohustustelõppemisekuupäevastlepingulõppem isekuupäevanikestvaajavahemiku
eest hüvitust, mis võrdub ühe kolmandikuga tema põhipalgast;
d) kuiteenistujaeitäidaenamartikli55lõike1punktisasätestatudting imusi,ilmaetseepiirakskõnealusesätte
alusel erandi kasutamise võimalust. Kui erandit ei lubata teha, kohaldat akse punktis c osutatud
etteteatamistähtaega.”
43) Artiklit 75 muudetakse järgmiselt:
a) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega “Abiteenistuja tööleping u puhul:”;
b) punkt c asendatakse järgmisega:
“c) kuiametnikeivastaenamartikli55lõike1punktidnõuetele.Temalepi nguvõiblõpetadasiiskiüksnes
juhul, kui tal on õigus saada invaliidsustoetust;”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231
44) Artiklile 78 lisatakse järgmine lõik:
“Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2006, mil a sjaomaste töötajate suhtes hakatakse
kohaldama artiklis 90 osutatud korras sätestatud tingimusi.”
45) IV jaotis muudetakse V jaotiseks ja lisatakse järgmine jaotis:
“IV JAOTIS
LEPINGULISED TÖÖTAJAD
1. PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 79
1.
Lepingulistele töötajatele makstakse assigneeringute kogusummast, mi s on selleks ette nähtud eelarve
asjaomast institutsiooni käsitlevas osas.
2.
Vajaduselvõtabigainstitutsioonpersonalieeskirjadeartikli110koha seltvastulepingulisitöötajaidkäsitlevad
üldised rakendussätted.
3.
Komisjon esitab lepinguliste töötajate kasutamise kohta aastaaruande, milles on märgitud töötajate arv,
ametikohtade aste ja liik, geograafiline tasakaal ja eelarvelised vahen did seoses iga tegevusüksusega.
4.
Lepingulisi töötajaid kasutavad institutsioonid, ametid ja muud asutus ed esitavad seoses eelarvemenetlusega
lepinguliste töötajate kasutamise iga-aastase esialgse prognoosi tege vusüksuse kohta.
Artikkel 80
1.
Lepingulised töötajad jagatakse nelja tegevusüksusesse, mis vastavad t äidetavatele kohustustele. Iga
tegevusüksus jagatakse palgaastmeteks ja -järkudeks.
2.
Kohustuste laad ja vastavad tegevusüksused on esitatud järgmises tabeli s:
Tegevusüksus Palgaaste Kohustused
IV 13-18 Administratiivsed,nõuandvad,keelelisedjamuudtehnilisedül esanded,mida
tehakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all.
III 8–12 Täidesaatvad, kavandavad, raamatupidamisega seotud ja muud teh nilised
ülesanded, mida tehakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all .
II 4–7 Abistavad ja sekretäride ülesanded, ameti toimimisega seotud ja mu ud tao-
lised ülesanded, mida tehakse ametnike või ajutiste töötajate järeleval ve all.
I 1–3 Füüsilinetöövõihaldusabiandmine,midatehakseametnikevõiajuti stetöö-
tajate järelevalve all.232 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
3. Iga artiklis 3a osutatud institutsioon või asutus määratleb selle tabe li põhjal pärast personalieeskirjade
komiteega nõupidamist iga ülesande laadiga kaasnevad kohustused.
4.
Personalieeskirjade artiklit 1e sotsiaalsete meetmete ja töötingimust e kohta kohaldatakse analoogia põhjal.
2. PEATÜKK
ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
Artikkel 81
Artiklit 11 kohaldatakse analoogia põhjal.
3. PEATÜKK
TÖÖLEVÕTMISE TINGIMUSED
Artikkel 82
1.
Lepingulisedtöötajadvalitakseliikmesriikidekodanikehulgastvõima likultlaialtgeograafiliseltalalt,võtmata
arvesserassi,etnilistpäritolu,poliitilisi,filosoofilisijausulis itõekspidamisi,vanustvõipuuet,suguvõiseksuaalset
sättumust ning perekonnaseisu ega pereolusid.
2.
Lepingulise töötajana töölevõtmiseks peab töötajal olema:
a) tegevusüksuses I edukalt lõpetatud kohustuslik koolikursus;
b) tegevusüksustes II ja III:
i) diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus, võiii) diplomiga tõendatud keskharidus, mis võimaldab õpinguid jätkata kes kharidusjärgses õppeasutuses,
ning kolme aasta pikkune asjakohane töökogemus, või
iii) kuiseeonteenistusehuvidesõigustatud,erialanekoolitusvõieria lanetöökogemussamaväärseltasemel;
c) tegevusüksuses IV:
i) haridustase, mis vastab diplomiga tõendatud vähemalt kolmeaastasele ülikoolikursusele, või
ii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, erialane koolitus samaväär sel tasemel.
3.
Töötaja võib tööle võtta ainult tingimusel, et ta:
a) on ühe liikmesriigi kodanik, kui artikli 6 esimeses lõigus osutatud asu tus ei luba erandit, ja tal on kõik
kodaniku õigused;
b) täidab kõiki talle sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega pandu d kohustusi;01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233
c) esitab sobivad iseloomustused, mida on vaja kõnealuste kohustuste täi tmiseks;
d) on füüsiliselt võimeline täitma oma kohustusi; ning
e) esitabtõendiüheühendusekeelepõhjalikutundmisejateiseühendusek eelerahuldavatundmisekohtaoma
kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel.
4.
Esialgselepingupuhulvõibartikli6esimeseslõigusosutatudasutusloo budanõudest,etasjaomaneisikpeab
esitamadokumentaalsedtõendidsellekohta,ettatäidablõikude2ja3pun ktidea-cnõudeidjuhul,kuitavõetakse
tööle kuni kolmeks kuuks.
5.
Euroopa Ühenduste Personalivaliku Talitus võib erinevate institutsioo nide taotlusel aidata neil lepingulisi
töötajaid valida, määratledes eelkõige katsete sisu ja korraldades vali kumenetlust. Talitus tagab lepinguliste
töötajate valikumenetluste läbipaistvuse.
6.
