30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/1 
 I 
(Aktid, mille avaldami ne on kohustuslik) 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOG U MÄÄRUS (EÜ) nr 1907/2006, 
18. detsember 2006, 
mis käsitleb kemikaalide registreerimi st, hindamist, autoriseerimist ja  
piiramist (REACH) ja millega asutatak se Euroopa Kemika alide Agentuur  
ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja  
tunnistatakse kehtetuks nõukog u määrus (EMÜ) nr 793/93,  
komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direkt iiv 76/769/EMÜ ja  
komisjoni direktiivid 91 /155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/1 05/EÜ ja 2000/21/EÜ  
EUROOPA PARLAMENT JA  EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Üh enduse asutamislepingut , eriti selle artiklit 95, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus - ja Sotsiaal komitee arvamust
1, 
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust2, 
toimides asutamislepingu ar tiklis 251 sätestatud korras3 
                                                 
1 ELT C 112, 30.4.2004, lk 92 ja ELT C 294,  25.11.2005, lk 38. 
2 ELT C 164, 5.7 .2005, lk 78. 
3 Euroopa Parlamendi 17. nove mbri 2005. aasta arvamus (Eur oopa Liidu Teatajas seni 
avaldamata), nõukogu 27. juuni 20 06. aasta ühine seisuk oht (ELT C 276E, 14.1 1.2006, lk 1) ja 
Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2006. aasta  seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni 
avaldamata). Nõukogu 18. de tsembri 2006. aasta otsus. 
L 396/2 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ning arvestades järgmist: 
(1) Määrus peaks tagama inimes te tervise ja keskko nna kaitstuse kõrge ta seme ning samuti 
ainete, nii ainetena kui valmistise või toote koos tises esineva ainena, vaba ringluse, edendades 
samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Käes olev määrus peaks sa muti edendama ainete 
ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut.  
(2) Ainete siseturu tõhusat toimimist on võimalik  saavutada ainult juhul, kui ainetele esitatavad 
nõuded liikmesriigiti ol uliselt ei erine. 
(3) Säästva arengu saavutamiseks tuleb aineid käsitlevate õigu saktide ühtlusta misel tagada 
inimeste tervise- ja  keskkonnakaitse kõrg e tase. Neid õigusakt e tuleks kohaldada 
mittediskrimineerival viisil, olenemata sellest, kas ainetega kaubeldakse siseturul või 
rahvusvaheliselt, vastavalt ühenduse  rahvusvahelistele kohustustele. 
(4) Vastavalt Johannesburgi säästva arengu tippk ohtumisel 4. septembril 2002 vastu võetud 
rakenduskavale seab Euroopa Liit eesmärgiks saavutada, et aastaks 2020 toodetakse ja 
kasutatakse kemikaale selliselt,  et väheneks inimeste terv isele ja keskkonnale avalduv 
ebasoovitav mõju. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/3 
 (5) Määruse kohaldam ine ei tohiks piirata töökohta käs itlevate ja keskkonn aalaste ühenduse 
õigusaktide kohaldamist. 
(6) Määrus peaks aitama kaasa 6. veebruaril 2006  Dubais vastu võetud kemikaalide kasutamise 
rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) elluviimisele. 
(7) Siseturu terviklikkuse säilita miseks ja inimeste, eelkõige töötajate terv ise ning keskkonna 
kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleb tagada, et ainete tootmine ühenduses on vastavuses 
ühenduse õigusega isegi nende ekspordi korral. 
(8) Eriti tuleks arvesse võtta määruse võimali kku mõju väikese ja keskmise suurusega 
ettevõtjatele (VKEd) ning vajadust väl tida nende igasugust diskrimineerimist. 
L 396/4 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (9) Nelja peamise ühenduses kemikaale reguleeri va õigusakti, täpsem alt nõukogu 27. juuni 
1967. aasta direktii vi 67/548/EMÜ (ohtlik e ainete liigitamist*, pakendamist ja  märgistamist 
käsitlevate õigus- ja haldus normide ühtlustamise kohta),1 nõukogu 27. juuli 1976. aasta 
direktiivi 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses 
teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasuta mise piirangutega),2 Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 31. ma i 1999. aasta direktiivi 19 99/45/EÜ (ohtlike preparaatide* 
klassifitseerimist, pakendamis t ja märgistamist käsitleva te liikmesriik ide õigus- ja 
haldusnormide ühtlustamise kohta)3 ja nõukogu 23. märtsi  1993. aasta määruse 
(EMÜ) nr 793/93 (olemasoleva te ainete ohtlikkuse hind amise ja kontrolli kohta),4 toimimise 
hindamisel tuvastati kemikaale kä sitlevate ühenduse õigusaktide toimimis ega seoses mitmeid 
probleeme, mis põhjustasid ebakõla liikmesriiki de õigus- ja haldusnormide vahel, mõjutades 
otseselt siseturu toimimist antud valdkonnas, ning samuti tuvastati vajadus kaitsta rohkem 
rahvatervist ja keskkonda vast avalt ettevaatusprintsiibile. 
                                                 
* Kasutusel on uus termin "klassifitseerimine". 
1 EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Dire ktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ 
(ELT L 152, 30.4.2004, lk 31). Parandus avaldatud ELT L 216, 16.6.2004,  lk 3. 
2 EÜT L 262, 27.9.1976, lk  201. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2005/90/EÜ (ELT L 33, 4.2.2006, lk 28). 
* Kasutusel on uus termin "valmistised". 
3 EÜT L 200, 30.7.1999, lk  1. Direktiivi on viimati muudet ud komisjoni dire ktiiviga 2006/8/EÜ 
(ELT L 19, 24.1.20 06, lk 12).  
4 EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määr ust on muudetud Euroopa Parl amendi ja nõukogu määrusega 
(EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/5 
 (10) Tollijärelevalve all olevaid aineid, mida taasväljaveo või tran siidi eesmärgil hoitakse ajutise 
ladustamise kohas, vabatsoonides või vabaladude s, ei kasutata käes oleva määruse mõistes 
ning need tuleks seetõttu k äesoleva määruse reguleerimisalas t välja jätta. Oh tlike ainete ja 
ohtlike valmististe vedu raudteel, maanteel, sise veeteel, merel või õhus tuleks samuti määruse 
reguleerimisalast välja jätta, sest sellisel e veole kohaldatakse juba eriõigusakte. 
(11) Toimivuse tagamiseks ja jäätmete ringlu ssevõtmise ja taaskasutamise soodustamiseks 
stiimulite säilitamise ks ei tuleks jäätmeid käsitleda ainetena, valm ististena või toodetena 
käesoleva määruse tähenduses. 
(12) Käesoleva määrusega loodava uue süsteemi oluliseks eesmärgik s on soodustada ohtlike ainete 
asendamist lõpuks vähemohtlike ainete või te hnoloogiatega, ning kui leidub majanduslikult 
sobivaid ja tehniliselt rakend atavaid alternatiive, siis selline asendamine  tagada. Käesolev 
määrus ei mõjuta tööt ajate kaitset ja keskko nda käsitlevate direktiiv ide, eelkõige Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 2 9. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004 /37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl 
kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv 
nõukogu direktiivi 89/39 1/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses)1 ning nõukogu 7. aprilli 1998. 
aasta direktiivi 98/21/EÜ töötajate tervis e ja ohutuse kaitse koht a keemiliste mõjuritega 
seotud ohtude eest t ööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 
lõike 1 tähenduses)2 kohaldamist, mille ko haselt peavad tööandjad  kõrvaldama ohtlikud 
ained, kui see on tehniliselt võ imalik, või asendama ohtlikud ained vähemohtlike ainetega. 
                                                 
1 ELT L 158, 30.4.2004 , lk 50. Parandus avaldatud ELT L 229, 29.6. 2004, lk 23. 
2 EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. 
L 396/6 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (13) Käesoleva määruse kohaldamine ei tohiks pi irata keelde ja piirangu id, mis on sätestatud 
nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/7 68/EMÜ (liikmesriikid es kosmeetikatoodete 
kohta vastu võetud õigusak tide ühtlustamise kohta),1 kui aineid kasutatakse ja turustatakse 
kosmeetikatoodete koostisosadena ja need ku uluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse. 
Seoses nende ainete kosmeetik as kasutamisega inimeste tervise kaitsmise eesmärgil 
selgroogsete loomadega tehtavad  katsed tuleks järk-järgult lõpetada, nagu on sätestatud 
direktiivis 76/768/EMÜ.  
(14) Käesoleva määrusega kogutakse teavet aine te ja nende kasutusalade kohta. Asjaomased 
osalejad peaksid kasutama kättesaadavat, seal hulgas käesoleva määrus ega kogutavat teavet 
vajalike, näiteks tooteid hõlm avate ühenduse õigu saktide, ning ühe nduse vabatahtlike 
vahendite, näiteks ökomärgise süsteemi, kohald amiseks ja rakendamis eks. Komisjon peaks 
asjaomaste ühenduse õigusaktid e ja vabatahtlike vahendite läbivaatamisel ning koostamisel 
kaaluma, kuidas käesoleva määr usega kogutavat teavet tuleks kasutada, ning uurima Euroopa 
kvaliteedimärgi loomise võimalusi. 
                                                 
1 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 16 9. Direktiivi on viimati mu udetud komisjoni direktiiviga 
2005/80/EÜ (ELT L 303, 22.11.2005, lk 32). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/7 
 (15) Tuleb tagada käesoleva määruse tehniliste, teaduslike ja haldusaspektide tõhus juhtimine 
ühenduse tasandil. Seetõttu tuleks selle rolli  täitmiseks luua keskasutus. Keskasutuse 
ressursivajaduste teostatavusuuring näitas, et sõlt umatul keskasutusel oli teiste võimaluste ees 
mitmeid pikaajalisi eeliseid. Seetõttu tuleks asutada Euroopa Kemikaalide Agentuur (edaspidi 
"agentuur"). 
(16) Käesoleva määrusega kehtestatakse konkree tsed ülesanded ja kohu stused ainete ning 
valmististe ja toodete koostises esinevate ainete  tootjatele, importijatel e ja allkasutajatele. 
Käesoleva määruse aluseks on põhimõte, et tö östusharu peaks aineid tootma, importima, 
kasutama või neid turule viima sellise vastutus tunde ja ettevaatusega,  mis võib o lla vajalik 
tagamaks, et mõistlikult prognoos itavate tingimuste korral ei kahj usta ained inimeste tervist 
ega keskkonda.  
(17) Kogu kättesaadav ja asjakohane teave, mi s puudutab aineid ning valmististe ja toodete 
koostises esinevaid aineid, tule ks ohtlike omaduste kindlakstegemise hõlbustamiseks kokku 
koguda ning soovitusi riskiju htimismeetmete k ohta tuleks süstem aatiliselt edastada 
turustusahelate kaudu, kuivõrd see on mõistlikul t vajalik, et vältida inimeste tervise ja 
keskkonna kahjustamist. Lisaks  tuleks vajaduse korral julg ustada tehniliste nõuannete 
edastamist riskijuhtimise toetamiseks. 
(18) Vastutus ainetega seonduva riskijuhtimise eest  peaks lasuma neid aineid tootval, importival, 
turule viival või kasutaval füüsilisel või ju riidilisel isikul. Käes oleva määruse rakendamist 
käsitlev teave peaks olema kergesti kättesaadav, eelkõige  väikestele ja VKEdele. 
L 396/8 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (19) Seega tuleks registreerimis t käsitlevates sätetes nõuda, et tootjad ja impor tijad koondaksid 
andmeid nende poolt toodetavate või imporditava te ainete kohta, kasutaksid neid andmeid 
nimetatud ainetega seotud riskide hindamiseks ning töötaksid välja asjakohased riskijuhtimismeetmed ja  soovitaksid neid. Nende kohustust e tegeliku täitmi se ja ühtlasi 
läbipaistvuse tagamiseks tuleks  nõuda neilt registreer imisel kogu nimetatu d teavet sisaldava 
toimiku esitamist agentuurile. Registreeritud ained tuleks lubada ringlusse siseturul. 
(20) Hindamissätetega tuleks ette näha registreerimise järelmeetmed, võimaldades kontrollida, kas 
registreerimine vastab käesoleva määruse nõuete le, ning vajadusel koguda lisateavet ainete 
omaduste kohta. Kui agen tuur leiab koostöös liikmesriikidega, et on alust arvata, et aine 
kujutab ohtu inimeste te rvisele või keskkonnale, peaks agentuur pärast aine lisamist ainete 
hindamist käsitlevasse ühenduse tegevuskavasse taga ma liikmesriikide päde vatele asutustele 
toetudes aine hindamise. 
(21) Kuigi hindamisel saadud teavet ainete kohta p eaksid kasutama eelkõige tootjad ja importijad, 
et juhtida oma ainetega seotud riske, võib se da samuti kasutada autori seeringute andmise või 
piirangute seadmise me netluse algatamiseks käesoleva määruse alus el või riskijuhtimise 
menetluse algatamiseks muude ühenduse õigusa ktide alusel. Seetõttu  tuleks tagada, et 
nimetatud teave on pädevatele asutustele kättesaadav ning asutused saavad seda kasutada 
kõnealuste menetluste läbiviimiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/9 
 (22) Autoriseeringute andmist kä sitlevad sätted peaksid tagama si seturu hea toimimise, tagades 
seejuures väga ohtlikest ainetest tulenevate riskide nõuetekohase ohj amise. Komisjon peaks 
andma autoriseeringu ainete tu rule viimiseks ja kasutamiseks üksnes juhul, kui nende 
kasutamisest tulenevad riskid on võimalusel piisavalt ohja tud või kui nende kasutamist on 
võimalik põhjendada sotsiaal-maja nduslike vajadustega ning ei leidu sobivaid majanduslikult 
ja tehniliselt rakendatavaid alternatiive. 
(23) Piiranguid käsitlevad sätte d peaksid võimaldama kohaldad a riske põhjustavate ainete 
tootmise, turule viimise ja kasutamise suhtes täielikke või osalisi keelde või muid nimetatud 
riskide hindamisel põhinevaid piiranguid. 
(24) Käesoleva määruse ettevalmistamise käig us käivitas komisjon REACHi rakendusprojektid 
(RIPid), mis hõlmavad vastavaid eksperte sidusr ühmade gruppidest. Mõned neist projektidest 
on võtnud eesmärgiks töötada välja suunised ja vahendid, mi s peaks aitama komisjonil, 
agentuuril, liikmesr iikidel, ainete tootjatel,  importijatel ja allkasutajatel reaalselt täita 
käesolevast määrusest tuleneva id kohustusi. Nimetatud töö peaks võimaldama komisjonil ja 
agentuuril teha õigeaegselt kättesaadavaks as jakohased tehnilised suunised, pidades silmas 
käesolevas määruses sä testatud tähtpäevi. 
L 396/10 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (25) Ainetest tulenevate riskide ja ohtude hindami se kohustus tuleks seetõttu panna eelkõige aineid 
tootvatele või importivatele füüs ilistele või juriidilistele isikutel e, ent ainult juhul, kui nad 
teevad seda teatud mahust suuremates kog ustes, et neil oleks võimalik kanda sellega 
seonduvat koormust. Kemikaalidega tegelevad füüsilised või juriidilise d isikud peaksid võtma 
vajalikke riskijuhtimismeetmeid vastavalt hinnan gule ainetega kaasnevate riskide kohta ning 
andma tarneahelat pidi asjakohaseid soovitusi. See peaks hõlmama iga aine tootmisest, kasutamisest ja kõrvaldamisest tulenevate riskide kirjeldamist, dokumenteerimist ja nendest riskidest teatamist asjakohase l ja läbipaistval viisil. 
(26) Ainete kemikaaliohutuse hindamise tõhusaks läbiviimiseks peaksid ainete tootjad ja 
importijad hankima teavet nende ainete koht a, vajadusel viima läbi uusi katseid. 
(27) Jõustamise ja hindamise eesmärgil ning läbipa istvuse tagamiseks tuleks teave nende ainete 
kohta, samuti muu asjako hane teave, kaasa arvatud riskij uhtimismeetmeid käsitlev teave, 
esitada üldjuhul ametiasutustele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/11 
 (28) Teaduslikuks uurimis- ja arendustegevuseks kasutatakse tavaliselt ko guseid alla 1 tonni 
aastas. Puudub vajadus teha erandeid uurimis- ja arendustegevuses kasutatavate ainete 
vabastamiseks registreerimiskohustusest, kuna nimetatud kogustes pole aineid ühelgi juhul 
tarvis registreerida.  Samas tuleks innovatsiooni soodu stamiseks vabastada toodete ja 
tootmisalane uurimis- ja arendustegevus registre erimiskohustusest teatud  perioodiks, kui ainet 
ei kavatseta veel piiramatu arvu klientide jaoks turule viia, kuna selle kasutamine valmististes 
või toodetes nõuab veel täiendav at uurimis- ja arendustegevus t, mida teostab potentsiaalne 
registreerija ise või koostöös p iiratud arvu teadaolevate klien tidega. Lisaks on asjakohane 
kehtestada sarnane vabastus allkasutajatele, kes kasutavad ainet tootmisalaseks uurimis- ja 
arendustegevuseks, eeldusel, et inimeste tervis ele ja keskkonnale avalduvaid riske ohjatakse 
piisavalt kooskõlas töötaj ate ja keskkonna kaitset käsitlevate õigusaktidega. 
(29) Kuna tootjad ja importijad peaksid vastutam a oma toodete eest, on asjakohane kohaldada 
registreerimisnõuet ainete suhtes, mille eraldu mine on ette nähtud ni ng mis ei ole selleks 
kasutusalaks registreeritud. Väga ohtlikest ainete st, mida esineb toodete koostises tonnaaži ja 
kontsentratsiooni piirmääradest rohkem ning millega kokkupuu det ei ole võimalik vältida 
ning mida keegi ei ole selleks kasutusalaks  registreerinud, tuleks  agentuuri teavitada. 
Agentuuril peaks samuti olema õigus nõuda registreerimistaotlu se esitamist j uhul, kui tal on 
põhjust arvata, et aine eraldu mine tootest võib kujutada endast riski inimeste tervisele või 
keskkonnale ning kui aine t esineb neis toodetes kogustes üle ühe tonni too tja või importija 
kohta aastas. Agentuur peaks ka aluma piirangu kehtestamise et tepaneku tegemise vajadust, 
kui ta leiab, et nende ainete kasutamine toodetes kujutab e ndast sellist riski in imeste tervisele 
või keskkonnale, mida ei  ole piisavalt ohjatud. 
L 396/12 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (30) Et tootjatel ja importijate l oleks võimalik oma kohustusi täita , tuleks neile tehnilises lisas 
määratleda üksikasjalikud nõuded kemikaaliohu tuse hindamiseks. Et saavutada õiglast 
koormuse jagamist klient idega, peaksid t ootjad ja importijad käsitle ma oma kemikaaliohutuse 
hinnangus mitte üksnes e nda kasutusalasid ja ne id kasutusalasid, mille  jaoks nad oma ained 
turule viivad, vaid ka kõiki kasutusalasid, mida nende kliendid neil käsitleda paluvad. 
(31) Komisjon, tihedas ko ostöös tööstusharu, liikme sriikide ja muude asja omaste sidusrühmadega, 
peaks töötama välja suunised käesolevast määrusest tulenevate nõuete täitmiseks seoses valmististega (eelkõige seoses kokkupuutes tsenaariume sisaldavate ohutuskaartidega), 
sealhulgas erivalmististes si salduvate ainete, näiteks su lamites sisalduvate metallide 
hindamisega. Seda tehes peaks komisjon täiel määral arvesse võtma RIPide raames tehtud 
tööd ning lisama nimetatud küsimust käsitlev ad vajalikud juhised REACHi käsitlevatesse 
üldjuhistesse. Nimetatud juhised tuleks te ha kättesaadavaks enne  käesoleva määruse 
kohaldamist. 
(32) Kemikaaliohutuse hindamist ei peaks olema vajalik teostada ainete korral, mis esinevad 
valmististes kindlates väga väikestes kogustes, mida ei loeta probleemseteks. Valmististes sellistes väikestes kogustes esin evad ained peaksid sa muti olema autoris eeringu ta otlemise 
nõudest vabastatud. Neid sätteid tuleks kohaldad a võrdsetel alustel valm ististe suhtes, mis on 
ainete tahked segud, kuni se llisele valmistisele ko nkreetse kuju andmiseni, mis muudab selle 
tooteks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/13 
 (33) Sätestada tuleks aineid käsitleva teabe ühine esitamine ja jagamine, et suurendada 
registreerimissüsteemi tõhusust, vähendada kulutusi ja selgroogsete loomadega tehtavaid katseid. Mitmest registreerijast koosneva rühma üks esindaja peaks esitama  teiste nimel teavet 
vastavalt eeskirjadele, mis tagavad kogu nõutav a teabe esitamise, võimaldades samal ajal 
kulude jagamist. Registreerijal peaks teatud kindlaksmääratud juhtudel olema võimalik esitada teave otse agentuurile. 
(34) Nõuded aine kohta kogutavale teabele sõlt uvad aine tootmis- või impordimahtudest, kuna 
need näitavad inimese ja keskkonna võimalik ku kokkupuudet ainega , ning neid nõudeid 
tuleks üksikasjalikult kirjeldada. Väikestes ko gustes esinevatele aine tele avalduva võimaliku 
mõju vähendamiseks tuleks uue toksikoloogilise ja ökotoksikol oogilise teabe esitamist nõuda 
üksnes koguses 1–10 tonni esinevate priorit eetsete ainete kohta;  nimetatud koguste 
vahemikku kuuluvate muude ainete puhul peaks olema stiimulid, et moti veerida tootjaid ja 
importijaid nimetatu d teavet esitama. 
(35) Liikmesriigid, agentuur ja kõ ik huvitatud isikud peaksid RIPide  tulemusi täiel määral arvesse 
võtma, eelkõige seoses looduses esinevate ainete registreerimisega. 
(36) On oluline arvesse võtta artikli 2 lõike 7 punktide a ja b ja XI lisa kohaldamist 
mineraloogiliste protsesside tulemusena saadud ai nete suhtes ning IV ja V lisa läbivaatamisel 
peaks seda täiel määral arvesse võtma. 
L 396/14 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (37) Katsed tuleks läbi viia vastavalt laboriloo made kaitse nõuetele, mis on sätestatud nõukogu 
24. novembri 1986. aasta di rektiivis 86/609/EMÜ (katsete ks ja muudel teaduslikel 
eesmärkidel kasutatavate loom ade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide 
ühtlustamise kohta1), ning ökotoksikoloogiliste  ja toksikoloo giliste katsete puhul vastavalt 
headele laboritavadele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 
2004. aasta direktiivis 2004/10/EÜ , mis käsitleb keemil iste ainetega kats ete tegemisel heade 
laboritavade põhimõtete rakendamist ja ne nde rakendamise tõendamist puudutavate 
õigusnormide ühtlustamist.2 
(38) Lubatud peaks olema ka teabe hankimine a lternatiivsete vahenditega , mis on võrdväärsed 
ettenähtud katsete ja katsemeetoditega, näiteks juhul, kui sellise teabe aluseks on kehtivad 
kvalitatiivsed või kvantitatiivsed struktuuraktiivsuse mudelid võ i teave põhine b struktuurilt 
sarnaste ainete katsetel. Selleks  peaks agentuur koos töös liikmesriikide ja  huvitatud isikutega 
välja töötama vastavad juhised. Ühtlasi peaks ol ema võimalik teatud teavet mitte esitada, kui 
selleks on olemas asjakohased põhjendused. RI Pdest saadud kogemust e põhjal tuleks välja 
töötada kriteeriumid, millega määra tletakse põhjenduste asjakohasus. 
(39) Selleks et aidata äriühingutel, eelkõige VK Edel, käesolevast määrusest tulenevaid nõudeid 
täita, peaks liikmesrii gid lisaks agentuuri antavatele tegutsemisjuhistele looma riikliku 
kasutajatoe. 
                                                 
1 EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. Direktiivi on muudetud Euro opa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2003/65/EÜ (ELT L 230, 16.9.2003, lk 32). 
2 ELT L 50, 30.4 .2004, lk 44. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/15 
 (40) Komisjon, liikmesriigid, tööstusharu ja teis ed sidusrühmad peaksid jätkuvalt aitama kaasa 
alternatiivsete katsemeetod ite, sealhulgas arvutipõhi ste meetodite, asjakohaste in vitro  
meetodite, toksikogenoomikal põhinevate meetodite ja muude asjakohaste meetodite 
edendamisele rahvus vahelisel ja riiklikul tasandil. Ühenduse stra teegia alternatiivsete 
katsemeetodite edendamiseks on prioriteet ja komisjon peaks tagama, et komisjoni edasistes 
teadusuuringute raamprogrammides ja algatustes , nagu loomade kaitset ja heaolu käsitlev 
ühenduse tegevuskava aastateks 2006–2010, jääb see prioriteetseks teemaks. Tuleks püüelda 
sidusrühmade osalemise ja kõiki huvitatu d isikuid hõlmavate algatuste poole. 
(41) Rakendatavuse eesmärgil ja  vaheainete erilist iseloomu arve stades tuleks nende ainete 
registreerimisele kehtestada erinõuded. Polüm eerid tuleks vabastada registreerimisest ja 
hindamisest seniks, kuni prakti lisel ja kuluefektiivse l viisil ning kindlate le tehnilistele ja 
kehtivatele teaduslikele kriteeriumidele tugi nedes on võimalik vä lja valida sellised 
polümeerid, mis kujutavad endast riski inimeste tervisele või keskkonn ale ja need tuleks 
edaspidi registreerida. 
(42) Et vältida ametiasutuste ja füüsiliste või juriidiliste  isikute ülekoormamist tööga, mida on vaja 
teha juba siseturul olevate faas iainete registreerimiseks, tuleks antud registreerimistegevus 
jaotada sobivale ajaperioodile, tekitamata tarb etuid viivitusi. Seetõttu tuleks kehtestada 
tähtpäevad kõnealuste ai nete registreerimiseks. 
(43) Andmed ainete kohta, millest on juba t eavitatud vastavalt direktiivile 67/5 48/EMÜ, tuleks 
süsteemi üle kanda ning neid tuleks ajakohasta da, kui ületatakse aine  järgmine künniskogus 
tonnides. 
L 396/16 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (44) Ühtlustatud ja lihtsa süsteemi tagamiseks tuleks kõik registreerimistaotlused esitada 
agentuurile. Ühtse lähenemise ja ressursside tõhusa kasutamise tagamiseks peaks agentuur teostama kõikide regist reerimistaotluste tervik likkuse kontrolli ning võt ma endale vastutuse 
registreerimistaotluste lõpliku tagasilükkamise eest. 
(45) Euroopa olemasolevate kaubanduslike ainete loetelu (EINECS) hõlmas teatud 
kompleksaineid ühe sissekanden a. UVCB-aineid (tundmatu või muutuva koostisega ained, 
komplekssed reaktsioonisaadused või bioloogilist päritolu materj alid) võib käesoleva määruse 
alusel olenemata nende muutuvast koostisest registreerida ühe ainena, eeldusel, et nende 
ohtlikud omadused oluliselt ei erine ja tagavad sama klassifikatsiooni. 
(46) Registreerimise tulemusel kogutud teabe ajakohas use tagamiseks tuleks registreerijatele 
kehtestada kohustus teavitada agentuuri te abe osas toimunud teatud muudatustest. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/17 
 (47) Vastavalt direktiiv ile 86/609/EMÜ on vaja asendada, vähendada või täiustada selgroogsete 
loomadega tehtavaid katseid. Käesoleva määrus e rakendamine peaks põhinema alternatiivsete 
katsemeetodite kasutamisel ig al võimalusel, kui need sobivad kemikaalidest tulenevate 
terviseriskide ja kesk konnaohu hindamiseks. Loomade kasutamist tule ks vältida, kasutades 
komisjoni või rahvusvaheliste asutuste ki nnitatud või komisjoni või agentuuri poolt 
asjakohaseks ja käesoleva määrus e alusel teabele esita tavatele nõuetele va stavaks tunnistatud 
alternatiivseid meetodeid. Selle ks peaks komisjon pä rast asjassepuutuva te sidusrühmadega 
konsulteerimist tegema ettepaneku katsemeetodei d käsitleva tulevase komisjoni määruse või 
käesoleva määruse asja kohaseks muutmiseks, et loomka tseid asendada, vähendada või 
täiustada. Komisjon ja agentu ur peaksid tagama, et loomkatsete vähendamine oleks peamine 
kaalutlus sidusrühmadele juhist e väljatöötamisel ja nende ajakohastamisel ning agentuuri 
enda menetlustes.  
(48) Käesolev määrus ei tohiks  piirata ühenduse konkurentsiees kirjade täielikku ja terviklikku 
kohaldamist. 
(49) Töö dubleerimise vältimise ks ning eelkõige selgroogset e loomadega tehtavate katsete 
vähendamiseks tuleks sätetes, mis on seotud registreerimistaotluste ja nende ajakohastuste 
ettevalmistamise ja esitamisega, nõuda teabe jagamist, kui registr eerija seda taotleb. Kui teave 
on seotud selgroogsete loomadega, peaks regi streerija olema kohusta tud seda taotlema. 
L 396/18 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (50) Avalikkuse huvides on taga da teatud ainetega kaasnevate inimeste tervis t või keskkonda 
ohustavate mõjude katsetulemuste võimalikult kiire edastamine neid aineid kasutavatele 
füüsilistele või juriidil istele isikutele, et piirata antud ai nete kasutamisega seotud mis tahes 
riske. Teavet tuleks jagada, kui registreerija seda taotleb ning eelkõige juhul, kui teave käsitleb selgroogseid  loomi hõlmavaid katseid tingimustel, mis tagavad õiglase hüvitise 
katseid teostanud äriühingule. 
(51) Eesmärgiga tugevdada ühenduse tööstuse ko nkurentsivõimet ja tagada käesoleva määruse 
võimalikult tõhus kohaldamine, on asjakohane sätestada andmete jagamine registreerijate 
vahel õiglase hüvitise põhimõtte kohaselt. 
(52) Et austada katseandmete  koondajate seaduslik ke omandiõigusi, pe aks selliste andmete 
omanikul olema kaheteis tkümne aasta välte l võimalik nõuda hüvitist nendelt registreerijatelt, 
kes nimetatud andmetest kasu saavad. 
(53) Selleks et anda faasiaine potentsiaalsele re gistreerijale võimalus regi streerimist jätkata isegi 
juhul, kui ta varasema registreerijaga kokkulepe t ei saavuta, peaks agentuur vastava taotluse 
korral lubama kasutada juba esitatud ka tsete kokkuvõtteid või kokkuvõtlikke 
uuringuülevaateid. Registreerija, kes need an dmed saab, peaks olema kohustatud maksma 
andmete omanikule tehtud  kulutuste eest hüv itist. Mittefaasiainete puhul, võib agentuur 
paluda tõendit, et potentsiaalne registreerija  on maksnud uuringuandm ete omanikule enne kui 
agentuur annab potentsiaalsele registreerijale nõusoleku selle teabe kasutamiseks registreerimisel.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/19 
 (54) Töö ja eelkõige katsete dubleerimise vältimi seks peaksid vähemalt faasiainete registreerijad 
eelregistreerima need ained agentuuri poolt hallatavas andmebaasis niipea, kui võimalik. 
Tuleks luua süsteem, et asutada ainet käsitlev  teabevahetusfoorum (Substance Information 
Exchange Fora – SIEF), et aidata vahetada te avet registreeritud ainete kohta. Kõnealuses 
foorumis peaksid osalema kõik asjassepuutuvad os alised, kes esitavad agentuurile teavet sama 
faasiaine kohta. Osalema peaksid nii potentsiaal sed registreerijad, ke s peavad esitama ja 
kellele tuleb esitada nende ainete  registreerimist puudutavat teav et, kui ka muud osalejad, kes 
võivad saada rahalist hüvitist nende käes olevat e uuringuandmete eest, ku id kellel pole õigust 
teavet paluda. Kõnealuse süsteemi  ladusa toimimise tagamiseks peaksid registreerijad täitma 
teatud kohustusi. Kui ainet käsitle va teabevahetusfoorumi (SIEF) liige oma kohustu si ei täida, 
tuleks teda vastavalt karistada,  ent teistel liikmetel peaks olem a võimalik oma registreerimise 
ettevalmistamist jätkata. Juhul kui ainet ei ole eelr egistreeritud, tuleks võtta meetmeid, et 
aidata allkasutajatel leida alternatiivseid tarneallikaid. 
(55) Ainete ning valmististe koostises esinevate ainete tootjaid ja importijaid tuleks julgustada 
teavitama allkasutajaid sellest, kas nad kavatsevad aine registreerida. Selline teave tuleks 
allkasutajatele edastada piisavalt vara enne vastava registreerimise tähtpäeva, et allkasutajatel 
oleks võimalik otsida alternatiivseid tarneallikaid. 
L 396/20 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (56) Tootjatel ja importijatel lasuv vastutus ai netega seonduvate riskide juhtimise eest hõlmab ka 
ainet käsitleva teabe edas tamist teistele sa ma kutseala esinda jatele, näiteks a llkasutajatele või 
levitajatele. Lisaks peaksid to odete tootjad või importijad esit ama tööstuslikele ja kutseala 
kasutajatele ja vastaval nõudmisel tarbijatele teavet toodete ohutu kasutamise kohta.  
Nimetatud oluline vastutus peak s kehtima kogu tarneahelas, et kõigil selles osalejatel oleks 
võimalik täita oma ülesandeid seoses ainete ka sutamisest tulenevate riskide juhtimisega. 
(57) Kuna olemasolevat ohutuskaarti kasutata kse juba ainete ja va lmististe tarneahelas 
teabeedastusvahendina, on asjakohane seda edasi arendada ja muuta see käesoleva määrusega 
loodava süsteemi la hutamatuks osaks. 
(58) Vastutusahela loomiseks peaksid allkasutajad vastutama ainete kasutamisest tulenevate 
riskide hindamise eest, kui tarn ijatelt saadud ohutuskaardid ei sisalda nimetatud kasutusala, 
välja arvatud juhul, kui asjaomane allkasutaja ra kendab rohkem kaitsemeetmeid kui tarnija on 
soovitanud või kui tarnija ei olnud kohustatud teostama nimetatud riskide hindamist või talle 
selliseid riske käsitlevat teavet esitama . Samal põhjusel pe aksid allkasutajad  juhtima riske, 
mis tulenevad aine nend epoolsest kasutamisest. Samuti olek s vajalik, et väga ohtlikku ainet 
sisaldava toote kõik tootjad võ i importijad annava d piisavalt teavet sellise toote ohutuks 
kasutamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/21 
 (59) Üksikasjalikult tuleks sätestada ka nõuded ke mikaaliohutuse hindamiseks allkasutajate poolt, 
et neil oleks võimalik oma kohust usi täita. Neid nõudeid tuleks  kohaldada üksnes aine või 
valmistise koguste puhul,  mis on suuremad kui 1 tonn. Igal  juhul peaks allkasutajad arvesse 
võtma kasutusala ning määratlema asjakohase d riskijuhtimismeetmed ja neid kohaldama. 
Allkasutajad peaksid agentuur ile edastama kasuta mist käsitleva teatava põhiteabe. 
(60) Kui ainete allkasutajad kasutavad aineid väljaspool esmase tootja või importija edastatud 
ohutuskaardil üksikasjalikult kirjeldatud ko kkupuutestsenaariumi tingimusi, peaksid nad 
jõustamise ja hindamise eesmärgil esitama agentuurile teatavat põhiteavet ning seda 
ajakohastama. 
(61) Teostatavuse ja proportsionaalsuse eesmär gil on kohane vabastada väikeseid ainekoguseid 
kasutavad allkasutajad sellisest aruandlusest. 
(62) Teabe esitamist tarneahelas üles- ja allapoole tuleks hõlbustada. Komisjon peaks töötama 
välja süsteemi, mille abil klassifitseerida kasutu salade lühikesi üldkirjeldusi, võttes arvesse 
RIPde tulemusi. 
(63) Samuti tuleb tagada, et te abe kogumine vastaks reaalsele te abevajadusele. Selleks tuleks 
hindamisel nõuda agentuurilt ot suste tegemist tootjate ja  importijate ette pandud 
katsetamisprogrammide osas. Agentuur peaks k oostöös liikmesriikideg a eelistama teatavaid 
aineid, mis võivad olla  näiteks vä ga ohtlikud. 
L 396/22 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (64) Tarbetute loomkatsete välti miseks peaks huvitatud pooltel olema 45-päevane periood, mille 
jooksul neil on võimalus esitada  teaduslikult usaldusväärset t eavet ja uuringutulemusi, mis 
käsitlevad vastavat ainet ja ohu mõjutuso bjekti, mida katsete korraldamise ettepanek 
puudutab. Otsuse tegemisel katsete korraldamis e ettepanekute kohta tuleks arvesse võtta 
agentuurile saadetud teaduslikult usaldus väärset teavet ja uuringutulemusia. 
(65) Lisaks sellele on vajalik saavutada registreer imiste üldise kvaliteedi usaldusväärsus ja tagada, 
et nii laiem avalikkus kui ka kõik keemiatöös tuse sidusrühmad võiksid olla kindlad, et 
füüsilised ja juriidili sed isikud täidavad nendele pandu d kohustusi. Seetõttu on kohane 
sätestada ülestähenduste tegemine selle kohta,  millise teabe on asja kohast kogemust omav 
hindaja läbi vaadanud, ning agentuuri poolt vastavuse osas kontrollimisele kuuluvate 
registreerimistaotluste protsendimäär. 
(66) Ühtlasi peaksid agentuuril olema volitused nõuda tootjatelt, importijatelt või allkasutajatelt 
teostatud hindamiste alusel täie ndava teabe esitamist ainete kohta, mis võivad põhjustada riski 
tervisele või keskkonnale, kaas a arvatud nende esinemise tõttu siseturul suurtes kogustes. 
Ainete tähtsuse järj ekorda seadmise ks agentuuri poolt koost öös liikmesriikidega välja 
töötatud kriteeriu mide alusel tule ks luua ühenduse plaan ainete hind amiseks, milles 
sisalduvate ainete hindamise ko hustus on liikmesriikide  pädevatel asutuste l. Kui isoleeritud 
vaheainete kohapeal kasutamise tõttu tekib ri sk, mis on võrdväärne autoriseeringut vajavate 
ainete kasutamisest tuleneva riski tasemega, peak s liikmesriikide pädeva tel asutustel olema 
samuti õigus nõuda täiendava teabe esitamist, kui see on põhjendatud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/23 
 (67) Agentuuri liikmesriikide komitee ühine kokkulepe otsuste eelnõ ude kohta peaks olema 
aluseks tõhusale süsteemile, mi s järgib subsidiaarsuse põhi mõtet, säilitades samal ajal 
siseturgu. Kui üks või mi tu liikmesriiki või agentuur otsuse  eelnõuga ei nõustu, tuleks selle 
vastuvõtmisel kohaldada tsen traliseeritud menetlust. Kui l iikmesriikide komitee ei jõua 
ühehäälsele kokkuleppele, peaks komisjon tegema otsuse komiteemenetluse korras. 
(68) Hindamise tulemusena võidakse  jõuda järeldusele, et on vaja  võtta meetmeid piirangute või 
autoriseerimismenetluste raames või on vaja kaaluda riskijuhtimismeetmete võtmist teiste asjakohaste õigusaktide raames. Hindamise käiku käsitlev teave tuleks seetõttu av alikustada. 
(69) Inimeste tervise (pöörates sealhulgas tähe lepanu asjakohastele el anikkonnarühmadele ja 
vajadusel elanikkonna teatav atele haavatavatele alarühma dele) ning keskkonna kaitse 
piisavalt kõrge taseme tagami seks tuleks väga ohtlikke aineid kä sitleda vastavalt 
ettevaatusprintsiibile, pöörat es neile erilist tähe lepanu. Autoriseerin g tuleks anda, kui 
autoriseerimist taotlev füüsiline või juriidiline isik suudab  autoriseeringut väljastavale 
asutusele tõendada, et aine kasutamisest tule nevad ohud inimeste tervisele ja keskkonnale on 
piisavalt ohjatud. Se llegipoolest võib  kasutamist siiski lubada, kui on võimalik näidata, et aine 
kasutamisest tulenev sotsiaal-m ajanduslik kasu kaalub üles ai ne kasutamisega seotud ohud, 
ning puuduvad sobivad majan duslikult ja tehnilise lt otstarbekad altern atiivsed ained või 
tehnoloogiad. Võttes arvesse siseturu tõrgeteta toimimist, on asjakohane, et lube väljastavaks 
asutuseks oleks komisjon. 
L 396/24 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (70) Väga ohtlike ainete kahjus tavat mõju inimeste tervisele ja keskk onnale tuleks vältida 
asjakohaste riskijuhtimismeetmete kohaldamise teel, et tagada aine kasutamisest tulenevate ohtude piisav ohjamine ning et järk-järgult asendada need ained sobiva ohutuma ainega. 
Riskijuhtimismeetmeid tuleks koha ldada selleks, et tagada, et kui aineid toodetakse, turule 
viiakse ja kasutatakse,  jääks kokkupuude nende ainete ning sealhulgas heidete, emissioonide 
ja kadudega kogu el utsükli jooksul allapoole lävitaset, mille ületam ise korral võib tekkida 
kahjulikke mõjusid. Iga aine korral, millele on  autoriseering antud, ning iga muu aine korral, 
millega kokkupuute ohutut taset pole võimalik kindlaks teha, tuleks alati võtta meetmeid 
kokkupuute ja emissiooni vähe ndamiseks tehnilis elt ja praktiliselt võim aliku määrani, et 
vähendada kahjulike mõjude tõenäosust. Piis ava ohjamise tagamiseks võetavad meetmed 
tuleks määratleda kõigis kemik aaliohutuse aruannetes. Neid me etmeid tuleks kohaldada ning 
vajaduse korral soovitada teis tele turustusahelas allpool asuvatele osalistele. 
(71) Kantserogeensete ja mutageensete ai nete jaoks võib välja töötada künniskoguste 
kindlaksmääramise metoodika, võ ttes arvesse RIPde tulemusi. Nimetatud metoodika alusel 
võib muuta asjakohast lisa, et  vajadusel oleks võimalik künniskoguseid kasutada, tagades 
samas inimeste tervis e ja keskkonna kõrg etasemelise kaitse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/25 
 (72) Et toetada väga ohtlike ainete lõplikku asendamist sobivate alternatiivsete ainete või 
tehnoloogiatega, peaks kõik autoriseerimise ta otlejad esitama alternatiivide analüüsi, võttes 
arvesse nende riske ning asendamise tehnilist ja majanduslikku teosta tavust, kaasa arvatud 
teavet iga uurimis- või arendust egevuse kohta, mida taotleja ette võtab või plaanib ette võtta. 
Peale selle tuleks autoriseeringu d teatud aja möödumisel läbi va adata, kusjuures läbivaatamise 
tähtaeg määratakse kindlaks iga üksiku juht umi puhul eraldi, ning autoriseeringutele 
kehtestatakse tavaliselt tingimused, sealhulgas seire. 
(73) Ainete ning valmististe ja toodete koostises esinevate ainete asendamist tuleks nõuda siis, kui 
antud aine tootmine, kasutamine või turule viimine põhjustab luba matut ohtu inimeste 
tervisele või keskkonnale, võttes arvesse sobi vate ohutumate alternatiivsete ainete ja 
tehnoloogiate kättesaadavust ning lubamatut ohtu  põhjustava aine kasutusaladest tulenevaid 
sotsiaal-majanduslikke eeliseid. 
(74) Kõik, kes taotlevad autoriseeringut väga ohtliku aine kasutamiseks ainena või valmististe või 
toodete koostises esineva ainena , peaksid kaaluma sellis e aine asendamist sobivate ohutumate 
alternatiivsete ainete või tehn oloogiatega, analüüsides altern atiive, võimalike alternatiivide 
kasutamisest tulenevaid ohte ning asendami se tehnilist ja majan duslikku teostatavust. 
(75) Võimalus kehtestada piiranguid ohtlike ainete, valmististe ja toodete valmistamisele, 
turuleviimisele ja kasutamisel e kehtib väikeste eranditega kõigi käesoleva määruse 
reguleerimisalasse kuuluvate ainete suhtes. Jätk uvalt tuleks kehtestada piiranguid 1. või 2. 
kategooria kantserogeen sete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste aine te turuleviimisele ja 
kasutamisele tarbijate poolt kas ainena või valmististes. 
L 396/26 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (76) Rahvusvaheline kogemus näit ab, et ained, mida võib nende omaduste tõttu pidada püsivateks, 
potentsiaalselt bioakumuleeruvateks ja mürgisteks või väga püsivateks ja potentsiaalselt väga 
bioakumuleeruvateks, on väga ohtlikud, kusj uures on välja töötatud kriteeriumid, mis 
võimaldavad selliseid aine id kindlaks määrata. Teatud muude  ainete puhul on  ohud piisavalt 
kõrged, et käsitleda neid samal viisil iga juhtumi puhul eraldi . XIII lisas esitatud kriteeriumid 
tuleks läbi vaadata, võttes arvesse seniseid  ja võimalikke uusi kogemusi nende ainete 
kindlaksmääramisel, ning vajaduse  korral tuleks neid muuta, et  tagada inimeste tervise ja 
keskkonna kõrgetas emeline kaitse.  
(77) Pidades silmas teostatavust ja praktilisi kaalutlusi n ii füüsiliste kui juriidil iste isikute osas, kes 
peavad koostama taotlused ja rakendama as jakohaseid riskijuhtimismeetmeid, kui ka 
ametiasutuste osas, kes peavad autoriseerimistaotlusi läbi töötama, tuleks autoriseeringu 
andmise menetlust kohald ada samaaegselt ainult piiratud arvu  ainete suhtes ning taotluste 
jaoks tuleks kehtesta da realistlikud tähtpä evad, vabastades auto riseerimisest teatud 
kasutusalad. Ained, mis vastavad autori seerimise kriteeriumidele, tuleks kanda 
kandidaatainete loetellu, mis lõpptulemusena lü litatakse autoriseerimis menetlusse. Nimetatud 
loetelus identifitseeritak se selgelt agentuuri tööp rogrammi kuuluvad ained. 
(78) Agentuur peaks andma nõu nende ainete prioriteetsuse määramis e osas, mille suhtes 
kohaldatakse autoriseerimismenetlust, tagamaks, et otsustes võetaks arvesse nii ühiskonna 
vajadusi kui teaduslikke andmeid ja arenguid. 
(79) Aine täielik keelustamine tähendaks, et ei saa autoriseerida ühtegi kasutusala. Seetõttu oleks 
mõttetu lubada esitada autorise erimistaotlusi; kõnealustel juhtudel tuleks aine kõrvaldada 
ainete loetelust, m ille kohta võib autoriseerimis t taotleda, ning lisada see piiratud kasutusega 
ainete loetellu. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/27 
 (80) Tuleks tagada autoriseerimist ja piirangut e kehtestamist käsitlevate sätete asjakohane 
koostoime, et säilitada siseturu tõhus toimimine ning in imeste tervise, o hutuse ja keskkonna 
kaitse. Tuleks säilitada piirangud, mis kehtivad aine suhtes kõnealuse aine lisamisel selliste 
ainete loetellu, mille k ohta võib esitada autoriseerimistaot luse. Agentuur pe aks kaaluma, kas 
toodete koostisesse kuuluvatest ai netest tulenev risk on piisav alt ohjatud ning kui ei, siis 
koostama toimiku seoses täiendavate piirangu te kehtestamisega ainete suhtes, mille 
kasutamiseks tuleb tao tleda autoriseeringut. 
(81) Ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks teatud  ainete kasutusalade autoriseerimiseks peaks 
agentuur esitama arvamused nende kasutamisest tulenevate riskide, olenemata sellest, kas 
aineid on piisavalt kontrollitud või mitte, ja talle kolmandate isikute p oolt esitatud kõikide 
sotsiaal-majanduslike analüüside kohta. Au toriseeringu andmise või selle andmisest 
keeldumise üle otsustamisel peaks kom isjon neid arvamusi arvesse võtma. 
(82) Autoriseerimis tingimuste tõhusa se ire ja jõustamise võimaldamiseks peaksid tarnijale antud 
autoriseeringust kasu saavad a llkasutajad teavitama agentuuri aine omapoolsest kasutamisest. 
(83) Komisjon teeb lõpliku otsuse autorise eringu andmise või auto riseeringu andmisest 
keeldumise kohta regulatiivkomitee menetluse koha selt, et liikmesriigid saaksid uurida nende 
laiemat mõju ning et neid rohkem otsustesse kaasata.  
L 396/28 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (84) Olemasoleva süsteemi kiirendamiseks tule ks piirangute menetlemine ümber korraldada ja 
direktiiv 76/769/EMÜ, mida on  mitmeid kordi oluliselt muud etud ja kohandatud, tuleks 
asendada. Selguse huvides ning  lähtepunktina uuele piirangute kiiremale mene tlemisviisile 
tuleks kõik selle direktiivi alus el välja töötat ud piirangud lisada käes olevasse määrusesse. 
Vajadusel tuleks käesoleva määruse XVII lis a kohaldamist hõlbustada  komisjoni koostatud 
juhistega. 
(85) Seoses XVI lisaga peak s liikmesriikidel olema luba tud säilitada kuueaastase 
üleminekuperioodi jooksul rang emad piirangud, eeldusel, et  nimetatud piir angutest on 
teatatud vastavalt asutamislepingule. See puu dutaks aineid nii ainena kui valmististe ja 
toodete koostises esinevate aine tena, mille tootmisele , turuleviimisele ja  kasutamisele on 
seatud piirangud. Komisjon peaks koostama ja av aldama nimetatud piir angute loetelu. See 
annaks komisjonile võimaluse vaadata läbi  asjaomased meetmed, et neid vajadusel 
ühtlustada. 
(86) Tootja, importija ja allk asutaja peaksid olema kohustat ud määratlema  asjakohased 
riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud inimeste  tervise ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse 
tagamiseks mõjude eest, mis kaasnevad aine  tootmisega, turule viimisega või aine 
kasutamisega nii ainena kui valmistise või toote koostises esinevate ainena. Kui seda loetakse 
siiski ebapiisavaks ja kui ühenduse õigusaktide  andmine on põhjendatud, tuleks kehtestada 
asjakohased piirangud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/29 
 (87) Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmise eesmärgil võivad nii ainena kui valmistise või toote 
koostises esineva aine tootmisele, turule vi imisele või kasutamisel e seatavad piirangud 
sisaldada tootmisele, turule viimise või kasutamisele esitatavaid mis tahes tingimusi või nimetatud tegevuste keelus tamist. Seetõttu on vajalik koosta da selliste piiran gute ja nendesse 
tehtavate mis tahes muudatuste loetelu. 
(88) Piirangute kehtestamist kä sitleva ettepaneku koostamiseks  ja sellise õi gusakti tõhusaks 
toimimiseks tuleks tagada hea koostöö, koor dineeritus ja teabevahetus liikmesriikide, 
agentuuri, muude ühenduse  asutuste, komisjoni ja huvitatud isikute vahel. 
(89) Et anda liikmesriikidele võimalus esitada ettepanekuid inimeste tervist ja keskkonda 
ohustavate konkreetsete riskide käsitlemisek s, peaksid nad koosta ma toimiku kooskõlas 
üksikasjalike nõuetega. Toimikus tuleks põhje ndada kogu ühenduses rakendatavate meetmete 
vajadust. 
(90) Ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks p iirangutele peaks agentuur täitma kõnealuses 
menetluses koordina atori rolli, nimetades näit eks ametisse asja käs itlevad ettekandjad ja 
kontrollides vastavust asjaomaste lisade nõuete le. Agentuur peaks pidama loetelu ainetest, 
mille kohta on koostami sel piirangute toimik. 
(91) Selleks et komis jon saaks käsitleda inimeste  tervist ja kesk konda ohustavat k onkreetset riski, 
mis vajab käsitlemist kogu ühen duse tasandil, peaks tal olema võimalik usalda da piirangute 
toimiku koostamine agentuurile. 
L 396/30 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (92) Läbipaistvuse tagamiseks peaks agentuur  kommentaaride küsimisel  avaldama asjaomase 
toimiku koos soovita tud piirangutega. 
(93) Menetluse õig eaegseks lõpuleviimiseks peaks agentuur  esitama asja kä sitleva ettekandja 
koostatud arvamuse kavandi alusel oma arva mused kavandatud meetme ja selle mõjude 
kohta. 
(94) Piirangute menetluse kiir endamiseks peaks komisjon koostama omapoolse muudatuse eelnõu 
teatud aja jooksul alates ag entuuri arvamuste saamisest. 
(95) Agentuur peaks olem a keskne asutus, mis taga b, et kemik aale käsitlevad õigusa ktid ja otsuste 
tegemise protsessid ning nende aluseks olev te aduslik baas oleksid kõikide sidusrühmade ja 
avalikkuse jaoks usaldusväärsed. Agentuuril p eaks olema keskne roll käesoleva määruse alase 
suhtluse koordineerimisel ning selle rakendamisel . Seetõttu on oluline, et ühenduse asutused, 
liikmesriigid, laiem avali kkus ja huvitatud isik ud agentuuri usaldaks id. Sel põhjusel on 
äärmiselt oluline tagada agentuuri sõltumatus, kõrge teaduslik, tehniline ja regulatiivne pädevus ning samuti läbipaistvus ja tõhusus. 
(96) Agentuuri struktuur peaks olema sobiv talle pandud ülesannete täitmiseks. Selles osas 
annavad kogemused sarnaste ühenduse asutuste ga teatud suuniseid, ent struktuur tuleks 
kohandada vastavaks käesolevast määrusest tulenevate konkreet sete vajadustega. 
(97) Kemikaalidest tulenevaid riske ja nende juhtimist puudutava teab e tõhus edastamine on 
käesoleva määrusega kehtestatud süsteemi olul ine osa. Agentuur peaks kõigi sidusrühmade 
jaoks juhendi ettevalmistamisel arvesse võtma kemikaali- ja teiste sektorite häid tavasid.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/31 
 (98) Tõhususe huvides peaksid agentuuri sekret ariaadi töötajad täit ma peamiselt tehnilis-
haldusliku ja teadusliku iseloomuga ülesande id, kasutamata liikmesriikide teaduslikke ja 
tehnilisi ressursse. Tegevdirektor peaks tagama, et agentuur täidaks om a üleandeid tõhusalt ja 
sõltumatult. Agentuuri ülesanne te täitmise tagamiseks peaks haldusnõukogu koosseisu 
kuuluma iga liik mesriigi, komisjoni ja komisjoni poolt sidusrühmade ning Euroopa 
Parlamendi kaasamise tagamiseks määratud m uude huvitatud isikute es indajad; samuti peaks 
haldusnõukogus olema tagatud pädevus kõrge imal tasemel, ulatuslikud asjakohased 
ekspertteadmised kemikaaliohutuse või kemikaal ide reguleerimise valdkonnas ning samas ka 
asjakohased ekspertteadmise d rahandust ja õigust kä sitlevates üldküsimustes. 
(99) Agentuuril peaksid olema vahendid, et täita kõiki talle pandud ülesan deid, et ta saaks oma 
rolli täita. 
(100) Komisjoni määruses tuleks sätestada tasude  struktuur ja suurus, sealhulgas täpsustada, 
millistel tingimusel kantakse os a tasudest üle asjaomase liik mesriigi pädevale asutusele. 
(101) Agentuuri haldusnõukogul peaksid olema vajali kud volitused eelarve koostamiseks, selle 
täitmise kontrollimiseks, töökorra koostami seks, finantseeskirjade vastuvõtmiseks ja 
tegevdirektori ametisse nimetamiseks. 
(102) Teaduslike arvamuste esitamisel oma pädevu salas tuleks agentuuril  võtta riskihindamise 
komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi kom itee kaudu üle komisjoni juures tegutsevate 
teaduskomiteede roll. 
L 396/32 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (103) Agentuur peaks pü üdma saavutada liikmesriik ide komitee kau du liikmesriikide ametiasutuste 
vahelist kokkulepet konkreet setes ühtlustatud lähenemist vajavates küsimustes. 
(104) Agentuuri ja liikmesr iikide pädevate ametiasutu ste vahel on vaja taga da tihe koostöö, et 
riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusl iku analüüsi komitee teaduslikud arvamused 
põhineksid ühenduses olemasolevatel kõige ul atuslikumatel teaduslikel ja tehnilistel 
ekspertteadmistel. Sama l eesmärgil peaks komiteedel olem a võimalik kasutada täiendavaid 
erialaseid ekspertteadmisi. 
(105) Pidades silmas füüsiliste ja juriidiliste isikute suurenen ud vastutust ke mikaalide ohutu 
kasutamise tagamisel, tuleb tugevdada järele valvet. Agentuur peaks ühtlasi moodustama 
liikmesriikide jaoks foor umi kemikaale käsitleva te õigusaktide jõusta misega seotud teabe 
vahetamiseks ja vastavasisulise tegevuse koordi neerimiseks. Selles suhtes tuleks ametlikuma 
raamistiku loomine kasuks pr aegusele mitteametliku le koostööle liikme sriikide vahel. 
(106) Agentuuris tuleks moodustada apellatsiooninõukogu, et  tagada kaebuste menetlemine mis 
tahes füüsilisele või juriidilis ele isikule, keda agentuuri vastuvõetud otsu sed mõjutavad. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/33 
 (107) Agentuuri finantseeritakse os aliselt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt laekuvatest tasudest ja 
osaliselt Euroopa ühenduste üldeelarvest. Üh enduse eelarvemenetlust  tuleks jätkuvalt 
kohaldada seoses mis tahes subsiidiumide ga, mida makstakse Euroopa ühenduste 
üldeelarvest. Lisaks sellele peab kontrollikoda viima läbi raamatupidamise auditeerimise 
vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aas ta määruse (EÜ, Eura tom) nr 2343/2002 
(raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa  ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu mä äruse (EÜ, Euratom) nr  1605/2002 artiklis 
185)1 artiklile 91. 
(108) Kui komisjon ja agentuur seda asjakohaseks  peavad, peaks kolmanda te riikide esindajatel 
olema võimalik agentuuri töös osaleda. 
(109) Agentuur peaks aitama rahvu svaheliste normide ühtlustamises t huvitatud organisatsioonidega 
koostöö kaudu ühenduse ja liikmesriikide rol li täitmisele nimetatud ühtlustamistegevuses. 
Agentuur peaks laialdase rahvusvahelise  üksmeele edendamiseks võtma arvesse 
olemasolevaid ja lisanduvaid rahvusvahelisi nõ udeid kemikaalide reguleerimise valdkonnas, 
nagu näiteks kemikaalide klassifitseerimise ja  märgistamise globaalne harmoneeritud süsteem 
(Globally Harmonised Syst em of Classification and Labelling of Chemicals – GHS). 
(110) Agentuur peaks taga ma infrastruktuuri olemas olu, mida füüsilised või  juriidilised isikud 
vajavad andmete jagami st käsitlevatest sätetest tule nevate kohustuste täitmiseks. 
                                                 
1 EÜT L 357, 31.12 .2002, lk 72. 
L 396/34 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (111) On oluline mitte ajada segi agentuuri üles andeid ning vastavaid ül esandeid, mis on pandud 
Euroopa Ravimiametile (EMEA), mis asutati Euroopa Parlame ndi ja nõuko gu 31. märtsi 
2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatak se ühenduse kord inim- ja 
veterinaarravimite lubade andmise ja järele valve kohta ning milleg a asutatakse Euroopa 
ravimiamet),1 Euroopa Toiduohutusame tile (EFSA), mis asutati Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse 
toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Eu roopa Toiduohutusamet 
ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused),2 ning tööohutuse, tööhügieeni ja 
töötervishoiu nõuandekomiteele, mis loodi nõukogu 22. juuli 200 3. aasta otsusega.3 Sellest 
tulenevalt peaks agentuur kehtestama töökorra juhtudeks, kui on vajalik teha koostööd EFSA 
või tööohutuse, tööhügieeni ja töötervishoiu nõuandekomiteega.  Käeolev määrus ei tohiks 
piirata muus osas EMEAle, EFSAle ja tö öohutuse, tööhügieeni ja töötervishoiu 
nõuandekomiteele ühenduse õigus aktidega antud pädevusi. 
(112) Selleks et saavutada siseturu toimimine nii ainete kui valmis tiste koostises esinevate ainete 
osas, tagades samal ajal inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse, tuleks kehtestada klassi fitseerimis- ja märgistusloe telu käsitlevad eeskirjad. 
(113) Seetõttu tuleks loetellu kandmiseks teatada agentuurile iga sellise turule viidud aine 
klassifikatsioon ja märgistus, mi da on vaja kas regi streerida või mida kä sitletakse direktiivi 
67/548/EMÜ artiklis 1. 
                                                
 
1 ELT L 136, 30.4.  2004, lk 1.  
2 EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. M äärust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 
29.9.2003, lk 4). 
3 ELT C 218, 13. 9.2003, lk 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/35 
 (114) Laiema avalikkuse ja eriti teatud aine tega kokkupuutuvate is ikute ühtlustatud kaitse 
tagamiseks ning klassifikatsioonil ja märg istusel põhinevate muude ühenduse õigusaktide 
nõuetekohaseks toimimiseks peaks loetelu sisaldama klassifikatsiooni, mis vastab 
direktiividele 67/548/EMÜ ja 1999/ 45/EÜ ning mis on võimaluse kor ral sama aine tootjate ja 
importijate vahel kooskõlastatud, ning ühendu se tasandil vastu võetud otsustele mõnede 
ainete klassifikatsiooni ja märg istuse ühtlustamiseks. Selle puhul tule ks täiel määral arvestada 
direktiivi 67/548/EMÜ kohaste tegevustega, sealhulgas direktiivi 67/548/EMÜ I lisas 
loetletud teatavate ainete või ainerühmade kl assifitseerimise ja mä rgistamisega seoses 
omandatud kogemusi. 
(115) Ressursid tuleks suunata suurima riskiga ai netele. Aine tuleks seetõttu kanda direktiivi 
67/548/EMÜ I lisasse juhul, kui see vastab kriteeriu midele, mille alus el võib aine 
klassifitseerida 1., 2. või 3. kategoor ia kantserogeenseks, mutageenseks või 
reproduktiivtoksiliseks aineks või sissehingamisel sensibiliseerivalt toimivaks aineks, või seoses muude mõjudega iga üksi kjuhtumi puhul eraldi. Pädevatel ametiasutustel peaks olema 
võimalik agentuurile ettepanekuid esitada. Agentuur peaks esitama ettepaneku kohta oma 
arvamuse ning huvitatud isikutel peaks olema võimalus seda kommenteerida. Komisjon peaks 
seejärel võtma vastu otsuse. 
(116) Liikmesriikide ja agentu uri esitatavad regulaarsed aruanded käesoleva määruse toimimise 
kohta on asendamatuks vahendiks, mille abil seirata käesoleva määr use rakendamist ning 
antud valdkonna suundumusi. Aruannete põhjal tehtud ko kkuvõtted on kasulikud ja 
praktilised abivahendid käesoleva määrus e läbivaatamisel ja vajaduse korral 
muudatusettepanekute koostamisel. 
L 396/36 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (117) ELi kodanikel peak s olema juurdepääs teab ele, mis käsitleb kemik aale, millega nad võivad 
kokku puutuda, et neil oleks võimalik te ha teadlikke otsuseid  seoses kemikaalide 
kasutamisega. Selle saavutamise läbipaistvaks vahendiks on vaba ja lihtsa juurdepääsu 
tagamine agentuuri andmebaasi s olevatele põhiandmetele, ka asa arvatud ohtlike omaduste 
lühikirjeldustele, märgistusnõuetele ja asja kohastele ühenduse õigusaktidele, sealhulgas 
autoriseeritud kasutusaladele ja  riskijuhtimismeetmetele. Agentu ur ja liikmesr iigid peaksid 
võimaldama juurdepääsu teabele vastavalt Euroopa  Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. 
aasta direktiivile 2003/4/EÜ (keskkon nateabele avaliku juurdepääsu kohta),1 Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta  määrusele (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse 
juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi , nõukogu ja komis joni dokumentidele)2 ning 
keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade  otsustamises üldsuse osalemise ning neis 
asjus kohtu poole pöördumise  konventsioonile, mille osa liseks on Euroopa Ühendus. 
(118) Käesoleva määruse alusel teabe avalikusta mise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 
1049/2001 erinõudeid. Nimeta tud määrusega kehtestatakse siduvad tähtpäevad teabe 
avaldamiseks ning menetluslikud tagatised, sealhulgas edasikaebeõi gus. Haldusnõukogu 
peaks vastu võtma praktilise korra nende nõuete kohaldamiseks agentuurile. 
                                                 
1 ELT L 41, 14.2 .2003, lk 26. 
2 EÜT L 145, 31. 5.2001, lk 43. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/37 
 (119) Lisaks ühenduse õigusaktide rakendamises osalemisele peaksid liikmesriikide pädevad 
ametiasutused oma läheduse tõttu liikmesriikid e sidusrühmadele os alema sellise teabe 
vahetamisel, mis käsitleb ainete ga seotud riske ja fü üsiliste või juriidilist e isikute kohustusi 
kemikaale käsitlevate õigus aktide alusel. Samal ajal on vaja  teha tihedat koos tööd agentuuri, 
komisjoni ja liikmesriikide pä devate ametiasutuste vahel,  et tagada ülemaailmse 
teabevahetusprotsessi ühtsus ja tõhusus. 
(120) Selleks et käesoleva määrusega loodud süst eem saaks tõhusa lt toimida, tule ks tagada hea 
jõustamisalane koostöö, koordineerimine ja teabevahetus liikmesriikide, agentuuri ja 
komisjoni vahel. 
(121) Käesoleva määruse järgimise tagamiseks peak sid liikmesriigid kehtestama tõhusad seire- ja 
ohjemeetmed. Vajalikke inspekteer imisi tuleks planeerida ja läbi  viia ning nende tulemustest 
tuleks aru anda. 
(122) Liikmesriikide jõustamistegevuse läbipaistvus e, erapooletuse ja järjepidevuse tagamiseks on 
vaja, et liikmesriigid kehtestaksid asjakohas e karistusraamistiku, mille eesmärgiks on 
kohaldada määruse mittetäitmise korral tõhusaid, proportsionaalseid  ja hoiatavaid  karistusi, 
kuna mittetäitmine võib p õhjustada kahju inimeste tervisele ja keskkonnale. 
L 396/38 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (123) Käesoleva määruse ja selle teatud muudatuste rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu 
võtta vastavalt nõukogu 28. ju uni 1999. aasta otsusele 1999/ 468/EÜ, millega kehtestatakse 
komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.1 
(124) Eelkõige tuleks anda komisjonile volitus teat ud juhtudel lisade muut miseks, katsemeetodeid 
puudutavate eeskirjade kehtestamiseks, vast avuse kontrollimiseks valitavate toimikute 
protsendi ja nende valikukriteer iumide muutmiseks ning kriteeriu mide kehtesta miseks, milles 
määratletakse, millised on piis avad põhjendused katsetamise tehnilise võimatuse kohta. Kuna 
need on üldmeetmed ja nende eesmärgiks on  käesoleva määruse vähemoluliste sätete 
muutmine või käesoleva määr use täiendamine  lisades uusi vähemolulisi  sätteid, tuleb need 
vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ  artiklis 5a sätest atud kontrolliga 
regulatiivmenetlusele.  
(125) On oluline, et kemikaalidega seonduvat reguleeritaks tõhusalt ja õigeaegselt 
üleminekuperioodist kuni käes oleva määruse sätete  täieliku kohaldam iseni, eelkõige 
agentuuri tegevuse käivitamise aj al. Seetõttu tuleks sätestada, et komisjon toetab agentuuri 
asutamist vajalikul määral, seal hulgas sõlmib lepinguid ja nimetab ametisse tegevdirektori 
ajutise kohusetäitja, kuni agentu uri haldusnõukogu saab  ise tegevdirektori ametisse nimetada. 
                                                 
1 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23 . Otsust on muudetud nõukogu  otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 
200, 22.7.20 06, lk 11). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/39 
 (126) Et saada maksimaalset kasu  määruse (EMÜ) nr  793/93 ja direktiivi 76/ 769/EMÜ alusel tehtud 
tööst ning vältida selle töö ka otsiminekut, tuleks komisjonile anda kä ivitusperioodiks 
volitused algatada tehtud töö alusel piirangute kehtestamine, ilma seejuures käesolevas määruses sätestatud täielikku p iirangute menetlust jä rgimata. Kõiki nimeta tud elemente tuleks 
kasutada kohe pärast käesolev a määruse jõustumist, et toetada riski vä hendamise meetmeid. 
(127) Uuele süsteemile ülemine ku sujuvamaks muutmiseks on as jakohane, et käesoleva määruse 
sätted jõustuksid järk-järgult. Li saks sellele peaks sätete järkjä rguline jõustumine võimaldama 
kõikidel asjassepuutuvatel  osapooltel, ametiasutustel, füüsilis tel või juriidilistel isikutel ja 
sidusrühmadel koondada ressursid uute ülesannete õigeaegse täitmise ettevalmistamiseks. 
(128) Käesoleva määrusega ase ndatakse direktiiv 76/769/EMÜ, komisjoni direktiiv 91/155/EÜ,
1 
komisjoni direktiiv 93/67/EMÜ,2 komisjoni direktiiv 93/105/EÜ,3 komisjoni direktiiv 
2000/21/EÜ,4 määrus (EMÜ) nr 793/93 ning kom isjoni määrus (EÜ) nr 1488/94.5 Seetõttu 
tuleks need direktiivid ja mä ärused kehtetuks tunnistada. 
                                                 
1 Komisjoni 5. märtsi 1991. aasta  direktiiv, milles määratleta kse ja sätestatakse ohtlikke 
valmistisi käsitleva eriteabe süsteemi üksikasjalik  kord direktiivi 88/ 379/EMÜ artikli 10 
rakendamiseks (EÜT L 76, 22.3.1991, lk 35). Direktiivi on viim ati muudetud direktiiviga 
2001/58/EÜ (EÜT L 212,  7.8.2001, lk 24). 
2 Komisjoni 20. juuli 19 93. aasta direktiiv 93/67/EMÜ, milleg a kehtestatakse vastavalt nõukogu 
direktiivile 67/548/EMÜ teatatud ainete poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava riski 
hindamise põhimõtted (EÜT L 227, 8.9.199 3, lk 9). 
3 Komisjoni 25. novemb ri 1993. aasta direk tiiv 93/105/EÜ, m illega sätestatakse nõukogu 
direktiivi 67/548/EMÜ seitsmenda muudatuse ar tiklis 12 viidatud tehniliseks toimikuks 
nõutavat teavet sisaldav lisa VII D (EÜT L 294, 30.1 1.1993, lk 21). 
4 Komisjoni 25. aprilli 2000. aasta direktiiv 2000/21/EÜ, nõ ukogu direktiivi 67/548/EMÜ artikli 
13 lõike 1 viiendas taandes osutatud ühendu se õigusaktide loetel u kohta (EÜT L 103, 
28.4.2000, lk 70). 
5 Komisjoni 28. juuni 199 4. aasta määrus (EÜ) nr  1488/94, milles kehtestatakse registreeritud 
kemikaalide poolt inimes ele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted 
vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 79 3/93 (EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3). 
L 396/40 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (129) Järjepidevuse tagamiseks tuleks muuta direktii vi 1999/45/EÜ, milles  juba käsitletakse 
käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi. 
(130) Kuna käesoleva määr use eesmärke, nimelt ai neid käsitlevate eeskir jade kehtes tamist ja 
Euroopa Kemikaalide Ag entuuri asutamist ei suuda liikmesr iigid piisavalt saavutada ning 
seetõttu on seda parem saavutada ühenduse ta sandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas 
asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsid iaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis 
sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte koha selt ei lähe käesolev määrus nimetatud 
eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. 
(131) Käesolevas määruses järgitakse eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas1 tunnustatud 
põhiõigusi ja põhimõtteid. Eelkõi ge püütakse määrusega tagada  harta artikliga 37 tagatud 
keskkonnakaitse ja säästva arengu  põhimõtete tä ielik järgmine, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
                                                 
1 EÜT C 364, 18.12 .2000, lk 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/41 
 SISUKORD 
I JAOTIS ÜLDKÜSIMUSED 1. peatükk Eesmärk, reguleerimisala ja kohaldamine 2. peatükk Mõisted ja üldsätted II JAOTIS AINETE REGISTREERIMINE 
1. peatükk Üldine registreerimiskohustus ja teabele esitatavad nõuded 2. peatükk Registreeritud ainetena käsitatavad ained 3. peatükk Teatud tüüpi isoleeritud vaheainete registreerimise kohustus ja teabele esitatavad 
nõuded 
4. peatükk Registreerimis t käsitlevad ühissätted 
5. peatükk Faasiainete ja teavitatud ainete suhtes kohaldatavad üleminekusätted 
L 396/42 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 III JAOTIS ANDMETE JAGA MINE JA TARBETU KAT SETAMISE VÄLTIMINE 
1. peatükk Eesmärgid ja üldeeskirjad 2. peatükk Eeskirjad, mis käsitle vad mittefaasiaineid ja faasiain ete registreerijaid, kes ei ole 
eelregistreerinud 
3. peatükk Faasiaineid käsitlevad eeskirjad IV JAOTIS TEAVE TARNEAHELAS V JAOTIS ALLKASUTAJAD VI JAOTIS HINDAMINE 1. peatükk Toimiku hindamine 2. peatükk Aine hindamine 3. peatükk Vaheainete hindamine 
4. peatükk Ühissätted 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/43 
 VII JAOTIS AUTORISEERIMINE 
1. peatükk Autoriseeringu nõue 2. peatükk Autoriseeringu andmine 3. peatükk Autoriseeringud tarneahelas VIII JAOTIS TEATUD OHTLIKE AINETE, VALM ISTISTE JA TOODETE 
TOOTMISE, TURULEVIIMISE JA KASUTAMISE PIIRANGUD 
1. peatükk Üldküsimused 2. peatükk Piirangute kehtestamise menetlus IX JAOTIS TASUD X JAOTIS AGENTUUR XI JAOTIS KLASSIFITSEERIM IS- JA MÄRG ISTUSANDMIK 
XII JAOTIS TEAVE 
XIII JAOTIS PÄDEVAD ASUTUSED XIV JAOTIS JÄRELEVALVE XV JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED 
L 396/44 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 I LISA AINETE HINDAMI ST JA KEMIKAALIOHUTUSE  ARUANNETE KOOSTAMIST 
KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED 
II LISA OHUTUSKAARTIDE  KOOSTAMISE JUHIS 
III LISA KRITEERIUMID AI NETELE, MIS REGISTRE ERITAKSE KOGUSTES 1–10 
TONNI 
IV LISA AINED,  MIS ON VABASTATUD REGI STREERIMISKOHUSTUSEST  
VASTAVALT ARTIKLI 2 LÕIKE 7 PUNKTILE a 
V LISA AINED, MIS ON VABASTATUD REGI STREERIMISKOHUSTUSEST 
VASTAVALT ARTIKLI 2 LÕIKE 7 PUNKTLE b 
VI LISA ARTIKLIS  10 OSUTATUD TEABELE ESITATAVAD NÕUDED 
VII LISA STANDARDSED TEABELE ESIT ATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORD ITAKSE VÄHEMALT 1 TONN 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/45 
 VIII LISA STANDARDSED TEABELE ES ITATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORDITAKSE VÄH EMALT 10 TONNI 
IX LISA STANDARDSED TEABELE ESIT ATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORDITAKSE VÄH EMALT 100 TONNI 
X LISA STANDARDSED TEABELE ESIT ATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORDITAKSE  VÄHEMALT 1000 TONNI 
XI LISA ÜLDEESKI RJAD VII–X LISAS SÄ TESTATUD STANDARDSE 
KATSETAMISKORRA KOHANDAMISEKS 
XII LISA ÜLDSÄTTED ALLKASUTAJATELE AINETE HINDAMISEKS JA 
KEMIKAALIOHUTUSE AR UANNETE KOOSTAMISEKS 
L 396/46 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 XIII LISA KRITEERIUMI D PÜSIVATE, BIOAKUMUL EERUVATE JA TOKSILISTE 
AINETE NING VÄGA PÜSIVATE JA VÄGA BIOAKUMULEERUVATE AINETE MÄÄRATLEMISEKS 
XIV LISA AUTORISEERINGUT VAJAVATE AINETE LOETELU 
XV LISA TOIMIKUD XVI LISA SOTSIAAL -MAJANDUSLIK ANALÜÜS 
XVII LISA TEATUD OHTLI KE AINETE, VALMISTISTE JA TOODETE TOOTMISE, 
TURULE VIIMISE JA KASUTAMISE PIIRANGUD 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/47 
 I JAOTIS 
ÜLDKÜSIMUSED 
1. peatükk 
Eesmärk, reguleerimisala ja kohaldamine 
Artikkel 1 
Eesmärk ja reguleerimisala 
1. Käesoleva määruse eesmärgiks on tagada inim este tervise ja keskko nna kaitstuse  kõrge tase ¸ 
kaasa arvatud ohtlike ainete hindamise alternatiivsete meet odite edendamine, ning samuti 
ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. 
2. Käesoleva määrusega nähakse et te sätted ainete ja valmististe kohta artikli 3 tähenduses. 
Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ainete toot misele, turuleviimisele või kasutamisele nii 
ainetena kui ka valmististe või toote koostisainetena ning valmististe turuleviimisele. 
3. Käesoleva määruse aluseks on põhimõte, et tootjad, importijad ja allkasut ajad peavad tagama, 
et nad toodavad, viivad turule või kasutavad selliseid aineid, mis ei kahjus ta inimeste tervist 
või keskkonda. Määruse sätted põhinevad ettevaatuspõhimõttel. 
L 396/48 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 2 
Kohaldamine 
1. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes: 
a) nõukogu 13. mai 1996. aast a direktiivi 96/29/Euratom (mille ga sätestatakse põhilised 
ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks  ioniseerivast kiirgusest 
tulenevate ohtude eest)1 reguleerimisalasse kuuluvad radioaktiivsed ained; 
b) nii ained kui valmististes või toodete koostises esinevad ained, mis kuuluvad 
tollijärelevalve alla, tingimusel et  neid ei käidelda ega töödel da, ning mis on reekspordi 
või transiidi eesmärgil ajutiselt ladustatud või asuvad vabatsoonis või vabalaos; 
c) isoleerimata vaheained; d) ohtlike ainete ja oh tlikke aineid sisaldavate ohtlike va lmististe vedu ra udteel, maanteel, 
siseveeteel, merel või õhus. 
2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/12/EÜ
2 määratletud jäätmeid ei loeta aineks, 
valmistiseks või tooteks käesolev a määruse artikli 3 tähenduses. 
3. Liikmesriigid võivad konkreetsetel juhtudel ke htestada teatavate ainete ning valmistise või 
toote koostises esinevate ainete  suhtes erandeid käesolevast määrusest, kui see on vajalik 
riigikaitse huvides. 
                                                 
1 EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. 
2 ELT L 114, 27. 4.2006, lk 9. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/49 
 4. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira : 
a) töökohta käsitlevate ja keskkonnaalaste ühenduse õigus aktide, sealhu lgas nõukogu 
12. juuni 1989. aasta direk tiivi 89/391/EMÜ (tööt ajate töötervishoi u ja tööohutuse 
parandamist soodustavate m eetmete kehtestamise kohta),1 nõukogu 24. septembri 1996. 
aasta direktiivi 96/ 61/EÜ (saastuse kompleksse vä ltimise ja kontrolli kohta),2 direktiivi 
98/24/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 
2000/60/EÜ (millega kehtes tatakse ühenduse veepoliitik a alane tegevusraamistik)3 ja 
direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamist; 
b) direktiivi 76/768/EMÜ kohaldamist seoses  selgroogsete loomadega tehtavate katsetega 
kõnealuse direktiivi reguleerimisalas.  
5. II, V, VI ja VII jao tise sätteid ei kohaldata,  kui ainet kasutatakse: 
a) inimestele ja loomadele ettenähtud ravimi tes, mis kuuluvad määrus e (EÜ) nr 726/2004, 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novemb ri 2001. aasta direktiivi (2001/82/EÜ 
veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse  eeskirjade kohta)4 ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius  kasutatavaid 
ravimeid käsitlevate ühe nduse eeskirjade kohta)5 reguleerimisalasse; 
                                                 
1 EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.  Direktiivi on muudetud mä ärusega (EÜ) nr 1882/2003. 
2 EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 166/2006 ( ELT L 33, 4.2. 2006, lk 1). 
3 EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud Euro opa Parlamendi ja nõukogu 
otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT  L 331, 15.12.2001, lk 1). 
4 EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.  Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2004/28/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 58). 
5 EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2004/27/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 34). 
L 396/50 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 b) toiduainetes või söödas  vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002, sealhulgas: 
i) lisaainetena toiduainetes, mis kuuluv ad nõukogu 21. detsembri 1998. aasta 
direktiivi 89/107/EMÜ (toidu ainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide 
õigusaktide ühtlustamise kohta)1 reguleerimisalasse; 
ii) lõhna- ja maitseainetena toiduain etes, mis kuuluvad nõukogu 22. juuni 
1988. aasta direktiivi 88/388/EMÜ (t oiduainetes kasutatavaid lõhna- ja 
maitseaineid ning nende tootmi seks vajalikke lähtem aterjale käsitlevate 
liikmesriikide õi gusaktide ühtlustamise kohta)2 ja komisjoni 23. veebruari 1999. 
aasta otsuse 1999/ 217/EÜ (millega võetak se vastu toiduainetes  või nende pinnal 
kasutatavate lõhna- ja mait seainete register, mis on koostatud vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1 996. aasta määrusele (EÜ) nr 2232/96)3 
reguleerimisalasse; 
iii) söödalisandina, mis kuul ub Euroopa Parlamendi ja nõ ukogu 22. septembri 2003. 
aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 (loomas öötades kasutatavate  söödalisandite 
kohta)4 reguleerimisalasse; 
iv) loomasöötades, mis kuuluvad nõukog u 30. juuni 1982. aasta direktiivi 
82/471/EMÜ (teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta)5 
reguleerimisalasse. 
                                                 
1 EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud  määrusega (EÜ) nr 1882/2003. 
2 EÜT L 184, 15.7.1988, lk 61. Direktiivi on vi imati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003. 
3 EÜT L 84, 27.3.1999, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/357/EÜ (ELT L 113, 
20.4.2004, lk 28). 
4 ELT L 268, 18.10.2003,  lk 29. Määrust on m uudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 
(ELT L 59, 5.3.2005, lk 8). 
5 EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.  Direktiivi on vi imati muudetud komi sjoni direktiiviga 
2004/116/EÜ (ELT L 379, 24.12.2004, lk 81). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/51 
 6. IV jaotise sätteid ei kohaldata järgmiste va lmiskujul ja lõppkasutaja le mõeldud valmististe 
suhtes: 
a) inimestele ja loomadele ettenähtud ravi mid, mis kuuluvad määrus e (EMÜ) nr 726/2004 
ning direktiivi 2001/82/EÜ reguleerimisalasse ning mis on määratletud direktiivis 2001/83/EÜ; 
b) direktiivi 76/768/EMÜ reguleerimisa lasse kuuluvates kosmeetikatoodetes; 
c) inimkehasse viidavad või inimkehaga otseses füüsilises kontaktis kasutatavad 
meditsiiniseadmed niiv õrd, kuivõrd ühenduse meetmetega on ette nähtud ohtlike ainete 
ja valmististe klassi fitseerimise ja märg istamise sätted, mis tagavad direktiiviga 
1999/45/EÜ võrdväärse teavitamise ja kaitstuse taseme; 
d) toiduained või sööt vast avalt määrusele (EÜ) nr 178/ 2002, sealhulgas kasutatuna: 
i) lisaainena toiduainetes, mis kuuluvad direktiivi 89/107/EMÜ reguleerimisalasse; 
ii) lõhna- ja maitseainetena toiduainet es, mis kuuluvad dire ktiivi 88/388/EMÜ ja 
otsuse 1999/217/EÜ reguleerimisalasse; 
iii) söödalisandina, mis k uulub määruse (EÜ) nr 1831 /2003 reguleerimisalasse; 
iv) loomasöötades, mis kuuluvad direktiivi 82/471/EMÜ reguleerimisalasse. 
L 396/52 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 7. II, V ja VI jaotisest arvatakse välja järgmised ained: 
a) IV lisasse kuuluvad ained, sest nende aine te kohta on piisavalt an dmeid, et nad võivad 
põhjustada oma olemuslikest omadustest tulenevalt minimaalset riski; 
b) V lisaga hõlmatud ained, sest nende puhul ei peeta registreerimist asjakohaseks või 
vajalikuks ning nende väljaarva mine eespool nimetatud jaotistest ei kahjusta käesoleva 
määruse eesmärkide saavutamist; 
c) II jaotise kohaselt registre eritud ained, mis esinevad kas ainena või valmististe 
koostisainena ning mida on üh endusest eksportinud tarneahe las tegutseja ja ühendusse 
reimportinud sama tarneahela sama võ i teine tegutseja, kes tõendab, et: 
i) reimporditav aine on sa ma mis eksporditud aine; 
ii) ta on saanud eksporditu d ainega seotud teavet vast avalt artiklitele 31 või 32; 
d) II jaotise kohaselt registreer itud ained, mis esinevad kas ainena, valmististe või toodete 
koostisainena ning mis on ühen duses taaskasutusse võetud, kui: 
i) taaskasutamisprotsessi tulemusena saadud aine on sama mis II jaotise kohaselt 
registreeritud aine; ja 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/53 
 ii) II jaotise kohaselt registre eritud aineid käsitlev teave, mida nõutakse vastavalt 
artiklitele 31 või 32, on taaskasutava ette võtte käsutuses on. 
8. Kohapeal kasutatavad isoleeritud vaheaine d ja transporditavad isoleeritud vaheained 
arvatakse välja: 
a) II jaotise 1. peatük ist, välja arvatud ar tiklitest 8 ja 9, ja 
b) VII jaotisest. 
9. II ja VI jaotise sätteid ei  kohaldata polümeeride suhtes. 
2. peatükk 
Mõisted ja üldsätted 
Artikkel 3 
Mõisted 
Käesolevas määruses kasuta takse järgmisi  mõisteid: 
1. aine – looduslik või tootmism enetluse teel saadud  keemiline element või selle ühe ndid koos 
püsivuse säilitamiseks vajalike ja tootmismenetlusest johtuv ate lisanditega, välja arvatud 
lahustid, mida on võimalik ainest eraldada, mõjutamata aine püsivust või muutmata selle 
koostist; 
L 396/54 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. valmistis – kahest või enamast ainest koosnev segu või lahus; 
3. toode  – ese, millele antakse tootmise käigus teatud kuju, pinnaviimistlus või kujundus, mis 
määrab tema funktsiooni  suuremal määral kui tema keemilin e koostis; 
4. toote valmistaja  – füüsiline või jur iidiline isik, kes t oote ühenduse piires valmistab või kokku 
paneb; 
5. polümeer  – aine, mille molekulides  paiknevad järjestikku ühesugused või  erinevad 
monomeerühikud. Sellised molekul id peavad olema er inevate molekulmass idega, kusjuures 
erinevused molekulmassis peavad eelkõige tulenema monomeerühikute arvust. Polümeer 
vastab järgmistele tingimustele: 
a) molekulid, mis koosneva d vähemalt kolmest monomeerühi kust, mis on kovalentselt 
seotud vähemalt ühe monome erühiku või muu reagendiga, on aines massilt ülekaalus; 
b) ühesuguse molekulma ssiga molekulid on aines mass ilt vähemuses. 
Käesolevas määratluses tähenda b mõiste "monomeerühik" monome eri reaktsioonijärgset kuju 
polümeeris; 
6. monomeer  – aine, mis on konkreetses protsessis ka sutatava polümerisa tsiooni reaktsiooni 
tingimustes võimeline moodustama kovalentseid  sidemeid terve rea sarnaste või erinevate 
molekulidega; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/55 
 7. registreerija – aine tootja või  importija või toote valmistaja või importija, kes taotleb aine 
registreerimist; 
8. tootmine  –ainete tootmine või ekstraheerim ine nendele iseloomulikus olekus; 
9. tootja  – ühenduses asutatud füüsiline või juriidili ne isik, kes toodab ainet ühenduse piires; 
10. import  – sissevedu ühenduse  tolliterritooriumile;  
11. importija – ühenduses asutatud füüsiline või juriid iline isik, kes vastutab impordi eest; 
12. turuleviimine  – kolmandatele is ikutele tasu eest või tasuta tarnimine või kättesaadavaks 
tegemine. Importi käsita takse turuleviimisena; 
13. allkasutaja  – ühenduses asutatud füüsi line või juriidiline isik, kes ei  ole tootja või importija, 
kuid kes kasutab ainet ainena või valmis tise koostisainena om a tööstusliku või 
professionaalse tegevuse käigus. Levitaja või tarbija ei ole allkasut ajad. Artikli 2 lõike 7 
punkti c kohaselt vabastatud reimportijat käsitatakse allkasutajana; 
L 396/56 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 14. levitaja  – ühenduses asutatud füüsiline või juriidili ne isik, kaasa arvatud jaemüüja, kes üksnes 
ladustab ainet ja viib aine turule ainena või valmistise koostisainena kolmandate isikute jaoks;  
15. vaheaine  – aine, mida toodetakse ja kasutataks e või tarbitakse keem ilistes protsessides 
eesmärgiga muuta see aine  mõneks teiseks aineks (edaspidi "süntees"): 
a) isoleerimata vaheaine  – vaheaine, mida ei eemaldata sünteesi jooksul tahtlikult (välja 
arvatud proovivõtuks) seadme test, milles süntees toimub . Sellised sead med hõlmavad 
reaktsioonianumat, selle lisas eadmeid ja mis tahe s seadmeid, mille ka udu aine (ained) 
liigub (liiguvad) pideva voon a või perioodiliselt, samuti torustikku ai ne ühest anumast 
teise üleviimiseks järgmise reak tsiooniastme jaoks; seadmed ei hõlma mahute id ja teisi 
anumaid, milles ainet (aineid) peale tootmist hoitakse; 
b) kohapeal kasutatav isoleeritud vaheaine  – vaheaine, mis ei vasta isoleerimata vaheaine 
kriteeriumidele ja m ille puhul vaheaine to otmine ja teise (tei ste) aine (ainete) 
sünteesimine sellest vaheainest toimub ühes ja samas tegevuskohas, mida käitab üks või 
mitu juriidilist isikut; 
c) transporditav isoleeritud vaheaine  – vaheaine, mis ei vasta isoleerimata vaheaine 
kriteeriumidele ja mi da transporditakse tegevuskohtad e vahel või tarn itakse teistesse 
tegevuskohtadesse; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/57 
 16. tegevuskoht  – tegevuse asukoht; juhul kui aine (ainet e) tootjaid on rohkem kui üks, jagatakse 
kasutatakse ühiselt teatud infrastruktuure ja seadmeid; 
17. tarneahelas tegutsejad – kõik tarneahelasse kuuluvad too tjad ja/või importijad ja/või 
allkasutajad; 
18. agentuur  – käesoleva määrusega asutatud  Euroopa Kemikaalide Agentuur 
19. pädev asutus  – liikmesriikide poolt käesolevast määrusest tule nevate kohustus te täitmiseks 
loodud asutus või asutused või organid; 
20. faasiaine  – aine, mis vastab vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest: 
a) aine on kantud Euroopa olemasolevate kaubanduslike ainete loetellu (EINECS); 
b) tootja tootis ainet ühenduses või riikides , mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 
1995 või 1. mail 2004, vähema lt ühel korral 15 aasta jooksul enne käesoleva määruse 
jõustumist, kuid tootja  ega importija ei viinud seda turule eeldusel, et tootjal või 
importijal on eelnenu kohta dokumentaalsed tõendid; 
L 396/58 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 c) tootja või importija viis aine enne käesol eva määruse jõustumist turule ühenduses või 
riikides, mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaan uaril 1995 või 1. ma il 2004, ning seda 
käsitleti teavitatud ai nena vastavalt direk tiivi 67/548/EMÜ artikli 8 lõike 1 esimesele 
taandele, kuid see ei vasta k äesolevas määruses sätestatud polümeeri määratlusele 
eeldusel, et tootjal või importijal on eelnenu kohta dokumentaalsed tõendid. 
21. teavitatud aine  – aine, mille kohta on esitatud teav itamise dokumendid ja mida võib turule 
viia vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ;  
22. toote- ja tehnoloogiaalane uurimis- ja arendustegevus  – tootearendusega seotud teaduslik 
arendustegevus või nii aine kui valmististe või toodete koostises esineva aine väljatöötamise 
jätkamine, mille käigus aren datakse tootmisprotsessi ja /või katsetat akse aine 
kasutusvõimalusi katsetoo tmises või pilootseadmel; 
23. teaduslik uurimis- ja arendustegevus  – ainega koguses a lla 1 tonni aastas ohjatud tingimustes 
korraldatud teadus likud katsetused, analüüsi d või keemilised uuringud; 
24. kasutusala  – mis tahes töötlemine, valmistamine, tarb imine, ladustamin e, säilitamine, 
töötlemine, mahutitesse paigutamine, ühest mahutist teise üleviimine, segamine, toote 
valmistamine või mis tahes muu kasutamine; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/59 
 25. registreerija omakasutus  – aine tööstuslik võ i kutsealane kasutamine  registreerija poolt; 
26. kindlaksmääratud kasutusala – tarneahelas tegutseja poolt ettenähtud aine otstarbekohane 
kasutamine nii ainena või valmistise koostisaine na või valmistise kasu tamine, kaasa arvatud 
omakasutus, või kasutusala, millest vahetult järgmine allkasutaja on teda kirjalikult teavitanud; 
27. uuringute aruanne  – teabe saamiseks läbi v iidud tegevuste täielik ja põhjalik kirjeldus. See 
hõlmab läbiviidud uuringu kirjeldust avaldatud teadusartiklite taseme l või uurimisasutuse 
täielikku aruannet, milles kirjel datakse teostatud uuringuid; 
28. uuringute aruande kokkuvõte  – uuringute täieliku aruande eesmärkide, meet odite, tulemuste 
ja järelduste üksikasjalik kok kuvõte, mis annab uuringule sõ ltumatu hinnangu andmiseks 
piisavalt teavet ning vähendab vaja dust tutvuda uuri ngute aruandega; 
29. uuringu kokkuvõte  – uuringute aruande eesmärkide, m eetodite, tulemuste ja järelduste 
kokkuvõte, mis sisaldab piisavalt teavet  uuringu asjakohasuse hindamiseks; 
30. aasta – kui ei ole sätestatud teisiti, siis kalendriaast a. Faasiainete puhul, mida on toodetud või 
imporditud vähemalt kolm aastat järjest, ar vestatakse aastased kogused kolme eelneva 
kalendriaasta keskmise tootmis- või impordimahu põhjal; 
L 396/60 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 31. piirang  – tootmisele, kasutamisele  või turuleviimisele kehtestatud mis tahes tingimus või 
keeld; 
32. aine või valmistise tarnija – aine või valmistise koostises esin eva aine või valmistise mis tahes 
tootja, importija, allk asutaja või levitaja; 
33. toote tarnija  – toote valmistaja või importija, levitaja  või muu tarneahelas tegutseja, kes toote 
turule viib; 
34. aine või valmistise saaja  – allkasutaja või levitaja, kellele  ainet või valmistist tarnitakse; 
35. toote saaja  – tööstuslikul või eriala sel eesmärgil kasutaja või levitaja, kellele toodet 
tarnitakse, välja arvatud tarbijad; 
36. väike või keskmise suur usega ettevõtja (VKE)  – väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad 
vastavalt mikro-, väikeste ja keskmise suurus ega ettevõtjate määratlu st käsitlevas komisjoni 
6. mai 2003. aasta soovituses1 sisalduvale määratlusele; 
37. kokkupuutestsenaarium  – tingimuste, sealhulgas käitlemis tingimuste ja risk ijuhtimismeetmete 
kogum, mis kirjeldab aine valmista mist või kasutamist selle elutsükli vältel ning seda, kuidas 
tootjad või importijad ohjavad või soovitavad al lkasutajatel ohjata selle kokkupuudet inimeste 
ja keskkonnaga. Kokkupuutest senaariumid võivad hõlmata üht e konkreetset protsessi või 
kasutusala või vajadusel mitmeid protsesse ja kasutusalasid; 
                                                 
