Nõukogu otsus,

1. veebruar 2003,

millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed

(2003/76/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta, ja eelkõige selle artiklit 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu artikli 97 kohaselt lõppes nimetatud lepingu kehtivus 23. juulil 2002. aastal.

(2) Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (edaspidi "protokoll") kohaselt lähevad ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele ning nende varade 23. juuli 2002. aasta ESTÜ bilansil näidatud puhasvara assigneeritakse teadusuuringuteks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Varade selline kasutamine vastab Euroopa Ülemkogu poolt Amsterdami kohtumisel 16. ja 17. juunil 1997. aastal vastu võetud kasvu ja arengut käsitlevale resolutsioonile [3] ning nõukogu ja 20. juulil 1998. aastal [4] ja 21. juunil 1999. aastal [5] nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonile.

(3) On vaja määrata kindlaks teadusuuringuteks eraldatud assigneeringute jaotus kahe asjaomase sektori vahel.

(4) On vaja kehtestada eeskiri protokolli rakendamiseks ja eelkõige menetlusteks, mille kohaselt teha otsuseid, millega võetakse vastu mitmeaastased finantssuunised söe ja terase teadusfondi varade haldamiseks ning söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi (edaspidi "programm") mitmeaastased tehnilised suunised, pidades meeles, et kui käesolevas otsuses ei ole teisiti sätestatud, vastutab varade haldamise eest komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ja selle alusel vastu võetud teiseste õigusaktide asjakohastele sätetele.

(5) Kui ESTÜ asutamisleping kaotab kehtivuse, jäävad siiski kehtima ESTÜ varasemate aastate tegevuseelarve rakendamisest ning ESTÜ laenutegevustest tulenevad teatud finantstehingud, mis on seotud nii tulude kui kuludega.

(6) On vaja määrata institutsioon, kes vastutab nende tehingute lõpetamise ja selleks vajalike menetluste kehtestamise eest. Vastavalt ESTÜ asutamislepingule ja teisestele õigusaktidele on asjakohane usaldada tehingute lõpetamine komisjonile ja otsustada, et järgnevateks menetlusteks on 23. juulist 2002 jõus olevad menetlused.

(7) 11. septembril 1996 otsustas komisjon oma koosolekul, et pärast 2002. aastat tuleb säilitada reserve, millega kaetakse 100 % ulatuses tagasimaksmata laenud, mida ei kata liikmesriigi garantii. ESTÜ hallatud rahaliste vahendite kogusumma oli 23. juulil 2002. aastal ligikaudu 1,6 miljardit eurot. Summa muutub olenevalt enne ja pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist teostatavatest finantstehingutest.

(8) Juhul kui võlgnikud jätavad täitmata lepingulised kohustused pärast 23. juulit 2002, ning selleks, et tagada söe ja terase teadusuuringute rahastamisvahendite iga-aastane stabiilsus, hüvitatakse ESTÜ võlgnike lepinguliste kohustuste täitmatajätmisest tulenev puudujääk esmalt kapitalist ja seejärel teadusuuringute rahastamiseks mõeldud tuludest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse nende finantstehingute lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise ajal. Kui ESTÜ võlgnik jätab likvideerimisperioodil oma lepingulised kohustused täitmata, hüvitatakse tekkinud kahju esmalt olemasolevast kapitalist ja seejärel käesoleva aasta tulust. Enne kui komisjon loobub mis tahes nõudest ESTÜ võlgniku vastu, kes jätab oma lepingulised kohustused täitmata, ammendab ta kõik abinõud, sealhulgas tagatisenõuded (hüpoteegid, tagatisrahad, pangagarantiid jmt). Komisjon jätab endale võimaluse kasutada kõiki võimalikke meetmeid juhul, kui võlgniku maksevõime taastub.

2. Likvideerimine viiakse läbi vastavalt nende tehingute suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele, ühenduse institutsioonid kasutavad olemasolevaid volitusi ja oma õiguste kaitset, mis on sätestatud ESTÜ asutamislepingus ja 23. juulist 2002 jõus olevates teisestes õigusaktides.

Artikkel 2

1. Komisjon haldab varasid nii, et oleks tagatud pikaajaline kasum. Likviidsete varade investeerimise eesmärk peaks olema võimalikult suur tasuvus, mis vastaks turvalisusele.

2. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kvalifitseeritud häälteenamusega vastu mitmeaastased finantssuunised varade haldamiseks.

Artikkel 3

1. Igal aastal koostatakse ülejäänud ühenduste finantstehingutest eraldi kasumiaruanne, bilanss ja finantsaruanne artiklis 1 sätestatud likvideerimistoimingute ja artiklis 2 sätestatud investeerimistehingute kohta.

Nimetatud finantsaruanded lisatakse finantsaruannetele, mida komisjon koostab igal aastal EÜ asutamislepingu artikli 275 ja Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse alusel.

2. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja volitusi, mis puudutavad Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääruses sätestatud kontrolli ja järelevalvet, kohaldatakse punktis 1 osutatud tehingute suhtes.

Artikkel 4

1. Artiklis 2 sätestatud investeeringute puhastulud on Euroopa Liidu üldeelarve tulud. Nimetatud tulud on sihtotstarbeliselt laekunud tulud, nimelt väljaspool teadusuuringute raamprogrammi läbiviidavate teadusprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Need moodustavad söe- ja terase teadusfondi ja neid haldab komisjon.

2. Punktis 1 viidatud tulud jaotatakse järgmiselt: 27,2 % eraldatakse söega seotud teadusuuringuteks ja 72,8 % terasega seotud teadusuuringuteks. Vajaduse korral muudab nõukogu komisjoni ettepanekul ühehäälselt otsustades eelarve jaotust söega seotud teadusuuringute ja terasega seotud teadusuuringute vahel.

3. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kvalifitseeritud häälteenamusega vastu programmi mitmeaastased tehnilised suunised.

4. Tulud ja nendest tuludest tulenevad assigneeringud, mis on kasutamata mis tahes antud aasta 31. detsembril, kantakse automaatselt üle järgmisesse aastasse. Neid assigneeringuid ei ole lubatud üle kanda muudesse eelarvepunktidesse.

5. Eelarveassigneeringud, mis vastavad kulukohustuste tühistamistele, aeguvad automaatselt iga eelarveaasta lõpus. Tühistamiste tulemusel vabastatud kohustuste eraldised kantakse artikli 3 lõikes 1 sätestatud bilanssi ja kasumiaruandesse ning need lähevad esialgselt tagasi likvideeritava ESTÜ varadesse ning seejärel, pärast likvideerimise lõpetamist, söe ja terase teadusfondi varadesse. Tagasisaadud summad kantakse samamoodi bilanssi ja kasumiaruandesse.

Artikkel 5

1. Aastal n + 2 teadusprojektide rahastamiseks olemasolev puhastulu kajastatakse likvideeritava ESTÜ aasta n bilansis ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi varade bilansis.

2. Vähendamaks kõikumisi teadusuuringute rahastamises seoses finantsturgude muutumisega, tehakse tasandusmakseid ja sätestatakse erakorralised väljaminekud. Üksikasjad tasandusmaksete arvutamiseks ja erakorraliste väljaminekute suuruse kindlaksmääramiseks on toodud lisas.

Artikkel 6

Käesolevas otsuses viidatud likvideerimis-, investeerimis- ja haldustoimingute halduskulud, mis vastavad 8. aprillil 1965. aastal sõlmitud Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artiklis 20 kehtestatud kuludele, ning mille summat korrigeeriti nõukogu 21. novembri 1977. aasta otsusega, katab komisjon Euroopa Liidu üldeelarvest.

Artikkel 7

Komisjon määrab kindlaks ESTÜ varad ja kohustused 23. juulil 2002 suletud bilansis.

Artikkel 8

Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 24. juulist 2002.

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. veebruar 2003

Nõukogu nimel

eesistuja

G. Papandreou

[1] EÜT C 180, 26.6.2001, lk 4.

[2] EÜT C 177, 25.7.2002, lk 28.

[3] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 3.

[4] EÜT C 247, 7.8.1998, lk 5.

[5] EÜT C 190, 7.7.1999, lk 1.

--------------------------------------------------

LISA

Menetlused, mida tuleb järgida söe ja terase teadusfondile eraldatava puhastulu suuruse kindlaksmääramisel

1. SISSEJUHATUS

Puhastulu, mida võib kasutada teadusprojektide rahastamiseks, vastab likvideeritava ESTÜ aastasele puhastulule ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi varade aastasele puhastulule. Aastal n + 2 söe ja terase teadusuuringute rahastamise viisi kindlaksmääramiseks kasutatakse aasta n bilanssi, võttes arvesse pool netotulu suurenemist või vähenemist võrreldes söe ja terase teadusuuringute jaoks eraldatud eelmise rahasummaga.

2. MÄÄRATLUS

n : võrdlusaasta

Rn : puhastulu aastal n

Pn : ettenägematud kulud aastal n

Dn + 1 : eraldus teadusuuringuteks aastal n + 1 (määratakse aasta n - 1 bilansi esitamisel)

Dn + 2 : eraldus teadusuuringuteks aastal n + 2

3. KASUTATUD ALGORITMID

Ettenägematute kulude suuruse ja aasta n + 2 teadusuuringute assigneeringute kindlaksmääramisel, mis kajastuvad aasta n bilansis, kasutatud algoritmid on järgmised:

3.1. ettenägematute kulude suurus:

P

= P

+ 0,5*

Rn – Dn+1

3.2 D

= D

+ 0,5*

Rn – Dn+1

Vajaduse korral võetakse ümardamiseks vajaminev summa ettenägematutest kuludest või kantakse sinna ümardamisest ülejäänud summa.

--------------------------------------------------