Vajadusel võtab iga institutsioon personalieeskirjade artikli 110 koha selt vastu lepinguliste töötajate
töölevõtmise korra üldsätted.
Artikkel 83
Enne töölevõtmist läbib lepinguline töötaja ühe institutsiooni meditsi initöötaja tehtava tervisekontrolli selle
tagamiseks, et töötaja täidab artikli 82 lõike 3 punkti d nõudeid.
Personalieeskirjade artiklit 33 kohaldatakse analoogia põhjal.
Artikkel 84
1.
Kuilepingulisetöötajagasõlmitaksetöölepingvähemaltüheksaastaks, läbibtöötajakatseaja,millepikkuson
tegevusüksuse I puhul kuus esimest kuud töötamisajast ja mis tahes muu teg evusüksuse puhul üheksa esimest
kuud töötamisajast.
2.
Kui lepinguline töötaja ei ole saanud katseaja jooksul haiguse või õnnetu se tõttu kuu aega või kauem oma
kohustusi täita, võib artikli 6 esimeses lõigus osutatud asutus tema kats eaega vastava ajavahemiku võrra
pikendada.
3.
Vähemalt üks kuu enne katseaja lõppu tehakse aruanne lepingulise töötaja pädevuse kohta oma kohustuste
täitmisel, samuti tema teenistuses käitumise ja tulemuslikkuse kohta. A ruanne edastatakse asjaomasele isikule,
kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused. Kui lepingulise töötaja tö ö ei osutu ametikohale vastavaks,
vabastatakse ta teenistusest. Artikli 6 esimeses lõigus nimetatud asutu s võib erandjuhtudel katseaega pikendada
siiski maksimaalselt kuus kuud ja määrata lepingulise töötaja võimaluse korral teise osakonda.
4.
Kui katseajal olev lepinguline töötaja osutub selgelt mittevastavaks, v õib tema kohta teha aruande ükskõik
millaltemakatseajavältel.Aruanneedastatakseasjaomaseleisikule,k ellelonõigustehakirjalikultomamärkused.
Aruande alusel võib artikli 6 esimeses lõigus osutatud asutus otsustada t eenistussuhte lepingulise töötajaga
lõpetada enne katseaja lõppu, teatades talle sellest kuu aega ette.
5.
Teenistusest vabastatud lepingulisel töötajal on õigus saada hüvitist ü he kolmandiku põhipalga ulatuses
katseaja iga täitunud kuu eest.234 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
4. PEATÜKK
ARTIKLI S 3 A OSUTATUD LEPINGULISI TÖÖTAJAID KÄSITLEVAD ERISÄTTED
Artikkel 85
1.
Artiklis 3a osutatud lepinguliste töötajatega võib sõlmida tähtajalise lepingu vähemalt kolmeks kuuks ja
maksimaalseltviieksaastaks.Lepingutvõibtähtajaliseltpikendadaai nultühekorramaksimaalseltviieksaastaks.
Esialgse lepingu ja esimese pikenduse kestus kokku peab olema vähemalt ku us kuud tegevusüksuse I puhul ja
vähemalt üheksa kuud muude tegevusüksuste puhul. Seejärel pikendatakse lepingut tähtajatult.
Artiklis 3b osutatud lepinguliste töötajate lepinguga hõlmatud ajavahe mikke ei loeta käesoleva artikli alusel
lepingute sõlmimiseks või pikendamiseks.
2.
Erandina lõike 1 esimese lõigu viimasest lausest võib ametisse nimetav as utus või ametiisik otsustada, et
tegevusüksusesse I kuuluva töötaja puhul tehakse ainult neljas pikendus määramata ajaks, tingimusel et sellise
töötaja kindlaksmääratud töösuhte kogukestus ei ületa kümmet aastat.
3.
TegevusüksuseIVlepingulisedtöötajadpeavadennelepingutähtajatutp ikendamisttõestamaomasuutlikkust
töötada kolmandas keeles, mis valitakse EÜ asutamislepingu artiklis 314 osutatud keelte hulgast.
Personalieeskirjade artikli 45 lõikes 2 osutatud koolitusevõimalusi ja hindamismenetlusi käsitlevaid ühiseid
eeskirju kohaldatakse analoogia põhjal.
4.
Lepingulised töötajad peavad enne lepingu tähtajatut pikendamist läbim a katseaja artikli 84 kohaselt.
Artikkel 86
1.
Artiklis 3a osutatud lepingulisi töötajaid võib võtta tööle ainult:
i) palgaastmetesse 13, 14 või 16 tegevusüksuse IV puhul,
ii) palgaastmetesse 8, 9 või 10 tegevusüksuse III puhul,iii) palgaastmetesse 4 või 5 tegevusüksuse II puhul,iv) palgaastmesse 1 tegevusüksuse I puhul.
Selliste lepinguliste töötajate liigitamisel iga tegevusüksuse piires võetakse arvesse asjaomaste isikute
kvalifikatsiooni ja kogemusi. Institutsioonide erivajaduste arvessev õtmiseks võib samuti arvestada ühenduses
valitsevaid tööturutingimusi. Sellised lepingulised töötajad võetaks e tööle oma palgaastme esimesele järgule.
2.
Kuiartiklis3aosutatudlepingulinetöötajavahetabametikohtategevus üksusepiires,eivõitallemääratatema
eelmisest ametikohast madalamat palgaastet või -järku.
Kui selline lepinguline töötaja siirdub kõrgemasse tegevusüksusesse, m ääratakse talle selline palgaaste või -järk,
et tema töötasu oleks vähemalt võrdne sellega, millele tal oli õigus varas ema lepingu alusel.
Samusätteidkohaldataksesiis,kuisellinelepingulinetöötajasõlmibi nstitutsioonivõiasutusegauuelepingukohe
pärast teise institutsiooniga või asutusega sõlmitud lepingut.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235
Artikkel 87
1.
Personalieeskirjadeartikli43esimestlõikuaruannetekohtakohaldata kseanaloogiapõhjalartiklis3aosutatud
selliste lepinguliste töötajate suhtes, kes on võetud tööle vähemalt ühe ks aastaks.
2.
Artiklis 3a osutatud lepinguline töötaja, kes on kaks aastat olnud oma pal gaastme samas järgus, tõuseb
automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.