1 ELT L 124, 20. 5.2003, lk 36. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/61 
 38. kasutus- ja kokkupuutekategooria  – suurt hulka protsesse ja kasutusalasid hõlmav 
kokkupuutestsenaarium, mille korral protsessidest  ja kasutusaladest antakse teada vähemalt 
kasutusala lühiüldkirjelduse vormis; 
39. looduses esinevad ained  – looduslikud ained töötlemata kujul  või mida on tö ödeldud käsitsi, 
mehaaniliselt või gravitatsioonilis te meetmetega, vees lahust amise, flotat siooni, veega 
ekstraheerimise, aurdestillatsio oni teel või kuumutades ainult vee eraldamiseks, või mida 
saadakse õhust eraldamise teel mistahes vahenditega; 
40. keemiliselt modifitseerimata aine  – aine, mille keemiline struktuur jääb muutumatuks isegi 
juhul, kui aine on läbi teinud keemilise  protsessi või töötlemise või füüsikalise 
mineraloogilise muundumise, näiteks lisandite eemaldamine; 
41. sulam  – makroskoopiliselt homogeenn e metalliline materj al, mis koos neb kahest või enamast 
keemilisest elemendist, mis on omavahel ühenda tud selliselt, et neid ei saa mehh aaniliselt 
hõlpsasti eraldada. 
Artikkel 4 
Üldsäte 
Iga tootja, importija või vajadusel allkasutaja või b, vastutades endiselt täielikult oma käesolevast 
määrusest tulenevate kohustuste tä itmise eest, nimetada kolmanda isiku esindama end kõigis artikli 11, 
artikli 19, III jaotise ja artikli 53 kohastes mene tlustes, mis hõlmavad arut elusid teiste tootjate, 
importijate või vajadusel asja omaste allkasutajatega. Se llisel juhul ei avalda agen tuur tavaliselt esindaja 
määranud tootja, importija või a llkasutaja isikut teistele tootja tele, importijatele või, kui see on 
asjakohane, allkasutajatele.  
L 396/62 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 II JAOTIS 
AINETE  REGISTREERIMINE 
1. peatükk 
Üldine registreerimiskohustus ja  
teabele esitatavad nõuded 
Artikkel 5 
Puuduvad andmed , puudub turg 
Vastavalt artiklitele 6, 7, 21 ja 23  ei toodeta aineid, valm ististe või toodete koos tises esinevaid aineid 
ühenduses ja neid ei viida turule, kui nad ei ole registreeritud vastav alt käesoleva jaotise asjakohastele 
sätetele, kui see on nõutav. 
Artikkel 6 
Üldine kohustus registreerida aineid võ i valmistise koostise s esinevaid aineid 
1. Kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti, esitab aine või valmistise koostisa ine tootja või 
importija agentuurile registreerim istaotluse, kui aine  või ühe või mitme valmistise koostises 
oleva aine kogus on vä hemalt üks tonn aastas. 
2. Artikleid 17 ja 18 ei koha ldata monomeeride suhtes, mida ka sutatakse kohapeal isoleeritud 
vaheainetena või transporditavate isoleeritud vaheainetena. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/63 
 3. Polümeeri tootja või importija esitab registreerimistao tluse agentuurile tarneahelas oleva 
tegutseja poolt veel registreerimata monomeeraine (te) või muu (muude) aine(te) kohta, kui on 
täidetud mõlemad jä rgmised tingimused: 
a) polümeer sisaldab sellist monomeerainet (selliseid mono meeraineid) või muud ainet 
(muid aineid) monomeerühikute ja keemil iselt seotud aine(te) kujul vähemalt 
2 massiprotsenti; 
b) sellise monomeeraine (selliste monomeeraine te) või muu aine (muud e ainete) koguseks 
on vähemalt üks tonn aastas. 
4. Registreerimistaotluse esitamisel tuleb maksta  tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
Artikkel 7 
Toodete koostisse kuuluvate ainete re gistreerimine ja neist teavitamine 
1. Toodete tootja või importija esitab agentuur ile registreerimistaotlu se nendes toodetes 
sisalduva mis tahes aine kohta, kui on täidetud mõlemad jä rgmised tingimused: 
a) aine esineb neis toodetes kogustes üle ühe tonni t ootja või importija  kohta aastas; 
b) aine eraldumist tootest normaalsetel või mõistlikult prognoositavatel kasutustingimustel 
võib ette näha. 
Registreerimistaotluse esitamisel tuleb maksta tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
L 396/64 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Toodete tootja või importija teavitab agentuuri vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, kui aine 
vastab artikli 57 kriteeriumidele ning on määra tletud vastavalt artikli 59 lõikele 1, kui on 
täidetud mõlemad jä rgmised tingimused: 
a) aine esineb neis toodetes kogustes üle ühe tonni t ootja või importija  kohta aastas; 
b) aine sisaldus neis toodetes on üle 0,1 massiprotsendi. 
3. Lõiget 2 ei kohaldata, kui  tootja või importij a võib välistada inimeste või keskkonna 
kokkupuute ainega normaalsetel või mõistli kult prognoositavatel kasutustingimustel, 
sealhulgas kõrvaldamisel. Sellistel juhtudel edastab tootja või im portija toote saajale 
asjakohased kasutamisjuhised. 
4. Teatamisel esitatav te ave sisaldab järgmist: 
a) tootjat või importijat id entifitseerivad andmed ja k ontaktandmed vastavalt VI lisa 
punktile 1, välja arvatud ne ile kuuluvad kasutuskohad; 
b) artikli 20 lõikes 1 osutatud registreerim isnumber või -numbrid, kui need on olemas; 
c) aine määratlus vastavalt VI  lisa punktidele 2.1–2.3.4; 
d) aine(te) klassifikatsioon vastav alt VI lisa punktidele 4.1 ja 4.2; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/65 
 e) toote koostisesse kuuluva(te) aine(te) ka sutusala(de) lühikirjel dus vastavalt VI lisa 
punktile 3.5 ja toote või toodet e kasutusalade lühikirjeldus; 
f) aine(te) koguste vahemik tonnides, nt 1–10 tonni, 10–100 tonni jne. 
5. Agentuur võib võtta  vastu otsuseid, mis näevad  ette, et toodete tootja tel või impor tijatel tuleb 
vastavalt käesolevale jaotisele registreerida neis  toodetes sisalduv mis tahes aine, kui täidetud 
on kõik järgmised tingimused: 
a) aine esineb neis toodetes kogustes üle ühe tonni t ootja või importija  kohta aastas; 
b) agentuuril on põ hjust arvata, et: 
i) aine eraldub toodetest, ning ii) aine eraldumine toodetest kujutab endast riski inimeste tervisele või keskkonnale; 
c) aine ei kuulu lõike 1 reguleerimisalasse. 
Registreerimistaotluse esitamisel tuleb maksta tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
6. Lõikeid 1 kuni 5 ei kohald ata nende ainete suhtes, mis on selleks kasutusalaks juba 
registreeritud. 
L 396/66 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 7. Alates 1. juunist 2011 kohal datakse käesoleva artikli lõikeid 2, 3 ja 4 6 kuud pärast aine 
määratlemist vastavalt artikli 59 lõikele 1. 
8. Meetmed lõigete 1 kuni 7 rake ndamiseks võetakse va stu artikli 133 lõikes 3 osutatud korras. 
Artikkel 8 
Ühendusevälise tootja ainuesindaja 
1. Väljaspool ühendust asutatud  füüsiline või juriidiline isik, kes toodab ainet nii ainena kui 
valmististe või toodete koostisainena, valmistab valmistise või toote, mida imporditakse ühendusse, võib vastastikuse kokkuleppe alus el määrata ühenduses as utatud füüsilise või 
juriidilise isiku täitma enda ainuesinda jana käesoleva jaotiseg a importijate le pandud 
kohustusi. 
2. Esindaja järgib sa muti kõiki teisi käesol eva määrusega im portijatele pandud kohustusi. 
Selleks peab esindajal olema piisav kogemus ai nete praktilise kä itlemise ja aine tega seonduva 
teabe vallas ning esinda ja teeb, ilma et see piiraks artik li 36 kohaldamist, kättesaadavaks ja 
ajakohastab teabe imporditud koguste ja klient ide kohta, kellele toodet on müüdud, samuti 
artiklis 31 osutatud teabe ohutusk aardi viimase uuenduse kohta. 
3. Kui esindaja määratak se vastavalt lõigetele 1 ja 2, teavitab ühenduseväline tootja sellest sama 
tarneahela importijat (importijaid). Kõnealus eid importijaid käsitata kse käesoleva määruse 
kohaldamisel allkasutajatena. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/67 
 Artikkel 9 
Vabastus üldisest registreerimiskohustusest,  
kui ainet kasutatakse toote ja tehnoloogiaalaseks 
 uurimis- ja arendustegevuseks 
1. Artikleid 5, 6, 7, 17, 18 ja 21 ei kohaldata viie aasta jooksu l aine suhtes, mida toodetakse 
ühenduses või imporditakse toote- ja tehnoloogi aalase uurimis- ja ar endustegevuse eesmärgil 
tootja või importija või toodete valmistaja enda  poolt või koostöös loetletud klientidega ja 
kogustes, mis on lubatud toot e- ja tehnoloogiaalase uurimis- ja arendustegevuseks. 
2. Lõike 1 kohaldamisel teatab tootja või impor tija või toodete valmista ja agentuurile järgmise 
teabe: 
a) tootjat või importijat  või toodete valmistaja t identifitseerivad andm ed vastavalt VI lisa 
punktile 1; 
b) ainet identifitseerivad andmed  vastavalt VI lisa punktile 2; 
c) aine klassifikatsioon, kui see on olemas, vastavalt VI lisa punktile 4; 
d) hinnanguline kogus vastav alt VI lisa p unktile 3.1; 
e) lõikes 1 osutatud klientide loetelu,  sealhulgas nende nimed ja aadressid. 
Teavitamisel tuleb maksta tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. Lõikes 1 kindlaks määratud aj avahemik algab teav itamise dokumentide jõudmisest agentuuri. 
L 396/68 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Agentuur kontrollib teavitaja poolt esitatud teabe terviklikkus t ning vajadusel kohaldatakse 
artikli 20 lõiget 2 kohandatud kujul. Agentuur annab teavitamise dokumentidele 
registreerimisnumbri ja kuupäeva, milleks on  dokumentide agentuuri laekumise kuupäev, ja 
teatab nimetatud numbri ja kuup äeva viivitamata asjaomasele tootjale või importijale või 
toodete valmistajale. Agentuur  edastab kõnealuse teabe samu ti asjaomase lii kmesriigi või 
asjaomaste liikmesr iikide pädeva(te)le asutus(t)ele. 
4. Agentuur võib otsust ada kehtestada ti ngimused, mille eesm ärgiks on tagada, et ainet või 
valmistist või toodet, mille koostises aine si saldub, käsitlevad üksn es lõike 2 punktis e 
osutatud loetletud klientide töötajad põhjendatult ohjatud tingimustes vastavalt töötajate ja keskkonna kaitset käsitle vate õigusaktide nõ uetele ning et ainet ei tehta ei ainena ega 
valmistise või toote koostises üldsusele kättesaadavaks, ning tagatakse, et ülejäänud 
ainekogused kogutakse pärast vabast usperioodi kõrvaldamiseks kokku. 
Sellistel juhtudel võib agentuur vajadusel paluda teavitajalt lisateavet. 
5. Kui miski ei viita va stupidisele, võib aine tootja või importija või toodete valmistaja või 
importija toota või importida ainet või valmistada või importida tooteid  mitte varem kui kaks 
nädalat pärast teavitamist. 
6. Tootja või importija või toodete valmistaja tä idab kõiki agentuuri po olt vastavalt lõikele 4 
kehtestatud tingimusi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/69 
 7. Agentuur võib vastava taotluse korral otsu stada pikendada viieaastast vabastusperioodi 
maksimaalselt veel viie aasta võrra, kui ainet kasutatakse ainult inimestele ja loomadele 
ettenähtud ravimite väljatöötamisel, või maksim aalselt kümne aasta võrra ainetel, mida turule 
ei viida, kui tootjal või importijal on võimal ik tõendada, et sellist pikendamist õigustab 
uurimis- ja arendusprogramm. 
8. Agentuur teavitab kõig ist otsuse eelnõudest viivitamata nend e liikmesriikide pädevaid asutusi, 
kus tootmine, import, valmistamine või toote- ja tehnoloogiaalane uurimistegevus aset leiab. 
Kui agentuur võtab vastu lõigetes 4 ja 7 sätestat ud otsused, arvestab ta nimetatud pädevate 
asutuste poolt tehtud märkusi. 
9. Agentuur ja asjaomaste liikmesriikide pädeva d asutused hoiavad neile vastavalt lõigetele 1–8 
esitatud teavet salajasena. 
10. Käesoleva artikli lõiget e 4 ja 7 kohased agentuur i otsused võib vastava lt artiklitele 91, 92 ja 
93 edasi kaevata. 
L 396/70 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 10 
Üldiseks registreerimiseks esitatav teave 
Artikli 6 või artikli 7 lõigete 1 või 5 kohaselt nõ utav registreerimine sisaldab järgmist teavet: 
a) tehniline toimik, mi s sisaldab järgmist:  
i) andmed tootja(te) või impo rtija(te) identifitseerimiseks vastavalt VI lisa punktile 1; 
ii) aine identifitseer imisandmed vastavalt VI lisa punktile 2; 
iii) teave aine tootmise ja kasutusala(de) koht a vastavalt VI lisa p unktile 3; selline teave 
hõlmab kõiki registreerija poolt kindlaks mä äratud kasutusalasid. See teave võib, kui 
registreerija peab seda asjakohaseks, sisaldada asjakohaseid kasutus- ja kokkupuutekategooriaid; 
iv) aine klassifikatsioon ja märg istus vastavalt VI  lisa punktile 4; 
v) aine ohutu kasutamise juhis vastavalt VI lisa punktile 5; 
vi) uuringute kokkuvõtted VII–XI lisa kohaldamisest tuleneva teabe alusel; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/71 
 vii) uuringute aruande kokkuvõtted VII–XII lis a kohaldamisest tulene va teabe alusel kui 
need on I lisa kohaselt nõutavad; 
viii) märge selle kohta, millist alapunktide iii, iv , vi ja vii või punkt i b kohaselt esitatud 
teavet on läbi vaadanud tootja või importij a valitud ning asjakohast kogemust omav 
hindaja; 
ix) katsetamisettepaneku d, kui aine on kant ud IX ja X lisasse; 
x) kokkupuudet käsitlev teave vastavalt VI lisa punk tile 6 ainete puhul , mille kogused 
jäävad vahemikku 1–10 tonni; 
xi) taotlus selle kohta, millist ar tikli 119 lõikes 2 sisalduvat t eavet ei tohiks tootja või 
importija arvamuse kohaselt aval dada Internetis kooskõlas ar tikli 77 lõike 2 punktiga e, 
sealhulgas põhjendus, miks võib avaldami ne tema või mis ta hes teise asjaomase 
osapoole ärihuve kahjustada. 
Uuringute aruanne, millest on registreerimise ee smärgil tehtud kokkuvõte alapunktide vi ja vii 
kohaselt, on registreerija seaduslikus valduses või registreerijal on luba sellele viidata, välja 
arvatud artikli 25 lõikega 3, ar tikli 27 lõikega 6 või artikli 30 lõikega 3 hõlmatud juhtudel; 
b) kemikaaliohutuse aruanne (vormistatud I lisa nõuete kohaselt), kui se e on nõutav artikli 14 
alusel. Kui registreerija peab seda asjakohas eks, võivad nimetatud aruande asjakohased 
punktid sisaldada asjakohaseid kasutus- ja kokkupuutekategooriaid. 
L 396/72 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 11 
Andmete ühine esitamine mitme registreerija poolt 
1. Kui ainet on kavas toota ühenduses ühe või m itme tootja poolt ja/või importida ühe või mitme 
importija poolt ja/või se e tuleb registreerida vastavalt arti klile 7, kohaldatakse järgmist. 
Vastavalt lõikele 3 esitab artikli 10 punkti a alapunktides iv, vi, vii ja ix nimeta tud teabe ning 
artikli 10 punkti a alapunktis v iii nimetatud kõik as jakohased märked esmalt üks registreerija, 
kes tegutseb teis(t)e regi streerija(te) nõusolekul (edaspidi "juhtregistreerija"). 
Iga registreerija esitab seejärel eraldi artikli 10  punkti a alapunktides i,  ii, iii ja x nimetatud 
teabe ja kõik artikli 10 pu nkti a alapunktile viii vast avad asjakohased märked. 
Registreerijad võivad ise otsustad a, kas esitada artikli 10 punkti  a alapunktis v ja punktis b 
nimetatud teabe ja artikli 10 pu nkti a alapunktis viii osutatud  mis tahes asjakohased märked 
eraldi või esitab üks registreer ija selle teabe teiste nimel. 
2. Iga registreerija peab lõike 1 tingimusi täit ma ainult artikli 10 punkti a alapunktide iv, vi, vii ja 
ix kohase teabe osas, mida nõutakse vastav a koguse aine registreerimisel vastavalt 
artiklile 12. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/73 
 3. Registreerija võib esitada ar tikli 10 punkti a alapunktides iv, vi, vii või ix osutatud teabe 
eraldi, kui: 
a) teabe ühise esitamisega kaasneks talle ebaproportsionaalselt suured kulud; või b) teabe ühine esitamine põhj ustaks sellise teabe avaldamist, mida ta peab tundlikuks 
äriteabeks ja mis võib tõen äoliselt põhjustada talle olulist ärilist kahju; või 
c) ta ei nõustu juhtregistreerijaga esitatava teabe valiku osas. Punktide a, b või c kohaldamisel esitab regi streerija koos toimikuga olenevalt olukorrast 
selgituse selle kohta, miks oleks kulud eb aproportsionaalsed, miks põhjustaks teabe 
avaldamine tõenäoliselt olu list ärilist kahju või milles seisneb lahkarvamuse sisu. 
4. Registreerimistaotluse esitamisel tuleb maksta  tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
Artikkel 12 
Teave, mis esitatakse sõltuvalt aine kogusest 
1. Artikli 10 lõikes a osutatud  tehniline toimik sisaldab nime tatud sätte punk tide vi ja vii 
kohaselt kogu füüsikalis-keem ilist, toksikoloogilis t ja ökotoksikoloog ilist teavet, mis on 
asjakohane ja registreerijale kättesaadav ning sisaldab vähemalt järgmist: 
L 396/74 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 a) VII lisas nimetatud teavet  faasi ja mittefaasiainete koh ta, mis vastavad ühele või 
mõlemale III lisa kriteeriumidele; ning mida  toodetakse või impor ditakse vähemalt üks 
tonn aastas tootja või importija kohta; 
b) teavet VII lisa punktis 7 nimetatud füüsikalis-keemiliste omaduste kohta faasiainetel, 
mida toodetakse või impord itakse vähemalt üks tonn aastas tootja või importija kohta 
ning mis ei vasta kummalegi I II lisas toodud kriteeriumile; 
c) VII ja VIII lisas ni metatud teavet ainete kohta, mi da toodetakse või imporditakse 
vähemalt kümme tonni aastas tootja või importija kohta; 
d) VII ja VIII lisas ni metatud teavet ja et tepanekuid katsete läbiviimiseks IX lisas 
kirjeldatud teabe saamiseks seoses ainetega, mida toodetakse või imporditakse vähemalt 
100 tonni aastas tootja või importija kohta; 
e) VII ja VIII lisas ni metatud teavet ja ette panekuid katsete läbivi imiseks IX ja X lisas 
kirjeldatud teabe saamiseks seoses ainetega, mida toodetakse või imporditakse vähemalt 
1 000 tonni aastas too tja või importija kohta. 
2. Niipea kui aine kogu s tootja või importija ko hta, mis on juba regist reeritud, jõua b järgmise 
tonnides väljendatud künnisko guseni, peab tootja või importija esitama agentuurile 
viivitamata täiendava t eabe, mida temalt nõutakse lõike 1 kohaselt. Kohaldatakse artikli 26 
lõikeid 3 ja 4, mida kohandatakse vastavalt vajadusele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/75 
 3. Käesolevat artiklit kohaldatak se vajalike kohandus tega ka toodete va lmistajate puhul.  
Artikkel 13 
Ainete olemuslikke omadusi käsitle va teabe kogumise üldised nõuded 
1. Ainete olemuslikke omadusi kä sitlevat teavet võib koguda muude vahendite  kui katsete abil, 
tagades, et on täidetud XI lisas sätestat ud tingimused. Kui võimalik, kogutakse eelkõige 
inimest mõjutava toksilisuse kohta käivat teav et teiste vahendite ku i selgroogsete loomadega 
tehtavate katsetega, kasutades al ternatiivseid me etodeid, näiteks in vitro  meetodeid, või 
kvalitatiivsete või kvantitatiivsete  struktuuraktiivsuse mudeleid või sarnase struktuuriga aineid 
käsitlevat teavet (grupeerimine või analoogmeet od). VIII lisa punktide 8. 6 ja 8.7, IX lisa ja 
X lisa kohased kats ed võib ära jätta, kui see on põhjend atud kokkupuudet kä sitleva teabe ja 
rakendatud riskijuhtimisme etmete alusel vastavalt XI lisa punktile 3. 
2. Need meetodid vaadatakse korrapäraselt lä bi ja täiustatakse eesmärgiga vähendada 
selgroogsete loomadega tehtavai d katseid ja katsetes kasutata vate loomade arvu. Komisjon 
esitab pärast asjaomaste sidusrühmadega konsu lteerimist vajaduse kor ral võimalikult kiiresti 
ettepaneku katsemeetodeid kä sitleva komisjoni määruse, mis on vastu võetud artikli 133 
lõikes 4 osutatud korras, ja k äesoleva määruse lisade  muutmiseks, kui see on asjakohane, et 
loomkatseid asendada, vähendada või tä iustada. Kõnealuse komisjoni määruse 
muudatusettepanekud võetakse vast u lõikes 3 täpsustatud korras ja käesoleva määruse lisade 
muudatusettepanekud võetakse vast u artiklis 131 osutatud korras. 
L 396/76 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Kui katsed on ainete olemuslikke omadusi kä sitleva teabe saamiseks vajalikud, viiakse need 
läbi vastavalt katsemeetoditele, mi s on sätestatud komisjoni määruse  või vastavalt muudele 
komisjoni või agentuuri poolt tunnustatud rahvusvahelistele  katsemeetoditele. Nimetatud 
määruse, mille eesmärgiks on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmine käesolevat 
määrust täiendades, võtab komisjon vastu artikli 133 lõikes 4 osutatud korras. 
Teavet ainete olemuslike omaduste koht a on võimalik saada kooskõlas teiste 
katsemeetoditega, tagades, et on täid etud XI lisas sätestatud tingimused. 
4. Ökotoksikoloogilised ja  toksikoloog ilised katsed ja analüüsi d viiakse läbi kooskõlas 
direktiivis 2004/10/EMÜ sätestatud hea labor itava põhimõtetega või muude komisjoni või 
agentuuri poolt võrdväärseteks tunnistatu d rahvusvaheliste nõuetega kemikaalide 
reguleerimise valdkonnas ja vajadusel koosk õlas direktiivi 86/609/EMÜ sätetega. 
5. Kui aine on juba registreeritud, on uuel re gistreerijal õigus viidata sama ainet käsitlevatele 
varem esitatud uuringute kokkuvõtetele või uuringute aruannet e kokkuvõtetele, tingimusel, et 
ta saab tõendada, et aine, mida ta registr eerida soovib, on sama aine, mis oli eelnevalt 
registreeritud, kaasa arvatud puhtuse ja lisandite  taseme poolest, ning tingimusel, et eelmine 
registreerija või eelmised registreerijad on ta l lubanud registreerimise eesmärgil osutada 
aruannetele. 
 Uus registreerija ei tohi siiski viidata kõnea lustele uurimisandmetele VI lisa punktis 2 nõutava 
teabe esitamisel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/77 
 Artikkel 14 
Kemikaaliohutuse arua nne ja kohustus kohaldada ja soovitada  
riski vähendamise meetmeid 
1. Ilma et see piiraks direktiivi 98/24/EÜ ar tikli 4 kohaldamist, teos tatakse kemikaaliohutuse 
hindamist ja koostatakse kemikaaliohutuse ar uanne kõikide käesoleva peatükiga kooskõlas 
registrisse kantavate ainete kohta,  mille kogus on vähema lt 10 tonni aastas registreerija kohta. 
Kemikaaliohutuse aruandes dokumenteeritakse kemikaaliohutuse hinnang, mis viiakse läbi 
kooskõlas lõigetega 2–7 ja I lisaga kas nii aine na kui valmistise või toote koostises esineva 
üksiku aine või ainete rühma kohta. 
2. Lõike 1 kohast kemikaaliohutuse hindamist ei  pea teostama valmistise koostises esineva aine 
puhul, kui aine kontsentratsioon  valmistises on väik sem kui madalaim järgmistest määradest: 
a) direktiivi 1999/45/EÜ artikli 3 lõik e 3 tabelis määratletud kohaldatavad 
kontsentratsioonid; 
b) direktiivi 67/548/EMÜ I lisas esita tud kontsentratsioon i piirväärtused; 
c) direktiivi 1999/45/EÜ II lisa B osas es itatud kontsentratsiooni piirväärtused; 
L 396/78 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 d) direktiivi 1999/45/EÜ III lisa B osas es itatud kontsentratsiooni piirväärtused; 
e) käesoleva määruse XI jaotise alusel kehtes tatud klassifikatsiooni-  ja märgis tusandmiku 
kinnitatud sissekandes esitatud ko ntsentratsiooni piirväärtused; 
f) 0,1 massiprotsenti, kui ai ne vastab käesoleva määrus e XIII lisa kriteeriumidele. 
3. Aine kemikaaliohutuse hinnang hõlmab järgmisi etappe: 
a) ainest inimeste tervisele tuleneva ohu hindamine; b) füüsikalis-keemilise ohu hindamine; c) keskkonnaohu hindamine; d) püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste (PBT) ning väga püsivate ja väga 
bioakumuleeruvate (vPvB) omaduste hindamine. 
4. Kui lõike 3 etappide a–d teostamise tulemusel registreerija järeldab, et aine vastab direktiivi 
67/548/EMÜ kohaselt ohtlik uks aineks klas sifitseerimise kriteeri umidele või sellel on 
püsivate, bioakumuleeruvate ja to ksiliste ainete ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate 
ainete omadused, hõlmab kemikaaliohutuse hinnang järgmisi lisaetappe: 
a) kokkupuute hindamine, sealhulgas ko kkupuutestsenaariumi(te) koostamine (või 
vajadusel asjakohaste kasutus- ja kokkupuut ekategooriate määratlemine) ja kokkupuute 
kindlakstegemine; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/79 
 b) riski iseloomustus. 
Kokkupuutestsenaariumites (vajadusel kasutus-  ja kokkupuutekategooriates), kokkupuute 
hindamises ja riski iseloomust uses käsitletakse kõiki registre erija poolt kindlaks määratud 
kasutusalasid. 
5. Kemikaaliohutuse aruanne ei pea sisaldama ainest inimese tervisele tulenevate ohtude 
arvestamist, kui on tegemist järgmiste lõppkasutustega: 
a) kasutamine Euroopa parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse 
(EÜ) nr 1935/2004 (toiduga  kokkupuutumiseks ettenäht ud materjalide ja esemete 
kohta)1 reguleerimisalasse kuuluvates to iduga kokkupuutuvates materjalides; 
b) kasutamine direktiivi 76/768/EMÜ regulee rimisalasse kuuluvates kosmeetikatoodetes. 
6. Iga registreerija määratleb ja kohaldab asjako haseid meetmeid, et ohjata adekvaatselt 
kemikaaliohutuse hinnangus tuvastatud riske, ning vajadusel soovitada neid ohutuskaartidel, 
mida ta esitab vastavalt artiklile 31. 
7. Iga registreerija, kes peab läbi viima kemik aaliohutuse hinnangut, teeb oma kemikaaliohutuse 
aruande kättesaadavaks ja ajakohastab seda. 
                                                 
1 ELT L 338, 13.11 .2004, lk 4. 
L 396/80 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. peatükk 
Registreeritud ainetena käsitatavad ained 
Artikkel 15 
Taimekaitsevahendite ja biotsiidide koostisse kuuluvad ained 
1. Toimeained ja teised koos tisained, mida toodetakse või imporditakse kasu tamiseks üksnes 
taimekaitsevahendite koostises, ja mis on esitatud kas direktiivi 91/414/EMÜ1 I lisas või 
määruses (EMÜ) nr 3600/92,2 määruses (EÜ) nr 703/2001,3 määruses (EÜ) nr 1490/20024 või 
otsuses 2003/565/EÜ,5 ning ained, mill e kohta on vastava lt direktiivi 91/414 /EMÜ artiklile 6 
vastu võetud komisjoni otsus toimiku terviklikkus e kohta, loetakse registreerituiks ning nende 
registreerimine lõpetatuks, kui aineid toodetakse või imporditakse kasutamiseks 
taimekaitsevahendina ja seeg a käesoleva jaotise 1. ja 5.  peatüki nõudeid järgivaiks. 
                                                 
1 Nõukogu 15. juuli 1991 . aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimeka itsevahendite turu leviimise kohta 
(EÜT L 230, 19.8 .1991, lk 1). Direktii vi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 
2006/19/EÜ (ELT L 44, 15.2.2006, lk 15). 
2 Komisjoni 11. detsembri 1992.  aasta määrus (EMÜ) nr 36 00/92, millega nähakse ette 
taimekaitsevahendite turuleviim ist käsitleva nõukogu direktiivi 91/ 414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 
osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10). Määrust on  viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2266/2000 
(EÜT L 259, 13.1 0.2000, lk 27). 
3 Komisjoni 6. aprilli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 703/ 2001, milles sätestatakse 
taimekaitsevahendite to imeained, mida kontrollitakse nõuk ogu direktiivi 91/4 14/EMÜ artikli 8 
lõikes 2 osutatud tööprogrammi teises etapis, ni ng vaadatakse läbi kõnealuste ainete puhul 
ettekandjateks määrat ud liikmesriikide loetelu (EÜT  L 98, 7.4.20 01, lk 6). 
4 Komisjoni 14. augusti 2002. aasta määrus (EÜ)  nr 1490/2002, millega nähakse ette nõukogu 
direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osut atud tööprogrammi kolmanda etapi täiendavad 
üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning muudetak se määrust (EÜ) nr 451/2000 (EÜT L 224, 
21.8.2002, lk 23 ). Määrust on viimati m uudetud komisjoni määrus ega (EÜ) nr 1744/2004 
(ELT L 311, 8.10.2004, lk 23). 
5 Komisjoni 25. juuli 20 03. aasta otsuses 2003/5 65/EÜ, millega pikendatak se nõukogu direktiivi 
91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 sätestatud ajav ahemikku (ELT L 192,  31.7.2003, lk 40). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/81 
 2. Toimeained, mida toodetakse või imporditaks e kasutamiseks üksnes biotsiidide koostises ja 
mis on esitatud kas Eu roopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 
98/8/EÜ, mis käsitleb biot siidide turu leviimist,1 I, IA või IB lisas või komisjoni 4. novembri 
2003. aasta määruses (EÜ) nr 2032/2003 direktiivi 98/8/EÜ ar tikli 16 lõikes 2 osutatud 
kümneaastase tö öprogrammi teise etapi kohta2 kuni direktiivi 98/8/EÜ ar tikli 16 lõike 2 teises 
lõigus viidatud otsuse kuupäev ani, loetakse registreerituiks ning nende registreerimine 
lõpetatuks tootmise või impord i eesmärgil aine kasutamiseks biotsiidi koostises ja seega 
käesoleva jaotise 1. ja 5. peatüki nõudeid järgivaiks. 
Artikkel 16 
Komisjoni, agentuuri ja  registreeritud ainena käsitatavate ainete  
registreerijate kohustused 
1. Komisjon või asjaomane ühend use asutus teeb agentuurile kättesaadavaks artikli 10 kohaselt 
nõutava teabega võrdväärse teabe seoses ainete ga, mida peetakse registreerituks vastavalt 
artiklile 15. Agentuur lis ab nimetatud teabe või viite sel lisele teabele oma andmebaasi ja 
teavitab sellest pädevaid asutusi 1. detsembriks 2008. 
2. Artikleid 21, 22 ja 25–28 ei  kohaldata nende ainete kasutusalade suhtes, mida peetakse 
registreerituks vast avalt artiklile 15. 
                                                 
1 EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.  Direktiivi on muudetud mä ärusega (EÜ) nr 1882/2003. 
2 ELT L 307, 24.11.200 3, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1048/2005 
(ELT L 178, 9.7.2005, lk 1). 
L 396/82 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. peatükk 
Teatud tüüpi isoleeritud vaheai nete registreerimise kohustus  
ja teabele esitatavad nõuded 
Artikkel 17 
Kohapeal kasutatavate isoleeritud vaheainete registreerimine 
1. Kohapeal kasutatava isoleeritu d vaheaine tootja, kes toodab ainet vähemalt ühe tonni aastas, 
esitab agentuurile kohapeal kasutatava isoleerit ud vaheaine kohta registreerimisdokumendid. 
2. Kohapeal kasutatava isoleeritud vaheaine regi streerimisdokumendid sisa ldavad kogu järgmist 
teavet sellises ulatuses nagu tootjal on võimalik ilma lisak atseid teostamata esitada: 
a) tootjat identifitseerivad andm ed vastavalt VI lisa punktile 1; 
b) vaheaine identifitseerimisandmed va stavalt VI lisa pun ktidele 2.1–2.3.4; 
c) vaheaine klassifikatsioon vastavalt VI lisa punktile 4; 
d) kättesaadav olemasolev teave vaheaine fü üsikalis-keemiliste ning inimeste tervist või 
keskkonda mõjutavate omadus te kohta. Uuringute arua nde kättesaadavuse korral 
esitatakse uuringu kokkuvõte; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/83 
 e) kasutusala lühikirjeldus va stavalt VI lisa  punktile 3.5; 
f) üksikasjad kohaldatud riskijuhtimismeetmete kohta. Uuringute aruanne, mille kohta  on registreerimise eesmärgil koostatud ülevaade punkti d 
kohaselt, on registreerija seaduslikus valduses või registreerijal on luba sellele viidata, välja 
arvatud artikli 25 lõikega 3, ar tikli 27 lõikega 6 või artikli 30 lõikega 3 hõlmatud juhtudel. 
Registreerimisel tuleb maksta tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
3. Lõiget 2 kohaldatakse ainult kohapeal kasutatavate isoleeritu d vaheainete suhtes, kui tootja 
kinnitab, et ainet toodetakse ja kasutatakse ainul t rangelt ohjatud tingimustes ning et aine on 
tehniliste vahenditega rangelt er aldatud kogu tema ka sutustsükli jooksul. Kasutatakse selliseid 
ohjemeetmeid, millega vä hendatakse aine emissiooni ja igasuguseid sell est tulenevaid 
kokkupuuteid. 
Kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, sisaldab  registreerimistaotlus ar tiklis 10 kirjeldatud 
teavet. 
Artikkel 18 
Transporditavate isoleeritud vaheainete registreerimine 
1. Transporditava isoleeritud vaheaine tootja või importija, kes toodab või impordib vaheainet 
vähemalt ühe tonni ainet aastas, esitab agentuurile registreerim isdokumendid transporditava 
isoleeritud vaheaine kohta. 
L 396/84 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Transporditava isoleeritud vaheaine regist reerimisdokumendid sisaldavad kogu järgmist 
teavet: 
a) tootjat või importijat id entifitseerivad andm ed vastavalt VI lisa punktile 1; 
b) vaheaine identifitseerimisandmed va stavalt VI lisa pun ktidele 2.1–2.3.4; 
c) vaheaine klassifikatsioon vastavalt VI lisa punktile 4; 
d) kättesaadav olemasolev teave vaheaine fü üsikalis-keemiliste ning inimeste tervist või 
keskkonda mõjutavate omadus te kohta. Uuringute arua nde kättesaadavuse korral 
esitatakse uuringukokkuvõte; 
e) kasutusala lühikirjeldus va stavalt VI lisa  punktile 3.5; 
f) kohaldatud ja kasutajale soovitatud riskijuhtimismeetme id käsitlev teave vastavalt 
lõikele 4. 
Uuringute aruanne, mille kohta  on registreerimise eesmärgil koostatud ülevaade punkti d 
kohaselt, on registreerija seaduslikus valduses või registreerijal on luba sellele viidata, välja 
arvatud artikli 25 lõikega 3, ar tikli 27 lõikega 6 või artikli 30 lõikega 3 hõlmatud juhtudel. 
Registreerimisel tuleb maksta tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
3. Transporditava isoleeritud va heaine, mille kogus ületab 1000 tonni aastas tootja või importija 
kohta, registreerimisdokumendid si saldavad lisaks lõike 2 alusel nõutud teabele ka VII lisas 
kirjeldatud teavet. 
Kõnealuse teabe kogumisel kohaldatakse artiklit 13. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/85 
 4. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse üksnes transporditavate isoleeritud vaheainete suhtes, kui tootja 
või importija tõendab ise või kinnitab, et kasutaja on talle tõendanud, et teis(t)e aine(te) 
süntees antud vaheainest toim ub teistes tegevuskohtades järgmistel rangelt ohjatud 
tingimustel: 
a) aine on tehniliste vahenditega rangelt er aldatud kogu tema kasu tustsükli jooksul, mis 
hõlmab tootmist, puhastamist, seadmete pu hastamist ja hooldust, proovi võtmist, 
analüüsimist, seadmete või anum ate täitmist ja tühjendamist, jäätmete kõrvaldamist või 
puhastamist ja  ladustamist; 
b) kasutatakse selliseid ohjem eetmeid, millega vähendatak se aine emi ssiooni ja 
igasuguseid sellest tulenevaid kokkupuuteid; 
c) ainet käsitleb üksnes nõuetekoha selt koolitatud ja  volitatud personal; 
d) koristamise ja hoolduse puhu l kasutatakse enne süsteemi avamist ja sellesse sisenemist 
erimenetlusi, näiteks pu hastamist ja pesemist; 
e) õnnetusjuhtumite ja jäätmete tekkimise puhu l kasutatakse emissiooni  ja sellest tuleneva 
kokkupuuteohu minimeerimisek s puhastamise või koristamise ja hoolduse jooksul 
ohjemeetmeid; 
f) aine käitlemise menetlused on hästi do kumenteeritud ning tege vuskoha käitaja range 
järelevalve all. 
Kui esimeses lõigus nimetatud tingimused ei ole täidetud, sisaldab registreerimistaotlus 
artiklis 10 kirjeldatud teavet. 
L 396/86 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 19 
Isoleeritud vaheained käsitlevate andmete ühine esitamine  
mitme registreerija poolt 
1. Kui kohapeal kasutatavat isoleeritud vaheaine t või transporditavat is oleeritud vaheainet on 
kavas ühenduses toota ühe või m itme tootja poolt ja/või ühen dusse importida ühe või mitme 
importija poolt, kohaldatakse järgmist. 
Vastavalt käesoleva artik li lõikele 2 esitab artikli 17 lõike 2 punk tides c ja d ning artikli 18 
lõike 2 punktides c ja d nimetatud teabe esmalt üks tootja või importija, kes tegutseb teis(t)e 
tootja(te) või importija(t e) nõusolekul (edaspid i "juhtregistreerija"). 
Iga registreerija esitab seejärel eraldi artikli 17 lõike 2 punktides a, b, e ja f ning artikli 18 
lõike 2 punktides a, b, e ja f nimetatud teabe. 
2. Tootja või importija võib esitada artikli 17 lõ ike 2 punktides c või d ja artikli 18 lõike 2 
punktides c või d osutatud teabe eraldi, kui: 
a) teabe ühise esitamisega kaasneks talle ebaproportsionaalselt suured kulud; või 
b) teabe ühine esitamine põhj ustaks sellise teabe avaldamist, mida ta peab tundlikuks 
äriteabeks ja mis võib tõen äoliselt põhjustada talle olulist ärilist kahju; või 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/87 
 c) ta ei nõustu juhtregistreerijaga esitatava teabe valiku osas. 
Punktide a, b või c kohaldamisel esitab too tja või importija koos  toimikuga olenevalt 
olukorrast selgituse selle kohta, miks oleks kulud  ebaproportsionaalsed, miks põhjustaks teabe 
avaldamine tõenäoliselt olu list ärilist kahju või milles seisneb lahkarvamuse sisu. 
3. Registreerimistaotluse esitamisel tuleb maksta  tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
4. peatükk 
Registreerimist käsitlevad ühissätted 
Artikkel 20 
Agentuuri kohustused 
1. Agentuur annab registreerimisdokumen tidele numbri, mida kasutatakse kogu 
registreerimisega seotud kirjavah etuses kuni registreerimisprotse ss loetakse lõpetatuks, ning 
taotluse esitamise ku upäeva, milleks on re gistreerimisdokumentid e agentuuri laekumise 
kuupäev. 
2. Agentuur viib läbi registreer imisdokumentide terviklik kuse kontrolli, et teha kindlaks, et on 
esitatud kõik artiklite 10 ja 12 või artiklite 17 ja 18 kohaselt nõutavad üksi kasjad ning et on 
tasutud artikli 6 lõike 4,  artikli 7 lõike 1 ja 5, artikli 17 lõike 2 või ar tikli 18 lõik e 2 kohane 
registreerimistasu. Terviklikkuse kontroll ei hõlma esitatud andm ete või põhjenduste 
kvaliteedi või vastavuse hindamist. 
L 396/88 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Agentuur viib terviklikku se kontrolli läbi kolme nädala jooksul alates 
registreerimisdokumentide esitamise kuupäevast või faasiainete registreerimistaotluste puhul, 
mis esitati kahe kuu jooksul vahetult enne artik lis 23 sätestatud tähtp äeva, kolme kuu jooksul 
alates nimetatud tähtpäevast. 
Kui registreerimisdokumendid ei ole terviklikud,  teavitab agentuur registreerijat enne teises 
lõigus osutatud kolme nädala või kolme kuu m öödumist sellest, missugust  lisateavet on vaja 
esitada, et registreerimisdoku mendid oleksid terviklikud, ning määrab se lleks mõistliku 
tähtpäeva. Registreerija täiend ab oma registreerimisdokumente ning esitab need agentuurile 
määratud tähtpäevaks. Agentu ur teatab registreerijale lisateabe kättesaamise kuupäeva. 
Seejärel viib agentuur  läbi uue terviklikkuse  kontrolli, võttes arvesse  esitatud lisateavet. 
Kui registreerija ei täienda registreerimisdoku mente määratud tähtpäevaks, lükkab agentuur 
registreerimisdokumendid tagasi. Sellisel  juhul registreerimistasu ei hüvitata. 
3. Kui registreerimisdokumendid on terviklik ud, määrab agentuur asjaomasele ainele 
registreerimisnumbri ning -k uupäeva, milleks on regist reerimisdokumen tide laekumise 
kuupäevaga sama kuupäev. Agentu ur teatab registreerimisnumb ri ja -kuupäeva viivitamata 
asjaomasele registreerijale. Nimetatud registreerimisnumbrit kasutatakse kogu 
registreerimisega seotud edasises kirjavahetuses. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/89 
 4. Agentuur teatab asjaom ase liikmesriigi pä devale asutusele 30 päeva jooksul 
registreerimisdokumentide esitamise kuupäevast , et agentuuri andmeb aasis on kättesaadav 
järgmine teave:  
a) registreerimistoimik koos taotluse ja aine registreerimisnumbriga,  b) taotluse esitamise kuupäev või aine registreerimiskuupäev,  
c) terviklikkuse kontrolli tulemus ja  d) mis tahes lisateabe nõue ning vastavalt lõik e 2 kolmandale lõigule määratud tähtpäev.  
Asjaomane liikmesriik on liikm esriik, kus toimub tootmine või kus importija on asutatud. 
Kui tootjal on tootmiskohad rohkem kui ühes liikmesriigis, on asjaom aseks liikmesriigiks 
riik, kus on asutatud tootja p eakontor. Samuti teavitatakse teis i liikmesriike, kus on asutatud 
tootmiskohad. 
Agentuur edastab asjaomase liikmesriigi pädeva le asutusele viivitamata registreerija poolt 
esitatud mis tahes lisateabe, ku i see on tehtud kättesaadavaks agentuuri andmebaasis. 
L 396/90 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. Agentuuri poolt käesoleva ar tikli lõike 2 alusel vastu võ etud otsused võ ib vastavalt 
artiklitele 90, 91 ja 92 edasi kaevata. 
6. Kui uus registreerija esitab agentuurile täiendavat teavet konkreetse aine kohta, teatab 
agentuur olemasolevatele re gistreerijatele artikli 22 kohaldamiseks sellise teabe 
kättesaadavusest agen tuuri andmebaasis. 
Artikkel 21 
Ainete tootmine ja importimine 
1. Kui agentuur pole vastavalt artikli 20 lõikele 2 teatanud vastupidisest, võib registreerija 
alustada või jätkata aine tootmist või import imist või toote valmista mist või importimist 
kolme nädala jooksul alates doku mentide esitamise kuup äevast, ilma et see piiraks artikli 27 
lõike 8 koha ldamist. 
Faasiainete registreerimisel võib  selline registreerija jätkata aine tootmist  või import imist või 
toote valmistamist või importimist kolme nä dala jooksul alates dokumentide esitamise 
kuupäevast, kui agentuur ei ole vastavalt artikli 20 lõikele 2 teatanud vastupidisest, või kui 
taotlus esitati kahe ku u jooksul enne artiklis 23 sätestat ud tähtpäeva ja agentuur ei ole 
vastavalt artikli 20 lõikele 2 teatanud vastupidisest, kolme kuu jooksul alates nimetatud 
tähtpäevast, ilma et see piiraks artikli 27 lõike 8 kohaldamist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/91 
 Registreerimise ajak ohastamise korral vastaval t artiklile 22 võib regi streerija jätkata aine 
tootmist või importimist või toote valmistamist  või importimist kolme nädala jooksul alates 
ajakohastamise kuupäevast, kui agentuur pole  vastavalt artikli 20 lõikele 2 teatanud 
vastupidisest, ilma et see piiraks artikli 27 lõike 8 kohaldamist. 
2. Kui agentuur on registreerija t teavitanud, et viimane peab esit ama täiendavat te avet kooskõlas 
artikli 20 lõike 2 kolmanda lõ iguga, võib registreerija, ku i agentuur pole teatanud 
vastupidisest, alustada aine tootmist või importimist või toote valmistamist või importimist kolme nädala jooksul pärast registreerimisdokumentide täiendamiseks vajaliku lisateabe saamist agentuuri poolt, ilma et see pi iraks artikli 27 lõ ike 8 kohaldamist. 
3. Kui juhtregistreerija esitab registreerimiseks vajalikud osad ühe või m itme teise registreerija 
nimel, nagu on sätestat ud artiklites 11 või 19, võib iga nimetatud registreerija toota või 
importida ainet või valmistada või importida to oteid üksnes pärast käesoleva artikli lõikes 1 
või 2 sätestatud tähtaja möödumist tingimusel, et  agentuur pole esitanu d vastuväiteid teiste 
nimel tegutseva juhtregistreer ija või registreerija enda registreerimistaotluse osas. 
Artikkel 22 
Registreerijate edasised kohustused 
1. Registreerimise järgse lt on registreerija kohustatud tarbetult viivitamata ja omal algatusel 
ajakohastama oma registreerimistaotlust asjakoha se uue teabega ja esit ama selle agentuurile, 
et teatada järgmisest: 
L 396/92 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 a) mis tahes muudatustest tema staatuses (too tja, importija või toodete valmistaja) või teda 
identifitseerivates andm etes (nimi, aadress); 
b) mis tahes muutustest aine koostis es vastavalt VI lisa punktile 2; 
c) muutustest tema poolt toodetud või impo rditud aastastes või üldkogustes või tema 
valmistatud või imporditud toodetes sisalduvate  ainete kogustes, kui selle tulemusena 
kuulub aine teise koguste vahemikku, sealhu lgas tootmise või im pordi lõpetamisest; 
d) uutest kindlaks määratud kasutusaladest ja sellistest uutest kasutusaladest, mida ei 
soovitata vastavalt VI lisa punktile 3.7, mille jaoks aine t toodetakse või imporditakse; 
e) uutest andmetest ainega seotud riskide k ohta inimeste tervisele ja/või keskkonnale, 
mille kohta registreerija  võib põhjendatult eeldada, et ne ndest tuleb olla teadlik ning mis 
põhjustavad muudatuste tegemist ohutus kaardil või kemikaaliohutuse aruandes; 
f) mis tahes muutustest aine kla ssifikatsioonis ja märgistuses; 
g) kemikaaliohutuse aruande või VI lisa 5 jaotise ajakohastamis est või muutmisest; 
h) registreerija poolt kindlaks määratud vaja dusest viia läbi IX või X lisas loetletud 
katseid, mille korral tööt atakse välja ettepanek katsete läbiviimiseks; 
i) mis tahes muutustest registreerimisandmetele juurdepääsu lubamises. Agentuur edastab kõnealuse teabe asjaom ase liikmesriigi päde vale asutusele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/93 
 2. Registreerija esitab agentuurile registreer imisdokumentide ajakoha stuse, mis sisaldab 
vastavalt artiklitele 40, 41 või 46  tehtud otsusega nõutud teav et, või võtab ar vesse vastavalt 
artiklitele 60 ja 73 tehtud otsu st selles otsuses sätestatud tä htaja piires. Ag entuur teatab 
asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele viivitamata, et  teave on kättesaadav agentuuri 
andmebaasis. 
3. Agentuur kontrollib iga ajakohastatud registreer imise terviklikkust vastav alt artikli 20 lõike 2 
esimesele ja teisele lõigule. Ku i ajakohastus on kooskõlas arti kli 12 lõikega 2 ja käesoleva 
artikli lõike 1 punktiga c, kontrollib agentuur registreerija esitatud te abe terviklikkust ning 
vajadusel kohaldatakse artikli 20 lõiget 2. 
4. Artiklitega 11 ja 19 regul eeritud juhtudel esitab iga registreerija käes oleva artikli lõike 1 
punktis c kirjeldatud teabe eraldi. 
5. Ajakohastuse esitamisel tu leb tasuda vastav os a IX jaotise kohase lt nõutavast tasust. 
L 396/94 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. peatükk 
Faasiainete ja teavitatud ainete  
suhtes kohaldatavad  üleminekusätted 
Artikkel 23 
Faasiaineid käs itlevad erisätted 
1. Kuni 1. detsembrini 2 010 ei kohaldata artiklit 5,  artiklit 6, artikli 7 lõig et 1, artiklit 17, artiklit 
18 ja artiklit 21 järgmi ste ainete suhtes:  
a) faasiained, mis on klassifitseeritud 1.  või 2. kategooria kantserogeenseteks, 
mutageenseteks või re produktiivtoksilisteks aineteks vastavalt di rektiivile 67 /548/EMÜ, 
ning mida on ühenduses tood etud või ühendusse imporditud vähemalt üks tonn aastas 
tootja või importija kohta vähemalt üks kord pärast 1. juunit 2007; 
b) faasiained, mis on klassifitseeritud kui ai ned, mis on väga mürg ised veeorganismidele 
ning mis võivad avaldada pikaajalist vesi keskkonda kahjustavat toimet (R50/53) 
vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ, ning mi da on ühenduses to odetud või ühendusse 
imporditud ligi 100 to nni või rohkem aas tas tootja või importija kohta vähemalt üks 
kord pärast 1. juunit 2007; 
c) faasiained, mida on ühe nduses toodetud või ühendusse imporditud vähemalt 1000 tonni 
aastas tootja või im portija kohta vähemalt üks ko rd pärast 1. juunit 2007. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/95 
 2. Artiklit 5, artiklit 6, ar tikli 7 lõiget 1, artiklit 17 , artiklit 18 ja ar tiklit 21 ei kohal data 1. juunini 
2013 faasiainete suhtes, mida on ühenduses toodetud või ühendusse imporditud vähemalt 
100 tonni aastas tootja või im portija kohta vähemalt üks kord  pärast 1. juunit 2007. 
3. Kuni 1. juunini 2018 ei kohald ata artiklit 5, artiklit 6, artikli 7 lõiget 1, artiklit 17, artiklit 18 
ja artiklit 21 faasiainete suhtes, mida on ühen duses toodetud või ühendus se imporditud aastas 
vähemalt üks tonn tootja  või importija kohta vähemalt üks kord pä rast 1. juunit 2007. 
4. Ilma et see piiraks lõigete 1 kuni 3 kohaldamis t, võib registreerimista otluse esitada mis tahes 
ajal enne asjaomast tähtpäeva.  
5. Käesolevat artiklit kohaldatakse  vajalike kohanduste ga ka artikli 7 koha selt registreeritud 
ainete kohta. 
Artikkel 24 
Teavitatud ained 
1. Direktiivi 67/548/EMÜ koha st teavitamist käsitatakse registreerimisena käesoleva jaotise 
kohaldamisel ja agentu ur määrab registreer imisnumbri hiljemalt 1.  detsembriks 2008. 
2. Kui toodetud või impord itud teavitatud aine kogus tootja võ i importija kohta ületab artikli 12 
kohase järgmise tonnides välje ndatud künniskoguse, esitatakse antud künniskogusele ja 
kõikidele madalamatele künniskogustele vastav nõutav lisateave kooskõ las artiklitega 10 ja 
12, välja arvatud juhul , kui teave on juba vastavalt kõ nealustele artiklitele esitatud. 
L 396/96 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 III JAOTIS 
ANDMETE  JAGAMINE  JA  
TARBETU  KATSETAMISE  VÄLTIMINE 
1. peatükk 
Eesmärgid ja üldeeskirjad 
Artikkel 25 
Eesmärgid ja üldeeskirjad 
1. Selleks et vältida loomkatseid, tehakse käesoleva määruse koha ldamisel selgroogsete 
loomadega katseid ainult viimas e abinõuna. Lisaks on vaja  rakendada meetmeid muude 
katsete dubleerimise piiramiseks. 
2. Käesoleva määruse kohane te abe jagamine ja ühine  esitamine puudutab tehnilisi andmeid ja 
eelkõige ainete olemuslike omadustega seotud  teavet. Registreerijad hoiduvad vahetamast 
turukäitumist käsitlevat teavet, seda eel kõige tootmisvõimsuste, t ootmis- ja müügima htude, 
impordimahtude või turuosade kohta. 
3. Teised tootjad või importijad võivad registre erimisel kasutada kõiki uuringute kokkuvõtteid 
või uuringute aruannete kokkuvõ tteid, mis on käesolevale määr usele vastava registreerimise 
käigus esitatud vähemalt kaksteist aastat varem. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/97 
 2. peatükk 
Eeskirjad, mis käsitlevad mitte faasiaineid ja faasiainete  
registreerijaid, kes ei ole eelregistreerinud 
Artikkel 26 
Registreerimisele eelnev järelepärimiskohustus 
1. Mittefaasiaine iga potentsiaalne  registreerija või faasiaine pote ntsiaalne regist reerija, kes ei 
ole eelregistreerinud  vastavalt artiklile 28, esitab agentuurile järelepä rimise selle kohta, kas 
sama aine kohta on registreerimistaotlus juba  esitatud. Koos kõnealuse päringuga esitab ta 
agentuurile kogu järgmise teabe: 
a) oma isikut identifitseerivad andmed ja kontaktandmed vastav alt VI lisa punk tile 1, välja 
arvatud kasutuskohad; 
b) ainet identifitseerivad andmed  vastavalt VI lisa punktile 2; 
c) millised teabele esitatava d nõuded nõuaksid temalt uute uuringute teostamist 
selgroogsete loomadega; 
d) millised teabele esita tavad nõuded nõuaksid  temalt muude uute uuringute teostamist. 
2. Kui ainet ei ole varem regist reeritud, teavitab agentuur sellest  potentsiaalset registreerijat. 
L 396/98 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Kui sama aine on varem registrisse kantud vä hem kui kaksteist aastat tagasi, teatab agentuur 
potentsiaalsele registreerijale v iivitama varasema(te) registreer ija(te) nime(d) ja aadressi(d) 
ning edastab sõltuvalt olukorrast kas nend e poolt juba esitatud varasemad asjakohased 
kokkuvõtted või uuringut e aruannete kokkuvõtted. 
Selgroogsete loomadega tehtud uuringuid ei korrata. Agentuur teatab samaaegselt eelm istele registreerijatele potents iaalse registreerija nime ja 
aadressi. Olemasolevaid uuringuandmeid jagatakse potentsiaalse registreerijaga vastavalt artiklile 27. 
4. Kui mitu potentsiaalset regist reerijat on esitanud päringu sama aine kohta, teatab agentuur 
viivitamata kõigile potent siaalsetele registreerijatele teiste potentsiaalsete registreerijate nimed 
ja aadressid. 
Artikkel 27 
Olemasolevate andmete jagamine registreeritud ainete puhul 
1. Kui aine on eelnevalt registreeritud vähem kui kaksteist aastat tagasi, nagu on osutatud 
artikli 26 lõikes 3, siis potentsiaalne registreerija: 
a) peab selgroogseid loomi hõlmava teabe korral ja b) võib selgroogseid loomi mittehõlmava teabe korral taotleda eelmis(t)elt registreerij a(te)lt artikli 10 punkt i a alapunktide vi ja  vii kohast teavet, 
mida ta registreerimiseks vajab. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/99 
 2. Kui on esitatud taotlus teabe saamiseks vast avalt lõikele 1, teevad  lõikes 1 osutatud 
potentsiaalsed ja varasemad registreerijad kõik se lleks, et jõuda kokkule ppele potentsiaalse(te) 
registreerija(te) poolt seoses artikli 10 punk ti a alapunktidega vi ja vii taotletava teabe 
jagamise osas. Kõnealusele ko kkuleppele jõudmise asemel või b juhtumi esitada vahekohtule 
ning vahekohtu korrald usega tuleb nõustuda. 
3. Varasem registreerija ja potentsiaalne regist reerija või potent siaalsed registreerijad teevad 
kõik selleks, et teabe jagamisega seotud kulud mä äratakse kindlaks õiglasel, läbipaistval ja 
diskrimineerimist vältival moel. Seda võib hõl bustada, järgides nimetatud põhimõtetele 
tuginevaid kulude jagamise suuniseid, mis on agentuuri poolt vastu võetud kooskõlas 
artikli 77 lõike 2 punktiga g. Registreerijad peav ad jagama ainult neid kulusid, mis on seotud 
teabega, mida neil tuleb esitada registreerimisnõuete täitmiseks. 
4. Teabe jagamise osas kokkuleppele jõudes teeb  varasem registreerija kokkulepitud teabe uuele 
registreerijale kättesaadavaks ning annab uu ele registreerijale lo a osutada varasema 
registreerija uuringute aruandele. 
5. Kui nimetatud kokkuleppele ei jõuta, teavitab potentsiaalne registreerija (teavitavad 
potentsiaalsed registreerijad) sellest agentuuri ja varasema t registreerijat (varasemaid 
registreerijaid) kõige varem ühe kuu möödumisel päevast, mil potentsiaalne registreerija sai agentuurilt varasema(te) registreerija(te) nime (d) ja aadressi(d). 
L 396/100 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 6. Ühe kuu jooksul pärast lõik es 5 osutatud teabe saamist annab agentuur potentsiaalsele 
registreerijale loa osutada registreerimistoimikus tema poolt taotletud teabele, kusjuures potentsiaalne registreerija peab agentuuri nõudel tõendama, et ta on varasema(te)le registreerija(te)le tasunud selle teabe eest osa kantud kuludest. Varasema(te)l registreerija(te)l 
on õigus nõuda potentsiaalselt registreerijalt tema poolt kantud kuludest proportsionaalse osa 
tasumist. Proportsionaalse osa arvutamist võivad hõlbustada ag entuuri poolt koo skõlas artikli 
77 lõike 2 punktiga g vastu võetud juhised. Eeldusel, et ta teeb uuringute aruande 
potentsiaalsele registreerijale kättesaadavaks, on varasema(te)l registreerija(te)l õigus nõuda 
potentsiaalselt registreerijalt te ma poolt kantud kuludest võrdse  osa tasumist; see nõue on 
täitmisele pööratav siseriiklikes kohtutes. 
7. Agentuuri poolt käesoleva ar tikli lõike 6 alusel vastu võ etud otsused võ ib vastavalt 
artiklitele 91, 92 ja 93 edasi kaevata. 
8. Varasema registreerija vastava taotluse ko rral pikendatakse uue registreerija artikli 21 
lõikele 1 vastavat registreerimise ooteaega nelja kuu võrra. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/101 
 3. peatükk 
Faasiaineid käsitlevad eeskirjad 
Artikkel 28 
Faasiainete eelregist reerimise kohustus 
1. Selleks, et saada kasu artiklis 23 ette näht ud üleminekukorrast, esitab faasiaine, mille kogus 
on vähemalt üks tonn aastas ning mille hulk a kuuluvad vaheained il ma piiranguteta, iga 
potentsiaalne registreerija agentu urile kogu alljärgneva teabe: 
a) aine nimetus vastavalt VI lisa punktile 2, sealhulg as selle EINECS-number ja 
CAS-number või nende puudumisel mis tahes muud tunnuskoodid; 
b) oma nimi ja aadress ning kontaktisik u nimi ja vajadusel te da artiklile 4 kohaselt 
esindava isiku nimi ja aadress vastavalt VI li sa punktile 1; 
c) registreerimise prognoositud tä htpäev ja aine kogused tonnides; 
d) aine(te) nimetus( ed) vastavalt VI lisa  punktile 2, sealhulg as nende EINECS- ja 
CAS-numbrid või nende puudumisel mis tahe s muud tunnuskoodid , mille kohta on 
olemas asjakohane teave XI lisa pu nktide 1.3 ja 1.5 kohaldamiseks. 
L 396/102 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse ajavah emikus, mis algab 1. juunil 2008 ja lõpeb 
1. detsembril 2008. 
3. Registreerijad, kes ei esita lõikes 1 nõu tud teavet, ei saa tugineda artiklile 23. 
4. Hiljemalt 1. jaanuari ks 2009 avaldab agentu ur oma veebilehel lõik e 1 punktides a ja d 
osutatud ainete loetelu. Loetelu sisaldab ai nult ainete nimetusi, s ealhulgas nende EINECS-
numbreid ja CAS-numbreid, kui need on kättesaadavad, ja mu id tunnuskoode ning esimest 
prognoositud registreerimistähtaega.  
5. Pärast loetelu avaldamist võib loetelusse mittekuuluva aine allkasutaja teatada agentuurile 
oma huvist selle aine vastu, lisades oma kont aktandmed ning oma praeguse tarnija andmed. 
Agentuur avaldab oma kodulehel aine nimetuse ning annab ta otluse korral potentsiaalsele 
registreerijale allkasutaja kontaktandmed. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/103 
 6. Potentsiaalsed registreerijad, kes toodavad või impordivad faasiain et esmakordselt vähemalt 
üks tonn aastas või kasutavad esmakordselt fa asiainet toodete valmistamisel või impordivad 
esmakordselt toodet, mis sisaldab  faasiainet, mis tule b registreerida, pärast 1. detsembrit 2008, 
võivad tugineda artiklile  23, eeldusel, et nad esitavad käesoleva artik li lõikes 1 sätestatud 
teabe agentuurile kuue kuu jooksul alates aine esmakordsest tootmisest, importimisest või kasutamisest vähe malt üks tonn aastas ning mitte hilje m kui 12 kuud en ne artiklis 23 
sätestatud asjakohast tähtpäeva. 
7. Faasiainete tootjad või importijad, kes toodav ad või impordivad aineid vähem kui üks tonn 
aastas ning kes on kantud agentuuri poolt koos kõlas käesoleva artikli lõikega 4 avaldatud 
loetellu, samuti ka nende ainete allkasutajad ja  nende ainete kohta teav et valdavad kolmandad 
isikud võivad esitada agentuurile nimetatud ainete kohta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud 
teabe või muu asjakohase teab e eesmärgiga võtta os a artiklis 29 osutatud foorumist ainet 
käsitleva teabe vahetamiseks. 
L 396/104 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 29 
Ainet käsitlev teabevahetusfoorum 
1. Kõik potentsiaalsed registreerijad, allkasut ajad ja kolmandad isi kud, kes on vastavalt 
artiklile 28 esitanud agentuurile teavet sama faasia ine kohta või kelle teave on agentuuri 
valduses vastavalt artiklile 15, või registreer ijad, kes on esitanud taotluse antud faasiaine 
registreerimiseks enne artikli 23 lõikes 3 säte statud tähtpäeva, võtavad osa ainet käsitlevast 
teabevahetusfoorumist. 
2. Iga ainet käsitleva teabev ahetusfoorumi eesmärgiks on: 
a) hõlbustada registreerimise eesmärgil artikli 10  punkti a alapunktides vi ja vii nimetatud 
teabe vahetamist potentsiaalsete registr eerijate vahel, välti des seega uuringute 
kordamist; ja 
b) leppida kokku klassifitseerim ises ja märgistamise s, kui potentsiaalsete registreerijate 
vahel esineb erinevusi aine klassi fikatsiooni ja märgistuse osas. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/105 
 3. Ainet käsitleval teabevahetusfoorumil osalejad  edastavad teistele osalejatele olemasolevaid 
uuringuandmeid, vastavad teiste osalejate pool t esitatud teabenõuetele, määratlevad üheskoos 
edasiste uuringute vajaduse lõike 2 punktis a nimetatud eesmärkidel ja korraldavad nende 
uuringute läbiviimise. Kõik ai net käsitlevad teabevah etusfoorumid lõpeta vad töö 1. juuniks 
2018. 
Artikkel 30 
Katseandmete jagamine 
1. Enne katsete läbiviimist, mis on vajalik teabel e esitatavate nõuete täitmiseks registreerimisel, 
esitab ainet käsitleval teabevah etusfoorumil osaleja järelepäri mise oma teabevahetusfoorumi 
raames selle kohta, kas asjakohane uuring on ol emas. Kui ainet käsitleva teabevahetusfoorumi 
raames on kättesaadavad asja kohase, selgroogseid loomi hõl mava uuringu andmed, esitab 
foorumil osaleja taotluse uuringu andmete saamiseks. Kui ainet käsitleva teabevahetusfoorumi 
raames on kättesaadavad asjako hase, selgroogseid l oomi mittehõlmava uuringu andmed, võib 
foorumil osaleja esitada taotluse  uuringuandmete saamiseks. 
Taotluse esitamisele järgneva kuu jooksul es itab uuringuandmete om anik uuringuandmeid 
taotlenud osaleja(te)le tõendi uuringute maksumus e kohta. Osaleja(d) ja  omanik teevad kõik 
selleks, et teabe jagamisega se otud kulud määratakse kindlaks  õiglasel, läbipaistval ja 
diskrimineerimist vältival moel. Seda võib hõl bustada, järgides nimetatud põhimõtetele 
tuginevaid kulude jagamise mis tahes suunis eid, mis on agentuuri poolt vastu võetud 
kooskõlas artikli 77 lõik e 2 punktiga g. Kui nad vastavale kokkuleppele  ei jõua, jagatakse 
kulud nende vahel võrdselt. Omanik annab loa viidata seoses registreerimisega uuringute 
aruandele kahe nädala jooksul alates makse lae kumisest. Registreerijad peavad jagama ainult 
neid kulusid, mis on seotud teabeg a, mida neil tuleb esitada registreerimisnõuete täitmiseks. 
L 396/106 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Kui katseid käsitlevad asjakohased uuringu andmed ei ole teabev ahetusfoorumi raames 
kättesaadavad, viib üks teabevahetusfoorumi os aleja teiste nimel tegut sedes foorumi raames 
läbi ainult ühe uuringu iga teabele esitatava nõude kohta.  Liikmed teevad kõik selleks, et 
jõuda agentuuri seatud tähtpäevaks kokkuleppele selle osas, kes teiste osalejate nimel katse 
läbi viib ja esitab agentuurile kokkuvõtte või uuringute aruand e kokkuvõtte. Ku i kokkuleppele 
ei jõuta, täpsustab agentuur, milline registreerija või allkas utaja katse läbi viib. Kõik 
teabevahetusfoorumil osalejad, kes nõuavad uuringu läbiviimist, osalevad uuringu 
väljatöötamise kulude katmises, kusjuures ne nde hüvitatav osa on vastavuses osalevate 
potentsiaalsete registreerijate arvuga. Nendel osal ejatel, kes ise uuringut läbi ei vii, on õigus 
saada uuringute aruanne kahe nädala jooksul pärast uuringu läbi vi inud osalejale makse 
tasumist. 
3. Kui lõikes 1 osutatud ja selgroogsete loom adega tehtavaid katseid hõl mavate uuringuandmete 
omanik keeldub esitamast teis(t )ele osaleja(te)le uuringuandmeid või tõendit antud uuringute 
maksumuse kohta, ei ole tal võimalik registreerim ist jätkata seni, kuni ta on edastanud vastava 
teabe teis(t)ele osaleja(te)le. Teine regist reerija või teised re gistreerijad jätkavad 
registreerimist ilma as jakohaseid teabele esitatavaid nõudeid täitmata, põhjendades seda 
registreerimistoimikus. Uuringut korratakse,  kui 12 kuu jooksul teis(t)e osaleja(te) 
registreerimiskuupäevast ei ole nimetatud teab e omanik seda teavet neile edastanud ning 
agentuur otsustab, et nad peaksid katset kordama.  Kui mõni teine registreerija on siiski juba 
esitanud nimetatud teavet sisaldav a registreerimistaotluse, annab agentuur teis(t)ele foorumil 
osaleja(te)le loa osutada nimetatud teabele oma registreerimistoimiku(te)s. Nimetatud teisel 
registreerijal on õigus nõuda teis(t)elt foorumil os aleja(te)lt kulude võrdset jagamist eeldusel, 
et ta teeb uuringute ar uande teis(t)ele osaleja(te)le kätte saadavaks; see nõ ue on täitmisele 
pööratav siseriiklikes kohtutes. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/107 
 4. Kui lõikes 1 osutatud ja selgroogsete loomadega tehtavaid katseid mittehõlmavate 
uuringuandmete omanik keeldub es itamast teis(t)ele osaleja(te)l e uuringuandmeid või tõendit 
antud uuringute maksumuse kohta, jätkavad  teabevahetusfoorumi teised osalejad 
registreerimistoiminguid lähtudes sell est, et asjakohase id uuringuandmeid 
teabevahetusfoorumi raames ei ole. 
5. Agentuuri poolt käesoleva artik li lõike 2 või lõike 3 alusel va stu võetud otsused võib vastavalt 
artiklitele 91, 92 ja 93 edasi kaevata. 
6. Uuringuandmete oman ikku, kes keeldub esitamast uuringu andmeid või tõendit uuringuteks 
tehtud kulutuste kohta vastavalt käesoleva ar tikli lõikele 3 või 4, karistatakse vastavalt 
artiklile 126. 
IV JAOTIS 
TEAVE  TARNEAHELAS 
Artikkel 31 
Ohutuskaartidele esitatavad nõuded 
1. Aine või valmistise tarnija esitab aine või valmistise saajale vastav alt II lisale koostatud 
ohutuskaardi, kui: 
a) aine või valmistis vastab direktiivide 67/548/EMÜ või 1999/45/EÜ kohaselt ohtlikuks 
klassifitseerimise kriteeriumidele, või 
b) aine on püsiv, bi oakumuleeruv ja toksilin e või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv 
vastavalt XIII lisas sätest atud kriteeriumidele, või 
c) aine on võetud artikli 59 lõ ike 1 kohaselt koostatu d loetellu muudel kui punktides a ja b 
osutatud põhjustel.  
L 396/108 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Iga tarneahelas tegutseja, kes on vastavalt ar tiklitele 14 või 37 kohustatud teostama aine 
kemikaaliohutuse hindamise, tagab, et ohutuska ardil sisalduv t eave on vastavuses kõnealuses 
hinnangus sisalduva teabega. Ku i ohutuskaart koosta takse valmistise jaoks  ning tarneahelas 
tegutseja on koostanud valmistise kohta kemi kaaliohutuse hinnangu, piisab sellest, kui 
ohutuskaardil sisalduv teave vastab valmistise kohta koostatud kemikaal iohutuse aruandele, 
mitte iga valmistis e koostisesse kuuluva üksiku aine  kohta koostatud kemikaaliohutuse 
aruandele. 
3. Tarnija esitab saajale taotluse korral vastavalt II lisale koostatud ohutuskaardi, kui valmistist 
ei klassifitseerita ohtli kuks vastavalt direktiiv i 1999/45/EÜ artiklitele 5, 6 ja 7, kuid mille 
koostisesse kuulub: 
a) mittegaasiliste valmististe puhul vähemalt 1 massi protsent ja gaasiliste  valmististe puhul 
vähemalt 0,2 mahuprotsenti vähemalt ühte te rvist või kesk konda ohustavat ainet, või 
b) mittegaasiliste valm ististe puhul vähe malt 0,1 massiprotsent vä hemalt ühte XIII lisas 
sätestatud kriteeriumide kohaselt püsivat, bi oakumuleeruvat ja toksilist või väga püsivat 
ja väga bioakumuleeruvat aine t või ainet, mis on võetud m uudel kui punktis a osutatud 
põhjustel artikli 59 lõike 1 ko haselt koostatud loetellu, või 
c) aine, mille suhtes on ühenduses kehtesta tud töökeskkonnas kok kupuute piirväärtused. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/109 
 4. Ohutuskaarti ei ole vaja es itada juhul, kui ülds usele pakutavad või m üüdavad ohtlikud ained 
või valmistised on varustatud piisava teabega, mille alusel on kasuta jatel võimalik rakendada 
asjakohaseid meetmeid tervise, ohutuse ja keskkonna ka itseks, välja arvatud juhul, kui 
allkasutaja või levitaja tao tleb ohutuskaardi esitamist. 
5. Ohutuskaart esitatakse nende liikmesriikide ame tlikes keeltes, kus aine  või valmistis turule 
viiakse, kui asja omane(asjaomased) liik mesriik(liikmesriigid) ei sätesta teisiti. 
6. Ohutuskaart peab olema va rustatud kuupäevaga ning si saldama järgmisi lahtreid: 
1. ainet/valmistist ning äriühingu t/ettevõtjat identif itseerivad andmed; 
2. ohtude identifikatsioon; 3. koostis / teave koostisainete kohta; 4. esmaabimeetmed; 
5. tuletõrjemeetmed; 
6. meetmed juhuslikult keskkonda sattumise korral; 7. käitlemine ja hoidmine; 
8. kokkupuute ohjamine / isikukaitsevahendid; 9. füüsikalised ja keemilised omadused; 
10. stabiilsus ja reaktsioonivõime; 
11. toksikoloogiline teave; 
L 396/110 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 12. keskkonnaalane teave; 
13. jäätmekäitlus; 14. veonõuded; 15. kohustuslik teave; 16. muu teave. 
7. Iga tootmisahelas tegutseja, kellelt nõutakse kemikaaliohutuse aruand e koostamist vastavalt 
artiklitele 14 või 37, lisab ohutuskaardi lis ana kindlaksmääratud ka sutusalasid hõlmavad 
asjakohased kokkupuutestsenaariumid (sealhulgas vajadusel kasutus- ja 
kokkupuutekategooriad), mis sisaldavad ka XI lisa pu nkti 3 kohaldamisest tulenevaid 
eritingimusi. 
Iga allkasutaja võtab arvesse  talle edastatud ohutuskaar dil olevaid asjakohaseid 
kokkupuutestsenaariume ja kasutab muud seal leiduvat asjakohast teavet oma 
kindlaksmääratud kasutusalade jaoks ohutuskaardi koostamisel. 
Iga levitaja edastab ta lle edastatud ohutuskaar dil olevad asjakohased 
kokkupuutestsenaariumid ja kasutab muud seal leiduvat asjakohast te avet oma ohutuskaardi 
koostamisel nende kasutu salade jaoks, mille kohta on ta ed astanud teavet vastavalt artikli 37 
lõikele 2. 
8. Ohutuskaart esitatakse paberkandj al või elektrooni liselt ja tasuta. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/111 
 9. Tarnijad ajakohastavad ohutuskaar di viivitamata jä rgmistel juhtudel: 
a) niipea, kui ilmneb riskijuht imismeetmeid mõjutada  võiv või ohtusid käsitlev uus teave; 
b) pärast autoriseeringu t või sellest keeldumist; 
c) pärast piirangu kehtestamist. Teabe uus, kuupäevaga varustat ud variant, mis kann ab märget "Läbi vaadatud: (kuupäev)", 
esitatakse paberkandjal või elektr oonsel kujul tasuta kõigile, kellele on ainet või valmistist 
eelneva 12 kuu jooksul tarnitud. Kõik regist reerimisele järgnevad ajakohastused peavad 
olema varustatud registreerimisnumbriga. 
Artikkel 32 
Kohustus edastada teavet  tarneahelas allapoole 
ainete või valmististe koostisainete kohta, 
mille puhul ohutus kaarti ei nõuta 
1. Kõik ainete või valmistise koostisainete ai ne tarnijad, kes ei pe a esitama ohutuskaarti 
vastavalt artiklile 31, esitav ad saajale järgmise teabe: 
a) artikli 20 lõikes 3 osutatud registreerim isnumber või -numbrid, kui need on olemas, 
seoses iga ainega, m ille kohta edastatakse teavet käes oleva lõike punk tide b, c või d 
kohaselt; 
b) kas selles tarneahelas kuulub aine autoriseerimisele ning üksikasjad VII jaotise alusel 
antud autoriseeringu või sellest keeldumise kohta; 
c) VIII jaotise alusel kehtestatud piirangute üksikasjad; 
L 396/112 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 d) muu kättesaadav ja asjakohane teave ai ne kohta, mis on vajalik asjakohaste 
riskijuhtimismeetmete määratlemiseks ja k ohaldamiseks, sealhulgas XI lisa punkti 3 
kohaldamisest tule nevad eritingimused. 
2. Lõikes 1 osutatud teave edasta takse tasuta paberkandj al või elektrooniliselt  hiljemalt aine või 
valmistise koostisaine es imese tarne ajal, mis toim ub pärast 1. juunit 2007. 
3. Tarnijad ajakohastavad nimetatud teav et viivitamata järg mistel juhtudel: 
a) niipea, kui ilmneb riskijuht imismeetmeid mõjutada  võiv või ohtusid käsitlev uus teave; 
b) pärast autoriseeringu t või sellest keeldumist; 
c) pärast piirangu kehtestamist. Lisaks esitatakse kaasajasta tud teave paberkandjal või elektroonselt tasuta kõigile 
varasematele saajatele, kellele on ainet või va lmistist eelneva 12 kuu jooksul tarnitud. Kõik 
registreerimisele järgnevad ajak ohastused peavad olema varustatud registreerimisnumbriga. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/113 
 Artikkel 33 
Kohustus edastada teavet toode tes sisalduvate ainete kohta  
1. Iga tarnija, kelle tarnitav toode sisaldab aine t, mis vastab artikli 57 kriteeriumidele ja on 
määratletud vastavalt artikli 59  lõikele 1, kontsentratsioonis üle 0,1 massiprotsendi, esitab 
toote saajale piisavalt tarnijale  kättesaadavat teavet, et võima ldada toote ohutut kasutamist, 
sealhulgas minimaalselt k õnealuse aine nimetuse.  
2. Tarbija taotlusel esitab iga tarnija, kelle tarnitav to ode sisaldab ainet, mis vastab artikli 57 
kriteeriumidele ja on määratletud vastavalt ar tikli 59 lõikele 1, konts entratsioonis üle 0,1 
massiprotsendi, tarb ijale piisavalt tarnijale kättesaadavat teavet, et võimaldada toote ohutut 
kasutamist, sealhulgas minimaalselt kõnealuse aine nimetuse. 
Asjakohane teave esitatakse tasuta 45 päeva jooksul alates taotluse saamisest.  
Artikkel 34 
Kohustus edastada teavet  
ainete ja valmististe kohta tarneahelas ülespoole 
Kõik aine või valmistise tarneahelas tegutsejad edas tavad tarneahelas neist vahetult ülevalpool olevale 
kasutajale või levitaja le järgmist teavet: 
a) uut teavet ohtlike omadus te kohta, hoolimata asja omastest kasutusaladest; 
L 396/114 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 b) muud teavet, mis võib seada kahtluse a lla talle esitatud ohut uskaardil määratletud 
riskijuhtimismeetmed; see edastatakse ainult kindlaksmääratud kasutusalade kohta. 
Levitajad edastavad antud teabe tarn eahelas neist vahetult ülevalpool olevale tegutsejale või levitajale. 
Artikkel 35 
Töötajate juurdepääs teabele 
Tööandja tagab töötajatele ja nende esindajatele ju urdepääsu vastavalt artiklitele 31 ja 32 esitatud 
teabele, mis on seotud nende poolt töö käigus kasu tatavate ainete või valmististega või ainete või 
valmististega, milleg a nad võivad töö kä igus kokku puutuda. 
Artikkel 36 
Teabe säilitamise kohustus 
1. Kõik tootjad, impor tijad, allkasutajad ja levitajad koguva d kokku kogu teabe, mida nad 
vajavad oma käesolevast määrusest tulenevate  kohustuste täitmisek s, ja tagavad selle 
kättesaadavuse vähemalt 10 aasta jooksul pärast aine või valmistise viimast tootmist, importimist, tarnimist või kasutamist nende po olt. Ilma et see piir aks II ja VI jaotise 
kohaldamist, esitab iga tootja, im portija, allkasutaja või levita ja viivitamata kõnealuse teabe 
või teeb selle kättesaadavaks taotluse korral selle liikmesriigi mis tahes pädevale asutusele, kus ta on asutatud, või agentuurile. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/115 
 2. Juhul, kui registreer ija, allkasutaja või levitaja lõpeta b oma tegevuse või kui ta annab oma 
tegevuse osaliselt või täielikult üle kolmandale isik ule, on registreerija, al lkasutaja või levitaja 
ettevõtte likvideerimise eest va stutav isik või asjaomase aine või valmistise turule viimist 
ülevõttev isik seotud lõikest 1 tuleneva kohust usega registreerija, a llkasutaja või levitaja 
asemel. 
V JAOTIS 
ALLKASUTAJAD 
Artikkel 37 
Allkasutajate kemikaaliohutuse hinnangud ning  
kohustus määrata kindlaks riski vähendamise meetmed, 
 neid kohaldada ja soovitada 
1. Allkasutaja või levitaja võib esitada teavet, mis aitab kaasa registreerimise ettevalmistamisel. 
2. Igal allkasutajal on õigus ki rjalikult (paberkandjal või elektroonselt) teavitada teda aine või 
valmistise koostisainega varust avat tootjat, importijat, allk asutajat või levitajat aine 
kasutusalast, või vähemalt kasutusala lühikirjeldusest , eesmärgiga muuta see 
kindlaksmääratud kasutusalaks. Ka sutusala teatavaks te hes esitab ta piisavalt teavet, et ainet 
tarnival tootjal, importijal või allkasutajal oleks tema kasutu sala jaoks võimalik koostada 
tootja, importija või allkasutaja kemikaaliohutuse hinnan gus kokkupuutest senaarium, või 
kasutus- ja kokkupuutekatego oria, kui see on asjakohane. 
Levitajad edastavad sellise teabe tarneahelas neist vahetult ülevalpool olevale tegutsejale või 
levitajale. Sellise teabe saanud  allkasutajad võivad koostad a kindlaksmääratud kasutusala 
jaoks kokkupuutestsenaariumi või edastada teabe tarneahelas neis t vahetult ülevalpool olevale 
tegutsejale. 
L 396/116 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Registreeritud ai nete puhul täidab tootja , importija või allkasutaja artiklis 14 sätestatud 
kohustusi, kas enne kui ta tarnib järgmisel kor ral ainet või valmistise koostisainet käesoleva 
artikli lõikes 2 osutatud  taotluse esitanud allkas utajale, tingimusel, et taotlus esitati vähemalt 
üks kuu enne tarne toimumist, või ühe kuu jooksul  pärast taotluse esitami st, olenevalt sellest, 
kumb on hilisem. 
Faasiainete puhul rahulda b tootja, importija või allkasutaja kõnealuse ta otluse ning täidab 
artiklis 14 sätestatud kohustus i enne artiklis 23 nimetatud vastava tähtpäeva saabumist, 
tingimusel, et allkasutaja esita b oma taotluse vähema lt 12 kuud enne kõnealust tähtpäeva. 
Kui tootjal, importijal või  allkasutajal ei ole pä rast kasutusala hindamist vastaval t artiklile 14 
võimalik lisada see kindlaksmääratud kasutu salade hulka inimes te tervise- või 
keskkonnakaitsest tulene vatel põhjustel, esitab ta agentuurile ja allk asutajale viivitamata 
kirjalikult sellise otsuse põhjenduse(d) ning ei  tarni allkasutaja(te)le ainet ilma nimetatud 
põhjuseid artiklites 31 või 32 osutatud teabele lisa mata. Tootja või impo rtija lisab sellise 
VI lisa punktis 3.7 sisalduva ka sutusala oma registreerimistaotluse ajakohastusse vastavalt 
artikli 22 lõike 1 punktile d.  
4. Aine või valmistise koostise s esineva aine allkasutaja ko ostab kemikaaliohutuse aruande 
vastavalt XII lisale iga kasutusa la jaoks, mis jääb välja ta lle ohutuskaardiga edastatud 
kokkupuutestsenaariumis  või vajadusel kasutus- ja kok kupuutekategoorias kirjeldatud 
tingimustest, või mis tahes sellise kasutusa la jaoks, mida tema tarnija ei soovita. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/117 
 Allkasutaja ei pea koostama sellist kemik aaliohutuse aruannet järgmistel juhtudel: 
a) ohutuskaardi esitamist koos aine või valm istisega ei nõuta vast avalt artiklile 31; 
b) tema tarnija ei ole kohustatud koosta ma kemikaaliohutuse aruannet vastavalt 
artiklile 14; 
c) allkasutaja kasutab ainet või valmistist kokku vähem kui üks tonn aastas; d) allkasutaja rakendab või soovitab kokkupuute stsenaariumit, mis sisaldab vähemalt neid 
tingimusi, mida on kirjeldatud talle ohutuskaardiga edastatu d kokkupuutestsenaariumis; 
e) aine kontsentratsioon valmistises on väik sem artikli 14 lõikes 2 sätestatud mis tahes 
määradest; 
f) allkasutaja kasutab ainet toote- ja tehnol oogiaalaseks uurimis- ja arendustegevuseks, 
eeldusel, et inimeste tervisele ja keskk onnale avalduvaid riske ohjatakse piisavalt 
kooskõlas töötajate ja keskkonna kaitset käs itlevate õigus aktidega. 
L 396/118 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. Allkasutaja määratleb, kohaldab ja vajadu sel soovitab asjakohaseid meetmeid niisuguste 
riskide piisavaks ohjamiseks, mis on määratletud: 
a) talle esitatud ohutusk aardil või ohutuskaartidel; 
b) tema enda kemikaaliohutuse hinnangus; c) riskijuhtimismeetmeid kä sitlevas mis tahes teabes, mi s esitatakse talle vastavalt 
artiklile 32. 
6. Kui allkasutaja ei koosta ke mikaaliohutuse aruannet vastaval t lõike 4 punktile  c, võtab ta 
arvesse aine kasutusala(sid) ning määrab kindlaks ja kohaldab kõik asjakohased 
riskijuhtimismeetmed, mida on vaja inimeste  tervist ja keskkond a mõjutavate riskide 
asjakohase ohjamise tagamiseks. Vajadusel kantakse see teave mis tahes tema poolt 
koostatavale ohutuskaardile. 
7. Allkasutajad hoiavad oma kemikaaliohutuse aruanded kättesaadavatena ja ajakohastavad 
neid. 
8. Vastavalt lõikele 4 koostatud kemikaaliohutuse  aruanne ei pea sisaldam a artikli 14 lõikes 5 
sätestatud lõppkasutustest inimeste terv isele tulenevate ri skide arvestamist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/119 
 Artikkel 38 
Allkasutajate kohustus teavet esitada 
1. Enne tarneahelas ülevalpool oleva tegutseja poolt vastavalt ar tiklile 6 või 18 registreeritud 
aine teatud viisil kasutama hakkamist või kasu tamise jätkamist esitab allkasutaja agentuurile 
käesoleva artikli lõikes 2 kirjel datud teabe järgmistel juhtudel: 
a) allkasutaja peab koostama kemikaaliohutuse aruande vastavalt artikli 37 lõikele 4; või 
b) allkasutaja tugineb artikli 37 lõike 4 punktides c või f toodud vabastusele. 
2. Allkasutaja esitatav te ave sisaldab järgmist: 
a) tema isikut identifitseeri vad andmed ja kontak tandmed vastav alt VI lisa punktile 1.1; 
b) artikli 20 lõikes 3 osutatud registreerim isnumber või -numbrid, kui need on olemas; 
c) ainet(id) identifitseeri vad andmed vastavalt VI li sa punktidele 2.1–2.3.4; 
d) identifitseerivad an dmed tootja(te) või im portija(te) või muude ta rnijate isikute kohta 
vastavalt VI lisa punktile 1.1; 
L 396/120 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 e) kasutusala(de) lühikirjeldus vastavalt VI lisa punktile 3.5 ja kasutustingimuste 
lühikirjeldus; 
f) ettepanek täiendavate katsete läbiviimisek s selgroogsete loomad ega, kui allkasutaja 
peab seda kemikaaliohutuse hinnangu koosta mise seisukohalt vajalikuks, välja arvatud 
juhul, kui allkasutaja tugi neb artikli 37 lõik e 4 punktis c säte statud erandile. 
3. Allkasutaja ajakohastab nimetatud teavet v iivitamata, kui lõ ike 1 kohaselt esitatud teave 
muutub. 
4. Allkasutaja annab agentuurile teada, kui ai ne temapoolne klassifika tsioon erineb tarnija 
omast. 
5. Käesoleva artikli lõigetele 1– 4 vastava teabe esitamine ei ol e nõutav niisuguse aine või 
valmistise koostises es ineva aine puhul, mida allkasutaj a kasutab vähem kui 1 tonn aastas 
konkreetse kasutusala jaoks, vä lja arvatud juhul, kui allkasutaj a tugineb artikli 37 lõike 4 
punktis c sätestatud erandile. 
Artikkel 39 
Allkasutaja kohustuste kohaldamine 
1. Allkasutajad peavad järgima artikli 37  nõudeid hiljemalt kaksteist kuud pärast 
registreerimisnumbri saam ist, mille tarnijad edasta vad neile ohutuskaardil. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/121 
 2. Allkasutajad peavad järgima artikli 38 nõudeid hiljemalt kuus kuud pärast 
registreerimisnumbri saam ist, mille tarnijad edasta vad neile ohutuskaardil. 
VI JAOTIS 
HINDAMINE 
1. peatükk 
Toimiku hindamine 
Artikkel 40 
Katsete läbiviimiseks  tehtud ettepanekute läbivaatamine 
1. Agentuur vaatab läbi kõik registreerimisdo kumentides või allkasut aja aruandes esitatud 
katsetamisettepanekud, mis tehakse seoses vajadusega anda aine kohta IX ja X lisas 
kirjeldatud teavet. Eelisjärjekorras tuleb läbi  vaadata selliste ainete registreerimisdokumendid, 
mis on püsivad, bioakumu leeruvad või toksilis ed või väga püsivad või väga 
bioakumuleeruvad, se nsibiliseerivad ja/või kantse rogeensed, mutageensed või 
reproduktiivtoksilised või direktiivi 67/548/E MÜ kohaselt ohtlikuks klassifitseeritud ning 
mille kogused ületavad 100 tonni aastas ja  mille kasutamine  põhjustab laialdast ja hajutatud 
kokkupuudet. 
L 396/122 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Teave selliste katsetamisettepanekute kohta, mis hõlmavad katseid se lgroogsete loomadega, 
avaldatakse agentuuri veebile hel. Agentuur avaldab oma veebilehel aine nime, ohu 
mõjupunkti, mille jaoks ettepane k katseteks selgroogsete loomadega on tehtud, ja kuupäeva, 
milleks tuleb esitada mis tahes kolmandate isikute teave. Agentuur palub kolmandatel isikutel 
esitada 45 päeva jooksul alates  avaldamiskuupäevast agentuuri määratud vormis teaduslikult 
usaldusväärset teavet ja  uuringuid, mis käsitle vad katsetamisettepaneku s käsitletud ainet ja 
ohu mõjupunkti. Agentuur võtab lõike 3 kohast otsust tehes arvesse kogu esitatud teaduslikult 
usaldusväärse teabe ja kõik uuringud. 
3. Agentuur valmistab lõikes 1 sätestatud läbivaatamise alusel ette ühe järgmistest otsustest ning 
see otsus võetakse vastu artiklites 50 ja 51 sätestatud korras: 
a) otsus, milles nõutakse asjaom as(t)elt registreerija(te)lt või allkasutaja(te)lt kavandatava 
katse läbiviimist, ning mille s määratakse uuri ngu kokkuvõtte või uuringute aruande 
kokkuvõtte esitamise tähtpäev, kui seda nõutakse I lisas; 
b) otsus, mis on kooskõlas punktiga a, kuid m illega muudetakse katse läbiviimise 
tingimusi; 
c) otsus vastavalt punktile a, b või d, kuid m illega nõutakse regi streerija(te)lt või 
allkasutaja(te)lt ühe võ i mitme täiendava katse läbiviimist juhul, kui 
katsetamisettepanekud ei vasta IX, X ja XI lisa nõuetele; 
d) otsus katse läbiviimist käsitleva  ettepaneku tagasilükkamise kohta; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/123 
 e) punktide a, b või c kohane ot sus, kui sama aine mitu regist reerijat või allkasutajat on 
esitanud ettepanekud sama katse läbiv iimiseks, andes neile võimaluse jõuda 
kokkuleppele selle osas, kes katse nende kõig i nimel läbi viib, ja  teavitada sellest 
agentuuri 90 päeva jooksul. Kui agentuuri ei teavitata se llisest kokkuleppest 90 päeva 
jooksul, määrab agentuur vastavalt vajaduse le ühe registreerija või allkasutaja kõigi 
nimel katset läbi viima.  
4. Registreerija või allkasutaja esitab agentuurile nõutava teabe kehtestatud tähtpäevaks. 
Artikkel 41 
Registreerimistaotluste vastavuse kontrollimine 
1. Agentuur võib läbi  vaadata kõik regist reerimistaotlused, et  kontrollida järgmist: 
a) kas artikli 9 kohaselt esitatud  tehnilis(t)es toimi ku(te)s sisalduv teav e vastab artiklite 10, 
12 ja 13 ning III lisa ja VI–X lisa nõuetele; 
b) kas tehnilis(t)es toimiku( te)s esitatud teabele esitata vate standardsete nõuete 
kohandused ja nendega seot ud põhjendused on kooskõ las niisuguseid kohandusi 
reguleerivate eeskirjadega, mis on sätestatud  VII–X lisas, ning XI  lisas sätestatud 
üldeeskirjadega; 
L 396/124 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 c) kas nõutav kemikaaliohutuse hinnang ja  kemikaaliohutuse aruanne vastab I lisa 
nõuetele ja kas pakutavad risk ijuhtimismeetmed on piisavad; 
d) kas vastavalt artikli 11 lõ ikele 3 või artikli 19 lõikele 2 esitat ud selgitus(ed) on 
objektiivsed. 
2. Liikmesriikide pädevatele asutustele tehakse kättesaad avaks selliste toimik ute loetelu, mille 
vastavust kontrollib agentuur. 
3. 12 kuu jooksul pärast vastavuskontrolli alusta mist võib agentuur lõ ike 1 kohaselt teostatud 
läbivaatamise alusel koostada otsuse eelnõu , mis nõuab registreerija(te)lt sellise teabe 
esitamist, mis on vajalik regist reerimisdokumentide vastavusse viimiseks teabele esitatavate 
asjakohaste nõuetega; otsuse eelnõus sätestat akse ka piisavad täht ajad täiendava teabe 
esitamiseks. Selline otsus võetakse vastu artiklites 50 ja 51 sätestatud korras. 
4. Registreerija esitab agentuurile nõ utava teabe määratud tähtpäevaks. 
5. Tagamaks, et registreerimistoimikud on mä ärusega vastavuses, valib agentuur toimikute 
vastavuse kontrollimiseks välja teatud arvu to imikuid, mis moodustavad vähemalt 5% kõigist 
agentuurile iga koguste vahe miku kohta saadetud toimikutest. Agentuur kontrollib 
eelisjärjekorras, kuid mitte ainult, toimikuid, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest 
kriteeriumidest: 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/125 
 a) toimik sisaldab artikli 10  punkti a alapunktides iv, vi ja /või vii osutat ud teavet, mis 
esitatakse eraldi vastavalt artikli 11 lõikele 3; või 
b) toimik on koostatud aine kohta, mida tood etakse või imporditakse vähemalt üks tonn 
aastas ja mis ei vasta VII lisa nõuetele, mida kohaldatakse vastavalt artikli  12 lõike 1 
punkti a või b alusel; või 
c) toimik on koostatud aine kohta, mis kuulub artikli 44 lõik es 2 osutatud ühenduse ainete 
hindamisplaani. 
6. Iga kolmas isik võib agentuur ile edastada elektroonselt teav et artikli 28 lõikes 4 osutatud 
loetelus sisalduvate ainete kohta. Toimikut e kontrollimisel ja valimisel kaalub agentuur 
nimetatud teavet koos artikli 124 kohaselt esitatud teabega. 
7. Komisjon võib pärast agentuuriga kons ulteerimist otsustada kehtestada toimikute 
väljavalimiseks teistsuguse protsendimäära ning  muuta lõikes 5 sisald uvaid kriteeriume või 
lisada uusi kriteeriume artikli 133 lõikes 4 osutatud korras. 
Artikkel 42 
Esitatud teabe kontrollimine ja toimiku hindamise järelmeetmed 
1. Agentuur vaatab läbi artik li 40 või 41 alusel tehtud otsu se tulemusena esitatud teabe ja 
koostab vajadusel asjakohase otsu se vastavalt nendele artiklitele. 
L 396/126 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Pärast toimiku hindamise lõpetamist teavitab agentuur komisjoni ja liikmesriikid e pädevaid 
asutusi hindamisel saadud teabest ja tehtud järeldustest. Pädevad asutused kasutavad nimetatud hindamisel saadud teavet artikli 45 lõik e 5, artikli 59 lõike 3 ja artikli 69 lõike 4 
kohaldamisel. Agentuur kasutab hindamisel saadud teavet artik li 44 kohaldamisel. 
Artikkel 43 
Katsete läbiviimiseks teht ud ettepanekute läbivaatamise kord ja tähtajad 
1. Mittefaasiainete puhul koostab agentuur otsuse eelnõu  vastavalt artikli 40  lõikele 3 180 päeva 
jooksul alates katsete läbiviimiseks tehtud ettepanekut sisaldava registreerimistaotluse või allkasutaja aruande saamist. 
2. Faasiainete puhul koostab agentuur otsuste eelnõud vast avalt artikli 40 lõikele 3: 
a) hiljemalt 1. detsembriks 2012 kõikide registreerimistaot luste puhul, mis laekusid 
hiljemalt 1. detsembriks 2010 ni ng mis sisaldavad ettepaneku id katsete läbi viimiseks IX 
ja I lisas teabele esitatavate nõuete täitmiseks; 
b) hiljemalt 1. juuniks 2016 kõikide registreerimistaotluste puhul, mis laek usid hiljemalt 
1. juuniks 2013 ning mis sisald avad ettepanekuid katsete läbiviimiseks ainult IX lisas 
teabele esitatavate nõuete täitmiseks; 
c) hiljemalt 1. juuniks 2022 kõikide registreerimistaotluste puhul, mis laek usid hiljemalt 
1. juuniks 2018 ning mis si saldavad ettepanekuid katsete läbiviimiseks. 
3. Artikli 40 kohaselt hinnat avate registreerimis toimikute loetelu te hakse liikmesriikidele 
kättesaadavaks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/127 
 2. peatükk 
Aine hindamine 
Artikkel 44 
Aine hindamise kriteeriumid 
1. Ühtlustatud lähenemise ta gamiseks töötab agentuur koostöös liikmesriikidega välja 
kriteeriumid ainete tähtsuse järjekorda seadmise ks, pidades silmas edasist hindamist. Tähtsuse 
järjekorda seadmine toimub riskipõhise lähene mise alusel. Kriteeriumide puhul võetakse 
arvesse järgmist: 
a) ohte käsitlev teave, näiteks kas aine sarnaneb struktuurilt teadaolevatele probleemsetele 
ainetele või ainetele, mis on püsivad ja potentsiaalselt bioakumuleeruvad, mis viitab 
sellele, et ainel või ühel või enamal selle teisendil on pr obleemseid omadusi või antud 
aine või selle teisend on püsiv ja potentsi aalselt bioakumuleeruv; 
b) kokkupuudet käsitlev teave; 
c) kogus tonnides, sealhulgas mitme registreerija poolt esitatud kogused 
registreerimisdokumentides summaarselt. 
L 396/128 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Agentuur kasutab lõikes 1 toodud kr iteeriume ühenduse hindamisplaani kavandi 
koostamiseks, mis hõlmab 3 aastat ja milles täps ustatakse ained, mida igal aastal hinnatakse. 
Ained lisatakse hindamisplaani, kui on alust arva ta (kas agentuuri poolt läbi viidud toimiku 
hindamise alusel või muule as jakohasele allikale, sealhulgas registreerimistoimikus 
sisalduvale teabele tuginedes), et nimetatud aine  kujutab endast ohtu inimeste tervisele või 
keskkonnale. Agentuur esitab hindamisplaani esialgse kavandi liikmesriikidele hiljemalt 
1. detsembriks 2011. Agentuur esitab hindami splaani iga-aastase aj akohastamise kavandi 
liikmesriikidele iga aasta  28. veebruariks. 
Agentuur võtab lõpliku ühenduse  hindamisplaani vastu artikli 76 lõike 1 punktis e sätestatud 
liikmesriikide komitee (edaspidi " liikmesriikide komitee" ) arvamuse alusel ja avaldab plaani 
oma veebilehel, nimetades ära liikmesriigi, kes hakkab teostama plaanis loetletud ainete 
hindamist vastavalt artiklile 45. 
Artikkel 45 
Pädev asutus 
1. Agentuur vastutab ainete hindamise protse ssi koordineerimise eest ja tagab ühenduse 
hindamisplaani kuuluvate ainete  hindamise. Selles tegevuses to etub agentuur liikmesriikide 
pädevate asutuste tegevusele. Aine hindamist läbi viies võivad pädevad asutused määrata muu 
asutuse, kes tegutseb nende nimel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/129 
 2. Liikmesriik võib ühenduse hindamisplaani ka vandist valida aine(d), eesmärgiga saada 
pädevaks asutuseks ar tiklite 46, 47 ja 48 kohaldamis eks. Agentuur tagab ühenduse 
hindamisplaani kavandisse kuul uva sellise aine hindami se, mida ei valinud  ükski liikmesriik. 
3. Kui kaks või enam liikmesriik i on väljendanud huvi ühe ja sama aine  hindamise vastu ning 
nad ei suuda kokku leppida sell es, kes neist peaks saama pädevaks asutuseks, määratakse 
artiklite 46, 47 ja 48 kohaldam iseks pädev asutus kindlaks vastavalt järgmisele korrale. 
Agentuur suunab küsimuse liikmesriikide komiteele, et leppida ko kku, milline asutus 
määratakse pädevaks asutuseks, võttes arvesse tootja(te) või im portija(te) asukohaliikmesriiki, 
liikmesriigi osa ühenduse sisema janduse kogutoodangust, liikmesr iigi poolt juba hinnatavate 
ainete arvu ja olemasolevaid ekspertteadmisi. 
Kui liikmesriikide komitee jõuab 60 päeva jooksul alates  küsimuse suunam isest ühehäälsele 
kokkuleppele, võtavad asjaomased lii kmesriigid ained hindamiseks vastu. 
Kui liikmesriikide komitee ei jõua ühehäälsele kokkule ppele, esitab agen tuur vastakad 
arvamused komisjonile, kes otsustab artikli 133 lõ ikes 3 osutatud korras,  millisest asutusest 
saab pädev asutus, ning asjaomased liikmes riigid võtavad ained hindamiseks vastu. 
L 396/130 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 4. Vastavalt lõigetele 2 ja 3 kindlaksmääratud  pädev asutus hindab talle määratud aineid 
vastavalt käesolevale peatükile. 
5. Liikmesriik või b agentuuri igal ajal teav itada ühenduse hindamisplaa ni mittelülitatud ainest, 
kui tema käsutuses on teavet, mis viitab, et ai ne on hindamisel prioriteetne. Agentuur teeb 
otsuse sellise aine ühenduse hindamisplaani lisamise kohta lii kmesriikide komitee arvamuse 
alusel. Kui aine lisatakse ühenduse hindamisplaan i, hakkab ainet hindama ettepaneku teinud 
liikmesriik või mõni muu liikmesriik, kes sellega nõustub. 
Artikkel 46 
Nõuded täiendava teabe esitamiseks ja esitatu d teabe kontrollimine 
1. Kui pädev asutus leiab, et on vaja täiendavat teavet, sealhulgas vajadusel teavet, mida ei nõuta 
VII–X lisas, koostab pädev asutus otsuse eelnõu , tuues välja registreerij a(te)lt täiendava teabe 
nõudmise põhjused ja kehtestades selle esitamise  tähtpäeva. Otsuse eelnõu koostatakse 12 kuu 
jooksul alates ühenduse hindamisplaani avaldamisest sellel aastal hindamisele kuuluvate ainete kohta agentuuri veebilehel.  Otsus võetakse vastu artiklites 50 ja 52 sätestatud korras. 
2. Registreerija esitab agentuurile nõ utava teabe määratud tähtpäevaks. 
3. Pädev asutus vaatab esitatud teabe läbi ja koostab 12 kuu jooksul al ates teabe esitamisest 
vajadusel asjakohased otsused vastav alt käesoleval e artiklile. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/131 
 4. Pädev asutus viib hindamistegevuse lõpule 12 kuu jooksul alates aine hindamise algusest või 
12 kuu jooksul alates teabe esit amisest vastavalt lõik ele 2 ja teatab selle st agentuurile. Kui 
nimetatud tähtpäev möödub, lo etakse hindamine lõpetatuks. 
Artikkel 47 
Sidusus muude tegevusteega 
1. Aine hindamine põhineb konkreetse aine koht a esitatud kogu asjakohasel teabel ja kõigil 
käesoleva jaotise kohastel varasematel hindami stel. Kui teave aine olemuslike omaduste 
kohta on saadud viidates sa rnase struktuuriga aine(te)le, võib hindamine hõlmata ka 
nimetatud sarnaseid aineid. Juhul kui varem on hindamise kohta tehtud otsus kooskõlas 
artikliga 51 või artikliga 52, võib artikli 46 kohaselt täiendavat teav et nõudvaid otsuse 
eelnõusid põhjendada ainult asjaolude muut umise või omandatud uute teadmistega. 
2. Ühtlustatud lähenemise tagamiseks täiendava teabe taotlemisel kontro llib agentuur artikli 46 
alusel koostatud otsuste eelnõusid ning töötab  välja kriteeriumid ja prioriteedid. Kui see on 
asjakohane, võetakse rakendusmeetmed vastu artikli 133 lõikes 3 sätestatud korras. 
L 396/132 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 48 
Aine hindamise järelmeetmed 
Pärast aine hindamise lõpuleviimist kaalub pädev asutus, kuidas kasutada hindamisel saadud teavet 
artikli 59 lõike 3, artik li 69 lõike 4 ja artikli 115 lõike 1 kohaldamisel. Pädev asutus teavitab agentuuri 
oma järeldustest selle kohta, ka s ja kuidas saadud teavet kasutada. Agentuur teavitab omakorda 
komisjoni, registreerijat ja teiste  liikmesriikide pädevaid asutusi. 
3. peatükk 
Vaheainete hindamine 
Artikkel 49 
Täiendav teave kohapeal  kasutatavate isoleeritud vaheainete kohta 
Kohapeal kasutatavate isoleeritud vaheainete puhul, mida kasutataks e rangelt ohjatud tingimustes, ei 
kohaldata ei toimiku ega aine hindamist. Kui selle  liikmesriigi pädev asutus, kelle territooriumil 
tegevuskoht asub, leiab siiski, et kohapeal kasutata va isoleeritud vaheaine ka sutamisest tuleneb risk 
inimeste tervisele ja keskkonnale, mis on võrdvä ärne artikli 57 tingimustele vastavate ainete 
kasutamisest tuleneva riskiga, ja et nimetatu d risk ei ole nõuetekoh aselt ohjatud, võib ta: 
a) nõuda registreerijalt tuvast atud riskiga otseselt seotud täie ndava teabe esita mist. Niisuguse 
nõudega kaasneb kirjalik põhjendus; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/133 
 b) vaadata üle esitatud teabe ja soovitada vajadus el asjakohaseid riski vähendamise meetmeid, et 
vähendada kõnealuse tegevuskohaga  seotud tuvastatud riske. 
Esimeses lõigus sätestatud menetlust võib rakendada ainult selles nimetatud pädev asutus. Pädev 
asutus teatab agentuuril e sellise hindamise tulemuse d ja agentuur teavitab  seejärel liikmesriikide 
pädevaid asutusi ja teeb tu lemused neile kättesaadavaks. 
4. peatükk 
Ühissätted 
Artikkel 50 
Registreerijate ja allkasutajate õigused 
1. Agentuur teeb arti klite 40, 41 või 46 al usel koostatud otsuse eelnõu asjaomas(t)ele 
registreerija(te)le või allkasutaja(te)le teatav aks, teavitades neid nende õigusest esitada 
omapoolseid märkusi 30 päeva jooksul alates otsuse eelnõu kättesaamisest. Kui asjaomane 
registreerija või allkasutaja võ i asjaomased registreerijad või allkasutajad soovivad märkusi 
esitada, esitavad nad need ag entuurile. Agentuur omakorda teatab pädevale asutusele 
viivitamata märkuste esitamisest. Pädev asutus (artikli 46 kohaselt teht ud otsuste puhul) ja 
agentuur (artiklite 40 ja 41 ko haselt tehtud otsuste puhul) võta b arvesse kõiki es itatud märkusi 
ja võib otsuse eelnõ u vastavalt muuta. 
L 396/134 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Kui registreerija on lõpeta nud aine tootmise või importim ise või toote va lmistamise või 
importimise või allkasutaja on lõpetaud kasu tamise, teatab ta sell est agentuurile, mille 
tulemusena kantakse vajaduse korral tema regi streerimisandmetesse re gistreeritud koguseks 
null ja nimetatud ainega seoses ei saa taotleda  mingit täiendavat  teavet, välja arvatud juhul, 
kui registreerija teatab aine tootmise või impordi või toote valm istamise või impordi 
taasalustamisest või allkasutaja teatab kasutamise taasalustami sest. Agentuur teatab sellest 
registreerija või allkasutaja asukoh aliikmesriigi pädevale asutusele. 
3. Registreerija võib lõpetada aine tootmi se või importimise või toote valmistamise või 
importimise ja allkasutaja võib lõpetada kasutami se pärast otsuse eelnõu kättesaamist. Sellisel 
juhul teavitab registreer ija või allkasutaja agen tuuri tegevuse lõpetami sest, mille tulemusena 
muutub tema registreerimine või aruanne keht etuks ja vastava aine kohta ei saa nõuda 
täiendavat teavet, välja arvatud juhul, kui ta  esitab uue registreerimistaotluse või aruande. 
Agentuur teatab sellest registre erija või allkasutaja asukohalii kmesriigi pädevale asutusele. 
4. Olenemata lõigetes 2 ja 3 sätestatust võib vast avalt artiklile 46 nõuda täiendavat teavet ühel 
või mõlemal alljärgneval juhul: 
a) kui pädev asutus koostab toimiku vastavalt XV lisale, milles järeld ab, et täiendava teabe 
nõudmist õigustab võimalik pikaajaline ri sk inimeste tervis ele või keskkonnale; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/135 
 b) kui seda riski suurendab märkimisväärse lt kokkupuude registreer ija(te) poolt toodetud 
või imporditud ainega või registreerija(te) valmistatud või impord itud toote koostises 
esineva ainega või allkasutaja(te) kasutatava ainega. 
Artiklites 69 kuni 73 kirj eldatud korda kohaldatakse mutatis mutandis . 
Artikkel 51 
Otsuste vastuvõtmine toimiku hindamisel 
1. Agentuur teeb artiklile 40 või 41 vastava otsuse eelnõu  liikmesriikide päde vatele asutustele 
teatavaks koos registreerija märkustega. 
2. 30 päeva jooksul alates otsuse edastamises t võivad liikmesriigi d esitada agentuurile 
ettepanekuid otsuse eelnõu muutmiseks. 
3. Kui agentuurile muudatusettepanekuid ei esitata , võtab agentuur otsuse  vastu lõike 1 kohaselt 
teatavaks tehtud kujul. 
4. Kui agentuurile esitatakse muudatusettepanekuid, võib ag entuur otsuse eelnõud muuta. 
Agentuur suunab otsuse eelnõu koos esita tud muudatusettepane kutega liikmesriikide 
komiteele 15 päeva jooksul alates lõik es 2 osutatud 30 päeva möödumisest. 
L 396/136 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. Agentuur edastab viivitamata iga muudatuse ttepaneku asjaomastele registreerijatele ja 
allkasutajatele ja anna b neile märkuste esitamiseks aega 30 päeva. Liikmesriikide komitee 
võtab saadud märkusi arvesse. 
6. Kui liikmesriikide kom itee jõuab 60 päeva jooksul alates suunamisest otsuse eelnõu osas 
ühehäälsele kokkuleppele, võtab ag entuur otsuse vastavalt vastu. 
7. Kui liikmesriikide kom itee ei jõua ühehäälsele kokkuleppel e, koostab komisjo n otsuse eelnõu, 
mis võetakse vastu artikli 133 lõikes 3 sätestatud korras. 
8. Käesoleva artikli lõiget e 3 ja 6 kohased agentuur i otsused võib vastava lt artiklitele 91, 92 ja 
93 edasi kaevata. 
Artikkel 52 
Otsuste vastuvõtmine aine hindamisel 
1. Pädev asutus edasta b vastavalt artiklile 46  oma otsuse eelnõu ag entuurile ja teiste 
liikmesriikide pädevatele asut ustele koos registreerija või allkasutaja märkustega. 
2. Artikli 51 lõikeid 2 kuni 8 kohaldatakse mutatis mutandis . 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/137 
 Artikkel 53 
Katsetega seotud kulutuste jagamine registreerijate ja/või allkasutajate  
vahelise kokkuleppe puudumisel 
1. Kui registreerijatel või allkasutajatel tuleb k äesoleva jaotise kohaselt tehtud otsuse tulemusena 
viia läbi katse, teevad nimetatud registreer ijad või allkasutajad kõik selleks, et jõuda 
kokkuleppele selles osas, kes katse teiste registr eerijate või allkasutajate nimel läbi viib, ning 
teatavad sellest agentuurile 90 päeva jooksul. Kui agentuuri ei teavitata sellisest kokkuleppest 
90 päeva jooksul, määrab agentuur ühe registre erija või allkasutaja kõigi nimel katset läbi 
viima. 
2. Kui registreerija või allkasut aja viib katse läbi teiste nimel, jagatakse uuringu läbiviimise 
kulud kõigi vahel võrdselt. 
3. Lõikes 1 osutatud juhul esitab katset läbi  viiv registreerija võ i allkasutaja kõikidele 
asjaosalisele uuringute täieliku aruande koopia. 
4. Katset teostaval ja uuringuandmeid esitaval isikul on õigus esitada teiste asjaosaliste vastu 
asjakohane nõue. Igal asjaomasel isikul on õi gus nõuda, et teisel isikul keelatakse aine 
tootmine, importimine või turule viimine, ku i nimetatud teine isik kas ei tasu oma osa 
kuludest või ei esita sellele su mmale tagatist või ei anna üle teostatud uuringuid käsitleva 
täieliku aruande koopiat. Kõik nõ uded on täitmisele pööratavad  riiklikes kohtutes. Iga isik 
võib esitada oma hüv itisnõude vahekohtule ja nõustuda vahekohtu korraldusega. 
L 396/138 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 54 
Hindamist käsitleva teabe avaldamine 
Iga aasta 28. veebruariks avalda b agentuur oma veebilehel aruand e eelneva kalendriaasta jooksul 
tehtud edusammudest seoses hindamiskohustuse tä itmisega. Nimetatud arua nne sisaldab eelkõige 
soovitusi potentsiaalsetele regi streerijatele tuleva ste registreerimisdo kumentide kvaliteedi 
parandamiseks. 
VII JAOTIS 
AUTORISEERIMINE 
1. peatükk 
Autoriseeringu nõue 
Artikkel 55 
Autoriseeringu eesmärk ja asendamise kaalutlused 
Käesoleva jaotise eesmärgiks on tagada siseturu hea toimimine, tagades seejuures väga ohtlikest 
ainetest tulenevate riskide asjakohase ohjamise ja  nende ainete järkjärgulise asendamise sobivate 
alternatiivsete ainete või tehn oloogiatega, kui need  on majanduslikult s obivad ja tehniliselt 
rakendatavad. Selleks peavad kõik autoriseeringut taotlevad tootjad, impo rtijad ja allkasutajad 
analüüsima alternatiivide kättesa adavust ja kaaluma nendega kaasnevaid riske ning asendamise 
tehnilist ja majanduslikku teostatavust. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/139 
 Artikkel 56 
Üldsätted 
1. Tootja, importija või al lkasutaja ei vii ainet ka sutamiseks turule ega ka suta seda ise, kui see 
aine on kantud XIV lisasse, välja arvatud juhul, kui: 
a) aine või valmistise või toot e koostises esineva aine sell ine kasutusala, milleks ainet 
turule viiakse või mille ks ta ise ainet kasutab, on auto riseeritud vastavalt artiklitele 60–
64; või 
b) aine või valmistise või toot e koostises esineva aine sell ine kasutusala, milleks ainet 
turule viiakse või mi lleks ta ise ainet kasutab, on vabastatud XIV lisas esitatud 
autoriseerimisnõudest vastavalt artikli 58 lõikele 2; või 
c) artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud kuupäev ei ole saabunud; või 
d) artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud kuupäev on saabunud ja kuigi taotlus 
esitati 18 kuud enne seda kuup äeva, pole otsust autoriseerim ise kohta veel vastu võetud; 
või 
e) aine on turule viidud ja vastav autoriseer ing on antud vahetult järg misele allkasutajale. 
L 396/140 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Allkasutaja võib kasutada lõikes 1 sätestatud  kriteeriumidele vastavat ainet eeldusel, et 
kasutusala vastab temast tarneahelas ülevalpool  olevale tegutsejale samaks kasutusalaks antud 
autoriseeringu tingimustele. 
3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata ainete kasutami sel teaduslikus uurimis- ja arendustegevuses. 
XIV lisas määratakse kindlaks , kas lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse seoses toote- ja 
tehnoloogiaalase uurimis- ja  arendustegevusega, ja samu ti sätestatakse kohustusest 
vabastamisel kehtivad maksimumkogused. 
4. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata aine te järgmiste kasutusalade suhtes: 
a) kasutamine taimekaitsevahendites,  mis kuuluvad direktiivi 91/414/EMÜ 
reguleerimisalasse; 
b) kasutamine biotsiidides, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalasse; 
c) kasutamine mootorikütusena vastavalt Eu roopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 
1998. aasta direktiivile 98/70/EÜ bensii ni ja diislikütuse  kvaliteedi kohta;1 
d) kasutamine kütusena mineraalõlitoodete teisaldatavates või statsionaarsetes 
põletusseadmetes ja kütusena suletud süsteemides. 
5. Ainete puhul, mille os as tuleb autoriseeringut ta otleda vaid seetõttu, et nad vastavad artikli 57 
punktide a, b või c kriteeriumide le või seetõttu , et nad on vastavalt artikli 57 punktile f 
tunnistatud ohtlikeks inimeste tervisele, ei kohaldata käes oleva artikli lõikei d 1 ja 2 järgmiste 
kasutusalade suhtes: 
a) kasutamine direktiivi 76/768/EMÜ regulee rimisalasse kuuluvates kosmeetikatoodetes; 
                                                 