3.
Artiklis3aosutatudlepingulisedtöötajadmäärataksesamategevusüksu sejärgmiselekõrgemalepalgaastmele
artikli6esimeseslõigusosutatudasutuseotsusega.Selleotsusegamäär ataksesellinelepingulinetöötajajärgmise
kõrgemapalgaastmeesimessejärku.Selliseedutamisevõibläbiviiaainu ltnii,etedutatavadvalitakseväljaselliste
artiklis 3a osutatud lepinguliste töötajate hulgast, kellel on vähemalt kolmeaastane leping ja kes on oma
palgaastmel töötanud vähemalt kaks aastat, pärast selliste kõrgemale pa lgaastmele edutamise tingimusi täitvate
lepinguliste töötajate teenete võrdlemist ja nende kohta esitatud aruan nete arvessevõtmist. Personalieeskirjade
artikli 45 lõike 1 viimast lauset kohaldatakse analoogia põhjal.
4.
Artiklis 3a osutatud lepinguline töötaja võib siirduda kõrgemasse tegev usüksusesse ainult üldisel
valikumenetlusel osalemise kaudu.
5. PEATÜKK
ARTIKLIS 3B OSUTATUD LEPINGULISI TÖÖTAJAID KÄSITLEVAD ERISÄTTED
Artikkel 88
Artiklis 3b osutatud lepinguliste töötajate puhul:
a) sõlmitakse tähtajalised lepingud; neid saab pikendada;
b) tegelik teenistusaeg koos lepingu pikendamisest tuleneva ajaga ei üle ta kolme aastat.
Artiklis 3a osutatud lepinguliste töötajate lepinguga hõlmatud ajavahe mikke ei võeta arvesse lepingute
sõlmimisel või pikendamisel käesoleva artikli kohaselt.
Artikkel 89
1.
Artiklis 3b osutatud lepingulisi töötajaid võib võtta tööle artiklis 80 o sutatud tegevusüksuste II, III ja IV
kõikidele palgaastmetele, võttes arvesse asjaomaste isikute kvalifika tsiooni ja kogemusi. Institutsioonide
erivajadustearvessevõtmiseksvõibsamutiarvestadaühendusesvalitse vaidtööturutingimusi.Sellisedlepingulised
töötajad võetakse tööle oma palgaastme esimesele järgule.
2.
Artiklis 3b osutatud lepinguline töötaja, kes on kaks aastat olnud oma pal gaastme samas järgus, tõuseb
automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.
Artikkel 90
Erandinakäesolevajaotisesätetestkohaldataksekonverentsitõlkides uhtes,kellevõtabtööleEuroopaParlament
või komisjon ühenduse institutsioonide ja asutuste nimel, ühelt poolt in stitutsioonide nimel tegutseva Euroopa
Parlamendi, komisjoni ja Euroopa Kohtu ning teiselt poolt kutseala esind avate organisatsioonide vahel
28. juulil 1999 sõlmitud kokkuleppes sätestatud tingimusi.236 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Kõnealuse kokkuleppe muudatused, mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ, Eur atom) nr 723/2004 (*)
jõustumisest, võetakse vastu enne 31. detsembrit 2006 artiklis 78 osutat ud korras. Pärast 31. detsembrit 2006
kõnealusesse kokkuleppesse tehtavad muudatused võetakse vastu institu tsioonide kokkuleppel.
6. PEATÜKK
TÖÖTINGIMUSED
Artikkel 91
Artikleid 16-18 kohaldatakse analoogia põhjal.
7. PEATÜKK
TÖÖTASU JA KULUD
Artikkel 92
Artikleid 19-27 kohaldatakse analoogia põhjal, kui artiklitest 93 ja 94 e i tulene teisiti.
Artikkel 93
Põhipalkade astmed sätestatakse järgmises tabelis:
Järk
Palgaaste 123456 7
FG IV 18 5 109,81 5 216,07 5 324,55 5 435,28 5 548,31 5 663,69 5 781,47
17 4 516,18 4 610,10 4 705,97 4 803,84 4 903,74 5 005,71 5 109,81
16 3 991,52 4 074,53 4 159,26 4 245,75 4 334,05 4 424,18 4 516,1815 3 527,81 3 601,17 3 676,06 3 752,51 3 830,54 3 910,20 3 991,5214 3 117,97 3 182,81 3 249,00 3 316,56 3 385,53 3 455,94 3 527,8113 2 755,74 2 813,05 2 871,55 2 931,26 2 992,22 3 054,45 3 117,97
FG III 12 3 527,75 3 601,11 3 676,00 3 752,44 3 830,47 3 910,12 3 991,43
11 3 117,94 3 182,78 3 248,96 3 316,52 3 385,49 3 455,89 3 527,7510 2 755,74 2 813,04 2 871,54 2 931,25 2 992,21 3 054,43 3 117,94
9 2 435,61 2 486,26 2 537,96 2 590,73 2 644,61 2 699,60 2 755,748 2 152,67 2 197,43 2 243,13 2 289,77 2 337,39 2 385,99 2 435,61
FG II 7 2 435,55 2 486,20 2 537,91 2 590,70 2 644,59 2 699,59 2 755,74
6 2 152,56 2 197,33 2 243,03 2 289,68 2 337,31 2 385,92 2 435,555 1 902,45 1 942,02 1 982,41 2 023,64 2 065,73 2 108,70 2 152,564 1 681,40 1 716,37 1 752,07 1 788,51 1 825,71 1 863,69 1 902,45
FG I 3 2 071,35 2 114,34 2 158,22 2 203,01 2 248,73 2 295,40 2 343,04
2 1 831,16 1 869,17 1 907,96 1 947,56 1 987,98 2 029,24 2 071,351 1 618,83 1 652,43 1 686,72 1 721,73 1 757,46 1 793,93 1 831,1601/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237
Artikkel 94
Olenemataartikli24lõikest3,eiolelõikes1ettenähtudsiseseadmistoe tusjakõnealuseartiklilõikes2ettenähtud
ümberasumistoetus väiksem kui:
— 734,76 eurot sellise lepingulise töötaja puhul, kellel on õigus majapid amistoetusele; ning
— 435,62 eurot sellise lepingulise töötaja puhul, kellel ei ole õigust maj apidamistoetusele;
8. PEATÜKK
SOTSIAALKINDLUSTUSHÜVITISED
A jagu
Ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus, sotsiaalkindlustushüvitised
Artikkel 95
Artiklit 28 kohaldatakse analoogia põhjal. Personalieeskirjade artikl i 72 lõikeid 2 ja 2a ei kohaldata siiski
lepinguliste töötajate suhtes, kes on olnud ühenduse teenistuses kuni 63 . eluaastani, kui tema teenistusaeg
lepingulise töötajana ei ole kestnud üle kolme aasta.
Artikkel 96
1.
Endisel lepingulisel töötajal, kes jääb töötuks pärast seda, kui tema tee nistus ühenduse institutsioonis
lõpetatakse, ning:
a) kes ei saa ühenduselt vanaduspensioni ega invaliidsustoetust,
b) kelle teenistus ei lõppenud omal soovil lahkumise ega distsiplinaarpõ hjustel töölepingu lõpetamise tõttu,
c) kes on teenistuses olnud vähemalt kuus kuud,d) kelle elukoht on liikmesriigis,
on allpool sätestatud tingimustel õigus saada igakuist töötuskindlustu shüvitist.
Kuitalonõigussaadatöötuskindlustushüvitistriiklikuskeemialusel, peabtasellestteatamainstitutsioonile,kelle
teenistusestaoli,kesomakordateatabsellestkohekomisjonile.Sellis teljuhtudellahutataksekõnealustehüvitiste
summa lõike 3 kohaselt makstavast toetusest.
2.
Et olla õigustatud saama kõnealust töötuskindlustushüvitist, peab endi ne lepinguline töötaja:
a) olema isikliku taotluse põhjal tööotsijana registreeritud selle liik mesriigi tööhõiveasutuses, kus on tema
elukoht;
b) täitma kõnealuse liikmesriigi seaduses sätestatud kohustusi, mis on e tte nähtud selle seaduse alusel
töötuskindlustushüvitist saava isiku jaoks;
c) edastama pädeva siseriikliku tööhõiveasutuse väljaantud tõendi sell e kohta, kas ta on täitnud punktides a ja
bnimetatudkohustusijatingimusi,kordkuusinstitutsioonile,kellete enistusestaolijakesedastabnimetatud
tõendi kohe komisjonile.238 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
Ühendus võib toetust anda ja selle säilitada ka siis, kui punktis b nimetat ud siseriiklikke kohustusi ei täideta
haiguse,õnnetuse,raseduse,invaliidsusevõisamasugusekspeetavaolu korrapuhulvõijuhul,kuipädevsiseriiklik
asutus on isiku vabastanud nende kohustuste täitmisest.
Komisjonkehtestabpärastekspertidekomiteearvamusesaamistkäesolev aartiklikohaldamiseksvajalikudsätted.
3.
Töötuskindlustushüvitis kinnitatakse põhipalga alusel, mida endine le pinguline töötaja sai teenistuse
lõppemise ajal. See hüvitis on:
a) esimese 12 kuu jooksul 60 % põhipalgast,
b) 13.-24. kuul 45 % põhipalgast,c) 25.-36. kuul 30 % põhipalgast.
Sellisel viisil kindlaksmääratud summad ei või olla alla 878,64 euro ega ü letada 1 757,28 eurot pärast esialgse
kuue kuu möödumist, mille jooksul kohaldatakse allpool sätestatud alamp iiri, kuid mille jaoks ülempiiri pole
kehtestatud. Neid piirmäärasid kohandatakse samal viisil nagu personal ieeskirjade artiklis 66 sätestatud
palgaastmestikku vastavalt personalieeskirjade artiklile 65.
4.
Ajavahemik,millejooksulendiselelepinguliseletöötajalemakstakset öötuskindlustushüvitisteivõiollapikem
kui 36 kuud alates teenistuse lõppemise kuupäevast ning see ei ületa mingi l juhul ühte kolmandikku tegelikult
teenistuses oldud ajast. Kui endine lepinguline töötaja selle ajavahemi ku jooksul ei vasta enam lõigetes 1 ja 2
sätestatud tingimustele, peatatakse töötuskindlustushüvitise maksmi ne. Hüvitist hakatakse uuesti maksma, kui
endine lepinguline töötaja enne selle ajavahemiku lõppu vastab jälle nim etatud tingimustele ning kui tal ei ole
õigust saada siseriiklikku töötuskindlustushüvitist.
5.
Endisellepinguliseltöötajal,kesvastabtöötuskindlustushüvitisenõ uetele,onõigussaadapersonalieeskirjade
artiklis 67 ettenähtud peretoetusi. Majapidamistoetus arvutatakse töö tuskindlustushüvitise alusel
personalieeskirjade VII lisa artiklis 1 sätestatud tingimustel.
Asjaomaneisikonkohustatudteatamakõigistmuudestsamasugustesttoet ustest,midatallevõitemaabikaasale
mujalt makstakse; sellised toetused lahutatakse käesoleva artikli põhj al makstavatest toetustest.
Endisel lepingulisel töötajal, kes vastab töötuskindlustushüvitise sa amise nõuetele, on õigus personalieeskirjade
artikli 72 kohasele ravikindlustusele, ilma et ta peaks ise sissemakseid tasuma.
6.
Töötuskindlustushüvitist ja peretoetusi maksab komisjon eurodes. Para nduskoefitsienti ei kohaldata.
7.
Lepinguline töötaja maksab kolmandiku töötuskindlustusskeemi maksete st. Sissemakseks on kinnitatud
0,81 % asjaomase isiku põhipalgast, mille arvutamisel võetakse arvesse 7 98,77 euro suurust kindlasummalist
toetust, kuid personalieeskirjade artiklis 64 ettenähtud paranduskoef itsiente ei arvestata. Sissemakse arvatakse
igal kuul asjaomase isiku töötasust maha ja makstakse koos institutsioon i tasutava kahe kolmandikuga erilisse
töötushüvitisfondi. Töötushüvitisfond on institutsioonide ühisfond n ing institutsioonid tasuvad oma
sissemaksedkomisjonileigalkuulhiljemaltkaheksapäevajooksulpäras ttöötasumaksmist.Kõikkäesolevaartikli
kohaldamisest tulenevad kulud volitab ja maksab komisjon vastavalt Euro opa ühenduste üldeelarve suhtes
kohaldatava finantsmääruse sätetele.