1 EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/141 
 b) kasutamine määruse (EÜ) nr 1935/20 04 reguleerimisalasse kuuluvates toiduga 
kokkupuutuvates materjalides. 
6. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata valmististe koostis es esinevate järgmiste ai nete kasutamise suhtes: 
a) artikli 57 punktides d, e ja  f osutatud ained, mille kontsentratsiooni piirväärtus on alla 
0,1 massiprotsendi; 
b) kõik teised ained, mille kontsentratsio oni piirväärtus jääb allapoole väikseimat 
direktiivis 1999/45/EÜ või di rektiivi 67/548/EMÜ I lisas määratletud piirväärtust, mis 
tingib valmistise ohtlikuks klassifitseerimise. 
Artikkel 57 
XIV lisasse kantavad ained 
Järgmised ained võib kanda XIV lisas se artiklis 58 sätestatud korras: 
a) ained, mis vastavalt direk tiivi 67/548/EMÜ kriteer iumidele klassifitseer itakse 1. või 2. 
kategooria kantserogeenseteks aineteks; 
b) ained, mis vastava lt direktiivi 67/548/EMÜ kriteeriumidele klassifi tseeritakse 1. või 2. 
kategooria mutageen seteks aineteks; 
L 396/142 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 c) ained, mis vastavalt direk tiivi 67/548/EMÜ kriteer iumidele klassifitseer itakse 1. või 2. 
kategooria reproduktiiv toksilisteks aineteks; 
d) ained, mis vastavalt käesolev a määruse XIII lisas sätestatud  kriteeriumidele on püsivad, 
bioakumuleeruvad ja toksilised; 
e) ained, mis vastavalt käesolev a määruse XIII lisas sätestatud kriteeriumidele on väga püsivad 
ja väga bioakumuleeruvad; 
f) ained, millel on endokriinse id häireid põhjustavad omadus ed või millel on püsivad, 
bioakumuleeruvad ja toksilised  omadused või väga  püsivad ja väga  bioakumuleeruvad 
omadused ning mis ei vasta punktide d või e kriteeriumidele, mille kohta on olemas 
teaduslikud andmed, et nad võivad avaldada inim este tervisele või kesk konnale tõsist mõju, 
mis põhjustab samaväärset ohtu kui punktides a–e loe tletud ainete poolt av aldatav mõju, ning 
mis määratakse kindlaks üksikjuhtumipõhis elt artiklis 59 sä testatud korras. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/143 
 Artikkel 58 
Ainete kandmine XIV lisasse 
1. Kui võetakse vastu otsus kanda XIV lisasse ar tiklis 57 nimetatud ained, tehakse nimetatud 
otsus artikli 133 lõikes 4  sätestatud korras. Otsus sisald ab iga aine kohta järgmist: 
a) ainet identifitseerivad andmed  vastavalt VI lisa punktile 2; 
b) artiklis 57 osutatud aine olemuslik(ud) omadus(ed); c) üleminekukord: 
i) kuupäev(ad), alates millest on aine tu ruleviimine ja kasutamine keelatud, välja 
arvatud juhul, kui selleks on antud auto riseering (edaspidi "sulgemiskuupäev"), 
mille puhul tuleks arvestada vastava kasutusala jaoks ki ndlaks määratud 
tootmistsüklit, kui see on asjakohane; 
ii) kuupäev või kuupäevad vähemalt 18 k uud enne sulgemiskuupäeva(sid), mis ajaks 
peavad taotlused olema laekun ud, kui taotleja soovib jätkata aine kasutamist või 
viia aine turule teatavat eks kasutusaladeks pärast sulgemiskuupäev a(sid); selline 
kasutamise jätkumine on lubatud pärast sulgemisk uupäeva kuni võetakse vastu 
otsus autoriseeringu andmise kohta; 
L 396/144 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 d) läbivaatamise tähtaeg teatavate kasu tusalade puhul, kui see on asjakohane; 
e) kasutusalad või kasutuskategooriad, mis on  vabastatud autoriseerimise nõudest, kui 
selline nõue on olemas, ja sellise vabastuse tingimused, kui ne ed on olemas. 
2. Kasutusalad või kasutuskategooriad võib vaba stada autoriseerimise nõ udest eeldusel, et risk 
on nõuetekohaselt ohjatud ühenduse olemasolevat e konkreetsete õigusa ktide alusel, millega 
kehtestatakse aine kasutamisele miinimumnõud ed seoses inimeste tervise või keskkonna 
kaitsega. Selliste vabastuste ke htestamisel tuleb eelkõige arvesse võtta aine olemusega seotud 
tervise- ja keskkonnariski proportsionaalsust, nä iteks juhul kui risk olen eb aine füüsikalisest 
olekust. 
3. Enne otsust ainete kandm ise kohta XIV lisasse  soovitab agentuur liikmesriikide komitee 
arvamust arvesse võttes lisasse kandmiseks prioriteetseid aineid, tuues iga aine kohta ära 
lõikes 1 sätestatud andm ed. Prioriteetseks peet akse tavaliselt aineid: 
a) millel on püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga 
bioakumuleeruvad omadused; või 
b) mida kasutataks e laialdaselt; või 
c) mida on suurtes kogustes. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/145 
 XIV lisasse kantavate ainete ar vu ja lõike 1 alusel kindlaksmääratud kuupäeva osas tuleb 
võtta arvesse agentuuri su utlikkust käsitleda taotlu si ettenähtud aja jook sul. Agent uur esitab 
oma esimese soovi tuse XIV lisasse kantavate prioriteetsete ainete k ohta hiljemalt 1. juuniks 
2009. Agentuur esitab vähemalt  igal teisel aastal edasised soovitused täiendavate ainete 
kandmiseks XIV lisasse. 
4. Enne kui agentuur saadab oma soovituse komisjonile, teeb ta  selle avalikkusele 
kättesaadavaks oma veebilehel, nä idates selgelt ära avaldamiskuup äeva, võttes arvesse teabele 
juurdepääsu käsitlevaid artikleid 118 ja 119. Agentuur kutsub kõiki huvitatud isikuid üles 
esitama märkusi kolme kuu jooksul alates  avaldamiskuupäevast, eelkõige seoses 
kasutusaladega, mis tuleks vaba stada autoriseerimise nõudest. 
Agentuur ajakohastab oma soovituse , võttes arvesse saadud märkusi. 
5. Kui lõikes 6 ei sätest ata teisiti, ei kohaldata pä rast aine kandmi st XIV lisasse se lle aine suhtes 
VIII jaotises sätestatud menetl use alusel uusi piiranguid, mis hõlmavad aine, valmistise või 
toote koostises esineva aine XIV lisas kirjeldatud olemuslikest omadustest tulenevaid ja aine 
kasutamisega seotud riske inimeste tervisele või keskkonnale. 
6. XIV lisas loetletud ai ne suhtes võib VIII jaotises sätestat ud menetluse alusel  kehtestada uusi 
piiranguid, mis hõlmavad too(de)te koostises esinevast ainest tulenevaid riske inimeste 
tervisele või keskkonnale. 
L 396/146 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 7. XIV lisasse ei kanta aineid või sealt võetak se välja ained, mille igasugune kasutamine on 
VIII jaotise või muude ühenduse  õigusaktide alusel keelatud. 
8. Ained, mis uue teabe põhjal ei vasta enam artikli 57 krite eriumidele, arvatakse XIV lisast 
välja artikli 133 lõikes 4 osutatud korras. 
Artikkel 59 
Artiklis 57 osutatud ainete määratlemine 
1. Käesoleva artikli lõigetes  2–10 sätestatud korda kohaldatakse artiklis 57 osutatud 
kriteeriumidele vastavate ainete määratlemiseks  ja loetelu koostamise ks kandidaatainetest, 
mis lõpptulemusena kant akse XIV lisa sse. Agentuur osutab , millised selles loetelus olevad 
ained kuuluvad tema artikli 83 lõike 3 punkti e kohasesse tööprogrammi. 
2. Komisjon võib paluda  agentuuril koostada vastavalt XV lisa asjakohastele sätetele toimikud 
ainete kohta, mis tema arvates vastavad artiklis 57 sätestatud kriteeriumidele. Toimikus võib 
vajadusel piirduda osutamiseg a direktiivi 67/548/EM Ü I lisa sissekandele.  Agentuur teeb 
kõnealuse toimiku liikmesriik idele kättesaadavaks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/147 
 3. Mis tahes liikmesriik võib koostada vastava lt XV lisale toimikud ai nete kohta, mis tema 
arvates vastavad artiklis 57 sätestatud kriteeriumidele, ning edastada selle agentuurile. 
Toimikus võib vajadusel piir duda osutamisega direktiivi 67 /548/EMÜ I lisa sissekandele. 
Agentuur teeb nimetatud toimik u teistele liikmesriikidele kä ttesaadavaks 30 päeva jooksul 
alates selle saamisest. 
4. Agentuur avaldab oma veebilehe l teate, et aine koh ta on koostatud XV lisa kohane toimik. 
Agentuur kutsub kõiki huvita tud isikuid esitama  agentuurile kindlaks tähtpäevaks 
kommentaare. 
5. 60 päeva jooksul alates toimik u edastamisest võivad teised liikmesriigid võ i agentuur ise 
esitada agentuurile kommentaare aine määratle mise kohta toimikus vastavalt artiklis 57 
esitatud kriteeriumidele . 
6. Kui agentuur märkuseid ei saa ega tee, lisab ta nimetatud aine lõikes 1 osutatud loetellu. 
Agentuur võib lisada nimetatud aine oma soovituss e, mille ta esitab artikli  58 lõike 3 kohaselt. 
7. Märkuste tegemise või saamise korral suunab  agentuur toimiku liikmesriikide komiteele 
15 päeva jooksul alates lõikes 5 osutat ud 60-päevase perioodi lõppemisest. 
L 396/148 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 8. Kui liikmesriikide komitee jõuab 30 päeva jooksul alates toimi ku suunamisest aine 
määratlemise osas ühehäälsele ko kkuleppele, lisab agentuur aine lõikes 1 osutatud loetellu. 
Agentuur võib lisada nimetatud aine oma soovituss e, mille ta esitab artikli  58 lõike 3 kohaselt. 
9. Kui liikmesriikide komitee ei jõua ühehäälsele kokku leppele, koostab komisjon aine 
määratlemist kä sitleva ettepaneku eelnõu kolme kuu jooksul alates lii kmesriikid e komitee 
arvamuse saamisest. Lõplik ot sus aine määratlemise kohta võe takse vastu artikli 133 lõikes 3 
sätestatud korras. 
10. Agentuur avaldab lõikes 1 osutatud loetelu oma veebilehel ja ajakoh astab seda viivitamata 
pärast seda, kui on tehtud otsus aine loetellu kandmise kohta. 
2. peatükk 
Autoriseeringu andmine 
Artikkel 60 
Autoriseeringu andmine 
1. Komisjon vastutab autoris eerimist käsitlevate otsuste tege mise eest kooskõlas käesoleva 
jaotisega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/149 
 2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, anta kse autoriseering siis, kui aine kasutamisel selle 
XIV lisas kirjeldatud olemuslikest omadustest tu lenev risk inimeste te rvisele või keskkonnale 
on piisavalt ohjatud vastavalt I lisa punktile 6.4 ja dokumentee ritud taotleja kemikaaliohutuse 
aruandes, võttes arvesse artikli 64  lõike 4 punktis a vi idatud riskianalüüsi komitee arvamust. 
Autoriseeringu andmisel ja kõ ikidel selles sätest atud tingimustel arvestab komisjon kõigi 
otsuse tegemise ajal teadaolevate heidete, emis sioonide ja kadudega, sealhulgas difuussetest 
või dispergeerivatest kasutustest tulenevate riskidega. 
Komisjon ei arvesta ohtusid inimeste terv isele, mis tulenevad aine kasutamisest 
meditsiiniseadmes, mida reguleeritakse nõuk ogu 20. juuni 1990. aasta direktiiviga 
90/385/EMÜ (aktiivseid siirdatavaid medits iiniseadmeid käsitl evate liikmesriikide 
õigusnormide ühtlustamise kohta),1 nõukogu 14. juuni 2003. aasta direktiiv iga 93/42/EMÜ 
(meditsiiniseadmete kohta)2 või Euroopa Parlamendi ja nõ ukogu 27. oktoobr i 1998. aasta 
direktiiviga 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro  diagnostikavahendite kohta3. 
3. Lõiget 2 ei kohaldata: 
a) artikli 57 punktide a, b, c või f kriteeriumidele vastavate ai nete suhtes, mille puhul ei ole 
võimalik määrata kindlaks piirväärtusi  vastavalt I lisa punktile 6.4; 
b) artikli 57 punktide d või e kriteeriumidele vastavate ainete suhtes; 
                                                 
1 EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17. Direktiivi on vi imati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003. 
2 EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muud etud määrusega (EÜ) nr 1882/2003. 
3 EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muud etud määrusega (EÜ) nr 1882/2003. 
L 396/150 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 c) artikli 57 punktis f kirjeldatud ainete s uhtes, millel on püsivad , bioakumuleeruvad ja 
mürgised omadused või vä ga püsivad ja väga bi oakumuleeruvad omadused. 
4. Kui autoriseeringut ei saa anda lõike 2 alusel või lõikes 3 nimetatud ainetele, võib 
autoriseeringu anda ainult juhul, kui tõendatakse,  et sotsiaal-majanduslik kasu kaalub üles 
aine kasutamisest inimeste terv isele või keskkonnale tulenevad riskid, ning  puuduvad sobivad 
alternatiivsed ained või tehnoloogiad. Vastav otsus võetakse  vastu artikli 64 lõike 4 punktides 
a ja b viidatud riskianalüüsi komitee ja sotsiaal-majanduslik u analüüsi komitee arvamusi 
arvestades ning pärast kõikide jä rgmiste asjaolude arvesse võtmist: 
a) aine kasutamisest tulenev risk, sealhulgas kavandatavate riskijuhtimismeetmete 
asjakohasus ja tõhusus; 
b) taotleja või muu huvitatud isiku tõendatud sotsiaal-majanduslik ka su, mis tuleneb aine 
kasutamisest, ja autoriseeringu andmisest keeldumise sotsiaal-majanduslikud mõjud; 
c) taotleja poolt artikli 62 lõik e 4 punkti e alusel esitatud alternatiivsete ainete või taotleja 
poolt artikli 62 lõike 4 punkti f alusel esitatu d mistahes asendamise  kava analüüs ning 
artikli 64 lõike 2 alusel esitatud mis tahes kolmanda isiku panused; 
d) olemasolev teave mis tahes alternatiivsete ainete või tehn oloogiate põhjustatud riskidest 
inimeste tervisele või keskkonnale. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/151 
 5. Sobivate alternatiivsete ai nete või tehnoloogiate kättesaadavust hinnates peab komisjon 
arvesse võtma kõiki asjakohase id aspekte, sealhulgas  
a) kas, võttes arvesse risk ijuhtimismeetmete asjakohasust ja tõhusust, vähenevad 
alternatiivsetele ainetele ül emineku tulemusena üldised ri skid inimeste tervisele ja 
keskkonnale; 
b) alternatiivide tehnilist ja majanduslikku teostata vust taotleja jaoks. 
6. Kasutusala autoriseeringut ei anta, kui s ee nõrgendaks XVII lisas sätestatud piirangut. 
7. Autoriseering antakse üksnes juhul, kui taotlus vastab artikli 62 nõuetele. 
8. Autoriseeringud vaadatakse teatud aja möödumisel läbi, il ma et see piiraks otsuseid 
autoriseeringu järgnevate läbiv aatamistähtaegade kohta ja tava liselt kehtestatakse tingimused, 
sealhulgas seire. Autoriseerin gu läbivaatamise tähtaja pikkus  määratakse iga üksiku juhtumi 
puhul eraldi, võttes arvesse kogu  asjakohast teavet, sealhulgas vajadusel lõike 4 punktides a 
kuni d loetletud asjaolusid. 
9. Autoriseeringus esitatakse: 
a) isik(ud), kellele au toriseering antakse; 
b) ainet(aineid) identifitseerivad; 
L 396/152 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 c) kasutusala(d), mille kohta autoriseering antakse; 
d) autoriseeringu mis tahes tingimused; e) läbivaatamistähtaeg; f) seirekorraldus. 
10. Olenemata autoriseeringu mis tahes tingimustest tagab autoriseeringu va ldaja, et kokkupuudet 
vähendatakse sellise ta semeni, mis on tehniliselt ja praktiliselt võimalik. 
Artikkel 61 
Autoriseeringute läbivaatamine 
1. Vastavalt artiklile 60 an tud autoriseeringud on kehtivad seni, kuni komisjon teeb 
läbivaatamise alusel otsuse nende muutmise või tühistamise kohta, eeldusel, et autoriseeringu 
valdaja esitab läbiv aatamise aruande vähemalt 18 kuud enne autoriseeringu 
läbivaatamistähtaja möödumist. Uue taotluse puhul võib auto riseeringu valdaja esmase 
taotluse kõikide osade uuesti esitamise asemel esitada ainu lt olemasoleva autoriseeringu 
numbri vastavalt teisele, kolman dale ja neljandale lõigule. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/153 
 Autoriseeringu valdaja, kellele an ti autoriseering vast avalt artiklile 60, esita b artikli 62 lõike 4 
punktis e osutatud alternatiivide analüüsi (sealhu lgas vajadusel taotleja asjakohase uurimis- ja 
arendustegevuse kohta) ning artikli 62 lõik e 4 punkti f alusel es itatud asendu splaanide 
ajakohastatud versioonid. Kui a lternatiivide analüüsi ajakohastatud versioonist nähtub, et on 
olemas artikli 60 lõike 5 asjaoludega sobiv alte rnatiiv, esitab ta asendu splaani, kaasa arvatud 
taotleja kavandatud meetmete ajak ava. Kui autoriseeringu valdaj a ei suuda tõendada, et risk 
on adekvaatselt ohjatud, esitab ta  ühtlasi esmases taotluses sisaldunud sotsiaal-majandusliku 
analüüsi, alternatiivsete ainete ja tehnoloo giate analüüsi ning asenduskava ajakohastatud 
versioonid. 
Kui ta nüüd suudab tõendada, et risk on piisavalt ohj atud, esitab ta ajakohastatud 
kemikaaliohutuse aruande. 
Kui esmase taotluse mis tahes muud osad on muutunu d, esitab ta nende osade ajakohastatud 
andmed. 
Kui käesoleva lõike alusel esitatakse ajakohas tatud teavet, tehakse otsus autoriseeringu 
läbivaatamisel muutmiseks või tü histamiseks artiklis 64 osutat ud korras, mida kohaldatakse 
mutatis mutandis . 
L 396/154 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Autoriseeringuid võib igal ajal läbi vaadata, kui: 
a) esmase autoriseeringuga seonduvad asjaol ud on muutunud sellise lt, et nad mõjutavad 
inimeste tervisele või keskko nnale avalduvat riski või mu udavad sotsiaal-majanduslikke 
mõjusid; või 
b) saadakse uut teavet või malike asendusainete kohta. 
Komisjon määrab mõistliku tähtpäeva, mis ajak s autoriseeringu valdaja(d) võib (võivad) 
esitada läbivaatamiseks vajalikku  täiendavat teavet, ning teatab, mis ajaks ta võtab vastu 
otsuse vastavalt artiklile 64. 
3. Oma läbivaatamisotsuses võib komisjon asjaol ude muutudes ja proportsionaalsuse põhimõtet 
arvesse võttes autoriseeringut muuta või selle t ühistada, kui muutunud asjaolude alusel ei 
oleks autoriseeringut antud või ku i artikli 60 lõikega 5 kooskõla s olevad sobivad alternatiivid 
muutuvad kättesaadavaks. Viimasel juhul palu b komisjon autoriseerin gu valdajal esitada 
asendusplaan osana tema taotlusest või uuen damisest, kui too ei ole seda juba teinud. 
Juhul, kui esineb tõsine ja ot sene risk inimeste tervisele võ i keskkonnale, võib komisjon 
autoriseeringu kuni läbivaatam iseni peatada, võttes seejuures arvesse proportsionaalsuse 
põhimõtet. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/155 
 4. Kui direktiivis 96/61/EÜ osutatud keskkonn akvaliteedi standardit ei järgita, võib asjaomase 
aine kasutamisalale antud autoris eeringud uuesti läbi vaadata. 
5. Kui direktiivi 2000/60/EÜ ar tikli 4 lõikes 1 osutatud keskko nnaalaseid eesmärke ei järgita, 
võib autoriseeringud asjaomase aine kasutamiseks vastavas jõgikonnas uuesti läbi vaadata. 
6. Kui läbivaatamise tulemusena on aine kasutamine Euroopa Parlamendi ja  nõukogu 29. aprilli 
2004. aasta määruse (EÜ) nr  850/2004 (püsivate orgaan iliste saasteainete kohta)1 kohaselt 
keelatud või muul viisil piiratud, tühistab komisjon vastava kasutusala autoriseeringu. 
Artikkel 62 
Autoriseeringutaotlused 
1. Autoriseeringutaotlus esitatakse agentuurile. 
2. Autoriseeringutaotlusi võib ( võivad) esitada aine to otja(d), importija(d) ja /või allkasutaja(d). 
Taotlusi võib esitada üks või mitu isikut. 
3. Taotlusi võib esitada XI lisa punkti 1.5 ainete  rühma määratlusele vastava ühe või mitme aine 
ja ühe või mitme kasutusa la kohta. Taotlusi võib esitada ta otleja omakasutus(t)e kohta ja/või 
kasutusalade kohta, milleks ta kavatseb aine turule viia. 
                                                 
1 ELT L 158, 30.4.2004 , lk 7. Parandus on avaldatu d ELT L 229, 29. 6.2004, lk 5. 
L 396/156 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 4. Autoriseeringutaotlus si saldab järgmist teavet: 
a) aine(ainete) identifitseerimisa ndmeid vastavalt VI lisa punktile 2; 
b) taotleja(te) nimi (nimed) ja kontaktandmed; c) autoriseeringutaotlus, milles täpsustatakse, missugus(t)eks kasutusala(de)ks 
autoriseeringut soovitaks e, ning milles kirjeldatakse aine  kasutamist valmististe ja/või 
toodete koostises, kui see on asjakohane; 
d) kemikaaliohutuse aruanne vastavalt I lisale (kui seda ei ole juba esitatud 
registreerimistaotluse osana), mis hõlmab ai ne(te) XIV lisas määr atletud olemuslikest 
omadustest tulenevaid riske inimes te tervisele ja/või keskkonnale; 
e) alternatiive käsitlev anal üüs, milles kaalutakse ne ndega seonduvaid riske ning 
asendamise tehnilist ja maja nduslikku teostatavust, sealhul gas vajadusel teave taotleja 
asjakohase uurimis- ja arendustegevuse kohta; 
f) kui punktis e osutatud anal üüsist nähtub, et on olemas artikli 60 lõike 5 asjaoludega 
sobivad alternatiivid, esitatakse asendusplaan ning taotleja kavandatud meetmete 
ajakava. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/157 
 5. Taotlus võib si saldada järgmist: 
a) sotsiaal-majanduslik analüüs, mis on  läbi viidud vast avalt XVI lisale; 
b) põhjendus selle kohta, miks ei arvestatud riske inimeste tervisele ja keskkonnale, mis 
tulenevad kas: 
i) aine emissioonist, mis on pärit käitisest, millele  on antud luba vastavalt 
direktiivile 96/61/EÜ; või 
ii) aine heitmetest, kui heit med on pärit punktreostusallik ast, mille suhtes kehtib 
direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 osutatud eelneva reguleerimise nõue ja 
mida reguleeritakse sama direktiivi artikli 16 alusel vastu võetud õigusaktidega. 
6. Taotlus ei sisalda ohtusi d inimeste tervisele, mis tulenevad aine kasutamisest 
meditsiiniseadmes, mi da reguleeritakse nõukog u direktiividega 90/385/ EMÜ, 93/42/EMÜ ja 
98/79/EÜ. 
7. Autoriseeringutaotluse esitamisel tuleb maksta tasu, mida nõutakse vastavalt IX jaotisele. 
L 396/158 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 63 
Järgmised autoriseeringutaotlused 
1. Kui aine kasutusala kohta on esitatud autori seeringutaotlus, võib järg mine taotleja viidata 
eelmise taotluse asjakoha stele osadele, mis esitati vastavalt ar tikli 62 lõike 4 pu nktidele d, e ja 
f ning lõike 5 punktile a eeldusel, et järgmisel taotlejal on autoriseeringutaotluse nendele 
osadele viitamiseks autoriseeringu varasema taotleja nõusolek. 
2. Kui aine kasutusala kohta on antud autoriseerin g, võib järgmine taotleja  viidata autoriseeringu 
valdaja poolt vastavalt artikli 62  lõike 4 punktidele d, e ja f ni ng lõike 5 punkt ile a esitatud 
eelmise taotluse asjakoha stele osadele eeldusel, et järgmisel ta otlejal on autori seeringutaotluse 
nendele osadele viitamiseks auto riseeringu valdaja nõusolek. 
3. Enne varasematele taotlustel e viitamist vastavalt lõigetele 1 ja 2 peab järgmine taotleja 
nõuetekohaselt ajakohastama eelm ises taotluses esitatud teabe. 
Artikkel 64 
Autoriseerimisotsuste tegemise kord 
1. Agentuur teatab taotlejale taotluse kättesaa mise kuupäeva. Agentuuri riskihindamise komitee 
ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee esitavad oma arvamust e eelnõud kümne kuu 
jooksul alates taotluse  saamise kuupäevast. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/159 
 2. Võttes arvesse teabele juur depääsu käsitlevaid artikleid 11 8 ja 119, teeb agentuur oma 
veebilehel kättesaadavaks üldise te abe kasutusalade kohta, mille kohta on saabun ud taotlused, 
ja autoriseeringute läbivaatamise kohta ning määrab tähtpäeva, mis ajaks võivad asjast 
huvitatud kolmandad isikud esitada  teavet alternatiivsete ainete või tehnoloogiate kohta. 
3. Oma arvamust ette valmistades kontrollib ig a lõikes 1 viidatud kom itee esmalt, kas taotlus 
sisaldab kogu artiklis 62 kirjeldatud teavet, mis on asjakohane tema  pädevuse seisukohalt. 
Vajadusel esitavad komiteed tein eteisega konsulteerides taotle jale ühise taotluse täiendava 
teabe saamiseks, et viia tao tlus vastavusse artikli 62 nõue tega. Kui sotsiaal-majandusliku 
analüüsi komitee peab seda vajalikuks, võib ta nõuda, et taotleja või  kolmas isik esitaks 
kindlaksmääratud tähtaja jooksu l täiendavat teavet võimalike alternatiivsete ainete ja 
tehnoloogiate kohta. Ko miteed võtavad samuti arvesse kol mandate isikute esitatud teavet. 
4. Arvamuste eelnõud sisaldavad järgmisi elemente: 
a) riskihindamise komitee: taotlusele vastavast aine kasutusalast tulenevate inimeste 
tervise- ja/või keskkonnariskide, sealhulg as riskijuhtimismeetm ete asjakohasuse ja 
tõhususe hindamine ja võimalike st alternatiividest tulenevate  riskide hindamine, kui see 
on asjakohane; 
L 396/160 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 b) sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee: so tsiaal-majanduslike tegurite hindamine ning 
taotlusele vastava aine  kasutusalaga seotud alternatiivide olemasolu,  sobivus ja tehniline 
teostatavus, kui taotlu s on esitatud kooskõlas artikliga 62  ning käesoleva artikli lõike 2 
alusel esitatud kolmandate isikute panused. 
5. Agentuur saadab nimetatud ar vamuste eelnõud taotle jale lõikes 1 sätest atud tähtpäevaks Ühe 
kuu jooksul alates arvamuse eelnõu kättesaamises t võib taotleja esitada  kirjaliku teatise, 
milles avaldab soovi teha märkusi. Arvamuse eelnõu loetakse kättesaaduks seitse päeva pärast 
selle saatmist agentuuri poolt. 
Kui taotleja ei soovi mä rkusi teha, saadab agentuur arvamu sed komisjonile, liikmesriikidele ja 
taotlejale 15 päeva jook sul alates tähtaja lõppemisest, m ille jooksul taotle ja võis märkusi 
esitada või 15 päeva jooksul alat es taotlejalt teatise saamisest, et viiman e ei soovi märkusi 
esitada. 
Kui taotleja soovib  märkusi esitada, saadab ta need agen tuurile kirjalikult kahe kuu jooksul 
alates arvamuse eelnõu kättesaam isest. Komiteed kaaluvad mä rkusi ja võtavad oma lõpliku 
arvamuse vastu kahe kuu jooksul alates kirjal ike märkuste kättesaami sest, võttes seejuures 
märkusi arvesse, kui se e on asjakohane. Järgmise 15 päeva jooksul sa adab agentuur 
arvamused koos kirj alike märkustega komisjonile, liikmesriikidele ja taotlejale. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/161 
 6. Agentuur teeb vastavalt artik litele 118 ja 119 kindlaks, millise d tema arvamust e ja nende mis 
tahes lisade mittesal ajased osad tuleks teha avalikkusele  kättesaadavaks agen tuuri veebilehel. 
7. Artikli 63 lõikega 1 reguleer itud juhtudel käsitleb agentuur taotlusi koos, tingimusel et 
esimese taotluse tähtpäev adest peetakse kinni. 
8. Komisjon koostab autoriseer ingu andmise otsuse eelnõu kolm e kuu jooksul alates agentuuri 
arvamuste saamisest. Lõplik otsus autorise eringu andmise või au toriseeringu andmisest 
keeldumise kohta tehakse artikli 133 lõikes 2 osutatud korras. 
9. Komisjoni otsuste kokk uvõtted, sealhulgas autoriseeringu numb er ja otsuse põhjused (eriti kui 
on olemas sobivad alternatiiv id), avaldatakse Euroopa Li idu Teatajas ning tehakse 
avalikkusele kättesaadavaks agentuuri poolt loodud ja ajakohastatavas andmebaasis. 
10. Artikli 63 lõikega 2 reguleeritu d juhtudel lühendatakse käesol eva artikli lõikes 1 sätestatud 
tähtaega viiele kuule. 
L 396/162 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. peatükk 
Autoriseeringud tarneahelas 
Artikkel 65 
Autoriseeringu valdajate kohustus 
Nii autoriseeringu valdajad kui ka ar tikli 56 lõikes 2 osutatud allkasut ajad, kes lisavad aineid valmistise 
koostisesse, kannavad autori seeringu numbri märgistu sele enne sellise aine võis sellist ainet sisaldava 
valmistise lubatud ka sutuse eesmärgil turu le viimist, ilma et  see piiraks direk tiivide 67/548/EMÜ ja 
1999/45/EÜ kohaldamist. Seda tuleb teha viivita mata, kui autoriseerin gu number on tehtud 
avalikkusele kättesaadavaks vast avalt artikli 64 lõikele 9. 
Artikkel 66 
Allkasutajad 
1. Allkasutajad, kes kasutavad ainet vastavalt artikli 56 lõikele 2, t eavitavad agentuuri kolme 
kuu jooksul alates aine esimesest tarnest. 
2. Agentuur loob registri allkas utajate kohta, kes on esitanud te atise vastavalt lõikele 1, ning 
ajakohastab seda registrit. Ag entuur tagab liikmesriikide päde vatele asutuste le juurdepääsu 
kõnealusele registrile. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/163 
 VIII  JAOTIS 
TEATUD  OHTLIKE  AINETE,  VALMISTISTE  JA  
TOODETE  TOOTMISE,  TURULEVIIMISE  JA  
KASUTAMISE  PIIRANGUD 
1. peatükk 
Üldküsimused 
Artikkel 67 
Üldsätted 
1. Ainet või valmistise või toote koostises esinevat ai net, millele kehtivad  XVII lisas toodud 
piirangud, ei toodeta, viida turule ega kasutata  juhul, kui aine ei vasta nimetatud piirangu 
tingimustele. See ei kehti aine tootmisel, turuleviimisel või kasutamisel tea duslikus uurimis- 
ja arendustegevuses. XVII lisas mä äratakse kindlaks, kas piirangut ei kohaldata seoses toote- 
ja tehnikaalase uurimis- ja arendustegevusega, ja  samuti sätestatakse piirangust vabastamisel 
kehtivad maksimumkogused. 
2. Piirangutele, mis on seotud inimeste tervist mõju tavate riskidega di rektiivi 76/768/EMÜ 
reguleerimisalas, ei kohaldata lõiget 1 ainete kasutamisel nimetatud direktiivis määratletud kosmeetikatoodetes. 
L 396/164 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Kuni 1. juunini 2013 säili tab liikmesriik kõik aine tootmisele, turule viimisele või 
kasutamisele kehtestatud olemasolevad ja range mad piirangud seoses XV I lisaga, eeldusel et 
nimetatud piirangutest on teav itatud vastavalt asutamislepingule. Hiljemalt 1. juuniks 2009 
koostab ja avaldab komisjon nimetatud piirangute loetelu. 
2. peatükk 
Piirangute kehtestamise menetlus 
Artikkel 68 
Uute piirangute kehte stamine ja kehtivate piirangute muutmine 
1. Kui aine tootmisest, kasutamisest või tu ruleviimisest tuleneb in imeste tervisele või 
keskkonnale lubamatu ri sk, millega on vaja tegeleda ühen duse tasandil, m uudetakse XVI lisa 
vastavalt artikli 133 lõikes 4 osutatud korrale, võttes vast u uusi piiranguid või muutes 
XVI lisas toodud kehtivaid piirangu id nii aine kui valmistise või toote koostises esineva aine 
tootmise, kasutamise või  turuleviimise kohta vastavalt ar tiklites 69–73 säte statud korrale. 
Selliste otsuste tegemisel võetakse arvesse piiran gu sotsiaal-majanduslik ku mõju, sealhulgas 
alternatiivide olemasolu. 
Esimest lõiku ei kohaldata aine  kasutamisel kohapeal kasutatava isoleeritud vaheainena. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/165 
 2. Nii aine kui valmistise või toote koostises esin eva aine puhul, mis vastab  1. või 2. kategooria 
kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumidele ja mida tarbija võib kasutada ning mille ko hta komisjon on te inud ettepaneku 
kehtestada piirangud tarbijakasutusele, muudetakse XVI lisa artikli 133 lõikes 4 sätestatud 
korras. Artikleid 69 –73 ei kohaldata. 
Artikkel 69 
Ettepaneku koostamine 
1. Kui komisjon arvab, et aine tootmine, turule viimine või kasutamine nii ainena kui valmistise 
või toote koostisainena kujutab inimeste tervisele või keskkonnale sellis t riski, mis pole 
piisavalt ohjatud ja  millega on vaja tegele da, palub komisjon agent uuril koostada XV lisa 
nõuetele vastav toimik. 
2. XIV lisasse kantud ainete puhul kaalub agentuur  pärast artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis i 
osutatud kuupäeva, kas nimeta tud aine kasutamine  toodetes kujutab endast sellist riski 
inimeste tervisele või keskkonnale, mida ei ole piisavalt ohjatud. Kui ag entuur leiab, et riske 
ei ole piisavalt ohjatud,  koostab ta XV lisa nõuetele vastava toimiku. 
3. 12 kuu jooksul pärast komisj onilt lõikes 1 nimetatud taotluse  saamist ja kui  kõnealuses 
toimikus tõendatakse, et lisaks olemasolevat ele meetmetele on vajalik rakendada ühenduse 
tasandil uusi meetmeid, soovita b agentuur piiranguid, et alga tada piirangute kehtestamise 
menetlus. 
L 396/166 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 4. Kui liikmesriik leiab, et aine tootmine, turu leviimine või kasutamine nii ainena kui valmistise 
või toote koostisainena kujutab inimeste tervisele või keskkonnale sellis t riski, mis pole 
piisavalt ohjatud ja  millega on vaja tegeleda , teavitab ta agentuuri oma ettepanekust koostada 
XV lisa asjakohaste sätete nõue tele vastav toimik. Kui aine ei  ole arvatud käesoleva artikli 
lõikes 5 osutatud agentuuri hallatavasse loetel lu, koostab liikmesriik 12 kuu jooksul pärast 
agentuuri teavitamist XV lisa nõue tele vastava toimiku.  Kui kõnealuses toimikus tõendatakse, 
et lisaks olemasolevatele meetme tele on vajalik rakendada ühe nduse tasandil uusi meetmeid, 
esitab liikmesriik to imiku agentuurile XV lisas sätestatud  vormis, et algatada piirangute 
kehtestamise  menetlus. 
Agentuur või liikmesrii gid viitavad mis tahes toimikule, kemikaaliohutuse  aruandele või 
riskide hindamisele, mis on agentuurile või l iikmesriigile esita tud käesoleva määruse alusel. 
Samuti viitavad agen tuur või liikmesr iigid mis tahes asjakohasele  riskihindami sele, mis on 
esitatud ühenduse muude määruste ja direktii vide kohaldamisel. Selleks annavad teised 
asutused, näiteks agentuurid, mis on asutatud ühenduse õigu se alusel ja mis täidavad 
sarnaseid ülesandeid, asjaomasel e liikmesriigile või agentuuril e sellekohase taotluse korral 
teavet. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/167 
 Riskihindamise komitee ja sotsia al-majandusliku anal üüsi komitee kontrollivad, kas esitatud 
toimik vastab XV lisa  nõuetele. 30 päeva jooksul alates  toimiku kättesaa misest teavitab 
vastav komitee piirangute kehtestamist soovi tanud liikmesriiki või agentuuri sellest, kas 
toimik on nõuetekohane. Kui toimik ei ol e nõuetekohane, esitatakse agentuurile või 
liikmesriigile kirja likult põhjendused 45 päeva jooksul  alates toimiku kättesaamisest. 
Agentuur või liikmesr iik viib toimiku nõuetega vastavusse 60 päeva jo oksul alates komiteede 
põhjenduste kättesaamisest; vast asel korral lõpetatakse käesoleva peatüki kohane menetlus. 
Agentuur avaldab viivitamata komisjoni või lii kmesriigi kavatsuse algatada aine suhtes 
piirangute kehtestamise menetlus ning teavita b sellest neid, kes on esitanud tao tluse antud 
aine registreerimiseks. 
5. Agentuur haldab loetelu ai netest, mille kohta kas agentuur  või liikmesriik  kavandavad 
koostada või koostavad XV lisa nõuetele vastavat toimikut ettepandud piirangu 
kehtestamiseks. Kui aine kuulub sellesse loetellu , teist samasugust toimik ut ei koostata. Kui 
kas liikmesriik või agentu ur teeb ettepaneku XVII lisas loetletud olemasoleva piirangu 
läbivaatamiseks, tehakse selleko hane otsus artikli 133 lõikes 2 sätestatud ko rras liikmesriigi 
või agentuuri esitatud tõendite põhjal. 
L 396/168 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 6. Ilma et see piiraks artiklite 118 ja 119 kohaldamist, teeb agentuur oma veeb ilehel avalikkusele 
viivitamata kättesa adavaks kõik toimikud, mis vastavad XV lisa nõuetele, kaasa arvatud 
vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 ette pandud piirangud, näidat es sealjuures selgelt 
ära avaldamiskuupäeva. Agent uur kutsub kõiki huvitatud isik uid üles esitama kuue kuu 
jooksul alates avaldamise kuupäe vast üksikult või ühiselt järgmist: 
a) märkusi toimikute ja so ovitatud piirangute kohta; 
b) soovitatud piirangute eeliseid ja puudusi uurivat sotsiaal-majanduslikku analüüsi või 
teavet, mis võib kaasa aidata sotsiaal-maj andusliku analüüsi teostamisele. Analüüs peab 
vastama XVI lisa nõuetele. 
Artikkel 70 
Agentuuri arvamus: riskihindamise komitee 
Üheksa kuu jooksul alates artikli 69 lõikes 6 osutatud avaldamisk uupäevast koostab riskihindamise 
komitee toimiku asjaomaseid osi ar vesse võttes arvamuse selle koht a, kas soovitatu d piirangud on 
asjakohased tervise- ja/või keskkonnaohu vähend amiseks. Nimetatud arva muses võetakse arvesse 
liikmesriikide koostatud toimikut või  agentuuri poolt komisjoni taot lusel koostatud toimikut ning 
artikli 69 lõikes 6 osutatud huvitatud isikute seisukohti. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/169 
 Artikkel 71 
Agentuuri arvamus: sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee 
1. Kaheteistkümne kuu jooksul alates artikli 69 lõikes 6 osutatud aval damiskuupäevast koostab 
sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee soovitatud piir angute kohta arvamuse, mis põhineb 
toimiku asjaomaste osade ja  piirangutega seotud sots iaal-majanduslike mõjude 
arvessevõtmisel. Komitee koostab arvamuse eeln õu soovitatud piirangute  ja nende sotsiaal-
majanduslike mõjude kohta, arve stades artikli 69 lõike 6 punk tile b vastavaid analüüse või 
teavet, kui need on olemas. Ag entuur avaldab arvamuse eelnõu  viivitamata om a veebilehel. 
Agentuur kutsub huvitatud isikuid üles esitam a märkuseid arvamuse eelnõu kohta 60 päeva 
jooksul pärast kõnealuse ar vamuse eelnõu avaldamist. 
2. Sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee võtab viivitamata vastu oma arvamuse, võttes 
vajaduse korral arvesse määratud tähtpäevak s saadud märkusi. Kõnealuses arvamuses 
arvestatakse huvitatud isikute märkuste ja so tsiaal-majandusliku analüüsiga, mis on esitatud 
artiklite 69 lõike 6 punkti b ja käesoleva artikli lõike 1 alusel. 
3. Kui riskihindamise komitee ar vamus erineb olulise lt soovitatud piirangutest, võib agentuur 
sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamuse esita mise tähtaega maksimaalselt 90 päeva 
võrra edasi lükata. 
L 396/170 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 72 
Arvamuse esitamine komisjonile 
1. Agentuur esitab komisjonile  viivitamata riskihindamise ko mitee ja sotsia al-majandusliku 
analüüsi komitee arvamused ainena või valmistise või toote koostises es inevate ainete osas 
soovitatud piirangute ko hta. Kui üks või kumbki komitee ei esita oma arvamust artiklis 70 ja 
artikli 71 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks, te avitab agentuur sellest komisjoni ja esitab 
põhjused. 
2. Ilma et see piiraks artiklit e 118ja 119 kohaldamist , avaldab agentuur kahe komitee arvamused 
viivitamata oma veebilehel. 
3. Agentuur esitab komisjonile ja/või liikm esriigile taotluse korral kõik dokumendid ja 
tõendusmaterjalid, mis on agen tuurile esitatud või mida agentuur on  arvesse võtnud. 
Artikkel 73 
Komisjoni otsus 
1. Kui artiklis 68 sätestatud tingimused on  täidetud, koostab komisjon XVII lisa muudatuse 
eelnõu kolme kuu jooksul alates sotsiaal-maj andusliku analüüsi komitee arvamuse saamisest 
või artikli 71 alusel kehtestatud tähtpäevaks,  kui kõnealune komitee ei esita oma arvamust, 
olenevalt sellest, kumb on varasem. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/171 
 Kui muudatuse eelnõu kaldub es ialgsest ettepanekust kõrvale või kui selles ei ole arvestatud 
agentuuri arvamustega, lisab komisjon üksikasj aliku selgituse erinevuste põhjuste kohta. 
2. Lõplik otsus võetakse vastu artikli 133 lõikes 4 osutatud korras. Komisjon saadab muudatuse 
eelnõu liikmesriikidele vähemalt 45 päeva enne hääletamist. 
IX JAOTIS 
TASUD 
Artikkel 74 
Tasud 
1. Artikli 6 lõike 4, artik li 7 lõigete 1 ja 5, arti kli 9 lõike 2, artikli 11 lõ ike 4, artikli 17 lõike 2, 
artikli 18 lõike 2, artik li 19 lõike 3, artikli 22 lõ ike 5, artikli 62  lõike 7 ja arti kli 92 lõike 3 
kohaselt nõutavad tasud määrat akse kindlaks komisjoni määrusega, mis võetakse vastu 
artikli 133 lõikes 3 sätestatud korras hiljemalt 1. juuniks 2008. 
2. Tasu ei tule maksta va hemikku 1–10 tonni jäävate ai nete registreerimisel, kui 
registreerimistoimik sisaldab kogu VII lisas nõutavat teavet. 
L 396/172 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Lõikes 1 osutatud tasude st ruktuuri ja suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse käesoleva 
määruse kohaselt agentuurilt ja pädevatelt asutustelt  nõutavat tööd ning nende suurus 
määratakse nii, et oleks võimal ik tagada, et nendest laekuvad summad, koos artik li 96 lõike 1 
kohase agentuuri eelarve muudest allikatest laek uvate summadega, oleks piisavad osutatavate 
teenuste eest tasumiseks. Registreerimistas ude kindlaksmääramisel võetakse arvesse tööd, 
mida võib olla vaja teha VI jaotise kohaselt. 
Artikli 6 lõike 4, artikli 7 lõigete 1 ja 5, artikli 9 lõike 2, ar tikli 11 lõike 4, ar tikli 17 lõike 2 ja 
artikli 18 lõike 2 korral võetakse tasude struktuuri ja suuruse määramisel arvesse 
registreeritava aine koguseid. 
VKEdele kehtestatakse alati vähendatud tasud. Artikli 11 lõike 4 korral võetakse tasude strukt uuri ja suuruse määramisel arvesse seda, kas 
teave esitati ühiselt või eraldi. 
Juhul kui esitatakse artikli 10 punkti a alapunkti xi kohane taotlus, võetak se tasude struktuuri 
ja suuruse määramisel arvesse tööd, mida agentuuril tuli teha põhjendusele hinnangu 
andmiseks. 
4. Lõikes 1 osutatud määruses  sätestatakse, millistel tingimuse l kantakse osa tasudest üle 
asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele. 
5. Agentuur võib nõ uda tasu oma muude teenuste eest. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/173 
 X JAOTIS 
AGENTUUR 
Artikkel 75 
Asutamine ja tegevuse läbivaatamine 
1. Euroopa Kemikaalid e Agentuur asutatakse  käesoleva määruse te hniliste, teaduslike ja 
haldusalaste aspektide juhtim iseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning 
nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks ühenduse tasandil. 
2. Agentuuri tegevus vaadatakse läbi hiljemalt 1. juuniks 2012. 
Artikkel 76 
Koosseis 
1. Agentuuri kuuluvad: 
a) haldusnõukogu, mis täidab ar tiklis 78 sätestatud kohustusi; 
b) tegevdirektor, kes täidab artiklis 83 sätestatud kohustusi; c) riskihindamise komitee, mis vastutab agen tuuri arvamuse koostamise eest hindamiste, 
autoriseerimistaotluste, piiran gute kehtestamise ettepanekute ning XI jaotise kohaste 
klassifitseerimise ja märg istamise ettepanekute ja muude küsimuste kohta, mis 
tulenevad käesoleva määruse kohaldamisest ni ng on seotud ohuga inimeste tervisele või 
keskkonnale; 
L 396/174 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 d) sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, mi s vastutab agentuuri arvamuse koostamise 
eest autoriseerimistaotluste, piirangute kehtestamise ettepanekute ja muude küsimuste 
kohta, mis tulenevad käesol eva määruse kohaldamisest ning on seotud võimalike 
ainetega seotud seadusandlike meet mete sotsiaal-maj andusliku mõjuga; 
e) liikmesriikide komitee, mis va stutab võimalike lahkarvamu ste lahendamise  eest seoses 
agentuuri või liikmesrii kide poolt VI jaotis e alusel esitatud otsu ste eelnõudega ning 
ettepanekute eest selliste väga ohtlike ainete määr atlemiseks, mille osas  tuleb taotleda 
autoriseeringut VI I jaotise alusel; 
f) foorum jõustamisalase teabe vahetamiseks (edaspidi "foorum"), mis koordineerib 
käesoleva määruse jõustamise eest vastut avate liikmesriikide amet iasutuste võrgustiku 
tegevust; 
g) sekretariaat, mis töötab tegevdirektori juhtimisel ja annab kom iteedele ja foorumile 
tehnilist, teaduslikku ja haldusalast abi ni ng tagab töö asjakohase koordineerimise 
nende vahel. Sekretariaat teostab samuti töid, mida ag entuurilt nõutakse seoses 
eelregistreerimise, registreerimise ja hindamisega, samuti juhiste koostamise, andmebaasi haldamise ja teabega varustamisega; 
h) apellatsiooninõukogu, mis võtab vastu ot suseid agentuuri otsuste kohta esitatud 
kaebuste osas. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/175 
 2. Lõike 1 punktides c, d ja e osutatud komiteed (edaspidi "k omiteed"), ja foorum võivad 
moodustada töörühmi. Sel eesmärgil võtavad na d kooskõlas oma töökorraga vastu täpse korra 
teatud ülesannete delegeerim iseks nimetatud töörühmadele. 
3. Komiteed ja foorum võivad, kui nad peavad seda asjakohaseks, küsida oluliste üldteaduslike 
või eetiliste küsimustega  seoses nõu asjakoha stelt ekspertidelt. 
Artikkel 77 
Ülesanded 
1. Agentuur annab liikmesriikidele  ja ühenduse asutustele pari mat võimalikku teaduslikku ja 
tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud  küsimustes, mis kuulu vad tema töövaldkonda 
ning mis suunatakse agentuurile va stavalt käesoleva määruse sätetele. 
2. Sekretariaat: 
a) täidab talle II jaotise alus el määratud ülesandeid, mille hulka kuulub imporditud ainete 
tõhusa registreerimise hõlbustamine viisil, mis on kooskõlas ühenduse rahvusvaheliste 
kaubanduskohustustega kolmandate riikide ees; 
b) täidab talle III jaotise alusel määratud ülesandeid; 
L 396/176 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 c) täidab talle VI jaotise alusel määratud ülesandeid; 
d) täidab talle V III jaotise alusel määratud ülesandeid; 
e) loob ja haldab andmebaasi (andmebaase) teabega kõikide registreeritud ainete kohta, 
klassifitseerimis- ja märg istamisandmiku ning  ühtlustatud klassifitseerimis- ja 
märgistamisloeteluga. Sekretariaat teeb andm ebaasi(de)s sisalduva artikli 119 lõikes 1 
ja 2 määratletud teabe Internet is avalikkusele tasuta kättes aadavaks, välja arvatud juhul, 
kui artikli 10 punkti a alapunkti xi kohas elt esitatud taotlus loeti põhjendatuks,. 
Agentuur teeb andmebaasides sisalduva mu u teabe kättesaadavaks vastava taotluse 
esitamisel kooskõla s artikliga 118; 
f) teeb vastavalt arti kli 119 lõikele 1 avalik kusele kättesaadavaks teabe selle kohta, 
millised ained on hindamisel ja milliseid on hinnatud 90 päeva jooksu l alates teabe 
agentuuri laekumisest; 
g) annab tehnilisi ja teadusli kke juhiseid ning vahendeid, kui see on vajalik käesoleva 
määruse toimimiseks, et abistada tööstusharu ja eelkõige VKEsid peamiselt kemikaaliohutuse aruannete ko ostamisel (vastavalt artiklile 14, artikli 31 lõikele 1, 
artikli 37 lõikele 4) ja kohalda des artikli 10 punkti a alapunkti viii, arti kli 11 lõiget 3 ja 
artikli 19 lõiget 2; an nab toodete valmistajate le ja importijatele tehnilisi ja teaduslikke 
juhiseid artikli 7 kohaldamiseks; 
h) annab liikmesriikide pädevate le asutustele tehnilisi ja te aduslikke suunis eid käesoleva 
määruse kohaldamise kohta ning toetab liikm esriikide poolt XIII jaotise alusel loodud 
kasutajatoe teen use toimimist; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/177 
 i) annab sidusrühmadele, sh lii kmesriikide pädevatele  asutustele juhiseid, kuidas teavitada 
avalikkust ainete ning valmististe või tood ete koostises esinevate ainete riskidest ja 
turvalisest kasutamisest; 
j) nõustab ja abistab tootjaid ja importijaid, kes registreerivad aine t vastavalt artikli 12 
lõikele 1; 
k) koostab teistele sidusrühmadele käes oleva määruse kohta selgitavat teavet; 
l) annab komisjoni vastava tao tluse korral tehnilist  ja teaduslikku abi seoses meetmetega, 
mille eesmärgiks on parandada koostööd  ühenduse, selle liikmesr iikide, rahvusvaheliste 
organisatsioonide ja kolmandat e riikide vahel ainete ohutus ega seotud teaduslikes ja 
tehnilistes küsimustes ning samuti aktiivset osalemist te hnilise abi andmises ja 
suutlikkuse suurendamises seoses kemikaalide ohutu käitlemisega  arengumaades; 
m) peab otsuste ja arvamuste käsiraamatut, mis põhineb liikmes riikide komitee järeldustel, 
mis käsitlevad käesoleva määrus e tõlgendamist ja rakendamist; 
n) jagab teavet agentuuri tehtud otsuste kohta; o) varustab vormidega, mida on vaja agentuurile teabe esitamiseks. 
L 396/178 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Komiteed: 
a) täidavad neile VI–XI jaotis e alusel määratud ülesandeid; 
b) annavad tegevdirekt ori vastava taotluse korral tehn ilist ja teaduslik ku abi seoses 
meetmetega, mille eesmärgiks on parandada  koostööd ühenduse, selle liikmesriikide, 
rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmanda te riikide vahel ainete ohutusega seotud 
teaduslikes ja tehnilistes küsimustes ning  samuti osalevad aktii vselt tehnilise abi 
andmises ja suutlikkuse suurendamises seos es kemikaalide oh utu käitlemisega 
arengumaades; 
c) koostavad tegevdirektori vastava taotluse korral arvamuse mis tahe s muu aspekti kohta, 
mis käsitleb kas ainena võ i valmististes või toodetes esinevate ainete ohutust. 
4. Foorum täidab jä rgmiseid ülesandeid: 
a) propageerib head tava ja juhib tähe lepanu probleemidele ühenduse tasandil; 
b) esitab, koordineerib ja hindab ühtlu statud jõustamisprojekt e ja ühiskontrolle; 
c) koordineerib inspektorite vahetamist; d) määratleb jõustamisstrateegiad ja jõustamise head tavad; e) töötab kohalike inspektorite jaoks välja töömeetodid ja vahendid; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/179 
 f) töötab välja elektroo nilise teabevahetuse korra; 
g) teeb koostööd tööstusharuga, võttes eel kõige arvesse VKEde erivajadusi, ja muude 
sidusrühmadega, sealhulgas va jadusel asjaomaste rahvusvahe liste organisatsioonidega; 
h) vaatab läbi piirangute kehtestamise ettepanekuid, eesmärgiga anda täidetavuse alaseid 
nõuandeid. 
Artikkel 78 
Haldusnõukogu volitused 
Haldusnõukogu nimetab ametisse te gevdirektori vastavalt artiklile 84  ning peaarvepidaja vastavalt 
määruse (EÜ, Euratom) nr  2343/2002 artiklile 43. 
Haldusnõukogu võtab vastu: a) agentuuri eelmise aasta ülda ruande iga aasta 30. aprilliks; 
b) agentuuri järgmise aasta tööprogrammi iga aasta 31. oktoobriks; 
c) agentuuri lõpliku eelarve vast avalt artiklile 96 en ne uue eelarveaasta al gust, kohandades seda 
vajadusel vastavalt ühenduse toetusel e ja agentuuri muudele tuludele; 
d) mitmeaastase tööprogrammi, mis vaadatakse regulaarselt läbi. Haldusnõukogu võtab vastu ag entuuri kodukorra. Kõnealune kodukord avalikustatakse. 
Haldusnõukogu täidab talle agentuuri eelarvega seoses pandud ülesandeid vastav alt artiklitele 96, 97 ja 
103. 
L 396/180 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Haldusnõukogu teostab distsiplin aarvõimu tegevdirektori üle. 
Ta võtab vastu oma töökorra. Haldusnõukogu nimetab apellatsiooni nõukogu esimehe, liikmed ja asendusliikmed kooskõlas artikliga 
89. 
Haldusnõukogu nimetab artik lis 84 ette nähtud agen tuuri komiteede liikmed. 
Haldusnõukogu edastab igal aastal kogu hindamise tu lemuste seisukohast asjakohase teabe kooskõlas 
artikli 96 lõikega 6. 
Artikkel 79 
Haldusnõukogu koosseis 
1. Haldusnõukogusse kuulub igas t liikmesriigist üks esindaja ja  kuni kuus kom isjoni poolt 
ametisse nimetatud esin dajat, sealhulgas kolm hääleõiguseta isikut, kes esindavad huvitatud 
isikuid, ning lisaks kaks Euroopa Parlam endi poolt nimetatud sõltumatut isikut.  
Iga liikmesriik esitab ühe haldusnõukogu liikme.  Esitatud liikmed nime tab ametisse nõukogu. 
2. Liikmed nimetatakse nende as jakohaste ekspertteadmiste ja -kogemuste alusel, mida nad 
evivad kemikaaliohutu se või kemikaalide reguleerimise valdkonnas, tagades samas, et 
nõukogu liikmed omavad asjakoha seid ekspertteadmisi üldistes, finants- ja õigusküsimustes. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/181 
 3. Ametiaja pikkus on neli aastat. Ametiaega võib üks kord pikendada. Esimeseks ametiajaks 
nimetab komisjon pooled enda määratavatest isikutest ja nõ ukogu 12 enda määratavatest 
isikutest, kelle ametiaja pikkus on kuus aastat. 
Artikkel 80 
Haldusnõukogu esimees 
1. Haldusnõukogu valib oma hääleõiguslike liikmete hulgast esim ehe ja aseesimehe. 
Aseesimees asub automaatselt tä itma esimehe kohustusi, kui v iimane ei saa ne id ise täita. 
2. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks  aastat ning nende ame tiaeg lõpeb koos nende 
liikmestaatuse lõpp emisega haldusnõukogus. Ameti aega võib üks kord  pikendada. 
Artikkel 81 
Haldusnõukogu koosolekud 
1. Haldusnõukogu koosoleku ku tsub kokku esimees või kutsut akse see kokku vähemalt ühe 
kolmandiku ha ldusnõukogu liikme te taotlusel. 
2. Tegevdirektor osaleb haldusnõukog u koosolekutel ilma hääleõiguseta. 
L 396/182 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Haldusnõukogu koosolekutest võivad ilma hääleõiguseta osa võtta artikli 76 lõike 1 
punktides c–f nimetatud komiteede esimehed ja foorumi esimees. 
Artikkel 82 
Hääletamine haldusnõukogus 
Haldusnõukogu võtab vast u hääletamise korra, kaas a arvatud tingimu sed, mille puhul  on liikmel õigus 
teise liikme nimel hääletada. Hald usnõukogu teeb otsused kõikide om a hääleõiguslike  liikmete kahe 
kolmandiku häälteenamusega. 
Artikkel 83 
Tegevdirektori kohustused ja volitused 
1. Agentuuri juhib tegevdirekto r, kes täidab oma ko hustusi ühenduse huvides ning sõltumatult 
mis tahes konkreetsetest huvidest. 
2. Tegevdirektor on agentuuri seadusjärgne  esindaja. Ta vastut ab järgmise eest: 
a) agentuuri igapäevane juhtimine; b) kõikide agentuuri ülesannete täitmiseks vajalike agentuuri re ssursside haldamine; 
c) ühenduse õigusaktides agentuuri arvamuste vastuvõtmiseks ette nähtud tähtaegadest 
kinnipidamise tagamine; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/183 
 d) komiteede ja foorumi vahe lise asjakohase ja õigeaegse koordineerimise tagamine; 
e) teenuste osutajatega vajalike lepi ngute sõlmimine ja nende haldamine; 
f) agentuuri tulude ja kulude aruande koostam ine ning agentuuri eela rve täitmine vastavalt 
artiklitele 96 ja 97; 
g) kõik personaliküsimused; h) haldusnõukogule sekretariaadi teenuste osutamine; i) komiteede ja foor umi kavandatavat töökorda käsitl evate haldusnõukogu arvamuste 
eelnõude koostamine; 
j) haldusnõukogu taotlusel korra kehtestamine  komisjoni poolt agentuurile delegeeritud 
mis tahes muu(de) ülesande (ülesannete) (tulenevalt artiklist 77) täitmiseks; 
k) Euroopa Parlamendiga regulaars e dialoogi algatamin e ja säilitamine; 
l) tarkvarapakettide kasu tamise tingimuste ja ko rra kindlaksmääramine. 
m) agentuuri otsuse, mille kohta on esitatud kaebus, parandamine pärast 
apellatsiooninõukogu esim ehega konsulteerimist. 
L 396/184 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Tegevdirektor esitab igal aastal haldusnõ ukogule kinnitamiseks järgmised dokumendid: 
a) agentuuri eelmise aasta tege vust käsitleva aruand e eelnõu, mis sisaldab  teavet laekunud 
registreerimistoimikute arvu, hinnatud aine te arvu, laekunud autoriseerimistaotluste 
arvu, agentuurile laekunud piirangute ke htestamise ettepanekute ja nende kohta 
avaldatud arvamuste arvu ning seonduvate me netluste täitmiseks kulunud aja kohta, ja 
autoriseeringu saanud ainete ja tagasilükatud toimikute kohta ning ainete kohta, millele 
seati piirangud; laekunud kaebuste ja võe tud meetmete kohta; ülevaadet foorumi 
tegevuse kohta; 
b) järgmise aasta tööprogrammi kavand; c) raamatupidamise aastaaruannete kavand; d) järgmise aasta kavandatava eelarve projekt; 
e) mitmeaastase tööprogrammi kavand. 
Kui haldusnõukogu on järgmise aasta tööpro grammi ja mitmeaastase tööprogrammi 
kinnitanud, edastab tege vdirektor need lii kmesriikidele, Euroopa Pa rlamendile, nõukogule ja 
komisjonile ning korraldab nende avaldamise. 
Kui haldusnõukogu on agentuuri üldaruande kinnitanud, edastab tegevdirektor selle 
liikmesriikidele, Euroopa Parl amendile, nõukogule, komisjo nile, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ja kontrollikojal e ning korraldab se lle avaldamise. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/185 
 Artikkel 84 
Tegevdirektori ametissenimetamine 
1. Haldusnõukogu nimetab ametisse agentuuri tegevdirektori komisjoni  esitatud kandidaatide 
nimekirjast, mis on koostatud pärast seda , kui Euroopa Liidu Teatajas ning mujal 
ajakirjandusväljaannetes või veebilehtedel on avaldatud kutse konkurs il osalemise huvist 
teatamiseks.  
Tegevdirektor nimetatakse ametisse, arvestades tema teeneid, dokumentaalselt tõendatud 
haldus- ja juhtimisoskusi ning samuti tema asjakohaseid kogemusi kemikaaliohutuse või 
kemikaalide reguleerimise va ldkonnas. Haldusnõukogu te eb oma otsuse kõikide 
hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega. 
Haldusnõukogu võib tegevdirektori ametist vabastada sama korra kohaselt. 
Enne ametisse nimetamist kutsutakse haldusnõ ukogu valitud kandidaat võimalikult kiiresti 
esinema avaldusega Euroopa Parlamendi ees ja  vastama parlamendiliikmete küsimustele. 
2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Ha ldusnõukogu võib seda üks kord pikendada kuni 
viie aasta võrra. 
L 396/186 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 85 
Komiteede moodustamine 
1. Iga liikmesriik võib üles seada kandid aate riskihindamise komitee liikme kohale. 
Tegevdirektor koostab kandidaatide nimekirja, mis  avaldatakse agentuuri veebilehel, ilma et 
see piiraks artikli 88 lõ ike 1 kohaldamist. Haldusnõukogu ni metab nimekirja alusel ametisse 
komitee liikmed, kusjuur es vähemalt ühe liikme , kuid mitte rohkem kui ka ks liiget iga 
kandidaate esitanud liikmesriigi ka ndidaatide hulgast. Liikmete ni metamisel võetakse arvesse 
nende kohustusi ja kogemusi artikli 77 lõik es 3 nimetatud üles annete täitmisel. 
2. Iga liikmesriik või b üles seada kandidaate sotsiaal -majandusliku analüüsi komitee liikme 
kohale. Tegevdirektor koostab kandidaatide nime kirja, mis avaldatakse agentuuri veebilehel, 
ilma et see piiraks ar tikli 88 lõike 1 kohaldamist. Haldusnõukogu nimetab nimekirja alusel 
ametisse komitee liikm ed, kusjuures vähemalt ühe liikme, kuid mitte rohkem kui kaks liiget 
iga kandidaate esitanud liikmesriigi kandidaat ide hulgast. Liikmete nimetamisel võetakse 
arvesse nende kohustusi ja kogemusi artikli 77 lõikes 3 nimetatud ülesannete täitmisel. 
3. Iga liikmesriik nimetab ühe liikme liikmesriik ide komiteesse. 
4. Komiteed püüdlevad selle poole, et nende liikmetel olek sid laialdased asjakohased 
ekspertteadmised. Sel eesmär gil võib igasse komiteesse koopteerida maksimaalselt viis 
lisaliiget nende eripädevuse alusel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/187 
 Komiteede liikmed nimetatakse ametisse kolmeks  aastaks ning neid võib ametisse tagasi 
nimetada. 
Haldusnõukogu liikmed ei võ i olla komiteed e liikmeteks. 
Komiteede liikmeid võiv ad abistada teadus like, tehniliste või regulatiivküsimuste 
konsultandid. 
Tegevdirektoril või tema esindajal ja komisjon i esindajatel on õigus võtta vaatlejana osa 
kõikidest agentuuri või selle komiteede poolt kokku kutsut ud komiteede ja töörühmade 
koosolekutest. Vastavalt vajadusele võib kom itee liikmete või hald usnõukogu taotlusel 
kutsuda koosolekutest vaatlejaina osa võtma ka sidusrühmade esindajaid. 
5. Pärast liikmesriigi poolt kandidaadiks seadmist ameti sse nimetatud komiteede liikmed 
tagavad agentuuri ülesannete ja oma liikm esriigi pädeva asutuse töö asjakohase 
koordineerimise. 
6. Komiteede liikmete tööd toetatakse liikmesri ikidele kättesaadavate te aduslike ja tehniliste 
ressurssidega. Sel eesmärgil va rustavad liikmesriigid nende poolt esitatud kom iteede liikmeid 
piisavate teaduslike ja tehnili ste ressurssidega. Iga liikmesrii gi pädev asutus aitab kaasa 
komiteede ja nende töörühmade tegevusele. 
7. Liikmesriigid hoiduvad andm ast riskihindamise kom itee ja sotsiaal-maj andusliku analüüsi 
komitee liikmetele või ne nde teaduslikele ja te hnilistele konsultan tidele ja ekspertidele 
juhiseid, mis ei ole vastavuses nende isi kute ülesannetega või agentuuri ülesannete, 
kohustuste ja sõltumatusega. 
L 396/188 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 8. Arvamusi koostades annavad komiteed konsensu se saavutamiseks endast  parima. Konsensuse 
mittesaavutamisel koos tatakse arvamus, mis sisaldab liikmete enam use seisukohta koos 
vastavate põhjendustega. Vähe muse seisukoht (seisukohad) koos põhjendustega avaldatakse 
samuti. 
9. Iga komitee koostab kuue ku u jooksul pärast komiteede esimest nimetamist ettepaneku oma 
töökorra kohta, mille kiid ab heaks haldusnõukogu. 
Töökorraga kehtestatakse eelkõige liikmete ase ndamise kord, teatud ülesannete töörühmadele 
delegeerimise kord, töörühmade loomise kord ning kord arvamuste kiireloomulise 
vastuvõtmise korra kehtestamiseks. Kom iteede esimehed on agentuuri töötajad. 
Artikkel 86 
Foorumi moodustamine 
1. Iga liikmesriik määrab ametisse ühe foorum i liikme kolme aasta pikkuseks ametiajaks, mida 
on võimalik pikendada. Liikmeid ametisse ni metades võetakse arvesse nende kohustusi ja 
kogemusi kemikaale käsitlevate õigusaktide jõ ustamisel ning liikme d hoiavad asjaomaseid 
kontakte liikmesriigi pädevate asutustega. 
Foorum püüdleb selle poole, et tema l iikmetel oleksid laialdased asjakohased 
ekspertteadmised. Sel eesmärgil võib foorumisse  koopteerida maksimaa lselt viis lisaliiget 
nende eripädevuse alusel. Kõn ealused liikmed nimetatakse ame tisse kolmeks aastaks ning 
neid võib ametisse tagasi ni metada. Halduskogu liikmed ei tohi samaaegselt olla foorumi 
liikmed. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/189 
 Foorumi liikmeid võivad abistada teadus- ja tehnilised konsultandid. 
Agentuuri tegevdirektoril või te ma esindajal ja komisjoni esindajatel on õigus osa võtta 
kõikidest foorumi ja selle töörühmade kooso lekutest. Vastavalt va jadusele võib foorumi 
liikmete või haldusnõu kogu taotlusel kutsuda koosolekut est vaatlejaina osa võtma ka 
sidusrühmade esindajaid. 
2. Liikmesriigi poolt am etisse nimetatud foorum i liikmed tagavad foorumi ülesannete ja oma 
liikmesriigi pädeva asutuse töö asjakohase koor dineerimise. 
3. Foorumi liikmete tööd toet atakse liikmesriikide pädevatele  asutustele kättesaadavate 
teaduslike ja tehniliste ressurssidega. Iga liikmes riigi pädev asutus aitab kaasa foorumi ja selle 
töörühmade tegevusele. Liikmesriigid hoid uvad andmast foorumi liikmetele või nende 
teadus- ja tehnilistele konsultanti dele ja ekspertidele juhiseid, mis ei ole vastavuses nende 
isikute ülesannete või foorumi ülesannete ja kohustustega. 
4. Foorum koostab kuue kuu jooksul pärast foor umi esimest nimetami st ettepaneku oma 
töökorra kohta, mille kiid ab heaks haldusnõukogu. 
Töökorraga kehtestatakse eelkõige esimehe ametissenimetamise, asendamise ja liikmete 
asendamise kord ning teat ud ülesannete töörühmad ele delegeerimise kord. 
L 396/190 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 87 
Komiteede ettekandjad ja ekspertide kasutamine 
1. Kui komitee peab vastav alt artiklile 77 esitama ar vamuse või kaaluma, ka s liikmesriigi toimik 
vastab XV lisa nõuetele, määrab ta ühe om a liikmeist asja käs itlevaks ettekandjaks. 
Asjaomane komitee võib määrata teise liikme kaas ettekandjaks. Ettekandjad ja 
kaasettekandjad kohustuvad iga juhtumi puhul tegutsema ühenduse huvides ning esitavad 
kirjalikult kohustuste deklarat siooni ja huvide deklaratsio oni. Komitee liiget ei määrata 
ettekandjaks, kui ta teatab, et tal on juhtum i sõltumatut kaalumist kahjustavaid huvisid. 
Asjaomane komitee võib ettekandj a või kaasettekandja asendada igal ajal  mõne teise oma 
liikmega, kui nimetatud isikud ei  saa näiteks täita om a kohustusi ettenähtud  perioodi jooksul 
või kui ilmnevad potentsiaalsed kahjustavad huvid. 
2. Liikmesriigid edastavad agen tuurile ekspertid e nimed, kellel on tõendatud kogemused artiklis 
77 nõutud ülesannete täitmiseks ning kes sa avad osaleda komiteede töörühmades, märkides 
ära nende kvalifikatsiooni ja konkreetsed pädevusvaldkonnad. 
Agentuur säi litab ekspertide nimekirja ja hoiab seda ajakohasena. Ni mikiri sisaldab esimeses 
lõigus osutatud eksperte ja teisi, otse se kretariaadi poolt kindlaksmääratud eksperte. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/191 
 3. Komitee liikmete või  komiteede või f oorumi töörühmades  osalevate ekspertide poolset 
teenuste osutamist või muude ülesannete täit mist agentuuri heaks re guleerib agentuuri ja 
asjaomase isiku või, kui see on asjakohane, siis agentuuri ja asjaomase isiku tööandja vaheline 
kirjalik leping. 
Asjaomast isikut või tema tööa ndjat tasustatakse agentuuri poolt vastavalt haldusnõukogu 
kehtestatud rahastamiskorras kindlaksmääratud ta suskaalale. Kui asjaomane isik ei täida oma 
kohustusi, on tegevdirektoril õigus lõpetada või peatada leping või pidada kinni tasu. 
4. Teenuste puhul, mille osutamiseks on mitu po tentsiaalset isikut, võidakse välja kuulutada 
osalemiskutse: 
a) kui teaduslik ja tehnilin e kontekst seda lubab, ja 
b) kui see on kooskõlas agen tuuri kohustustega, eelkõige vajadusega tagada inimeste 
tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse. 
Haldusnõukogu võtab tegevdirektori ettepanekul vastu asjakohased menetlused. 
5. Agentuur võib kasutada  ekspertide teenuseid mu ude eriülesannete täitmi seks, mille eest ta on 
vastutav. 
L 396/192 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 88 
Kvalifikatsio on ja huvid 
1. Komiteede ja foorumi liikmet e nimed avalikustatakse. Üksikl iikmed võivad taotleda oma 
nimede mitteavalikustamist, kui nad usuvad, et avalikustamine võib neid ohustada. 
Tegevdirektor otsustab, kas ra huldada selline taotlus. Iga ametissenimetamis e avaldamisel 
täpsustatakse iga liikme erialane kvalifikatsioon. 
2. Haldusnõukogu liikmed, te gevdirektor ning komiteede ja foorumi liikmed esitavad 
deklaratsiooni, millega nad ko hustuvad oma ülesandeid täitma , ja deklarat siooni huvide 
kohta, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Kõnealused deklaratsioonid 
esitatakse igal aastal kirjali kult ja, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, sisestatakse 
agentuuri registrisse, mis on taotluse esitamisel avalikkuse le juurdepääsetav agentuuri 
esindustes. 
3. Igal koosolekul teevad haldusnõukogu liikmed , tegevdirektor, komite ede ja foor umi liikmed 
ning koosolekul osalevad eksperdid mis ta hes päevakorrapunktiga seoses teatavaks oma 
huvid, mida võidakse pidada nend e sõltumatust kahjustavaks. Isik , kes teeb teatavaks sellised 
huvid, et saa osaleda vastava päevakorrapunkti hääletamisel. 
Artikkel 89 
Apellatsiooninõuko gu moodustamine 
1. Apellatsiooninõukogu koosne b esimehest ja kahest liikmest. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/193 
 2. Esimehel ja kahel liikmel on asendusl iikmed, kes neid puudumise korral esindavad. 
3. Haldusnõukogu nimetab komisj oni poolt esitatud kandidaatide nimekirjast ametisse esimehe, 
teised liikmed ja as endusliikmed pärast seda, kui Euro opa Liidu Teatajas ning mujal 
ajakirjandusväljaannetes või veebilehtedel on avaldatud kutse konkurs il osalemise huvist 
teatamiseks. Apellatsioonin õukogu liikmed valitakse ko misjoni poolt vastu võetud 
kvalifitseeritud kandidaatide nimekirjast nend e asjakohaste ekspertteadmiste ja -kogemuste 
alusel, mida nad evivad kemikaaliohutuse, loo dusteaduste või regulatiiv- ja kohtumenetluse 
valdkonnas. 
Haldusnõukogu võib tegevdire ktori soovitusel nime tada täiendavaid liikmeid ja nende 
asendusliikmeid sama ko rra kohaselt, kui see on  vajalik edasikaebuste menetlemise rahuldava 
kiiruse tagamiseks. 
4. Apellatsiooninõukogu liikmete vajaliku kvalifikatsiooni määrab  kindlaks komis jon artikli 133 
lõikes 3 sätestatud korras. 
5. Esimehel ja liikmete l on võrdne hääleõigus. 
Artikkel 90 
Apellatsioonin õukogu liikmed 
1. Apellatsiooninõukogu liikmete,  kaasa arvatud esimehe ja asendus liikmete ametia ja pikkus on 
viis aastat. Ametiaega või b üks kord pikendada. 
L 396/194 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Apellatsiooninõukogu liikmed  on sõltumatud. Otsu ste tegemisel ei ole nad seotud mingite 
juhistega. 
3. Apellatsiooninõukogu lii kmed ei tohi täita agen tuuris muid kohustusi. 
4. Apellatsiooninõukogu liikm eid ei või nende ametiaja jo oksul ametist vabastada ega 
nimekirjast kustutada, välja arvatud juhul, kui se lleks on tõsised põhjus ed ja komisjon teeb 
vastava otsuse pärast haldus nõukogult arvamuse saamist. 
5. Apellatsiooninõukogu liikmed ei või osaleda ka ebuse menetlemises, kui neil on sellega seotud 
isiklikke huvisid või kui nad on varem olnud menetluse ühe osapoole esindajad või osalenud 
edasikaevatud otsuse tegemisel. 
6. Kui apellatsiooninõukogu liige leiab lõikes 5 nimetatud põhjustel, et ta ei tohi võtta osa 
konkreetsest apellatsioonimene tlusest, teavitab ta selle st apellatsiooninõukogu. 
Apellatsioonimenetluse mis tahe s osaline võib lõikes 5 nime tatud mis tahes põhjusel või 
erapoolikuse kahtluse korr al taotleda apellatsiooni nõukogu liikme taandamist. 
Taandamisotsuse aluseks ei või olla liikme kodakondsus. 
7. Apellatsiooninõukogu teeb otsuse lõigetes 5 ja 6 nimetatud juhtudel võetavate meetmete 
kohta ilma asjaomase liikme osav õtuta. Kõnealuse otsu se tegemisel asenda b asjaomast liiget 
apellatsiooninõukogus tema asendusliige. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/195 
 Artikkel 91 
Otsused, mida võib edasi kaevata 
1. Edasi võib kaevata agentuuri poolt vastavalt ar tiklile 9, artiklile 20 , artikli 27 lõikele 6, 
artikli 30 lõigetele 2 ja  3 ning artiklile 51 vastu võetud otsuseid. 
2. Lõike 1 kohaselt esitatud edasik aebus peatab otsuse täitmise. 
Artikkel 92 
Edasikaebeõigust omavad isikud,  
edasikaebamisel kehtivad täht ajad, tasud ja kaebuse vorm 
1. Iga füüsiline või juriidiline isik võib esitada kaeb use temale adresseeritu d otsuse peale või 
sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud ot susena siiski otseselt ja 
isiklikult puudutab. 
2. Edasikaebus ning selle põhje ndus tuleb esitada agentuurile kirjalikult kolme kuu jooksul 
alates otsuse teatavakstegemises t asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, siis alates 
päevast, mil ta otsuse st teada sai, kui käes olevas määruses ei ol e sätestatud teisiti. 
3. Agentuuri otsuse peale kaebust esitavalt isi kult võidakse nõuda tasu  maksmist vastavalt 
IX jaotisele. 
L 396/196 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 93 
Edasikaebuse läbivaatamine ning selle kohta tehtavad otsused 
1. Kui tegevdirektor leiab pärast apellats iooninõukogu esimeheg a konsulteerimist, et 
edasikaebus on vastuvõetav ja piisavalt põhjen datud, võib ta otsust parandada 30 päeva 
jooksul alates kaebuse esitamisest kooskõlas artikli 92 lõikega 2. 
2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetamata juhtude l teeb apellatsiooninõuko gu esimees 30 päeva 
jooksul pärast kaebuse esitamist kindlaks, kas artikli 91 lõike 2 kohas elt esitatud kaebus on 
vastuvõetav. Jaatava vastuse korral edastatakse kaebus apellatsiooninõukogule kaebuse aluste 
läbivaatamiseks. Kaebuse menetlu sosalistel on õigus anda menetlu se käigus suulisi seletusi. 
3. Apellatsiooninõukogu võib kasutada agentuuri pädevusse k uuluvaid mis tahes volitusi või 
anda juhtumi edasiseks lahendamiseks üle agentuuri pädevale organile. 
4. Apellatsiooninõukogu mene tluskorra määrab kindlaks komisjon artikl i 133 lõikes 3 sätestatud 
korras. 
Artikkel 94 
Hagi esitamine Esimese Astme Kohtule ja Euroopa Kohtule 
1. Esimese Astme Kohtule ja Euroopa Kohtule võib esitada hagi vastavalt asutamislepingu 
artiklile 230, et vaidlustada ap ellatsiooninõukogu ot sus või agentuuri ot sus, kui puudub 
apellatsiooninõukogule edasikaebuse esitamise õigus. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/197 
 2. Kui agentuur ei tee otsust, võib vastavalt asutamislepingu ar tiklile 232 esitada Esimese Astme 
Kohtule või Euroopa Kohtule tegevusetuse hagi. 
3. Agentuur peab võtma vajalikke meetmeid Esimese Astme Kohtu või Euroopa Kohtu otsuse 
täitmiseks. 
Artikkel 95 
Vastuolu teiste as utuste arvamustega 
1. Agentuur hoolitseb selle  eest, et selgitada vara kult välja võimalikud ko nfliktiallikad agentuuri 
arvamuste ja muude ühenduse õiguse alusel asut atud asutuste arvamuste vahel, kaasa arvatud 
ühenduse ametid, millel on sarnased ülesanded ühiseid huve puudutavat es küsimustes. 
2. Võimaliku konfliktiallika tu vastamisel võtab agentuur ühen dust asjaomase asutusega, et 
tagada igasuguse asjakohase teadusliku ja tehnilise teabe jagamine ning selgitada välja 
vastuolu tekitada võivad teadusalased ja tehnilised küsimused. 
3. Kui tegemist on olulise konfliktiga teadus alastes või tehnilistes kü simuses ning asjaomane 
asutus on ühenduse amet või te aduskomitee, teevad agentuur ja asjaomane asutus koostööd 
konflikti lahendamiseks või ühisdokumendi es itamiseks komisjonile, mis selgitab konflikti 
olemust teadusalastes ja/ või tehnilistes küsimuses. 
L 396/198 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 96 
Agentuuri eelarve 
1. Agentuuri tuludeks on: 
a) ühenduse toetus, mis kirjendatakse Euroop a ühenduste üldeelarvesse (komisjoni osa); 
b) ettevõtjate pool t makstavad tasud; 
c) liikmesriikide vabata htlik rahaline toetus. 
2. Agentuuri kuludeks on personali-, ha ldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud. 
3. Tegevdirektor koostab hiljemalt iga aasta 15 . veebruariks esialgse eelarveprojekti, mis 
sisaldab järgmiseks eelarveaastaks kavandat avaid tegevuskulusid ja tööprogrammi, ning 
edastab kõnealuse esialgse projekti koos amet ikohtade loetelu ja ametikohtade ajutise 
loeteluga haldusnõukogule. 
4. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. 
5. Haldusnõukogu koostab igal aastal tegevdirektori poolt koostatud projekti põhjal agentuuri 
järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Ha ldusnõukogu edastab nimetatud 
kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtad e loetelu projekti, kom isjonile hi ljemalt 31. 
märtsiks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/199 
 6. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euro opa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi 
"eelarvepädevad institutsioonid ") koos Euroopa ühenduste esialgse eelarveprojektiga. 
7. Komisjon kannab kalkulatsi ooni põhjal Euroop a ühenduste esialgsesse eelarveprojekti 
kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetel u jaoks vajalikuks, ja üldeelarvesse arvatava 
toetuse suuruse, ning esitab selle eela rvepädevatele instituts ioonidele vastavalt 
asutamislepingu artiklile 272. 
8. Eelarvepädevad institutsioon id kinnitavad agentuuri toetamis eks ettenähtud assigneeringud. 
Eelarvepädevad institutsi oonid kinnitavad agentuur i ametikohtade loetelu. 
9. Haldusnõukogu võtab vastu agentuuri eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa 
ühenduste üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Va jaduse korral kohandataks e eelarvet vastavalt. 
10. Eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu igasugune muutmine toim ub eespool osutatud 
korras. 
11. Haldusnõukogu teatab eelarv epädevatele institutsioonidele v iivitamata oma ka vatsusest viia 
ellu projekte, mille l võib olla oluline fi nantsmõju tema eelarve rahastamisele, eelkõige 
projektide puhul, mis seond uvad kinnisvaraga, nagu hoon ete üürimine või ostmine. 
Eelarvepädevad institutsioonid teatavad sellest komisjonile. 
Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud oma kavatsus est esitada arvamus, 
edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jo oksul alates projektist  teatamise kuupäevast. 
L 396/200 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 97 
Agentuuri eelarve täitmine 
1. Tegevdirektor täidab eelarve vahendite käsutaja kohustusi ning vastutab agentuuri eelarve 
täitmise eest. 
2. Agentuuri peaarvepidaja teostab järelevalvet agentuuri poolt kohustuste võtmise ja kulutuste 
eest tasumise ning agentuuri kõikide tu lude tõendamise ja  laekumise üle. 
3. Pärast iga rahandusaasta lõpp u esitab agentuuri peaar vepidaja hiljemalt 1.  märtsiks komisjoni 
peaarvepidajale esialgse raamatupidamisar uande koos lõppenud ra handusaasta eelarve 
täitmise ja finantsjuhtimi se aruandega. Komisjoni peaarvepida ja konsolideerib 
institutsioonide ja detsentraliseeritud asutus te esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt 
määruse (EÜ, Euratom) nr  1605/2002 artiklile 128. 
4. Pärast iga rahandusaasta lõ ppu edastab komisjoni peaarvepi daja hiljemalt 31. märtsiks 
kontrollikojale agentuuri esia lgse raamatupidamisaruande koos aruandega lõppenud 
rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuh timise kohta. Vastava rahandusaasta eelarve 
täitmise ja finantsjuhtimise aruanne edastata kse samuti Euroopa Parlam endile ja nõukogule. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/201 
 5. Pärast kontrollikojalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1 605/2002 artikli 129 ko haste tähelepanekute 
saamist agentuuri esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab tegevdirektor omal vastutusel agentuuri raamatupidamise lõpparuand e ja esitab selle hald usnõukogule arvamuse 
saamiseks. 
6. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse agen tuuri raamatupidamise lõpparuande kohta. 
7. Tegevdirektor edastab raam atupidamise lõpparuande koos haldusnõukogu arvamusega 
Euroopa Parlamendile, nõukogule , komisjonile ja kontrollikojal e hiljemalt eelarveaastale 
järgneva aasta 1. juuliks. 
8. Raamatupidamise lõpparuanne avaldatakse. 9. Tegevdirektor saadab hiljemalt 30. septembrik s kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. 
Ta saadab kõnealuse vast use ka haldusnõukogule. 
10. Euroopa Parlament annab enne N+2 aasta 30. aprilli nõukogu soovituse  põhjal heakskiidu 
tegevdirektori tegevusele seoses eelarve täitmisega aastal N. 
Artikkel 98 
Pettustevastane võitlus 
1. Pettuste, korruptsio oni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse agentuuri 
suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) 
nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevast ase Ameti (OLAF) juurdluste kohta)
1 sätteid. 
                                                 