8.
Töötuks jäänud endisele lepingulisele töötajale makstava töötuskindlu stushüvitise suhtes kohaldatakse
nõukogu määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68.
9.
Riigiasutused, kes vastutavad tööhõive ja töötuse eest kooskõlas oma sis eriiklike seadustega, ja komisjon
teevad tõhusat koostööd, et tagada käesoleva artikli laitmatu kohaldami ne.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239
10. Käesoleva artikli puhul kohaldatakse artikli 28a lõike 10 alusel vast u võetud üksikasjalikku korda, ilma et
see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kolmanda lõigu sätete kohaldamist.
11.
Üks aasta pärast käesoleva töötuskindlustusskeemi kehtestamist ja seej ärel iga kahe aasta järel esitab
komisjon nõukogule aruande selle skeemi finantsolukorra kohta. Sõltuma ta kõnealusest aruandest, võib
komisjonesitadanõukoguleettepanekukohandadalõikes7sätestatudsis semakseid,kuiseeonskeemitasakaalu
jaoks vajalik. Nõukogu otsustab nende ettepanekute üle vastavalt lõikel e3 .
Artikkel 97
Personalieeskirjade artiklit 74 sünnitoetuse kohta ja artiklit 75, mill e kohaselt institutsioon maksab seal
määratletud kulud, kohaldatakse analoogia põhjal.
Artikkel 98Personalieeskirjade artiklit 76 kingituste, laenude ja avanssi andmise kohta kohaldatakse analoogia põhjal
lepinguliste töötajate suhtes nende lepingu tähtaja jooksul või pärast l epingu lõppu, kui lepinguline töötaja on
pikaajaliseraskehaiguse,puudevõiõnnetusetõttuvõimetuomateenistu seajaltöötamaningkuitatõendab,et
selline haigus või õnnetus ei ole hõlmatud mõne muu sotsiaalkindlustussk eemiga.
B jagu
Kindlustus invaliidsus-ja surmaohu vastu
Artikkel 99
Lepingulisedtöötajadontöötamiseajalesinevasurma-võiinvaliidsuso huvastukindlustatudvastavaltjärgmistele
sätetele.
Käesolevas jaos sätestatud maksed ja hüvitised peatatakse, kui vastaval t käesolevatele teenistustingimustele
peatatakse töötasu maksmine töötajale.
Artikkel 100Kui enne lepingulise töötaja tööleasumist läbitud tervisekontrolli põh jal selgub, et töötaja on haige või invaliid,
võib artikli 6 esimeses lõigus osutatud asutus kõnealusest haigusest või invaliidsusest tulenevaid riske arvesse
võttesotsustadavõimaldadaselleletöötajaleinvaliidsusevõisurmaga seotudhüvitisiallesviisaastatpärastseda,
kui ta on institutsiooni teenistusse asunud.
Lepingulinetöötajavõibkaevatakõnealuseotsuseedasipersonalieeski rjadeartikli9lõike1punktisbsätestatud
töövõimetuskomiteesse.
Artikkel 101
1.
Kui lepinguline töötaja peab täieliku invaliidsuse tõttu lahkuma instit utsiooni teenistusest, on tal seni, kuni
invaliidsus püsib, õigus saada invaliidsustoetust, mille suurus määrat akse järgmiselt.
Personalieeskirjade artiklit 52 kohaldatakse invaliidsustoetuse saaj ate suhtes analoogia põhjal. Kui
invaliidsustoetuse saaja jääb pensionile enne 65. eluaastat, ilma et ta o leks saavutanud õigust
maksimumpensionile, kohaldatakse vanaduspensioni käsitlevaid üldees kirju. Vanaduspensioni suurus põhineb
sellel palgaastmel ja -järgul, mis lepingulisel töötajal oli invaliidik s jäämise ajal.240 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
2. Invaliidsustoetus on 70 % lepingulise töötaja viimasest põhipalgast. See ei saa olla siiski väiksem kui
tegevusüksuses I esimese palgaastme esimesel järgul oleva lepingulise t öötaja igakuine põhipalk.
Invaliidsushüvitisest tehakse sissemakseid pensioniskeemi, maksete s uurus arvutatakse toetuse põhjal.
3.
Kui lepingulise töötaja invaliidsus on tekkinud kohustuste täitmise aja l või seoses kohustustega juhtunud
õnnetuse tagajärjel, kutsehaiguse, ühiskasuliku teo või oma eluga riski des teise inimese päästmise tõttu, on
invaliidsustoetus vähemalt 120 % tegevusüksuses I esimese palgaastme es imesel järgul oleva töötaja igakuisest
põhipalgast. Sellisel juhul tasutakse pensionikindlustusmaksed endis e tööandja eelarvest.
4.
Kui lepinguline töötaja on invaliidsuse ise tahtlikult põhjustanud, või b artikli 6 esimeses lõigus nimetatud
asutus otsustada, et lepinguline töötaja saab ainult artiklis 109 sätest atud toetust.
5.
Invaliidsustoetust saama õigustatud isikutel on õigus saada ka personal ieeskirjade artiklis 67 sätestatud
peretoetusi vastavalt personalieeskirjade VII lisale; majapidamistoe tus määratakse toetusesaaja hüvitise alusel.
Artikkel 102
1.
Invaliidsuse tuvastab personalieeskirjade artikli 9 lõike 1 punktis b et tenähtud töövõimetuskomitee.
2.
Õigusinvaliidsustoetuseletekibjärgmiselpäevalpärastlepinguliset öötajatöösuhtelõpetamistartiklite47ja
48 alusel, mida kohaldatakse analoogia põhjal.
3.
PersonalieeskirjadeVIIIlisaartiklis40osutatudinstitutsioonvõibn õudainvaliidsustoetusesaajakorrapärast
kontrollimist, et teha kindlaks, kas ta vastab jätkuvalt toetuse maksmis e tingimustele. Kui töövõimetuskomitee
leiab, et nimetatud tingimused ei ole enam täidetud, naaseb lepinguline t öötaja institutsiooni teenistusse,
tingimusel et leping ei ole lõppenud.
Kui asjaomast isikut ei ole võimalik ühenduste teenistusse tagasi võtta, võib lepingu lõpetada, tingimusel et
sellisele isikule makstakse hüvitist, mis vastab töötasule, mida ta olek s saanud etteteatamisaja jooksul, ning
vajaduselartiklis47ettenähtudlepingulõpetamisekorralmakstavaleh üvitisele.Samutikohaldatakseartiklit109.
Artikkel 103
1.
Surnud lepingulise töötaja kaudu õigustatud isikutel, kes on määratletu d personalieeskirjade VIII lisa 4.
peatükis, on õigus toitjakaotuspensionile artiklite 104–107 alusel.
2.
Kui sureb endine lepinguline töötaja, kes sai invaliidsustoetust või van aduspensioni või oli lahkunud
teenistusest enne 63-aastaseks saamist ja taotlenud oma vanaduspension i edasilükkamist tema 63-aastaseks
saamisekuulejärgnevakalendrikuuesimesepäevani,onsurnudlepinguli setöötajakauduõigustatudisikutel,kes
on määratletud personalieeskirjade VIII lisa 4. peatükis, õigus saada ni metatud lisas sätestatud
toitjakaotuspensioni.
3.
Kuilepingulinetöötajavõiinvaliidsustoetustvõivanaduspensionisaa vendinelepingulinetöötajavõiendine
lepinguline töötaja, kes lahkus teenistusest enne 63-aastaseks saamist ja taotles oma vanaduspensioni
edasilükkamist tema 63-aastaseks saamise kuule järgneva kalendrikuu es imese päevani, on olnud teadmata
kadunud üle aasta, kohaldatakse personalieeskirjade VIII lisa 5. ja 6. pe atüki ajutist pensioni käsitlevaid sätteid
tema elusoleva abikaasa ja ülalpeetavateks tunnistatud isikute suhtes a naloogia põhjal.
Artikkel 104
Õigus saada pensioni tekib surmakuule järgneva kuu esimesel päeval või va jaduse korral sellele ajavahemikule
järgneva kuu esimesel päeval, mil elusolev abikaasa, orvud või ülalpeeta vad saavad surnud töötaja töötasu
vastavalt personalieeskirjade artiklile 70.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241
Artikkel 105
Teenistuja elusoleval abikaasal on õigus saada toitjakaotuspensioni va stavalt personalieeskirjade VIII lisa 4.
peatükile. Pension ei ole väiksem kui 35 % lepingulisele töötajale viimat i makstud igakuisest põhipalgast ega
väiksemkuitegevusüksusesIesimesepalgaastmeesimeseljärgulolevatö ötajaigakuinepõhipalk.Kuilepinguline
töötaja sureb, suurendatakse toitjakaotuspensioni summat 60 protsendi ni vanaduspensionist, mida oleks
makstud lepingulisele töötajale, kui ta surma ajal teenistusstaažist võ i vanusest olenemata oleks vastanud sellise
pensioni saamise tingimustele.
Toitjakaotuspensioni saaval isikul on personalieeskirjade VII lisas sä testatud tingimustel õigus saada
personalieeskirjade artiklis 67 määratletud peretoetusi. Ülalpeetava lapse toetus on siiski personalieeskirjade
artikli 67 lõike 1 punktis b ettenähtud summa kahekordne väärtus.
Artikkel 106
1.
Kuilepingulinetöötajavõivanaduspensionivõiinvaliidsustoetustsaa maõigustatudisiksureb,jätmatamaha
abikaasat, kellel oleks õigus saada toitjakaotuspensioni, on töötaja ül alpeetud lastel õigus saada orvupensioni
vastavalt personalieeskirjade artiklis 80 nimetatud tingimustele.
2.
Sama õigus on eespool nimetatud tingimustele vastavatel lastel ka juhul, kui abikaasa, kellel on õigus saada
toitjakaotuspensioni, sureb või abiellub uuesti.
3.
Kuilepingulinetöötajavõivanaduspensionivõiinvaliidsustoetustsaa maõigustatudisiksureb,kuidesimeses
lõigus sätestatud tingimused ei ole täidetud, kohaldatakse personaliee skirjade artikli 80 kolmanda lõigu sätteid.
4.
Kui sureb endine lepinguline töötaja, kes lahkub teenistusest enne 63-aa staseks saamist ja taotleb oma
vanaduspensioni edasilükkamist tema 63-aastaseks saamise kuule järgne va kalendrikuu esimese päevani, on
personalieeskirjade VII lisa artikli 2 kohaselt tema ülalpeetavateks tu nnistatud lastel õigus saada orvupensioni
samadel tingimustel, mis on vastavalt ette nähtud eelmistes lõikudes.
5.
Personalieeskirjade artikli 2 lõikes 4 määratletud ülalpeetava lapsena käsitatava isiku orvupension ei või olla
üle kahe korra suurem ülalpeetava lapse toetusest. Õigus pensioni saada l õpeb siiski siis, kui kolmandal isikul
tekib õigus ülalpidamistoetusele siseriiklike kohaldatavate õigusakt ide alusel.
6.
Orvupensioni ei maksta, kui sureb lapse bioloogiline vanem, keda asendab kasuvanem.
7.
Orbudel on õigus saada õppetoetust vastavalt personalieeskirjade VII li sa artiklile 3.
Artikkel 107
Lahutuse korral või juhul, kui toitjakaotuspensioni saama õigustatud is ikuid on enam kui ühest kategooriast,
jaotatakse selline pension personalieeskirjade VIII lisa 4. peatükis sä testatud viisil.
Artikkel 108Personalieeskirjade artiklis 81a sätestatud eeskirju ülemmäärade ja ja otamise kohta kohaldatakse analoogia
põhjal.242 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
C jagu
Vanaduspension ja lahkumistoetus
Artikkel 109
1.