1 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
L 396/202 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Agentuur on seotud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste 
Komisjoni vahelise 25. mai 1999 . aasta institutsioonidevahelis e kokkuleppega, mis käsitleb 
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust,1 ning kehtestab viiv itamata asjakohased 
sätted, mida kohaldatakse agen tuuri kogu personali suhtes. 
3. Rahastamisotsustes ning neist tulenevates ra kenduskokkulepetes ja do kumentides sätestatakse 
selgelt, et kontrollikoda ja Euroopa Pettu stevastane Amet (OLAF) võivad vajadusel 
agentuurilt raha saajate ja raha ja otamise eest vastutavat e isikute juures  läbi viia kohapealseid 
inspekteerimisi. 
Artikkel 99 
Finantseeskirjad 
Agentuuri suhtes kohaldatavad finantseeskirjad  võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt 
konsulteerinud komisjoniga. Need ei tohi lahkneda  määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja 
arvatud juhul, kui see on hädavajalik agentuuri tegevuseks ja komisjon on andnud oma eelneva 
nõusoleku. 
                                                 
1 EÜT L 136, 31. 5.1999, lk 15. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/203 
 Artikkel 100 
Agentuuri õigussubjektsus 
1. Agentuur on ühen duse asutus ja ju riidiline isik. Agen tuuril on igas liikmesriigis kõige 
laialdasem õigus- ja te ovõime, mis vastavalt se lle riigi seadustele ju riidilistele isikutele 
antakse. Eelkõige võib agentuur omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla 
kohtumenetluse osaliseks. 
2. Agentuuri esindab tegevdirektor. 
Artikkel 101 
Agentuuri vastutus 
1. Agentuuri lepingulist vastutus t reguleerib asjaomase lepingu suht es kohaldatav õigus. Otsuste 
tegemine vastavalt agentuuri sõlmitud lepingus sisalduval e mis tahes vahekohtuklauslile 
kuulub Euroopa Kohtu pädevusse. 
2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab agentuur kõik tema või tema teenistujate poolt nende 
kohustuste täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õiguste ühistele üldpõhimõtetele. 
Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud  vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu 
pädevusse. 
L 396/204 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Töötajate isiklikku finants-  ja distsiplinaarvastutust agentuuri ees reguleerivad agentuuri 
töötajate suhtes kohaldat avad vastavad eeskirjad. 
Artikkel 102 
Agentuuri privileegid ja immuniteedid 
Agentuuri suhtes kohaldatakse Euroopa ühendu ste privileegide ja immu niteetide protokolli. 
Artikkel 103 
Personalieeskirjad 
1. Agentuuri teenistujate suhtes kohaldatakse Eu roopa ühenduste am etnike ja muude teenistujate 
suhtes kohaldatavaid eeskirju. Agentuur kasutab oma teenistujate suhtes  ametisse nimetavale 
asutusele an tud volitusi. 
2. Haldusnõukogu võtab ko misjoni nõusolekul vastu vajalikud rakendussätted. 
3. Agentuuri teenistujateks on komisjoni või lii kmesriikide poolt sinna ajutiselt määratud või 
lähetatud ametnikud ja agentuuri ülesannete täitmiseks tööle võetud  muud teenistujad. 
Personali värbamisel järgib agentuur töölevõtmise  plaani, mis tuleb lisada  artikli 78 punktis d 
osutatud mitmeaastasesse tööprogrammi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/205 
 Artikkel 104  
Keeled 
1. Agentuuri suhtes kohaldatak se 15. aprilli 1958. aasta määrus t nr 1, milleg a määratakse 
kindlaks Euroopa Majandusüh enduses kasuta tavad keeled.1 
2. Agentuuri toimimiseks vajalikke tõlketeenusei d osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus. 
Artikkel 105 
Konfidentsiaalsuskohustus 
Haldusnõukogu liikmed, kom iteede ja foorumi liikmed , eksperdid ning agentuuri ametnikud ja muud 
teenistujad on kohustatud isegi pärast oma kohustus te lõppemist mitte avalda ma teavet, m ille suhtes 
kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. 
Artikkel 106 
Kolmandate riikide osalus 
Haldusnõukogu võib asjaom ase komitee või foorumi nõusolekul ku tsuda kolmandate r iikide esindajaid 
osalema agentuuri töös. 
                                                 
1 EÜT L 17, 6.10.1958, lk 385. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega 
(EÜ) nr 920/2005 (ELT L 156, 18.6.2005, lk 3). 
L 396/206 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 107 
Rahvusvaheliste organisatsioonide osalus 
Haldusnõukogu võib asjaom ase komitee või foorumi nõusolekul ku tsuda agentuuri tö ös vaatlejatena 
osalema niisuguste rahvusvaheliste organisatsioonid e esindajaid, kelle huvid on seotud kemikaalide 
reguleerimise valdkonnaga. 
Artikkel 108 
Kontaktid sidusrühmi esinda vate organisatsioonidega 
Haldusnõukogu arendab komisjoni nõusolekul asjakohaseid kontak te agentuuri ning vastavate 
sidusrühmi esindavate organisatsioonide vahel. 
Artikkel 109 
Läbipaistvust käsitlevad eeskirjad 
Läbipaistvuse tagamiseks võtab haldusnõukogu tege vdirektori ettepanekul ja komisjoni nõusolekul 
vastu eeskirjad, mille eesm ärgiks on tagada avalik kusele ainete või valmisti ste või toodete koostises 
esinevate ainete ohutust käsitle va mittesalajase regu latiivse, teadusliku või tehnilise teabe 
kättesaadavus. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/207 
 Artikkel 110 
Suhted asjaomaste ühenduse asutustega 
1. Agentuur teeb koostööd teis te ühenduse asutustega, et taga da vastastikune toetus nende 
vastavate ülesannete täitmisel ning eelkõige se lleks, et vältida asutuste töö dubleerimist. 
2. Tegevdirektor kehtestab pärast riskihinda mise komitee ja Euroopa Toiduohutusametiga 
konsulteerimist töökorra, mis käsitleb aineid, mille kohta on  taotletud arvamu st toiduohutuse 
kontekstis. Haldusnõukogu  võtab töökorra vastu komisjoni nõusolekul. 
Käesolev jaotis ei mõjuta  muul viisil Euroopa Toiduoh utusametile antud pädevust. 
3. Käesolev jaotis ei  mõjuta Euroop a Ravimiametile antud pädevust. 
4. Tegevdirektor kehtestab pärast riskihindami se komitee, sotsiaal-m ajandusliku analüüsi 
komitee ning tööohutuse, tööhügieeni ja tööt ervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist 
töötajate kaitset käsitleva töökorra. Haldusnõukogu võta b töökorra vastu komisjoni 
nõusolekul. 
Käesolev jaotis ei  mõjuta tööohutu se, tööhügieeni ja töötervishoiu nõuandekomiteele ja 
Euroopa Tööohutuse ja Töötervis hoiu Agentuurile antud pädevust. 
L 396/208 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 111 
Agentuurile teab e esitamiseks  
kasutatavad vormid ja tarkvara 
Agentuur määrab kindlaks vormid, mis tehakse kättes aadavaks tasuta, ja tarkvarapaketid, mis tehakse 
kättesaadavaks agentuuri veebilehel, ning mida  kasutatakse agentuurile  teabe edastamiseks. 
Liikmesriigid, tootjad, im portijad, levitajad või allkasutajad kasutavad nimetatud vorme ja pakette 
agentuurile teabe esitamiseks vastav alt käesolevale määrusele. Eelkõi ge teeb agentuur kättesaadavaks 
tarkvaravahendid, et hõlbustada igasuguse teabe esitamist seoses artik li 12 lõike 1 kohaselt 
registreeritud ainetega. 
Registreerimisel kasutata kse artikli 10 punktis a osutatud tehn ilise toimiku esitami sel IUCLID-vormi. 
Maksimaalse ühtlustamise tagamiseks kooskõlastab  agentuur nimetatud vor mi edasise arendamise 
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga. 
XI JAOTIS 
KLASSIFITSEERIMIS-  JA MÄRGISTUSANDMIK 
Artikkel 112 
Reguleerimisala 
Käesolevat jaotist kohaldatakse: 
a) registreerimisele kuuluvate ainete suhtes; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/209 
 b) direktiivi 67/548/EMÜ artikli 1 reguleerimisalasse kuu luvate ainete suhtes, mis vastavad selle 
direktiivi alusel ohtlikuks klassifitseerimise kr iteeriumidele ja on turule viidud ainena või 
valmistise koostisainena kontsentratsioonis, mi s ületab direktiivis 1999/45/EÜ sätestatud 
kontsentratsiooni piirväärtusi, ku i see on asjakohane, ning mille tulemusena klassifitseeritakse 
valmistis ohtlikuks. 
Artikkel 113 
Agentuuri teavitamise kohustus 
1. Iga tootja, toodete va lmistaja või importija või tootjate, toodete valmis tajate või importijate 
rühm, kes viib turule ar tikli 112 reguleerimisal asse kuuluva aine, esitab agentuurile järgmise 
teabe selle lisamiseks a ndmikku vastavalt artik lile 114, kui seda pole  registreerimise osana 
juba esitatud: 
a) aine(te) turule viimise eest vastutavat tootjat (tootjaid), toodete valmistajat 
(valmistajaid) või importijat (importijaid) identifitseerivad andmed  vastavalt VI lisa 
punktile 1; 
b) ainet(aineid) identifitseerivad andmed  vastavalt VI lisa punktidele 2.1–2.3.4; 
c) direktiivi 67/548/EMÜ artiklite  4 ja 6 kohaldamisest tulene v aine(te) klassifikatsioon 
ohtlikkuse alusel; 
L 396/210 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 d) direktiivi 67/548/EMÜ artik li 23 punktide c–f kohaldamises t tulenev aine(te) vastav 
märgistus; 
e) direktiivi 67/548/EMÜ ar tikli 4 lõike 4 ja direktiivi  1999/45/EÜ artiklite 4–7 
kohaldamisest tulenevad konkreetsed kontsen tratsiooni piirväärtu sed, kui need on 
kohaldatavad. 
2. Kui lõikes 1 sätestatud kohustuse tulemuse l tehakse andmikku sama  aine kohta erinevaid 
kandeid, teevad teavitajad ja registreerijad kõ ik endast oleneva, et jõuda kokkuleppele 
andmikku kooskõlastatud  kande tegemise osas. 
3. Teavitaja(d) ajakohastab (ajakohast avad) lõikes 1 nime tatud teavet, kui: 
a) saadakse uut teaduslikk u või tehnilist teavet , millest tuleneva lt muutub aine 
klassifikatsioon ja märgistus; 
b) teavitajad ja registreerijad,  kes on ühe aine kohta teinud erinevaid kandeid, jõuavad 
kokkuleppele kooskõlastatud ka nde osas vastavalt lõikele 2. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/211 
 Artikkel 114 
Klassifitseerimis- ja  märgistusandmik 
1. Agentuur loob andmebaasi vormis klassifits eerimis- ja märgistusandmiku, kuhu kantakse 
artikli 113 lõikes 1 osutatud teave, kaasa arva tud artikli 113 lõike 1 al usel teatavaks tehtud 
teave ning samuti ka registreerimistaotluse osan a esitatud teave, ja ha ldab seda. Andmebaasis 
sisalduv artikli 119 lõikes 1 kindlaksmääratud te ave on avalikult kättesa adav. Agentuur tagab 
kõikide andmikku kuuluvate ainete muudele andmetele ju urdepääsu teavitajatele ja 
registreerijatele, kes on vastava aine kohta te avet esitanud kooskõlas artikli 29 lõikega 1. 
Agentuur ajakohastab andmikku vastavalt artikli  113 lõikele 3 ajakohast atud teabe saamisel. 
2. Lisaks lõikes 1 nimetatud teabele registreerib  agentuur, kui see on asjakohane, iga sissekande 
kohta järgmise teabe: 
a) kas sissekande osas on direktiivi 67/548/EMÜ I lisasse kandmise läbi olemas 
ühtlustatud klassifikatsioon ja  märgistus ühen duse tasandil; 
b) kas sissekanne on sama aine registreerija te ühiskanne vastavalt artikli 11 lõikele 1; 
c) kas sissekanne erineb sama aine kohta andmikku teht ud muust kandest; 
d) vastav registreerimisnumber (vastavad registreerimisnumbrid), kui see (need) on 
olemas. 
L 396/212 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 115 
Klassifikatsiooni ja mä rgistuse ühtlustamine 
1. Ühenduse tasandil ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus kantakse alates 1. juunist 2007 
direktiivi 67/548/EMÜ I lisasse tavaliselt aine klassi fitseerimisel 1., 2. või 3. kategooria 
kantserogeense, muta geense või reproduktiivtoksilis e ainena või sissehingamisel 
sensibiliseerivalt toimiva ainena. Muudel ees märkidel ühtlustatud klassifikatsiooni ja 
märgistuse võib samuti kanda direktiivi 67/548/EMÜ I lisa sse iga üksikjuhtumi puhul eraldi, 
kui esitatakse p õhjendus, milles näidatakse  vajadust võtta  meetmeid ühen duse tasandil. 
Selleks võivad liikmesriikide pädevad asutused esitada agentuurile ettepanekuid klassifikatsiooni ja märgistuse ühtlustamiseks vast avalt XV lisale. 
2. Riskihindamise komitee võtab ettepaneku kohta vastu arvamuse, andes asjaomastele 
osapooltele võimaluse märkuste  tegemiseks. Agentuur edas tab kõnealuse arvamuse koos 
kõikide märkustega komisjonile, kes võtab va stu otsuse vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ 
artikli 4 lõikele 3. 
Artikkel 116 
Üleminekukord 
Artiklis 113 sätestatud ko hustusi kohaldatakse alates 1. detsembrist 2010. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/213 
 XII JAOTIS 
TEAVE 
Artikkel 117 
Aruandlus 
1. Liikmesriigid esitavad iga viie aasta järel komisjonile aruande käesoleva määruse toimimise 
kohta oma territooriumide l, mis sisaldab hindamist ja jõus tamist puudutavaid osi vastavalt 
artiklile 127. 
Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 1. juuniks 2010. 
2. Agentuur esitab iga viie aasta järel komisjo nile aruande käesoleva määruse toim imise kohta. 
Agentuuri aruanne sisaldab andm eid teabe ühise esitamise koht a vastavalt artiklile 11 ning 
ülevaadet teabe eraldi esitamisel toodud selgitustest. 
Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 1. juuniks 2011. 
3. Eesmärgiga edendada loomadega mitteseotud katsemeetodeid esitab agentuur iga kolme aasta 
järel komisjonile aruande loomad ega mitteseotud kats emeetodite juurutam ise ja kasutamise 
olukorra kohta ning ainete omaduste väljaselgit amiseks kasutatavate kats etamisstrateegiate ja 
käesoleva määruse nõuetele vastamis eks tehtava riskihindamise kohta. 
Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 1. juuniks 2011. 
L 396/214 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 4. Komisjon avaldab iga viie  aasta järel üldaruande  
a) käesoleva määruse rakendamisel omandatud kogemuste kohta, mis si saldab lõigetes 1, 
2 ja 3 nimetatud teavet ning 
b) komisjoni poolt alternatii vsete katsemeetodite arendamise ks ja hindamiseks eraldatud 
vahendite ja nende jaotamise kohta. 
Esimene aruanne avaldatakse hiljemalt 1. juuniks 2012. 
Artikkel 118 
Juurdepääs teabele 
1. Agentuuri valduses olevate dokumentide su htes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001. 
2. Järgmise teabe avaldamine loetakse tava liselt asjaomaste isik ute ärihuvide kaitset 
kahjustavaks: 
a) üksikasjad valmistise täieliku koostise kohta; 
b) ilma et see piiraks artikli 7 lõike 6 ja artik li 64 lõike 2 kohaldamis t, aine või valmistise 
täpne kasutusala, otstarve või rakendus, s ealhulgas täpne teave vaheainena kasutamise 
kohta; 
c) toodetud või turule  viidud aine või va lmistise täpne kogus; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/215 
 d) sidemed tootja või impo rtija ja tema levitajate või allkasutajate vahel. 
Kui inimeste tervise, ohutuse või keskkonna kaitseks, näiteks eriolu kordades, on oluline 
rakendada kiireid meetmeid, võib agentuur käes olevas lõikes kirjeldatud teabe avalikustada. 
3. Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001, sealhulgas konfidentsiaalsuse taotluse 
osalisele või täielikule tagasilükkamisele järg nevate võimalike edasikaebevõimaluste või 
heastamisvahendite rakenda mise praktilise korra vastu hiljemalt 1. juuniks 2008. 
4. Agentuuri poolt vast avalt määruse (EÜ)  nr 1049/2001 ar tiklile 8 vastu võe tud otsuste peale 
võib asutamislepingu artiklites 19 5 ja 230 sätestatud  tingimustel esitada vastavalt kaebuse 
ombudsmanile või hagi Eu roopa Ühenduste Kohtusse. 
Artikkel 119 
Avalikkuse elektroonilin e juurdepääs teabele 
1. Järgmine agentuuri valduses ol ev teave nii aine kui valmistist e või toodete koostises esinevate 
ainete kohta tehakse Internetis avalikkusele tasuta kättesaadav aks kooskõlas artikli 77 lõike 2 
punktiga e: 
a) IUPAC-i nimetus ainete puhul, mis on ohtlikud direktiivi 67/548/EMÜ tähenduses , 
ilma et see piiraks artikli 2 punktide f ja g kohaldamist; 
b) kui see on kohaldatav, siis aine EINECSi nimetus; 
L 396/216 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 c) aine klassifikatsioon ja märgistus; 
d) ainet ning selle levikuteid ja keskkonna s käitumist käsitlevad füüsikalis-keemilised 
andmed; 
e) kõigi toksikoloogiliste  ja ökotoksikol oogiliste uuringu te tulemused; 
f) vastavalt I lisale kindlaks määratud mis tahes tuletatud mitte toimiv tase (DNEL) või 
arvutuslik mittetoimiv sisaldus (PNEC); 
g) vastavalt VI lisa punktidele 4 ja 5 antud juhised ohutu ks kasutamiseks; 
h) analüüsimeetodi d, mis võimaldavad avas tada keskkonda sattunud ohtlikke aineid ning 
samuti kindlaks teha inimese vahetut ko kkupuudet nendega, kui neid meetodeid 
nõutakse vastavalt IX ja X lisale. 
2. Järgmine teave, mis käsitleb nii aineid kui valmisti ste või toodete koostis es esinevaid aineid, 
tehakse Internetis avalikkusele  tasuta kättesaadavaks kooskõlas  artikli 77 lõike 2 punktiga e, 
välja arvatud juhul, kui teavet esitanud pool esitab agentuuri poolt kehtivaks tunnistatud 
põhjenduse vastavalt artikli 10  punkti a alapunk tile xi selle kohta,  miks võib selline 
avaldamine kahjustada registreerija  või muu asjaomas e poole ärihuve: 
a) kui see on oluline aine klassifitseerimise ja  märgistamisega seoses, siis aine puhtusaste 
ja teadaolevalt ohtlike lisandite ja/ või lisaainete määratlus; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/217 
 b) aine koguste vahemik (st 1–10 tonni, 10–10 0 tonni, 100-1 000 tonni või rohkem kui 
1 000 tonni), mille ul atuses konkreetn e aine on registreeritud; 
c) lõike 1 punktides e ja f osutatud teavet käsitlevate uuringute ko kkuvõtted või uuringute 
aruannete kokkuvõtted; 
d) ohustuskaardil sisalduv teave, vä lja arvatud lõikes 1 loetletud teave ; 
e) aine kaubanimi (kaubanimed); f) IUAPC-i nomenklatuurile va stav nimetus mittefa asiainete puhul direktiivi 67/548/EMÜ 
tähenduses (kuue aasta jooksul); 
g) IUPAC-i nomenklatuurile va stav nimetus ohtlike ainete puhul direktiivi 67/548/EMÜ 
tähenduses ja mida kasutatakse ainult ühel või enamal järgnevatest juhtudest: 
i) vaheainena; 
ii) teaduslikus uurimis-  ja arendustegevuses; 
iii) toote ja tootmisega seotud uurimis- ja ar endustegevuses. 
L 396/218 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 120 
Koostöö kolmandate  riikide ja  
rahvusvaheliste organisatsioonidega 
Olenemata artiklitest 118 ja 119 võib agentuuri poolt käesolev a määruse alusel saadud teavet 
avalikustada mis tahes ko lmanda riigi valitsusele võ i asutusele või ra hvusvahelisele organisatsioonile 
vastavalt lepingule, mis on sõlmit ud ühenduse ja asjaomase kolman da riigi vahel vastavalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta m äärusele (EÜ) nr 304/2003 (ohtlike kemikaalide 
ekspordi ja impordi kohta)1 või asutamislepingu artikli 181a lõikele 3 eeldusel, et on täidetud mõlemad 
järgmised tingimused: 
a) lepingu eesmärgiks on koostöö seoses käesoleva määrusega re guleeritud kemikaale 
käsitlevate õigusaktide rake ndamise või haldamisega; 
b) kolmas isik kaitseb konfidentsiaalset t eavet vastavalt vastastikusele kokkuleppele. 
                                                 
1 ELT L 63, 06.03.03 , lk 1. Määrust on viimati m uudetud komisjoni määrusega 
(EÜ) nr 775/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 27). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/219 
 XIII  JAOTIS 
PÄDEVAD  ASUTUSED 
Artikkel 121 
Pädeva asutuse määramine 
Liikmesriigid määravad pädeva asutuse või pädevad asutused, mi s vastutavad käesoleva määruse 
alusel pädevatele asutustele antud ülesannete täitmi se ning komisjoni ja agen tuuriga koostöö tegemise 
eest käesoleva määruse rakendamisel . Liikmesriigid annavad pädevate asutuste käsutusse piisavad 
ressursid, mis koos muude olemasolevate ressurssidega  võimaldavad neil  õigeaegselt ja tõhusalt täita 
oma käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid. 
Artikkel 122 
Pädevate asutuste vaheline koostöö 
Pädevad asutused teevad käesolevas t määrusest tulenevate ülesannete täitmisel koostööd ja annavad sel 
eesmärgil teiste liikmesriikide pädevatele asutustele kogu vajalikku ja kasulikku abi. 
L 396/220 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 123 
Avalikkuse teavitamine ainetega seotud riskidest 
Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üldsust ai netega kaasnevatest riskidest, kui seda peetakse 
inimeste tervise või keskkonna kaitsmise seis ukohast vajalikuks. Konsulteerides pädevate 
ametiasutuste ja sidusrühmadega ning tuginedes asja kohasel juhul parimale tavale, koostab agentuur 
juhised keemiliste ainete ning valm ististes ja toodetes es inevate keemiliste ainete riskide ja turvalise 
kasutamise kohta, eesmärgig a kooskõlastada liikmesriikid e tegevust selles vallas. 
Artikkel 124 
Muud kohustused 
Pädevad asutused edastavad agentuurile elektroons elt mis tahes nende käsutuses oleva teabe seoses 
ainetega, mis on registreeritud kooskõlas artikli 12  lõikega 1 ning mille kohta käivad toimikud ei 
sisalda VII lisas osutatud kogu teavet, eelkõige j uhul, kui jõustamise ja järelevalve käigus on 
tuvastatud riskikahtlus. Pädev asutus ajakoha stab nimetatud teavet vastavalt vajadusele. 
Lisaks agentuuri poolt artikli 77  lõike 2 punkti g alusel antavatele tegutsemisjuhistele loob iga 
liikmesriik riikliku kasu tajatoe, et anda tootjatele , importijatele, allkasutajat ele ja kõikidele teistele 
huvitatud isikutele nõu käesolevast m äärusest tulenevate ülesannete ja kohustuste osas, eelkõige seoses 
ainete registreerimisega va stavalt artikli 12 lõikele 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/221 
 XIV  JAOTIS 
JÄRELEVALVE 
Artikkel 125 
Liikmesriikide ülesanded 
Liikmesriigid kasutavad ametlike kontrollide süsteem i ning muid asjaoludel e vastavaid tegevusi. 
Artikkel 126 
Karistused määruse mittetäitmise korral 
Liikmesriigid keht estavad karistusi käsitlevad sätted, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete 
rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud m eetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud 
karistused peavad olema tõhusad,  proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teevad kõnealused 
sätted komisjonile teatavaks hiljem alt 1. detsembriks 2008 ja te avitavad komisjoni  viivitamatult 
kõikidest hilisematest neid mõjutavatest muudatustest. 
L 396/222 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 127 
Aruanne 
Seoses jõustamisega sisaldab arti kli 117 lõikes 1 osutatud aruanne eelmise aruandlusperioodi jooksul 
läbiviidud ametlike kont rollide tulemusi, teostatu d järelevalvet, ettenäht ud karistusi ja muid 
artiklite 125 ja 126 koha selt võetud meetmeid. Fo orum lepib kokku  aruannetes käs itletavad ühised 
küsimused. Komisjon teeb need aruanded kä ttesaadavaks agentuur ile ja foorumile. 
XV JAOTIS 
ÜLEMINEKU-  JA LÕPPSÄTTED 
Artikkel 128 
Vaba liikumine 
1. Vastavalt lõikele 2 ei tohi  liikmesriigid ke elata, piirata või takistada käesoleva määruse 
reguleerimisalasse kuuluva sellise aine tootmist, importimist, tu ruleviimist ega kasutamist nii 
ainena kui valmistise või toote koostisainena, mi s vastab käesolevale mä ärusele ja, kui see on 
asjakohane, siis käesoleva määruse rakendamisel vastu võetud ühenduse õigusaktidele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/223 
 2. Käesolevas määruses sätestatu ei takista liikmesriikid el säilitamast või  ette nägemast riiklikke 
nõudeid töötajate, inimeste tervise ja keskko nna kaitseks, mida koha ldatakse juhtudel, kui 
käesolev määrus ei ühtlusta t ootmist, turule viimis t ja kasutamist kä sitlevaid nõudeid. 
Artikkel 129 
Kaitseklausel 
1. Kui liikmesriigil on põhjendatult alust uskuda , et seoses nii aine kui valmistise või toote 
koostises esineva ainega, mis va stab küll käesoleva määruse nõu etele, on oluline rakendada 
kiireid meetmeid inimeste terv ise või keskkonna kaitsmiseks, võib antud liikmesriik võtta 
kasutusele asjakohaseid ajutisi meetmeid. Liikmesriik teatab se llest viivitamatult komisjonile, 
agentuurile ja teistele liikmesr iikidele, põhjendades oma otsust  ja esitades teadusliku või 
tehnilise teabe, millel aj utised meetmed põhinevad. 
2. Komisjon võtab vastavalt ar tikli 133 lõikes 3 osutatud mene tlusele otsuse vastu 60 päeva 
jooksul pärast liikmesriigilt te abe saamist. See otsus kas: 
a) annab loa ajutise meetme  kohaldamiseks otsuses mä rgitud ajavahemikuks; või 
b) nõuab liikmesriigilt ajutise meetme  kehtetuks tunnistamist. 
L 396/224 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Juhul kui lõike 2 punktis a os utatud otsuse korral sisaldab liikmesriigi rakendatud ajutine 
meede aine turulevi imise või kasutamise p iiramist, algatab asjaom ane liikmesriik ühenduse 
piirangute menetluse, esitades agentuurile XV lisale vastava toimiku kolme kuu jooksul alates 
komisjoni otsuse kuupäevast. 
4. Lõike 2 punktis a viidatud otsuse korral k aalub komisjon, kas käesolevat määrust on vaja 
kohandada. 
Artikkel 130 
Otsuste põhjendamine 
Pädevad asutused, agentuur ja kom isjon põhjendavad kõiki käesoleva määruse alusel tehtud otsuseid. 
Artikkel 131 
Lisade muutmine 
Lisasid võib muuta artikli 133 lõikes 4 sätestatud korras. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/225 
 Artikkel 132 
Rakendusaktid 
Käesoleva määruse sätete  tõhusaks rakendamiseks vajalikud me etmed võetakse vastu artikli 133 
lõikes 3 osutatud korras. 
Artikkel 133 
Komiteemenetlus 
1. Komisjoni abistab komitee. 
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999 /468/EÜ artiklites 3 ja 7 sätestatud 
nõueandemenetlust, võttes arvesse sell e otsuse artikli artikli 8 sätteid. 
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999 /468/EÜ artiklites 5 ja 7 sätestatud 
regulatiivkomitee menetlust, võttes ar vesse selle otsuse artikli 8 sätteid. 
Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses  kehtestatakse kolm kuud. 
4. Käesolevale lõikele v iitamisel kohaldatakse otsu se 1999/468/EÜ artikli 5a  lõikeid 1 kuni 4 ja 
artiklit 7, võttes ar vesse selle otsuse  artikli 8 sätteid. 
5. Komitee võtab va stu oma töökorra. 
L 396/226 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 134 
Agentuuri loomise ettevalmistamine 
1. Komisjon toetab agentuur i loomist vajalikul määral. 
2. Kuni haldusnõukogu po olt vastavalt artiklile 84 ametisse nimetatud tege vdirektor asub täitma 
oma kohustusi, võib komisjon agentuuri nimel ja kasutades agentuuri jaoks ette nähtud 
eelarvelisi vahendeid: 
a) määrata ametisse töötajaid, s ealhulgas ajutiselt tegevdirektori ülesandeid täitva isiku, ja 
b) sõlmida muid lepinguid. 
Artikkel 135 
Teavitatud aineid käs itlevad üleminekumeetmed 
1. Teavitajatele esitatu d taotlusi pädevatele asutustele täiendava te abe andmiseks vastavalt 
direktiivi 67/548/EMÜ ar tikli 16 lõikele 2 käsitletakse käes oleva määruse ar tikli 51 kohaselt 
tehtud otsustena. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/227 
 2. Teavitajatele esitatu d taotlusi aine kohta täiendava t eabe andmiseks vastavalt direktiivi 
67/548/EMÜ artikli 16 lõikele 1 käsitletakse käesoleva määruse artik li 52 kohaselt tehtud 
otsustena. 
Sellised ained loetakse kuuluvaks ühenduse hindamisplaani vastaval t käesoleva määruse 
artikli 44 lõikele 2 ning neid  käsitletakse kui aine id, mille on kooskõlas käesoleva määruse 
artikli 45 lõikega 2 valinud liik mesriik, mille pä dev asutus on taotle nud täiendava teabe 
esitamist vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ artikli 16 lõikele 1. 
Artikkel 136 
Olemasolevaid aineid käsitlevad üleminekumeetmed 
1. Määruse (EMÜ) nr 793/93 artik li 10 lõike 2 ko haldamisel komisjoni mä ärusega tootjatele ja 
importijatele tehtud taotlusi kom isjonile teabe esit amiseks käsitletakse  käesoleva määruse 
artikli 52 kohaselt vastu võetud otsustena. 
Ainega seotud pädevaks asut useks on määruse (EMÜ) nr 79 3/93 artikli 10 lõike 1 kohaselt 
asja käsitlevaks ette kandjaks määratud liikm esriigi pädev asutus, kes täidab käesoleva 
määruse käesoleva määruse artikli 46 lõikes  3 ja artiklis 48 ni metatud ülesandeid. 
L 396/228 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Määruse (EMÜ) nr 793/93 artik li 12 lõike 2 ko haldamisel komisjoni mä ärusega tootjatele ja 
importijatele tehtud taotlusi kom isjonile teabe esit amiseks käsitletakse käesoleva määruse 
artikli 52 kohaselt vastu võetud otsustena. Ag entuur määrab kindlaks ainega seotud pädeva 
asutuse, kes täidab käesoleva määruse artikli 46  lõikes 3 ja artiklis 48 nimetatud ülesandeid. 
3. Liikmesriik, ke lle asja käsitlev etteka ndja ei ole hiljemalt 1. juuniks 2008  edastanud 
riskihinnangut ja vajadusel risk ide piiramise strateegiat vastavalt määruse (EMÜ) nr 793/93 
artikli 10 lõikele 3: 
a) dokumenteerib riske ja ohte käsitleva teabe vastava lt käesoleva määruse XV lisa B 
osale; 
b) kohaldab käesoleva määruse artikli 69 lõig et 4 punktis a osutatud teabe alusel; ja 
c) koostab dokumendid selle koht a, miks ta leiab, et muud e kindlaksmääratud riskidega 
tuleks tegeleda muul moel kui käes oleva määruse XVII lisa muutmisega. 
Eespool nimetatud teave es itatakse agentuurile hiljema lt 1. detsembriks 2008. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/229 
 Artikkel 137 
Piiranguid käsitleva d üleminekumeetmed 
1. Komisjon koostab va jadusel hiljemalt 1. juuniks 2010 XVII lisa pa randuse eelnõu kooskõlas 
ühega järgnevatest: 
a) mis tahes riskihinnang ja soovitatav riskide piir amise strateegia, mis on vastu võetud 
ühenduse tasandil vastavalt määruse (EMÜ) nr  793/93 artiklile 11, niivõrd kuivõrd see 
sisaldab ettepanekuid piirangute keht estamiseks vastava lt käesoleva määruse 
VIII jaotisele, ent m ille kohta ei ole veel vastu võetud otsust vastavalt direktiivile 
76/769/EMÜ; 
b) mis tahes asjakohastele asutustele esitat ud, ent veel vastu võtmata ettepanek, mis 
käsitleb piirangute sead mist või muutmist direktiivi 76/769/EMÜ alusel. 
2. Enne 1. juunit 2010 esitataks e artikli 129 lõikes 3 osutatud mis tahes toimikud komisjonile. 
Komisjon koostab vajadusel eelnõu XVI lisa muutmiseks. 
3. Direktiivi 76/769/EMÜ alusel vastu võetud piirangute muutmine alates 1. juunist 2007 
kantakse XVII lisasse al ates 1. juunist 2009. 
L 396/230 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 138 
Läbivaatamine 
1. Hiljemalt 1. juuniks 20 19 vaatab komisjon selle läbi, et hinn ata, kas pikendad a kohustust viia 
läbi kemikaaliohutuse hindamin e ja dokumenteerida see kemikaaliohutuse aruandes seoses 
ainetega, mis ei ole selle kohust usega hõlmatud, kuna ne id ei tule registreerida või nad tuleb 
registreerida, kuid neid toode takse või imporditakse kogustes , mis ei ületa kümmet tonni 
aastas. Ainete puhul, mis va stavad direktiivi 67/548/EMÜ ko haselt 1. või 2.  kategooria 
kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivt oksiliste ainete kriteeriumidele, teostatakse 
läbivaatamine hiljemalt 1. juuniks 2014. Läbiv aatamise käigus võtab komisjon arvesse kõiki 
asjakohaseid tegureid, sealhulgas  
a) kemikaaliohutuse aruannete koostamise  kulusid tootjatele ja importijatele; 
b) maksumuse jaotamine turustusahel a tegutsejate ja allkasutaja vahel; 
c) kasu inimeste tervisele ja keskkonnale. 
 Nimetatud läbivaatamise põhjal võib komisjon va jadusel teha seadusandlikke ettepanekuid 
nimetatud kohustuse pikendamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/231 
 2. Komisjon võib esitada sead usandlikke ettepanekuid niipea, kui on võimalik kindlaks teha 
praktiline ja kuluefektiiv ne viis polümeeride va limiseks nende regist reerimiseks kindlate 
tehniliste ja kehtivate teaduslike kriteeriumid e alusel, ning pärast aruande avaldamist, mis 
käsitleb järgmist: 
a) polümeeridega kaasnevad riskid võrreldes teiste ainetega; b) olemasolev vajadus teatud tüüpi polümeeride registreerimiseks, võttes arvesse ühest 
küljest konkurentsivõimet ja innovatiivsust ning  teisest küljest inimeste tervise kaitset ja 
keskkonnakaitset. 
3. Artikli 117 lõikes 4 osutatud aruanne käes oleva määruse rakendamis el omandatud kogemuste 
kohta hõlmab registreerimisnõuete läbivaatamist, mis on seotud ainetega, mida toodetakse või 
imporditakse ainult kogustes alates 1 tonnist, kuid mis ei ületa 10 tonni aastas tootja või 
importija kohta. Läbivaatamise alusel võib ko misjon esitada seadusandlikke ettepanekuid 
teabele esitatavate nõuete muutmiseks seoses  ainetega, mida toodet akse või imporditakse 
kogustes alates 1 tonnist kuni 10  tonnini aastas tootja või im portija kohta, võttes arvesse 
uusimaid arenguid, näiteks seoses alternatiivse ka tsetamisega ja (kvantita tiivsete) struktuuri ja 
aktiivsuse seostega ((Q)SAR). 
4. Komisjon vaatab I, IV  ja V lisa läbi hiljemalt 1. juuniks 2008 eesmärgiga teha vajaduse korral 
ettepanekuid nende muutmiseks vastava lt artiklis 131 osutatud menetlusele. 
L 396/232 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. Komisjon vaatab XIII lisa läbi 1. detsembrik s 2008, et hinnata aine te, millel on püsivad, 
bioakumuleeruvad ja mürgised omadused võ i väga püsivad ja vä ga bioakumuleeruvad 
omadused, identifitseerimise kr iteeriumide kohasust, eesmärgiga esitada vajadusel ettepanek 
nende muutmiseks artikli 133 lõikes 4 osutatud korras. 
6. Hiljemalt 1. juuniks 2012 teostab komisjon läbi vaatamise, et hinnata  kas muuta või mitte 
käesoleva määruse reguleerimisala, et vältida ka ttumist teiste asjakoha ste ühenduse sätetega. 
Kõnealuse läbivaatamise põhjal võib komisjo n vajadusel esitada õigusloomega seotud 
ettepaneku.  
7. Hiljemalt 1. juuniks 2013 teostab komisjon läbi vaatamise, võttes arve sse viimaseid arenguid 
teaduslikes teadmistes, et hinnata kas laiendad a artikli 60 lõike 3 re guleerimisala ainetele, 
millel artikli 57 lõike f alusel on endokriinseid häirei d põhjustavad omadused. Kõnealuse 
läbivaatamise põhjal võib komisjon vaja dusel esitada seadusandliku ettepaneku. 
8. Hiljemalt 1. juuniks 20 19 teostab komisjon läbiva atamise, et hinnata ka s laiendada artikli 33 
reguleerimisala teistele ohtlikel e ainetele võttes arvesse kõ nealuse artikli rakendamise 
praktilist kogemust. Kõnealuse läbivaatamise põhjal võib kom isjon esitada seadusandliku 
ettepaneku nimetatud kohu stuse laiendamiseks.  
9. Kooskõlas loomadega mittes eotud katsemeetodite edendami se ja käesoleva määrusega 
nõutud loomkatsete asendamise, vähendamise võ i täiustamise eesmärgi ga, vaatab komisjon 
hiljemalt 1. juuniks 20 19 läbi VIII lisa  punkti 8.7 katsete nõude d. Kõnealuse läbivaatamise 
põhjal ning tagades inimeste te rvise ja keskkonna kõrge kaitse, võib ko misjon artikli 133 
lõikes 4 osutatud korras esitada muudatusettepaneku. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/233 
 Artikkel 139 
Kehtetuks tunnistamine 
Direktiiv 91/155/EMÜ tunnistatakse kehtetuks. 
Direktiivid 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ ning määr used (EMÜ) nr 793/93 ja (EÜ) nr 1488/94 
tunnistatakse kehtetuks alates 1. juunist 2008. 
Direktiiv 93/67/EMÜ tunnistatakse keht etuks alates 1. augustist 2008.  
Direktiiv 76/769/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juunist 2009.  
Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele lo etakse viideteks käes olevale määrusele. 
Artikkel 140 
Direktiivi 1999/45/ EÜ muutmine 
Direktiivi 1999/45/EÜ artikkel 14 jäetakse välja. 
Artikkel 141 
Jõustumine ja kohaldamine 
1. Käesolev määrus jõus tub 1. juunil 2007. aastal. 
2. II, III, V, VI, V II, X ja XI jaotist ning ar tikleid 128 ja 136 kohaldatak se alates 1. juunist 2008. 
L 396/234 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Artiklit 135 kohaldatakse alates 1. augustist 2008. 
4. VIII jaotist ja XVII lisa koha ldatakse alates 1. juunist 2009. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja va hetult kohaldatav kõik ides liikmesriikides. 
Brüssel, 18. detsember 2006 
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja 
J. BORRELL FONTELLES M. VANHANEN 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/235 
 LISADE LOETELU 
I LISA AINETE HINDAMI ST JA KEMIKAALIOHUTUSE  ARUANNETE KOOSTAMIST 
KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED 
II LISA OHUTUSKAARTIDE  KOOSTAMISE JUHIS 
III LISA KRITEERIUMID AI NETELE, MIS REGISTRE ERITAKSE KOGUSTES 1–10 
TONNI 
IV LISA AINED,  MIS ON VABASTATUD REGI STREERIMISKOHUSTUSEST  
VASTAVALT ARTIKLI 2 LÕIKE 7 PUNKTILE a 
V LISA AINED, MIS ON VABASTATUD REGI STREERIMISKOHUSTUSEST 
VASTAVALT ARTIKLI 2 LÕIKE 7 PUNKTLE b 
VI LISA ARTIKLIS  10 OSUTATUD TEABELE ESITATAVAD NÕUDED 
VII LISA STANDARDSED TEABELE ESIT ATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORD ITAKSE VÄHEMALT 1 TONN 
VIII LISA STANDARDSED TEABELE ES ITATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORDITAKSE VÄH EMALT 10 TONNI 
L 396/236 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 IX LISA STANDARDSED TEABELE ESIT ATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORDITAKSE VÄH EMALT 100 TONNI 
X LISA STANDARDSED TEABELE ESIT ATAVAD NÕUDED SEOSES AINETEGA, 
MIDA TOODETAKSE VÕI IMPORDITAKSE  VÄHEMALT 1000 TONNI 
XI LISA ÜLDEESKI RJAD VII–X LISAS SÄ TESTATUD STANDARDSE 
KATSETAMISKORRA KOHANDAMISEKS 
XII LISA ÜLDSÄTTED ALLKASUTAJATELE AINETE HINDAMISEKS JA 
KEMIKAALIOHUTUSE AR UANNETE KOOSTAMISEKS 
XIII LISA KRITEERIUMI D PÜSIVATE, BIOAKUMUL EERUVATE JA TOKSILISTE 
AINETE NING VÄGA PÜSIVATE JA VÄGA BIOAKUMULEERUVATE AINETE MÄÄRATLEMISEKS 
XIV LISA AUTORISEERINGUT VAJAVATE AINETE LOETELU 
XV LISA TOIMIKUD XVI LISA SOTSIAAL -MAJANDUSLIK ANALÜÜS 
XVII LISA TEATUD OHTLI KE AINETE, VALMISTISTE JA TOODETE TOOTMISE, 
TURULE VIIMISE JA KASUTAMISE PIIRANGUD 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/237 
 I LISA  
AINETE HINDAMIST  JA KEMIKAALIOHU TUSE ARUANNETE 
 KOOSTAMIST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED 
0. SISSEJUHATUS 0.1. Käesoleva lisa eesmärk on sätestada, kuidas tootjad ja importijad peavad hindama, kas nende 
toodetud või imporditud ainetest tulenevad ri skid on tootmise või tootja või importija 
omakasutus(t)e ajal piisavalt ohjatud ja kas järgmistel tarneahelas tegutsejatel on võimalik 
riske piisavalt ohjata, ja seda dokumenteerima.  Käesolevat lisa kohaldatakse – seda vajaduse 
korral kohandades – ka to odete valmistajate ja importijate suhtes, kes peavad registreerimise 
osana läbi viima kemika aliohutuse hindamise. 
0.2. Kemikaaliohutuse hinnang koostatakse ühe või mitme päde va isiku poolt, kellel on 
asjakohased kogemused ja kes on saanud vastavat  koolitust, sealhulgas täiendkoolitust. 
0.3. Tootja kemikaaliohutu se hinnangus käsitle takse aine t ootmist ja se lle kõiki kindlaksmääratud 
kasutusalasid. Importija kemik aaliohutuse hinnangus käsitle takse kõiki kindlaksmääratud 
kasutusalasid. Kemikaaliohutuse hinnangus hinna takse aine kasutamist ainena (koos kõigi 
peamiste lisandite ja lisaaine tega) või valmistise  või toote koostisainena vastavalt 
kindlaksmääratud kasutusalale. Hindamisel vaad eldakse aine tootmisest ja kindlaksmääratud 
kasutamisest tulenevaid aine elutsükli kõiki etappe. Kemikaaliohutuse hindamise aluseks on 
aine potentsiaalsete kahjulike mõjude võrdlem ine mõjuga, mida antud aine teadaoleva või 
arvatava kokkupuute korral inim estele ja/või keskk onnale avaldab, võttes arvesse kohaldatud 
ja soovitatud riskiju htimismeetmeid ja käitlemisti ngimusi. 
L 396/238 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 0.4. Aineid, mille füüsikalis-kee milised, toksikoloogilised ja ök otoksikoloogilised omadused on 
tõenäoliselt sarnased või mis kä ituvad oma struktuurse sarnasus e tõttu teatud kindla mudeli 
kohaselt, võib käsitada ühe rühm ana või ainete "kategooriana". Ku i tootja või importija leiab, 
et ühe aine kemikaaliohutuse hindamine on pi isav teisest ainest või aineterühmast või 
"kategooriast" tulenevate risk ide nõuetekohase ohjamise hindamiseks ja dokumenteerimiseks, 
võib ta nimetatud kemikaaliohutuse hinnangut kasutada teise aine või aineterühma või "kategooria". Sel juhul peab tootja või importija esitama asjakohase põhjenduse. 
0.5. Kemikaaliohutuse hi ndamine toim ub tehnilises toimikus aine koh ta sisalduva te abe ning muu 
kättesaadava ja asjakohase teab e alusel. Tootjad või importija d, kes esitavad  ettepanekuid 
katsete läbiviimiseks vastavalt IX ja X lisal e, peavad kajastama se da kemikaaliohutuse 
aruande vastavates osades. Lisatakse muude ra hvusvaheliste ja riiklike programmide käigus 
teostatud hindamistest saadud olemasolev te ave. Kui see on asjakohane ja võimalik, 
arvestatakse kemikaaliohutuse aruande koostami sel ühenduse õigusaktide kohaselt läbiviidud 
hindamisi (näiteks määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt läbiviidud riskide hindamine) ning 
seda kajastatakse kemi kaaliohutuse aruandes. Nimetatud hindamistest kõrvalekaldumist tuleb 
põhjendada. 
Seega sisaldab arvesse võetav teave ainest tule nevate ohtudega seotud teavet, tootmistest ja 
importimisest tulenevat kokkupuudet, aine kindlaksmääratud kasutusalasid, 
käitlemistingimusi ja riskijuht imismeetmeid, mida kohaldatakse või millega soovitatakse 
arvestada allkasutajatel.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/239 
 XI lisa punktis 3 sätestatakse, et teatavatel juhtud el ei ole vaja puuduvat  teavet hankida, kuna 
ühe nõuetekohaselt iseloomustatud riski ohjam iseks vajalikud risk ijuhtimismeetmed ja 
käitlemistingimused või vad olla piisavad ka te iste potentsiaalsete ri skide ohjamiseks, ning 
nimetatud riske ei ole seetõttu vaja täpselt iseloomustada. 
Kui tootja või importija vajab täiendavat teavet ke mikaaliohutuse aruand e koostamiseks ning 
kui seda teavet on võimalik hankida üksnes IX  või X lisas ettenähtud  katsete teostamisega, 
esitab ta ettepaneku katsestrat eegia kohta, selgitades selles tä iendava teabe vajalikkust, ning 
märgib selle kemikaaliohutuse aruande vast avasse osasse. Oodate s täiendavate katsete 
tulemusi, märgib ta oma ke mikaaliohutuse aruandesse ning lisab väljatöötatud 
kokkupuutestsenaariumisse ajutis ed riskijuhtimismeetme d, mis ta on keht estanud ja sellised 
ajutised meetmed, mida ta soovitab allkasutaj atele, kes peaksid kõneal useid riske juhtima. 
0.6. Aine kemikaaliohutu se hindamine , mida teostab tootja või im portija, koosneb käesoleva lisa 
vastavate punktide kohaselt järgmistest etappidest: 
1. Ainest inimeste tervis ele tuleneva ohu hindamine 
2. Aine füüsikalis-keemilistest  omadustest inimes te tervisele tuleneva ohu hindamine 
3. Keskkonnaohu hindamine 4. Püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate 
omaduste hindamine 
L 396/240 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Kui tootja või importija järeld ab etappide 1–4 tulemuste p õhjal, et aine või valmistis 
vastab direktiivi 67/548/EMÜ või direktiivi 1999/45/EÜ k ohastele ohtliku ks aineks 
klassifitseerimise kriteeriumidele või sellel on püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste 
ainete ning väga püsivate ja väga bi oakumuleeruvate aine te omadused, hõlmab 
kemikaaliohutuse hinnan g järgmisi lisaetappe: 
5. Kokkupuute hindamine 
5.1 Kokkupuutestsenaar iumi(te) koostamine või vajadusel asjakohaste kasutus- ja 
kokkupuutekategooriate loomine 
5.2 Kokkupuute hindamine 
6. Riski kirjeldus 
Kemikaaliohutuse aruande vastavas osas (punkt 7) esitataks e kokkuvõte eespool 
nimetatud punktide käsitlemisel kasutatud kogu asjakohasest teabest. 
0.7. Kemikaaliohutuse aruande ko kkupuudet käsitleva osa põhielem endiks on toot misele, tootja 
või importija omakasutus ele kehtestatud ko kkupuutestsenaariu mi(te) kirjeldus ning sellis(t)e 
kokkupuutestsenaariumi(te) kirjeldus, mida  tootja või importij a soovitab rakendada 
kindlaksmääratud kasu tusala(de) puhul. 
Kokkupuutestsenaarium on tingimuste kogum, mis kirjeldab aine valmistamist või kasutamist 
selle elutsükli vältel ning  seda, kuidas tootja  või importija kont rollib või soovitab 
allkasutajatel kontrollid a aine kokkupuuteid inimeste ja keskkonnaga. Selli stes tingimuste 
kogumis kirjeldatakse tootja võ i importija poolt rakendatud või  allkasutajatel e rakendamiseks 
soovitatud riskijuhtimismeetme id ja käitlemi stingimusi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/241 
 Kui aine on turule viidu d, esitatakse vastavalt II lisale ohutuskaardi lisana 
kokkupuutestsenaarium(id), se alhulgas riskijuhtimismeet med ja käitlemi stingimused. 
0.8. Kokkupuutestsenaariumi kirjel damisel nõutav üksikasjalikkuse aste on erinevate juhtumite 
puhul väga erinev, olenedes aine kasutusalast , aine ohtlikest omadus test ja tootjale või 
importijale kättesaadava teabe hulgast. Kokk upuutestsenaariumites võidakse kirjeldada 
asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid seoses mitmete erinevate protsesside ja aine kasutusaladega. Kokkupuutestsenaarium võib seega hõlmata väga mitmesuguseid protsesse 
või kasutusalasid. Suurt hulka protsesse või ka sutusalasid hõlmavat ko kkupuutestsenaariumit 
võib nimetada kokkupuutekategooriaks. Kokkup uutestsenaariumite käs itlemine käesolevas 
lisas ja II lisas hõlmab ka kokkupuutek ategooriaid, kui need on välja töötatud. 
0.9. Kui teavet ei ole tarvis va stavalt XI lisale, märgitakse see asjaolu kemikaaliohutuse aruande 
asjakohasesse ossa; lisatakse vi ide tehnilises toimikus  sisalduvale põhjendusele. Asjaolu, et 
teavet ei nõuta, märgitak se samuti ohutuskaardile. 
0.10. Teatava toime korral, näit eks võime kahandada osoonikihti, võime osooni fotokeemiliselt 
tekitada, tugev lõhn ja värvi muutmine, mille pu hul ei saa kasutada pu nktides 1–6 sätestatud 
korda, hinnatakse seonduvaid riske iga juhtum i puhul eraldi ja tootja või importija lisab 
kemikaaliohutuse aruandele sellis te hindamiste täieliku kirjelduse  ja põhjenduse ning esitab 
nende kokkuvõtte ka  ohutuskaardil. 
L 396/242 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 0.11. Spetsiaalse valmistise (nt su lamite) koostisesse liidetud ühe võ i mitme ainega seotud riskide 
hindamisel võetakse arvesse viisi, kuidas on  koostisained keemilises maatriksis seotud. 
0.12. Kui käesolevas lisas kirjel datud meetodid ei ole asjakohase d, selgitatakse ja põhjendatakse 
alternatiivselt kasutatava te meetodite üksikasju ke mikaaliohutuse aruandes. 
0.13. Kemikaaliohutuse aruande A osale lisatakse avaldus selle kohta, et tootja või importija on 
rakendanud asjakohastes kokkupuutestsenaarium ites tootja või importija omakasutus(t)ele 
ette nähtud riskijuht imismeetmeid ning et kindlaksmäärat ud kasutusalasid käsitlevad 
kokkupuutestsenaariumid on edastatud ohutusk aardiga või ohutuskaartid ega levitajatele ja 
allkasutajatele. 
1. AINEST INIMESTE TERVISELE  TULENEVA OHU HINDAMINE 
1.0. Sissejuhatus 
1.0.1. Ainest inimeste tervisele tuleneva  ohu hindamisel on järgmised eesmärgid: 
– aine klassifikatsiooni ja märgistuse kindlaksmääramine vastavalt 
direktiivile 67 /548/EMÜ; ja 
– ainega kokkupuute tasemete tu letamine, millest kõ rgema tasemega ei  tohiks inimene 
kokku puutuda. Seda kokkupuu te taset nimetatakse "tuletatud mittetoimivaks tasemeks" 
(DNEL). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/243 
 1.0.2. Ainest inimeste tervisele tu leneva ohu hindamisel käsitletakse aine toks ikokineetilisi omadusi 
(nt absorptsioon, ainevahetus, jaotumine ja elimineerimine) ning järgmisi toimerühmi: 1) akuutsed mõjud (akuutne mürgisus, ärrita vus ja söövitavus), 2)  sensibiliseerimine, 
3) krooniline mürgisus ja 4)  kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivto ksilised mõjud. 
Muid mõjusid käsitletakse  vajaduse korral kogu ol emasoleva teabe alusel. 
1.0.3. Ohtude hindamine koosneb järgmisest neljast etapist: 
1. etapp: Inimeste kohta mittekäiva teab e hindamine 
2. etapp: Inimeste kohta käiva teabe hindamine 3. etapp: Klassifitseerimine ja märgistamine 4. etapp: DNELide tuletamine 
1.0.4. Esimesed kolm etappi viiakse läbi kõikide selliste mõjude korral,  mille kohta on teave 
kättesaadav, ja need registreeritakse kemik aaliohutuse aruande asjakohases punktis, ning 
vajadusel esitatakse nimetatud etappide ko kkuvõte kooskõlas artik liga 31 ohutuskaardi 
lahtrites 2 ja 11. 
1.0.5. Mis tahes mõju korral, mida käsitlev asjakohane  teave ei ole kättesaadav, sisaldab asjakohane 
punkt järgmist lauset: "Nimetatud teave ei ole kättesaadav" ("This  information is not 
available"). Põhjendus, sealhu lgas viide teabe mis tahes kirjandusotsingutele, lisatakse 
tehnilisele toimikule. 
L 396/244 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.0.6. Ainest inimeste tervisele tuleneva ohu hindamis el toimub 4. etapis kolme esimese etapi 
tulemuste integreerimine ning saadud andm ed esitatakse kemika aliohutuse aruande 
asjakohases punktis; teab e kokkuvõte esitatakse ohu tuskaardi lahtris 8.1. 
1.1. 1. etapp: Inimeste koht a mittekäiva te abe hindamine 
1.1.1. Inimeste kohta m ittekäiva teabe hi ndamine sisald ab järgmist: 
– mõjudega seotud oht ude määratlemine ko gu kättesaadava inim este kohta mittekäiva 
teabe põhjal; 
– annuse (kontsentratsiooni) ja reageeringu (mõju) vahelise seose kindlaksmääramine. 
1.1.2. Kui annuse (kontsentratsiooni) ja reageeringu  (mõju) vahelist seost ei ole võimalik kindlaks 
määrata, tuleks seda põhjen dada ja esitada poolkvantitatii vne või kvalitatiiv ne analüüs. 
Näiteks, akuutsete mõj ude korral ei ole tavalis elt võimalik annuse (k ontsentratsiooni) ja 
reageeringu (mõju) vahelist se ost vastavalt komisjoni määruses sätestatud katsemeetoditele 
(nagu need on määratletud artikli 13 lõikes 3) teostatud katse tule muste põhjal kindlaks 
määrata. Sellistel juhtudel piisab , kui määratakse kindlaks, kas ja millisel määral on ainel 
olemuslik omadus an tud mõju tekitada. 
1.1.3. Kogu inimeste kohta mittek äiv teave, mida kasutatakse inimestele avaldatava konkreetse 
mõju hindamiseks ning annuse (kontsentrat siooni) ja reageeringu (mõju) vahelise seose 
kindlaksmääramiseks, esitatakse võimaluse korral lühidalt tabelina või tabelitena, eristades in 
vitro, in vivo  ja muud teavet. Asjak ohased katsetulemused (näiteks LD50, NO(A)EL või 
LO(A)EL) ja katsetingimused (näiteks katse ke stus, manustamisviis) ja muu asjakohane teave 
esitatakse selleks rahvusvaheliselt tunnustatud mõõtühikutes. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/245 
 1.1.4 Kui on kättesaadav üks uu rimus, tuleks nimetatud uurimuse kohta  koostada kokkuvõtlik 
uuringuülevaade. Kui sama mõju on käsitletud mitmes uuringus, kasutatakse DNELide kindlaksmääramiseks tavaliselt se da uuringut või neid uuringui d, millest nähtub  kõige suurem 
riskitegur, olles sealjuures arvestanud võimali kke muutujaid (nt läbiviimine, asjakohasus, 
katse läbiviimiseks kasutatud lii kide asjakohasus, tulemuste kvaliteet jne), ni ng nimetatud 
uuringu või uuringute kohta ko ostatakse kokkuvõtlik  uuringuülevaade ni ng see lisatakse 
tehnilisele toimikule selle ühe osana. Ko kkuvõtlikke uuringuülev aateid nõutakse ohu 
hindamisel kasutatu d kõikide põhiandmete kohta.  Kui ei kasutata uuring ut (uuringuid), millest 
nähtub kõige suurem riskitegur , põhjendatakse seda täieliku lt ning põhjendused lisatakse 
tehnilisele toimikule selle ühe osana mitte ainult kasuta tud uuringu, vaid ka kõikide teiste 
uuringute kohta, millest nähtub  suurem riskitegur kui  kasutatud uuringust.  Sõltumata sellest, 
kas ohud on identifitseeri tud või mitte, on  oluline hinnata uuringu valiidsust. 
1.2. 2. etapp: Inimeste kohta käiva teabe hindamine 
Kui inimeste kohta käiv teave ei ole kättesaadav , sisaldab käesolev osa lauset: "Inimeste kohta 
käiv teave ei ole kättesaadav" ( "No human information is available" ). Kui inimeste kohta käiv 
teave on kättesaadav, esitatakse  need võimaluse korral tabelina. 
1.3. 3. etapp: Klassifitseerimine ja märgistamine 1.3.1. Esitatakse direktiivi 67/548/EMÜ kriteeriu midele vastavalt välja töötatud asjakohane 
klassifikatsioon ja märgistus ni ng vastavad põhjendused. Võim alusel esitatakse direktiivi 
67/548/EMÜ artikli 4 lõike 4 ja  direktiivi 1999/45/E Ü artiklite 4–7 kohald amisest tulenevad 
kontsentratsiooni piirmäärad ja neid põhjendatakse, kui need ei sisaldu direktiivi 67/548/EMÜ 
I lisas. Hindamine peaks alati sisaldama avaldust  selle kohta, kas aine vastab või ei vasta 
direktiivis 67/548/EMÜ toodud 1. ja 2. kate gooria kantserogeenseks, mutageenseks ja 
reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumidele. 
L 396/246 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.3.2. Kui teave on ebapiisav, et  otsustada, kas aine tuleks  teatavate näitajate kohaselt 
klassifitseerida või mitte, märg ib registreerija, mil lise meetme ta  lõpuks võtti s või millise 
otsuse tegi, ning esitab ka põhjenduse. 
1.4. 4. etapp: DNELide kindlaksmääramine 1.4.1. 1. ja 2. etapi tulemuste põhjal määratakse kindlaks aine DNEL(id), mis peegeldab või 
peegeldavad tõenäolist manustam isviisi või tõenäolisi manustamis viise, kokkupuute kestust ja 
sagedust. Mõnede näitajate, eelkõige mutageen suse ja kantserogeensuse puhul ei pruugi 
olemasoleva teabe alusel olla võimalik kindlaks  määrata läve ja seega ka DNELi. Kui see on 
põhjendatud kokkupuutests enaariumi(te)ga, võib üks tuletatud mitte toimiv tase olla piisav. 
Kättesaadavat teavet ja kemikaaliohutuse arua nde punktis 9 esitatud kokkupuutestsenaariumit 
või -stsenaariume arvesse võ ttes võib aga osutuda vajalikuks kõikide asjakohaste 
elanikkonnarühmade (nt töölised, tarbijad ja  nimetatud ainetega ke skkonna kaudu kaudselt 
kokku puutuda võivad isikud) ja isegi teatavate haavatavate alar ühmade (nt lapsed, rasedad) 
ning erinevate kokkup uuteviiside jaoks erinevate tule tatud mittetoimi vate tasemete 
kindlaksmääramine. Tuleb esitada  täielik põhjendus, täpsusta des muu hulgas kasutatud teabe 
valikut, kokkupuuteviise (suu või na ha kaudu, sissehingamise teel ) ning kokkupuute kestust ja 
sagedust, mille puhul tuletatud mittetoimiv tase keh tib. Kui kokkupuutevi ise on tõenäoliselt 
rohkem kui üks, määratak se tuletatud mitte toimiv tase kindlaks ig a kokkupuuteviisi kohta 
eraldi ning ka kõikide kokkupuuteviiside ko hta ühiselt. Tuletatu d mittetoimiva taseme
 
kindlaksmääramisel tuleb muu hulgas arvestada järgmisi tegureid: 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/247 
 a) ebakindlus, mida lisaks muudele tegurite le põhjustavad ka katseandmete varieeruvus 
ning liigisisesed ja liik idevahelised erinevused; 
b) mõju laad ja raskusaste; c) elanikkonna rühma või alarühma tundlikku s, kelle suhtes kv antitatiivne ja/või 
kvalitatiivne teave kokku puutumise kohta kehtib. 
1.4.2. Kui tuletatud m ittetoimivat taset ei ole võ imalik kindlaks määrata, tu leb sellest selgesõnaliselt 
teatada ning esitada täielik põhjendus. 
2. FÜÜSIKALIS-KEEMILI STE OHTUDE HINDAMINE 
2.1. Füüsikalis-keemilistest om adustest tulenevate  ohtude hindamise eesmärk on aine 
klassifitseerimine ja märgistamine va stavalt direktiiv ile 67/548/EMÜ. 
2.2. Hinnatakse vähemalt järg miste füüsikalis-keemiliste om aduste potentsiaalset mõju 
inimtervisele: 
– plahvatusohtlikkus, 
– süttivus, 
– oksüdeerimisvõime. 
Kui teave on ebapiisav, et ot sustada, kas aine tuleks teatavate näitajate kohaselt 
klassifitseerida või mitte, märgib  registreerija, millis e meetme ta lõpuks võttis ning millise 
otsuse tegi, ning esitab ka põhjenduse. 
L 396/248 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2.3. Teave iga üksikmõju hindamis e kohta esitatakse kemikaaliohutu se aruande vastavas punktis 
(punkt 7) ja vaja duse korral tehakse sellest  vastavalt artiklile 31  kokkuvõte ohutuskaardi 
lahtrites 2 ja 9. 
2.4. Iga füüsikalis-keemilise om aduse puhul hinnataks e aine olemuslikku kahjulikku toimet 
tulenevalt aine tootmisest ja kindlaksmääratud kasutusaladest. 
2.5. Esitatakse direktiivi 67/548/EMÜ kriteeriumi dele vastavalt välja töötatud asjakohane 
klassifikatsioon ja märgistus ning vastavad põhjendused. 
3. KESKKONNAOHU HINDAMINE 3.0. Sissejuhatus 3.0.1. Keskkonnaohu hindamise eesm ärk on aine klassifitseerimine ja märgistamine vastavalt 
direktiivile 67/548/ EMÜ ning aine se llise kontsentrats iooni kindlaksmäär amine, millest 
allpool ei ole ette näha kahjulike mõjude il mnemist asjaomases kesk konnakomponendis. Seda 
kontsentratsiooni nimetatakse arvutuslikuks mittetoimivaks kontsent ratsiooniks (PNEC). 
3.0.2. Keskkonnaohtude hindamisel käsitletakse po tentsiaalseid mõjusid ke skkonnale, mis koosneb 
1) vesikeskkonnast (kaasa arvatu d põhjasete), 2) maismaast ja 3) õhust, kaasa arvatud ka 
4) toiduahelas akumuleerumise tõttu tekkida võiv ad potentsiaalsed mõjud.  Lisaks käsitletakse 
potentsiaalseid mõjusid 5) reovee puhast ussüsteemide mi krobioloogilisele aktiivsusele. 
Hinnang iga nimetatud viie keskkonnakomponendi kohta es itatakse kemikaaliohutuse 
aruande vastavas punktis (punkt 7) ja vaja duse korral esitatakse artik li 31 kohane kokkuvõte 
ohutuskaardi lahtrites 2 ja 12. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/249 
 3.0.3. Iga keskkonnakomponendi puhul , mille puhul puudub kättesaadav  teave mõju k ohta, sisaldab 
kemikaaliohutuse aruande asjakohane punkt la uset: "Nimetatud teave ei ole kättesaadav" 
("This information is not available" ). Põhjendus, sealhulgas viid e kirjanduse põhjal teostatud 
mis tahes uuringutele, lisatakse tehnilisele toimikule.  Iga keskkonnakompo nendi puhul, mille 
kohta on teave kättesaadav, kuid  mille puhul ei pea tootja või importija vajalikuks teostada 
ohtude hindamist,  esitab tootja võ i importija põhjenduse  koos viitega as jakohasele teabele 
kemikaaliohutuse aruande vastavas  punktis (punkt 7) ja vajadus e korral ka artiklile 31 vastava 
kokkuvõtte ohutusk aardi lahtris 12. 
3.0.4. Ohtude hindamine koosneb järgmisest kolmes t etapist, mis kemikaal iohutuse aruandes on 
selgelt määratletud: 
1. etapp: Teabe hindamine 
2. etapp: Klassifitseerimine ja märgistamine 
3. etapp: PNECi tuletamine 
3.1. 1. etapp: Teabe hindamine 3.1.1. Kogu kättesaadava teab e hindamine hõ lmab järgmist: 
– ohtude väljaselgitamine kogu kättesaadava teabe põhjal; 
– annuse (kontsentratsiooni) ja reageeringu (mõju) vahelise seose kindlaksmääramine. 
L 396/250 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.1.2. Kui annuse (kontsentratsiooni) ja reageeringu  (mõju) vahelist seost ei ole võimalik kindlaks 
määrata, tuleks seda põhjen dada ja esitada poolkvantitatii vne või kvalitatiiv ne analüüs. 
3.1.3. Konkreetsele keskkonnakom ponendile avaldatavate mõjude  hindamiseks ka sutatud kogu 
teave esitatakse lühidalt, võimaluse korral tabelina võ i tabelitena. Asjakohased 
katsetulemused (nt LC50 või NOEC) ja katseti ngimused (nt katse kestus, manustamisviis) ja 
muu asjakohane teave esitat akse selleks rahvusvahelisel t tunnustatud mõõtühikutes. 
3.1.4. Aine keskkonnas käitumise hindamiseks vaja lik kogu teave esitatakse lühidalt, võimaluse 
korral tabelina või tabelitena. Asjakohased ka tsetulemused ja katsetingimused ning muu 
asjakohane teave esitatakse selleks ra hvusvaheliselt tunnus tatud mõõtühikutes. 
3.1.5. Kui on kättesaadav üks uu rimus, tuleks nimetatud uurimuse kohta  koostada kokkuvõtlik 
uuringuülevaade. Kui sama mõju on käsitletud rohkem kui ühes uuringus, kasutatakse 
järelduste tegemisel uuringut (uuringuid), m illest nähtub kõige suurem riskitegur, ning 
nimetatud uuringu või uuring ute kohta koostatakse kokku võtlik uuringuülevaade, mis 
lisatakse tehnilisele toimikule se lle ühe osana. Kokkuv õtlikke uuringuüleva ateid nõutakse ohu 
hindamisel kasutatu d kõikide põhiandmete kohta.  Kui ei kasutata uuring ut (uuringuid), millest 
nähtub kõige suurem riskitegur , põhjendatakse seda täieliku lt ning põhjendused lisatakse 
tehnilisele toimikule selle ühe osana mitte ainult kasuta tud uuringu, vaid ka kõikide teiste 
uuringute kohta, millest nähtub  suurem riskitegur kui  kasutatud uuringus t. Kui kõik aine 
kohta olemas olevad uuringud näitavad ohu puudumist, viiakse lä bi kõikide uuringute 
valiidsuse üldine  hindamine. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/251 
 3.2. 2. etapp: Klassifitseerimine ja märgistamine 
3.2.1. Esitatakse direktiivi 67/548/EMÜ kriteeriu midele vastavalt välja töötatud asjakohane 
klassifikatsioon ja märgistus ni ng vastavad põhjendused. Võim alusel esitatakse direktiivi 
67/548/EMÜ artikli 4 lõike 4 ja  direktiivi 1999/45/E Ü artiklite 4–7 kohald amisest tulenevad 
kontsentratsiooni piirmäärad ja neid põhjendatakse, kui need ei sisaldu direktiivi 67/548/EMÜ 
I lisas. 
3.2.2. Kui teave on ebapiisav, et  otsustada, kas aine tuleks  teatavate näitajate kohaselt 
klassifitseerida või mitte, märgib  registreerija, millis e meetme ta lõpuks võttis ning millise 
otsuse tegi, ning esitab ka põhjenduse. 
3.3. 3. etapp: PNECi kindlaksmääramine 3.3.1. Kättesaadava teabe põhjal määratakse ki ndlaks kõikide keskkonnakomponentide arvutuslik 
mittetoimiv kontsentrat sioon. Arvutusliku mitte toimiva kontsentratsio oni arvutamiseks võib 
asjakohast hindamistegurit kohaldada toimev äärtustele (nt LC50 või NOEC). Hindamistegur 
väljendab erinevust piiratud arvu liikidega teht ud laborikatsete põhjal saadud toimeväärtuste 
ja keskkonnakomponendiarvutusliku m ittetoimiva kontsentratsiooni vahel
1. 
3.3.2. Kui arvutuslikku mittetoimivat kontsentra tsiooni ei ole võimalik  tuletada, tuleb see 
selgesõnaliselt märkida ning es itada asjakohane põhjendus. 
                                                 
1 Üldiselt, mida ulatuslikumad on andmed ja pikem katsete kestus, seda väiksem on 
määramatuse tase ja hindamisteguri suurus. Hindamistegurit 1000 kohaldatakse tavaliselt erinevaid troofilisi tasande id esindavate liikide p õhjal saadud kolmest lühiajalises t L(E)C50 
väärtusest kõige madalama le ja tegurit 10 erinevai d troofilisi tasandeid es indavate liikide põhjal 
saadud kolmest pikaajalisest NOE C väärtustest kõige madalamale. 
L 396/252 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 4. PÜSIVATE, BIOAKUMULEERUVATE JA TOKS ILISTE NING VÄGA  PÜSIVATE JA 
VÄGA BIOAKUMULEERUVATE OMADUSTE HINDAMINE 
4.0. Sissejuhatus 4.0.1. Püsivate, bioakumuleeruvate ja toksilis te omaduste ning väga  püsivate ja väga 
bioakumuleeruvate omaduste
 hindamise eesmärk on määrata kindlaks, kas aine vastab 
XIII lisas esitatud kriteeriumidele, ning kui vastab, siis iseloomusta da aine potentsiaalset 
emissiooni. Käesoleva li sa punktidele 1 ja 3 va stavat ohuhindamist, m illes käsitletakse kõiki 
pikaajalisi mõjusid, ning kooskõlas punkti 5 (kokkupuut e hindamine) 2. etapiga 
(kokkupuutele antav hinnang) läbi viidud hi nnangut, mis käsitleb inimese ja keskkonna 
pikaajalist kokkupuudet ainega, ei ole võimalik piisava usaldusväärsusega läbi viia XIII lisas 
toodud püsivate, bioakumuleeruva te ja toksiliste ai nete ning väga pü sivate ja väga 
bioakumuleeruvate ainete kriteeriumidele vastav ate ainete osas. Seetõ ttu on vaja teostada 
eraldi püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste  ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate 
omaduste hindamine. 
4.0.2. Püsivate, bioakumuleeruvate ja toksilis te omaduste ning väga  püsivate ja väga 
bioakumuleeruvate omaduste hindamine koosneb kahest etapist, mis tuleb selgesõnaliselt 
määratleda kemikaaliohutuse aruande B osa punktis 8: 
1. etapp: Võrdlemine kriteeriumidega 2. etapp: Emissiooni iseloomustamine Ohutuskaardi lahtris 12 esitatakse samuti kokkuvõte hi ndamise kohta. 
4.1. 1. etapp: Võrdlemine kriteeriumidega 
Püsivate, bioakumuleeruvate ja  toksiliste omaduste ning  väga püsivate ja väga 
bioakumuleeruvate omaduste hindamise selles etapis võrreldakse tehnilise toimiku osana esitatud olemasolevat teavet XIII lisas esitatud kriteeriu midega ja otsustatak se, kas aine vastab 
kriteeriumidele või mitte. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/253 
 Kui ei ole piisavalt kättesaadavaid andmeid, et otsustada, kas aine vastab XIII lisas esitatud 
kriteeriumidele, käsitletakse iga juhtumi puhul eraldi muid tõe ndeid, nagu registreerija kohta 
olemas olevad seireandmed, mille st nähtub võrdvää rne riskitegur. 
Kui tehniline toimik sisaldab ühe või mitme nä itaja kohta ainult VII ja VIII lisas nõutud 
teavet, kaalub registreerij a püsivate, bioakum uleeruvate ja toks iliste omaduste 
väljaselgitamiseks olulist teavet ning otsustab, kas püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste 
omaduste ja väga püsivate ja väga bioakumule eruvate omaduste hindamiseks on vaja koguda 
täiendavat teavet. Juhul, kui tä iendava teabe kogumine on vajalik ja nõuaks katsete läbiviimist 
selgroogsete loomad ega, esitab registreerija ka tsetamisettepaneku. Sellist  täiendavat teavet ei 
ole siiski vaja koguda, kui regi streerija rakendab või soovitab piisavaid riskijuhtimismeetmeid 
ja käitlemistingimu si, mis võimaldavad vastavalt XI lis a punktile 3 teha erandi seoses 
katsetamisega püsivate, bioa kumuleeruvate ja toksiliste ja  väga püsivate ja väga 
bioakumuleeruvate omaduste hindamiseks. 
4.2. 2. etapp: Emissiooni iseloomustamine 
Kui aine vastab kriteeriumidele, viiakse lä bi emissiooni iseloom ustamine, mis koosneb 
punktis 5 kirjeldatud kokkupuute hindamise as jakohastest etappidest. Eeskätt sisaldab see 
tootja või importija kõikide tegevuste käigus  või kindlaksmääratud kasutusalade puhul 
erinevatesse keskkonna osade sse eraldunud aine hinnangulis i koguseid ning inimeste ja 
keskkonna ainega kokkupuute tõenäoliste viiside kindlakstegemist. 
L 396/254 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. KOKKUPUUTE HINDAMINE 
5.0. Sissejuhatus 
Kokkupuute hindamise ees märk on kvalitatiivse või kvanti tatiivse hinnangu  andmine aine 
annusele/kontsentratsioonile, m illega inimesed ja keskkond kokku puut uvad või võivad 
kokku puutuda. Hindamisel vaadeldakse aine tootmisest ja kindlaksmääratud kasutamisest 
tulenevaid aine elutsükli kõiki etappe ning hindamine hõlmab kõiki punktides 1–4 
kindlaksmääratud ohtudega se onduda võivaid kokkupuuteid. Kokkupuute hindamine koosneb 
järgnevast kahest etapist, mis on selgesõna liselt määratletud kemikaaliohutuse aruandes: 
1. etapp: Kokkupuutestsenaariumi(te) ko ostamine või asjakohaste kasutus- ja 
kokkupuutekategooriate loomine 
2. etapp: Kokkupuute hindamine. 
Vajaduse korral ja vastavalt artiklile 31  esitatakse kokkupuut estsenaarium samuti 
ohutuskaardi lisana. 
5.1. 1. etapp: Kokkupuutestsenaariumite väljatöötamine 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/255 
 5.1.1. Luuakse punktidele 0.7 ja 0.8 vastavad ko kkupuutestsenaariumid. Ko kkupuutestsenaariumid 
on kemikaaliohutuse hi nnangu läbiviimise põhiliseks alus eks. Kemikaaliohutuse hinnangu 
koostamine võib olla iteratiivne protsess. Esimene hinnang põhi neb nõutaval m iinimumteabel 
ja olemasoleval ohte käsitleval teabel ning ko kkupuute hinnangul, mis vastab esialgsetele 
oletustele kasutustingi muste ja riskijuhtimism eetmete kohta (esialgne 
kokkupuutestsenaarium). Kui esialgsete oletuste põhjal jõutakse riski kirjelduseni, mis viitab 
sellele, et inimeste terv isele ja keskkonnale aval duvaid ohte ei ole piisav alt ohjatud, on vaja 
protsessi korrata, muutes sea ljuures ohu või kokkupuute hind amise ühte või mitut tegurit, et 
saavutada piisav ohjamine. Oh uhinnangu täpsustamine võib n õuda täiendava ohte käsitleva 
teabe kogumist. Ko kkupuutealase hinnangu täpsustamine võib sisaldada 
kokkupuutestsenaariumi osaks olevate käitlemistingimuste või riskijuhtimismeetmete 
asjakohast muutmist või kokk upuute täpsemat hindamist. Viimase kordamise tulemusena 
koostatud kokkupuutestsenaarium (lõplik kokkupuutestsenaarium)  lisatakse kemikaaliohutuse 
aruandele ja samuti ohutuskaardile vastavalt artiklile 31. 
Lõplik kokkupuutestsenaarium esitatakse kemika aliohutuse aruande va stavas punktis ning 
samuti ohutuskaardi lisana, kasutades sobivat lü hipealkirja, mis kirjeldab lühidalt kasutusala, 
mis vastab VI lisa pu nktile 3.5. Kokkupuute stsenaariumid hõlmavad  igasugust tootmist 
ühenduses ja kõiki kindlaksmääratud kasutusalasid. 
Eeskätt sisaldab ko kkupuutestsenaarium vastavalt vajadusele järgmisi kirjeldusi: 
L 396/256 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Käitlemistingimused 
– aine tootmise, töötlemise ja/või kasuta misega seotud protsesside, sealhulgas aine 
füüsilise vormi kirjeldus; 
– protsessiga seotud töötajate tegevus ja nend e ainega kokkupuute kestus ja sagedus; 
– tarbijate tegevus ning nende ainega  kokkupuute kestus ja sagedus; 
– aine emissiooni erinevate sse keskkonna osadesse ning  reoveekäitlussüsteemidesse 
sattumise sagedus ja kestus ning lahu stumine vastuvõtvates keskkonna osades. 
Riskijuhtimismeetmed – riskijuhtimismeetmed, mille eesmärk on vähendada või vältida inimeste (sealhulgas 
töölised ja tarbijad) ja er inevate keskkonna osade otse st või kaudset kokkupuudet 
ainega; 
– jäätmekäitlusmeetmed, et  vähendada või vältida inimeste ja  keskkonna kokkupuudet 
ainega jäätmete kõrvaldamise ja/või taaskasutuse ajal. 
5.1.2. Kui tootja, importija või allkasutaja esitab taotluse erikasutusloa saamiseks, koostatakse 
kokkupuutestsenaariumid vaid nimetatud kasutusa la ja sellele järgneva te elustsükli etappide 
jaoks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/257 
 5.2. 2. etapp: Kokkupuute hindamine 
5.2.1. Kokkupuudet hinnatakse ig a väljatöötatud kokkupuutests enaariumi puhul ja hinnang 
esitatakse kemikaaliohutuse arua nde asjakohases punktis ning vajaduse korral tehakse sellest 
kokkuvõte ohutuskaar di lisas vastavalt arti klile 31. Kokkupuute hi ndamine koos neb kolmest 
osast: 1) emissiooni hindamine; 2) keemil ise käitumise ja leviku teede hindamine; ja 
3) kokkupuute ulatuse ja es inemissageduse hindamine. 
5.2.2. Emissiooni hindamise l käsitletakse aine emissi ooni aine elustsükli kõig i asjakohaste etappide 
jooksul, mis tulenevad aine tootmisest ja igas t kindlaksmääratud kasutusalast. Aine tootmisest 
tulenevate elutsükli etappide hulka kuulub vajadusel ka jäätmeetapp. Kindlaksmääratud 
kasutusalast tulenevate elutsükli etappide hulka  kuulub vajadusel ka toodete kasutusperiood ja 
jäätmeetapp. Emissiooni hindamine viiakse läbi eeldusel, et k okkupuutestsenaariumis 
kirjeldatud riskijuhtimis meetmed ja käitle mistingimu sed on ra kendatud. 
5.2.3. Koostatakse iseloomustus võ imalike degradatsiooni -, muundumis- või reak tsiooniprotsesside 
kohta ning hinnatakse keskkonn as levikut ja  käitumist. 
5.2.4 Koostatakse hinnang kõikide nende elanik konna rühmade (töölised, tarbijad ja keskkonna 
vahendusel ainega kaudselt kokku puutuda võivad isikud ) ja keskkonnakomponentide 
kokkupuute ulatuse ja esinemissageduse kohta, kelle või mille kokkupu ude ainega on teada 
või põhjendatult prognoositav. Kä sitletakse kõiki inimeste aine ga kokkupuute asjakohaseid 
viise (sissehingamine, allaneelamine, absorb eerumine naha kaudu ja kombineeritult kõik 
asjakohased manustamisviisid ja kokkupuutea llikad). Nendes hinnangutes arvestatakse ka 
kokkupuutemudeli ruumilisi ja aja lisi erinevusi. Eelkõi ge arvestatakse ko kkupuudet käsitlevas 
hinnangus järgmisi aspekte: 
L 396/258 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – representatiivsed andmed kokkupuute kohta, mis on nõuetekohaselt mõõdetud; 
– kõik aine olulised lisandid ja lisaained; 
– kogused, milles ainet valmistatakse ja/või imporditakse; 
– aine kogus iga kindlaksmääratud kasutusala jaoks; 
– rakendatud või soovitatud risk ijuhtimismeetmed, sealhulgas tootes püsivuse määr; 
– kokkupuute kestus ja sagedus va stavalt käitlemi stingimustele; 
– protsessidega seotud töötajate tegevus ja ne nde ainega kokkupuute kestus ja sagedus; 
– tarbijate tegevus ning nende ainega  kokkupuute kestus ja sagedus; 
– aine erinevatesse keskkonna osadesse emissiooni sagedus ja kestus ning lahustumine 
vastuvõtvates keskkonnakomponentides; 
– aine füüsikalis-k eemilised omadused; 
– transformeerumis- ja/v õi lagunemissaadused; 
– tõenäolised kokkupuuteviis id ja inimorganismi absorbeerumise võime; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/259 
 – tõenäolised levikuteed keskkonnas ning keskkonnas levimine ja degradatsioon ja/või 
muundumine (vaata samuti 1. etapi punkt 3); 
– kokkupuute (geograa filine) mastaap; 
– maatriksist sõltuv aine eraldumine/migratsioon. 
5.2.5 Kui kokkupuudet käsitlevad nõuetekohaste mõõtmiste ga saadud representa tiivsed andmed on 
kättesaadavad, tuleb kokkupuute hindamisel neile erilist tähe lepanu pöörat a. Kokkupuute 
ulatuse ja esinemissageduse hindamiseks võib kasutada asjakohaseid mudeleid. Võib arvestada ka analoogselt kasutatavate ning analoogsete ko kkupuutemudelitega või 
omadustega ainete asjakohaseid seireandmeid. 
6. RISKI KIRJELDUS 6.1 Iga kokkupuutestsenaariumi kohta koo statakse riski kirjeldus, mis esitatakse 
kemikaaliohutuse aruande vastavas punktis. 
6.2 Riski kirjelduses käsitletakse elanikkonna rühmi (puutuvad kokku  töötajatena, tarbijatena või 
kaudselt keskkonna kaudu, ning kui see on asjakohane, siis eespool nimetatud 
kokkupuutevõimaluste kombinatsio on) ja keskkonnakomponente, kelle või mille kokkupuude 
ainega on teada või põhje ndatult prognoositav, eeldusel, et punktis 5 kirjeldatud 
kokkupuutestsenaariumis toodud  riskijuhtimismeetme d on rakendatud. Li saks kontrollitakse 
aine üldist keskkonnaohtlikkust, ühendades selle ks kõikidest allikatest kõikidesse keskkonna 
osadesse toimuva üldised eraldumiste, emissi ooni ja kadude koht a saadud tulemused. 
L 396/260 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 6.3 Riski kirjeldus koosneb järgmistest osadest: 
– iga elanikkonnarühma teadaole va või tõenäolise kokkupuute  võrdlemine asjakohaste 
tuletatud mittetoimivate  tasemetega (DNEL); 
– prognoositava keskkonnakontsentratsioon i võrdlemine arvutus like mittetoimivate 
kontsentratsioonidega iga ke skkonnakomponendi puhul; ja 
– aine füüsikalis-keemiliste  omaduste tõttu toimuva sündmuse tõenäo suse ja tõsidusastme 
hindamine. 
6.4 Kõikide kokkupuutestsenaariu mide puhul võib inimestele ja keskkonnale põhjustatava ohu 
lugeda piisavalt ohjatuks aine tootmisest või kindlaksmääratud kasutusaladest tuleneva elutsükli jooksul, kui: 
– punktis 6.2 hinnatud kokkupuute ulatus ja  esinemissagedus ei ületa asjakohaste 
tuletatud mittetoimivate tasemete (DNEL) või arvutuslike mittetoimivate 
kontsentratsioonide (PNEC) väärtusi, mis on  kindlaks määratud vastavalt punktidele 1 
ja 3, ja 
– aine füüsikalis-keemiliste om aduste tõttu toimuva sündmuse toim umise tõenäosus ja 
selle tõsidusaste, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile 2, on tähtsusetu. 
6.5 Nende inimestele avaldatavate mõjude ja  keskkonnakomponentide puhul, mille tuletatud 
mittetoimivat ta set (DNEL) või arvutuslikku mittetoim ivat kontsentratsiooni (PNEC) ei ole 
võimalik kindlaks määrata, hinn atakse mõjude vältimise tõenäosust kokkupuutestsenaariumi 
rakendamisel kv alitatiivse hind amise käigus. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/261 
 Püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete ning väga püsivate ja väga 
bioakumuleeruvate ainete kriteeriumidele vastav ate ainete puhul kasutab tootja või importija 
punkti 5 2. etapis saadud teavet, kui ta rake ndab oma tegevuskohas ja soovitab allkasutajatele 
tootmisest ja kindlaksmääratud kasutamisest tuleneva aine elutsükli jooksul riskijuhtimismeetmeid, mis vähendavad inimeste ja keskkonna kok kupuudet ainega ja ainete 
emissiooni. 
7. KEMIKAALIOHUTU SE ARUANDE VORM 
Kemikaaliohutuse aruanne si saldab järgmisi punkte: 
KEMIKAALIOHUTUSE ARUANDE VORM  
A OSA 
1. KOKKUVÕTE RISKIJUHTIMISMEETMETEST 
2. TEATIS RISKIJ UHTIMISMEETMETE RAKENDAMISE KOHTA 
3. TEATIS RISKIJ UHTIMISMEETMETE E DASTAMISE KOHTA 
B OSA 
1. AINE NING SELLE FÜÜSIKALIS -KEEMILISTE OMADUSTE MÄÄRATLUS 
2. TOOTMINE JA KASUTUSALAD 
2.1. Tootmine 
2.2 Kindlaksmääratud kasutusalad 
2.3 Mittesoovitatavad kasutusalad 
L 396/262 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 KEMIKAALIOHUTUSE ARUANDE VORM  
3. KLASSIFITSEERIMINE JA MÄRGISTAMINE 
4. KESKKONNAS KÄITUMISEGA SEOTUD OMADUSED 
4.1. Lagunemine 
4.2. Levik keskkonnas 
4.3. Bioakumulatsioon 
4.4 Sekundaarne mürgitus 
5. AINEST INIMESTE TERVISELE  TULENEVA OHU HINDAMINE 
5.1. Toksikokineetika (absorptsioon, ainevahetus, jaotumine ja elimineerimine) 
5.2. Akuutne mürgisus 
5.3. Ärritus 
5.3.1. Nahk 
5.3.2. Silmad 
5.3.3. Hingamisteed 
5.4. Söövitavus 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/263 
 KEMIKAALIOHUTUSE ARUANDE VORM  
5.5. Sensibiliseerimine 
5.5.1. Nahk 
5.5.2. Hingamissüsteem 
5.6. Krooniline mürgisus 
5.7. Mutageensus 
5.8. Kantserogeensus 
5.9. Reproduktiivtoksilisus 
5.9.1. Mõju sigivusele 
5.9.2. Arenguhäireid põhjustav toksilisus 
L 396/264 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 KEMIKAALIOHUTUSE ARUANDE VORM  
5.10 Muud mõjud 
5.11 Tuletatud mittetoimiva(te) ta seme(te) (DNEL)  tuletamine 
6. AINE FÜÜSIKALIS-KEEMILISTES T OMADUSTEST INIM ESTE TERVISELE 
TULENEVA OHU HINDAMINE 
6.1. Plahvatusohtlikkus 
6.2. Süttivus 
6.3. Oksüdeerimisvõime 
7. KESKKONNAOHU HINDAMINE 
7.1. Vesikeskkond (sealhulgas põhjasete) 
7.2. Maismaa 
7.3. Õhk 
7.4. Mikrobioloogiline aktiivsus reoveekäi tlemissüsteemides 
8. PÜSIVATE, BIOAKUMULEERUVATE JA TOKSILISTE OM ADUSTE NING VÄGA 
PÜSIVATE JA VÄGA BIOAKUMUL EERUVATE OMADUSTE HINDAMINE 
9. KOKKUPUUTE HINDAMINE 
9.1. [1. kokkupuutestse naariumi pealkiri] 
9.1.1. Kokkupuutestsenaarium 
9.1.2. Kokkupuute määratlemine 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/265 
 KEMIKAALIOHUTUSE ARUANDE VORM  
9.2. [2. kokkupuutestse naariumi pealkiri] 
9.2.1. Kokkupuutestsenaarium 
9.2.2. Kokkupuute määratlemine 
[jne] 
10. RISKI KIRJELDUS 
10.1. [1. kokkupuutest senaariumi pealkiri] 
10.1.1. Inimeste tervis 
10.1.1.1. Töötajad 
10.1.1.2. Tarbijad 
10.1.1.3. Inimeste kaudne kokk upuude ainega keskkonna kaudu 
10.1.2. Keskkond 
10.1.2.1. Vesikeskkond (sealhulgas põhjasete) 
10.1.2.2. Maismaa 
10.1.2.3. Õhk 
10.1.2.4. Mikrobioloogiline aktiivsu s reoveekäitlemissüsteemides 
L 396/266 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 KEMIKAALIOHUTUSE ARUANDE VORM  
10.2. [2. kokkupuutest senaariumi pealkiri] 
10.2.1. Inimeste tervis 
10.2.1.1. Töötajad 
10.2.1.2. Tarbijad 
10.2.1.3. Inimeste kaudne kokk upuude ainega keskkonna kaudu 
10.2.2. Keskkond 
10.2.2.1. Vesikeskkond (sealhulgas põhjasete) 
10.2.2.2. Maismaa 
10.2.2.3. Õhk 
10.2.2.4. Mikrobioloogiline aktiivsu s reoveekäitlemissüsteemides 
[jne] 
10.x. Üldine kokkupuude ( kõik asjakohased em issiooni/eraldumis e allikad koos) 
10.x.1 Inimeste tervis (k õik kokkupuuteviisid koos) 
10.x.1.1 
10.x.2 Keskkond (kõik emissiooniallikad koos) 
10.x.2.1 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/267 
 II LISA  
OHUTUSKAARTIDE KOOSTAMISE JUHIS 
Käesolevas lisas kehtestatakse nõuded ohutusk aardile, mis esitatakse aine või valmistise kohta 
vastavalt artiklile 31. Ohutuskaar t võimaldab siirdada kl assifitseeritud ainet või  valmistist käsitlevat 
asjakohast ohutusteavet, sealhulg as vastavas kemikaalio hutuse aruandes või vastavates aruannetes 
sisalduvat teavet, tarneahelas va hetult allpool olevale kasutajale või kasutajatele. Ohutuskaardil 
esitatud teave on vastavuses teabeg a, mis sisaldub kemik aaliohutuse aruandes, ku i selle esitamine on 
nõutav. Kui kemikaaliohutuse arua nne on koostatud, paigutatakse ohutuskaardi lisasse asjakohane 
kokkupuutestsenaarium või asja kohased kokkupuutest senaariumid, et muuta neile viitamine 
ohutuskaardi asjakohastes  lahtrites lihtsamaks. 
Käesoleva lisa eesmärk on tagada artiklis 31 loetletu d kohustuslike lahtrite sisu  järjepidevus ja täpsus, 
et kasutajatel oleks võimalik ohutuskaartide alusel  võtta asjakohaseid meetme id inimeste tervise ja 
ohutuse kaitseks töökohal ni ng keskkonna kaitseks. 
Ühtlasi vastab ohutuskaartid el esitatav teave nõuetele, mis on sätestatud direk tiivis 98/24/EÜ töötajate 
tervise ja ohutuse kaitse kohta ke emiliste mõjuritega seotud ohtude  eest tööl. Eeskätt võimaldab 
ohutuskaart tööandjal kindlaks teha keemiliste mõjurite olemasolu töökohal ning hinnata nende 
kasutamisest tulenevat ohtu töötajate tervisele ja ohutusele. 
L 396/268 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ohutuskaardi teave esitatakse selgel ja kokkuvõtlikul  viisil. Ohutuskaardi koos tab pädev isik, kes võtab 
arvesse kasutajaskonna teadaolevaid  erivajadusi. Aineid ja valmistisi turule v iivad isikud tagavad 
pädevatele isikutele as jakohase koolituse, s ealhulgas täiendkoolituse. 
Valmististe kohta, mida ei klassif itseerita ohtlikuks, kuid  mille puhul tuleb artik li 31 kohaselt esitada 
ohutuskaart, esitatakse igas  lahtris vajalik teave. 
Ainete ja valmististe pa ljude erinevate omaduste tõttu võib mõnedel juhtudel osutuda vajalikuks 
esitada lisateavet. Kui mu udel juhtudel selgub, et teatavaid omadusi käsitlev teave ei ole oluline või 
seda ei ole tehnilistel põhjustel võimalik esitada, põhjendatakse seda igas punktis selgesõnaliselt. 
Teave esitatakse kõikide ohtli ke omaduste kohta. Kui väidetakse, et  teatav oht puudub , tuleb eristada 
selgelt juhtumid, m ille korral teave ei ole kla ssifitseerijale kätte saadav ja juhtum id, mille korral 
katsetulemused on negatiivsed. 
Ohutuskaardi väljaandmise kuupäev märgitakse esile hele. Kui ohutuskaardi andmetes on tehtud 
muudatusi, teavitatakse sellest saajat ja ohutus kaardile kantakse märge "Muudetud: (kuupäev)." 
Märkus Ohutuskaardi esitamist nõutakse ka  teatavate direktiivi 67/ 548/EMÜ VI lisa 8. ja 9. pe atükis loetletud 
spetsiaalsete ainete ja valmististe  puhul (nt metallid kompa ktsel kujul, sulamid, surugaasid jne), mille 
märgistamisel kehtivad erandid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/269 
 1. AINE/VALMISTISE NING ÄRIÜHI NGU/ETTEVÕTJA IDENTIFITSEERIMINE 
1.1. Aine või valmistise identifitseerimine 
Määratlemisel kasutatav nimetus on identne direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud 
märgisel oleva nimetusega. 
Registreerimisele kuluvate ainete puhul vastab nimetus registreerimisel kasutatud nimetusele 
ja tuuakse ära ka käesoleva mä äruse artikli 20 lõikes 1 säte statud registreerimisnumber. 
Esitatakse teave ka muude kättesaadavat e identifitseerimisvahendite kohta. 
1.2. Aine/valmist ise kasutamine 
Esitatakse aine või valmistise teadaolevad kasutu sed. Kui võimalikke ka sutusalasid on palju, 
tuleb loetleda vaid kõige olul isemad või tavalisema d. Lisaks sellele tuleks kokkuvõtlikult 
kirjeldada, mida nimetatud aine tegelikult teeb, nt kas tegemist on põlemist takistava ainega, 
antioksüdandiga vms. 
Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esitami st, sisaldab ohutuskaart teavet kõikide 
kindlaksmääratud kasutusalade kohta, mis on oh utuskaardi saaja jaoks asjakohased. See teave 
on kooskõlas kindlaksmääratud kasutusalade ja  kokkupuutestsenaariumitega, mis on esitatud 
ohutuskaardi lisas. 
L 396/270 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.3. Äriühingu/ettevõtte identifitseerimine 
Määratakse kindlaks aine või valmistise ühendus es turuleviimise eest vastutav isik, kelleks 
võib olla tootja, importija võ i levitaja. Esitatakse nimetatu d isiku täielik aadress ja 
telefoninumber ning samuti ka ohutuskaardi ko ostamise eest vastutava pädeva isiku e-posti 
aadress. 
Peale selle, kui kõnealune isik ei asu liikmesriigis, kus aine või valmistis turule viiakse, 
esitatakse võimaluse kor ral kõnealuses liikmesriigi vast utava isiku täie lik aadress ja 
telefoninumber. 
Registreerijate puhul vastab kind laksmääratud isik re gistreerimisel tootja  või importija isiku 
kohta esitatud teabele. 
1.4. Hädaabitelefon 
Lisaks eespool nimetatud teabele esitata kse äriühingu ja/või asjaomase ametliku 
nõuandeasutuse (selleks võib olla tervisega seot ud teabe vastuvõtmise eest vastutav asutus, 
millele on osutatud direktiivi 1999/45/EÜ artikli s 17) hädaabitelefoni num ber. Täpsustatakse, 
kui nimetatud telefonil on abi kättesaadav ainult tööajal. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/271 
 2. OHTUDE IDENTI FITSEERIMINE 
Siinkohal esitatakse aine või  valmistise klassifikatsioon, mis on saadud direktiivides 
67/548/EMÜ või 1999/45/EÜ sätestatud klassi fitseerimiseeskirjade kohaldamise tulemusena. 
Märgitakse selgelt ja lü hidalt ainest või valmis tisest tulenevad ohud inimesele ja keskkonnale. 
Eristatakse selgelt ohtlikuks kla ssifitseeritud valmistisi neist va lmististest, mida direktiivi 
1999/45/EÜ kohasel t ei klassifitseerita ohtlikuks. 
Kirjeldatakse kõige olulisemai d kahjulikke füüsikalis-keem ilisi mõjusid, mõ ju inimeste 
tervisele ja keskkonnale ning aine või valmis tise kasutamise ja prognoositava võimaliku 
väärkasutamisega seotud sümptomeid. 
Võib osutuda vajalikuks nimeta da ka muid ohte, näiteks to lmusus, ristsensibiliseerimine 
(cross-sensitisation), lämbumine,  külmumine, suur lõhna või mait se tekitamise potentsiaalsus 
või keskkonnamõjud, näiteks ohud mullaorganismidele, osoonikihi kahandamise võime, 
võime osooni fotokeemiliselt tek itada jne, mis ei mõ juta küll klassifitseerimist, kuid võivad 
suurendada materjali ohtlikkust tervikuna. 
Märgisel olev teave esitatakse punktis 15. Aine klassifikatsioon vastab XI jaotises esit atud klassifitseerimis-  ja märgistusloetelus 
sisalduvale klassifikatsioonile. 
L 396/272 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. KOOSTIS / TEAVE KOOSTISAINETE KOHTA 
Saajal on esitatava teabe alus el võimalik hõlpsalt määratleda valmistise koostisainetest 
tulenevad ohud. Valmistisest endast  tulenevad ohud esitatakse lahtris 2. 
3.1. Täielikku koostist (koostisainete olemus ja ne nde kontsentratsioon) ei ole vaja esitada, kuid 
kasulikuks võib osutuda koostis ainete ja nende kontsentrat sioonide üldine kirjeldus. 
3.2. Direktiivi 1999/45/EÜ kohaselt ohtlikuks kl assifitseeritud valmistise puhul esitata kse andmed 
järgmiste ainete ning nende kontsentrats iooni või kontsentratsioonivahemiku kohta 
valmistises: 
a) tervise- või keskkonnaoht u põhjustavad ained direktiivi 67/548/EM Ü tähenduses, kui 
nende kontsentratsioon on võrdne või  suurem kui järgmistest madalaim: 
– kohaldatav kontsentratsioon, mis on määra tletud direktiivi 1999/45/EÜ artikli 3 
lõikes 3 esitatu d tabelis, või 
– direktiivi 67/548/EMÜ I lisas esita tud kontsentratsioon i piirmäär või 
– direktiivi 1999/45/EÜ II lisa B osas es itatud kontsentratsiooni piirmäär või 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/273 
 – direktiivi 1999/45/EÜ III lisa B osas es itatud kontsentratsiooni piirmäär või 
– direktiivi 1999/45/EÜ V lisas esitat ud kontsentratsiooni piirmäär või 
– käesoleva määruse X jaotise kohaselt loodud klassifitseerimis- ja märgistusloetelu 
kinnitatud sissekandes esitatud kontsentratsiooni piirmäär;  
b) ained, mille suhtes  on kehtestatud ühendu se töökeskkonna ohtlik e ainete piirnormid ja 
mis ei ole juba hõl matud punktiga a; 
c) ained, mis on püsivad, bioakumuleeruvad  ja toksilised või väga püsivad ja väga 
bioakumuleeruvad vastavalt XIII lisas säte statud kriteeriumidele , kui üksiku aine 
kontsentratsioon on võrdne  või suurem kui 0,1%. 
3.3. Valmististe puhul, mida ei kl assifitseerita direktii vi 1999/45/EÜ kohaselt ohtlikuks, esitatakse 
andmed ainete ning nende kontsentratsiooni või kontsentratsioonivahemiku kohta, kui nende 
kontsentratsioon moodustab kas: 
a) vähemalt 1% massis t mittegaasiliste va lmististe puhul ja ≥ 0,2% mahust gaasiliste 
valmististe puhul ning 
– ained põhjustava d tervise- või keskkonna ohtu direktiivi 67/548/EMÜ1 tähenduses 
või  
– ainete suhtes on kehtestatud ühenduse töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid; 
või 
                                                 
1 Kui valmistise turule viimise eest vastutav isik suudab tõendada, et sellis e aine keemiliste 
andmete avaldamine ohutuskaardil,  mis on klassifitseeritud eranditult ärritavaks, välja arvatud 
ained, millele on omis tatud riskilause R41, või  ärritavaks ko os ühe või mitm e direktiivi 
1999/45/EÜ artikli 10 punktis 2.3.4 nimetatud omadusega, või – kahjulikuks või kahjulikuks 
koos ühe või mitme dire ktiivi 1999/45/EÜ artikli  10 punktis 2.3.4 ni metatud omadusega, 
omades üksnes akuutset surmav at mõju ohustab tema  intellektuaalomandi konfidentsiaalsust, 
võib ta kooskõlas direktiivi 1999/45/EÜ VI lisa B osa sätetega viidata kõnealusele ainele kas 
nimetuse abil, mi s määratleb kõige olulisemad funktsi onaalsed keemilised rühmad, või mõne 
muu alternatiivse nimetuse abil. 
L 396/274 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 b) vähemalt 0,1% massist ainete  puhul, mis vastavalt XIII lisa s sätestatud kriteeriumidele 
on püsivad, bioakumuleer uvad ja toksilised või vä ga püsivad ja väga 
bioakumuleeruvad; 
3.4. Esitatakse eespool nime tatud ainete klassifika tsioon (direktiivi 67/548/ EMÜ artiklite 4 ja 6, 
direktiivi 67/548/EMÜ I lisa või käesol eva määruse XI jaotise kohaselt loodud 
klassifitseerimis- ja märgista misloetelu kinnitatud sissekande põhjal) koos ohutunnuste ja 
riskilausetega, mis on omistatud vastavalt nende  ainete füüsikalis-k eemiliste omadustega 
seotud ohtudele ning inimeste tervise ja keskko nnaga seotud ohtudele. Riskilauseid ei ole siin 
vaja täielikult välja kirjutada: viidatakse la htrile 16, kus on esita tud kõigi asjakohaste 
riskilausete terviktekst. Kui aine ei vasta klassifitseerimise krit eeriumidele, kirjeldatakse aine 
lahtris 3 märkimise põhjuseid, nagu näiteks "p üsiv, bioakumuleeruv ja toksiline aine" või 
"aine, millele on ke htestatud ühenduse töökeskko nna ohtlike ainete  piirnormid". 
3.5. Kooskõlas direktiiviga 67/548/EMÜ tuuakse är a aine nimetus, vastavalt käesoleva määruse 
artikli 20 lõikele 1 antud registreerimis number, EINECS- või ELINCS-number selle 
olemasolul. Kasulikuks võivad osutuda ka CA S-number ja IUPACile vastav nimetus (kui 
need on kättesaadavad). Aineid, mille kohta esitatakse üldnimetus kooskõlas direktiivi 
1999/45/EÜ artikliga 15 või käesoleva lisa punkti  3.3 joonealuse märkusega, ei pea täpselt 
keemiliselt määratlema. 
3.6. Kui direktiivi 1999/45/EÜ ar tikli 15 või käesoleva lisa pu nkti 3.3 joonealuse märkuse 
kohaselt tuleb teatavate ainete andmeid hoid a konfidentsiaalsena, kirjeldatakse ohutu 
käitlemise tagamise ks nende keemilisi omadus i. Kasutatav nimi vastab  eespool kirjeldatud 
menetluste käigus kindlaks määratud nimele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/275 
 4. ESMAABIMEETMED 
Kirjeldatakse esmaabimeetmeid. Esiteks märgitakse, kas vältima tu meditsiiniabi on nõutav. 
Esmaabi käsitlev teave p eab olema kokkuvõtlik ni ng kannatanule, kõrval seisjatele ja esmaabi 
andjatele lihtsalt arusaadav. Es itatakse lühikokkuvõte sümptomite st ja mõjudest. Juhendis 
märgitakse, mida tuleb teha õnnetuse korral kohapeal ning kas kokku puutele järgnevalt on 
oodata võimalikke hilismõjusid. 
Teave jaotatakse alapunktidesse vastavalt erinev atele kokkupuuteviisidel e, st sissehingamine, 
sattumine nahale või silm adesse, allaneelamine. 
Märgitakse, kas arstiabi osutamine on vajalik või soovitatav. Mõningate ainete või valmististe puhul võib olla  oluline rõhutada, et töökohal peavad olema 
kättesaadavad erakorralise ks ja vältimatuks raviks vajalikud erivahendid. 
5. TULETÕRJEMEETMED 
Esitatakse aine või valmistise põhjustatud või selle läheduses tekkinud tulekahju kustutamise 
nõuded, tuues välja: 
– sobivad kustutusvahendid; 
– kustutusvahendid, mida ei tohi ohutusnõuetest tulenevalt kasutada; 
L 396/276 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – erilised kokkupuuteohud, mis tulenevad ainest võ i valmistisest endast, 
põlemissaadustest või tekkivatest gaasidest; 
– spetsiaalsed kaitsevahendid tuletõrjujatele. 
6. JUHUSLIKUL KESKKONDA SA TTUMISEL VÕET AVAD MEETMED 
Olenevalt asjaomasest ainest või valmistises t võib vajalikuks osut uda järgmine teave: 
isikukaitsega seotud ette vaatusabinõud, näiteks: 
– süüteallikate kõrv aldamine, piisava ven tilatsiooni / hinga misteede kait se tagamine, 
tolmuleviku tõkestamine, aine nahale või silmadesse sattumise vältimine; 
keskkonnaalased ettevaatusabinõud, näiteks: – saaste leviku vältimine äravoolutorudes, pinna- ja põhjavees ning pinnases, vajadus 
hoiatada ümbruskonna elanikke; 
puhastusmeetodid, näiteks: 
– absorbentide (nt liiv, kobediat omiit, hapet siduv aine, univer saalne siduv aine, saepuru 
jms) kasutamine, gaaside/aurude vähendamine vee abil, lahjendamine. 
Kaalutakse ka järgmiste märgete kasutamist: "kasutamine keelatud, neutraliseerida ...". 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/277 
 Märkus 
Vajaduse korral viidatakse  lahtritele 8 ja 13. 
7. KÄITLEMINE JA HOIDMINE 
Märkus Selles punktis esitatakse inimeste tervise- ja keskkonnakaitsega ning ohutuse tagamisega 
seotud teave. See aitab tööandjal töötada vä lja sobivad tööprotseduur id ja korralduslikud 
meetmed kooskõlas direktiiv i 98/24/EÜ artikliga 5. 
Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esitamist  või registreerimist, peab käesoleva punkti 
teave olema kooskõlas ohutuskaa rdi lisas esitatud teabega kindlaksmääratud kasutusalade ja 
kokkupuutestsenaariumite kohta. 
7.1. Käitlemine 
Määratletakse ohutu käitlemise tagamiseks vajalikud ettevaatusabinõud, sealhulgas nõuanded 
järgmiste tehniliste meetmete kohta: 
– isoleerimine, koht- ja üldven tilatsioon, meetmed aerosoolid e ja tolmu tekkimise ning 
tulekahjude vältimiseks, vajali kud keskkonnakaitsem eetmed (nt filtrite  või skraberite 
kasutamine väljatõmbeventilats ioonis, kasutamine  isoleeritud alal , meetmed lekete 
kogumiseks ja kõrvaldamiseks, jne) ning muud  aine või valmistisega seotud erinõuded 
või -eeskirjad (nt keelatud või soovitata vad protseduurid või seadmed); võimaluse 
korral lisatakse nende lühikirjeldus. 
L 396/278 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 7.2. Hoidmine 
Määratletakse ohutu hoidmise tingimused, näiteks:  – ladudele ja mahutitele (sealhulgas kemikaa lile vastupidavad seinad ja ventilatsioon) 
kehtestatud erinõuded, kokku sobimatud materjalid, hoiutingimused (temperatuuri ja 
niiskuse piirmäär/vahemik, va lgus, inertgaas, jne), spetsi aalsed elektriseadmed ja 
staatilise elektri vältimine. 
Vajaduse korral antakse nõu seoses hoiustamisel  kehtivate koguseliste piirangutega. Eelkõige 
esitatakse erinõude d, mis kehtivad aine või valmistise pakendite s/mahutites kasutatavate 
materjaliliikide osas. 
7.3. Eriotstarbeline ka sutusala või eriotsta rbelised kasutusalad 
Eriotstarbeliseks kasu tamiseks ettenähtud lõpptoodete puhul käsitlevad soovitused 
kindlaksmääratud kasutusala(s id) ning on üksika sjalikud ja praktilis ed. Võimaluse korral 
osutatakse tootmisharusid või sektoreid käsitlevatele heakskiidetud juhistele. 
8. KOKKUPUUTE OHJAMINE / ISIKUKAITSEVAHENDID 
8.1. Kokkupuute piirväärtused 
Määratletakse kehtivad kohaldatavad spetsiaal sed kontrollparameetrid, sealhulgas kokkupuute 
piirnormid töökeskkonnas ja /või bioloogilised piirnormid.  Piirnormid es itatakse selle 
liikmesriigi kohta, kus aine või valmistis turule vi iakse. Antakse teavet kehtivate soovitatavate 
järelevalvemenetluste kohta. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/279 
 Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esita mist, tuleb ohutuskaardi lisas toodud 
kokkupuutestsenaariumite kohta esitada aine asjakohased tule tatud mittetoim ivad tasemed 
(DNELid) ja arvutuslikud mittetoim ivad kontsentrats ioonid (PNECid). 
Valmististe puhul on kasulik esitada nende k oostisainete piirnormid , mis tuleb loetleda 
ohutuskaardil vast avalt punktile 3. 
8.2. Kokkupuute ohjamine 
Käesolevas dokumendis tähendab kokkupu ute ohjamine kõiki spetsiaalseid 
riskijuhtimismeetmeid, mida tuleb aine kasu tamisel võtta, et vähe ndada töötajate ja 
keskkonna kokkupuudet ainega. Kui nõutakse kemi kaaliohutuse aruande esitamist, esitatakse 
ohutuskaardi lahtris 8 kokkuvõte riskijuht imismeetmetest ohutuskaardil märgitud 
kindlaksmääratud kasutusalade kohta. 
8.2.1. Ohtlike ainetega kokkup uute ohjamine töökeskkonnas 
Tööandja võtab nimetatud teavet arvesse ainest või valmistisest töötajate tervisele ja ohutusele 
tulenevate ohtude hind amise ajal vastavalt direktiivi 98/ 24/EÜ artiklile 4, milles nõutakse 
järgmist (tähtsuse järjekorras): 
– asjakohaste tööprotsesside ja  tehniliste kontrolli de kavandamine , sobivate vahendite ja 
materjalide kasutamine; 
– kollektiivsete kaitsemeetmet e kohaldamine riski esinem iskohas, näiteks piisav 
ventilatsioon ja asjakohased korralduslikud meetmed, ja 
– juhul kui kokkupuudet ei ole võimalik ära hoida muul viisil, siis individuaalsete 
kaitsemeetmete, näiteks isikuk aitsevahendite kasutamine. 
L 396/280 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Seepärast tuleb nende meetmete kohta esitada asjakohane ja piisav teave, et riski oleks 
võimalik direktiivi 98/24/EÜ artik li 4 alusel nõuetekohaselt hi nnata. See te ave täiendab 
punktis 7.1 juba esitatud teavet. 
Kui on tarvis individuaalseid kaitsemeetmeid, mä äratletakse üksikasjalik ult piisava ja sobiva 
kaitse tagamiseks vajalikud vahendid. Võetakse  arvesse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta 
direktiivi 89/686/EEC isikuk aitsevahendeid käsitlevate  liikmesriikide õigusaktide 
ühtlustamise kohta1 ja osutatakse Euroopa Standardik omitee asjakohastele standarditele 
(CEN-standardid). 
a) Hingamisteede kaitsmine 
Ohtliku gaasi, auru võ i tolmu puhul määratakse kindlaks kasutatavate kaitsevahendite 
liik, näiteks: 
– kompaktsed hingamis aparaadid, sobivad ma skid ja filtrid. 
b) Käte kaitsmine 
Määratakse täpselt kindlaks aine või valmis tise käitlemisel kasuta tavate kinnaste liik, 
sealhulgas: 
– materjali liik, 
– kindamaterjali läbimisaeg, võ ttes arvesse naha kaudu toimuva kokkupuute ulatust 
ja kestust. 
Vajaduse korral esitata kse muud käte kaitseks võetavad meetmed. 
                                                 
1 EÜT L 399, 30.12.89, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud  määrusega (EÜ) nr 1882/2003. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/281 
 c) Silmade kaitsmine 
Määratakse kindlaks silmade kaitsevahendite liik, näiteks: – kaitseprillid, näokaitsed. 
d) Naha kaitsmine 
Kui lisaks kätele on vaja kaitsta ka teis i kehaosi, määratakse  kindlaks vajalike 
kaitsevahendite liik ja kvaliteet, näiteks: 
– põll, saapad ja kaitseülikond. 
Vajaduse korral esitatakse muud naha kait seks võetavad meetmed ja spetsiaalsed 
hügieenimeetmed. 
8.2.2. Keskkonnaga ko kkupuudete ohjamine 
Esitatakse teave, mida tööand jal on vaja ühenduse keskkonnakaitsealastest õigusaktidest 
tulenevate kohust uste täitmiseks. 
Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruannet, koostatakse ohutuskaardi lisas esitatud 
kokkupuutestsenaariumite jaoks kokkuvõte ri skijuhtimismeetmetes t, mis võimaldavad 
asjakohaselt kontrolli da keskkonna kokkupu udet ohtliku ainega. 
L 396/282 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 9. FÜÜSIKALIS-KEEMILISED OMADUSED 
Nõuetekohaste kontrollimeetmete võtmiseks es itatakse kogu asjakohane teave aine või 
valmistise kohta, eelkõige punk tis 9.2 loetletud teave. Selle s punktis sisalduv teave on 
vastavuses teabega, mis esitatakse registreerimisel, kui see on nõutav. 
9.1. Üldine teave 
Välimus Kirjeldatakse tarnitava aine või valmistise füüs ikalist olekut (tahke, vedel, gaasiline) ning 
värvust. 
Lõhn Kui lõhn on tajuta v, esitatakse selle lühikirjeldus. 
9.2. Tervise, ohutuse ja kes kkonnaga seotud oluline teave 
pH 
Esitatakse tarnitaval kujul või vesilahusena esineva aine või valmistise pH; viimasel juhul 
näidata kontsentratsioon. 
Keemistemperatuur / keemistemperatuuri vahemik Leekpunkt Süttivus (tahke , gaasiline) 
Plahvatusohtlikkus Oksüdeerivad omadused 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/283 
 Aururõhk 
Suhteline tihedus Lahustuvus Lahustuvus vees Jaotustegur: n-oktanool-vesi Viskoossus Aurutihedus Aurustumiskiirus 
9.3. Muu teave 
Esitatakse muud olulised ohutusparameetrid, näite ks segunevus, rasvas lahustuvus (lahusti –
 täpsustamisele kuuluv õli) juhtivus, sulami stemperatuur/sulamisvahemik, gaasirühm (oluline 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiivi 94/9/EÜ, plahvatusohtlikus 
keskkonnas kasutatavaid s eadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide
 õigusaktide 
ühtlustamise kohta,  kohaldamisel)1 isesüttimistemperatuur jne. 
                                                 
1 EÜT L 100, 19.4.1994, lk 1.  Direktiivi on muudetud mä ärusega (EÜ) nr 1882/2003. 
L 396/284 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1. märkus 
Eespool loetletud omadus ed määratakse kindlaks artikli 13 lõ ikes 3 osutatud katsemeetodeid 
käsitlevas komisjoni määruses sätestatud sp etsifikatsioonide või mõne muu võrreldava 
meetodi kohaselt. 
2. märkus Valmististe puhul esitatakse teave üldjuhul valm istise enda omaduste kohta. Kui märgitakse, 
et teatav oht puudub, eristataks e selgelt juhtumid, m ille korral teave ei ole klassifitseerijale 
kättesaadav, nendest juhtumiste st, mille korral katsetulemused  on negatiivsed. Kui peetakse 
vajalikuks teabe esitamist üksiku te koostisainete omadus te kohta, märgitakse  selgelt, milliseid 
aineid teave puudutab. 
10. STABIILSUS JA  REAKTSIOONIVÕIME 
Esitatakse teave aine või  valmistise stabiilsus e ning teatavatel ka sutustingimustel ja 
keskkonda sattumisel tekkid a võivate võimalike ohtlik e reaktsioonide kohta. 
10.1. Välditavad tingimused 
Loetletakse tingimused, näiteks temperatuur, rõ hk, valgus, löögid jne,  mis võivad põhjustada 
ohtlikke reaktsioone, ning võimaluse korral lisatakse nende lühikirjeldus. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/285 
 10.2. Välditavad materjalid 
Loetletakse ained, näiteks vesi, õhk, happed, al used, oksüdandid või muud  spetsiaalsed ained, 
mis võivad põhjustada ohtlikke reaktsioone, ning võimalusel lisatakse nende lühikirjeldus. 
10.3. Ohtlikud lagunemissaadused 
Loetletakse aine lagunemisel ohtlikes kogustes tekkivad ohtlikud materjalid. Märkus Eraldi tuleb käsitleda järgmist: – stabilisaatorite vajadus ja olemasolu, 
– ohtliku eksotermilise re aktsiooni võ imalikkus, 
– aine või valmistise füüsika lises olekus toimuvate muud atuste võimalik ohtlikkus, 
– ohtlikud lagunemissaadused, mis või vad tekkida kokkupuutel veega, 
– ebastabiilsete ühendite tekkimise võimalus lagunemisel. 
11. TOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
Selles punktis käsitletakse vaja dust esitada kokkuvõ tlik, kuid täielik ja mõistetav kirjeldus 
erinevate toksikoloogiliste (ter vise-)mõjude kohta, mis võivad  tekkida kasuta ja kokkupuutel 
aine või valmistisega. 
L 396/286 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Selline teave hõlmab ai ne või valmistisega ko kkupuutel tekkivaid terv isele ohtlikke mõjusid, 
põhinedes näiteks katseandmete ja  kogemuste põhjal tehtud järeldustel. Vajadusel peab teave 
sisaldama ka lühi- ja pikaaja lise kokkupuute vahetut ja kroo nilist ning h ilismõju nagu 
sensibiliseerimine, uimastus, kantserogeen sus, mutageensus ja reproduktiivtoksilisus 
(arenguhäireid tekitav mürgis us ja mõju sigivusele). Samuti hõlmab t eave erinevaid 
kokkupuuteviise (sissehingamine, allaneelamin e, sattumine nahale või silmadesse) ning 
kirjeldab füüsikaliste , keemiliste ja toksikoloogiliste omadustega seot ud sümptomeid. 
Võttes arvesse lahtris 3 (koostis / teave koostisai nete kohta) juba esitatud teavet võib osutuda 
vajalikuks viitamine konkreetse tele mõjudele, mida valmistisse kuuluvad teatavad ained 
tervisele avaldavad. 
Käesolevas punktis esitatud teave peab olema ko oskõlas registreerimisel esitatava teabega, 
kui registreerimine on nõutav, ja/või kemikaal iohutuse aruandega, kui seda nõutakse, ning 
annab teavet järgmiste potents iaalsete mõjurühmade kohta: 
– toksikokineetika, aineva hetus ja jaotumine, 
– akuutsed mõjud (akuutne mürg isus, ärritus ja söövitavus), 
– sensibiliseerimine, 
– krooniline mürgisus ja 
– kantserogeensed, mu tageensed ja reprod uktiivtoksilised mõjud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/287 
 Registreerimisele kuul uvate ainete puhul esitatakse kokkuvõte käesoleva määruse VII −XI lisa 
kohaldamisel saadud teabe kohta. Käesoleva mä äruse I lisa punkti 1. 3.1 kohaselt sisaldab 
teave ka kättesaadavate andmete võrdlustulemu si direktiivis 67/548/EMÜ toodud 1. ja 2. 
kategooria kantserogeenseks, mutageense ks ja reproduktiivtoksiliseks aineks 
klassifitseerimise kriteeriumidega. 
12. ÖKOLOOGILINE TEAVE 
Kirjeldatakse aine või valmistise võimalikke mõ jusid, käitumist ja keskkonnas säilimist õhu, 
vee ja/või pinnase seisukohalt. Võimaluse korral esitatakse asjakohased katseandmed 
(nt LC50 kala ≤ 1 mg/l). 
Käesolevas punktis toodud teave peab olema koos kõlas registreerimisel esitatud teabega, kui 
registreerimine on nõutav, ja/või kemikaaliohutu se aruandes esitatud teabega, kui aruanne on 
nõutav. 
Kirjeldatakse aine või valmistise kõige tähtsa maid omadusi, millel  on tõenäoline mõju 
keskkonnale, võttes arvesse aine või valmis tise olemust ning eeld atavaid kasutusviise. 
Samalaadne teave esitata kse ka aine ja valmistise ohtlike  lagunemissaaduste kohta. See võib 
hõlmata järgmist: 
L 396/288 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 12.1. Ökotoksilisus 
Esitatakse asjakohased kättesa adavad andmeid vesikeskkonnale, sealhulgas kaladele, 
koorikloomadele, ve tikatele ja muudele v eetaimedele avalduva akuutse ja kroonilise 
toksilisuse kohta. Lisaks se llele esitatakse võimaluse ko rral kättesaadavad mürgisust 
käsitlevad andmed pinnase mikro- ja makr oorganismide kohta ni ng muude keskkonna 
seisukohast oluliste organismid e, näiteks lindude, me silaste ja taimede kohta. Kui aine või 
valmistis pärsib mikroorganismide aktiivsu st, tuleb nimetada ka  võimalikku mõju 
reoveepuhastitele. 
Registreerimisele kuuluv ate ainete puhul lisatakse kokkuvõ te VII–XI lisa  kohaldamisel 
saadud teabe kohta. 
12.2. Liikuvus 
Aine või valmistise teatavate koostisosade1 võime kanduda keskkond a sattumisel põhjavette 
või levida keskkonda sattumise kohast kaugemale. 
Asjakohased andmed võiva d sisaldada järgmist: 
– teadaolev või prognoositav le vimine keskkonna osadeni, 
– pindpinevus, 
– absorptsioon/desorptsioon. 
Muid füüsikalis-kee milisi omadusi käsitle takse punktis 9. 
                                                 
1 Kuna see teave puudutab üksnes aineid, ei saa seda esitada valmististe puhul. Kui nimetatud 
teave on kättesaadav ja asjakoha ne, esitatakse see valmistise kõikide koostisainete kohta, mis 
tuleb ohutuskaardil loetleda koos kõlas käesoleva lisa punktiga 3. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/289 
 12.3. Püsivus ja lagundatavus 
Aine või valmistise t eatavate koostisainete1 võime laguneda keskkonna eri osades kas 
biolagunemise või muude protsesside, näiteks  oksüdeerumise või hüdrolüüsi tulemusel. 
Võimaluse korral esitatakse kätte saadav teave lagunemisega se otud poolestusaegade kohta. 
Lisaks esitatakse ka te ave aine või valmistise teatavate koostisainete1 lagunemisvõime kohta 
reoveepuhastites. 
12.4. Bioakumuleerumisvõime 
Esitatakse teave aine või valm ististe teatavate koostisainete1 võime kohta koguneda elustikku 
ja lõppkokkuvõttes läbida toi duahelat, osutades võimaluse korral kättesaadavatele andmetele 
oktanool-vesi jaotusteguri (K ow)ja biokontsentratsiooniteguri (BCF) kohta. 
12.5. Püsivate, bioakumuleeruvate ja to ksiliste omaduste hindamise tulemused 
Kui nõutakse kemikaaliohutuse ar uannet, esitatakse püsivate, bi oakumuleeruvate ja toksiliste 
omaduste hindamise tulemused vastav alt kemikaaliohutuse aruandele. 
12.6 Muud kahjulikud mõjud 
Esitatakse kättesaadav teave muude kahjulike keskkonnamõjude kohta,  nt omadused, mis 
võivad kahandada oso onikihti, tekitada osooni fotokeemiliselt, kahjustada 
sisesekretsioonisüsteemi ja/või aida ta kaasa globaalsele soojenemisele. 
                                                 
1 Kuna see teave puudutab üksnes aineid, ei saa seda esitada valmististe puhul. Kui nimetatud 
teave on kättesaadav ja asjakoha ne, esitatakse see valmistise kõikide koostisainete kohta, mis 
tuleb ohutuskaardil loetleda koos kõlas käesoleva lisa punktiga 3. 
L 396/290 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Märkused 
Tuleb tagada, et ka ohutuskaardi teistes lahtrites, eelkõige lahtrites 6, 7, 13, 14 ja 15 esitatakse 
keskkonna seisukohalt asjakohane teave, mis käsitleb eelkõige nõuande id kemikaali ohjatud 
eraldumise, juhuslikul keskkonda sattumisel  võetavate meetmete ning transpordi ja 
kõrvaldamisega seotud aspektide kohta. 
13. KÕRVALDAMISJUHISED 
Kui aine või valmistise kõrvaldamisega (ettenähtud kasutusel tekkivad ülejäägid või jäätmed) 
kaasneb oht, esitata kse nimetatud jääkide ki rjeldus ning teave nend e ohutu käitlemise kohta. 
Määratakse kindlaks aine või valmistise ning saastunud pakkematerjalide kõrvaldamise 
asjakohased meetodid (põletamine, taaskasutus, ladestamine prügilasse jne). 
Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruannet, peab teave jäätmekä itlusmeetmete k ohta, millega 
nõuetekohaselt kontrollit akse inimeste ja keskkonna kokkupuuteid ainega, vastama 
ohutuskaardi lisas esitatud kokkupuutestsenaariumitele. 
Märkus Osutatakse jäätmeid kä sitlevatele asjakohastele ühenduse  sätetele. Nende puudumisel on 
asjakohane tuletada kasutajale meelde võima likke kehtivaid riiklikke või piirkondlikke 
sätteid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/291 
 14. VEOALANE TEAVE 
Esitatakse teave mis tahes erilist e ettevaatusabinõude kohta, mid a kasutaja peab teadma või 
järgima transportimisel või edasitoimetamisel nii oma valdus tes kui ka väljaspool. Kui see on 
asjakohane, esitatakse teave tr anspordiklassifikats iooni kohta kõikid e transpordiliike 
käsitlevate määruste osas: IMDG (merevedu) , ADR (nõukogu 21. no vembri 1994. aasta 
direktiiv 94/55/EÜ ohtlike kaupade autove du käsitlevate liikmes riikide õigusaktide 
ühtlustamise kohta)1, RID (, nõukogu 23. ju uli 1996. aasta direktiiv  96/49/EÜ ohtlike kaupade 
raudteevedu käsitlevate liikmesriiki de õigusaktide ühtlustamise kohta)2, ICAO/IATA 
(õhuvedu). Teave võib muu hulgas sisaldada järgmist: 
– ÜRO-number (UN-number), 
– klass, 
– veose tunnusnimetus, 
– pakendirühm, 
– meresaasteained, 
– muu asjakohane teave. 
                                                 
1 EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7. Direktiivi on viimati mu udetud komisjoni direktiiviga 
2004/111/EÜ (ELT L 365, 10.12.2004, lk 25). 
2 EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25. Direktiivi on viimati mu udetud komisjoni direktiiviga 
2004/110/EÜ (ELT L 36 5, 10.12.200 4, lk 24. 
L 396/292 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 15. REGULEERIVAD  ÕIGUSAKTID 
Näidatakse, kas aine (või valmistise koostises esineva aine) kemikaaliohutuse hindamine on 
läbi viidud. 
Esitatakse direktiivide 67/548/EMÜ ja 1999/45/ EÜ kohaselt märgisel nä idatud teave tervise, 
ohutuse ja keskkonna kohta. 
Kui ohutuskaardil käsitletud ai ne või valmistise suhtes keht ivad inimeste või keskkonna 
kaitset käsitlevad ühenduse er isätted (nt VII jaotise kohase lt antud autoriseeringud või 
VIII jaotise kohaselt seatud piirangud), tu leks ka need võimal use korral esitada. 
Võimaluse korral nimetatakse ka  nimetatud sätete rakendamiseks vastuvõetud riiklikud 
õigusaktid ja muud asjak ohased siseriiklikud meetmed. 
16. MUU TEAVE 
Esitatakse muu teave, mida tarnija peab ol uliseks kasutaja tervise ja ohutuse ning 
keskkonnakaitse seis ukohalt, näiteks: 
– asjakohaste riskilausete loetelu. Esitatakse  ohutuskaardi punktides 2 ja 3 osutatud 
riskilausete terviktekst, 
– koolitusalased nõuanded, 
– soovitatavad kasutuspiira ngud (st tarnija antud mi ttesiduvad soovitused), 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/293 
 – lisateave (kirjalikud allik ad ja/või tehnilis t teavet haldav kontaktasutus), 
– ohutuskaardi koostamisel kasu tatud põhiandmete allikad. 
Ohutuskaardi muutmise korral osutatakse selgel t, milline teave on lis atud, välja jäetud või 
muudetud (kui seda ei ole osutatud mujal). 
 
L 396/294 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 III LISA  
KRITEERIUMID AINETELE, MIS REGISTREERITAKSE  
KOGUSTES 1–10 TONNI 
Kriteeriumid ainetele , mida registreeritakse kogustes 1–10  tonni, vastavalt artikli 12 lõike 1 
alapunktidele a ja b: 
a) ained, mille puhul võ ib ette näha (st (kvantitatiivsete ) struktuuri ja aktiivsuse seoste 
((Q)SARs) kohaldamisega või muud e tõendite alusel), et nad va stavad tõenäoliselt 1. ja 2. 
kategooria kantserogeenseks, mutageense ks ja reproduktiivtoksiliseks aineks 
klassifitseerimise kriteeriumidele  või XIII lisa kriteeriumidele. 
b) järgmised ained: 
i) ained, mida kasutatakse laia ldaselt ja hajutatult, eelkõige kui selliseid aineid kasutatakse 
tarbijatele mõeldud va lmististes või kui nad kuuluvad tarb itavate toodete koostisesse; ja 
ii) ained, mille puhul võ ib ette näha (st (kvantitatiivsete ) struktuuri ja aktiivsuse seoste 
((Q)SARs) kohaldamisega või muude tõendite alusel), et nad vastavad tõenäoliselt 
direktiivi 67/548/EMÜ kohastele terv ise- ja keskkonnamõjude näitajate 
klassifitseerimise kriteeriumidele. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/295 
 IV LISA  
AINED, MIS ON VABA STATUD REGISTREER IMISKOHUSTUSEST  
VASTAVALT ARTIKLI 2 LÕIKE 7 PUNKTILE a 
EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
200-061-5 D-glütsitool C6H14O6 50-70-4 
200-066-2 Askorbiinhape  C6H8O6 50-81-7 
200-075-1 Glükoos  C6H12O6 50-99-7 
200-294-2 L-lüsiin  C6H14N2O2 56-87-1 
200-312-9 Palmitiinhape, puhas  C16H32O2 57-10-3 
200-313-4 Steariinhape, puhas  C18H36O2 57-11-4 
200-334-9 Sahharoos, puhas  C12H22O11 57-50-1 
200-405-4 α-tokoferoolatsetaat  C31H52O3 58-95-7 
200-432-1 DL-metioniin  C5H11NO 2S 59-51-8 
200-711-8 D-mannitool  C6H14O6 69-65-8 
201-771-8 1-sorboos  C6H12O6 87-79-6 
204-007-1 Oleiinhape, puhas  C18H34O2 112-80-1 
L 396/296 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
204-664-4 Glütseroolstearaat, puhas  C21H42O4 123-94-4 
204-696-9 Süsinikdioksiid  CO 2 124-38-9 
205-278-9 Kaltsiumpantotenaat, D-vorm  C9H17NO 5.1/2Ca 137-08-6 
205-582-1 Lauriinhape, puhas  C12H24O2 143-07-7 
205-590-5 Kaaliumoleaat  C18H34O2K 143-18-0 
205-756-7 DL-fenüülalaniin C9H11NO 2 150-30-1 
208-407-7 Naatriumglükonaat  C6H12O7.Na 527-07-1 
212-490-5 Naatriumstearaat, puhas  C18H36O2.Na 822-16-2 
215-279-6 Lubjakivi 
Mittesüttiv tahke settekivim. Koosneb põhiliselt 
kaltsiumkarbonaadist. 1317-65-3 
215-665-4 Sorbitaanoleaat  C24H44O6 1338-43-8 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/297 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
216-472-8 Kaltsiumdistearaat, puhas  C18H36O2.1/2Ca 1592-23-0 
231-147-0 Argoon  Ar 7440-37-1 
231-153-3 Süsinik  C 7440-44-0 
231-783-9 Lämmastik  N 2 7727-37-9 
231-791-2 Destilleeritud vesi või samasugust juhtivust omava puhtusega 
H2O 7732-18-5 
231-955-3 Grafiit  C 7782-42-5 
232-273-9 Päevalilleõli 
Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud 
derivaadid. Koosneb peamiselt rasvhapete glütseriididest 
(linoolhape, oleiinhape). (Helianthus annuus, Compositae ). 8001-21-6 
L 396/298 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
232-274-4 Sojaõli 
Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud 
derivaadid. Koosneb peamiselt rasvhapete glütseriididest 
(linoolhape, oleiinhape, palmitii nhape ja steariinhape). ( Soja 
hispida, Leguminosae ). 8001-22-7 
232-276-5 Saflooriõli 
Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud 
derivaadid. Koosneb peamiselt rasvhapete glütseriididest 
(linoolhape). ( Carthamus tinctorius, Compositae ). 8001-23-8 
232-278-6 Linaseemneõli 
Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud 
derivaadid. Koosneb peamiselt rasvhapete glütseriididest 
(linoolhape, linoleenhape, oleiinhape). ( Linum usitatissimum, 
Linaceae ). 8001-26-1 
232-281-2 Maisiõli 
Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud 
derivaadid. Koosneb peamiselt rasvhapete glütseriididest 
(linoolhape, oleiinhape, palm itiinhape ja steariinhape). (Zea 
mays, Gramineae).  8001-30-7 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/299 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
232-293-8 Riitsinusõli 
Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud 
derivaadid. Koosneb peamiselt rasvhapete glütseriididest 
(ritsinoolhape). ( Ricinus communis, Euphorbiaceae ). 8001-79-4 
232-299-0 Rapsiõli 
Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud 
derivaadid. Koosneb peamiselt rasvhapete glütseriididest 
(linoleenhape, eruukhape, oleiinhape). (Brassica napus, 
Cruciferae) . 8002-13-9 
232-307-2 Letsitiinid 
Segu, mis saadakse rasvhapete diglütseriidide ühinemisel 
fosforhappe koliinestriga. 8002-43-5 
232-436-4 Siirupid, hüdrolüüsitud tärklis 
Segu, mis tekib hapete või ensüümide toimel maisitärklise 
hüdrolüüsil. See koosneb põhiliselt d-glükoosist, maltoosist ja 
maltodekstriinidest. 8029-43-4 
L 396/300 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
232-442-7 Tahkerasv, hüdrogeenitud 8030-12-4 
232-675-4 Dekstriin 9004-53-9 
232-679-6 Tärklis 
Kõrgpolümeersed süsivesikained, mis tavaliselt saadakse 
viljateradest, näiteks maisist, nisust ja sorgost, samuti 
juurikatest ja mugulatest, näiteks kartul ja tapiokk. Sisaldab 
tärklist, mis on vees kuumutamisel eelgeelistatud. 9005-25-8 
232-940-4 Maltodekstriin 9050-36-6 
234-328-2 A-vitamiin 11103-57-4 
238-976-7 Naatrium D-glükonaat  C6H12O7.xNa  14906-97-9 
248-027-9 D-glütsitoolmonostearaat  C24H48O7 26836-47-5 
262-988-1 Kookosrasvhapete metüülestrid 61788-59-8 
262-989-7 Rasvhapped, tahkerasv, metüülestrid 61788-61-2 
263-060-9 Rasvhapped, riitsinusõli 61789-44-4 
263-129-3 Rasvhapped, tahkerasv 61790-37-2 
265-995-8 Tselluloosimass 65996-61-4 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/301 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
266-925-9 Rasvhapped, C 12-18 
Selle aine SDA ainenimetus on  C12-C18 alküülkarboksüülhape  
ja SDA viitenumber on 16-005-00.  67701-01-3 
266-928-5 Rasvhapped C 16-18 
Selle aine SDA ainenimetus on  C16-C18 alküülkarboksüülhape  
ja SDA viitenumber on 19-005-00.  67701-03-5 
266-929-0 Rasvhapped, C8 -18 ja C 18-küllastamata. 
Selle aine SDA ainenimetus on  C8-C18 ja C 18 küllastamata 
alküülkarboksüülhape ja selle SDA viitenumber on 01-005-00.  67701-05-7 
266-930-6 Rasvhapped, C 14-18 ja C 16-18-küllastamata. 
Selle aine SDA ainenimetus on  C14-C18 ja C 16-C18 küllastamata 
alküülkarboksüülhape ja selle SDA viitenumber on  04-005-00.  67701-06-8 
266-932-7 Rasvhapped, C 16-C18 ja C18-küllastamata  
Selle aine SDA ainenimetus on  C16-C18 ja C 18 küllastamata 
alküülkarboksüülhape ja selle SDA viitenumber on 11-005-00.  67701-08-0 
L 396/302 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
266-948-4 Glütseriidid, C 16-18 ja C 18-küllastamata.  
Selle aine SDA ainenimetus on  C16-C18 ja C 18 küllastamata 
trialküülglütseriid  ja selle SDA viitenumber on 11-001-00.  67701-30-8 
267-007-0 Rasvhapped, C 14-18 ja C 16-18-küllastamata, metüülestrid 
Selle aine SDA ainenimetus on C14-C18 ja C 16-C18 küllastamata 
alküülkarboksüülhappe metüülester  ja selle SDA viitenumber 
on 04-010-00.  67762-26-9 
267-013-3 Rasvhapped, C6 -12 
Selle aine SDA ainenimetus on  C6-C12 alküülkarboksüülhape  ja 
SDA viitenumber on 13-005-00.  67762-36-1 
268-099-5 Rasvhapped, C 14-22 ja C 16-22 küllastamata. 
Selle aine SDA ainenimetus on C14-C22 ja C 16-C22 küllastamata 
alküülkarboksüülhape ja selle SDA viitenumber on  07-005-00.  68002-85-7 
268-616-4 Siirupid, viljaterad, veetustatud 68131-37-3 
269-657-0 Rasvhapped, soja 68308-53-2 
269-658-6 Glütseriidid, rasv mono-, di- ja tri-, hüdrogeenitud 68308-54-3 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/303 
 EINECS-nr Nimetus/rühm CAS-nr 
270-298-7 Rasvhapped, C14 -22 68424-37-3 
270-304-8 Rasvhapped, linaseemneõli 68424-45-3 
270-312-1 Glütseriidid, C 16-18 ja C 18-küllastamata, mono- ja di- 
Selle aine SDA ainenimetus on  C16-C18 ja C 18 küllastamata 
alküülglütseriid ning C 16-C18 ja C 18 küllastamata 
dialküülglütseriid  ja selle SDA viitenumber on 11-002-00.  68424-61-3 
288-123-8 Glütseriidid, C 10-18 85665-33-4 
292-771-7 Rasvhapped, C 12-14 90990-10-6 
292-776-4 Rasvhapped, C12 -18 ja C 18-küllastamata.  90990-15-1 
296-916-5 Rasvhapped, rapsiõli, eruukhape-madal 93165-31-2 
 
L 396/304 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 V LISA  
AINED, MIS ON VABASTATUD  
REGISTREERIMISKOHUSTU SEST VASTAVALT  
ARTIKLI 2 LÕIKE 7 PUNKTLE b 
1. Ained, mis tekivad teise aine  või toote kokkupuutel selliste keskkonnateguritega  nagu näiteks 
õhk, niiskus, mikroobid või pä ikesevalgus kaasneda võiva ke emilise reaktsio oni tulemusel; 
2. Ained, mis tekivad teise aine, valmistise või toote hoidmisega kaasneda võiva keemilise 
reaktsiooni tulemusel; 
3. Ained, mis tekivad teiste ai nete, valmististe ja toodete lõ ppkasutamisel te kkiva keemilise 
reaktsiooni tulemusel ja mida iseenesest ei toodeta, impordita  ega viida turule; 
4. Ained, mida iseenesest ei to odeta, impordita ega viida turule  ning mis saadakse keemilise 
reaktsiooni tulemuse na, mis tekib, kui: 
a) stabilisaator, värvaine, lõhna- või maitseaine , antioksüdant, täiteain e, lahusti, kandeaine, 
pindaktiivne aine, plastifikaator, korrosioo ni inhibiitor, vahutamise takistaja või 
vahueemaldaja, disper sant, sadenemise inhibiitor, kuivatusaine , sideaine, emulgaator, 
de-emulgaator, veetustaja, aglomerant, adhesiooniaktivaator, voo modifikaator, 
pH neutraliseerija, sekvestran t, koagulant, flokulant, tuleaeglusti, määrdeaine, 
kelaaditekiti või kvaliteed ikontrolli reaktiiv toim ib nõuetekohaselt, või 
b) aine, mis on mõeldud üksnes ettenähtud f üüsikalis-keemilise iseloomuga funktsioonide 
teostamiseks; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/305 
 5. Kõrvaltooted, kui neid iseseisval t ei valmistata eg a turule viida; 
6. Aine ühinemisel veega tekkivad hüdraadid või io onhüdraadid, eeldusel, et  tootja või importija 
on selle aine antud erandit kasutades registreerinud; 
7. Järgmised looduses esinevad  ained, kui neid ei ole keemiliselt modifitseeritud: 
mineraalid, maagid, maagi kontsentraadid, tsem endiklinker, maagaas, veeldatud naftagaas, 
loodusliku gaasi kondensaat, pr otsessigaasid ja nende komponendis, toornafta, süsi, koks; 
8. Looduses esinevad ained, mi s ei ole loetletud punktis 7, kui neid ei ole keemiliselt 
modifitseeritud, välja arvatud juhul, kui na d vastavad ohtlikeks klassifitseerimise 
kriteeriumidele direk tiivi 67/548/EM Ü kohaselt; 
9. Põhilised elementained, mill ega seotud riskid ja ohud on juba teada:  vesinik, hapnik, 
väärisgaasid (argoon, heelium,  neoon, ksenoon), lämmastik. 
 