Teenistusest lahkumise korral on lepingulisel töötajal õigus vanaduspe nsionile, kindlustusmatemaatilise
väärtuse ülekandmisele või lahkumistoetuse maksmisele vastavalt perso nalieeskirjade V jaotise 3. peatükile ja
VIII lisale. Kui lepingulisel töötajal on õigus vanaduspensionile, ei hõ lma tema pensioniõigused neid
ajavahemikke, mis vastavad nende teenistustingimuste artikli 112 aluse l makstud sissemaksetele.
2.
PersonalieeskirjadeVIIIlisaartikli11lõikeid2ja3kohaldatakselepi ngulistetöötajatesuhtesanaloogiapõhjal.
3. Vanaduspensionisaamaõigustatudisikulonjuhul,kuitaonlepingulis etöötajanaolnudteenistusesülekolme
aasta, õigus saada personalieeskirjade artiklis 67 ettenähtud peretoet usi; majapidamistoetus arvutatakse
toetusesaaja pensioni alusel.
Artikkel 110
1.
Kuilepingulinetöötajamääratakseühendusteametnikuksvõiajutisekst eenistujaks,eimakstatalleartikli109
lõikes 1 ettenähtud toetust.
Ühenduste lepinguliste töötajate mis tahes teenistusaega võetakse arve sse pensioniõigusliku staaži arvutamisel,
nagu on ette nähtud personalieeskirjade VIII lisas.
2.
Kui institutsioon on kasutanud artiklis 112 ettenähtud võimalust, vähen datakse lepingulise töötaja
pensioniõigusi proportsionaalselt nendele maksudele vastava ajavahem ikuga.
3.
Eelmistlõikueikohaldatalepingulistetöötajatesuhtes,kesonkolmeku ujooksulpärastseda,kuitemasuhtes
hakatikohaldamapersonalieeskirju,palunudlubamakstaneedsummadtag asikoosliitintressiga,millemääron
3,5 % aastas, mille võib üle vaadata personalieeskirjade XII lisa artikli s 12 sätestatud korras.
D jagu
Invaliidsus- ja elukindlustusskeemi ning pensioniskeemi rahastamine
Artikkel 111
B ja C jaos sätestatud sotsiaalkindlustusskeemi rahastamise puhul kohal datakse personalieeskirjade artiklite 83
ja 83a ning personalieeskirjade VIII lisa artiklite 36 ja 38 sätteid analo ogia põhjal.
Artikkel 112Vastavalt institutsiooni kehtestatud tingimustele võib lepinguline tö ötaja institutsioonilt taotleda mis tahes
maksete tegemist, mida temalt nõutakse pensioniõiguste, töötuskindlus tushüvitise, invaliidsus-, elu- ja
ravikindlustuse omandamiseks või säilitamiseks selles riigis, kus tööt aja on viimati olnud selliste skeemidega
hõlmatud. Selliste maksete tegemise ajal ei saa lepinguline töötaja kuul uda ühenduse ravikindlustusskeemi alla.
Lisaks sellele ei ole lepinguline töötaja nende maksete tegemise ajal hõl matud ühenduse elu- ja
invaliidsuskindlustusskeemidega ning ta ei omanda õigusi ühenduse tööt us- ja pensionikindlustusskeemide
alusel.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243
Sellistemaksetetegemisetegelikperioodmistaheslepingulisetöötaja puhuleiületakuutkuud.Institutsioonvõib
siiski otsustada pikendada seda perioodi ühe aastani. Maksed tehakse ühe nduste üldeelarvest. Pensioniõiguste
omandamiseks või säilitamiseks tehtavate maksete suurus ei ole üle kahe k orra suurem personalieeskirjade
artikli 83 lõikes 2 ettenähtud määrast.
E jagu
Lepinguliste töötajate nõuete lahendamine
Artikkel 113
Personalieeskirjade VIII lisa artikleid 40–44 kohaldatakse analoogia p õhjal.
F jagu
Hüvitiste maksmine
Artikkel 114
1.
Personalieeskirjade artikleid 81a ja 82 ning personalieeskirjade VIII l isa artiklit 45 hüvitiste maksmise kohta
kohaldatakse analoogia põhjal.
2.
Kõik summad, mis kõnealuse kindlustusskeemi alusel ühenduste lepinguli ne töötaja võlgneb ühendusele
lepingulisele töötajale hüvitiste maksmise kuupäeval, arvatakse maha l epingulisele töötajale või tema kaudu
õigustatud isikutele makstavate hüvitiste summast viisil, mille määrab kindlaks personalieeskirjade VIII lisa
artiklis 45 nimetatud institutsioon. Lahutatava summa võib jaotada mitm ele kuule.
G jagu
Õiguste üleminek ühendusele
Artikkel 115
Personalieeskirjade artikli 85a sätteid õiguste ülemineku kohta ühendu stele kohaldatakse analoogia põhjal.
9. PEATÜKK
ALUSETULT MAKSTUD SUMMADE SISSENÕUDMINE
Artikkel 116
Personalieeskirjade artikli 85 sätteid alusetult makstud summade sisse nõudmise kohta kohaldatakse analoogia
põhjal.244 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
10. PEATÜKK
KAEBUSED
Artikkel 117
Personalieeskirjade VII jaotist kaebuste kohta kohaldatakse analoogia põhjal.
11. PEATÜKK
KOLMANDATES RIIKIDES TÖÖTAVATE LEPINGULISTE TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDAT AVAD
ERI- JA ERANDSÄTTED
Artikkel 118
Personalieeskirjade artiklite 6-16 ja 19-25 sätteid kohaldatakse kolma ndates riikides töötavate lepinguliste
töötajate suhtes analoogia põhjal. Kõnealuse lisa artiklit 21 kohaldata kse siiski ainult siis, kui leping sõlmitakse
vähemalt üheks aastaks.
12. PEATÜKK
TÖÖSUHTE LÕPETAMINE
Artikkel 119
Artikleid 47-50a kohaldatakse lepinguliste töötajate suhtes analoogia põhjal.
Lepingulise töötaja suhtes algatatud distsiplinaarmenetluse korral tä iendatakse personalieeskirjade IX lisas ja
käesolevateteenistustingimusteartiklis49osutatuddistsiplinaarnõ ukogukahelisaliikmega,kestöötavadsamas
tegevusüksuses ja samal palgaastmel kui lepinguline töötaja. Need kaks l isaliiget määratakse käesolevate
teenistustingimuste artikli 6 esimeses lõigus osutatud asutuse ja perso nalikomitee vahel kokku lepitava ad hoc
menetluse teel.
(*) ELT L 124, 27.4.2004, lk 1.”
46) Artiklid 79 ja 80 nummerdatakse uuesti ja neist saavad artiklid 120 ja 1 21.
47) Artikkel 81 muudetakse artikliks 122 ja asendatakse järgmisega:
“Artikkel 122Vaidlused institutsiooni ja kolmandas riigis oma ametiülesandeid täitv a kohaliku töötaja vahel esitatakse
vahekohtule vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud teenistuja lepin gu vahekohtuklauslis.”
48) VI jaotis jäetakse välja.
49) V jaotis muudetakse VI jaotiseks ja endised artiklid 82 ja 83 muudetaks e vastavalt artikliteks 123 ja 124.01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245
50) Artikkel 124 asendatakse järgmisega:
“Artikkel 124
Personalieeskirjade artiklit 1c, 1d, 11, 11a, 12 ja 12a, artikli 16 esimes t lõiku, artikleid 17, 17a, 19, 22, 22a ja
22b, artikli 23 esimest ja teist lõiku ning artikli 25 teist lõiku ametnike õiguste ja kohustuste kohta ning
personalieeskirjade artikleid 90 ja 91 kaebuste kohta kohaldatakse anal oogia põhjal.”
51) VII jaotises jäetakse välja olemasolevad artiklid 99, 100 ja 101 ning l isatakse järgmine artikkel:
“Artikkel 125
Ilma et see piiraks teenistustingimuste muude sätete kohaldamist, nähak se lisas ette käesolevate
teenistustingimustega hõlmatud lepingute alusel tööle võetud töötajat e suhtes kohaldatavad üleminekusätted.”
52) VIII jaotises muudetakse artiklid 102 ja 103 vastavalt artikliteks 12 6 ja 127.
53) Uues artiklis 126 asendatakse sõnad “artiklist 103” sõnadega “artikl ist 127”.
54) Lisatakse järgmine lisa:
“LISA
Teenistustingimustega hõlmatud töötajate suhtes kohaldatavad ülemine kusätted
Artikkel 1
1.
PersonalieeskirjadeXIIIlisasätteidkohaldatakse30.aprillil2004te enistusesolevatemuudeteenistujatesuhtes
analoogia põhjal.
2.
Ajavahemikus 1. mai 2004 - 30. aprill 2006 asendatakse muude teenistujate teenistustingimustes:
a) artikli3punktibesimesestaandessõnad“abiteenistujatetegevusüks us(AST)”sõnadega“B-jaC-kategooria”;
b) artikli3punktibteisestaandessõnad“administraatoritetegevusüks us(AD)”sõnadega“A-kategooria”,sõnad
“AD 16 või AD 15” sõnadega “A*16 või A*15” ja sõnad “AD 15 või AD 14” sõnadega “ A*15 või A*14”.
Artikkel 2
1.
Vastavalt muude teenistujate teenistustingimustele pakub teenistusti ngimuste artikli 6 esimeses lõigus
osutatudasutusmääramataajakstöödlepingulisetöötajanaisikule,kes 1.mail2004onEuroopaLiidukohaliku
töötajanaühendusteteenistusesmääramataajakssõlmitudlepingualuse lvõitöötabsiseriiklikeõigusaktidealusel
mõnes teenistustingimuste artikli 3a lõike 1 punktides b ja c osutatud ame tis või asutuses. Tööpakkumine
põhineb lepingulise töötajana sooritatavate tööülesannete hindamisel . Leping jõustub hiljemalt 1. mail 2005.
Sellise lepingu suhtes kohaldatakse teenistustingimuste artiklit 84.
2.
Kui lepingu heakskiitnud töötajale palgaastme määramine põhjustab tööt asu vähenemise, võib institutsioon
maksta lisasumma, võttes arvesse jooksvat erinevust töökohaks oleva lii kmesriigi maksu-, sotsiaalkindlustuse ja
pensionialaste õigusaktide ning lepingulise töötaja suhtes kohaldatav ate asjakohaste sätete vahel.246 ET Euroopa Liidu Teataja 01/2. kd
3.Vajaduselvõtabigainstitutsioonpersonalieeskirjadeartikli110koha seltvastulõikeid1ja2käsitlevadüldised
rakendussätted.
4.
Töötaja, kes ei võta vastu lõikes 1 osutatud pakkumist, võib säilitada ins titutsiooniga lepingulise suhte.
Artikkel 3
Nõukogu peadirektoraadi kohalikud või lepingulised töötajad, kellel ol i kõnealuse peadirektoraadi kohaliku
töötaja staatus enne 1. maid 2004, võivad viie aasta jooksul alates kõneal usest kuupäevast võtta osa nõukogu
sisekonkurssidest samadel tingimustel kui institutsiooni ametnikud ja ajutised töötajad.
Artikkel 4Teenistustingimuste artikli 2 punktiga d hõlmatud ajutiste töötajate tä htajalisi lepinguid võib 1. mail 2004
pikendada. Kui lepingut on juba üks kord pikendatud, sõlmitakse uus lepin g tähtajatult. Teenistustingimuste
artikli 2 punktiga d hõlmatud ajutiste töötajate kehtivaid tähtajatuid l epinguid ei muudeta.
Artikkel 5
1.
Endisedajutisedtöötajad,keson1.mail2004töötudjakesonhõlmatudtee nistustingimusteartikli28aenne
1. maid 2004 kohaldatavate sätetega, jäävad selliste sätetega hõlmatuks seni, kuni nad ei tööta.
2.
Ajutised töötajad, kelle leping kehtib 1. mail 2004, võib nende taotlusel hõlmata teenistustingimuste
artikliga 28a, mida kohaldatakse enne 1. maid 2004. Selline taotlus tuleb esitada hiljemalt 30 kalendripäeva
jooksul alates nende leping lõppemisest ajutiste töötajatena.”01/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247