L 396/306 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VI LISA  
ARTIKLIS 10 OSUTATUD TEABELE ESITATAVAD NÕUDED 
SELGITAV MÄRKUS 
VI–XI LISAS ESITATUD NÕUETE TÄITMISE KOHTA 
VI–XI lisas täpsustatakse t eavet, mis tuleb esitada regi streerimisel ja hindamisel  vastavalt ar tiklitele 10, 
12, 13, 40, 41 ja 46. Standardnõ uded madalaima tonnaaži vahemiku kohta on esita tud VII lisas ja iga 
kord, kui jõutakse järgmisesse tonnaaži vahemikku, lisatakse vastava lisa n õuded. Iga registreerimise 
puhul on teabele esitatavad konkr eetsed nõuded erinevad, sõltuva lt tonnaažist, kasutusalast ja 
kokkupuutest. Seega tuleb lisasid käsitleda ühtse te rvikuna koostoimes registreerimise, hindamise ja 
vastutuskohustuse kohta kä ivate üldiste nõuetega. 
1. ETAPP – OLEMASOLEVA TEABE  KOGUMINE JA JAGAMINE 
Registreerija peaks koguma kokku kõik kättesaadavad katseandmed registreeritava aine kohta; see 
hõlmaks ainet käsitle va asjakohase teabe otsi mist kirjanduse st. Teostatavuse  korral tuleks 
registreerimist taotleda üh iselt vastavalt artiklile 11 või 19. See võ imaldab katseandmeid jagada ja 
vältida seeläbi tarbetut katsetamis t ja vähendada kulusid . Registreerijad peaksi d samuti koguma kokku 
muu kättesaadava ja asjakohase t eabe aine kohta, sõltumata selles t, kas antud nä itaja puhul on 
katsetamine nõutav või mitt e konkreetses tonnaaži vahemikus. See peaks hõlmama alternatiivsetest 
allikatest saadud te avet (nt kvalitatiivs ete või kvantitatiivse te struktuurak tiivsuse mudelite  tulemuste 
põhjal saadud andmed, teiste aine tega võrdlemisel saadud andmed, in vivo ja in vitro  katsete andmed, 
epidemioloogilised andmed), mis võivad aidata  kindlaks teha aine ohtli ke omaduste olemasolu või 
nende puudumist ning võivad teatavatel juhtudel asendada loomkatsete tulemusi.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/307 
 Lisaks tuleks koguda ka teavet kokkupuute, kasu tusalase ja riskijuhtimis meetmete kohta vastavalt 
artiklile 10 ja käesoleval e lisale. Eespool nimetatu d teabe põhjal on regist reerijal võimalik hinnata 
täiendava teabe hankimise vajadust. 
2. ETAPP – TEABEVAJADUSE KAALUMINE Registreerija selgitab välja, millist teavet regist reerimiseks vajatakse. Kõig epealt tuleb kindlaks teha, 
millist asjakohast lisa või millis eid lisasid tuleks vastavalt tonn aažile järgida. Nimetatud lisades 
nähakse ette teabele esitatavad stan dardnõuded, kuid neid v aadeldakse koostoimes XI lisaga, mis lubab 
tavalähenemise varieerimist,  kui see on õigustatud. Eelkõige võetakse kõnealuses etapis arvesse 
kokkupuudet, kasutusalasid ja riskij uhtimismeetmeid käsitlevat teavet, et teha kindlaks ainega seotud 
teabevajadus. 
3. ETAPP – TEABETÜHIKUT E VÄLJASELGITAMINE 
Registreerija peab seejärel võrdlema ainega seotud  teabevajadusi juba olem asoleva teabega ja välja 
selgitama teabetühikud. Se lles etapis on oluline tagada, et olem asolevad andmed on asjakohased ja 
nõuete täitmiseks pi isavalt kvaliteetsed. 
4. ETAPP – UUTE ANDMET E HANKIMINE / ETTEPANEKU KOOSTAMINE 
KATSETAMISSTRATEEGIA KOHTA 
Teatud juhtudel ei ole uute andm ete hankimine vajalik. Kui teabes esineb tühikuid, mida tuleb täita, 
siis tuleb hankida uusi andmei d (VII ja VIII lisa) või koostada tonnaažist lähtudes ettepanek 
katsetamisstrateegia kohta (IX ja X lisa). Uusi ka tseid selgroogsete loomadega viiakse läbi ning 
ettepanekuid selliste katsete läbiviimiseks teha kse ainult siis, kui kõik muud andmeallikad on 
ammendatud. 
Teatud juhtudel võivad VII −XI lisas sätestatud eeskirjad nõ uda teatavate katsete läbiviimist 
standardnõuetes sätestatud kats etest varem või neile lisaks. 
L 396/308 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 MÄRKUSED 
1. märkus: Kui teabe esitamine ei ol e tehniliselt võimalik või seda ei peeta teaduslikust seisukohast 
vajalikuks, tuleb need põhjused asjakohast e sätete kohaselt selg esõnaliselt esitada. 
2. märkus: Registreerija võib soovida teatada, et teatav registreerimis toimikus esitatud teave on tundlik 
äriteave ning et selle avaldamine või b teda äriliselt kahjusta da. Sellisel juhul loetle b ta sellise teabe ja 
esitab põhjendused. 
ARTIKLI 10 PUNKTI  a ALAPUNKTIDES i– v OSUTATUD TEAVE 
1. ÜLDINE TEAVE RE GISTREERIJA KOHTA 
1.1. Registreerija 1.1.1. Nimi, aadress, telefoninumber, faksinumber ja elektronposti aadress 
1.1.2. Kontaktisik 
1.1.3. Aine tootmise ja omakasutuse/omakas utuste koht/kohad, vastavalt vajadusele 
1.2. Andmete ühine esitamine 
Artiklites 11 või 19 nähakse et te, et juhtregistreer ija võib osa re gistreerimiseks vajalikust 
teabest esitada teiste registreerijate nimel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/309 
 Sellisel juhul teeb juhtregist reerija kindlaks teised regist reerijad, esitades nende kohta 
järgmised andmed: 
– nimi, aadress, telefoninumber, faks inumber ja elektronposti aadress, 
– teiste registreerijate suhtes kehtivad registreerimisdokumendi osad. 
Vajaduse korral märgitakse käes olevas lisas või VII-X lisas esitatud number või numbrid. 
Teised registreerijad nimetavad igaüks juhtre gistreerija, kes esitab teavet tema nimel, 
täpsustades järgmised andmed: 
– nimi, aadress, telefoninumber, faks inumber ja elektronposti aadress, 
– nimetatud juhtregistreerija poolt esitatavad registreerimisandmete osad. 
Vajaduse korral märgitakse käes olevas lisas või VII-X lisas esitatud number või numbrid. 
1.3 Artikli 4 alusel nimetatud kolmas isik 
1.3.1 Nimi, aadress, telefoninumber, faksinumber ja elektronposti aadress 
1.3.2 Kontaktisik 2. AINE IDENTIFITSEERIMINE 
Käesolevas punktis aine kohta esitatud teave on  piisav nimetatud aine identifitseerimiseks. 
Kui teabe esitamine ühe või mitme allpool esita tud punkti kohta ei ole tehniliselt või malik või 
teaduslikust seisukohast va jalik, tuleb seda selgesõnaliselt põhjendada. 
2.1. Aine nimetus või muu tunnus 
L 396/310 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2.1.1. I UPAC -nomenklatuuri kohane nimetus/nimetuse d või muu rahvusva heline nimetus või 
nimetused 
2.1.2. Teised nimetused (tavapärane nimetus, kaubanimi, lühend) 2.1.3. EINECS- või ELINCS-number (kui  on kättesaadav ja asjakohane) 
2.1.4. CAS-nimetus ja CAS-numb er (kui on kättesaadav) 
2.1.5. Muu tunnuskood (k ui on kättesaadav) 
2.2. Teave iga aine molekuli- ja struktuurivalemi kohta 2.2.1. Molekuli- ja struktuu rivalem (sealhulgas SMILES-kood, kui on kättesaadav) 
2.2.2 Teave optilise aktiivsuse ja tü üpilise (stereo-)isomeeride suhtar vu kohta (kui on kättesaadav ja 
asjakohane) 
2.2.3. Molekulmass või molekulmasside vahemik 
2.3. Iga aine koostis 
2.3.1. Puhtusaste (%) 2.3.2. Lisandite laad, kaasa arvatud isomeerid ja kõrvalsaadused 2.3.3. (Oluliste) põh ilisandite protsent uaalne sisaldus 
2.3.4. Kõikide lisandite la ad ja ligikaudne sisaldus  (......ppm, ......%) (nä iteks stabilisaatorid või 
inhibiitorid) 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/311 
 2.3.5. Spektrid (ultraviolett-, infrapuna-, tuumamagnetresonants- või massispekter) 
2.3.6. Kõrgrõhuvedelik- kromatogramm, gaaskromatogramm 2.3.7. Analüütiliste meetodite kirjeldus või asjak ohased erialakirjan duse viited aine 
identifitseerimiseks ja ku i see on asjakohane, siis ka lisandite  ja lisaainete iden tifitseerimiseks. 
Teave peab olema piisav meetodite taaskasutamiseks. 
3. TEAVE AINE(TE) TOOTMI SE JA KASUTUSALA(DE) KOHTA 
3.1. Toodetavad üldkogused, registreeritava toote valmistamiseks kasutatavad üldkogused ja/või 
imporditavad üldkogused tonnides registreerija kohta aastas: 
Registreerimise kalendriaastal (hinnanguline kogus) 
3.2. Tootja või toodete valmistaja puhul: toot misel või toodete valm istamisel kasutatava 
tehnoloogilise protsessi lühikirjeldus 
Protsessi üksikasjade täpsusta mist ei nõuta, eriti kui on  tegemist är isaladustega. 
3.3. Tootja omakasutus(t)e tonnaaž 3.4. Vorm (aine, valmistis või toode) ja/või füüsikaline olek, milles aine allkasutajatele 
kättesaadavaks muudetakse. Aine  kontsentratsioon või kontsentratsioonivahemik valmististes, 
mis tehakse kättesaadavaks allkasutajatele,  ja aine kogused toodetes, mis tehakse 
kättesaadavaks allkasutajatele. 
L 396/312 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3.5. Kindlaksmääratud kasutusala(de) üldine lühikirjeldus 
3.6. Teave aine tootmisel, tood etes kasutamisel ja kindlaksm ääratud kasutamisel tekkivate 
jäätmete koguste ja koostise kohta 
3.7. Mittesoovitatavad kasutusalad (vaata ohutuskaardi lahtrit 16) 
Vajaduse korral märge ka sutusalade kohta, mida registreerija  ei soovita ja miks (st tarnija 
antud mittesiduvad soovitused). Loetelu ei pea olema ammendav. 
4. KLASSIFIKATSI OON JA MÄRGISTUS 
4.1. Aine(te)ga seotud ohtude klassifitseerimine tu lenevalt direktiivi 67/548/EMÜ artiklite 4 ja 6 
kohaldamisest. 
Kui näitaja ei ole klassifitseeritud, siis märg itakse iga kande puhul selle põhjus (st andmed 
puuduvad, on mittetäielikud või on täielikud , kuid klassifitseerimis e jaoks ebapiisavad). 
4.2. Aine(te) ohumärgis(ed ) tulenevalt direktiivi 67/548/EMÜ arti klite 23, 24 ja 25 kohaldamisest. 
4.3. Direktiivi 67/548/EMÜ artikli 4 lõike 4 ja direktiivi 1999/45/ EÜ artiklite 4–7 kohaldamisest 
tulenevad konkreetsed kontsentratsiooni piirmäärad, kui need on kohaldatavad. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/313 
 5. OHUTU KASUTAMISE JUHIS,  MIS KÄSITLEB JÄRGMIST: 
Siintoodud teave on kooskõlas ohutuskaard il oleva teabega, kui ohutuskaart on nõutav 
artikli 31 kohaselt. 
5.1. Esmaabimeetmed (ohutuskaardi lahter 4) 5.2. Tuletõrjemeetmed (ohutuskaardi lahter 5) 5.3. Juhuslikul keskkonda sattumisel võet avad meetmed (ohutu skaardi lahter 6) 
5.4. Käitlemine ja hoidmine (ohutuskaardi lahter 7) 5.5. Veoalane teave (ohutuskaardi lahter 14) 
Kui kemikaaliohutuse arua nne ei ole vajalik, nõutak se järgmist lisateavet: 
5.6. Kokkupuute ohjamine / isikukaitsevahendid (ohutuskaardi lahter 8) 5.7. Stabiilsus ja reaktsioonivõ ime (ohutuskaardi  lahter 10) 
5.8. Kõrvaldamisjuhised 
5.8.1. Kõrvaldamisjuhised (ohutuskaardi lahter 13) 5.8.2. Teave taaskasutuse ja kõrva ldamismeetodite kohta tööstuses 
5.8.3 Teave avalikkusele taaskasutuse ja kõrvaldamismeetodite kohta 
L 396/314 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 6. KOKKUPUUDET KÄSITLEV TEAVE  SEOSES AINETEGA, MIS 
REGISTREERITAKSE KOGUSTES 1–10 T ONNI AASTAS TOOTJA  VÕI IMPORTIJA 
KOHTA 
6.1. Peamised kasutuskategooriad: 6.1.1. a) tööstuslik kasutamine ja/või 
b) kutsealane kasutamine ja/või c) tarbijakasutus 
6.1.2 Tööstusliku ja kutsealase kasutamise täpsustus: 
a) kasutamine kinnises süsteemis ja/või b) kasutamine, mille tulemuseks on lisamine maatriksisse või maatriksile ja/või c) mittelaialdane kasutamine ja/või 
d) laialdane kasutamine 
6.2. Olulised kokkupuuteviisid: 6.2.1 Inimeste kokkupuude: 
a) suu kaudu ja/või b) naha kaudu ja/või c) sissehingamise teel 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/315 
 6.2.2 Keskkonna  kokkupuude: 
a) vee kaudu ja/või b) õhu kaudu ja/või c) tahkete jäätmete kaudu ja/või d) pinnase kaudu. 
6.3. Kokkupuutemudel: 
a) juhuslik/harv ja/või b) aeg-ajaline ja/või c) pidev/sage 
 
L 396/316 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VII LISA  
STANDARDSED TEABELE ESITATAVAD NÕUDED  
SEOSES AINETEGA, MI DA TOODETAKSE VÕI  
IMPORDITAKSE VÄHEMALT 1 TONN1 
Käesoleva lisa veerus 1 määratakse kindlaks stan dardne teave, mida nõutakse seoses järgmiste 
ainetega: 
a) mittefaasiained, mida toodetakse ja imporditakse kogustes 1–10 tonni; 
b) faasiained, mida toodetakse või imporditakse kogust es 1–10 tonni ja mis vastavad III lisa 
kriteeriumidele kooskõla s artikli 12 lõike 1 pu nktidega a ja b; ja 
c) ained, mida toodetakse ja  imporditakse vähemalt 10 tonni. 
Esitatakse mis tahes muu kättesa adav asjakohane füüsikalis-k eemiline, toksi koloogiline ja 
ökotoksikoloogiline teave. Ainete puhul, mis ei vasta III  lisa kriteeriumidele, on nõutavad vaid punktis 
7 esitatud füüsikalis -keemilised nõuded. 
Käesoleva lisa veerus 2 loetletakse erieeskirjad, mis lubavad nõutud st andardse teabe es itamata jätmist, 
asendamist muu teabega, mõ nes teises etapis esitam ist või muul viisil koha ndamist. Kui on täidetud 
tingimused, mille kohaselt käesolev a lisa veerg 2 kohandusi lubab,  teatab registreerija sellest 
selgesõnaliselt, esitades põhjendused iga kohandus e kohta registreerimistoimiku asjakohases punktis. 
                                                 
1 Käesolevat lisa kohaldatakse – seda vajaduse korral kohandades – tood ete valmistajate suhtes, 
kes on artikli 7 kohaselt registreerimiskohuslase d, ja muude allkasutaj ate suhtes, kes peavad 
käesoleva määruse alusel  katseid läbi viima. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/317 
 Lisaks nendele erieeskirjadele võib registreerija kohandada käesoleva li sa veerus 1 sätestatud nõutavat 
standardset teavet XI lisas esitatud üldeeskirj ade kohaselt, välja arva tud ainele kohandatud 
kokkupuutealase katsetamise ärajätmis t käsitleva punkti 3 puhu l. Ka sellisel juhul esitab registreerija 
registreerimistoimiku vastavas punktis selgesõna lised põhjendused standa rdse teabe kohandamise 
kõigi otsuste kohta, viidates sealjuures veeru 2 või XI lisa1 asjakohas(t)ele erieeskirja(de)le. 
Enne kui hakatakse läbi viima uusi katseid käesolev as lisas loetletud omadus te kindlaksmääramiseks, 
tuleb kõigepealt hinnat a kõiki kättesaadavaid in vitro  andmeid, in vivo  andmeid, varase maid statistilisi 
inimeste kohta käivaid a ndmeid, kehtivate kvalita tiivsete või kvantitatiivs ete struktuuraktiivsuse 
mudelite tulemuste põhjal saadud andmeid ning sarnase struktuuriga aineid käsitlevaid andmeid 
(ülekandev lähenemi sviis). Välditakse  in vivo  katseid söövitavate ainetega, kui kontsentratsiooni-
/annuse tase on söövitust tekitav. Enne katsetamis t tuleks lisaks käesolevale lisale konsulteerida 
katsetamisstrateegiaid käsitle vate täiendavate suunistega. 
Kui teatavate näitajate kohta ei ol e esitatud teavet muudel põhjustel kui käesoleva lisa veerus 2 või 
XI lisas nimetatud põhjused, tu leb sellest selgesõnaliselt teat ada ning esitada põhjendused. 
                                                 
1 Märkus: Samuti kohaldatakse tingimusi, mille puhul  ei nõuta katsemee todeid käsitleva 
komisjoni määruse artikli 13 lõikes 3 määratletud asjakoha stes katsemeeto dites esitatud 
erikatse läbiviimist, ja mida veerus 2 ei ole korratud. 
L 396/318 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 7. TEAVE AINE FÜÜSIKALIS -KEEMILISTE OMADUSTE KOHTA 
VEERG 1 
NÕUTAV STANDARDNE TEAVE VEERG 2 
ERIEESKIRJAD VEERUS 1 ESITATUD NÕUETE KOHANDAMISEKS 
7.1. Aine olek temperatuuril 20o C ja rõhul 101,3 kPa  
7.2. Sulamis- /külmumispunkt 7.2. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui alampiir jääb allapoole -20 °C. 
7.3. Keemispunkt 7.3. Uuring ut ei ole vaja läbi viia: 
– gaaside puhul; või 
– tahkete ainete puhul, mis sulavad temperatuuril üle 300 °C või lagunevad enne 
keemist. Sellistel j uhtudel võib hinnata või mõõta keemispunkti alandatud rõhul; või 
– ainete puhul, mis lagunevad enne keem ist (nt autooksüdatsioon, ümberasetus, 
degradatsioon, lagunemine, jne). 
7.4. Suhteline tihedus 7.4. Uuring ut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine on stabiilne üksnes lahuses teatud ki ndla lahustiga ja lahuse tihedus on sarnane 
lahusti omale. Sellistel juhtudel on piisav  märge selle kohta, et lahuse tihedus on 
lahusti tihedusest suurem või väiksem; või 
– aine on gaas. Sel juhul hinnatakse aine t molekulkaalust ja ideaalgaasi seadusest 
lähtuvate arvutuste põhjal. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/319 
 VEERG 1 
NÕUTAV STANDARDNE TEAVE VEERG 2 
ERIEESKIRJAD VEERUS 1 ESITATUD NÕUETE KOHANDAMISEKS 
7.5. Aururõhk 7.5. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui sulamispunkt on üle 300 °C. 
Kui sulamispunkt on 200 °C ja 300 °C vahel, piisab mõõtmisel põhinevast piirväärtusest või 
tunnustatud arvutusmeetodist. 
7.6. Pindpinevus 7.6. Uuring on vaja läbi viia ainult siis, kui: 
– struktuuri põhjal võib eeldada või ennustada pindaktiivsust; või 
– pindaktiivsus on materjali soovitav omadus. 
Kui vees lahustuvus on alla 1 mg/l temperatuuril 20°C, ei ole vaja katset läbi viia. 
7.7. Lahustuvus vees 7.7. Uuring ut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine on hüdrolüütiliselt ebastabiilne pH 4, 7 ja 9 juures (poolestusaeg vähem kui 
12 tundi); või 
– aine oksüdeerub kergesti vees. Kui aine on vees "lahustumatu", tehakse piirsisalduskatse analüütilise meetodi piirmäärade 
leidmiseks. 
7.8. n-oktanool-vesi jaotustegur 7.8. Uuringut  ei ole vaja läbi viia anorgaanilise aine  puhul. Kui katset ei  ole võimalik läbi viia 
(näiteks aine laguneb, on kõrge pindaktiivsusega, reageerib ägedalt katse läbiviimise ajal või ei lahustu vees või oktanoolis või ei ole võimalik saada piisavalt puhast ainet), esitatakse log P 
väärtus ning üksikasjad arvutamismeetodi kohta. 
L 396/320 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG 1 
NÕUTAV STANDARDNE TEAVE VEERG 2 
ERIEESKIRJAD VEERUS 1 ESITATUD NÕUETE KOHANDAMISEKS 
7.9. Leekpunkt 7.9. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine on anorgaaniline; või – aine sisaldab üksnes lenduvaid orgaan ilisi komponente, mille leekpunktid on 
üle 100°C vesilahustes; või 
– hinnanguline leekpunkt on üle 200°C; või 
– leekpunkti on võimalik täpsel t prognoosida interpolatsiooniga olemasolevatest juba 
iseloomustatud materjalidest. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/321 
 VEERG 1 
NÕUTAV STANDARDNE TEAVE VEERG 2 
ERIEESKIRJAD VEERUS 1 ESITATUD NÕUETE KOHANDAMISEKS 
7.10. Süttivus 7.10. Uuringut ei ole vaja läbi viia: 
– tahke aine puhul, mis on isesüttiv või plahvatusohtlik. Neid omadusi tuleb alati 
käsitleda enne, kui käsitletakse süttivust; või 
– gaaside puhul, kui süttiva gaasi kontsentrats ioon segus inertgaasiga on nii madal, et 
õhuga segamisel jääb kontsentratsioon allapoole alumist piirväärtust; või 
– ainete puhul, mis õhuga kokkupuutel ise süttivad. 
L 396/322 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG 1 
NÕUTAV STANDARDNE TEAVE VEERG 2 
ERIEESKIRJAD VEERUS 1 ESITATUD NÕUETE KOHANDAMISEKS 
7.11. Plahvatusohtlikkus 7.11. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine molekulid ei sisalda plahvatusohtlike omadustega seostatavaid keemilisi rühmi; 
või 
– aine sisaldab hapnikku sisaldavaid pl ahvatusohtlike omadustega seostatavaid 
keemilisi rühmi, ning arvestuslik hapnikusisaldus on väiksem kui –200; või 
– orgaaniline aine või orgaan iliste ainete ühtlane segu sisaldab plahvatusohtlike 
omadustega seostatavaid keemilisi rühmi, kuid eksotermilise lagunemise energia on väiksem kui 500 J/g ja eksotermiline lagune mine algab temperatuuril alla 500ºC; või 
– anorgaaniliste oksüdeerivate ainete (ÜRO, punkt 5.1) ja orgaaniliste ainete segude 
puhul, kui anorgaanilise oksüdeeruva aine kontsentratsioon on: 
– alla 15 massiprotsendi ÜRO I pakendirühma (kõrge ohuaste) või II 
pakendirühma (keskmine ohuaste) puhul; 
– alla 30 massiprotsendi ÜRO III pa kendirühma (madal ohuaste) puhul. 
Märkus:  Detonatsiooni leviku ega detonatsiooni löögit undlikkuse katset ei nõuta, kui orgaanilise 
materjali eksotermilise lagunemise energia on väiksem kui 800 J/g.
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/323 
 VEERG 1 
NÕUTAV STANDARDNE TEAVE VEERG 2 
ERIEESKIRJAD VEERUS 1 ESITATUD NÕUETE KOHANDAMISEKS 
7.12. Isesüttivustemperatuur 7.12. Uuringut ei ole vaja läbi viia: 
– kui aine on plahvatusohtlik või is esüttiv toatemperatuuril õhus; või 
– vedelike puhul, mis ei ole õhus süttivad, näiteks leekpunkt on üle 200°C; või – gaaside puhul, millel puudub süttivusvahemik; või – tahkete ainete puhul, kui aine sulamispunkt on väiksem kui 160°C või kui 
eelnevad tulemused välistavad aine isekuumenemise kuni 
temperatuurini 400°C. 
7.13. Oksüdeerivad omadused 7.13. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine on plahvatusohtlik; või 
– aine on kergesti süttiv; või – aine on orgaaniline peroksiid; või – aine ei reageeri süttivate materjalidega eksotermiliselt, näiteks keemilise struktuuri 
alusel (näiteks orgaanilised ained, mis ha pniku või halogeeni aatomeid ei sisalda ja 
antud elemendid ei ole keemiliselt seotud lämmastiku või hapnikuga või 
anorgaanilised ained, mis hapniku või halogeeni aatomeid ei sisalda). 
L 396/324 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG 1 
NÕUTAV STANDARDNE TEAVE VEERG 2 
ERIEESKIRJAD VEERUS 1 ESITATUD NÕUETE KOHANDAMISEKS 
 Täismahus katset ei viida läbi tahkete ainetega, kui eelnev katse on selgelt näidanud, et katseainel on 
oksüdeerivad omadused. 
Tähelepanu: kuna puudub katsemeetod gaasisegude oksüdeerivate omaduste kindlaksmääramiseks, 
tehakse need omadused kindlaks hindamismeet odi abil, mis põhineb segus olevate gaaside 
oksüdeerimisvõime võrdlemisel õhus ol eva hapniku oksüdeerimisvõimega. 
7.14. Granulomeetriline koostis 7.14. Uuringut ei ole tarvis läbi  viia, kui ainet turustatakse või kasutatakse mittetahkel või 
granuleeritud kujul. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/325 
 8. TOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.1. Nahaärritus või naha söövitus 8.1. 3. ja  4. etappi ei ole tarvis läbi viia, kui: 
Käesoleva näitaja hindamine sisaldab järgmisi järjestikuseid 
etappe: 
1) inimeste ja loomade kohta kä ivate kättesaadavate andmete 
hindamine, 
2) puhverdusvõime hindamine, 3) nahasöövituse in vitro  uuring, 
4) nahaärrituse in vitro  uuring. – kättesaadav teave näitab, et aine vastab  nahka söövitavaks või  silmi ärritavaks 
aineks klassifitseerimise kriteeriumidele; või 
– aine on toatemperatuuril õhus süttiv; või 
– aine klassifitseeritakse väga toksiliseks kokkupuutel nahaga; või – akuutse mürgisuse uuring manustamisel naha kaudu ei näita nahaärritust kuni 
piirannuse tasemeni (2000 mg/kg kehakaal). 
L 396/326 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.2. Silmade ärritus 8.2. 3. etap pi ei ole tarvis läbi viia, kui:  
Käesoleva näitaja hindamine sisaldab järgmisi järjestikuseid 
etappe: 
1) inimeste ja loomade kohta kä ivate kättesaadavate andmete 
hindamine, 
2) puhverdusvõime hindamine, 3) silmade ärrituse in vitro  uuring. – kättesaadav teave näitab, et aine vastab  nahka söövitavaks või  silmi ärritavaks 
aineks klassifitseerimise kriteeriumidele; või 
– aine on toatemperatuuril õhus süttiv 
8.3. Naha sensibiliseerimi ne 8.3. 2. etappi ei ole tarvis läbi viia, kui: 
Käesoleva näitaja hindamine sisaldab järgmisi järjestikuseid 
etappe: 
1) inimeste ja loomade kohta kä ivate kättesaadavate andmete 
hindamine, 
2) In vivo  katsed. – kättesaadav teave näitab, et aine tuleks klassifitseerida kui nahka sensibiliseeriv või 
söövitav; või 
– aine on tugev hape (pH < 2,0) või alus (pH > 11,5); või 
– aine on toatemperatuuril õhus süttiv. 
Lokaalne lümfisõlmede uuring (LLNA) on in vivo  katsetamiseks eelist atav meetod. Ainult 
eriolukorras tuleks kasutada teist katset. Teise katse kasutamise kohta esitatakse põhjendus. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/327 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.4. Mutageensus 8.4. Positiivse tulemuse korra l kaalutakse täiendavaid mutageensuse uuringuid. 
8.4.1. Bakterite in vitro  geenimutatsiooni uuring  
8.5. Akuutne mürgisus 8.5. Uuringut või uurin guid ei ole üldiselt tarvis läbi viia, kui: 
– aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks. 
8.5.1. Manustamine suu kaudu Uuringut ei ole vaja läbi  viia, kui on kättesaadav uu ring akuutse mürgisuse kohta 
sissehingamisel (8.5.2). 
L 396/328 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 9. ÖKOTOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
97.1. Toksiline toime vesikeskkonnale  
9.1.1. Lühiajaline mürgisuse katsetamine selgrootutega 
(eelistatud liik Daphnia ) 
Registreerija võib lühiajalise katsetamise asemel kaaluda 
pikaajalist katsetamist. 9.1.1. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
eksisteerivad kergendavad asjaolud, mis osut avad, et toksilist toimet vesikeskkonnale 
tõenäoliselt ei teki, näiteks kui aine on vees väga halvasti lahustuv või aine ei suuda 
tõenäoliselt läbida bioloogilisi membraane; või 
– selgrootutega läbi viidud pikaajaline vesikeskkonnale avalduva toksilise toime 
uuring on kättesaadav; või 
– keskkonnaalase klassifitseerimise ja märg istamise eesmärgil on kättesaadav piisav 
teave. 
Vesikeskkonnale avalduva toksilise  toime pikaajalist katsetamist Daphniaga  (IX lisa 
punkt 9.1.5) kaalutakse, kui aine lahustub vees halvasti. 
9.1.2. Kasvu pidurdumise uuri ng veetaimedega (eelistatud 
vetikad) 9.1.2. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui eksisteerivad kergendavad asjaolud, mis osutavad, et 
toksilist toimet vesikeskkonnale tõenäoliselt ei teki, näiteks kui aine on vees väga halvasti 
lahustuv või aine ei suuda tõenäoliselt läbida bioloogilisi membraane. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/329 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.2. Lagunemine 
9.2.1. Biootiline  
9.2.1.1. Täielik biolagundatavus  9.2.1.1 Uuringut ei ole vaja läbi viia anorgaanilise aine puhul.  
Esitatakse mis tahes muu kättesaadav asja kohane füüsikalis-keemili ne, toksikoloo giline ja ökotoksi koloogiline teave. 
 
L 396/330 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VIII LISA  
STANDARDSED TEABELE  ESITATAVAD 
 NÕUDED SEOSES AINETEGA,  MIDA TOODETAKSE VÕI 
 IMPORDITAKSE VÄHEMALT 10 TONNI1 
Käesoleva lisa veerus 1 on artikl i 12 lõike 1 punkti c kohaselt kindlaks määratud standardne teave, 
mida nõutakse kõikide ainete kohta, mida toodet akse või imporditakse 10 tonni või rohkem. Seega 
täiendab käesoleva lisa veerus 1 nõutav teave VII lisa veerus 1 nõu tavat teavet. Esitatakse mis tahes 
muu kättesaadav asjakohane füüsikalis-keemiline, toksikoloogiline ja ökotoksikoloogiline teave. 
Käesoleva lisa veerus 2 loetletakse erieeskirjad, mis lubavad nõutud st andardse teabe es itamata jätmist, 
asendamist muu teabega, mõ nes teises etapis esitam ist või muul viisil koha ndamist. Kui on täidetud 
tingimused, mille kohaselt käesolev a lisa veerg 2 kohandusi lubab,  teatab registreerija sellest 
selgesõnaliselt, esitades põhjendused iga kohandus e kohta registreerimistoimiku asjakohases punktis. 
Lisaks nendele erieeskirjadele võib registreerija kohandada käesoleva li sa veerus 1 sätestatud nõutavat 
standardset teavet XI lisas esit atud üldeeskirjade koha selt. Ka sellisel juhul  esitab registreerija 
registreerimistoimiku vastavas punktis selgesõna lised põhjendused standa rdse teabe kohandamise 
kõigi otsuste kohta, viidates sealjuures veeru 2 või XI lisa2 asjakohas(t)ele erieeskirja(de)le. 
                                                 
1 Käesolevat lisa kohaldatakse – seda vajaduse korral kohandades – tood ete valmistajate suhtes, 
kes on artikli 7 kohaselt registreerimiskohuslase d, ja muude allkasutaj ate suhtes, kes peavad 
käesoleva määruse alusel  katseid läbi viima. 
2 Märkus: Samuti kohaldatakse v eerust 2 välja jäetud tingimusi, mis on esitatud katsemeetodeid 
käsitlevas artikli 13 lõikes 3 määratletud komisjoni  määruses sisalduvates asjakohastes 
katsemeetodites ja m ille puhul ei nõuta erikatse läbiviimist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/331 
 Enne kui hakatakse läbi viima uusi katseid käesolev as lisas loetletud omadus te kindlaksmääramiseks, 
tuleb kõigepealt hinnat a kõiki kättesaadavaid in vitro  andmeid, in vivo  andmeid, varase maid statistilisi 
inimeste kohta käivaid a ndmeid, kehtivate kvalita tiivsete või kvantitatiivs ete struktuuraktiivsuse 
mudelite tulemuste põhjal saadud andmeid ning sarnase struktuuriga aineid käsitlevaid andmeid 
(ülekandev lähenemi sviis). Välditakse  in vivo  katseid söövitavate ainetega, kui kontsentratsiooni-
/annuse tase on söövitust tekitav. Enne katsetamis t tuleks lisaks käesolevale lisale konsulteerida 
katsetamisstrateegiaid käsitle vate täiendavate suunistega. 
Kui teatavate näitajate kohta ei ol e esitatud teavet muudel põhjustel kui käesoleva lisa veerus 2 või 
XI lisas nimetatud põhjused, tu leb sellest selgesõnaliselt teat ada ning esitada põhjendused. 
L 396/332 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 8. TOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.1. Nahaärritus  
8.1.1. In vivo  nahaärritus 8.1.1. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks või ärritavaks; või 
– aine on tugev hape (pH < 2,0) või alus (pH > 11,5); või 
– aine on toatemperatuuril õhus süttiv; või – aine klassifitseeritakse väga toksiliseks kokkupuutel nahaga; või – akuutse mürgisuse uuring manustamisel naha kaudu ei näita nahaärritust kuni 
piirannuse tasemeni (2000 mg/kg kehakaal) 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/333 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.2. Silmade ärritus  
8.2.1. In vivo  silmade ärritus 8.2.1. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine klassifitseeritakse si lmi ärritavaks koos ohuga p õhjustada silmadele tõsist 
kahju; või 
– aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks ja eeldusel, et registreerija klassifitseeris 
aine silma ärritavaks aineks; või 
– aine on tugev hape (pH < 2,0) või alus (pH > 11,5); või – aine on toatemperatuuril õhus süttiv. 
8.4. Mutageensus  
8.4.2. Imetajate rakkude i n vitro tsütogeensuse uuring või in 
vitro pisituuma uuring  8.4.2. Uuringut ei ole tava liselt tarvis läbi viia, kui: 
– kui küllaldased in vivo  tsütogeensuse katse andmed on kättesaadavad või 
– aine klassifitseeritakse teadaolevalt 1. või  2. kategooria kantserogeenseks või 1., 2. 
või 3. kategooria mutageenseks aineks. 
L 396/334 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.4.3. Imetajate rakkude in vitro  geenimutatsiooni uuring, kui 
VII lisa punkti 6.4.1 ja VIII lisa punkti 6.4.2 tulemus on 
negatiivne. 8.4.3. Uuring ei ole tavaliselt vajalik, kui on kättesaadavad küllaldased usaldusväärsed andmed 
imetajate in vivo  mutatsioonikatse kohta. 
 8.4. Asjakohaseid mutageensuse in vivo uuringud kaalutakse juhul, kui mis tahes VII või VIII 
lisa genotoksilisuse uuringutega on saadud positiivseid tulemusi. 
8.5. Akuutne mürgisus 8.5. Uuringut või uurin guid ei ole üldiselt tarvis läbi viia, kui: 
– aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks. 
 Lisaks suu kaudu manustamisele (8.5 .1) esitatakse mittegaas iliste ainete puhul punktides 8.5.2– 8.5.3 
nimetatud teave vähemalt veel ühe manustamisviisi kohta. Teise viisi valik oleneb aine laadist ja 
inimeste ainega kokkupuute tõenäolis est viisist. Kui on vaid üks kokkupuuteviis, esitatakse teavet 
üksnes selle kohta. 
8.5.2. Manustamine sisse hingamise teel 8.5.2.  Sissehingamise teel manustamise  katsetamine on asjakohane , kui inimeste kokkupuude 
ainega sissehingamise teel on tõen äoline, võttes arvesse aine aururõhku ja/või sissehingatava 
suurusega aerosoolide, osakeste või  piiskadega võimalikku kokkupuutumist.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/335 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.5.3. Manustamine naha kaudu 8.5.3.  Nahakaudse  manustamisviisi kasutamine  katsetamisel on asjakohane , kui: 
1) aine sissehingamine ei ole tõenäoline; ja 2) aine kokkupuude nahaga on tõenäoline aine valmistamise ja/või kasutamise käigus; 
ja 
3) füüsikalis-keemilised ja toksikoloogilised omadused näitavad aine potentsiaali 
olulisel määral naha kaudu absorbeeruda.  
8.6. Krooniline mürgisus  
8.6.1. Kroonilise mürgisuse l ühiaegne uuring (28 päeva), üks 
liik, isas- ja emasloom, kõige asjakohasem manustamisviis inimeste tõenäolist kokkupuuteviisi 
silmas pidades. 8.6.1. Lühiaegset mürgisuse uuringut (28 päeva) ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– usaldusväärne subkroonilise (90 päev a) või kroonilise mürgisuse uuring on 
kättesaadav ning selles on kasutatud as jakohast liiki, annust, lahust ja 
manustamisviisi; või 
– aine laguneb kohe ja on piisavalt tõendeid lagunemissaaduste kohta; või 
– inimeste vastavaid kokkupuuteid ainega on võimalik välistad a vastavalt XI lisa 
punktile 3. 
L 396/336 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Asjakohase manustamisviisi va likul lähtutakse järgmisest: 
Nahakaudse  manustamisviisi kasutamine  katsetamisel on asjakohane , kui: 
1) aine sissehingamine ei ole tõenäoline; ja 2) aine kokkupuude nahaga on tõenäoline aine valmistamise ja/või kasutamise käigus; ja 
3) füüsikalis-keemilised ja toksikoloogilised omadused näitavad aine potentsiaali olulisel 
määral naha kaudu absorbeeruda. 
Sissehingamise teel manustamise
 katsetamine on asjakohane , kui inimeste kokkupuude ainega 
sissehingamise teel on tõenäoline, võttes arvesse  aine aururõhku ja/või sissehingatava suurusega 
aerosoolide, osakeste või piiskadega võimalikku kokkupuutumist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/337 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Registreerija teeb ettepaneku subkroonilise mürgisuse uuringu (90 päeva) (IX lisa punkt 6.6.2) 
läbiviimiseks, kui: 
inimeste kokkupuute sagedus ja kestus näitab , et pikaajaline uu ring on asjakohane;  
ja on täidetud üks järgmistest tingimustest: – muud kättesaadavad andmed näitavad, et ainel võib olla ohtlikke omadusi, mida lühiajalise 
mürgisuse uuringuga ei ole võimalik avastada; või 
– asjakohaselt kavandatud toksikokineetilised uur ingud näitavad aine või selle metaboliitide 
akumuleerumist teatavates kudedes või organi tes, mis võib tõenäoliselt jääda avastamata 
lühiajalises mürgisuse uuringus ja mille kahjulik toime aval dub alles pärast pikemaajalist 
kokkupuudet. 
L 396/338 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Registreerija teeb ettepaneku viia läbi täiendavad uuringud või nõuab selliste uuringute läbiviimist 
agentuur artiklite 40 või 41 kohaselt, kui: 
– 28 või 90päevase uuringuga ei  ole suudetud täheldatavat kahjulikku toimet mitteavaldavat 
annust (NOAEL) identifitseeri da, välja arvatud juhul, kui ebaõnnestumise põhjuseks on 
kahjulike mürgiste mõjude puudumine; või 
– esineb teatud raskusastmega mürgisus (nt tõsised/rasked mõjud); või 
– nähtub mõju, mille toksikoloogiliseks ja/või riskiiseloomustuseks vajalik kättesaadav 
tõendusmaterjal on ebapiisav; sellistel juhtudel on samuti otstarbekam viia läbi spetsiifilised 
toksikoloogilised uuringud, mis on nende mõjude uurimiseks kavandatud (nt 
immuuntoksilisus, neurotoksilisus); või 
 – esialgses kordusannu se uuringus kasutatud kokkupuutevii s ei olnud asjak ohane, pidades 
silmas inimeste tõenäolist k okkupuudet antud ainega ning ekstra polatsiooni ka sutusviisilt-
kasutusviisile ei ole võimalik teha; või 
– kokkupuude on eriti murettekitav (nt kasutami ne tarbijatele mõeldud toodetes, mille 
tulemusena kokkupuute ulatus ja esinemissage dus on lähedane annuse tasemetele, mille 
puhul võib juba eeldada mü rgisust inimesele); või 
– 28 või 90päevases uuringus ei avastatud mõjusi d, mida täheldati ainete uurimisel, mille 
molekulaarstruktuur oli antud aine omaga selgelt sarnane. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/339 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.7. Reprodukt iivtoksilisus 
8.7.1. Sõelumine reproduktiiv toksilisuse/arenguhäireid 
põhjustava mürgisuse puhul, üks liik (OECD 421 või 422), kui ei ole sarnase stru ktuuriga ainete andmetest, 
(Q)SARi hinnangutest või in vitro  meetoditest pärinevaid 
tõendeid selle kohta, et ai ne võib olla arenguhäiret 
põhjustava toksilisusega. 8.7.1 Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui:  
– aine on teadaolevalt genotoksi line kantserogeen ja asjakohased 
riskijuhtimismeetmed on rakendatud; või 
– aine on teadaolevalt sugurakkude muta geen ja on rakendatud asjakohased 
riskijuhtimismeetmed; või 
– inimeste vastavaid kokkupuuteid ainega on  võimalik välistad vastavalt XI lisa 
punktile 3; või 
– kättesaadav on sünnieelsei d arenguhäireid põhjustava mürgisuse uuringu (IX lisa 
punkt 8.7.2.) või kahe sugupõlve reproduk tiivtoksilisuse uuringu (IX lisa punkt 
8.7.3.) andmed. 
Kui aine avaldab teadaolevalt kahjulikku mõju sigivusele, vastates 1. või 2. kategooria 
reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kr iteeriumidele (R60), ning olemasolevad andmed on 
piisavad kokkuvõtliku riskihindamise toetamiseks, siis  ei ole vaja teostada täiendavaid katseid seoses 
sigivusega. Siiski tuleb kaaluda katsete läbiv iimist seoses arenguhäireid põhjustava mürgisusega. 
Kui aine põhjustab teadaolevalt arenguhäireid põhjus tavat mürgisust, vastates 1. või 2. kategooria 
reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kr iteeriumidele (R61), ning olemasolevad andmed on 
piisavad kokkuvõtliku riskihindamise toetamiseks, siis  ei ole vaja teostada täiendavaid katseid seoses 
arenguhäireid põhjustava mürgisusega. Siiski tuleb k aaluda katsete läbiviimist seoses mõjuga sigivusele.
 
L 396/340 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Juhul kui esineb tõsiseid kahtlusi seoses aine võimaliku kahjuliku mõjuga sigivusele või arengule, 
võib registreerija teha et tepaneku kas sünnieelseid arenguhäir eid põhjustava mürgisuse uuringu (IX 
lisa punkt 8.7.2.) või kahe sugupõlve reproduktiiv toksilisuse uuringu (IX lisa punkt 8.7.3.) 
läbiviimiseks sõeluuringu asemel. 
8.8 Toksikokineetika  
8.8.1. Aine toksikokineetilise käitumise hindamine asjakohase 
kättesaadava teabe ulatuses  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/341 
 9. ÖKOTOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.1.3. Mürgisuse lühiajaline kats etamine kaladel: Registreerija 
võib lühiajalise katsetamise asemel kaaluda pikaajalist 
katsetamist.  9.1.3. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– eksisteerivad kergendavad asjaolud, mis osutavad, et toksilist toimet 
vesikeskkonnale tõenäoliselt ei teki, näiteks kui aine on vees väga halvasti lahustuv 
või aine ei suuda tõenäoliselt läbi da bioloogilisi membraane; või 
– kaladega läbiviidud pikaajaline vesikeskk onnale avalduva toksilise toime uuring on 
kättesaadav. 
 IX lisas kirjeldatud toksilisuse pikaajalist katsetamist kaalutakse, kui I lisale vastav  kemikaaliohutuse 
hinnang osutab vajadusele veeorganismidele aval datavat mõju täiendavalt uurida. Asjakohas(t)e 
katse(te) valik sõltub kemikaali ohutuse hindamise tulemustest. 
Vesikeskkonnale avalduva toksilise toime pikaajal ist katsetamist kaladel (IX lisa punkt 9.1.6) 
kaalutakse, kui aine lahustub vees halvasti. 
L 396/342 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.1.4. Aktiivmuda hapnikutarbe inhibeerimiskats e 9.1.4. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– ei toimu emissiooni reoveepuhastitesse; või 
– eksisteerivad kergendavad asjaolud, mis osutavad, et mikrobioloogilist mürgisust 
tõenäoliselt ei teki, näiteks kui aine on vees väga halvasti lahustuv; või 
– on leitud, et aine on täieli kult biolagundatav ja kohaldat avad katsekontsentratsioonid 
on eeldatavasti samataseme ulatusega, kui reoveekäitlusette võttesse sissevoolul. 
Uuringu võib asendada nitrifikatsiooni inhibeerimise katsega, kui olemasolevad andmed näitavad, et 
aine on tõenäoliselt mikroobide kasvu või funktsioonide  inhibiitor, eelkõige ni trifitseerijate  bakterite 
puhul. 
9.2. Lagunemine 9.2. Lagunemise täie ndavat katsetamist kaalutakse siis , kui I lisa kohaselt läbi viidud 
kemikaaliohutuse hindamine os utab aine lagunemise täie ndava uurimise vajadusele. 
Asjakohas(t)e katse(te) valik sõltub kemi kaaliohutuse hindamise tulemustest. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/343 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.2.2. Abiootiline  
9.2.2.1. Hüdrolüüs pH funktsioonina  9.2.2.1. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine on kergesti biolagundatav; või 
– aine on vees väga halvasti lahustuv.  
9.3. Säilimine ja käitumine keskkonnas  
9.3.1. Adsorptsiooni/desorptsiooni sõeluuring 9. 3.1. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine füüsikalis-keemiliste omaduste põhjal võib arvata, et selle adsorptsioonivõime 
on madal (nt on ainel madal oktanool-vesi jaotustegur); või 
– aine ja selle asjaomased lagunemissaadused lagunevad kiiresti. 
 
L 396/344 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 IX LISA  
STANDARDSED TEABELE ESITATAVAD NÕUDED  
SEOSES AINETEGA, MI DA TOODETAKSE VÕI  
IMPORDITAKSE VÄHEMA LT 100 TONNI1 
Käesoleva lisa tasandil peab registreerija esita ma ettepaneku ja ajakava käesoleva lisa nõuete 
täitmiseks vastavalt arti kli 12 lõike 1 punktile d. 
Käesoleva lisa veerus 1 on artikl i 12 lõike 1 punkti d kohaselt kindl aks määratud standardne teave, 
mida nõutakse kõikide ainete kohta, mida toodet akse või imporditakse 100 tonni või rohkem. Seega 
täiendab käesoleva lisa veerus 1 nõ utav teave VII ja VIII lisa veerus  1 nõutavat teav et. Esitatakse mis 
tahes muu kättesaadav asjakohane füüsikalis-keemiline, toksikoloog iline ja ökotoksikoloogiline teave. 
Käesoleva lisa veerus 2 on loetletud erieeskirjad , mis lubavad nõutud standardse teabe esitamata 
jätmist, asendamist muu t eabega, mõnes teises etapis esitamist või mõnel muul viisil kohandamist. Kui 
on täidetud tingimuse d, mille kohaselt käesolev a lisa veerg 2 kohandusi l ubab, teatab registreerija 
sellest selgesõnaliselt, esitades põhjendused iga kohanduse kohta registreerimistoimiku asjakohases punktis. 
Lisaks nendele erieeskirjadele võib registreerija kohandada käesoleva li sa veerus 1 sätestatud nõutavat 
standardset teavet XI lisas esit atud üldeeskirjade koha selt. Ka sellisel juhul  esitab registreerija 
registreerimistoimiku vastavas punktis selgesõna lised põhjendused standa rdse teabe kohandamise 
kõigi otsuste kohta, viidates sealjuures veeru 2 või XI lisa
2 asjakohas(t)ele erieeskirja(de)le. 
                                                 
1 Käesolevat lisa kohaldatakse – seda vajaduse korral kohandades – tood ete valmistajate suhtes, 
kes on artikli 7 kohaselt registreerimiskohuslase d, ja muude allkasutaj ate suhtes, kes peavad 
käesoleva määruse alusel  katseid läbi viima. 
2 Märkus: Samuti kohaldatakse v eerust 2 välja jäetud tingimusi, mis on esitatud katsemeetodeid 
käsitlevas artikli 13 lõikes 3 määratletud komisjoni  määruses sisalduvates asjakohastes 
katsemeetodites ja m ille puhul ei nõuta erikatse läbiviimist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/345 
 Enne kui hakatakse läbi viima uusi katseid käesolev as lisas loetletud omadus te kindlaksmääramiseks, 
tuleb kõigepealt hinnat a kõiki kättesaadavaid in vitro  andmeid, in vivo  andmeid, varase maid statistilisi 
inimeste kohta käivaid a ndmeid, kehtivate kvalita tiivsete või kvantitatiivs ete struktuuraktiivsuse 
mudelite tulemuste põhjal saadud andmeid ning sarnase struktuuriga aineid käsitlevaid andmeid 
(ülekandev lähenemi sviis). Välditakse  in vivo  katseid söövitavate ainetega, kui kontsentratsiooni-
/annuse tase on söövitust tekitav. Enne katsetamis t tuleks lisaks käesolevale lisale konsulteerida 
katsetamisstrateegiaid käsitle vate täiendavate suunistega. 
Kui teatavate näitajate kohta ei ol e esitatud teavet muudel põhjustel kui käesoleva lisa veerus 2 või 
XI lisas nimetatud põhjused, tu leb sellest selgesõnaliselt teat ada ning esitada põhjendused. 
L 396/346 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 7. TEAVE AINE FÜÜSIKALIS -KEEMILISTE OMADUSTE KOHTA 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
7.15. Orgaaniliste lahustite stabiilsus ja asjakohaste 
lagunemissaaduste määratlemine 
Nõutav ainult siis, kui aine stabiilsust peetakse kriitiliseks. 7.15. Uuringut ei ole vaja läbi viia anorgaanilise aine puhul. 
7.16. Dissotsiatsioonikonst ant 7.16. Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui: 
– aine on hüdrolüütiliselt ebastabiilne (pool estusaeg vähem kui 12 tundi) või vees 
täielikult oksüdeeruv; või 
– teaduslikult ei ole võimalik viia läbi ka tset näiteks juhul, kui analüütiline meetod 
ei ole piisavalt tundlik. 
7.17. Viskoossus  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/347 
 8. TOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 8.4. Kui mis tahes in vitro  genotoksilisuse uuringus on saad ud positiivseid tulemusi VII või 
VIII lisa tasandil ja kättesaadavaid in vivo  uuringu tulemusi ei ole,  soovitab registreerija 
asjakohast in vivo  somaatiliste rakkude ge notoksilisuse uuringut. 
Kui on kättesaadav in vivo  somaatiliste rakkude genot oksilisuse uuringu positiivne 
tulemus, tuleks olemasolevat e andmete, sealhulgas toksi kokineetiliste tõendite põhjal 
kaaluda sugurakkude mutageensuse võimalus t. Kui ei ole võimalik teha järeldusi 
sugurakkude mutageensuse osas, tuleks  kaaluda täiendavaid uuringuid. 
8.6. Krooniline mürgisus  
8.6.1. Kroonilise mürgisuse lühiaj aline uuring (28 päeva), üks liik, 
isas- ja emasloom, kõige asjakohasem manustamisviis inimeste tõenäolist kokkupuuteviis i silmas pidades, kui seda 
ei nõuta juba VIII lisas või kui on tehtud ettepanek katsete 
läbiviimise kohta käesoleva li sa punkti 8.6.2 kohaselt. Sel 
juhul XI lisa punkti 3 ei kohaldata.  
L 396/348 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.6.2. Subkroonilise mürgisuse uuring (90 päeva), üks liik, näriline, 
isas- ja emasloom, kõige asjakohasem manustamisviis inimeste tõenäolist kokkupuut eviisi silmas pidades. 8.6.2. Subkroonilise mürgisuse uuringut (90 päeva) ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– on kättesaadav usaldusväärne lühiajalin e mürgisuse uuring (28 päeva), mis näitab 
tõsise mürgisuse mõjusid aine R48ks kl assifitseerimise kriteeriumide kohaselt 
ning kui 28päevase uuringu NOAELi, ku i sellele rakendatakse asjakohast 
määramatuse tegurit, on või malik ekstrapoleerida 90päevase uuringu NOAELile 
sama kokkupuuteviisi puhul; või 
– on kättesaadav usaldusväärne kroonilise mü rgisuse uuring, tingimusel, et selles 
on kasutatud asjakohast liik i ja manustamisviisi; või 
– aine laguneb kohe ja on piisavalt tõendeid lagunemissaaduste kohta (nii 
süsteemse toime kui toime kohta aine organismi sisenemise kohas); või 
– aine on mittereageeriv, lahustamatu ja  mittesissehingatav, puuduvad tõendid 
absorptsiooni ja mürgisuse kohta 28p äevases "piirkatse s", eriti kui see 
kokkupuutemudel inimeste puhul on piiratud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/349 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Asjakohase manustamisviisi va likul lähtutakse järgmisest: 
Nahakaudse manustamisviisi kasutami ne katsetamisel on asjakohane, kui: 
1) aine kokkupuude nahaga on tõenäoline aine valmistamise ja/või ka sutamise käigus; ja 
2) füüsikalis-keemilised omadused annavad t unnistust aine olulisel määral naha kaudu 
absorbeerumisest; ja  
 3) on täidetud üks jä rgmistest tingimustest: 
– nahakaudse mõjuga akuutse mürgisuse katses on täheldatud mürgisust 
väiksemate annuste juures kui suu ka udu manustamisega mürgisuse katses; või 
– naha- ja/või silmade ärrituse uuringut es on täheldatud absorptsiooni süsteemset 
toimet või leitud muid tõendeid selle kohta; või 
– in vitro  katsed näitavad olulist absorbeerumist naha kaudu; või 
– sarnase struktuuriga ainete puhul on tähe ldatud olulist nahakaudset mürgisust või 
nahast läbitungimist. 
L 396/350 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Sissehingamise teel manustamise viisi kasu tamine katsetamisel on asjakohane, kui: 
– inimeste kokkupuude ainega sissehingamise te el on tõenäoline, võttes arvesse aine 
aururõhku ja/või sissehingatava suurusega aerosoolide, osakeste või piiskadega 
võimalikku kokkupuutumist.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/351 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Registreerija teeb ettepaneku viia läbi täiendavad uuringud või nõuab selliste uuringute läbiviimist 
agentuur artiklite 40 või 41 kohaselt, kui: 
– 90päevase uuringuga ei ole suudetud NOAELi id entifitseerida, välja arvatud juhul, kui 
ebaõnnestumise põhjuseks on kahjulike mürgiste mõjude puudumine; või 
– esineb eriti ohtlikku mürgisust (nt tõsised/rasked mõjud); või 
– nähtub mõju, mille toksikoloogiliseks ja/või riskiiseloomustuseks vajalik kättesaadav 
tõendusmaterjal on ebapiisav; Sellistel juhtudel on samuti otstarbekam viia läbi spetsiifilised toksikoloogilise d uuringud, mis on nende mõjude uurimiseks kavandatud (nt 
immuuntoksilisus, neurotoksilisus); või 
– erilist muret tekitab kokkupuude ainega (näiteks kasutamine tarbijatele mõeldud toodetes, 
mis põhjustab sellist kokkupuute ulatust ja es inemissagedust, mis on lähedased annuse 
tasemetega, mille korral võib eeldada et aine on inimesele mürgine). 
L 396/352 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.7. Reproduktiivtoks ilisus 8.7. Uuringut ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– aine on teadaolevalt genotoksi line kantserogeen ja asjakohased 
riskijuhtimismeetmed on rakendatud; või 
– aine on teadaolevalt sugurakkude muta geen ja on rakendatud asjakohased 
riskijuhtimismeetmed; või 
– aine toksikoloogiline aktiivsus on madal (ühegi kättesaadava katse puhul ei ole 
leitud tõendeid mürgisuse kohta); toksikokineetiliste andmetega on tõendatud, et asjakohaste manustamisteede puhul ei toim u süstemaatilist absorptsiooni (näiteks 
kontsentratsioon plasmas/veres on tund likku meetodit kasutades avastamise 
piirväärtustest allpool ning ainet ja metaboliite ei ole uriinis, sapis või 
väljahingatavas õhus) ning inimeste  kokkupuude puudub või ei ole olulise 
suurusega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/353 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 Kui aine avaldab teadaolevalt kahjulikku mõju sigivusele, vastates 1. või 2. kategooria 
reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumid ele (R60), ning olemasolevad 
andmed on piisavad kokkuvõtliku riskihindamise toetamiseks, siis ei ole vaja teostada 
täiendavaid katseid seoses sigivusega. Siiski tuleb kaaluda katsete läbiviimist seoses arenguhäireid põhjustava mürgisusega. 
Kui aine põhjustab teadaolevalt arenguhäireid põhjustavat mürgisust, vastates 1. või 2. 
kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks kla ssifitseerimise kritee riumidele (R61), ning 
olemasolevad andmed on piisavad kokkuvõtliku riskihindamise toetam iseks, siis ei ole 
vaja teostada täiendavaid katseid seoses ar enguhäireid põhjustava mürgisusega. Siiski 
tuleb kaaluda katsete läbiviimis t seoses mõjuga sigivusele.
 
8.7.2. Sünnieelseid arenguhäireid  põhjustava mürgisuse uuring, 
üks liik, kõige asjakohasem ma nustamisviis, pidades silmas 
inimeste tõenäolist kokkupuuteviisi antud ainega (artikli 13 
lõikes 3 määratletud komisjoni määruse katsemeetodite B.31 või 
OECD 414).  8.7.2. Esialgu tehakse katse ühe liigiga. Otsus selle kohta, kas on vaja teostada uuringut teise 
liigiga kõnealuses tonnaaži vahemikus või jä rgmises vahemikus, peaks põhinema esimese 
katse tulemusel ja muul asja kohasel olemasoleval teabel. 
8.7.3. Kahe sugupõlve reproduktiivtok silisuse uuring, üks liik, isas- 
ja emasloom, kõige asjakohasem manustamisviis, pidades 
silmas inimeste tõenäolist kokkupuuteviisi, kui 28päevane 
või 90päevane uuring on näidanud kahjulikke mõjusid 8.7.3. Esialgu tehakse katse ühe liigiga. Otsus selle kohta, kas on vaja teostada uuringut teise 
liigiga kõnealuses tonnaaži vahemikus või jä rgmises vahemikus, peaks põhinema esimese 
katse tulemusel ja muul asja kohasel olemasoleval teabel. 
L 396/354 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
suguorganitele või kudedele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/355 
 9. ÖKOTOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.1. Toksiline toime vesikeskkonnale 9.1. Registreerija teeb ettepaneku mürgisuse pi kaajalise katsetamise kohta, kui I lisale v astav 
kemikaaliohutuse hinnang osutab vajaduse le veeorganismidele avaldatavat mõju 
täiendavalt uurida. Asjakohas(t)e katse(te ) valik sõltub kemikaaliohutuse hindamise 
tulemustest. 
9.1.5. Pikaajaline mürgisuse katsetamine selgrootutega (eelistatud 
liik Daphnia ) (kui seda ei nõuta juba VII lisas)  
9.1.6. Pikaajaline mürgisuse katset amine kaladega, kui seda ei nõuta 
juba VIII lisas  
Teave esitatakse punktidest 9.1. 6.1, 9.1.6.2 või 9.1.6.3 ühe 
kohta.  
9.1.6.1 Kala varajasel eluetapil (FELS) läbiviidav mürgisuse katse 
9.1.6.2 Lühiajaline mürgisuse kats e kala embrüo ja  rebukoti faasis 
9.1.6.3 Noorkalade kasvukatse  
L 396/356 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.2. Lagunemine 9.2. Kui I lisale vastav kemikaaliohut use hinnang osutab aine ja  selle lagunemissaaduste 
lagunemise täiendava uurimise vajadusele, teeb registreerija ettepaneku biootilist lagunemist käsitleva täiendava katsetamise kohta. Asjakohas(t)e katse(te) valik sõltub kemikaaliohutuse hindamise tulemustest ja see (need)  võib (võivad) hõlmata 
simulatsioonkatseid asjakohase kompone ndiga (nt vesi, põhjasete või pinnas). 
9.2.1. Biootiline  
9.2.1.2. Lõpliku lagunduvuse simulats ioonkatse pinnavees 9.2.1.2. Uuring ut ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– aine on vees väga halvasti lahustuv; või 
– aine on kergesti biolagundatav. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/357 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.2.1.3. Pinnase simulatsioonkatse  (kõrge pinnasele adsorbeerumise 
potentsiaaliga ainetele) 9.2.1.3. Uuringut ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– aine on kergesti biolagundatav; või – aine otsene ja kaudne kokku puude pinnasega on ebatõenäoline. 
9.2.1.4. Põhjasette simulats ioonkatse (kõrge põhjasettele 
adsorbeerumise potentsiaaliga ainetele) 9.2.1.4. Uuringut ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– aine on kergesti biolagundatav; või – aine otsene ja kaudne kokkupuude põhjasettega on ebatõenäoline. 
9.2.3. Lagunemissaaduste identi fitseerimine 9.2.3. Kui aine ei ole kergesti biolagundatav 
L 396/358 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.3. Säilimine ja käitumine keskkonnas  
9.3.2. Bioakumulatsioon veeliikides, eelistatavalt kal as 9.3.2. Uuringut ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– aine on madala bioakumulatsioonivõim ega (nt log Kow < 3) ja/või vähese 
bioloogiliste membraanid e läbimise võimega; või 
– vesikeskkonna otsene ja kaudne kokkupuude ainega on ebatõenäoline. 
9.3.3. Täiendav teave adsorptsiooni/desorptsiooni kohta sõltuvalt 
VIII lisas nõutud uuringu tulemustest 9.3.3. Uuringut ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– aine füüsikalis-keemiliste omaduste põhjal võib arvata, et selle 
adsorptsioonivõime on madal (nt on aine l madal oktanool-vesi jaotustegur); või 
– aine ja selle lagunemissaa dused lagunevad kiiresti. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/359 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.4. Mõjud maismaaorganismidele 9.4. Neid  uuringuid ei ole tarvis läbi viia, kui aine otsene ja kaudne kokkupuude pinnasega 
on ebatõenäoline. 
Andmete puudumisel mullaelustikku mõjutava mürgisuse kohta võib mullaelustiku 
ohustatuse hindamiseks kasutada tasakaal ulise jaotumise meetodit. Asjakohas(t)e 
katse(te) valik sõltub kemikaali ohutuse hindamise tulemustest. 
Registreerija kaalub lühiajalise mürgisuse katse asendamist pikaajalise mürgisuse 
katsega eelkõige ainete puhul, mille maapinnale adsorbeerumisvõime on kõrge või mis on väga püsivad. 
9.4.1. Lühiajaline mürgisuse mõju selgrootutele  
9.4.2. Mõjud pinnase mikroorganismidele  
9.4.3. Lühiajaline mürgisuse mõju taimedele  
L 396/360 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 10. TUVASTAMIS- JA ANALÜÜSIMEETODID 
Vastava nõude korral esitatakse analüütiliste meetodite kirjeldus, mida te ostatud uuringutes 
asjaomaste keskkonna osade puhu l kasutati. Kui analüütilised me etodid ei ole kasutatavad, 
tuleb seda põhjendada. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/361 
 X LISA  
STANDARDSED TEABELE ESITATAVAD NÕUDED  
SEOSES AINETEGA, MI DA TOODETAKSE VÕI  
IMPORDITAKSE VÄHEMA LT 1000 TONNI1 
Käesoleva lisa tasandil peab registreerija esita ma ettepaneku ja ajakava käesoleva lisa nõuete 
täitmiseks vastav alt artikli 12 lõike 1 punktile c. 
Käesoleva lisa veerus 1 on artikl i 12 lõike 1 punkti c kohaselt kindlaks määratud standardne teave, 
mida nõutakse kõikide ainete kohta, mida toodet akse ja imporditakse 1000  tonni või rohkem. Seega 
täiendab käesoleva lisa veerus 1 nõ utav teave VII, VIII ja IX lisa ve erus 1 nõutavat te avet. Esitatakse 
mis tahes muu kättesaadav asjakoha ne füüsikalis-keemili ne, toksikoloogiline ja  ökotoksi koloogiline 
teave. Käesoleva lisa veerus 2 on loetletud erieeskirjad, mis lubavad nõutud standardse teabe esitamata 
jätmist, asendamist muu t eabega, mõnes teises etapis esitamist või mõnel muul viisil kohandamist. Kui 
on täidetud tingimuse d, mille kohaselt käesolev a lisa veerg 2 kohandusi l ubab, teatab registreerija 
sellest selgesõnaliselt, esitades põhjendused iga kohanduse kohta registreerimistoimiku asjakohases punktis. 
Lisaks nendele erieeskirjadele võib registreerija kohandada käesoleva li sa veerus 1 sätestatud nõutavat 
standardset teavet XI lisas esit atud üldeeskirjade koha selt. Ka sellisel juhul  esitab registreerija 
registreerimistoimiku vastavas punktis selgesõna lised põhjendused standa rdse teabe kohandamise 
kõigi otsuste kohta, viidates sealjuures veeru 2 või XI lisa
2 asjakohas(t)ele erieeskirja(de)le. 
                                                 
1 Käesolevat lisa kohaldatakse – seda vajaduse korral kohandades – tood ete valmistajate suhtes, 
kes on artikli 7 kohaselt registreerimiskohuslase d, ja muude allkasutaj ate suhtes, kes peavad 
käesoleva määruse alusel  katseid läbi viima. 
2 Märkus: Samuti kohaldatakse v eerust 2 välja jäetud tingimusi, mis on esitatud katsemeetodeid 
käsitlevas artikli 13 lõikes 3 määratletud komisjoni  määruses sisalduvates asjakohastes 
katsemeetodites ja m ille puhul ei nõuta erikatse läbiviimist. 
L 396/362 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Enne kui hakatakse läbi viima uusi katseid käesolev as lisas loetletud omadus te kindlaksmääramiseks, 
tuleb kõigepealt hinnat a kõiki kättesaadavaid in vitro  andmeid, in vivo  andmeid, varase maid statistilisi 
inimeste kohta käivaid a ndmeid, kehtivate kvalita tiivsete või kvantitatiivs ete struktuuraktiivsuse 
mudelite tulemuste põhjal saadud andmeid ning sarnase struktuuriga aineid käsitlevaid andmeid 
(ülekandev lähenemi sviis). Välditakse  in vivo  katseid söövitavate ainetega, kui kontsentratsiooni-
/annuse tase on söövitust tekitav. Enne katsetamis t tuleks lisaks käesolevale lisale konsulteerida 
katsetamisstrateegiaid käsitle vate täiendavate suunistega. 
Kui teatavate näitajate kohta ei ol e esitatud teavet muudel põhjustel kui käesoleva lisa veerus 2 või 
XI lisas nimetatud põhjused, tu leb sellest selgesõnaliselt teat ada ning esitada põhjendused. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/363 
 8. TOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 8.4. Kui mis tahes in vitro  genotoksilisuse uuringus on saadud po sitiivseid tulemusi VII või VIII 
lisa tasandil, võib osutuda vajalikuks teise in vivo  somaatiliste rakkudega läbiviidava katse 
teostamine, sõltuvalt kogu olemasoleva te abe kvaliteedist ja  asjakohasusest. 
Kui on kättesaadav in vivo  somaatiliste rakkude genotoksili suse uuringu positiivne tulemus, 
tuleks olemasolevate andmete, sealhulgas toksikokineetiliste tõendite põhjal kaaluda 
sugurakkude mutageensuse võimalust. Kui ei ole võimalik teha jä reldusi sugurakkude 
mutageensuse osas, tuleks kaaluda täiendavaid uuringuid. 
L 396/364 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 8.6.3. Artiklite 40 või 41 kohaselt võib regist reerija teha ettepaneku  pikaajalise kroonilise 
mürgisuse uuringu ( ≥ 12 kuud) läbiviimiseks või agent uur võib seda nõuda, kui inimeste 
kokkupuudete sagedus ja kestus näitavad, et pi kemaajaline uuring on asjakohane ja on 
täidetud üks järgmistest tingimustest: 
– on täheldatud eriti murettekitavaid tõsi seid või raskeid mõjusid 28päevases või 
90päevases uuringus, mille toksikoloogili se hinnangu ja/või riskiiseloomustuse 
koostamiseks vajalikud kättesaadavad tõendid on ebapiisavad; või 
– 28päevases või 90päevases uur ingus ei avastatud mõjusi d, mis ilmnesid ainetel, 
mille molekulistruktuur on uuritava aine omaga selgelt sarnane; või 
– ainel võib olla ohtlik omadus, mida ei ole võimalik avastada 90päevases uuringus.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/365 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 8.6.4 Registreerija teeb ettepaneku viia läbi  täiendavad uuringud või nõuab selliste uuringute 
läbiviimist agentuur artiklite 40 või 41 kohaselt, kui: 
– esineb eriti ohtlikku mürgisust (nt tõsised/rasked mõjud); või – nähtub mõju, mille toksikoloogiliseks hinn anguks ja/või riskiiseloomustuseks 
vajalik kättesaadav tõendusmaterjal on ebapiisav. Sellistel juhtudel on samuti 
otstarbekam viia läbi spetsiifilised to ksikoloogilised uuringud, mis on nende mõjude 
uurimiseks kavandatud (nt immuuntok silisus, neurotoksilisus); või 
– kokkupuude antud ainega on eriti probleem ne (näiteks kasutamine tarbijatele 
mõeldud toodetes, mille tulemusena on kokkupuute ulatus ja esinemissagedus 
lähedased annuse tasemetele, mill e puhul on täheldatud mürgisust). 
8.7 Reproduktiivtoksilisus 8.7 Uuringui d ei ole tarvis läbi viia, kui: 
– aine on teadaolevalt genotoksi line kantserogeen ja asjakohased 
riskijuhtimismeetmed on rakendatud; või 
– aine on teadaolevalt sugurakkude muta geen ja on rakendatud asjakohased 
riskijuhtimismeetmed; või 
L 396/366 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
 – aine toksikoloogiline aktiivsus on madal (ühegi kättesaadava katse puhul ei ole 
leitud tõendeid mürgisuse kohta); toksikokineetiliste andmetega on tõendatud, et asjakohaste manustamisteede puhul ei toim u süstemaatilist absorptsiooni (näiteks 
kontsentratsioon plasmas/veres on tund likku meetodit kasutades avastamise 
piirväärtustest allpool ning ainet ja metaboliite ei ole uriinis, sapis või 
väljahingatavas õhus) ning inimeste  kokkupuude puudub või ei ole olulise 
suurusega.  
 Kui aine avaldab teadaolevalt kahjulikku mõju sigivusele, vastates 1. või 2. kategooria 
reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumid ele (R60), ning olemasolevad 
andmed on piisavad kokkuvõtliku riskihindamise toetamiseks, siis ei ole vaja teostada 
täiendavaid katseid seoses sigivusega. Siiski tuleb kaaluda katsete läbiviimist seoses arenguhäireid põhjustava mürgisusega. 
Kui aine põhjustab teadaolevalt arenguhäireid põhjustavat mürgisust, vastates 1. või 2. 
kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks kla ssifitseerimise kritee riumidele (R61), ning 
olemasolevad andmed on piisavad kokkuvõtliku risk ihindamise toetamiseks,  siis ei ole vaja 
teostada täiendavaid katseid seoses arenguhäireid põhjustava mürgisusega. Siiski tuleb kaaluda katsete läbiviimist seoses mõjuga sigivusele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/367 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.7.2. Arenguhäireid põhjustava  mürgisuse uuring, üks liik, 
kõige asjakohasem manustamisviis, pidades silmas inimeste tõenäolist kokkupuuteviisi antud ainega (OECD 414).  
8.7.3. Kahe sugupõlve paljunemi svõimet kahjustava mürgisuse 
uuring, üks liik, isas- ja emasloom, kõige asjakohasem 
manustamisviis inimeste tõenäolist kokkupuuteviisi 
silmas pidades, kui seda ei  ole nõutud juba IX lisas.  
L 396/368 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
8.9.1 Kantserogeensuse uuring 8.9.1 Registre erija võib teha ettepaneku kantserogeensu se uuringu läbiviimiseks või nõuab seda 
agentuur artiklite 40 või 41 kohaselt, kui: 
– ainet kasutatakse laialdaselt või kui on tõe ndeid inimeste sagedaste või pikaajaliste 
kokkupuudete kohta sellega; ja 
– aine on klassifitseeritud 3. kategooria mutageenseks aineks või on kordusannuse 
mürgisuse uuringu(te)ga saadud tõendeid selle kohta, et aine  võib põhjustada 
hüperplaasiat ja/või neoplaasiaeelseid muutusi. 
Kui aine on klassifitseeritud 1. või 2. ka tegooria mutageenseks aineks, on eelduseks 
kantserogeensuse genotoksilise mehhanismi tõenäosus. Sellistel juhtudel kantserogeensuse 
katset tavaliselt ei nõuta. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/369 
 9. ÖKOTOKSIKOLOOGILINE TEAVE 
VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.2. Lagunemine 9.2. Kui I lisale vastav kemikaaliohut use hinnang osutab aine ja  selle lagunemissaaduste 
lagunemise täiendava uurimise vajadusele, tehakse ettepanek biootilist lagunemist käsitleva täiendava katsetamise kohta. Asjakohas(t)e katse(te) valik sõltub kemikaaliohutuse 
hindamise tulemustest ja see (need) võib (võivad) hõlmata simulatsioonkatseid asjakohase 
komponendiga (nt vesi, põhjasete või pinnas). 
9.2.1. Biootiline  
9.3. Säilimine ja käitumine keskkonnas  
9.3.4. Täiendav teave aine ja/või selle lagunemissaaduste 
keskkonnas käitumise ja säilimise kohta 9.3.4 Kui kemikaaliohutuse hindamin e I lisa kohaselt osutab aine sä ilimise ja käitumise täiendava 
uurimise vajadusele, teeb registreerija ettepaneku täiendavate katsete läbiviimise kohta või nõuab seda agentuur vastavalt artiklile 40 või 41. Asjakoha s(t)e katse(te) valik sõltub 
kemikaaliohutuse hind amise tulemustest. 
L 396/370 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 VEERG  1 
NÕUTAV  STANDARDNE  TEAVE VEERG  2 
ERIEESKIRJAD  VEERUS  1 ESITATUD  NÕUETE  KOHANDAMISEKS 
9.4. Mõjud maismaaorganismidele 9.4. Regi streerija teeb ettepaneku mürgisuse pikaajalise katsetamise kohta, kui I lisa kohaselt  läbi 
viidud kemikaaliohutuse hindamise tule mused osutavad ainest ja/või selle 
lagunemissaadustest maismaaorganismidele tuleneva mõju täiendava uurimise vajadusele. Asjakohas(t)e katse(te) valik sõltub kemi kaaliohutuse hindamise tulemustest. 
Neid uuringuid ei ole tarvis läbi viia, kui aine otsene ja kaudne kokkupuude pinnasega on 
ebatõenäoline. 
9.4.4. Pikaajaline mürgisuse kats etamine selgrootutega, kui seda 
ei nõuta juba IX lisas. 
9.4.6. Pikaajaline mürgisuse katsetamine taimedega, kui seda ei 
nõuta juba IX lisas.  
9.5.1. Pikaajaline mürgisus e katsetamine põhjasette 
organismidega 9.5.1. Registreerija teeb ettepaneku mürgisuse pikaajalise katsetamise koh ta, kui kemikaaliohutuse 
hindamise tulemused osutavad ainest ja/või  selle asjakohastest lagunemissaadustest 
põhjasette organismidele tuleneva mõju täie ndava uurimise vajadu sele. Asjakohas(t)e 
katse(te) valik sõltub kemikaali ohutuse hindamise tulemustest. 
9.6.1. Lindudele mõjuv pi kaajaline mürgisus või 
reproduktiivtoksilisus 9.6.1. Katsete läbiviimise vajadust tuleks hoolikalt kaaluda, võttes arvesse imetajaid käsitlevat 
suurt andmekogumit, mis on kõnealuse tonn aaži vahemiku kohta tavaliselt kättesaadav. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/371 
 10. TUVASTAMIS- JA ANALÜÜSIMEETODID 
Vastava nõude korral esitatakse analüütiliste meetodite kirjeldus, mida te ostatud uuringutes 
asjaomaste keskkonna osade puhu l kasutati. Kui analüütilised me etodid ei ole kasutatavad, 
tuleb seda põhjendada. 
 
L 396/372 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 XI LISA  
ÜLDEESKIRJAD VII–X LISAS SÄTESTATUD  
STANDARDSE KATSETAMIS KORRA KOHANDAMISEKS 
VII–X lisas sätestatakse teabele esitatavad nõ uded kõikidele ainetele, mida toodetakse või 
imporditakse järgmistes kogustes: 
– 1 tonn või rohkem vastavalt arti kli 12 lõike 1 punktile a, 
– 10 tonni või rohkem vastavalt artikli 12 lõike 1 punktile c, 
– 100 tonni või rohkem vastavalt ar tikli 12 lõike 1 punktile d ja 
– 1000 tonni või rohkem vastavalt artikli 12 lõike 1 punktile e. 
Registreerija võib lisaks VII–X lisa veerus 2 sätestatud er ieeskirjadele kohandada standardset 
katsetamiskorda vastavalt käesoleva lisa punktis 1 e tte nähtud üldeeskirjadel e. Agentuur võib toimiku  
hindamise ajal hinnata neid standardse katsetamiskorra kohandusi. 
1. KATSETAMIST EI PEETA TE ADUSLIKUST SEISUKOHAST VAJALIKUKS 
1.1. Olemasolevate andmete kasutamine 1.1.1. Andmed füüsikal is-keemiliste omaduste kohta,  mis pärinevad katsetest, mis ei ole lä bi viidud 
hea laboritava või artikli  13 lõikes 3 osutatud katsemeetodite kohaselt. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/373 
 Andmeid peetakse võrdväärseteks artikli 13 lõ ikes 3 sätestatud kats emeetodite tulemusel 
saadud vastavate andmetega, kui on  täidetud järgmised tingimused: 
1) piisavus klassifitseeri mise ja märgistamise ja/v õi riskihindamise jaoks, 
2) esitatakse piisav dokum entatsioon uuringu adekva atsuse hindamiseks ja 
3) andmed on kehtivad uuritava näitaja jaoks ning uuringu läbiviimis el on tagatud piisav 
kvaliteet. 
1.1.2. Andmed inimeste tervist ja  keskkonda mõjutavate omaduste kohta, mis pärinevad katsetest, 
mis ei ole läbi viidud hea laboritava või artikl i 13 lõikes 3 osutatud katsemeetodite kohaselt. 
Andmeid peetakse võrdväärseteks artikli 13 lõ ikes 3 sätestatud kats emeetodite tulemusel 
saadud vastavate andmetega, kui on  täidetud järgmised tingimused: 
1) piisavus klassifitseeri mise ja märgistamise ja/v õi riskihindamise jaoks, 
2) artikli 13 lõikes 3 osutatud vastavate katsemeetoditega uuritavate põhiparameetrite 
piisav ja usaldusväärne hõlmatus, 
3) kokkupuute kestus on võrdne  artikli 13 lõikes 3 osutatud vastavate katsemeetodite 
kestusega või nendest pikem, kui kokkupu ute kestus on oluline parameeter, ja 
4) uuringu kohta on esitatud piisav  ja usaldusväärne dokumentatsioon. 
L 396/374 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.1.3. Varasem statistiline teave inimeste kohta 
Arvesse tuleb võtta se llist varasemat statistilist teavet inimeste kohta nagu näiteks 
epidemioloogilised andmed ainega kokkupuut unud inimr ühmade kohta, andm ed juhusliku või 
ametialase tegevuse käigus  toimunud kokkupuute k ohta, kliinilised uuringud. 
Teatud konkreetse inimeste tervisele avaldata va mõju puhul oleneb andmete mõjuvus lisaks 
muule ka analüüsi liigist, hõlmatud parameetritest , reageeringu ulatusest ja  spetsiifilisusest ja 
sellest tulenevalt toime prognoo sitavusest. Andmete piisavuse hindamise kriteeriumide hulka 
kuuluvad: 
1) kokkupuute- ja kont rollrühmade nõuetekohane valik ja iseloomustus, 
2) kokkupuute piisav iseloomustus, 3) piisavalt pikk aeg haiguse ilmemise järelkontrolliks, 
4) meetodi valiidsus mõju jälgimiseks, 
5) soodumuste ja segavate faktorite nõuetekohane arvestamine ja 6) piisav statistiline usaldusväär sus järelduste põhjendamiseks. 
Igal juhul tuleb esitada piisav ja usaldusväärne dokumentatsioon. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/375 
 1.2. Tõendite kaalukus 
Mitmed sõltumatud teab eallikad võivad anda p iisavaid kaalukaid tõen deid, mis võimaldavad 
oletada/järeldada, et ainel on või ei ole teatavat ohtlikku omadust, kusj uures igast üksikust 
allikast pärinev teave ol eks selleks ebapiisav. 
Piisavaid kaalukaid tõendeid võib  anda hiljuti väljatöötatud ja artikli 13 lõik esse 3 kandmata 
katsemeetodite kasutamine või komisjoni võ i agentuuri poolt võrd väärseks tunnistatud 
rahvusvahelise katsemeetodi kasutamine, mis võim aldavad järeldada, kas ainel on või ei ole 
teatavat ohtlikku omadust. 
Kui on olemas p iisavad kaalukad tõendid teatud oh tliku omaduse olemas olu või puudumise 
kohta, siis: 
– jäetakse ära antud omadus e täiendav katsetamine selgroogsete loomadega, 
– võib ära jätta täie ndavad selgroogseid loom i mittehõlmavad katsed. 
Igal juhul tuleb esitada piisav ja usaldusväärne dokumentatsioon. 
1.3. Kvalitatiivsed või kvan titatiivsed struktuuraktiiv suse mudelid ((Q)SARs) 
Kehtivate kvalitatiivsete  või kvantitatiivse te struktuuraktiivsus e mudelite ((Q)SARs) 
tulemused võivad näidata teat ud ohtliku omaduse olemasolu võ i puudumist. Kvalitatiivsete 
või kvantitatiivsete struktuuraktiivsuse mudelite ((Q)SARs) tulemusi võib kasutada katsete asemel, kui on täidetud järgmised tingimused: 
L 396/376 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – tulemused on s aadud kvalitatiivse või  kvantitatiivse strukt uuriaktiivsuse mudeli 
kasutamisel, mille teaduslik valiidsus on kindlaks määratud, 
– aine kuulub kvalit atiivse või kvanti tatiivse struktuu riaktiivsuse (( Q)SAR) mudeli 
reguleerimisalasse, 
– tulemused on klassifits eerimiseks ja märgistamiseks ja/või riskide hindamiseks piisavad 
ja 
– esitatud on piisav ja usal dusväärne dokumentatsioon kasutatud meetodi kohta. 
Agentuur koostöös komisjoni, lii kmesriikide ja huvitatud isikut ega töötab välja ja esitab 
juhised selle kohta, kuidas hinn ata seda, millised kvalitatiivsed  või kvantitat iivsed struktuuri 
ja aktiivsuse seosed vastav ad nimetatud tingi mustele, ning esitab ka näiteid. 
1.4. In vitro  meetodid 
Kohaste in vitro  meetodite abil saadud tu lemused võivad näidata teatava ohtliku omaduse 
olemasolu või need võivad olla  olulised mehhanis tliku arusaama seisuk ohalt, mis omakorda 
võib olla oluline hindamisel. Käesolevas kont ekstis tähendab "kohane" piisavalt hästi 
ettevalmistatud katset, mis vastab katsete vä ljatöötamise rahvusvahelis tele kriteeriumidele 
(nt Euroopa Alternatii vsete Meetodite Valideerimise Ke skuse (ECVAM) kriteeriumid katse 
valideerimiseelse protsessi alustamiseks). Olenev alt potentsiaalsest risk ist võib olla vajalik 
kas kohene kinnitamine, mis nõuab katsetamis t, mis läheb kaugemale  VII ja VIII lisas 
ettenähtud teabe hankimisest, või siis ettepane ku kohane kinnitamine, mis nõuab katsetamist, 
mis läheb kaugemale IX või X lisas ettenä htud teabe hankimisest vastavate tonnaaži 
vahemike puhul. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/377 
 Kui selliste in vitro meetod itega saadud tu lemused ei näita te atava ohtliku omaduse 
olemasolu, viiakse vastav kats e asjakohase tonnaaži  vahemiku kohta siis ki läbi negatiivse 
tulemuse kinnitamiseks , kui katsetamist ei ole juba nõutud lisade V II–X kohaselt või 
käesoleva lisa muude ee skirjade kohaselt. 
Sellest kinnitamisest võib  loobuda, kui on täidetud  järgmised tingimused: 
1) tulemused on saadud in vitro  meetodiga, mille tea duslik valiidsus on kindlaks määratud 
rahvusvaheliselt tunnustatud valideerimispõhi mõtetele vastava valid eerimise uuringuga, 
2) tulemused on klassif itseerimiseks ja märgistamiseks ja/või riskide hindamiseks piisavad 
ja 
3) esitatud on piisav ja usaldusväärne dokumentatsio on kasutatud meetodi kohta. 
1.5. Ainete rühmitamine ja  ülekandev lä henemisviis 
Aineid, mille füüsikalis -keemilised, toksikoloo gilised ja ökotoksikol oogilised omadused on 
tõenäoliselt sarnased või mis kä ituvad oma struktuurse sarnasus e tõttu teatud kindla mudeli 
kohaselt, võib käsitada ühe rühmana või aine te "kategooriana". Rühm a mõiste kohaldamine 
eeldab, et füüsikalis-k eemilisi omadusi, inim tervisele ja keskkonnale  avaldatavat mõju või 
säilimist keskkonnas võib referentsaine a ndmete põhjal rühmasisesest interpolatsiooni 
kasutades prognoosida seoses teise samasse rühm a kuuluva ainega (ülekandev lähenemisviis). 
Seetõttu ei ole vaja katsetada igat ainet iga nä itaja suhtes. Pärast asja omaste sidusrühmade ja 
muude huvitatud pooltega ko nsulteerimist ja piisavalt varakult enne faasiainete 
registreerimise esimest tähtpäeva esitab agentuur juhised tehniliselt ja teaduslikult põhjendatud metoodika kohta ainete rühmitamiseks. 
L 396/378 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Sarnasuste aluseks võib olla: 
1) ühine funktsionaalne rühm, 2) ühised lähteained ja/või füüsikaliste ja bi oloogiliste protsesside käigus saadavate ühiste 
lagunemissaaduste tõenäo sus, mille tulemuseks on struktuurilt sarn ased kemikaalid, või 
3) omaduste tugevuse muutumis e püsimudel kategooria raames. 
Rühma mõiste kohaldamisel kl assifitseeritakse ja märgistata kse ained sellest lähtuvalt. 
Kõigil juhtudel peaks tulemused: – olema piisavad klassifitseerimise ja märg istamise ja/või riskihindamise jaoks, 
– hõlmama piisavalt ja usaldusväärselt artikli 13 lõikes 3 osutatud vastavate 
katsemeetoditega käsitleta vaid põhiparameetreid, 
– hõlmama kokkupuute kestust, mi s on võrreldav artikli 13 lõ ikes 3 osutatud vastavate 
katsemeetodite kestusega või nendest pike m, kui kokkupuute kestus on oluline 
parameeter, ja 
– sisaldama piisavat ja usaldusväärse t dokumentatsiooni meetodi kohta. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/379 
 2. KATSETAMINE ON TEH NILISELT VÕIMATU 
Teatavate konkreetsete näitajate os as võib katsetamise ära jätta siis, kui uuringu läbiviimine ei 
ole tehniliselt võimalik ai ne omaduste tõttu, nä iteks ei saa kasutada väga lenduv aid, väga 
aktiivselt reageerivaid või ebastabiilsei d aineid, aine veega se gamine võib põhjustada 
tulekahju- või plahvatusohu või kui t eatavate uuringute puhul nõutav ainete 
radiomärgistamine ei ole võimalik. Alati järgitakse artikli 13 lõikes 3 osutatud 
katsemeetodites sisalduvaid juhi seid, eelkõige konkreetse meetodi  tehniliste piirangute osas. 
3. AINELE KOHANDATUD KOKKUPUU TEALANE KATSETAMINE 
3.1 VIII lisa punktidele 8.6 ja 8.7 ning IX ja X li sale vastava katsetamise võib ära jätta, tuginedes 
kemikaaliohutuse aruandes esitatu d kokkupuutestsenaariumi(te)le. 
3.2 Igal juhul tuleb esitada piisav põhjendus ja dokumentatsioon. Põhjendus peab põhinema 
kokkupuute hindamisel vastava lt I lisa punktile 5 ja olema ko oskõlas alapunk ti 3.3 kohaselt 
vastu võetud kriteeriumidega ning kasutamise  eritingimused tuleb edastada kemikaalide 
tarneahela kaudu kooskõla s artiklitega 31 ja 32. 
3.3 1. detsembriks 2008 võtab kom isjon vastu meetmed, mille eesmärgiks on  käesoleva määruse 
vähemoluliste sätete muutmine, täiendades seda  artikli 133 lõikes 4 osutatud korras, et 
kehtestada kriteeriumid,  milles määratletakse punkti 3.2 kohased piisavad põhjendused.  
 
L 396/380 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 XII LISA  
ÜLDSÄTTED ALLKASUTAJATELE AINETE HINDAMISEKS  
JA KEMIKAALIOHUTUSE AR UANNETE KOOSTAMISEKS 
Sissejuhatus Käesoleva lisa eesmärk on sätestada, kuidas allkasut ajad peavad hindama ja dokumenteerima seda, kas 
nende kasutatava(te)st aine(te)st tulenevad riskid on piisavalt ohjatud sellise kasutuse puhul, mida neile 
edastatud ohutuskaart ei hõlma, ning kas teistel kasu tajatel tarneahela järgmiste s etappides on võimalik 
riske piisavalt ohjata. Hinn ang hõlmab aine elutsüklit alates sell e vastuvõtmisest a llkasutaja poolt nii 
tema omakasutuse kui ka tarneahela järgmiste etappide kindlaksmääratud kasutusalade puhul. 
Hindamisel käsitletakse aine kasutamist ainena  või valmististe või to odete koostisainena. 
Kemikaaliohutuse hinnangut teostades ja kemik aaliohutuse aruannet koostades võtab allkasutaja 
arvesse kemikaali tarnijalt käesolev a määruse artiklitele 31 ja 32 kohaselt saadud teavet. Võimaluse 
korral ja kui see on asjakohane, võetakse kemikaal iohutuse hinnangus arvesse ühenduse õigusaktide 
alusel teostatud hinnanguid (nt määruse (EMÜ) nr 793/93 alusel teostatud riski hinnangud) ning see 
kajastub ka kemikaaliohutuse aruandes. Nimetatud hindamistest kõrvalekaldumist tuleb põhjendada. 
Samuti võib arvesse võtta muid rahvusvaheliste ja riiklike programmide raames teostatud hinnanguid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/381 
 Allkasutaja läbib kemikaaliohutuse hinnangut teos tades ja kemikaaliohutuse aruannet koostades 
kolmest etapist koosneva protsessi: 
1. etapp: kokkupuutestsenaariumi(te) väljatöötamine Allkasutaja töötab vastav alt I lisa punktile 5 välja kokkupuutestsenaariumid ka sutusalade jaoks, mida 
talle edastatud ohutuskaart ei hõlma. 
2. etapp: Vajadusel tarnija koos tatud ohuhinnangu täpsustamine 
Kui allkasutaja peab talle edastatud ohutuskaa rdil edastatud ohuhinnangut ning püsivuse, 
bioakumuleeruvuse ja toksilisuse hi nnangut asjakohaseks, ei ole ohu ega püsiva te, bioakumuleeruvate 
ja toksiliste ning väga püsivate ja väga bioaku muleeruvate omaduste täie ndav hindamine vajalik. 
Sellisel juhul kasutab ta riski kirjeldamisel tarnij a edastatud asjakohast te avet. See märgitakse ära 
kemikaaliohutuse aruandes. 
Kui allkasutaja ei pea talle edas tatud ohutuskaardil esitatud hinnan guid asjakohasteks, teostab ta 
vajalikud ja talle sobivad hinnan gud vastavalt I lis a punktidele 1–4. 
Juhul kui allkasutaja leiab, et kemikaaliohutuse arua nde koostamiseks on lisaks tarnija poolt esitatule 
vaja täiendavat teavet, kogub allkas utaja selle teabe. Kui sellist teavet  saab koguda üksnes selgroogsete 
loomadega tehtavate katsete te el, esitab ta agentuurile ar tikli 38 kohaselt ettepaneku 
katsetamisstrateegia kohta. Allkas utaja selgitab, miks ta peab täiend avat teavet vaja likuks. Oodates 
täiendavate katsete tulemusi, mä rgib ta oma kemikaaliohutuse aruandesse uuritavate riskide 
juhtimiseks kavandatud riskijuhtimis meetmed, mis ta on kehtestanud. 
L 396/382 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Kui see on asjakohane, vaatab allkasutaja mis tahes täiendavate katsete lõpuleviimisel läbi 
kemikaaliohutuse aruande ja oma ohutuskaar di, kui temalt nõutak se selle esitamist. 
3. etapp: Riski kirjeldus Iga uue kokkupuutestsenaariumi puhul v iiakse läbi riski kirjeldus, nagu on  ette nähtud I lisa punktis 6. 
Riski kirjeldus esitatakse kemikaaliohutuse aruand e asjakohase pealkirja a ll ning selle kokkuvõte 
esitatakse ohutuskaardil asjak ohas(t)e pealkirja(de) all. 
Kokkupuutestsenaariumit koostade s on vaja teha esialgseid eeldusi käitamis tingimuste ja 
riskijuhtimismeetmete kohta. Kui esia lgsete eelduste põhjal jõutakse  riski kirjelduseni, mis viitab 
inimeste tervise ja keskkonna ebap iisavale kaitsele, on vaja protsessi korrata, muutes sealjuures ühte 
või mitut tegurit, kuni saavutatak se piisav ohjamine. See võib nõuda täiendava ohtusid ja kokkupuudet 
käsitleva teabe kogumist või protsessi, käitamis tingimuste või riskijuht imismeetmete asjakohast 
muutmist. Seetõttu võib iteratsioone teha ühe lt poolt riskijuhtimismeet mete väljatöötamist ja 
rakendamist hõlmava kokkupuutestse naariumi koostamise ja (esialgse) stsenaariumi läbivaatamise 
ning teiselt poolt lõpliku kokku puutestsenaariumi koostamiseks tä iendava teabe hankimise vahel. 
Täiendava teabe hankimise eesmärgiks on täpsus tatud ohuhinnangu ja/või kokkupuute hindamise 
põhjal riski täpsemalt kirjeldada. 
Allkasutaja koostab kemikaaliohutu se aruande, milles kirjeldab üksi kasjalikult kemi kaaliohutuse 
hinnangut, kasutades selleks I lisa punktis 7 toodud  vormi B osa punkte 9 ja  10 ning, kui see on 
asjakohane, samuti nimeta tud vormi muid punkte. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/383 
 Kemikaaliohutuse aruande A osa hõlmab avaldust se lle kohta, et allkasutaj a rakendab omakasutuste 
puhul asjakohastes kokkupuute stsenaariumites kirjeldatud ri skijuhtimismeetmeid ning et 
kindlaksmääratud kasutusalasid käsitlevat es kokkupuutestsenaar iumites kirjeldatud 
riskijuhtimismeetmed edastatakse turustusahelas allapoole. 
 
L 396/384 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 XIII LISA  
KRITEERIUMID PÜ SIVATE, BIOAKUMULEERUVATE JA  
TOKSILISTE AINETE NING  VÄGA PÜSIVATE JA  
VÄGA BIOAKUMULEERUVATE AINETE MÄÄRATLEMISEKS 
Käesolevas lisas sätestatak se kriteeriumid, mille põhjal määr atakse ki ndlaks: 
i) püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised ained ning 
ii) väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad ained. Aine määratletakse püsiva, bioakumul eeruva ja toksilise ainena, kui see va stab punktides 1. 1, 1.2 ja 1.3 
toodud kriteeriumidele. Aine määr atletakse väga püsiva ja väga bioakumuleeruva ainena, kui see 
vastab punktides 2.1 ja 2.2 toodud kriteeriumidele. Käesolevat lisa ei kohaldata anorgaaniliste ainete 
suhtes, kuid seda kohaldatakse organometallide suhtes. 
1. Püsivad, bioa kumuleeruvad ja t oksilised ained  
Aine, mis vastab kõigil e kolmele alljärgnevate s punktides esit atud kriteerium ile, on püsiv, 
bioakumuleeruv ja toksiline aine. 
1.1. Püsivus 
Aine vastab püsivuse kriteeriumile, kui: – poolestusaeg merevees on pikem kui 60 päeva või 
– poolestusaeg magevees võ i suudmeala vees on pi kem kui 40 päeva või 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/385 
 – poolestusaeg meresettes on pikem kui 180 päeva või 
– poolestusaeg magevee- või suudmeala veesettes on pikem kui 120 päeva või 
– poolestusaeg pinnases on pikem kui 120 päeva. 
Keskkonnas püsivuse hindamine põhineb olemasol evatel poolestusaega käsitlevatel andmetel, 
mis on kogutud adekvaatsete l, registreerija poolt kirjeldatavatel tingimustel. 
1.2. Bioakumulatsioon 
Aine vastab bioakumuleer uvuse kriteeriumile, kui: 
– biokontsentratsiooni tegur (BCF) on suurem kui 2000. 
Bioakumuleeruvuse hindamine põhineb mõõdetud andmetel biokontsentratsiooni kohta 
veeliikides. Kasutada võib an dmeid nii magevees kui ka merevees elavate liikide kohta. 
1.3. Toksilisus 
Aine vastab toksilis use kriteeriumile, kui: 
– pikaajaline täheldatavat to imet mitteavaldav kontsentra tsioon (NOEC) mere- või 
mageveeorganismide puhul on  väiksem kui 0,01 mg/l või 
– aine klassifitseeritakse kantserogeenseks (1. või 2. kategooria), mutageenseks (1. või 
2. kategooria) või reproduk tiivtoksiliseks (1., 2. või 3. kategooria) aineks või 
L 396/386 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – on muid tõendeid kroonilise mürgisuse koht a, mis direktiivi 67/548/EMÜ kohaselt 
määratletakse klassifikatsio oniga T, R48 või Xn, R48. 
2. Väga püsivad ja väga  bioakumuleeruvad ained 
Aine, mis vastab alljärgnevates punktides esitatud kr iteeriumidele, on vä ga püsiv ja väga 
bioakumuleeruv aine. 
2.1. Püsivus 
Aine vastab kriteeriumile "väga püsiv", kui: – poolestusaeg merevees, magevees või suud meala vees on pikem kui 60 päeva või 
– poolestusaeg merevee-, magevee- või suudm eala veesettes on pikem kui 180 päeva või 
– poolestusaeg pinnases on pikem kui 180 päeva. 
2.2. Bioakumulatsioon 
Aine vastab kriteeriumile "väga bioakumuleeruv", kui: 
– biokontsentratsiooni tegur on suurem kui 5000. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/387 
 XIV LISA  
AUTORISEERINGUT VAJ AVATE AINETE LOETELU 
 
L 396/388 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 XV LISA  
TOIMIKUD 
I SISSEJUHATUS JA ÜLDSÄTTED 
Käesolevas lisas nähakse ette toimikute ko ostamise üldpõhimõtted, et panna ette ja 
põhjendada järgmist: 
– kantserogeensete, mu tageensete ja reproduktiivtoks iliste ning sissehingamisel 
sensibiliseerivalt toimivate ai nete ja muude mõjude ühtlu statud klassifikatsioon ja 
märgistus; 
– püsivate, bioakumuleeruvate ja  toksiliste ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate 
või nendega võrdväärse riskiteguriga ainete identifitseerimine; 
– piirangud seoses aine tootmise, turu leviimise või kasutamisega ühenduses. 
Käesolevale lisale vastava mis tahes toimiku koostamise metoodika ja toimiku formaat 
määratakse kindlaks kooskõlas I lisa vastavatele osadele. 
Kõigi toimikute puhul võetakse arvesse registreerimistoimikutes sisalduvat kogu asjakohast 
teavet ja kasutada võib ka muud kättesaadavat t eavet. Sellise ohte käsitle va teabe kohta, mida 
ei ole eelnevalt agentuurile esitatud, lisa takse toimikule kokkuvõtlik uuringuülevaade. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/389 
 II TOIMIKUTE SISU 
1. Kantserogeensete, mutag eensete ja reproduktiivtoksilis te ning sissehingamisel 
sensibiliseerivalt toimivate ainete  ja muude mõjude ühtlustatud kl assifikatsiooni ja märgistust 
käsitlevad toimikud 
Ettepanek Ettepanek sisaldab as jaomaste aine(te) määratlust ning ettepanekut ühtlustatud 
klassifikatsiooni ja märgistuse kohta. 
Põhjendus Vastavalt I lisa punkti 1 asjakohastele osadel e viiakse iga konkreetse  juhtumi osas läbi 
olemasoleva teabe võrdlemine ka ntserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ning 
sissehingamisel sensibiliseeriva lt toimivate ainete ja muude mõjude suhtes kohaldatavate 
direktiivi 67/548/EMÜ kriteeriumidega ning se e võrdlus dokumenteeritaks e I lisas sätestatud 
kemikaaliohutuse aruande B osas ettenähtud vormis. 
Muude ühenduse tasandi mõjude põhjendus Esitatakse põhjendus ühendus e tasandil võetavate meet mete vajalikkuse kohta 
L 396/390 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Kantserogeensete, mutageense te ja reproduktiivtoksiliste; ni ng püsivate, bioakumuleeruvate 
ja toksiliste ning väga püsivate ja väga  bioakumuleeruvate või nendega võrdväärse 
riskiteguriga ainete artikli 59 kohast kindlaksmääramist käsitlev toimik 
Ettepanek Ettepanek sisaldab asja omase aine või asjaomaste ainete määratlust ning seda, kas neid 
kavandatakse määratleda kantse rogeensete, mutageensete ja re produktiivtoksilistena artikli 57 
punktide a, b, või c kohaselt; pü sivate, bioakumuleeruva te ja toksilistena ar tikli 57 punkti d 
kohaselt; väga püsivate ja väga bioakumulee ruvatena artikli 57 punkti e kohaselt; või 
samaväärselt ohtlike ainetena artikli 57  punkti f kohaselt. 
Põhjendus Vastavalt I lisa punktide 1–4 as jakohastele osadele viiakse läbi olemasoleva teabe võrdlemine 
XII lisas sisalduvate kriteeriumidega seoses püsi vate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainetega 
vastavalt artikli 57 punktile d, väga püsivate  ja väga bioakumuleeruvate ainetega vastavalt 
artikli 57 punktile e või ohtude  hindamine ning võrdlus artikli  57 punktiga f. See võrdlus 
dokumenteeritakse I lisas sätestatud kemikaaliohutuse aruande B ettenähtud vormis. 
Teave kokkupuute, alternatiivse te ainete ja riskide kohta 
Esitatakse olemasolev kasutamist  ja kokkupuudet käs itlev teave alterna tiivsete ainete ja 
tehnoloogiate kohta. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/391 
 3. Piirangute kehtestamiseks tehtav aid ettepanekuid kä sitlevad toimikud 
Ettepanek Ettepanek sisaldab aine ja  selle tootmise, turuleviimise ja kasutamisega seotud 
kavandatava(te) piirangu(te) määratlu st ning põhjenduste kokkuvõtet. 
Ohte käsitlev teave Piirangutega seoses käsitlemisele kuuluvaid ohte kirjeldatakse riskihindamise põhjal vastavalt 
I lisa asjakohastele osadele ning need dokumenteeritakse nime tatud lisa B osas 
kemikaaliohutuse aruandele ette nähtud vormis. 
Esitatakse tõendid selle kohta, et rakendatud riskijuhtimismeetmed (sealhulgas need, mis on 
registreerimisel määratletud artiklite  10–14 kohaselt) ei ole piisavad. 
Teave alternatiivide kohta 
Esitatakse olemasolev teave a lternatiivsete ainete ja teh noloogiate kohta, sealhulgas: 
– teave, mis käsitleb alternatiivid e tootmise ja kasutamisega se oses inimeste tervisele ja 
keskkonnale põhjustatavaid ohte; 
– teave nende kättesaada vuse, sealhulgas ajal iste piiride kohta; 
– teave tehnilise ja majandus liku teostatavuse kohta. 
L 396/392 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Põhjendus piirangute kehtestamiseks ühenduse tasandil 
Põhjendus esitatakse, kui: – meetmete võtmine  on nõutav ühenduse tasandil; 
– piirang on kõige asjakohase m ühenduse tasandi meede, mida hinnatakse järgmiste 
kriteeriumide alusel: 
i) tõhusus: piirang peab  olema suunatud kindlaksmääratud riske põhjustavatele 
mõjudele või kokkupuudete le ning selle abil peab olema võimalik vähendada 
neid riske mõistliku ajavah emiku jooksul tasemeni, mis on aktsepteeritav ja riski 
suhtes proportsionaalne; 
ii) praktilisus: piirang peab olema rakendatav, jõustatav ja hallatav; 
iii) jälgitavus: peab olema võimalus teostada järeleva lvet kavandatud piirangu 
rakendamise tulemuste üle. 
Sotsiaal-majanduslik hinnang Kavandatava piirangu sotsiaal -majanduslikke mõjusid võib analüüsida vastavalt XVI lisale. 
Selleks võib kavandatavate piirangute kasulikkust  inimeste tervisele ja keskkonnale võrrelda 
nendest tootjatele, import ijatele, allkasutajatele, levitajatele , tarbijatele ja kogu ühiskonnale 
tulenevate kulutustega. 
Teave sidusrühmadega konsulteerimise kohta Toimikusse lisatakse teave sidusrühmadega kons ulteerimise kohta ning selle kohta, kuidas 
nende seisukohti on arvesse võetud. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/393 
 XVI LISA  
SOTSIAAL-MAJA NDUSLIK ANALÜÜS 
Käesolevas lisas kirjeldatakse lühidalt teavet, mida võivad käsitleda need isikud, kes esitavad sotsiaal-
majandusliku analüüsi autoriseeringutao tluse esitamisel, nagu on sätestat ud artikli 62 lõik e 5 punktis a, 
või seoses kavandat ud piiranguga vastavalt ar tikli 69 lõike 6 punktile b. 
Agentuur valmistab ette juhendi sotsiaal-maj anduslike analüüside koostamiseks. Sotsiaal-
majanduslikud analüüsid või neid täiendavad osad esitatakse agen tuuri poolt artikli 111 kohaselt 
kindlaks määratud vormis. 
Ent sotsiaal-majandusliku an alüüsi või seda täiendavate osade üksikasjalikkuse ja ulatuse eest vastutab 
autoriseeringu taotleja või , kui tegemist on kavandatud piiranguga, huvita tud isik. Esitatud teave võib 
käsitleda sotsiaal-majanduslik ku mõju mis tahes tasandil. 
Sotsiaal-majanduslik analüüs võib hõlmata järgmisi elemente: 
– Väljastatud või välj astamata jäetud autorise eringu mõju taotleja(te) le või, kui tegemist on 
kavandatud piiranguga, selle mõju sektorile (n t tootjatele ja importij atele). Mõju kõigile 
teistele tarneahelas tegutsejatel e, allkasutajatele ning seotud ettevõtetele selliste kaubanduslike 
tagajärgedena nagu mõju invest eeringutele, uurimis- ja arendustegevusele, innovatsioonile, 
ühekordsetele kulutustele ja tegevuskuludele  (nt nõuetele vastavus, üleminekukord, 
muudatused olemasolevates protsessides, aruandlus- ja järelevalvesüsteemides, uue tehnoloogia sisseseadmine jne), võttes arvesse üldiseid suundu musi turul ja tehnoloogias. 
L 396/394 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Väljastatud või välj astamata jäetud autorise eringu või kavandatud piirangu mõju tarbijaile. 
Näiteks, tootehinnad, muudatused toodete koostises, kva liteedis või toim imises, toodete 
kättesaadavus, tarbijate valik, samuti ka tarbijaid mõjuta vad inimeste tervise- ja 
keskkonnamõjud. 
– Väljastatud või väljasta mata jäetud autoriseeringu või kavandatud piirangu sotsiaalsed 
tagajärjed. Näiteks, tööga kindlustatus ja tööhõive. 
– Alternatiivsete ainete ja/või te hnoloogiate kättesaadav us, sobivus ja tehnilin e teostatavus ning 
nende majanduslikud tagajärj ed, samuti teave tehnoloogilis te muudatuste  kiiruse ja 
potentsiaali kohta asjaomas(t)e s tööstusharu(de)s. Autoriseer ingutaotluse korral mis tahes 
olemasoleva alternatiiv i kasutamise sotsiaalsed ja/v õi majanduslikud tagajärjed. 
– Väljastatud või väljasta mata jäetud autoriseer ingu või kavandatud piirangu laiem mõju 
kaubandusele, konkurentsile ja majandusarengule (eelkõige väik este ja keskmise suurusega 
ettevõtete puhul ja seoses ko lmandate riikidega). See võib hõl mata kohalike, piirkondlike, 
riiklikele ja rahvusvahelis te aspektide kaalumist. 
– Kavandatud piirangu puhul ette panekud muude re gulatiivsete ja mitteregulatiivsete meetmete 
kohta, mille abil oleks võimali k saavutada kavandatud piir anguga taotletud eesmärki 
(siinkohal võetakse arvesse olemasolevaid õigusakte). See peaks hõlmama tõhususe ja 
alternatiivsete riskiju htimismeetmetega seot ud kulude hinnangut. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/395 
 – Kavandatud piirangute ja autoriseeringu an dmisest keeldumise puhul kavandatud piirangu 
inimeste tervise- ja keskkonn ahüved ja samuti sotsiaalne ja majanduslik kasu. Näiteks, 
töötajate tervis, keskkonnategevuse tulemusl ikkus ja sellise kasu jagamine, näiteks 
geograafiliselt, elanik konna rühmad e vahel. 
– Samuti võib sotsiaal-majanduslik us analüüsis käsitleda mis tahes muid küsimusi, mida 
taotleja(d) või hu vitatud isik asja kohaseks peavad. 
 
L 396/396 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 XVII LISA  
TEATUD OHTLIKE AINETE , VALMISTISTE JA  
TOODETE TOOTMISE, TURULE VIIMISE JA  
KASUTAMISE PIIRANGUD 
Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
1. polüklooritud terfenüülid (PCT) 
– valmistised, sealhulgas vana õli, mille 
PCT-sisaldus on suurem kui 0,005 massiprotsenti  1. Ei tohi kasutada. Seadmeid, agregaate ja 
vedelikke, mis olid kasu tuses 30. juunil 1986, 
lubatakse siiski jätkuvalt kasutada kuni nende kõrvaldamiseni või nende tööea lõpuni järgmiselt: 
a) suletud süsteemiga elektriseadmed: 
muundurid, takistid ja induktorid; 
b) suured kondensaatorid (kogumassiga 
≥ 1 kg); 
c) väikesed kondensaatorid; d) soojust juhtivad vedelikud suletud 
soojustjuhtivates seadeldistes; 
e) hüdraulilised vedelikud allmaa-
kaevandusseadmete tarvis. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/397 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 2. Liikmesriigid võiv ad tervise- ja 
keskkonnakaitse eesmär gil keelata punktis 
1 nimetatud seadmete , agregaatide ja 
vedelike kasutamise enne nende kõrvaldamist või enne  nende tööea lõppu. 
 3. Selliste seadmete , agregaatide ja vedelike, mille 
kõrvaldamine ei ole ette nähtud, turustamine kasutatud kujul on keelatud. 
 4. Kui liikmesriik leiab, et tehnilistel põhjustel ei 
ole võimalik kasutada asendustooteid, võib ta lubada kasutada PCTsid ja nendest tehtud valmistisi, kui nimetatud valmististe ainuotstarve 
on seadmete hoolduse normaaltingimustel 
täiendada PCTsid sisaldavate vedelike taset korralikult töötavas olemasolevas agregaadis, mis on soetatud enne 1. oktoobrit 1985. 
 5. Liikmesriik võib tingimusel, et eelnevalt 
teatatakse komisjonile põhjendused, lubada erandeid selliste esmaste ai nete või valmististe ning 
vaheainete või -valmistis te turule viimise ja 
kasutamise keelust, kuivõrd nad leiavad, et need erandid ei avalda kahjul ikku mõju tervisele ega 
keskkonnale. 
L 396/398 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 6. PCTsid sisaldavatel se admetel ja agregaatidel 
peavad olema näidatud juhised PCTde kõrvaldamise kohta ning ne id sisaldava seadme ja 
agregaadi hoolduse ja kasutamise kohta, ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe märgistamisega seotud muude ühenduse sätete kohaldamist. 
Nimetatud juhiseid peab olema võimalik lugeda horisontaalselt, kui PCTsid sisaldav objekt on normaalselt paigaldatud. Te kst peab taustast selgelt 
eristuma ning peab olema koostatud keeles, mis on 
mõistetav sellel terr itooriumil, kus seda 
kasutatakse. 
2. Kloro-1-eteen (monomeerne 
vinüülkloriid) 
CAS nr 75-01-4 
EINECS nr 200-831-0 Ei tohi kasutada surveanumas 
propellandina ühelgi otstarbel. 
3. Vedelad ained või valmistised, mis 
klassifitseeritakse ohtlikuks vastavalt 
nõukogu direktiivile  67/548/EMÜ ja 
direktiivile 1999/45/EÜ. 1. Ei tohi kasutada: 
– dekoratiivesemetes, mis on ette nähtud 
valgus- või värviefe ktide andmiseks eri 
faaside abil, näiteks dekoratiivlampides ja 
-tuhatoosides, 
– triki- ja pilatoodetes, – ühe või mitme osal ejaga mängudes ega 
üheski selleks otstarbeks tarvitatavas esemes, isegi mitte nende ka unistamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/399 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 2. Ilma et see piiraks punk ti 1 kohaldamist, ained ja 
valmistised: 
– mis on ohtlikud sisseh ingamisel ja mis on 
märgistatud riskilausega R65 ning 
– mida saab kasutada põletusainena 
dekoratiivlampides ja 
– mida turustatakse  15-liitristes või 
väiksema mahuga pakendites, 
ei tohi sisaldada värvaine t, välja arvatud juhul, kui 
seda nõutakse maksustamisega seotud põhjustel, ega lõhnaainet või mõlemat. 
 3. Ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe 
klassifitseerimist, pakend amist ja märgistamist 
käsitlevate muude ühendus e sätete kohaldamist, 
peab punktiga 2 hõlmatud ainete ja valmististe pakendil, kui need ained või valmistised on ette nähtud kasutamiseks lampides, olema järgmine loetav ja kustutamatu märge: 
"Selle vedelikuga täidet ud lambid tuleb hoida 
lastele kättesaamatus kohas." 
4. Tris(2,3-dibro mopropüül)fosfaat 
CAS nr 126-72-7  Ei tohi kasutada teks tiilitoodetes, na gu näiteks 
rõivad, aluspesu ja voodi pesu, mis puu tuvad kokku 
nahaga. 
L 396/400 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
5. Benseen 
CAS nr 71-43-2 EINECS nr 200-753-785 1. Ei ole lubatud kasu tada turustatavates 
mänguasjades või mänguasjade osades, kui vabas olekus benseeni kontsent ratsioon ületab 5 mg/kg 
selle mänguasja või mänguasja osa massist. 
 2. Ei ole lubatud kasutada turule viidavates ainetes 
või valmististes, milles be nseeni kontsentratsioon 
on 0,1 massiprotsenti või üle selle. 
3. Punkti 2 ei kohaldata siiski: a) direktiiviga 98/70/EÜ hõlmatud 
mootorikütuste suhtes; 
b) ainete ja valmististe  suhtes, mis on ette 
nähtud kasutamiseks tööstuslikes protsessides, mille  korral benseeni 
emissioon ei ületa olemasolevate õigusaktidega ette nähtud künniskoguseid; 
c) nõukogu direk tiiviga nõukogu 12. 
detsembri 1991. aa sta direktiiviga 
91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta)
1 ja 
direktiiviga 2006/12/EÜ hõlmatud jäätmete suhtes. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/401 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
6. Asbestkiud  
a) kroküdoliit 
CAS nr 12001-28-4 
b) amosiit 
CAS nr 12172-73-5 
c) antofülliit, CAS nr 77536-67-5 1. Nende kiudude ning neid kiude sisaldavate 
selliste toodete, millesse ne id kiude on sihipäraselt 
lisatud, turustamine ja ka sutamine on keelatud. 
d) aktinoliit 
CAS nr 77536-66-4 
e) tremoliit 
CAS nr 77536-68-6 
f) krüsotiil2 
CAS nr 12001-29-5 CAS nr 132207-32-0  Liikmesriigid võivad siiski vabastada 
olemasolevate elektrolüüs ipaigaldiste krüsotiili 
(punkt f) sisaldavad dia fragmad nende turustamise 
ja kasutamise keelust kuni nende paigaldiste kasuliku tööea lõpuni või sobivate asbestivabade aseainete kättesaadavaks  saamiseni, vastavalt 
sellele, kumb on varasem.  Komisjon vaatab selle 
erandi läbi enne 1. jaanuari 2008. 
2. Punktis 1 osutatud asbestkiude sisaldavaid 
tooteid, mis olid paigalda tud ja/või kasutuses enne 
1. jaanuari 2005, lubatakse jätkuvalt kasutada kuni nende kõrvaldamiseni või kuni nende kasuliku tööea lõpuni. Tervisekaitse huvides võivad liikmesriigid siiski keel ata selliste toodete 
kasutamise enne nende kõrvaldamist või enne nende kasuliku tööea lõppu. 
L 396/402 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 Liikmesriigid ei luba oma territooriumil 
krüsotiilasbesti uute kasutusviiside kasutuselevõtmist. 
 3. Nende kiudude ja neid kiude sisaldavate toodete 
turustamine ja kasutami ne eelnevalt nimetatud 
erandite kohaselt on lubatud üksnes siis, kui toodetel on märgis vastav alt käesoleva lisa 7. liitele, 
ilma et see piir aks ohtlike ainete  ja valmististe 
klassifitseerimist, pakend amist ja märgistamist 
käsitlevate muude ühendus e sätete kohaldamist. 
7. Tris(asiridinüül)fosfiinoksiid 
CAS nr 5455-55-1  
8. Polübroomitud bifenüülid (PBB) 
CAS nr 59536-65-1  Ei tohi kasutada teks tiilitoodetes, na gu näiteks 
rõivad, aluspesu ja voodi pesu, mis puu tuvad kokku 
nahaga. 
9. Seebikoorepuu ( Quillaja saponaria ) 
koore pulber ja selle saponiine sisaldavad derivaadid 
Rohelise lumeroosi ( Helleborus 
viridis ) ja musta lumeroosi 
(Helleborus niger ) juure pulber 
Valge upsujuure ( Veratrum album ) ja 
musta upsujuure ( Veratrum nigrum ) 
pulber 1. Ei tohi kasutada nalja- ja pilatoodetes või sellisel 
otstarbel kasutamiseks ette nähtud esemetes, näiteks nuuskpulbrite või haisupommide koostisosana. 
2. Punkti 1 ei kohaldata siiski haisupommide 
suhtes, mis ei sisalda üle 1,5 ml vedelikku. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/403 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
Bensidiin ja/või selle derivaadid 
CAS nr 92-87-5 EINECS nr 202-199-1 o-nitrobensaldehüüd 
CAS nr 552-89-6 Puidutolm 
10. Ammooniumsulfiid 
CAS nr 12135-76-1 Ammooniumvesiniksulfiid CAS nr 12124-99-1 Ammooniumpolüsulfiid CAS nr 9080-17-5 EINECS nr 232-989-1  
L 396/404 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
11. Bromoäädikhapete lenduvad estrid: 
Metüülbromoatsetaat CAS nr 96-32-2 EINECS nr 202-499-2 Etüülbromoatsetaat CAS nr 105-36-2 EINECS nr 203-290-9 Propüülbromoatsetaat CAS nr 35223-80-4 Butüülbromoatsetaat  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/405 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
12. 2-naftüülamiin 
CAS nr 91-59-8 EINECS nr 202-080-4 ning selle soolad 
13. Bensidiin 
CAS nr 92-87-5 EINECS nr 202-199-1 ning selle soolad 
14. 4-nitrobifenüül 
CAS nr 92-93-3 EINECS nr 202-204-7 
15. 4-aminobifenüülksenüülamiin 
CAS nr 92-67-1 EINECS nr 202-177-1 ning selle soolad 1. Ei ole lubatud kasutada turule viidavates ainetes 
ja valmististes, kui ko ntsentratsioon on 0,1 
massiprotsenti või üle selle. 
Seda sätet ei kohaldata siiski direktiividega 
91/689/EMÜ ja 2006/12/E Ü hõlmatud jäätmete 
suhtes, mis sisaldavad ühte  või mitut sellist ainet. 
2. Selliseid aineid ega va lmistisi ei tohi müüa 
elanikkonnale. 
3. Ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe 
klassifitseerimist, pakend amist ja märgistamist 
käsitlevate muude ühendus e sätete kohaldamist, 
peab selliste valm ististe pakendil olema loetavalt ja 
kustutamatult järgmine märge: 
"Üksnes kutsealaseks kasutamiseks". 
L 396/406 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
16. Pliikarbonaadid: 
a) neutraalne veevaba karbonaat 
(PbCO 3) 
CAS nr 598-63-0 EINECS nr 209-943-4 
b) triplii-bis(karbonaat)-
dihüdroksiid 2PbCO
3Pb(OH) 2 
CAS nr 1319-46-6 EINECS nr 215-290-6 
17. Pliisulfaadid 
a) PbSO
4 (1:1) 
CAS nr 7446-14-2 EINECS nr 231-198-9 
b) Pb
xSO 4 
CAS nr 15739-80-7 EINECS nr 239-831-0  
Ei tohi kasutada värvina kasutamiseks ette nähtud 
ainetena ja nende koostisosana, välja arvatud kunstiteoste ning ajaloo liste hoonete ja nende 
interjööri restaureerimisel  ja hooldamisel, kui 
liikmesriigid soovivad se da oma territooriumil 
lubada, vastavalt ILO konventsioonile nr 13 pliivalge pigmendi  ja pliisulfaatide kasutamise 
kohta värvides. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/407 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
18. Elavhõbedaühendid  1. Ei tohi kasutada ainetena ja valmististe 
koostisosadena, mis on ette nähtud järgmiseks kasutuseks: 
a) mikroorganismide, taimede või loomade 
põhjustatud kahjustuste vältimiseks järgmistes kohtades: 
– laevakered, – sumbad, triivvõr gud, võrgud ja 
igasugused muud seadmed või varustus, mida kasu tatakse kala- või 
karploomakasvatuses, 
 – mistahes täielikult või osaliselt vee 
alla jäävad seadmed või varustus; 
b) puidu sä ilitamiseks; 
c) kauakestvate töös tuslike tekstiilide ja 
nende valmistamiseks  mõeldud kiudude 
immutamiseks; 
d) tööstusvee käitlemi seks, olenemata selle 
kasutusest. 
L 396/408 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 2. Keelatud on turustada patareisid ja akusid, mis 
sisaldavad elavhõbeda t rohkem kui 0,0005 
massiprotsenti, sealhulgas ka juhul, kui sellised patareid ja akud on sead metesse sisse ehitatud. See 
keeld ei hõlma nööpel emente ega nendest 
koosnevaid patareisid, mis ei sisalda elavhõbedat 
rohkem kui 2 massiprotsenti. 
19. Arseeniühendid 1. Ei tohi kasutada ainetena ja valmististe 
koostisosana, mis on ette nähtud järgmiseks kasutuseks: 
a) mikroorganismide, taimede või loomade 
põhjustatud kahjustuste vältimiseks järgmistes kohtades: 
– laevakered, – sumbad, triivvõr gud, võrgud ja 
igasugused muud seadmed või varustus, mida kasu tatakse kala- või 
karploomakasvatuses, 
– mistahes täielikult või osaliselt vee 
alla jäävad seadmed või varustus; 
b) puidu säilitamis eks. Lisaks se llele ei tohi 
selliselt töödeldud puitu turustada; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/409 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 c) erandina: 
i) puidu säilitamiseks kasutatavate 
ainete ja valmististe  puhul: neid võib 
kasutada üksnes tö östusrajatistes, 
kasutades puidu immutamiseks vaakumit või rõhku, kui tegemist on C-tüüpi anorgaaniliste vase-, kroomi- või arseeniühendite (CCA) lahustega. Sellise lt töödeldud puitu 
ei või turule viia enne, kui 
puidukaitseaine on täielikult 
kinnistunud. 
 ii) tööstusrajatistes CCA-lahustega 
vastavalt punktile i töödeldud puidu 
puhul: tingimusel, et puidu struktuurne terviklikkus vastab inimeste või loomade ohutusnõuetele ning ei ole tõenäoline, et elanikkond võiks puidu kasutusea jooksul sellega naha kaudu kokkupuutesse sattuda, võib ametialaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks turule viia järgmist: 
 – ühiskondlike hoonete, 
põllumajandushoonete, büroohoonete ja tööstusrajatiste puitkonstruktsioonid, 
– sildade ja sillatoestuse osad, – puitkonstruktsioonid 
mageveekogudes ja riimvees, nt maabumissillad ja sillad, 
L 396/410 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 – müratõkked, 
– rajatised kaitseks laviinide 
eest, 
– maanteede ohutustarad ja -
piirded, 
– kooritud ümarast okaspuust 
kandepostid kariloomade tarastamisel, 
– pinnasetoestusrajatised, – elektriülekandeliini ja 
telekommunikatsiooniliini postid, 
– allmaaraudtee liiprid. 
 Ilma et see piiraks ohtlike ainete ja 
valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist 
käsitlevate ühenduse muude sätete kohaldamist, märgistatakse kogu turuleviidav tööd eldud puit eraldi 
markeeringuga: "Üksnes tööstuslikuks ja kutsealaseks kasutamiseks, sisaldab arseeni". Lisaks peab kogu puit, mis viiakse 
turule pakkidena,  olema samuti 
märgistatud järgmise tekstiga: "Puidu käitlemisel kanda kindaid. 
Puidu lõikamisel või muul viisil 
töötlemisel kanda tolmu- ja silmakaitset. Puidujäätmeid peab käitlema ohtlike jä ätmetena selleks 
luba omav ettevõte." 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/411 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 iii) Punktides i ja ii osutatud töödeldud 
puitu ei tohi kasutada: 
– elamuehituses mitte mingil 
otstarbel, 
– kohtades, kus on oht 
korduvaks kokkupuuteks nahaga, 
– mereakvatooriumis, – põllumajanduslikul otstarbel 
mujal kui tugipostidena kariloomade tarastamisel ja puitkonstruktsioonides vastavalt punktile ii, 
– kohtades, kus töödeldud puit 
võib kokku puutuda inimtoiduks või loomasöödaks ettenähtud vahesaaduste või lõpptoodetega. 
 2. Ei tohi kasutada ainetena või valmististe 
koostisosadena, mis on ette nähtud tööstusvee käitlemiseks, olenemat a selle kasutusest. 
L 396/412 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
20. Tinaorgaanilised ühendid  1. Ei tohi  turustada kasutamiseks ainetena ega 
valmististe koostisosana, kui need toimivad biotsiidina vabaühendusega värvis. 
 2. Ei tohi turustada ega kasutada ainetena ja 
valmististe koostisosana, kui need toimivad biotsiidina mikroorganismid e, taimede või loomade 
põhjustatud kahjustuste vältimiseks järgmistes kohtades: 
a) kõik merel, ranniku lähedal, 
suudmelahtedes ning siseveeteedel ja järvedes kasutatavad mis tahes pikkusega 
väikelaevad; 
b) sumbad, triivvõrgud,  võrgud ja igasugused 
muud seadmed või varustus, mida kasutatakse kala- või karploomakasvatuses; 
c) mistahes täielikult või osaliselt vee alla 
jäävad seadmed või varustus. 
3. Ei tohi kasutada tööstusvete käitlemiseks 
kasutatavate ainetena ega selleotstarbeliste 
valmististe koostisosana. 
21. di- μ-okso-di-n-
butüültinahüdroksüboraan dibutüültinavesinikboraat C
8H19BO 3Sn (DBB) 
CAS nr 75113-37-0 ELINCS nr 401-040-5 On keelatud kasutada turu le viidavates ainetes ja 
valmististe koostisosades, kui kontsentratsioon on 
0,1 massiprotsenti või üle selle. Seda sätet ei kohaldata selle aine (DBB) või seda sisaldavate valmististe suhtes, kui need on ette nähtud üksnes selliste valmistoodete valmistamiseks, milles 
nimetatud aine kontsentra tsioon ei ole enam 0,1 
massiprotsenti või üle selle. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/413 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
22. Pentaklorofenool 
CAS nr 87-86-5 EINECS nr 201-778-6 ning selle soolad ja estrid 1. Ei kasutata turustatavates ainetes ja valmististes, 
kui kontsentratsioon on 0,1 massiprotsenti või üle 
selle. 
2. Üleminekusätted: Erandina võivad Prantsusmaa, Iirimaa, Portugal, 
Hispaania ja Ühendkuningr iik kuni 31. detsembrini 
2008 loobuda selle sätte koh aldamisest ainete ja 
valmististe suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks tööstusrajatistes, mis ei võimalda pentaklorofenooli 
(PCP) emissiooni ja/või keskkonda heitmist suuremates kogustes, kui on ette nähtud olemasolevate õigusaktidega:  
 a) puidu töötlemisel. 
 Töödeldud puitu ei tohi siiski kasutada: 
– hoonete sees, olenemata nende 
hoonete otstarbest (elu-, töö- või puhkeruumid) ning sellest, kas puitu kasutatakse dekoratiivsel eesmärgil või mitte, 
– järgmiste esemete valmistamiseks ja 
uuesti töötlemiseks: 
i) kasvatamiseks ette nähtud 
anumad; 
ii) pakendid, mis võivad kokku 
puutuda inimestele ja/või loomadele tarvita miseks ette 
nähtud tooraine, vahesaaduste või valmistoodetega; 
iii) muud materja lid, mis võivad 
saastada punktides i ja ii nimetatud tooteid; 
L 396/414 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 b) kiudude ja kaua kestvate tekstiilide 
immutamisel, mis ei ole mingil juhul ette nähtud rõivaesemete ega dekoratiivsisustuse valmistamiseks; 
c) erandina võivad liikmesriigid 
üksikjuhtumipõhiselt lubada, et spetsialiseerunud erialaspetsialistid teostavad nende territooriumil kultuuriliselt, kunstilis elt või ajalooliselt 
olulistes hoonetes kohapeal või hädaolukordades kuivmädaniku ( Serpula 
lacrymans ) ja pruunmädanikuga 
nakatunud puidu ja müüritiste 
parandustöötlust. 
 Igal juhul: 
a) ei tohi pentaklorofenool iseseisva ainena 
või koostisosana valmististes, mida kasutatakse eespool loetletud erandite 
raames, sisaldada rohkem kui kaks miljondikku osa heksaklorodibensoparadioksiini (HCDD); 
b) ei tohi neid aineid ega valmistisi: 
– turustada väiksemates kui 20-
liitristes pakendites, 
– müüa elanikkonnale. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/415 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 3. Ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe 
klassifitseerimist, pakend amist ja märgistamist 
käsitlevate muude ühendus e sätete kohaldamist, 
peab punktidega 1 ja 2 hõlmatud ainete ja valmististe pakendil olema järgmine loetav ja kustutamatu märge: 
"Üksnes tööstuslikuks ja kutsealaseks 
kasutamiseks." 
Seda sätet ei kohaldata direktiividega 91/689/EMÜ 
ja 2006/12/EÜ hõlmatu d jäätmete suhtes.  
23. Kaadmium 
CAS nr 7440-43-9  1. Ei tohi kasutada selliste le valmistood etele värvi 
andmiseks, mis on valmis tatud allpool loetletud 
ainetest ja valmististest: 
3 EINECS nr 231-152-8 
ning selle ühendid a) – polüvinüülkloriid (PVC) [3904 
10] [3904 21 ] [3904 22] 
– polüuretaan (PUR) [3909 50] – madala tihedusega polüetüleen 
(ld PE), välja arvatud madala tihedusega polüetüleen, mida kasutatakse pigmentpreparaatide valmistamiseks [3901 10] 
– tselluloosatsetaat (CA) 
[3912 11] [3912 12] 
– tselluloosatsetaatbutüraat 
(CAB) [3912 11]  [3912 12] 
– epoksüvaigud [3907 30] – melamiin–formaldehüüd-
(MF)-vaigud [3909 20] 
L 396/416 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 – uureaformaldehüüd- (UF) -
vaigud [3909 10] 
– küllastumata polüestrid (UP) 
[3907 91] 
 – polüetüleentereftalaat (PET) 
[3907 60] 
– polübutüleentereftalaat (PBT) – läbipaistev/üldotstarbeline 
polüstüreen [3903 11] [3903 19] 
– akrülonitriilmet üülmeta-krülaat 
(AMMA) 
– ristseotud polüetüleen (VPE) – löögikindel polüstüreen – polüpropüleen (PP) [3902 10] 
b) värvid [3208] [3209] 3 
 Kui värvidel on suur tsingisisaldus, peab 
kaadmiumi jääkkontsentratsioon nendes olema nii väike kui võimalik ega tohi mingil juhul ületada 0,1 massiprotsenti. 
 Igal juhul ja olenemata kasutusalast või ettenähtud 
lõppotstarbest ei tohi eespool loetletud ainetest ja valmististest tehtud kaadmiumiga värvitud 
valmistooteid ega tootekomponente turustada, kui nende kaadmiumisisaldus (väljendatult metallilise 
kaadmiumina) ületab 0,01% plastikmaterjali massist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/417 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 2. Punkti 1 ei kohaldat a siiski nende toodete 
suhtes, mida värvitakse ohutuse tagamiseks. 
3. Ei tohi kasutada vinüülkloriidi 
polümeeridest või kopolümeeridest 
valmistatud järgnevalt loetletud toodete stabiliseerimiseks: 
 – pakendimaterjalid (kotid, 
konteinerid, pudelid, kaaned) [3923 29 10] [392 0 41] [3920 42] 
– kontori- või koolitarbed [3926 10] – mööbli või sõidukite furnituur ja 
muud sarnased tooted [3926 30] 
– rõivad ja rõivalisandid (k.a kindad) 
[3926 20] 
– põranda- ja seinakatted [3918 10] – impregneeritud, pealistatud, kaetud 
või lamineeritud te kstiilmaterjalid 
[5903 10] 
– kunstnahk [4202] – grammofoniplaadid [8524 10] – torud ja nende liitmikud [3917 23] 
– pöörduksed – maanteesõidukid (interjöör, 
eksterjöör, kerealune) 
– ehituses või tööstuses kasutatava 
teraslehe kattekiht 
– elektrijuhtmete isolatsioon 3 
L 396/418 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 Igal juhul ja olenemata kasutusalast või ettenähtud 
lõppotstarbest on keelatud turustada vinüülkloriidi polümeeridest või kopolüme eridest tehtud eespool 
nimetatud valmistooteid ja tootekomponente, mida on stabiliseeritud kaadmium i sisaldavate ainetega, 
kui nende kaadmiumisisaldus polümeeris (väljendatult metallilise ka admiumina) ületab 0,01 
massiprotsenti. 
4. Punkti 3 ei kohaldata siiski selliste valmistoodete 
suhtes, milles kasutatakse kaadmiumipõhiseid stabilisaatoreid ohutuse tagamiseks. 
5. Käesolevas määruses tähendab "kadmeerimine" 
igasuguse metallilise kaadmi umi deposiiti või kihti 
metallpinnal. 
Ei tohi kasutada järgmistes sektorites/rakendustes 
kasutatavate metallitoodet e või tootekomponentide 
kadmeerimiseks: 
a) seadmed ja masinad, mida kasutatakse: 
 – toidu tootmiseks [8210] 
[8417 20] [8419 81] [8421 11] [8421 22] [8422] [8435] [8437] 
[8438] [8476 11] 
– põllumajanduses [8419 31] 
[8424 81] [8432] [8433] [8434] 
[8436] 
– jahutamiseks ja külmutamiseks 
[8418] 
– trükkimiseks ja raamatute 
köitmiseks [8440] [8442] [8443] 3 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/419 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 b) seadmed ja masi nad järgmiste toodete 
tootmiseks: 
 – tarbekaubad [7321] [8421 12] 
[8450] [8509] [8516] 
– mööbel [8465] [8466] [9401] 
[9402] [9403] [9404] 
– sanitaartehnikatooted [7324] – keskkütte- ja kliimaseadmed 
[7322] [8403] [8404] [8415] 3 
 Igal juhul ja olenemata kasutusalast või ettenähtud 
lõppotstarbest on keelatud turustada eespool alapunktides a ja b loetletud sektorites/rakendustes kasutatavaid ning eesp ool punktis b loetletud 
sektorites valmistatud ka dmeeritud tooteid ja 
selliste toodete komponente. 
6. Punktis 5 osutatud sätteid kohaldatakse samuti 
kadmeeritud toodete ja  selliste toodete 
komponentide suhtes, kui neid kasutatakse järgnevalt punktides a ja b loetletud sektorites/rakendustes, ning järgnevalt punktis b loetletud sektorites valm istatud toodete suhtes: 
a) seadmed ja masina d järgmiste toodete 
tootmiseks: 
 – paber ja papp [8419 32] [8439] 
[8441] 
– tekstiil ja rõivad [8444] [8445] 
[8447] [8448] [8449] [8451] 
[8452] 3 
L 396/420 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 b) seadmed ja masi nad järgmiste toodete 
tootmiseks: 
 – tööstuslikud 
teisaldusmehhanismid ja -masinad [8425] [8426] [8427] [8428] [8429] [8430] [8431] 
– maanteesõidukid ja 
põllutöömasinad [peatükk 87] 
– veerem [peatükk 86] – veesõidukid [peatükk 89] 3 
 7. Punktides 5 ja 6 sisa lduvaid piiranguid ei 
kohaldata: 
– toodete ja tootekompo nentide suhtes, mida 
kasutatakse lennunduses, kosmoselennunduses, kaevandamisel, avamerelaevanduses ja tuumatööstuses, kus rakendused peavad vastama kõrgetele ohutusstandarditele, ning maanteesõidukite ja  põllutöömasinate, 
veeremi ja veesõidukite ohutusseadmetes; 
– elektrikontaktide suhtes igas 
kasutussektoris, arvestades selle aparatuuri nõutavat usaldusväärsu st, millele need 
paigaldatakse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/421 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 Tulenevalt teadmiste ja tehnika arengust seoses 
kaadmiumist ja selle üh enditest vähem ohtlike 
asendusainetega, hindab komisjon liikmesriikidega 
nõu pidades olukorda regulaarselt käesoleva määruse artikli 133 lõikes  3 sätestatud korras. 
L 396/422 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
24. Monometüül-
tetraklorodifenüülmetaan 
Kaubanduslik nimetus: Ugilec 141 CAS nr 76253-60-6  1. Selle aine ning seda ai net sisaldavate valmististe 
ja toodete turuleviimine on keelatud. 
2. Erandina ei kohaldata punkti 1: 
 a) 18. juunil 1994 juba käigus olnud 
seadmete ja ma sinate suhtes, kuni selliste 
seadmete ja masina te kõrvaldamiseni. 
Liikmesriigid võiv ad tervise- ja 
keskkonnakaitsest tu lenevatel põhjustel 
siiski keelata oma te rritooriumil selliste 
seadmete ja masinate kasutamise enne 
nende kõrvaldamist; 
 b) liikmesriigis 18. ju unil 1994 juba käigus 
olnud seadmete ja masinate hoolduse suhtes. 
3. Nimetatud aine, seda aine t sisaldavate valmististe 
ning seda ainet sisaldavate seadmete/masinate turule viimine kasutatu d kujul on keelatud. 
25. Monometüül-diklorodifenüülmetaan 
Kaubanduslik nimetus: Ugilec 121, 
Ugilec 21; CAS nr teadmata  Selle aine ning seda ainet sisaldavate valmististe ja 
toodete turuleviimine on keelatud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/423 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
26. Monometüüldibromodifenüül-metaan 
bromobensüülbromotolueen, isomeeride segu 
Kaubanduslik nimetus: DBBT CAS nr 99688-47-8  Selle aine ning seda ainet sisaldavate valmististe ja 
toodete turuleviimine on keelatud. 
27. Nikkel 
CAS nr 7440-02-0 EINECS nr 231-111-4 ning selle ühendid 1. Ei tohi kasutada: 
a) kõikides augustatud kõrvadest ning 
muudest augustatud kehaosadest läbipandavates ehteosades, välja arvatud juhul, kui nikli eral dumise määr nendest 
ehteosadest on väiksem kui 0,2 μg/cm
2 
nädalas (migratsio oni piirmäär);  
b) toodetes, mis on ette nähtud olema nahaga 
otseses ja pikaajalises kontaktis, näiteks: 
– kõrvarõngastes, – kaelakeedes, käev õrudes ja kettides, 
jalakettides, sõrmustes, 
– käekellakorpustes, kellarihmades ja 
nende pannaldes, 
– neetnööpides, pannaldes, neetides, 
tõmblukkudes ja metallmärkides, kui neid kasutatakse rõivaesemetes, 
– kui nikli eraldumise määr nende 
toodete osadest, mis nahaga otseselt ja pikaajaliselt kokku puutuvad, on suurem kui 0,5 μg/cm
2 nädalas; 
L 396/424 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 c) sellistes toodetes, mis on loetletud punkti 
1 alapunktis b, kui nende kattekiht ei sisalda niklit, välja arvatud juhul, kui selline kattekiht on p iisav tagamaks, et 
nikli eraldumise mä är selliste toodete 
nendest osadest, mis nahaga otseselt ja pikaajaliselt kokku puutuvad, ei ületa toote normaalsel ka sutamisel vähemalt 
kahe aasta jooksul 0,5 μg/cm
2 nädalas. 
2. Tooteid, mille suhtes kohaldatakse punkti 1 
alapunkte a–c, ei turust ada, kui need ei vasta 
nimetatud punktides sätestatud nõuetele. 
 3. Selle kindlaksmääramisel, kas tooted vastavad 
punktise 1 ja 2 nõuetele, kasutatakse katsemeetoditena Euroopa Standardikomitee (CEN) vastu võetud standardeid. 
28. Direktiivi 67 /548/EMÜ I lisas 
loetletud ained, mis on klassifitseeritud 1. või 2. kategooria kantserogeenideks ning märgistatud vähemalt kui "toksilised (T)" koos riskilausega R45: "Võib põhjustada vähktõbe" või riskilausega R49: "Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe" ning mis on loetletud järgmiselt: 
 1. liites loetletud 1. kategooria 
kantserogeen. Ilma et see piiraks k äesoleva lisa muude osade 
kohaldamist, kohaldatakse kannete 28–30 suhtes järgmist: 
1. Ei tohi kasutada ainetes ega valmististes, mida 
turustatakse müügiks elanikkonnale, kui iga aine kontsentratsioon on võrdne  järgmisega või sellest 
suurem: 
– kas direktiivi 67/548/EMÜ I lisas näidatud 
vastav kontsentratsioon, või 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/425 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
2. liites loetletud 2. kategooria 
kantserogeen. 
29. Direktiivi 67 /548/EMÜ I lisas 
loetletud ained, mis on klassifitseeritud 1. kategooria mutageenideks või 2. kategooria mutageenideks ning märgistatud riskilausega R46: "Võib põhjustada pärilikke kahjustusi" ning mis on loetletud järgmiselt: 
3. liites loetletud 1. kategooria 
mutageen. 
4. liites loetletud 2. kategooria 
mutageen. 
 – direktiivis 1999/45/ EÜ toodud vastav 
kontsentratsioon. 
Ilma et see piiraks ohtlike  ainete ja valmististe 
klassifitseerimist, pakend amist ja märgistamist 
käsitlevate muude ühendus e sätete kohaldamist, 
peab selliste ainete ja valmististe pakendil olema 
järgmine loetav ja kustutamatu märge: 
"Üksnes kutsealaseks kasutamiseks". 
30. Direktiivi 67 /548/EMÜ I lisas 
loetletud ained, mis on klassifitseeritud 1. kategooria reproduktiivtoksilisteks või 2. kategooria reproduktiivtoksilisteks aineteks ning märgistatud riskilausega R60: "Võib kahjustada sigivust" ja/või R61: "Võib kahjustada loodet" ning mis on loetletud järgmiselt: 
5. liites loetletud 1. kategooria 
reproduktiivtoksiline aine. 
6. liites loetletud 2. kategooria 
reproduktiivtoksiline aine. 2. Erandina ei kohaldata punkti 1: 
a) Direktiivis 2001/82/ EÜ ning direktiivis 
2001/83/EÜ määratletud meditsiini- ja veterinaartoodete suhtes; 
b) nõukogu direk tiivis 76/768/EMÜ 
määratletud kosmeetikatoodete suhtes; 
c) – direktiiviga 98/70/EÜ hõlmatud 
mootorikütuste suhtes; 
– mineraalõlitoodete suhtes, mis on 
ette nähtud kasutamiseks kütusena liikuvates või statsionaarsetes põlemisseadmetes, 
– suletud süsteemides (nt 
vedelgaasiballoon id) müüdavate 
kütuste suhtes; 
d) direktiiviga 1999/45/EÜ hõlmatud 
maalimisvärvide suhtes ( artists' paints ). 
L 396/426 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
31. a) kreosoot; pesuõli 
CAS nr 8001-58-9 EINECS nr 232-287-5 
 b) kreosootõli; pesuõli 
CAS nr 61789-28-4 EINECS nr 263-047-8 
 c) destillaadid (söetõrv), 
naftaleenõlid; naftaleenõli 
CAS nr 84650-04-4 EINECS nr 283-484-8 
 1. Ei tohi kasutada ainetena ja valmististe koostises 
puidu töötlemisel. Lisaks sellele ei tohi selliselt 
töödeldud puitu turustada. 
2. Erandina: a) seoses ainete ja valmististega: neid 
võidakse kasutada puidu töötlemiseks tööstuspaigaldistes või neid võivad kasutada erialaspetsialistid, kes on hõlmatud ühenduse õigusaktidega töötajate kaitse kohta kohapeal töötlemise puhul, kui need ained või valmistised sisaldavad: 
i) benso(a)püreeni, mille sisaldus on 
väiksem kui 0,005 massiprotsenti ja 
ii) vees ekstraheeruvaid fenoole, mille 
sisaldus on väiksem kui 3 massiprotsenti. 
Selliseid aineid ja va lmistisi, mis on ette 
nähtud puidu töötlemiseks tööstuspaigaldistes või erialaspetsialistide poolt: 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/427 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
d) kreosootõli, atsenafteeni 
fraktsioon; pesuõli 
CAS nr 90640-84-9 EINECS nr 292-605-3 
 
e) destillaadid (söe tõrv), ülemine; 
raske antratseenõli 
CAS nr 65996-91-0 EINECS nr 266-026-1 – võidakse turustada üksnes pakendis, 
mille maht on vä hemalt 20 liitrit, 
– ei tohi müüa elanikkonnale. 
Ilma et see piiraks ohtlike ainete ja 
valmististe klassifits eerimist, pakendamist 
ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohald amist, peab selliste 
ainete ja valmististe pakendil olema loetavalt ja kustutamat ult järgmine märge:  
f) antratseenõli 
CAS nr 90640-80-5 EINECS nr 292-602-7 
 g) tõrvahapped, toorsüsi, 
toorfenoolid 
CAS nr 65996-85-2 EINECS nr 266-019-3 
 h) puidukreosoot 
CAS nr 8021-39-4 EINECS nr 232-419-1 "Üksnes tööstuslikuk s või kutsealaseks 
kasutamiseks". 
b) seoses vastavalt alapunktile a tööstuslikult 
või erialaselt töödeldud puiduga, mida turustatakse esmakord selt või töödeldakse 
kohapeal uuesti: seda lubatakse üksnes kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks, nt raudteedel, elektriülekande- ja telekommunikatsioonilii nide puhul, tarade 
puhul, põllumajanduses  (nt postides puude 
toetamiseks) ning sadamates ja veeteedel. 
c) Punktis 1 sätestatud turustamise keeldu ei 
kohaldata puidu suhtes , mida on töödeldud 
kande 31 punktides a–i loetletud ainetega enne 31. detsembrit 2002 ning mida turustatakse kasutatud kujul taaskasutamise eesmärgil.  
L 396/428 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
i) madalatemperatuuriline 
tõrvaõli, leeliseline; ekstraheerimisjäägid (kivisüsi), madalatemperatuurse kivisöetõrva leelis 
CAS nr 122384-78-5 EINECS nr 310-191-5 3. Punkti 2 alapunktides b ja c osutatud töödeldud 
puitu ei tohi siiski kasutada: 
– mis tahes otstarbega hoonete 
siseviimistlusel, 
– mänguasjades, – mänguväljakutel, – parkides, aedades ning puhke- ja muudes 
vabaõhurajatistes, kus on olemas oht, et puit puutub sageli kokku inimese nahaga, 
 – aiamööbli, nt piknikulaudade 
valmistamiseks, 
– valmistamaks, kasutamaks ja töötlemaks: 
– kasvatamiseks ette nähtud anumaid, – pakendeid, mis võivad kokku 
puutuda inimestele ja/või loomadele tarvitamiseks ette nähtud tooraine, 
vahesaaduste või valmistoodetega, 
– muid materjale, mis võivad eespool 
nimetatud tooteid saastada. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/429 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
32. Kloroform 
CAS nr 67-66-3 EINECS nr 200-663-8 
33. Süsiniktetrakloriid 
CAS nr 56-23-5 EINECS nr 200-262-8 
34. 1,1,2-trikloroetaan 1. Ei tohi kasutada ainetes ja valmististes, mida 
turustatakse müügiks elanikkonnale, ja/või difusioonirakendustes, nagu näiteks pindade ja riide puhastamine, kui loetletud ainete sisaldus on 0,1 massiprotsenti või üle selle. 
2. Ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe 
klassifitseerimist, pakend amist ja märgistamist 
käsitlevate muude ühendus e sätete kohaldamist, 
peab selliste ainete ja va lmististe, mis sisaldavad 
neid kontsentratsioonis 0, 1 massiprotsenti või üle 
selle, pakendil olema järgmine loetav ja kustutamatu märge: 
CAS nr 79-00-5 
EINECS nr 201-166-9 "Üksnes tööstuslikuk s kasutamiseks". 
Erandina ei kohaldata seda sätet: 
L 396/430 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
35. 1,1,2,2-tetrakloroetaan 
CAS nr 79-34-5 EINECS nr 201-197-8 
36. 1,1,1,2-tetrakloroetaan 
CAS nr 630-20-6 
37. pentakloroetaan 
CAS nr 76-01-7 EINECS nr 200-925-1 
38. 1,1-dikloroetüleen 
CAS nr 75-35-4 EINECS nr 200-864-0 
39. 1,1,1-trikloroetaan, metüülkloroform 
CAS nr 71-55-6 EINECS nr 200-756-3 a) direktiivides 2001/82/EÜ ning 2001/83/EÜ 
määratletud meditsiini- ja veterinaartoodete suhtes; 
b) direktiivis 76/768/EMÜ määratletud 
kosmeetikatoodete suhtes. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/431 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
40. Ained, mis vast avad direktiivis 
67/548/EMÜ sisalduvatele tuleohtlikkuse kriteeriumidele ning mis klassifitseeritakse tuleohtlike, väga tuleohtlik e või äärmiselt 
tuleohtlikena, olen emata sellest, kas 
nad sisalduvad nimetatud direktiivi I lisas või mitte. 1. Ei tohi kasutada iseseisva ainena ega valmististe 
kujul aerosoolpakendites, mis viiakse elanikkonna jaoks turule näiteks järgmisena nimetatud 
meelelahutuslikul  või dekoratiivs el eesmärgil: 
– põhiliselt kaunistamiseks ette nähtud 
tooted metalse sära andmiseks, 
– kunstlumi ja -härmatis, – pilapadjad, 
L 396/432 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 – serpentiinaerosoolid, 
– ekskrementide imitatsioonid, – pidupasunad, – dekoratiivhelbed ja -vahud, – kunstlikud ämblikuvõrgud, – haisupommid, – muud sarnased tooted 2. Ilma, et see piiraks ohtlike ainete 
klassifitseerimist ja mä rgistamist käsitlevate 
ühenduse muude sätete kohaldamist, peavad eespool osutatud aerosoolide pakendil olema loetavalt ja kustutamatult järgmised sõnad: "Üksnes kutsealaseks kasutamiseks". 
3. Erandina ei kohaldat a punkte 1 ja 2 nõukogu 
20. mai 1975. aasta direktiivi 75/324/EMÜ aerosoole käsitlevate l iikmesriikide õigusaktide 
ühtlustamise kohta
4 artiklis 9a osutatud aerosoolide 
suhtes. 
4. Punktides 1 ja 2 osutatud tooteid ei turustata, kui 
nad ei vasta kindlaksmääratud nõuetele. 
41. Heksakloroetaan 
CAS nr 67-72-1 EINECS nr 200-6664 Ei tohi kasutada mittera udmetallide tootmisel ega 
töötlemisel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/433 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
42. Klooritud alkaanid, C 10–C13, (lühikese 
ahelaga klooritud parafiinid) (SCCP) 
EINECS nr 287-476-5 Ei tohi ainetena või muude ainete või valmististe 
koostisosadena turule viia, kui klooritud alkaanide kontsentratsioon on üle 1%: 
– metallitöötlemises, – naha pehmitamiseks rasvaga. 
43. Asovärvid  1. Asovärve, mis ühe või enama asorühma 
lõhustumisel võivad ühe või ro hkem 8. liites 
loetletud aromaatsetest amiinidest vabastada 
avastatavas kontsentratsioonis, s.t üle 30 ppm lõpptoodetes või nende värvitud osades vastavalt 10. liites loetletud katsemeeto ditele, ei tohi kasutada 
tekstiil- ja nahktoodetes,  mis võivad sattuda 
otsesesse ja pikaajalisse kokkupuutesse inimese naha või suuõõnega, nagu näiteks: 
– rõivad, voodipesu, kä terätid, tupeed või 
šinjoonid, parukad, kübarad, salvrätid ja muud hügieenitarbed, magamiskotid, 
– jalatsid, kindad, ke llarihmad, käekotid, 
rahakotid ja -taskud, portfellid, istmekatted, kaelas kantavad rahakotid, 
– tekstiilist või nahast  mänguasj ad ning 
mänguasjad, millel on tekstiil- või 
nahkrõivad, 
– lõpptarbijale kasutami seks ettenähtud lõng 
ja kangas. 
2. Lisaks ei tohi  punktis 1 osutatud tekstiil- ja 
nahktooteid turule viia, kui need ei vasta nimetatud punktis sätestatud nõuetele. 
L 396/434 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 3. Asovärve, mis sisa lduvad 9. liites toodud 
asovärvide loetelus, ei tohi turule viia ega kasutada tekstiil- või nahktoodete värvimisel ainena või 
valmistise koostisosana suuremas kontsentratsioonis kui 0,1 massiprotsenti. 
4. Komisjon vaatab asovär ve käsitlevad sätted läbi 
uute teaduslike teadmiste valguses. 
44. Difenüüleetri pentabromoderivaat 
C12H5Br5O  1. Ainet ei tohi turustad a või kasutada iseseisva 
ainena ega teiste valmistis te koostisosana, kui selle 
sisaldus on üle 0, 1 massiprotsendi. 
2. Tooteid ei tohi turustad a, kui tooted või nende 
põlemist aeglustavad osad  sisaldavad kõnealust 
ainet üle 0,1 massiprotsendi. 
45. Difenüüleetri oktabromoderivaat 
C12H2Br8O  1. Ainet ei tohi turustad a või kasutada iseseisva 
ainena ega teiste ainete või valmististe koostisosana, 
kui selle sisaldus on üle 0,1 massiprotsendi. 
2. Tooteid ei tohi turustad a, kui tooted või nende 
põlemist aeglustavad osad  sisaldavad kõnealust 
ainet üle 0,1 massiprotsendi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/435 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
46. a) Nonüülfenool C 6H4(OH)C 9H19 
b) Nonüülfenooletoksülaat 
(C2H4O) nC15H24O   Ainet ei tohi turustada või kasutada iseseisva ainena 
ega teiste valmistis te koostisosana, kui  selle sisaldus 
on 0,1 massiprotsenti või üle selle, järgmisel otstarbel: 
1) tööstushoonete ja ametiasutuste puhastus, 
v.a: 
– kontrollitavad suletud 
kuivpuhastussüsteemid, mille puhul 
vedelad puhastustooted ringlusse 
võetakse või põletatakse, 
– eritöötlusega puhastussüsteemid, mille 
puhul vedelad puhastustooted ringlusse 
võetakse või põletatakse; 
2) olmepuhastus; 
3) tekstiili ja naha  töötlemine, v.a: 
– töötlemine, mille puhul jäätmeid 
heitvette ei heideta, 
– eritöötlusega süst eemid, mille puhul 
kasutatavat vett eelnev alt töödeldakse, et 
enne reovee biopuh astust orgaaniline 
osa täielikult eemaldada (lambanahkade 
rasvaärastus); 
L 396/436 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
 4) rasvaemulgaato r lüpsiseadmetes; 
5) metallitöötlemine, v.a: 
– kasutamine kontrollitavates suletud 
süsteemides, mille  puhul vedelad 
puhastustooted ringlusse võetakse või 
põletatakse; 
6) tselluloosi ja pa beri valmistamine; 
7) kosmeetikatooted; 
8) muud isikliku hügieeni tooted, v.a: 
– spermitsiidid; 
9) pestitsiidide ja biotsiidide abiained. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/437 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
47. Tsement 
 1. Tsementi ja tsem enti sisaldavaid valmistisi ei või 
kasutada ega turule viia, kui need hüdraadituna sisaldavad tsemendi kuivaine kogumassist üle 0,0002 massiprotsendi lahustuvat kroomi (VI). 
2. Kui kasutatakse redutseer ijaid, siis ilma et see 
piiraks ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse muude sätete kohaldamist, tuleb tsemendi või tsementi sisaldavate va lmististe pakenditele 
loetavalt ja kustum atult märkida teave 
pakendamiskuupäeva, ladustamistingimuste ja ladustusperioodi kohta, mi s on vajalik redutseerija 
aktiivsuse säilitami seks ja lahustu va kroomi (VI) 
sisalduse hoidmiseks allpool punktis 1 osutatud piirmäära. 
3. Erandina ei kohaldata pun kte 1 ja 2 turuletoomise 
ja kasutamise suhtes seoses kontrollitavate ja täielikult automatiseeritu d protsessidega, mille 
korral tsementi ja tsemen ti sisaldavaid segusid 
käideldakse üksnes masinatega ning nende kokkupuutumine nahaga ei ole võimalik. 
L 396/438 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
48. Tolueen 
CAS nr 108-88-3  Ainet ei tohi turustada või kasutada iseseisva ainena 
ega teiste valmististe koostisosana üldsusele 
müügiks mõeldud liimides ja aerosoolvärvides, kui 
selle sisaldus on 0,1 massiprotsenti või üle selle. 
Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 
15. juunist 2007.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/439 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
49. Triklorobenseen 
CAS nr 120-82-1 Ainet ei tohi turustada või kasutada iseseisva ainena 
ega teiste valmististe koostisosana, kui selle 
sisaldus on 0,1 massiprotsenti või üle selle ühegi kasutusala puhul, välja arvatud: 
– sünteesi vaheainena või 
– protsessi lahustina suletud keemilistes 
rakendustes kloorimisreaktsioonide läbiviimiseks või 
– 1,3,5 - trinitro - 2,4,6 - triaminobenseeni 
(TATB) valmistamisel. 
Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 
15. juunist 2007.  
L 396/440 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
50. Polütsüklilised aromaatsed 
süsivesinikud (PAH) 
1. Benso(a)püreen (BaP) 
CAS nr 50-32-82.  Benso(e)püreen (BeP) CAS nr 192-97-2 3. Benso(a)antratseen (BaA) CAS nr 56-55-3 4. Krüseen (CHR) CAS nr 218-01-9 5. Benso(b)fluoranteen (BbFA) CAS nr 205-99-2 6. Benso(j)fluoranteen (BjFA) CAS nr 205-82-3 7. Benso(k)fluoranteen (BkFA) CAS nr 207-08-9 8. Dibenso(a, h)antratseen (DBAhA) CAS nr 53-70-3 1. Ekstenderõlisid ei tohi turustada ega kasutada 
rehvide või rehvide osade valmistamisel, kui need sisaldavad: 
– üle 1 mg/kg benso(a)püreeni või 
– üle 10 mg/kg kõiki lo etletud polütsüklilisi 
aromaatseid süsive sinikke kokku. 
Neist piiridest loetakse kinni peetuks, kui 
polütsükliliste arom aatsete ühendite  ekstrakt on 
väiksem kui 3 massiprotsenti mõõdetuna Institute of Petroleum’i standardi IP 346: 1998 järgi (polütsükliliste aromaatsete ühe ndite määramine 
kasutamata baasmäärdeõlides ja asfalteenidevabades naftafraktsioonides – dimetüülsulfoksiidi ekstraktsiooni murdumisnäitaja meetod), tingimusel, et  tootja või importija 
kontrollib benso(a)püreeni ja loetletud polütsükliliste arom aatsete süsivesinike sisalduse 
vastavust piirsisaldustele ning mõõdetud väärtuste korrelatsiooni polütsüklili ste aromaatsete ühendite 
ekstraktiga iga 6 kuu järel või pärast iga suuremat 
muudatust töökorras/tootmi ses vastavalt sellele, 
kumb varem ette tuleb. 
2. Lisaks ei tohi turustada pärast 1. jaanuari 2010 
valmistatud rehve ja pr otekteerimiseks mõeldud 
turviseid, kui ekstenderõlide sisaldus nendes ületab lõikes 1 toodud piirsisaldusi. 
Neist piiridest loetakse kinni peetuks, kui 
vulkaniseeritud kummiühendid ei ületa prootonite signaalide põhjal piirväärtust 0,35%, mõõdetuna ja arvutatuna vastavalt ISO standardile 21461 (vulkaniseeritud kummi – õli aromaatsuse määramine vulkaniseeritud kautšukisegudes). 
3. Erandina ei kohaldata lõiget 2 protekteeritud 
rehvide suhtes, kui nende turvis ei sisalda ekstenderõlisid, mis ület avad lõikes 1 toodud 
piirmäärasid. 
4. Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 
1. jaanuarist 2010. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/441 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
51. Järgmised ftalaadid (või muud CASi 
ja EINECSi numbr itega ained, mis 
hõlmavad vastavat ainet):  
bis(2-etüülheksüül)ftalaat (DEHP) 
CAS nr 117-81-7 EINECS nr 204-211-0 dibutüülftalaat (DBP) CAS nr 84-74-2 EINE CS nr 201-557-4 
bensüülbutüülftalaat (BBP) CAS nr 85-68-7 EINE CS nr 201-622-7 Ei tohi kasutada ainetena või valmististe 
koostisosana rohkem kui 0,1% plastifitseeritud materjali massist mänguasjades ja lapsehooldusvahendites.
1 
Mänguasju ja lapsehoo ldusvahendeid, milles 
loetletud ftalaatide kontsentratsioon ületab 0,1% plastifitseeritud materja li massist, ei ole lubatud 
turustada. 
Komisjon hindab 16. jaanuariks 2010 ümber 
käesoleva punktiga seoses sätestatud meetmed, võttes arvesse uusi tead uslikke andmeid selliste 
ainete ning nende asendaja te kohta, ja kui see on 
põhjendatud, tuleb kõnealuseid meetmeid vastavalt muuta. 
                                                 
1 Käesoleva punkti tähenduses on lapsehooldusva hend toode, mis on ette nähtud lapse uinumise, 
rahustamise, hügieeni või to itmise hõlbustami seks või imemise lapsele hõlpsamaks 
muutmiseks. 
L 396/442 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Aine, ainerühma või valmistise nimetus Piirangu tingimused 
52. Järgmised ftalaadid (või muud CASi 
ja EINECSi numbr itega ained, mis 
hõlmavad vastavat ainet): 
diisoqnonüülftalaat (DINP) 
CAS nr 28553-12-0 ja 68515-48-0 EINECS  
nr 249-079-5 ja 271-090-9 diisodetsüülftalaat (DIDP) CAS nr 26761-40-0 ja 68515-49-1 EINECS  
nr 247-977-1 ja 271-091-4 di-n-oktüülftalaat (DNOP) CAS nr 117-84-0 EINECS nr 204-214-7 Ei tohi kasutada ainetena või valmististe 
koostisosana rohkem kui 0,1% plastifitseeritud materjali massist mänguasjades ja lapsehooldusvahendites,
1 mida laps saab suhu 
panna. 
Mänguasju ja lapsehoo ldusvahendeid, milles 
loetletud ftalaatide kontsentratsioon ületab 0,1% plastifitseeritud materja li massist, ei ole lubatud 
turustada. 
Komisjon hindab 16. jaanuariks 2010 ümber 
käesoleva punktiga seoses sätestatud meetmed, võttes arvesse uusi tead uslikke andmeid selliste 
ainete ning nende asendaja te kohta, ja kui see on 
põhjendatud, tuleb kõnealuseid meetmeid vastavalt muuta. 
________________ 
1 EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1). 
2 Krüsotiilil on kaks CAS numbrit, kooskõlastatud Eu roopa Kemikaalide Bürooga. 
3 Nõukogu 23. juuli 1987 . aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 ta riifi- ja statis tikanomenklatuuri 
ning ühise tollitariifistiku koh ta (EÜT L 256, 7. 9.1987). Määrust on  viimati muudetud 
määrusega (EÜ) nr 426/2006 ( ELT L 79, 16.3 .2006, lk 1). 
4 EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40. Direktiivi on viimati muudetud  määrusega (EÜ) nr 807/2003 
(ELT L 122, 16.5.2003, lk 36). 
                                                 
1 Käesoleva punkti tähenduses on lapsehooldusva hend toode, mis on ette nähtud lapse uinumise, 
rahustamise, hügieeni või to itmise hõlbustami seks või imemise lapsele hõlpsamaks 
muutmiseks.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/443 
 1.–6. liide  
EESSÕNA Veerupealdiste selgitused 
Ained: Ainete kohta on kasutatud samu  nimetusi kui dire ktiivi 67/548/EM Ü I lisas. Võimaluse korral 
on ohtlike ainete kohta antud nende nimetuse d EINECSi ( European Inventory of Existing 
Commercial Chemical Substances  e Euroopa olemasolevate kauband uslike ainete loetelu) või 
ELINCSi ( European List of Notified Chemic al Substances  e Euroopa teavitatud uute 
keemiliste ainete loetelu)  järgi. Need on tabelis märgitud EÜ numbritena. Muud kanded, mida 
ei ole EINECSis ega ELINCSis  loetletud, on tähistatud rahvusvaheliselt tunnustatud 
keemiliste nimetustega (n t ISO, IUPAC). Mõnel juhul on li satud ka üldkasutatav nimetus. 
Indeksinumber: 
Indeksinumber on ainele direktiivi 67/548/EMÜ  I lisas antud tunnusk ood. Ained on liites 
loetletud vastavalt se llele indeksinumbrile. 
L 396/444 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 EINECS number: 
Iga EINECSs toodud aine jaoks on olemas tunnuskood. Kood algab numbritega 200-001-8. 
ELINCS number: Iga direktiivi 67/548/EM Ü alusel teavitatud uue aine jaok s on olemas tunnuskood, mis on 
avaldatud ELINCSs. Kood al gab numbritega 400-010-9. 
CAS number: Chemical Abstracts Service ’i (CAS) numbrid on ainetele an tud selleks, et hõlbustada nende 
ainete identifitseerimist. 
Märkused: Märkuste täieliku teksti võib leida direktiivi 67/5 48/EMÜ I lisa eessõnas. 
Käesoleva määruse kohaldamisel tu leb arvestada järgmisi märkusi: 
Märkus A: 
Aine nimetus peab esinema etik etil ühe direktiivi 67/548/EMÜ I lis as esitatud märgistuse 
kujul (vt nimetatud direktiivi artikli 23 lõike 2 punkti a). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/445 
 Direktiivi 67/548/EMÜ I lisas kasutatakse mõni kord üldkirjeldusi, näiteks "… ühendid" või 
"… soolad". Sellisel juhu l peab tootja või mis tahes teine isik, kes sellist ainet turule viib, 
märkima etiketile korrektse nime tuse, võttes täpselt arvesse nimetatud li sa eessõna peatükki 
"Nomenklatuur". 
Samuti sätestatakse direktiivig a 67/548/EMÜ, et iga aine kohta kasutatavad sümbolid, 
ohumärgid ning R- ja S-laused on samad, mis on esitatud nimeta tud direktiivi I lisas 
(nimetatud direktiivi artikli 23  lõike 2 punktid c, d ja e). 
Mõnda konkreetsesse direktiivi 67/548/EMÜ I lisaga hõlmatud ainerühma kuuluvate ainete 
puhul kasutatavad sümbolid, oh umärgid ning R- ja S-laused  on samad, mis on esitatud 
nimetatud lisa asjak ohase kande all. 
Rohkem kui ühte direktiivi 67/ 548/EMÜ I lisaga hõlmatud ainerühma kuuluvate ainete puhul 
kasutatavad sümbolid, ohumärgid ni ng R- ja S-laused on sama d, mis on esitatud nimetatud 
lisa mõlema asjakohase kande all. Kui sama ohtu käsitle vas kahes kandes on esitatud kaks 
erinevat klassifikatsiooni, kasutatakse tõsi semat ohtu kajastavat klassifikatsiooni.  
Märkus C: Mõningaid orgaanilisi aineid või b turustada kas spetsiifiliste isomeeride kuj ul või mitme 
isomeeri seguna. 
L 396/446 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Märkus D: 
Teatavaid aineid, mis võivad kergesti iseeneslikul t polümeriseeruda või la guneda, turustatakse 
tavaliselt stabiliseeritud kujul. Se llisel kujul on need loetletud direktiivi 67/5 48/EMÜ I lisas. 
Siiski turustatakse neid aineid  mõnikord ka stabiliseerimata kuju l. Sellisel juhul  peab tootja 
või mis tahes muu isik, kes seda ainet turustab, märkima etiketile aine nimetuse järele sõna 
"stabiliseerimata". 
Märkus E: Inimeste tervisele spetsiifilise mõjuga ained (vt dire ktiivi 67/548/EMÜ VI li sa 4. peatükki), 
mis on klassifitseeritud 1. või 2. kategooria  kantserogeenseteks, mutageenseteks ja/või 
reproduktiivtoksilisteks, varustatakse märkuseg a E, kui need on samuti klassifitseeritud kui 
väga toksilised (T+) , toksilised (T) või ka hjulikud (Xn). Nende ainete puhul eelneb 
riskilausetele R20, R21,  R22, R23, R24, R25, R26, R27, R2 8, R39, R68 (kah julik), R48 ja 
R65 ning kõikidele nende riskilausete kombinatsioonidele sõna "samuti". 
Märkus H: Selle aine klassifikats iooni ja etiketti kasu tatakse ohtliku/ohtlike omadus(t)e puhul, mida 
tähistatakse riskilause(te)ga koos näidatud ohuk ategooria(te)ga. Direktiivi 67/548/EMÜ artikli 
6 nõudeid kõnealuse aine tootjatele, levitaja tele ja importijatele kohaldatakse kõikidele 
muudele klassifitseerimise ja märgistamise aspektidele. Lõp lik etikett peab vastama direktiivi 
67/548/EMÜ VI lisa 7. ja os esitatud nõuetele. 
Käesolev märkus kehtib teatavat e söest ja naftast saadud ainete  kohta ja teatavate direktiivi 
67/548/EMÜ I lisas esitatud ai nerühmade kannete kohta.  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/447 
 Märkus J: 
Ainet ei pea klassifitseerima kantserogeenseks, kui saab tõendada, et ai ne sisaldab alla 0,1 
massiprotsendi benseeni (EINECSi nr 200-753-7). 
Märkus K: Ainet ei pea klassifitseerima kantserogeenseks või mutageenseks, kui saab tõendada, et aine 
sisaldab alla 0,1 massiprotsendi 1,3-butadie eni (EINECSi nr 203-450-8). Kui ainet ei 
klassifitseerita kantserogeenseks või mutag eenseks, kohaldatakse selle suhtes vähemalt S-
lauseid (2-)9-16. Käesolev märkus kehtib t eatavate direktiivi 67/5 48/EMÜ I lisas esitatud 
komplekssete naftast s aadud ainete puhul. 
Märkus L: Ainet ei pea klassifitseerima kantserogeenseks, kui saab tõendada, et ai ne sisaldab alla 3% 
DMSO ekstrakti, mõõdet una IP 346-meetodiga. 
Märkus M: Ainet ei pea klassifitseerima kantserogeenseks, kui saab tõendada, et se e aine sisaldab alla 
0,005 massiprotsendi benso(a)püre eni (EINECSi nr 200-028-5). 
L 396/448 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Märkus N: 
Ainet ei pea klassifitseerima kantserogeenseks, kui on teada aine rafin eerimise kõik etapid ja 
kui on võimalik tõendada, et lä hteaine ei ole kantserogeen. 
Märkus P: Ainet ei pea klassifitseerima kantserogeenseks , kui saab tõendada, et  aine sisaldab alla 
0,1 massiprotsendi benseeni (EINECSi nr 200-753-7). 
Märkus R: Kiude ei pea klassifitseerima kantserogeense teks, kui nende kiudude pikkusega kaalutud 
diameetri geomeetrilise ke skmise ja kahekordse stan dardhälbe vahe on üle 6 μm. 
Märkus S: Direktiivi 67/548/EMÜ artikli 23 kohaselt ei ole selle aine jaoks märgistust vaja (vt nimetatud 
direktiivi VI lisa 8. jagu). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/449 
 1. liide 
Punkt 28 – Kantserogeensed ained: 1. kategooria 
Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kroom(VI)trioksiid 024-001- 00-0 215-607-8 1333-82-0 E 
Tsinkkromaadid, sealhulgas 
tsinkkaaliumkromaat 024-007-00-3    
Nikkelmonooksiid 028-003- 00-2 215-215-7 1313-99-1  
Nikkeldioksiid 028-004-00- 8 234-823-3 12035-36-8  
Dinikkeltrioksiid 028-005- 00-3 215-217-8 1314-06-3  
Nikkelsulfiid 028-006-00- 9 240-841-2 16812-54-7  
Nikkelsubsulfiid 028-007- 00-4 234-829-6 12035-72-2  
Diarseentrioksiid; arseentrioksiid  033-003-00-0 215-4 81-4 1327-53-3  
Arseenpentoksiid; arseenoksiid 033-004-00-6 215-1 16-9 1303-28-2  
Arseenhape ja selle so olad 033-005-00-1    
Pliivesinikarsenaat 082-0 11-00-0 232-064- 2 7784-40-9  
L 396/450 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
203-448-7 [1] 106-97-8 [1] 
Butaan [sisaldab ≥ 0,1% butadieeni 
(203-450-8)] [1] 
Isobutaan [sisaldab ≥ 0,1% butadieeni 
(203-450-8)] [2]  601-004-01-8 
200-857-2 
[2] 75-28-5 [2] C, S  
1,3-butadieen  601-013-00- X 203-450-8 106-99-0 D  
Benseen 601-020-00-8 200-753-7 71-43-2 E 
Trietüülarsenaat 601-067- 00-4 427-700-2 15606-95-8  
Vinüülkloriid; kloroetüleen  602-023-00-7 200-831-0 75-01-4  
Bis(klorometüül)eeter 603-0 46-00-5 208-832-8 542-88-1  
Klorometüül-metüüleeter; 
klorodimetüüleeter 603-075-00-3 203-4 80-1 107-30-2  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/451 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
2-naftüülamiin; beeta-naftüülam iin 612-022-00-3 202-080-4 91-59-8 E 
Bensidiin 4,4 ′-diaminobifenüül; 
bifenüül-4,4 ′-üleendiamiin 612-042-00-2 202-199-1 92-87-5 E 
Bensidiini soolad 612-070-00-5    
2-naftüülamiini soolad 612-071-00-0 209-030-
0[1] 
210-313-
6[2] 553-00-4[1] 
612-52-2[2]  
Bifenüül-4-üülamiin; ksenüülamiin; 
4-aminobifenüül 612-072-00-6 202-177-1 92-67-1  
Bifenüül-4-üülamiini soolad; 
ksenüülamiini soolad; 4-aminobifenüü li soolad 612-073-00-1    
Tõrv, kivisüsi; kivisöetõrv 
(Kivisöe utmise kõrvalsaadus. 
Peaaegu musta värvi pooltahke aine. Aromaatsete süsivesinike, fenooliühendite, lämmastikaluste ja tiofeeni keeruline segu.) 648-081-00-7 232-3 61-7 8007-45-2  
L 396/452 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrv, kivisüsi, kõr gtemperatuuriline; 
kivisöetõrv 
(Kondensatioonisaadus, mis saadakse 
kivisöe kõrgtemperatuursel (üle 700°C) utmisel eralduva gaasi jahutamisel kuni välistemperatuurini. Veest tihedam musta värvi viskoosne vedelik. Koosneb põhiliselt kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike keerulisest segust. Võib sisaldada väikestes kogustes fenooliühendeid ja aromaatseid lämmastikaluseid.) 648-082-00-2 266-024- 0 65996-89-6  
Tõrv, kivisüsi, 
madalatemperatuuriline; kivisöeõli 
(Kondensatsioonisaadus, mis 
saadakse kivisöe madaltemperatuurilisel (alla 700°C) utmisel tekkiva gaasi jahutamisel umbes välistemperatuurini. Veest tihedam musta värvi viskoosne vedelik. Koosneb põhiliselt kondenseerunud tuumaga aromaatsetest süsivesinikest, fenooliühenditest, aromaatsetest lämmastikalustest ja nende alküülderivaatidest.) 648-083-00-8 266-025- 6 65996-90-9  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/453 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrv, pruunsüsi; 
(Pruunsöetõrvast destilleeritud õli. 
Koosneb põhiliselt alifaatsetest, nafteensetest ja ühe- kuni kolmetsüklilistest aromaatsetest 
süsivesinikest, nende alküülderivaatidest, heteroaromaatsetest ühenditest ning ühe- ja kahetsüklilistest fenoolidest, mille keemispiirid  on ligikaudu 
150°C ja 360°C vahel.) 648-145-00-4 309-885- 0 101316-83-0  
Tõrv, pruunsüsi, 
madalatemperatuuriline; 
(Pruunsöe madalal temperatuuril 
koksistamisel ja madalal temperatuuril gaas istamisel saadud 
tõrv. Koosneb põhilis elt alifaatsetest, 
nafteensetest ja tsüklilistest aromaatsetest süsivesinikest, heteroaromaatsetest süsivesinikest ja 
tsüklilistest fenoolidest.) 648-146-00-X 309-886- 6 101316-84-1  
Destillaadid (nafta), kerged 
parafiinsed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse toornafta atmosfäärirõhul destilleerimise jäägi vaakumdestilleerimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt suurel määral küllastunud alifaatseid süsivesinikke, mis harilikult esinevad selles toornafta destilleer imisvahemikus.) 649-050-00-0 265-051- 5 64741-50-0  
L 396/454 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), rasked 
parafiinsed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse toornafta atmosfäärirõhul destilleerimise jäägi vaakumdestilleerimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt suurel määral küllastunud alifaatseid süsivesinikke.) 649-051-00-6 265-052- 0 64741-51-1  
Destillaadid (nafta), kerged 
nafteensed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse toornafta atmosfäärirõhul destilleerimise jäägi vaakumdestilleerimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-052-00-1 265-053- 6 64741-52-2  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/455 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), rasked 
nafteensed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse toornafta atmosfäärirõhul destilleerimise jäägi vaakumdestilleerimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-053-00-7 265-054- 1 64741-53-3  
Destillaadid (nafta), happega 
töödeldud rasked  nafteensed; 
rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse rafinaad ina väävelhappega 
töötlemise protsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-054-00-2 265-117- 3 64742-18-3  
L 396/456 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), happega töödeldud kerged nafteensed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse rafinaad ina väävelhappega 
töötlemise protsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-055-00-8 265-118- 9 64742-19-4  
Destillaadid (nafta), happega 
töödeldud rasked  parafiinsed; 
rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse rafinaad ina väävelhappega 
töötlemise protsessist. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures.) 649-056-00-3 265-119- 4 64742-20-7  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/457 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), happega töödeldud kerged parafiinsed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse rafinaad ina väävelhappega 
töötlemise protsessist. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures.) 649-057-00-9 265-121- 5 64742-21-8  
Destillaadid (naf ta), keemiliselt 
neutraliseeritud rasked parafiinsed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töötlusprotsessist. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m2.s-1 40°C juures. See sisaldab 
suhteliselt suurel määral alifaatseid süsivesinikke.) 649-058-00-4 265-127- 8 64742-27-4  
L 396/458 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), keemiliselt 
neutraliseeritud kerged parafiinsed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töö tlusprotsessis. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 
kuni C 30, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 
m2.s-1 40°C juures.) 649-059-00-X 265-128- 3 64742-28-5  
Destillaadid (naf ta), keemiliselt 
neutraliseeritud rasked nafteensed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töö tlusprotsessis. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähemalt 19 10-6 m2.s-1 
40°C juures. Sisald ab suhteliselt 
vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-060-00-5 265-135- 1 64742-34-3  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/459 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), keemiliselt 
neutraliseeritud kerged nafteensed; rafineerimata või väherafineeritud baasnafta 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töö tlusprotsessis. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C15 kuni C30, mood ustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 m2.s-1 40°C juures. Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-061-00-0 265-136- 7 64742-35-4  
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiini propaanieraldaja tipugaas, C3-rikas, happevaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud süsivesinike fraktsioneerimisel ning mida töödeldakse happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C2 kuni C4, valdavalt C3.) 649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiline 
krakkimisseade; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 H, K 
L 396/460 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiline krakkimisseade, C
1-5-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 6, 
valdavalt C 1 kuni C 5.) 649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
polümeriseeritud tööstusbensiini stabilisatsioonis eadme tipugaas, C
2-4-
rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
polümeriseeritud tööstusbensiini fraktsioneerival stabiliseerimisel. 
Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus 
C
2 kuni C 6, valdavalt C 2 kuni C 4.) 649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütilise 
reformingu seadmest, C 1-4-rikas; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise reformingu produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 6, 
valdavalt C 1 kuni C 4.) 649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/461 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 3-5 olefiinne-
parafiinne alküüli misseadme toide; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega olefiinsete ja 
parafiinsete süsivesinike segu süsiniku aatomite arvuga vahemikus 
C
3 kuni C 5, mida kasutatakse toitena 
alküülimisel. Välisõhu temperatuur tavaliselt ületab nende segude kriitilise temperatuuri.) 649-067-00-3 270-765-5 68477-83-8 H, K 
Gaasid (nafta), C4-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise fraktsioonimise produktide destillatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, 
valdavalt C 4.) 349-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 H, K 
Gaasid (nafta), 
deetaniseerimisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide  destillatsioonil. 
Sisaldab peamiselt etaani ja etüleeni.) 649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 H, K 
L 396/462 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), isobutaanieraldamiskolonni tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  butaani-buteeni 
voo atmosfääride stillatsioonil. 
Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 4.) 649-070-00-X 270-769-7 68477-87-2 H, K 
Gaasid (nafta), 
propaanieraldamiss eadme gaas, kuiv, 
propeenirikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide produktide destillatsioonil. Si saldab peamiselt 
propeeni, ka mõningal määral etaani ja propaani.) 649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 H, K 
Gaasid (nafta), 
propaanieraldamisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide produktide destillatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C4.) 649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/463 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), gaasi regenereerimistehase propaanieraldamisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse mitmesuguste süsivesinikevoogude fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 4, 
valdavalt propaanist.) 649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 H, K 
Gaasid (nafta), girb atol-seadme toide; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mida kasutatakse girbatol-seadme toitena vesiniksulfiidi eemaldamiseks. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C4.) 649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 H, K 
L 396/464 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), isomeeritud tööstusbensiini fraktsionaator, C4-rikas, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud puhastatud  õli ja termiliselt 
krakitud vaakumjääg i fraktsioneeriva 
destillatsiooni ko gujast; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud puhastatud  õli ja termiliselt 
krakitud vaakumjäägi fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini stabilisatsiooniabsor berist; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/465 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütilise krakkimise, reformingu ja hüdrodesulfureerimise kombineeritud seadmest eraldunud gaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise, katalüü tilise reformingu 
ja hüdrodesulfureerimise produktide fraktsioneerimisel, töödeldud happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini fraktsioneerimisseadme stabilisaatorist; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini fraktsioneerival stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 H, K 
L 396/466 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), küllastusgaaside töötlemisetehase segatud voog, C
4-
rikas;naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini, destillatsiooni jääkgaasi ja katal üütiliselt reformitud 
tööstusbensiini stab ilisaatori jääkgaasi 
fraktsioneerival stabilisatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni 
C6, valdavalt butaanist ja 
isobutaanist.) 649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 H, K 
Jääkgaas (nafta), küllastusgaaside 
kogumistehas, C 1-2-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini, de stillaadi jääkgaasi 
ja katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini stab ilisaatori jääkgaasi 
fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 5, 
valdavalt metaanis t ja etaanist.) 649-081-00-X 270-814-0 68478-33-1 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/467 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), vaakumdestillatsiooni jääkide termilise krakkimi se seadmest; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  vaakumjääkide 
termilisel krakki misel. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C5.) 649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 H, K 
Süsivesinikud, C 3-4-rikkad, nafta 
destillaat; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli destillatsioonil ja kondensatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni 
C5, valdavalt C 3 kuni C 4.) 649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 H, K 
Gaasid (nafta), laiafraktsioonilise 
otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
heksaanieraldamiskolonni eelfraktsioon; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kogu otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus valdavalt C
2 kuni C 6.) 649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 H, K 
L 396/468 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), hüdrokrakkimisseadme propaanieralduskolonni heitgaas, süsivesinikerikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrokrakkimisproduktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4.) Võib sisaldada vähesel hulgal ka 
vesinikku ja vesiniksulfiidi.) 649-085-00-1 271-001-3 68513-16-6 H, K 
Gaasid (nafta), kerge 
otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C6.) 649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 H, K 
Jäägid (nafta), alküülimiskolonnist, 
C4-rikkad; naftagaas 
(Keerulise koostisega jääk, mis 
saadakse mitmesugustest rafineerimisoperatsioonidest pärinevate voogude destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
4 kuni C 5, peamiselt but aanist, ning 
keeb temperatuuril vahemikus umbes -11,7°C–27,8°C.) 649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/469 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 1-4; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termilisel krakkimisel ja absorberioperatsioonidest ning toorõli destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4 ning on keemispiiridega umbes 
vahemikus -164°C kuni -0,5 °C.) 649-088-00-8 271-032-2 68514-31-8 H, K 
Süsivesinikud, C 1-4, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse süsivesinikgaaside demerkaptaniseerimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4 ning on keemispiiridega 
umbes vahemikus -164°C kuni -0,5°C.) 649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 H, K 
Süsivesinikud, C 1-3; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3 ning 
keemispiiridega umbes vahemikus -164°C kuni -42°C.) 649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 H, K 
Süsivesinikud, C 1-4, 
butaanieraldamisseadme fraktsioon; naftagaas 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 H, K 
L 396/470 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 1-5, märjad; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli destillatsioonil ja/või destillatsiooniko lonni gaasiõli 
krakkimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-092-00-X 271-624-0 68602-83-5 H, K 
Süsivesinikud, C 2-4; naftagaas 649-093-00-5 271 -734-9 68606-25-7 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/471 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 3; naftagaas 649-094-00-0 271 -735-4 68606-26-8 H, K 
Gaasid (nafta), alküülimisseadme 
toitegaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse gaasiõli katalüütilisel kra kkimisel. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C3 kuni C4.) 649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 H, K 
Gaasid (nafta), 
propaanieraldamisseadme põhjajääkide fraktsioneerimise heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse 
propaanieraldamisseadme põhjajääkide fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt butaanist, isobutaanist ja butadieenist.) 649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 H, K 
Gaasid (nafta), töötlemise heitgaaside 
segu; naftagaas 
(Mitmesugustest protsessidest saadav 
keerulise koostiseg a segu. Koosneb 
vesinikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C1 kuni C5.) 649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 H, K 
L 396/472 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiline krakkimine; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C3 kuni C5.) 649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 H, K 
Gaasid (nafta), C2-4, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  naftadestillaadi 
demerkaptaanimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud ja küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C2 kuni C4 ning keemispiiridega vahemikus umbes -51°C kuni -34°C.) 649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 H, K 
Gaasid (nafta), toornafta 
fraktsioneerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse toorõli fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-
100-00-1 27
2-871-7 6891
8-99-0 
H
, 
K
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/473 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), heksaanieraldamisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kombineeritud tööstusbensiini voogude fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 H, K 
Gaasid (nafta), kerge 
otsedestillatsiooni bensiini fraktsioneeriva stabilisaatori heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge otsedestillatsiooni bensiini fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 H, K 
Gaasid (nafta), tööstusbensiini 
unifitseeriva desulfureerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse tööstusbensiini unifitseerival desulfurisatsioonprotsessil ning eraldatakse saadud tööstusbensiinist. 
Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C1 kuni C4.) 649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 H, K 
L 396/474 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), ot sedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilise reformingu heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ning kogu väljavoolu fraktsioneerimisel. Koosneb metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 H, K 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise 
katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsiooniseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse C
3-C4 desorberi 
toite fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt C
3 süsivesinikest.) 649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 H, K 
Gaasid (nafta), ot sedestillatsiooni 
produktide stabiliseerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli destillatsiooni es imesest kolonnist 
saadava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4.) 649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/475 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiini butaanieraldamisseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini fraktsioneerimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4.) 649-107-00-X 273-169-3 68952-76-1 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud destillaatide ja tööstusbensiini stabilisatsioonisea dmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusben siini ja destillaadi 
fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4.) 649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 H, K 
Jääkgaas (nafta), termiliselt krakitud 
destillaatide, gaasiõli ja tööstusbensiini lahutusseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadak se termiliselt 
krakitud destillaatid e, tööstusbensiini 
ja gaasiõli eraldamisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 H, K 
L 396/476 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), termiliselt krakitud 
süsivesinike stabilisatsiooniseadmest, nafta koksistamine; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse nafta koksistamisprotsessist pärinevate termiliselt krakitud süsivesinike fraktsioneerival stabiliseerimisel. 
Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 H, K 
Gaasid (nafta), kergelt aurufaasis 
krakitud, butadieenikontsentraat; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
4.) 649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/477 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), ot sedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilise reformingu produktide stabilisatsiooniseadme tipugaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ja kogu väljavoolava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C4.) 649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 H, K 
Süsivesinikud, C 4; naftagaas 649-113-00-2 289 -339-5 27741-01-3 H, K 
Alkaanid, C 1-4, C3-rikkad; naftagaas 649-114-00- 8 292-456-4 90622 -55-2 H, K 
Gaasid (nafta), aurufaasilise 
krakkimise heitgaas, C 3-rikas; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasis krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
propeenist vähese propaanisisaldusega ning on keemispiiridega vahemikus umbes -70°C kuni 0°C.) 649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 H, K 
L 396/478 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 4, aurufaasilise 
krakkimise seadme destillaat; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga C
4, valdavalt 1-buteen ja 2-
buteen, sisaldades ka butaani ja isobuteeni, keemispiiridega umbes -12°C kuni 5°C.) 649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 H, K 
Naftagaasid, veeldatud, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse veeldatud naftagaasisegu demerkaptaniseerimisprotsessil merkaptaanide oksüdeerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt C
4 küllastatud ja 
küllastumata süsivesinikest.) 649-117-00-4 295-463-0 92045-80-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/479 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Rafinaadid (nafta), aurufaasis krakitud, C
4-fraktsioon, ekstraheeritud 
vaskammooniumatsetaadiga, C 3-5 ja 
C3-5 küllastumata, butadieenivabad; 
naftagaas 649-119-00-5 307-769-4 97722-19-5 H, K 
Gaasid (nafta), amiinsüsteemi 
toitegaas; töötlemise heitgaas 
(Amiinsüsteemi toitegaas 
vesiniksulfiidi eraldamiseks. Koosneb peamiselt vesinikust. Võib sisaldada ka süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, vesiniksulfiidi ning alifaatseid süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-112-00-0 270-746-1 68477-65-6 H, K 
Gaasid (nafta), benseeniseadme 
hüdrodesulfurisaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Benseeniseadmest pärinevad 
heitgaasid. Koosneb peamiselt vesinikust. Võivad sisaldada ka süsinikmonooksiidi ning süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6, sealhulgas benseeni.) 649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 H, K 
L 396/480 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), benseeniseadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse benseeniseadme gaaside retsirkuleerimisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos väikese koguse süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 H, K 
Gaasid (nafta), õlisegude 
destillatsiooni he itgaas, vesiniku-
lämmastikurikas; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse õlisegu destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
vesinikust ja lämmastikust koos vähese koguse süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini desorberi tipugaasid; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini stabilisatsioonil. Ko osneb vesinikust 
ja küllastatud süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/481 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 6-8 katalüütilise 
reformingu seadme ringlusgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse C
6-C8 toite 
katalüütilise refo rmim6se produktide 
destillatsioonil ning retsirkuleeritakse vesiniku konserveerimiseks. Koosneb peamiselt vesinikust. Võib sisaldada vähesel hulgal süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastikku ja süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-125-00-8 270-760-3 68477-80-5 H, K 
Gaasid (nafta), C 6-8 katalüütilise 
reformingu seadme st; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib C 6-C8 toite 
katalüütilise refo rmimise pr oduktide 
destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 5 ja 
vesinikust.) 649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 H, K 
L 396/482 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 6-8 katalüütilise 
reformingu sead me ringlusgaas, 
vesinikurikas; töötlemise heitgaas 649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 H, K 
Gaasid (nafta), C 2-ringlusgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesiniku ekstraheerimisel gaasivoost, mis koosneb peamiselt vesinikust koos väikese koguse lämmastiku, süsinikmonooksiidi, metaani, etaani ja eteeniga. Sisaldab valdavalt selliseid süsivesinikke nagu metaan, etaan ja 
eteen ning väikeses koguses vesinikku, lämmastikku ja süsinikmonooksiidi.) 649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 H, K 
Gaasid (nafta), kuiv, 
väävelvesinikurikas, gaasikontsentratsiooniseadme heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Kuivade gaaside segu, mis saadakse 
gaasikontsentratsiooniseadmest. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C3.) 649-129-00-X 270-774-4 68477-92-9 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/483 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), gaasikontsentraadi reabsorberi destill aat; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse gaasi kontsentreerimisreabsorberi kombineeritud gaasivoogude produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust, süsinikmonooksiidist, süsinikdioksiidist, lämmastikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus 
C
1 kuni C 3.) 649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 H, K 
Gaasid (nafta), vesinikuabsorberi 
heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse vesinikurikkast voost vesiniku absorbee rimisel. Koosneb 
vesinikust, süsinikmonooksiidist, lämmastikust ja metaanist koos 
vähese hulga C
2 süsivesinikega.) 649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 H, K 
Gaasid (nafta), vesinikurikas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse gaasina süsivesinikgaaside jahutamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, lämmastiku, metaani ja C
2 
süsivesinikega.) 649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 H, K 
L 396/484 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), eraldatud hüdrogeenimisseadme ringlusõlist, vesiniku-lämmastikur ikas; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse retsirkuleeritud hüdrogeenitud õlisegust. Koosneb peamiselt vesinikust  ja lämmastikust 
koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikega , mille süsiniku 
aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 H, K 
Gaasid (nafta), ringlusgaas, 
vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse retsirkuleeritud reaktorigaasidest. Sisaldab peamiselt vesinikku koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastiku, vesiniksulfiidi ja küllastatud alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/485 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), reforminguseadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Reforminguseadmetest saadav 
keerulise koostiseg a segu. Koosneb 
peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 H, K 
Gaasid (nafta), 
hüdroreforminguse adme heitgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust, metaanist ja etaanist koos vähese hulga vesiniksulfiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
3 kuni C 5.) 649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 H, K 
Gaasid (nafta), 
hüdroreforminguseadme heitgaas, vesiniku-metaanirikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust ja metaanist koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastiku ja küllast unud alifaatsete 
süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
2 kuni C 5.) 649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 H, K 
L 396/486 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), hüdroreforminguseadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsi nikmonooksiidi ja 
alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 H, K 
Gaasid (nafta), termilise krakkimise 
produktide destillatsioonist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse termilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, süsinikmonooksiidist, süsinikdioksiidist ja süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütilise 
krakkimise refraktsioneerimisabsorberist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide refraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3.) 649-140-00-X 270-805-1 68478-25-1 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/487 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini separaatorist; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini stabilisaatorist; t öötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini stabiliseerimisel. Ko osneb vesinikust 
ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 H, K 
Jääkgaas (nafta), kr akitud destillaatide 
hüdrogeenimisseadme gaasiseparaatorist; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse krakitud destillaatide hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb vesinikust ja küllastatud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 H, K 
L 396/488 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), hüdrodesulfureeritud otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
separaatorist; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini hüdrodesulfuriseerimisel. Koosneb vesinikust ja küllastatud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
reformitud otsedestillatsiooni tööstusbensiini stabilisaatori tipugaasid; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ning kogu väljavoolava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/489 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), reforminguseadme kõrgsurveaurusti heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
reformimisreaktori heitvedeliku kõrgrõhul aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 H, K 
Gaasid (nafta), reforminguseadme 
madalsurve auru sti heitgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
reformimisreaktori heitvedeliku madalrõhul aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 H, K 
Gaasid (nafta), na fta destillatsiooni 
heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse destillats ioonil gaasivoost, 
mis sisaldab vesinikku, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikke C
1 kuni C 6) või 
saadakse etaani ja propaani krakkimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 2, vesinikust, 
lämmastikust ja süsinikmonooksiidist.) 649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 H, K 
L 396/490 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), benseeniseadme hüdrogenisaatori pentaanieraldamisseadme tipugaasid; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
benseeniseadme toite hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul järgneva pentaanieraldamisega. Koosneb peamiselt vesinikust, etaanist ja propaanist koos vähese hulga lämmastiku, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
1 kuni C 6.) Võib sisaldada 
benseenijälgi.) 649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 H, K 
Gaasid (nafta), sekundaarabsorberi 
heitgaas, vedelfaasili se katalüütilise 
krakkimise produktide destillatsiooni tipugaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse vedelfaas ilise katalüütilise 
krakkimisprotsessi tipuproduktide fraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust, lämmastikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/491 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Naftaproduktid, töötlemisgaasid; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-151-00-X 271-750-6 68607-11-4 H, K 
Gaasid (nafta), 
hüdrokrakkimisseadme madalrõhuseparaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdrokrakkimisreaktori väljavoolu vedelik-aur separatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust ja küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 H, K 
Gaasid (nafta), töötlemisest; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse mitmesugustest naftatöötlemisoperatsioonidest. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 H, K 
L 396/492 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), bensiini reforminguseadme separaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse nafteenide keemilisel töötlemisel aromaatseteks ühenditeks. Koosneb vesinikust ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
2 kuni C 4.) 649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
hüdrogeenitud väävlirikka petrooleumi pentaanieemaldamise seadme heitgaas; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdrogeenitud petrooleumi depentaniseerival stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja  propaanist koos 
vähese hulga lämmastiku, vesiniksulfiidi, süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
4 kuni C 5.) 649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/493 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), väävlirikka petrooleumi katalüütilise hüdrogeenimisseadme aurusti heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse seadme aurustist väävlirikka petrooleumi hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt vesinikust ja metaanist koos 
vähese hulga lämmastiku, süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
2 kuni C 5.) 649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 H, K 
Gaasid (nafta), heitgaas, eraldatud 
stabiliseerimisseadme desulfuraatori vedelproduktidest; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse unifitseeriva desulfureerimisprotsessi vedelproduktist. Koosneb vesiniksulfiidist, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 H, K 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise 
katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsiooni jääk gaas; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
vedelfaasilise katalü ütilise krakkimise 
tipuprodukti fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, lämmastikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 H, K 
L 396/494 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise katalüütilise krakkimise 
sekundaarabsorberi skraberi heitgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
vedelfaasilise katalü ütilise krakkimise 
tipugaasi absorbeeri misel. Koosneb 
vesinikust, lämmastik ust, metaanist, 
etaanist ja propaanist.) 649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 H, K 
Gaasid (nafta), raske destillaadi 
hüdrodesulfureerimise heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse raske destillaadi hüdrodesulfureerimise vedelproduktist. Ko osneb vesinikust, 
vesiniksulfiidist ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 H, K 
Gaasid (nafta), bensiini 
reforminguseadme stabilisatsioonis eadme heitgaas, 
tipufraktsioonide rektifikatsioon; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse bensiini reforminguseadme 
plaatinareaktorite kergete tipufraktsioonide fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/495 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), toornafta atmosfääridestillatsiooni heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse toornaft a destilleerimisel 
esimesest tornist. Koosneb lämmastikust ja  küllastunud 
alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-162-00-X 272-881-1 68919-08-4 H, K 
Gaasid (nafta), toornafta 
fraktsioonimisel  saadud gaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse kergkrakitud toornafta fraktsioonimisel. Ko osneb vesinikust 
ja süsivesinikest valdavalt C
1 kuni 
C4.) 649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 H, K 
Gaasid (nafta), destillaatide 
unifitseerimisseadmete heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Vesiniku ja me taani segu, mis 
saadakse unifitseerimisseadme produktide frakts ioonimisel.) 649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 H, K 
L 396/496 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), tööstusbensiini katalüütilise desu lfureerimisseadme 
separaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse tööstusbensiini hüdrodesulfureerimisest. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 H, K 
Jääkgaas (nafta), otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini hüdrodesulfureerimisseadmest; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini hüdrodesulfurisatsioonist. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 H, K 
Gaasid (nafta), käsnabsorberi 
heitgaas, vedelfaasilise krakkimisseadme gaasiõli desulfureerimis- ja destillatsiooniseadmete heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse vedelfaas ilise katalüütilise 
krakkimisseadme ja gaasiõli desulfurisaatori produktide fraktsioonimisel. Ko osneb vesinikust 
ja süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/497 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), toor nafta destillatsioon 
ja katalüütiline  krakkimine; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
toornafta destillatsioonil ja katalüütilise krakki mise protsessis. 
Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, lämmastikust, süsinikmonooksiidist ning parafiinsetest ja olefiinsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 H, K 
Gaasid (nafta), gaasiõli 
dietanoolamiini sk raberi heitgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
gaasiõlide desulfureerimisel dietanoolamiiniga. Koosneb peamiselt 
vesiniksulfiidist, vesinikust ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 H, K 
Gaasid (nafta), gaasiõli 
hüdrodesulfureerimise seadme jääkvedelik; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdrogeenimisreaktsiooni jääkvedelikust vedelfaasi separeerimisel. Koosneb peamiselt vesinikust, vesiniksulfiidist ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 H, K 
L 396/498 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), gaasiõli hüdrodesulfureerimise seadme läbipuhumise gaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega gaasisegu, mis 
saadakse reformerist ja hüdrogeenimisreaktori läbipuhumisgaasidest. Koosneb peamiselt vesinikust  ja alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 H, K 
Gaasid (nafta), hüdrogeenimisseadme 
aurusti heitgaas; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega gaasisegu, mis 
saadakse hüdrogeenimisreaktsiooni jääkvedelike aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust  ja alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/499 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), tööstusbensiini aurufaasilise kõrgrõhu krakkimise jääkgaas; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse tööstusbensiini aurkrakkimisproduktide mittekondenseeruvate osade ning edasiste produktide valmistamisel saadavate jääkgaaside seguna. Koosneb peamiselt vesinikust ning parafiinsetest ja  olefiinsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5, 
millesse võib olla segatud ka looduslikku gaasi.) 649-173-00-X 295-401-2 92045-19-7 H, K 
Gaasid (nafta), naftadestillaatide 
jääkide termilise viskoossuse alandamise seadme heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse jääkide viskoossuse alandamisel ahjus. Koosneb peamiselt vesiniksulfiidist ning parafiinsetest ja olefiinsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 H, K 
L 396/500 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 3-4; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta krakkimisproduktid e destillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest C
3 kuni C 4, 
valdavalt propaanist ja propeenist, keemistemperatuuriga umbes –51°C kuni –1°C.) 649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud destillaatide ja tööstusbensiini destillatsioonisead mest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, katalüütiliselt krakitud destillaatide produktide ja katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiini 
destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/501 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt polümeriseeritud tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsioonisea dmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, katalüütilise lt polümeriseeritud 
tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsioonisea dmest. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsioonikolonnist, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsioonikolo nnist ning millest 
on amiintöötlusega eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 H, K 
L 396/502 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta),  krakkdestillaatide 
hüdrogeenimisseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadak se termiliselt 
krakitud destillaatide hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
otsedestillatsio oniproduktide 
hüdrodesulfureerimise seadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsio oniproduktide 
katalüütilise hüdrodesulfureerimise seadmest ning millest on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/503 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), ga asiõli katalüütilise 
krakkimise sead mest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse gaasiõli katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
gaasikogumistehasest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, saadakse  mitmesuguste 
süsivesinikvoogude töötlemisel eraldunud süsivesinike destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-184-00-X 269-624-0 68308-04-3 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
gaasikogumistehasest ja etaaneemaldamise seadmetest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, saadakse  mitmesuguste 
süsivesinikvoogude töötlemisel eraldunud süsivesinike destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 H, K 
L 396/504 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), hüdrodesulfureeritud destillaadi ja hüdr odesulfureeritud 
tööstusbensiini destillatsiooni kolonnist, happevaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrodesulfureeritud tööstusbensiini ja destilleeritud sü sivesinikvoogude 
fraktsioneerimisel ning mida on töödeldud happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 H, K 
Jääkgaas (nafta), hüdrodesulfureeritud 
vaakumgaasiõli stabilisatsiooniseadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
hüdrodesulfureeritud vaakumgaasiõli stabilisatsiooniseadm est ning millest 
on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/505 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), kerge otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisseadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisseadme st ning millest 
on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 H, K 
Jääkgaas (nafta), alküleerimisseadme 
propaan-propeentoite etaanieemaldamisseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse propaani ja propüleeni reaktsiooniproduktide destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 H, K 
L 396/506 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), vaakumgaasiõli hüdrodesulfureerimisseadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vaakumgaasiõli katalüütilise hüdrodesulfureerimise seadmest ning millest on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliste 
krakkproduktide destillatsiooni 
tipugaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütiliste krakkproduktide de stillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 
kuni C 5, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –48°C kuni 32°C.) 649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 H, K 
Alkaanid, C 1-2; naftagaas 649-193-00-9 270 -651-5 68475-57-0 H, K 
Alkaanid,C 2-3; naftagaas 649-194-00-4 270 -652-0 68475-58-1 H, K 
Alkaanid, C 3-4; naftagaas 649-195-00-X 270 -653-6 68475-59-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/507 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Alkaanid, C 4-5; naftagaas 649-196-00-5 270 -654-1 68475-60-5 H, K 
Küttegaasid; naftagaas 
(Kergete gaaside segu. Koosneb 
peamiselt vesinikust ja/või madalmolekulaarsetest süsivesinikest.) 649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 H, K 
Küttegaasid, naftasaa duste töötlemise 
heitgaasid; naftagaas 
(Kergete gaaside segu, mis tekib 
toornafta destillatsioonil ja tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 
–217°C kuni –12°C.) 649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 H, K 
Süsivesinikud, C 3-4; naftagaas 649-199-00-1 270 -681-9 68476-40-4 H, K 
Süsivesinikud, C 4-5; naftagaas 649-200-00-5 270 -682-4 68476-42-6 H, K 
L 396/508 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 2-4, C3-rikas; 
naftagaas 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 H, K 
Naftagaasid, veeldatud naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 kuni C 7; 
ning on keemistemperatuuriga umbes –40°C kuni 80°C.) 649-202-00-6 270-704-2 684 76-85-7 H, K, S 
Naftagaasid, veeldatud, 
demerkaptaanitud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse veeldatud naftagaasisegu allutamisel 
demerkaptaniseerimisprotsessile 
merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 
kuni C 7, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –40°C kuni 80°C.) 649-203-00-1 270-705-8 684 76-86-8 H, K, S 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/509 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 3-4, isobutaanirikas; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse küllastunud ja küllastumata süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 6, valdavalt butaan ja 
isobutaan, destillats ioonist. Koosneb 
küllastunud ja küllastumata süsivesinikest C
3 kuni C 4, valdavalt 
isobutaanist.) 649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 H, K 
Destillaadid (nafta), C 3-6, 
piperüleenirikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse küllastunud ja küllastumata alifaatsete süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 6, destillatsioonist. 
Koosneb küllastunud ja küllastumata süsivesinikest C
3 kuni C 6, valdavalt 
piperüleenidest.) 649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 H, K 
L 396/510 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), but aani fraktsioneeriva 
destillatsiooni produkt; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse butaanifraktsiooni 
destillatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C 3 kuni C 4.) 649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 H, K 
Gaasid (nafta), C 2-3; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise fraktsioonimise produktide destillatsioonil. Koosneb valdavalt etaanist, eteenist, propaanist ja propeenist.) 649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 H, K 
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
gaasiõli propaanieemaldamisseadme 
heitgaas, C 4-rikas happevaba; 
naftagaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud gaasiõli süsivesinikvoo fraktsioonimisel ni ng on töödeldud 
vesiniksulfiidi jt happeliste ühendite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest C
3 kuni C 5, valdavalt C 4.) 649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/511 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiini butaanieemaldamisseadme gaas, C
3-5-
rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini stabilisatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
3 kuni C 5.) 649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 H, K 
Jääkgaas (nafta ), isomeeritud 
tööstusbensiini fraktsiooniva stabilisatsiooni seadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse isomeeritud tööstusbensiini fraktsiooniva stabilisatsiooni seadmest. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-210-00-X 269-628-2 68308-08-7 H, K 
Erioniit 650-012-00- 0  12510-42-8  
Asbest 650-013-00- 6  12001-29-5 
12001-28-4 132207-32-0 12172-73-5 77536-66-4 77536-68-6 77536-67-5  
L 396/512 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. liide 
Punkt 28 – Kantserogeensed ained: 2. kategooria 
Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Berüllium 004-001-00-7 231-150-7 744 0-41-7  
Berülliumiühendid, välja avatud 
alumiiniumberülli umsilikaadid 004-002-00-2    
Berülliumoksiid  004-003-00- 8 215-133-1 130 4-56-9 E  
Sulfallaat (ISO); 2-
kloorallüüldietüülditiokarbonaat 006-038-00-4 202-388-9 95-06-7  
Dimetüülkarbamoüülkloriid 006-041-00-0 201-208-6 79-44-7  
Diasometaan 006-068-00- 8 206-382-7 334-88-3  
Hüdrasiin 007-008-00-3 206-114-9 302-01-2 E 
N,N-dimetüülhüdrasiin 007 -012-00-5 200-316-0 57-14-7  
1,2-dimetüülhüdrasiin 007-013-00-0  540-73-8 E 
Hüdrasiini soolad 007-014-00-6    
Isobutüülnitrit 007-017-00- 2 208-819-7 542-56-3 E 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/513 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Hüdrasobenseen; 1,2-di fenüülhüdrasiin 007-021-00- 4 204-563-5 122-66-7  
Hüdrasiin-bis(3-karboksü-4-
hüdroksübenseensulfonaat) 007-022-00-X 405-030-1   
Heksametüülfosfortriamiid; 
heksametüülfosforamiid 015-106-00-2 211-6 53-8 680-31-9  
Dimetüülsulfaat 016-023-00-4 201-058-1 77-78-1 E 
Dietüülsulfaat 016-027-00-6 200-589-6 64-67-5  
1,3-propaansultoon 016-032- 00-3 214-317-9 1120-71-4  
Dimetüülsulfamoüülklo riid 016-033-00-9 236 -412-4 13360-57-1  
L 396/514 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kaaliumdikromaat   024-002-00-6 231 -906-6 7778-50-9 E 
Ammooniumdikromaat  024-0 03-00-1 232-143-1 7789-09-5 E 
Naatriumdikromaat  024-004- 00-7 234-190-3 10588-01-9 E 
Naatriumdikromaatdihüdraat 024 -004-01-4 234-190-3 7789-12-0 E 
Kromüüldikloriid; kroomoksükloriid  024-005-00-2 239-0 56-8 14977-61-8  
Kaaliumkromaat  024-006- 00-8 232-140-5 7789-00-6  
Kaltsiumkromaat 024-008-00- 9 237-366-8 13765-19-0  
Strontsiumkromaat 024-009- 00-4 232-142-6 7789-06-2  
Kroom(III)kromaat ; kroomkromaat 024-010-00-X 246-356-2 246 13-89-6  
Kroomi(VI)ühendid, välja arvatud 
baariumkromaat ning mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas märgitud ühendid  024-017-00-8 — —  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/515 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Naatriumkromaat  024-018- 00-3 231-889-5 7775-11-3 E  
Koobaltdikloriid  027-0 04-00-5 231-589-4 7646-79-9 E 
Koobaltsulfaat  027-005- 00-0 233-334-2 10124-43-3 E 
Kaaliumbromaat 035-003- 00-6 231-829-8 7758-01-2  
Kaadmiumoksiid 048-002- 00-0 215-146-2 1306-19-0 E 
Kaadmiumfluoriid  048-006- 00-2 232-222-0 7790-79-6 E 
Kaadmiumkloriid 048-008-00- 3 233-296-7 10108-64-2 E 
Kaadmiumsulfaat 048-009-00- 9 233-331-6 10124-36-4 E 
Kaadmiumsulfiid  048-010- 00-4 215-147-8 1306-23-6 E 
Kaadmium (pürofoorne) 048 -011-00-X 231-152-8 7440-43-9 E 
L 396/516 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Isopreen (stabiliseeritud) 
2-metüül-1,3-butadieen 601-014-00-5 201-143-3 78-79-5 D 
Benso[a]püreen; benso[d,e,f]krüse en 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8  
Benso[a]antratseen 601-033-00-9 200-280-6 56-55-3  
Benso[b]fluoranteen; 
benso[e]atsefeenantrüleen 601-034-00-4 205-9 11-9 205-99-2  
Benso[j]fluoranteen 601-0 35-00-X 205-910-3 205-82-3  
Benso[k]fluoranteen 601-0 36-00-5 205-916-6 207-08-9  
Dibens[a,h]antratseen 601-041-00-2 200-181-8 53-70-3  
Krüseen  601-048-00-0 205-923-4 218-01-9  
Benso[e]püreen  601-049- 00-6 205-892-7 192-97-2  
1,2-dibromoetaan; etüleendibromii d 602-010-00-6 203-4 44-5 106-93-4 E 
1,2-dikloroetaan; etüleendikloriid  602-012-00-7 203-4 58-1 107-06-2  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/517 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
1,2-dibromo-3-kloropropaan  602-021-00-6 202-479-3 96-12-8  
Bromoetüleen  602-024- 00-2 209-800-6 593-60-2  
Trikloroetüleen; trikloroeteen  602-027-00-9 201-167-4 79-01-6  
Kloropreen (stabiliseeritud) 
2-klorobuta-1,3-dieen 602-036-00-8 204-818- 0 126-99-8 D, E 
α-klorotolueen; bensüülkloriid  602-037-00-3 202-8 53-6 100-44-7 E  
α,α,α-triklorotolueen; bensotriklor iid 602-038-00-9 202-634-5 98-07-7  
1,2,3-trikloropropaan  602 -062-00-X 202-486-1 96-18-4 D 
1,3-dikloro-2-propanool 602 -064-00-0 202-491-9 96-23-1  
Heksaklorobenseen 602-065- 00-6 204-273-9 118-74-1  
1,4-diklorobut-2-een 602-0 73-00-X 212-121-8 764-41-0 E 
2,3-dibromopropaan-1-ool; 2,3-
dibromo-1-propanool  602-088-00-1 202-480-9 96-13-9 E  
α,α,α, 4-tetraklorotolueen  
p-klorobensotrikloriid  602-093-00-9 226-0 09-1 5216-25-1 
 E 
Etüleenoksiid; oksiraan 603 -023-00-X 200-849-9 75-21-8  
1-kloro-2,3-epoksüpropaan; 
epikloorhüdriin 603-026-00-6 203-4 39-8 106-89-8  
L 396/518 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Propüleenoksiid; 1,2-epoksüpropaan; metüüloksiraan  603-055-00-4 200-879-2 75-56-9 E  
2,2'-bioksiraan; 1,2:3,4-
diepoksübutaan  603-060-00-1 215-9 79-1 1464-53-5  
2,3-epoksüpropaan-1-ool; glütsidool   603-063-00-8 209 -128-3 556-52-5 E 
Fenüülglütsidüüleeter; 2,3-
epoksüpropüülfenüüleeter; 1,2-epoksü-3-fenoksüpropaan  603-067-00-X 204-557- 2 122-60-1 E  
Stüreenoksiid; (epoksüetüül)benseen; 
fenüüloksiraan 603-084-00-2 202-476-7 96-09-3  
Furaan  603-105-00-5 203-727-3 110-00-9 E  
R-2,3-epoksü-1-propanool  603 -143-00-2 404-660-4 57044-25-4 E  
(R)-1-kloro-2,3-epoksüpropaan  603-166-00-8 424-280- 2 51594-55-9  
4-amino-3-fluorofenool 604-0 28-00-X 402-230-0 399-95-1  
5-allüül-1,3-bensodioksool; safr ool  605-020-00-9 202-345-4 94-59-7 E 
3-propanoliid; 1,3-propiolakto on 606-031-00-1 200-340-1 57-57-8  
4,4'-bis(dimetüülamino)-bensofenoon 
Michleri ketoon  606-073-00-0 202-027-5 90-94-8  
Uretaan (INN); etüülkarbamaat  607-149-00-6 200-123-1 51-79-6  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/519 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Metüülakrüülamidometoksüatsetaat (akrüülamiidisisaldus ≥ 0,1%) 607-190-00-X 401-890- 7 77402-03-0  
Metüülakrüülamidoglükolaat 
(akrüülamiidisisaldus ≥ 0,1%) 607-210-00-7 403-230- 3 77402-05-2  
Oksiraanmetanool, 4-metüülbenseen-
sulfonaat, (S)-  607-411-00-X 417-210- 7 70987-78-9  
Akrülonitriil 608-003-00-4 203-466-5 107-13-1 D, E 
2-nitropropaan 609-002- 00-1 201-209-1 79-46-9  
2,4-dinitrotolueen [1]; dinitrotolueen 
[2]; dinitrotolueen, tehniline vorm  609-007-00-9 204 -450-0 [1] 
246-836-1 [2] 121-14-2 [1] 
25321-14-6 
[2] E 
5-nitroatsenafteen 609-0 37-00-2 210-025-0 602-87-9  
2-nitronaftaleen 609-038- 00-8 209-474-5 581-89-5  
4-nitrobifenüül 609-039-00-3 202-204-7 92-93-3  
Nitrofeen (ISO); 2,4-diklorofenüül-4-
nitrofenüüleeter 609-040-00-9 217-4 06-0 1836-75-5  
2-nitroanisool 609-047- 00-7 202-052-1 91-23-6  
2,6-dinitrotolueen  609-0 49-00-8 210-106-0 606-20-2 E 
2,3-dinitrotolueen  609-050- 00-3 210-013-5 602-01-7 E  
3,4-dinitrotolueen  609-051- 00-9 210-222-1 610-39-9 E  
3,5-dinitrotolueen  609-052- 00-4 210-566-2 618-85-9 E  
Hüdrasiin-tri-nitrometaan  609-053-00-X 414-850-9 —  
2,5-dinitrotolueen  609-055- 00-0 210-581-4 619-15-8 E  
2-nitrotolueen 609-065-00-5 201-853-3 88-72-2 E 
Asobenseen  611-001-00- 6 203-102-5 103-33-3 E 
L 396/520 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Metüül-ONN-asoksümetüülatsetaat; metüülasoksümetüülatsetaat 611-004-00-2 209-7 65-7 592-62-1  
Dinaatrium-{5-[4 ′-((2,6-hüdroksü-3-
((2-hüdroksü-5-sulfofenüül)aso)fenüül)aso)(1,1 ′-
bifenüül)-4-üül)aso]salitsülaato (4-)}kupraat(2-); CI Direct Brown 95 611-005-00-8 240-221- 1 16071-86-6  
4-o-toluaso-o-tolu idiin; 4-amino-2 ′,3-
dimetüülasobenseen; kiiregameetne (fast garnet)  GBC alus; AAT; o-
aminoasotolueen 611-006-00-3 202-591-2 97-56-3  
4-aminoasobenseen 611-0 08-00-4 200-453-6 60-09-3  
Bensidiinipõhised as ovärvained; 4,4'-
diarüülasobifenüülvärvid, välja arvatud need, mis on märgitud mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas  611-024-00-1 — —  
Dinaatrium 4-amino-3-[[4'-[(2,4-
diaminofenüül)aso][1,1'-bifenüül]-4-üül]aso]-5-hüdroksü-6-(fenüülaso)naftaleen-2,7-disulfonaat; C.I. Direct Black 38 611-025-00-7 217-7 10-3 1937-37-7  
Tetranaatrium  
3,3'-[[1,1'-bifenüül]-4,4'-düül-bis(aso)]bis[5-amino-4-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfonaat]; C.I. Direct Blue 6 611-026-00-2 220-0 12-1 2602-46-2  
Dinaatrium 3,3'-[[1 ,1'-bifenüül]-4,4'-
düül-bis(aso)]bis[4-aminonaftaleen-1-sulfonaat); C.I. Direct Red 28; 611-027-00-8 209-3 58-4 573-58-0  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/521 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
o-dianisidiinil põhinevad asovärvid; 4,4'-diarüülaso-3,3'-dimetoksübifenüülvärvid, v.a need, mis on nimetatud mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas 611-029-00-9 — —  
o-tolidiinil põhinevad värvid; 4,4'-
diarüülaso-3,3'-dimetüülbifenüülvärvi d, v.a need, mis 
on nimetatud mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas  611-030-00-4 — —  
1,4,5,8-tetraaminoantrakinoon; C.I. 
Disperse Blue 1 611-032-00-5 219-6 03-7 2475-45-8  
6-hüdroksü-1-(3-isopropoksüpropüül)-
4-metüül-2-okso-5-[4-(fenüülaso)fenüülaso]-1,2-dihüdro-3-püridiinkarbonitriil  611-057-00-1 400-340- 3 85136-74-9  
(6-(4-hüdroksü-3-(2-
metoksüfenüülaso )-2-sulfonato-7-
naftüülamino)-1,3,5-triasiin-2,4-diüül)bis[(amino-1-metüületüül)-ammoonium]formaat  611-058-00-7 402-060- 7 108225-03-2  
Trinaatrium-[4'-(8- atsetüülamino-3,6-
disulfo-nato-2-naftüülaso)-4''-(6-bensoüülamino-3-sulfonato-2-naftüülaso)bifenüül-1,3',3 ″,1″'-
tetraolato-O, O', O ″, O″']vask(II)  611-063-00-4 413-590- 3 164058-22-4  
(Metüleenbis(4,1-fenüleenaso(1-(3-
(dimetüülamino)propüül)-1,2-dihüdro-6-hüdroksü-4-metüül-2-oksopüridiin-5,3-diüül)))-1,1'-dipüridiiniumdikloriiddihürdokloriid 611-099-00-0 401-500-5 —  
L 396/522 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Fenüülhüdrasiin [1]  202 -873-5 [1] 100-63-0 [1] 
Fenüülhüdrasooniumkloriid [2 ]  200-444-7 [2 ] 59-88-1 [2] 
Fenüülhüdrasiinvesinikkloriid [3]  248-259-0 [3] 27140-08-5 
[3] 
Fenüülhüdrasooniumsulfaat (2:1) [4]  612-023-00-9 
257-622-2 [4] 52033-74-6 
[4] E  
2-metoksüaniliin; o-anisidiin 612-035-00-4 201-9 63-1 90-04-0 E 
3,3′-dimetoksübensidiin; o-dianisidii n 612-036-00-X 204-3 55-4 119-90-4  
3,3′-dimetoksübensidiini soolad; o-
dianisidiini soolad 612-037-00-5    
3,3′-dimetüülbensidiin; o-tolidiin 612-041-00-7 204-3 58-0 119-93-7  
4,4′-diaminodifenüülmetaan; 4,4 ′-
metüleendianiliin 612-051-00-1 202-9 74-4 101-77-9 E 
3,3′-diklorobensidiin; 3,3 ′-
diklorobifenüül-4,4 ′-üleendiamiin 612-068-00-4 202-109-0 91-94-1  
3,3′-diklorobensidiin i soolad; 3,3 ′-
diklorobifenüül-4,4 ′-üleendiamiini 
soolad 612-069-00-X 210-323-0[1] 
265-293-1[2] 277-822-3[3] 612-83-9[1] 
64969-34-2[2] 74332-73-3[3]  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/523 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
N-nitrosodimetüülamiin; dimetüülnitrosamiin 612-077-00-3 200-549-8 62-75-9 E 
2,2′-dikloro-4,4 ′-metüleendianiliin; 
4,4′-metüleen-bis-(2-kloroaniliin) 612-078-00-9 202-9 18-9 101-14-4  
2,2′-dikloro-4,4-met üleendianiliini 
soolad; 4,4 ′-metüleen-bis-(2-
kloroaniliini) soolad 612-079-00-4    
3,3′-dimetüülbensidiini soolad; o-
tolidiini soolad 612-081-00-5 210-322-5[1] 
265-294-7[2] 277-985-0[3] 612-82-8[1] 
64969-36-4[2] 74753-18-7[3]  
1-metüül-3-nitro-1-nitrosoguanidi in 612-083-00-6 200-730-1 70-25-7  
4,4′-metüleen-di-o-toluidiin 612 -085-00-7 212-658- 8 838-88-0  
2,2′-(nitrosoimino)bisetanool 612 -090-00-4 214-237-4 1116-54-7  
o-toluidiin 612-091-00-X 202-429-0 95-53-4  
Nitrosodipropüülamiin 612-0 98-00-8 210-698-0 621-64-7  
4-metüül-m-fenüleendiamiin 612-099-00-3 202-453-1 95-80-7  
Tolueen-2,4-diammooniu msulfaat  612-126-00-9 265-697-8 65321-67-7  
4-klooraniliin  612-137-00-9 203-4 01-0 106-47-8  
Diaminotolueen, tehni line – [2] ja [3] 
segu  
metüül-fenüleendiamiin [1]  4-metüül-m-fenüleendiamiin [2]  2-metüül-m-fenüleendiamiin [3] 612-151-00-5 246-910-3[1] 
202-453-1 [2] 212-513-9 [3] 25376-45-8 
[1] 
95-80-7 [2] 823-40-5 [3] E 
L 396/524 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
4-kloro-o-toluidiin [1]  
4-kloro-o-toluidiinhüdrokloriid [2] 612-196-00-0 202 -441-6 [1] 
221-627-8 [2] 95-69-2 [1] 
3165-93-3 [2] E 
2,4,5-trimetüülaniliin [1]  
2,4,5-trimetüülanil iinhüdrokloriid [2] 612-197-00-6 205 -282-0 [1] 
- [2] 137-17-7 [1] 
21436-97-5 
[2] E 
4,4’-tiodianiliin [1] ja se lle soolad 612-198-00-1 205 -370-9 [1] 139-65-1 [1] E 
4,4’-oksüdianiliin [1] ja  selle soolad  
p-aminofenüüleeter [1] 612-199-00-7 202-977-0 [1] 101-80-4 [1] E 
2,4-diaminoanisool [1] 
4-metoksü-m — fenüleendiamiin  2,4-diaminoanisoolsulfaat [2] 612-200-00-0 210 -406-1 [1] 
254-323-9 [2] 615-05-4 [1] 
39156-41-7 
[2]  
N,N,N′,N′-tetrametüül-4,4 ′-
metüleendianiliin 612-201-00-6 202-9 59-2 101-61-1  
C.I. aluseline violett 3, mis sisaldab ≥ 
0,1 % Michleri ke tooni (EÜ nr 202-
027-5)  612-205-00-8 208-9 53-6 548-62-9 E 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/525 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
6-metoksü-m-toluidiin-  
p-kresidiin 612-209-00-X 204-4 19-1 120-71-8 E 
Etüleenimiin; asiridiin 613 -001-00-1 205-793- 9 151-56-4  
2-metüülasiridiin; pr opüleenimiin 613-033-00- 6 200-878-7 75-55-8  
Kaptafool (ISO); 1,2,3,6-tetrahüdro-N-
(1,1,2,2-tetrakloroetüültio)ftalimiid 613-046-00-7 219-3 63-3 2425-06-1  
Karbadoks (INN); metüül-3-
(kvinoksaliin-2-üülmetüleen)karbasaat-1,4-dioksiid; 2-(metoksükarbonüülhüdrasonometüül)kvinoksaliin-1,4-dioksiid 613-050-00-9 229-8 79-0 6804-07-5  
Segu: 1,3,5-tris(3-aminometüülfenüül)-
1,3,5-(1H,3H,5H)-triasiin-2,4,6-trioon;  
3,5-bis(3-aminometüülfenüül)-1-
polü[3,5-bis(3-aminometüülfenüül)-
2,4,6-triokso-1,3,5-(1H,3H,5H)-triasiin-1-üül]-1, 3,5-(1H,3H,5H)-
triasiin-2,4,6-triooni oligomeeride segu  613-199-00-X 421-550-1 —  
L 396/526 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Akrüülamiid 616-003-00- 0 201-173-7 79-06-1  
Tioatsetamiid 616-026-00-6 200-541-4 62-55-5  
Järgmiste ainete se gu: N-[3-hüdroksü-
2-(2-metüül-ak rüloüülamino-
metoksü)propoksümetüül]-2-metüülakrüülamiid; N-[2,3-bis-(2-metüülakrüloüülamino-metoksü)propoksümetüül]-2-metüülakrüülamiid; metakrüülamiid; 2-metüül-N-(2-metüül-akrüloüülaminom etoksümetüül)-
akrüülamiid; N-(2,3-dihüdroksüpropoksümetüül)-2-metüülakrüülamiid 616-057-00-5 412-790-8 —  
Destillaadid (kivisöe tõrv), benseeni 
fraktsioon; kerge õli 
(Süsivesinike segu, mis on saadud 
kivisöetõrva destill atsioonil. Koosneb 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
4 kuni C10 ja 
destilleerub umbes vahemikus 80°C–
160°C.) 648-001-00-0 283-482- 7 84650-02-2  
Tõrvaõlid, pruunsüsi; kerge õli 
(Ligniidi tõrva dest illaat, mis keeb 
umbes vahemikus 80°C–250°C. Koosneb peamiselt alifaatsetest ja aromaatsetest süsivesinikest ja ühealuselistest fenoolidest.) 648-002-00-6 302-674- 4 94114-40-6 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/527 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Benseeni eelfraktsioon (süsi); kerge õli redestillaat, madalalt keev 
(Destillaat koksiahju kergest õlist, mis 
destilleerub umbes temperatuuril alla 100°C. Koosneb peamiselt alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga C
4 kuni C 6.) 648-003-00-1 266-023- 5 65996-88-5 J 
Destillaadid (kivisöe tõrv), benseeni 
fraktsioon, BTK-rikas; kerge õli redestillaat, madalalt keev 
(Jääk, mis saadakse toorbenseeni 
destillatsioonil bens eenifraktsioonide 
eemaldamiseks. Koosneb peamiselt benseenist, tolueenist ja ksüleenidest ja keeb umbes vahemikus 75°C–200°C.) 648-004-00-7 309-984- 9 101896-26-8 J 
Aromaatsed süsivesinikud, süsiniku 
aatomite arvuga C 6-10, C8 rikkad; kerge 
õli redestillaat, madalalt keev 648-005-00-2 292-697- 5 90989-41-6 J 
Lahustibensiin (kivisüsi), kerge; kerge 
õli redestillaat, madalalt keev 648-006-00-8 287-498- 5 85536-17-0 J 
Lahustibensiin (kivisüsi), ksüleeni-
stüreeni fraktsioon; kerge õli redestillaat, keskmise keemistemperatuuriga 648-007-00-3 287-502- 5 85536-20-5 J 
L 396/528 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Lahustibensiin (kivisüsi), kumarooni-stüreeni sisaldav; ke rge õli redestillaat, 
keskmise keemistemperatuuriga 648-008-00-9 287-500- 4 85536-19-2 J 
Tööstusbensiin (kivisüsi), 
destillatsiooni jä ägid; kerge õli 
redestillaat, kõrgelt keev 
(Jääk saadakse re genereeritud nafta 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
naftaleenist ning indeeni ja stüreeni kondensatsiooniproduktidest.) 648-009-00-4 292-636- 2 90641-12-6 J 
Aromaatsed süsivesinikud, süsiniku 
aatomite arvuga C 8; kerge õli 
redestillaat, kõrgelt keevad (kõrge 
keemistemperatuuriga) 648-010-00-X 292-694- 9 90989-38-1 J 
Aromaatsed süsivesinikud, süsiniku 
aatomite arvuga C 8-9, 
süsivesinikvaikude polümerisatsiooni 
kõrvalsaadus; kerge õli redestillaat, kõrgelt keev 
(Keeruline süsivesinike segu, mis tekib 
polümeersetelt süsivesinikvaikudelt solvendi aurustamisel vaakumis. Sisaldab peamiselt aromaatseid süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
8 kuni C9 ning 
keeb vahemikus umbes 120°C kuni 215°C.) 648-012-00-0 295-281- 1 91995-20-9 J 
Aromaatsed süsivesinikud, süsiniku 
aatomite arvuga C 9-12, benseeni 
destilleerimine; kerge õli redestillaat, kõrgelt keev 648-013-00-6 295-551- 9 92062-36-7 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/529 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
benseeni fraktsioon, leelis- ja happerafinaadid (ekstraktid); kerge õli ekstraktsiooni jäägid, madala keemistemperatuuriga 
(Redestillaadid saadak se tõrva hapetest 
ja aslustest vabastatud kõrgelt keeva tõrva bituminoosse osa destillaadist, mille keemistemper atuur on ligikaudu 
vahemikus 90°C–160°C. Koosnevad valdavalt benseenist, tolueenist ja ksüleenidest.) 648-014-00-1 295-323- 9 91995-61-8 J 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
benseeni fraktsioon, leelis- ja happerafinaadid (ekstraktid); kerge õli ekstraktsiooni jäägid, madala keemistemperatuuriga 
(Süsivesinike segu, mis saadakse 
kõrgelt keeva kivisöetõrva (tõrvahapete ja -alu ste vaba) destillaadi 
redestillatsioonil. Koosneb peamiselt asendamata ja  asendatud 
ühetuumalistest aromaatsetest süsivesinikest, mille keemistemperatuur jääb umbes vahemikku 85°C–195°C.) 648-015-00-7 309-868- 8 101316-63-6 J 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
happeline benseeni fraktsioon; kerge õli ekstraktsiooni jäägid, madala 
keemistemperatuuriga 
(Happlise sette kõrvalsaadus, mis 
saadakse kõrgtemperatuurse toorkivisöe väävelhappega puhastamisel. Koosneb peamiselt väävelhappest ja orgaanilistest ühenditest.) 648-016-00-2 298-725- 2 93821-38-6 J 
L 396/530 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktsiooni jäägid  (kivisüsi), kerge 
õli leelisrafinaa t; destillatsiooni 
tipufraktsioon; kerge õli ekstraktsiooni jäägid, madala keemistemperatuuriga 
(Esimene fraktsioon aromaatsete 
süsivesinike, kumarooni-, naftaleeni- ja indeenirikaste eelfraktsioneerimisseadme põhjajääkide või pestud karboolõli destillatsioonil, mille keemistemperatuur on oluliselt vähem kui 145°C. Koosneb peamiselt alifaatsetest ja aromaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
7 ja C 8 .) 648-017-00-8 292-625- 2 90641-02-4 J 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
leeliseline kerge õli, happerafinaat, indeeni fraktsio on; kerge õli 
ekstraktsiooni jäägid, keskmise keemistemperatuuriga 648-018-00-3 309-867- 2 101316-62-5 J 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
leeliseline kerge õli, indeeni raskbensiini frakts ioon; kerge õli 
ekstraktsioonijäägid, kõrge keemistemperatuuriga 
(Destillaat saadakse aromaatsete 
süsivesinike, kumarooni-, naftaleeni- ja indeenirikaste eelfraktsioneerimisseadme põhjajääkide või pestud karboolõli destillatsioon il ja mille 
keemistemperatuur on ligikaudu vahemikus 155°C–180°C. Koosneb peamiselt indeenist, indaanist ja trimetüülbenseenidest.) 648-019-00-9 292-626- 8 90641-03-5 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/531 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Lahustibensiin (kivisüsi); kerge õli ekstraktsioonijäägid, kõrge keemistemperatuuriga 
Destillaadid saadakse kas 
kõrgtemperatuurse kivisöetõrva, koksiahju kerge õli võ i kivisöetõrva õli 
leeliselise ekstraktsiooni jääkide destillatsioon il ja mille 
keemistemperatuur on umbes vahemikus 130°C–210°C. Koosneb peamiselt indeenis t ja teistest 
polütsüklilistest ühenditest, kaasa 
arvatud ka üksik aromaatne tsükkel. Võib sisaldada fenooliühendeid ja aromaatseid lämmastikaluseid.) 648-020-00-4 266-013- 0 65996-79-4 J 
Destillaadid (kivisöetõ rv), kerged õlid, 
neutraalne fraktsioon; kerge õli ekstraktsioonijäägid, kõrge keemistemperatuuriga 
(Destillaat saadakse kõrgtemperatuurse 
kivisöetõrva fraktsioonival destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
alküülasendatud ühetsüklilistest aromaatsetest süsivesinikest keemistemperatuuriga vahemikus umbes 135°C–210°C. Võib sisaldada ka küllastumata süsivesinikke nagu indeen ja kumaroon.) 648-021-00-X 309-971- 8 101794-90-5 J 
Destillaadid (kivisöetõ rv), kerged õlid, 
happelised ekstra ktid; kerge õli 
ekstraktsioonijäägid, kõrge keemistemperatuuriga 
(See õli on keeruline segu 
aromaatsetest süsivesinikest, peamiselt indeenist, naftaleenist, kumaroonist, fenoolist ja o-, m- ja p-kresoolist ning 
selle keemistemperatuur on umbes vahemikus 140°C–215°C.) 648-022-00-5 292-609- 5 90640-87-2 J 
L 396/532 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisöetõ rv), kerged õlid; 
karboolõli 
(Kivisöetõrva des tillatsioonil saadud 
keeruline süsivesinike segu. See koosneb aromaatset est ja teistest 
süsivesinikest, fenoolsetest ühenditest ja aromaatsetest lä mmastikühenditest 
ning destilleerub vahemikus ligikaudu 150°C–210°C.) 648-023-00-0 283-483- 2 84650-03-3 J 
Tõrvaõlid (kivisüsi); karboolõli 
(Destillaadid, mis saadakse 
kõrgtemperatuurse kivisöetõrva destilleerimisel, mille keemistemperatuur on umbes vahemikus 130°C–210°C. Koosnevad peamiselt naftaleenist, alküülnaftaleenidest, fenoolsetest ühenditest ja aromaatsetest lämmastikalustest.) 648-024-00-6 266-016- 7 65996-82-9 J 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
leeliseline kerge õli,  happeline rafinaat; 
karboolõli ekstraktsiooni jäägid 
(Õli, mis saadakse leelispestud 
karboolõli happega töötlemisel, et eraldada sealt vähene kogus aluseliste ühendite jääke (tõrvaluseid). Koosneb peamiselt indeenist, indaanist ja alküülbenseenidest.) 648-026-00-7 292-624- 7 90641-01-3 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/533 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
leeliseline tõrvaõ li; karboolõli 
ekstraktsiooni jäägid 
(Jääk saadakse kivisöetõrva õlist 
leelisel töötlusel, näiteks naatriumhüdroksiidi vesilahusega, pärast toorkivisöetõrva hapete eraldamist. Koosneb peamiselt naftaleenidest ja aromaatsetest lämmastikalustest.) 648-027-00-2 266-021- 4 65996-87-4 J 
Ekstraktõlid (kivisüsi), kerge õli; 
happeline ekstrakt 
(Vesiekstrakt, mis saadakse leelisega 
töödeldud karboo lõli pesemisel 
happega. Koosneb peamiselt happe 
sooladest erinevate aromaatsete lämmastikalustega, sealhulgas püridiin, kinoliin ja nende al küülderivaadid.) 648-028-00-8 292-622- 6 90640-99-6 J 
Püridiin, alküülderivaadid; toortõrva 
alused 
(Kombineeritud segu püridiini 
polüalküülderivaatidest, mis saadakse kivisöetõrva destillat sioonil, või kõrge 
keemistemperatuuriga  (ligikaudu üle 
150°C) destillaadid, mis saadakse ammoniaagi reageerimisel atseetaldehüüdi, formaldehüüdi või paraformaldehüüdiga.) 648-029-00-3 269-929- 9 68391-11-7 J 
L 396/534 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva alused (kivisüsi), pikoliini fraktsioon; destillaatalused 
(Püridiinalused, mille 
keemistemperatuur jääb vahemikku umbes 125°C–160°C ning mis saadakse neutraliseeritud happeekstrakti des tillatsioonil aluseid 
sisaldavast tõrva fraktsioonist, mis on omakorda saadud bitumenoossete kivisöetõrvade destillatsioonil. Koosneb peamiselt lutidiinidest ja 
pikoliinidest.) 648-030-00-9 295-548- 2 92062-33-4 J 
Tõrva alused (kivisüsi), lutidiini 
fraktsioon; destillaatalused 648-031-00-4 293-766- 2 91082-52-9 J 
Ekstraktsiooni õlid (kivisüsi), tõrva 
alus, kollidiini fraktsioon; destillaatalused 
(Ekstrakt, mis sa adakse aluste 
happelisel ekstraktsioonil toorkivisöetõrva aromaatsetest õlidest, neutraliseerimisel ja aluste destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
kollidiinidest, aniliini st, toluidiinidest, 
lutidiinidest, ksülidiinidest.) 648-032-00-X 273-077- 3 68937-63-3 J 
Tõrva alused (kiv isüsi), kollidiini 
fraktsioon; destillaatalused 
(Tooraluste destillat siooni fraktsioon, 
mis keeb vahemikus ligikaudu 181°C–186°C, mis saadakse happega neutraliseeritud alust sisaldavatest tõrva fraktsioonidest,  mis on omakorda 
saadud bitumenoos se kivisöetõrva 
destillatsioonil. See sisaldab peamiselt 
aniliini ja kollidiine.) 648-033-00-5 295-543- 5 92062-28-7 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/535 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva alused (k ivisüsi), aniliini 
fraktsioon; destillaatalused 
(Destillatsiooni fraktsioon, mis keeb 
umbes vahemikus 180°C–200°C ning mis saadakse kivisöetõrva destilleerimisel saad ud karboleeritud 
õlist fenoolide ja aluste eemaldamisel. See sisaldab peamiselt aniliini, kollidiine, lutidiine ja toluidiine.) 648-034-00-0 295-541- 4 92062-27-6 J 
Tõrva alused (kiv isüsi), toluidiini 
fraktsioon; destillaatalused 648-035-00-6 293-767- 8 91082-53-0 J 
Destillaadid (nafta),  alkeeni-alküüni 
tootmise pürolüüsi õli, segatud kõrgtemperatuurse kivisöetõrva 
indeenifraktsiooniga; redestillaadid 
(Süsivesinike segu, mis saadakse 
redestillaadina alkeen ide ja alküünide 
pürolüütilisel tootmisel naftatoodetest või maagaasist saadava kõrgtemperatuurse bitumenoosse kivisöetõrva ja õlijääkide fraksioneerival destillatsioonil. Sisaldab peamiselt indeeni ning keeb temperatuuri vahemikus umbes 160°C–190°C.) 648-036-00-1 295-292- 1 91995-31-2 J 
L 396/536 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisüs i), kivisöetõrva 
pürolüüsi jääkõlid, naftaleenõlid; redestillaadid 
(Redestillaat, mis saadakse 
kõrgtemperatuurse bitumenoosse kivisöetõrva ja pürolüüsi jääkõlide fraksioneerival des tillatsioonil ning mis 
keeb temperatuuril vahemikus ligikaudu 190°C–270°C. Koosneb valdavalt asendatud kahetuumalistest aromaatsetest ühenditest.) 648-037-00-7 295-295- 8 91995-35-6 J 
Ekstraktsiooni õlid (kivisüsi), 
kivisöetõrva pürolüüsi jääkõlid, naftaleenõli redestill aat; redestillaadid 
(Redestillaat, mis saadakse 
metüülnaftal eenõli, millest on 
eraldatud fenoolid ja alused, fraksioneerival destillatsioonil, kusjuures metüülnaftaleenõli saadakse omakorda kõrgtemperatuursest bitumenoossest kivisöetõrvast ja pürolüüsi jääkõlidest keemistemperatuuriga vahemikus ligikaudu 220°C–230°C. See koosneb valdavalt asendamata ja asendatud kahetuumalistest aromaatsetest süsivesinikest.) 648-038-00-2 295-329- 1 91995-66-3 J 
Ekstraktsiooni õlid (kivisüsi), 
kivisöetõrva pürolüüsi jääkõlid, naftaleenõlid; redestillaadid 
(Neutraalne õli,  mis saadakse 
kõrgtemperatuurse kivisöetõrva ja pürolüüsi jääkõli destillatsioonil 
saadud õlist aluste ja fenoolide eraldamisel, (keemistemperatuur jääb vahemikku 225°C–255°C). Koosneb peamiselt asendatud kahetuumalistest 
aromaatsetest süsivesinikest.) 648-039-00-8 310-170- 0 122070-79-5 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/537 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktsiooni õlid (kivisüsi), kivisöetõrva pürolüüsi jääkõlid, naftaleenõli, destill atsiooni jäägid; 
redestillaadid 
(Jäägid, mis on bituminoosse 
kivisöetõrva ja pü rolüüsiõli jääkidest 
saadud metüülnaftaleenõli destillatsioonil, m illest on eraldatud 
fenoolid ja alused  ning mis keeb 
temperatuuri vahemikus 240°C–260°C. Koosneb peamiselt asendatud kahetuumalistest aromaatsetest ja heterotrüklilistest süsivesinikest.) 648-040-00-3 310-171- 6 122070-80-8 J 
Absorptsioonõlid, bitsükloaromaatsete 
ja heterotrükliliste süsivesinike fraktsioon; pesuõli redestillaat 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse redestillaadina pesuõli destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
kahetsüklilistest ar omaatsetest ja 
heterotsüklilistest sü sivesinikest ning 
jääb keemistemper atuuri vahemikku 
umbes 260°C–290°C.) 648-041-00-9 309-851- 5 101316-45-4 M 
Destillaadid (kivisöetõrv), 
ülemine/kõrgem fraktsioon, fluoreenirikas; pesuõli redestillaat 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse tõrvaõli kristallisatsioonil. 
See sisaldab aromaatseid ja polütsüklilisi süsivesinikke, peamiselt 
fluoreeni ja vähesel määral atsenafteeni.) 648-042-00-4 284-900- 0 84989-11-7 M 
L 396/538 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kreosootõli, atsena fteeni fraktsioon, 
atsenafteenivaba; pesuõli redestillaat 
(Õli, mis jääb pärast seda, kui 
kristallisatsioon iprotsessis on 
kivisöetõrvast saadud atsenafteeniõlist eemaldatud atsena fteen. Koosneb 
peamiselt naftaleenist ja alküülnaftaleenidest.) 648-043-00-X 292-606- 9 90640-85-0 H 
Destillaadid (kivisöetõ rv), rasked õlid; 
raske antratseenõli 
Destillaadid, mis saadakse 
bituminoosse kivisöetõrva fraktsioneerival destillatsioonil, keemispiiridega 240°C–400°C. Koosnevad peamiselt kolme- ja paljutuumalistest süsivesinikest ja heterotsüklilistest ühenditest.) 648-044-00-5 292-607- 4 90640-86-1  
Antratseenõli, happeekstraktsioon; 
antratseenõli ekstraktsiooni jääk 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu alusevabast fraktsioonist, mis saadakse kivisöetõrva destillatsioonil ning mille keemistemperatuur jääb vahemikku ligikaudu 325°C–365°C. See sisaldab valdavalt antratseeni ja fenantreeni ning nende alküülderivaate.) 648-046-00-6 295-274- 3 91995-14-1 M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/539 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivis öetõrv); raske 
antratseenõli 
(Destillaadid, mis saadakse 
kivisöetõrva destill atsioonil, mille 
keemistemperatuur on umbes vahemikus 100°C–450°C. Koosneb peamiselt kahe- kuni  neljaliikmelistest 
kondenseerunud tuumaga aromaatsetest süsivesinikest, fenoolsetest ühenditest ja aromaatsetest lämmastikalustest.) 648-047-00-1 266-027- 7 65996-92-1 M 
Destillaadid (kivisöetõ rv), pigi, rasked 
õlid; raske antratseenõli 
(Destillaadid, mis saadakse 
kõrgtemperatuurse bitumenoosse tõrva pigi destillatsio onil. Koosnevad 
peamiselt kolme- ja  paljutuumalistest 
aromaatsetest süsivesinikest ning keevad temperatuuril vahemikus umbes 300°C–470°C. Saadus võib sisaldada ka heteroaatomeid.) 648-048-00-7 295-312- 9 91995-51-6 M 
Destillaadid (kivisöe tõrv), pigi; raske 
antratseenõli 
(Õli, mis saadakse pigi termilisel 
töötlemisel tekkivate aurude kondensatsioonil. Koosneb peamiselt kahe- kuni neljatuumalistest aromaatsetest üh enditest, mille 
keemistemepratuur jääb vahemikku 
200°C kuni üle 400°C.) 648-049-00-2 309-855- 7 101316-49-8 M 
L 396/540 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisöetõ rv), rasked õlid, 
püreeni fraktsioon; raske antratseenõli redestillaat 
(Redestillaat, mis saadakse 
pigidestillaadi fr aktsioneerival 
destillatsioon il ja mille 
keemistemperatuur on vahemikus ligikaudu 350°C–400°C. Koosneb valdavalt kolme- ja  paljutuumalistest 
aromaatsetest ja heterotsüklilistest 
süsivesinikest.) 648-050-00-8 295-304- 5 91995-42-5 M 
Destillaadid (kivisöetõ rv), pigi, püreeni 
fraktsioon; raske antratseenõli redestillaat 
(Redestillaat, mis saadakse 
pigidestillaadi fr aktsioneerival 
destillatsioon il ja mille 
keemistemperatuur on vahemikus ligikaudu 380°C–410°C. Koosneb valdavalt kolme- ja  paljutuumalistest 
aromaatsetest süsivesinikest ja heterotsüklilistest ühenditest.) 648-051-00-3 295-313- 4 91995-52-7 M 
Parafiinvahad (süsi), 
kõrgtemperatuurne pruunsöetõrv, aktiivsöega töödeld ud; pruunsö etõrva 
ekstrakt 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse ligniidi karboniseerimise tõrvafraktsiooni  töötlemisel 
aktiivsöega, et eemaldada jääkkoostisosi ja  lisandeid. See 
koosneb peamiselt küllastunud hargnemata ja hargnenud ahelaga süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
12.) 648-052-00-9 308-296- 6 97926-76-6 M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/541 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Parafiinvahad (süsi), kõrgtemperatuurne pruunsöetõrv, aktiivsöega töödeld ud; pruunsö etõrva 
ekstrakt 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse ligniidi karboniseerimise tõrvafraktsiooni  töötlemisel 
bentoniidiga, et eemaldada jääkkoostisosi ja  lisandeid. See 
koosneb peamiselt küllastunud hargnemata ja hargnenud ahelaga süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
12.) 648-053-00-4 308-297- 1 97926-77-7 M 
Pigi; pigi 648-054-00-X 263-072-4 61789-60-4 M 
Pigi (kivisöetõrv) kõrgtemperatuurne; 
pigi 
(Jääk, mis saadakse kõrgtemperatuurse 
kivisöetõrva destill atsioonil. Must 
tahke aine, mille pehmenemistemperatuur jääb vahemikku 30°C–180°C. Koosneb peamiselt kolme või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.) 648-055-00-5 266-028- 2 65996-93-2  
Pigi (kivisöetõrv), kõrgtemperatuurne, 
termiliselt töödeldud; pigi 
(Kõrgtemperatuurse kivisöetõrva 
destillatsioonil s aadav termiliselt 
töödeldud jääk. Must  tahke aine, mille 
pehmenemistemperatuur jääb vahemikku 80°C–180°C. Koosneb 
peamiselt kolme või enama 
kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike segust.) 648-056-00-0 310-162- 7 121575-60-8 M 
L 396/542 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Pigi (kivisöetõrv), kõrgtemperatuurne, sekundaarne; pigi redestillaat 
(Jääk, mis saadakse bituminoosse 
kivisöe kõrgtemperatuurse tõrva ja/või pigi koksiõli kõrgemate fraktsioonide destillatsioonil ning mille pehmenemispunkt on vahemikus 140°C–170°C DIN 52025 järgi. 
Koosneb peamiselt kolme- või mitmetuumalistest  aromaatsetest 
ühenditest, mis sisaldavad ka heteroaatomeid.) 648-057-00-6 302-650- 3 94114-13-3 M 
Jäägid (kivisöetõrv ), pigi destillaat; 
pigi redestillaat 
(Jääk, mis saadakse  pigidestillaadi 
fraktsioneerival dest illatsioonil ja mille 
keemistemperatuur on vahemikus ligikaudu 400°C–470°C. Koosneb peamiselt mitmetuumalistest aromaatsetest süsivesinikest ja heterotsüklilistest ühenditest.) 648-058-00-1 295-507- 9 92061-94-4 M 
Tõrv (kivisüsi), kõrgtemperatuurne, 
destillatsiooni- ja  hoidmisjäägid; 
kivisöetõrva tahked jäägid 
(Koksi ja tuhka sisaldavad tahked 
jäägid, mis teki vad bituminoosse 
kivisöe kõrgtemperatuurse tõrva termilisel töötlemisel ja destillatsioonil 
destillatsiooniseadmetes ja hoiuanumates. Koosneb peamiselt süsinikust, sisaldades vähesel määral ka heteroühendeid ning tuhakomponente.) 648-059-00-7 295-535- 1 92062-20-9 M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/543 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrv (kivisüsi), hoidmisjäägid; kivisöetõrva tahked jäägid 
(Sete, mis eraldatakse toorkivisöetõrva 
hoidlates. Koosneb peamiselt kivisöetõrvast ja süsinikku sisaldavatest tahketest osakestest.) 648-060-00-2 293-764- 1 91082-50-7 M 
Tõrv (kivisüsi), kõrgtemperatuurne, 
jäägid; kivisöetõrva tahked jäägid 
(Tahked jäägid, mis tekivad 
bituminoosse kivisöe koksistamisel bituminoosse kivisöe kõrgtemperatuurse tõrva saamiseks. Koosnevad peamiselt koksist ja kivisöeosakestest, kõrgelt aromatiseeritud ühenditest ja mineraalainetest.) 648-061-00-8 309-726- 5 100684-51-3 M 
Tõrv (kivisüsi), kõrgtemperatuurne, 
kõrge tahkete ainete sisaldusega; kivisöetõrva tahked jäägid 
(Kondensatiooniproduktid, mis 
saadakse kivisöe kõrgtemperatuursel (üle 700°C) destruktiivsel destillatsioonil eralduva gaasi jahutamisel ümbritse va temperatuurini. 
Koosnevad peamiselt kondenseerunud tuumadega aromaatsete süsivesinike keerulise koostiseg a segust, mis on 
suure kivisöe-tüüpi tahkete ainete sisaldusega.) 648-062-00-3 273-615- 7 68990-61-4 M 
L 396/544 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tahked jäätmed, kivisöetõrva pigi koksistamine; kivisöetõrva tahked jäägid 
(Jäätmete segu, mis tekib bituminoosse 
kivisöetõrva pigi koksistamisel. Koosneb peamiselt süsinikust.) 648-063-00-9 295-549- 8 92062-34-5 M 
Ekstraktsioonijäägid (kivisüsi), 
pruunsüsi; söe tõrva ekstrakt 
(Jöök, mis saadakse kuivatatud söe 
ekstraktsioonil.) 648-064-00-4 294-285- 0 91697-23-3 M 
Parafiinvahad (süsi), pruunsöe 
kõrgtemperatuurne tõrv; söe tõrva ekstrakt 
(Süsivesinike keer uline segu, mis 
saadakse ligniidi karboniseerimise 
tõrvafraktsioonist kristalliseerimise 
(solvendi õlist vaba stamise), niiskuse 
eraldamise või liit misprotsessis. 
Koosneb peamiselt hargnemata ja hargnenud ahelaga küllastunud süsivesinikest, milles süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
12.) 648-065-00-X 295-454- 1 92045-71-1 M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/545 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Parafiinvahad (süsi), pruunsöe kõrgtemperatuurne tõrv, hüdrogeenitud; söe tõrva ekstrakt 
(Süsivesinike keer uline segu, mis 
saadakse ligniidi karboniseerimise tõrvafraktsioonist kristalliseerimise 
(solvendi õlist vaba stamise), niiskuse 
eraldamise või liitmisprotsessis katalüütilisel hü drogeenimisel. 
Koosneb peamiselt hargnemata ja hargnenud ahelaga küllastunud süsivesinikest, milles süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
12.) 648-066-00-5 295-455- 7 92045-72-2 M 
Parafiinvahad (süsi), pruunsöe 
kõrgtemperatuurne tõrv, ränihappega töödeldud; söe tõrva ekstrakt 
(Süsivesinike keer uline segu, mis 
saadakse ligniidi karboniseerimise tõrvafraktsioonist töötlemisel ränihappega jääkide ja lisandite kõrvaldamiseks. See koosneb peamiselt hargnemata ja hargnenud ahelaga küllastunud süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
12.) 648-067-00-0 308-298- 7 97926-78-8 M 
L 396/546 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrv (kivisüsi), madalatemperatuurne, destillatsiooni jä ägid; tõrvaõli, 
keskmiselt keev 
(Jäägid, mis saadakse 
madalatemperatuurse kivisöetõrva fraktsioneerival destillatsioonil, et eemaldada temperat uuril kuni umbes 
300°C keevad õlid. Koosneb peamiselt aromaatsetest ühenditest.) 648-068-00-6 309-887- 1 101316-85-2 M 
Pigi, kivisöetõrv, 
madalatemperatuurne; pigi jääk 
(Tahke või pooltahke aine, mis 
saadakse madalatemperatuurse kivisöetõrva destill atsioonil. Selle 
pehmenemistemperatuur jääb vahemikku umbes 40°C–180°C. Koosneb peamiselt keerulise koostisega süsivesinike segust.) 648-069-00-1 292-651- 4 90669-57-1 M 
Pigi (kivisöetõrv), 
madalatemperatuurne, oksüdeeritud; pigi jääk, oksüdeeritud 
(Produkt, mis saadakse 
madalatemperatuurse kivisöetõrva pigist õhu läbipuhumisel kõrgemal temperatuuril. Selle pehmenemistemperatuur jääb vahemikku umbes 70°C–180°C. Koosneb peamiselt keerulise koostisega süsivesinike segust.) 648-070-00-7 292-654- 0 90669-59-3 M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/547 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Pigi (kivisöetõrv), madalatemperatuurn e, termiliselt 
töödeldud; pigi jääk , oksüdeeritud; pigi 
jääk, termiliselt töödeldud 
(Keerulise koostisega must tahke aine, 
mis saadakse madalatemperatuurse kivisöetõrva pigi te rmilisel töötlemisel. 
Selle pehmenemiste mperatuur jääb 
vahemikku umbes 50°C–140°C. Koosneb peamiselt aromaatsete ühendite segust.) 648-071-00-2 292-653- 5 90669-58-2 M 
Destillaadid (kivisüsi-nafta), 
kondenseerunud tuumadega aromaatsed ühendid; destillaadid 
(Destillaadid, mis saadakse kivisöe, 
tõrva ja aromaatsete naftaaurude segust 
ning mille keemistemperatuur on vahemikus umbes 220°C–450°C. Koosneb peamiselt kolme või nelja kondenseerunud tuumaga aromaatsetest süsivesinikest.) 648-072-00-8 269-159- 3 68188-48-7 M 
Aromaatsed süsivesinikud, C 20-28, 
polütsüklilised,  kivisöetõrva, pigi ja 
polüetüleeni-polüpropüleeni segu pürolüüsi derivaadid; pürolüüsi produktid 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse kivisöetõrva pigi ja polüetüleeni-polüpropüleeni segu pürolüüsil. Koosneb peamiselt polütsüklilistest aromaatsetest süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
20–C28 
ning pehmenemistemperatuur on 100°C–220°C DIN 52025 järgi.) 648-073-00-3 309-956- 6 101794-74-5 M 
L 396/548 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Aromaatsed süsivesinikud, C 20-28, 
polütsüklilised,  kivisöetõrva, pigi ja 
polüetüleeni segu pürolüüsi derivaadid; pürolüüsi produktid 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse kivisöetõrva pigi ja polüetüleeni segu pürolüüsil. Koosneb peamiselt polütsüklilistest aromaatsetest süsi vesinikest, mille 
süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
20–C28 ning 
pehmenemistemperatuur on 100°C–220°C DIN 52025 järgi.) 648-074-00-9 309-957- 1 101794-75-6 M 
Aromaatsed süsivesinikud, C 20-28, 
polütsüklilised,  kivisöetõrva, pigi ja 
polüstüreeni segu pürolüüsi derivaadid; pürolüüsi produktid 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse kivisöetõrva pigi ja polüstüreeni segu pürolüüsil. Koosneb peamiselt polütsüklilistest aromaatsetest süsi vesinikest, mille 
süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
20–C28 ning 
pehmenemistemperatuur on 100°C–220°C DIN 52025 järgi.) 648-075-00-4 309-958- 7 101794-76-7 M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/549 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Pigi (kivisöetõrv, nafta); pigi jäägid 
(Jäägid, mis saadakse kivisöetõrva ja 
aromaatsete naftajääkide segu destillatsioonil. Tahke aine, mille 
pehmenemistemperatuur jääb vahemikku 40°C–180°C. Koosneb peamiselt 3- või enama kondenseerunud tuumaga aromaatsete süsivesinike keerulisest segust.) 648-076-00-X 269-109- 0 68187-57-5 M 
Fenantreen, destill atsiooni jäägid; 
raske antratseenõli redestillaat 
(Jäägid, mis saadakse  toorfenantreeni 
destillatsioonil ke emistemperatuuriga 
vahemikus umbes 340°C–420°C. Koosneb peamiselt fenantreenist, antratseenist ja karbasoolist.) 648-077-00-5 310-169- 5 122070-78-4 M 
Destillaadid (kivisöe tõrv), ülemine, 
fluoreenivaba; pesuõli redestillaat 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse tõrvaõli kristallisatsioonil. 
Koosneb aromaatsetes t polütsüklilistest 
süsivesinikest, milleks on eeskätt difenüül, dibensofuraan ja atsenafteen.) 648-078-00-0 284-899- 7 84989-10-6 M 
L 396/550 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jäägid (kivisöetõrv), kreosootõli destillaat; pesuõli redestillaat 
(Jääk, mis saadakse pesuõli 
fraktsioneerival dest illatsioonil ja mille 
keemistemperatuur on vahemikus ligikaudu 270°C–330°C. Koosneb peamiselt kahetuumalistest aromaatsetest ja heterotsüklilistest 
süsivesinikest.) 648-080-00-1 295-506- 3 92061-93-3 H 
Destillaadid (kivis üsi), koksiahju 
kergõli, naftaleeni fraktsioon; naftaleenõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse koksiahju kergõli 
eelfraktsioneerimisel (pidev destillatsioon). Koosneb peamiselt naftaleenist, kumaro onist ja indeenist 
ning keeb temperatuuril üle 148°C.) 648-084-00-3 285-076-5 85029-51-2 J, M 
Destillaadid (kivisöetõrv), 
naftaleenõlid, madal naftaleenisisaldus; naftaleenõli redestillaat 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse naftaleenõli kristallisatsioonil. Koosneb peamiselt 
naftaleenist, alküülnaftaleenidest ja fenoolsetest ühenditest.) 648-086-00-4 284-898-1 84989-09-3 J, M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/551 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisöe tõrv), naftaleenõli 
kristallisatsiooni emalahus; naftaleenõli redestillaat 
(Orgaaniliste ühend ite keeruline segu, 
mis saadakse filtraa dina kivisöetõrva 
naftaleenifraktsiooni kristallisatsioonil ning mille keemisp iirid on vahemikus 
umbes 200°C–230°C. Sisaldab peamiselt naftaleeni, tionafteeni ja alküülnaftaleene.) 648-087-00-X 295-310-8 91995-49-2 J, M 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
naftaleenõli, leelis eline; naftaleenõli 
ekstraktsiooni jääk 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftaleenõli leeliselisel pesemisel, et eemaldada fenoolseid ühendeid (tõrva happeid). Koosneb naftaleenist ja alküülnaftaleenidest.) 648-088-00-5 310-166-9 121620-47-1 J, M 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
naftaleenõli, leeliseline, madala naftaleenisisalduse ga; naftaleenõli 
ekstraktsiooni jääk 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis jääb jä rele leelisega 
töödeldud naftaleeniõli kristallatsiooniprotsessis pärast naftaleeni eraldamist. Koosneb peamiselt naftaleenist ja alküülnaftaleenidest.) 648-089-00-0 310-167-4 121620-48-2 J, M 
L 396/552 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisöetõrv), naftaleenõlid, naftaleenivaba, leeliselised ekstra ktid; naftaleenõli 
ekstraktsiooni jääk 
(Õli, mis jääb järele leelisega 
töödeldud kuivatatu d naftaleenõlist 
pärast fenoolsete ühendite (tõrva happed) eraldamist. Koosneb peamiselt naftaleenist ja alküülnaftaleenidest.) 648-090-00-6 292-612-1 90640-90-7 J, M 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
naftaleeniõli, leelise line, destillatsiooni 
tipufraktsioon; naftaleenõli ekstraktsiooni jääk 
(Leelisega töödeldud naftaleenõli 
destillaat keemis temperatuuriga 
vahemikus umbes 180°C–220°C. Koosneb peamiselt naftaleenist, alküülbenseenidest, indeenist ja indaanist.) 648-091-00-1 292-627-3 90641-04-6 J, M 
Destillaadid (kivisöetõrv), 
naftaleenõlid, metüülnaftaleeni fraktsioon; met üülnaftaleenõli 
(Destillaat, mis saadakse 
kõrgtemperatuurse kivisöetõrva fraktsioneerival destillatsioonil. Koosneb peamiselt asendatud kahe tuumaga aromaatsetest süsivesinikest ja aromaatsetest lämmastikalustest keemistemperatuuriga vahemikus umbes 225°C–255°C.) 648-092-00-7 309-985-4 101896-27-9 J, M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/553 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisöetõrv), naftaleenõlid, indool-metüülnaftaleeni fraktsioon; met üülnaftaleenõli 
(Destillaat, mis saadakse 
kõrgtemperatuurse kivisöetõrva fraktsioneerival destillatsioonil. Koosneb peamiselt indoolist ja metüülnaftaleenist ja keeb temperatuuri vahemikus umbes 235°C–255°C.) 648-093-00-2 309-972-3 101794-91-6 J, M 
Destillaadid (kivisöetõrv), 
naftaleenõlid, happeekstraktid; metüülnaftaleenõli ekstraktsiooni jääk 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aluse eraldamisel kivisöetõrva destill atsioonil saadud 
metüülnaftaleeni fraktsioonist ning mille keemistemperatuur jääb vahemikku ligikaudu 230°C–255°C. Sisaldab peamiselt 1(2)-metüülnaftaleeni, naftaleeni, dimetüülnaftaleeni ja bifenüüli.) 648-094-00-8 295-309-2 91995-48-1 J, M 
Ekstraktisooni jääg id (kivisüsi), 
naftaleenõli, leeliseline, destillatsiooni jäägid; metüülnaftaleenõli ekstraktsiooni jääk 
(Jääk, mis saadakse leelisega 
töödeldud naftalee nõli destillatsioonil 
ja mille keemis temperatuur on 
vahemikus umbes 220°C–300°C. Koosneb peamiselt naftaleenist, alküülnaftaleenidest ja aromaatsetest lämmastikalustest.) 648-095-00-3 292-628-9 90641-05-7 J, M 
L 396/554 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktsiooni õlid (kivisüsi), happelised, tõrva aluste vabad; metüülnaftaleenõli ekstraktsiooni jääk 
(Ekstraktsiooniõli, mis keeb 
temperatuuril vahemikus umbes 220°C–265°C ning mis saadakse kivisöetõrva leeliseliste ekstraktsioonijääkide happega (nt väävelhappe vesilahu sega) töötlemisel 
pärast destillatsiooni, et eraldada tõrva aluseid. Koosneb peamiselt alküülnaftaleenidest.) 648-096-00-9 284-901-6 84989-12-8 J, M 
Destillaadid (kivisöe tõrv), benseeni 
fraktsioon, destilla tsiooni jäägid; 
pesuõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorbenseeni (kõrgtemperatuurne kivisöetõrv) destillatsioonil. S ee võib olla vedelik 
keemistemperatuuriga vahemikus umbes 150°C–300°C või pooltahke või 
tahke aine sulamistemperatuuriga kuni 70°C. Koosneb peamiselt naftaleenist ja alküülnaftaleenidest.) 648-097-00-4 310-165-3 121620-46-0 J, M 
Kreosootõli, atsenafteeni fraktsioon; 
pesuõli 648-098-00-X 292-605- 3 90640-84-9 H 
Kreosootõli 648-099-00-5 263-047-8 61789-28-4 H 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/555 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kreosootõli, kõr gkeev destillaat; 
pesuõli 
(Kõrgkeev destillatsioonifraktsioon, 
mis saadakse bituminoosse kivisöe kõrgtemperatuursel karboniseerimisel, mis edasi puhastata kse üleliigsetest 
kristalsetest sooladest. Koosneb peamiselt kreosootõlist, kust on eemaldatud mõned kivisöetõrva destillaatide koostises olevad normaalsed mitmetuumsed aromaatsed soolad. Kristallivaba umbes 5°C juures.) 648-100-00-9 274-565- 9 70321-79-8 H 
Kreosoot  648-101-00- 4 232-287-5 8001-58-9 H 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
happeline kreosootõli; pesuõli ekstraktsiooni jääk 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu alusevabast fraktsioonist, mis saadakse kivisöetõrva destillatsioonil ning mille keemistemperatuur jääb vahemikku ligikaudu 250°C–280°C. Koostises peamiselt bifenüül ja isomeersed difenüülnaftaleenid.) 648-102-00-X 310-189- 4 122384-77-4 H 
Antratseenõli, antratseenpasta; 
antratseenõli fraktsioon 
(Antratseenõli kristalliseerimisel ja 
tsentrifuugimisel saadav antratseenirikas ta hke aine. Koostises 
peamiselt antratseen, karbasool ja fenantreen.) 648-103-00-5 292-603-2 90640-81-6 J, M 
L 396/556 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Antratseenõli, madala antratseenisisaldusega; antratseenõli fraktsioon 
(Õli, mis jääb järele  antratseenirikka 
tahke aine (antratseenpasta) kristalliseerimisel antratseenõlist. 
Koosneb peamiselt kahe-, kolme- ja neljatuumsetest aromaatsetest ühenditest.) 648-104-00-0 292-604-8 90640-82-7 J, M 
Jäägid (kivisöetõrv ), antratseenõli 
destillatsioon; antrat seenõli fraktsioon 
(Jääk, mis saadakse  toorantratseeni 
fraktsioneerival dest illatsioonil ja mille 
keemistemperatuur on vahemikus ligikaudu 340°C–400°C. Koostises peamiselt kolme- ja mitmetuumsed 
aromaatsed ning heterotsüklilised 
süsivesinikud.) 648-105-00-6 295-505-8 92061-92-2 J, M 
Antratseenõli, antratseenpasta, 
antratseeni fraktsioon; antratseenõli fraktsioon 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse bituminoossest kõrgtemperatuursest tõrvast saadava antratseenõli kristalliseerimisel saadava antratseeni destillatsioonil, keemispiiridega vahemikus 330°C–350°C. Koostises peam iselt antratseen, 
karbasool ja fenantreen.) 648-106-00-1 295-275-9 91995-15-2 J, M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/557 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Antratseenõli, antratseenpasta, karbasooli fraktsioon; antratseenõli fraktsioon 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse bituminoosse söe kõrgtemperatuursest tõrvast saadava antratseenõli kristalliseerimisel saadava antratseeni destillatsioonil, keemispiiridega vahemikus umbes 350°C–360°C. Koos tises peamiselt 
antratseen, karbasool ja fenantreen.) 648-107-00-7 295-276-4 91995-16-3 J, M 
Antratseenõli, antratseenpasta, kerged 
destillaadid; antratseenõli fraktsioon 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse bituminoossest madalatemperatuursest tõrvast saadava antratseenõli kristalliseerimisel saadava antratseeni destillatsioonil, keemispiiridega vahemikus umbes 290°C–340°C. Koos tises peamiselt 
kolme tuumaga aromaatsed ühendid ja nende divesinikderivaadid.) 648-108-00-2 295-278-5 91995-17-4 J, M 
L 396/558 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrvaõlid (kivisüsi), madalatemperatuurne; tõrvaõli, kõrgkeev 
(Madalatemperatuurse kivisöetõrva 
destillaat. Koosneb peamiselt süsivesinikest, fenooliühenditest ja aromaatsetest lämmastikalustest keemistemperatuuriga vahemikus umbes 160°C–340°C.) 648-109-00-8 309-889-2 101316-87-4 J, M 
Fenoolid, ammoniaagivee ekstrakt; 
aluseline ekstrakt 
(Fenoolide segu, mis saadakse kivisöe 
madalatemperatuursel (vähem kui 700°C) utmisel eralduva gaasi kondenseerimisel saadava ammoniaagivee ekstraktsioonil isobutüülatsetaadiga. Koosneb peamiselt mono- ja dihüdreeritud fenoolide segust.) 648-111-00-9 284-881-9 84988-93-2 J, M 
Destillaadid (kivisöetõ rv), kerged õlid, 
leeliselised ekstra ktid; leeliseline 
ekstrakt 
(Karboolõlist leelispesul, näiteks 
naatriumhüdroksiidi vesilahusega, saadav vesiekstrakt. Sisaldab peamiselt 
mitmesuguste fenoolsete ühendite leelismetallide sooli.) 648-112-00-4 292-610-0 90640-88-3 J, M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/559 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktid, leeliseline kivisöetõrva õli; leeliseline ekstrakt 
(Kivisöetõrva õlist l eelispesul, näiteks 
naatriumhüdroksiidi vesilahusega, saadav ekstrakt. Sisaldab peamiselt mitmesuguste fenoolsete ühendite leelismetallide sooli.) 648-113-00-X 266-017-2 65996-83-0 J, M 
Destillaadid (kivisöetõrv), 
naftaleenõlid, leeliselised ekstraktid; leeliseline ekstrakt 
(Naftaleenõlist lee lispesul, näiteks 
naatriumhüdroksiidi vesilahusega, saadav vesiekstrakt. Sisaldab peamiselt 
mitmesuguste fenoolsete ühendite leelismetallide sooli.) 648-114-00-5 292-611-6 90640-89-4 J, M 
Ekstraktsioonijäägid (kivisüsi), 
leeliseline tõrvaõli, süsinikdioksiidiga ja kaltsiumoksiidiga töödeldud; toorfenoolid 
(Kivisöetõrva õli le eliselise ekstrakti 
CO
2 ja CaO-ga töötlemisel saadav 
produkt. Koosne b peamiselt CaCO 3, 
Ca(OH) 2, Na 2CO 3 ning muudest 
orgaanilistest ja anorgaanilistest 
lisanditest.) 648-115-00-0 292-629-4 90641-06-8 J, M 
L 396/560 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva happed (pruunsüsi), toor-; toorfenoolid 
(Pruunsöetõrva destillaadi happega 
töödeldud leeliseline ekstrakt. Koosneb peamiselt fenoolist ja fenooli homoloogidest.) 648-117-00-1 309-888-7 101316-86-3 J, M 
Tõrva happed, pruunsöe gaasistamine; 
toorfenoolid 
(Pruunsöe gaasis tamisel saadav 
orgaaniliste ühendite segu. Koosneb peamiselt C
6-10 hüdroksü-aromaatsetest 
fenoolidest ja nende homoloogidest.) 648-118-00-7 295-536-7 92062-22-1 J, M 
Tõrva happed, des tillatsiooni jäägid; 
destillaatfenoolid 
(Kivisöest saadava toorfenooli 
destillatsiooni jääk . Koosneb peamiselt 
fenoolidest, mille süsiniku aatomite arv jääb vahemikku C
8 kuni C 10 ning mille 
pehmenemistemperatuur on vahemikus 60°C–80°C.) 648-119-00-2 306-251-5 96690-55-0 J, M 
Tõrva happed, metüülfenooli 
fraktsioon; destillaatfenoolid 
(3- ja 4-metüülfenoolirikas tõrvahappe 
fraktsioon, mis saadakse madalatemperatuurse kivisöetõrva toortõrvahapete destillatsioonil.) 648-120-00-8 284-892-9 84989-04-8 J, M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/561 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva happed, polüalküülfenooli fraktsioon; destillaatfenoolid 
(Tõrvahapete frakts ioon, mis saadakse 
madalatemperatuurse kivisöetõrva toortõrvahapete destillatsioonil ning mille keemistemperatuur jääb vahemikku umbes 225°C–320°C. Koosneb peamiselt polüalküülfenoolidest.) 648-121-00-3 284-893-4 84989-05-9 J, M 
Tõrva happed, ksülenooli fraktsioon; 
destillaatfenoolid 
(2,4- ja 2,5-dime tüülfenoolirikas 
tõrvahapete fraktsioon, mis saadakse madalatemperatuurse kivisöetõrva toortõrvahapete destillatsioonil.) 648-122-00-9 284-895-5 84989-06-0 J, M 
Tõrva happed, etüülfenooli fraktsioon; 
destillaatfenoolid(3- ja 4-etüülfenoolirikas tõrvahapete fraktsioon, mis saadakse madalatemperatuurse kivisöetõrva toortõrvahapete destillatsioonil.) 648-123-00-4 284-891-3 84989-03-7 J, M 
L 396/562 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva happed, 3,5-ksülenooli fraktsioon; destillaatfenoolid 
(3,5-dimetüülfenoolirikas tõrvahapete 
fraktsioon, mis saadakse madalatemperatuurse kivisöetõrva toortõrvahapete destillatsioonil.) 648-124-00-X 284-896-0 84989-07-1 J, M 
Tõrva happed, jäägid, destillaadid, 
esimene fraktsioon; destillaatfenoolid 
(Jääk, mis saadakse kerge karboolõli 
destillatsioonil tepe ratuuril vahemikus 
235°C–355°C.) 648-125-00-5 270-713-1 68477-23-6 J, M 
Tõrva happed, kresüülsed, jäägid; 
destillaatfenoolid 
(Kivisöe toortõrvah apetest fenooli, 
kresoolide, ksülenoolide ja kõrgemal 
temperatuuril keevate fenoolide eraldamisel tekkiv jääk. Must tahke aine sulamistemperatuuriga umbes 80°C. Koosneb peamiselt polüalküülfenoolidest, kummivaikudest ja anorgaanilistest sooladest.) 648-126-00-0 271-418-0 68555-24-8 J, M 
Fenoolid, C 9-11; destillaatfenoolid  648-127-00-6 293-435-2 91079 -47-9 J, M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/563 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva happed, kresüülsed; destillaatfenoolid 
(Orgaaniliste ühen dite segu, mis 
saadakse pruunsöest ja mille keemistemperatuur jääb vahemikku umbes 200°C–230°C. Koosneb peamiselt fenoolidest ja püridiinalustest.) 648-128-00-1 295-540-9 92062-26-5 J, M 
Tõrva happed, pruunsüsi, C 2-
alküülfenooli fraktsioon; destillaatfenoolid 
(Destillaat, mis saadak se leelispestud 
ligniiditõrva des tillaadi happega 
töötlemisel ning mille keemistemperatuur jääb vahemikku umbes 200°C–230°C. Sisaldab peamiselt m- ja p-etüülfenooli ning 
kresoole ja ksülenoole.) 648-129-00-7 302-662-9 94114-29-1 J, M 
Ekstraktsiooni õlid (kivisüsi), 
naftaleenõlid; happeekstrakt 
(Leelispestud naftaleenõli happega 
töötlemisel saadav vesiekstrakt. Koosneb peamis elt erinevate 
aromaatsete lämmastikaluste, sealhulgas püridiini,  kinoliini ja nende 
alküülderivaatide happesooladest.) 648-130-00-2 292-623-1 90641-00-2 J, M 
Tõrva alused, kino liini derivaadid; 
destillaatalused 648-131-00-8 271-020-7 68513-87-1 J, M 
Tõrva alused, kivisüsi, kinoliini 
derivaatide fraktsioo n; destillaatalused 648-132-00-3 274-560-1 70321-67-4 J, M 
L 396/564 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva alused, kivisü si, destillatsiooni 
jäägid; destillaatalused 
(Destillatsiooni jääk, mis tekib 
kivisöetõrvade destilleerimisel saadavate neutraliseeritud, happe-ekstraheeritud aluseid sisaldavate tõrvafraktsioonide destillatsioonil. Koosneb peamis elt aniliinist, 
kollidiinidest, ki noliinist ja selle 
derivaatidest ning toluidiinidest.) 648-133-00-9 274-544-0 92062-29-8 J, M 
Süsivesinikõlid, aromaatsed, segatud 
polüetüleeni ja po lüpropüleeniga, 
pürolüüsitud, kerg e õli fraktsioon; 
termilise töötlemise produktid 
(Õli, mis saadakse 
polüetüleeni/polüpropüleeni segu termilisel töötlemisel kivisöetõrva pigiga või aromaatsete õlidega. Koosneb peamiselt benseenist ja selle homoloogidest keemistemepratuuriga vahemikus umbes 70°C–120°C.) 648-134-00-4 309-745-9 100801-63-6 J, M 
Süsivesinikõlid, aromaatsed, segatud 
polüetüleeniga, pürolüüsitud, kerge õli fraktsioon; termi lise töötlemise 
produktid 
(Õli, mis saadakse polüetüleeni 
termilisel töötlemisel kivisöetõrva pigi või aromaatsete õlidega. Koosneb peamiselt benseenist ja selle homoloogidest keemistemepratuuriga vahemikus 70°C–120°C.) 648-135-00-X 309-748-5 100801-65-8 J, M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/565 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikõlid, aromaatsed, segatud polüstüreeniga, pürolüüsitud, kerge õli fraktsioon; termi lise töötlemise 
produktid 
(Õli, mis saadakse polüstüreeni 
termilisel töötlemisel kivisöetõrva pigi või aromaatsete õlidega. Koosneb peamiselt benseenist ja selle homoloogidest keemistemepratuuriga vahemikus umbes 70°C–210°C.) 648-136-00-5 309-749-0 100801-66-9 J, M 
Ekstraktsiooni jääg id (kivisüsi), 
leeliseline tõrvaõli, naftaleeni destillatsiooni jä ägid; naftaleenõli 
ekstraktsiooni jääk 
(Ekstraktsiooni jä äk, mis saadakse 
keemilisest õlis t, millest on 
destillatsioonil er aldatud naftaleen. 
Koosneb peamiselt kahe kuni nelja kondenseeritud tuumaga aromaatsetest süsivesinikest ja aromaatsetest lämmastikalustest.) 648-137-00-0 277-567-8 736665-18-6 J, M 
Kreosootõli, madalal temp. keev 
destillaat; pesuõli 
(Madalalt keev 
destillatsioonifraktsioon, mis saadakse bituminoosse kivisöe kõrgtemperatuursel karboniseerimisel ning mida on täiend avalt puhastatud, et 
eemaldada liigsed kr istalsed soolad. 
Koosneb peamiselt kreosootõlist, millest on eraldatud mõned kivisöetõrva destillaadi koostises olevad normaalse d mitmetuumsed 
aromaatsed soolad. Kristallivaba umbes 38°C juures.) 648-138-00-6 274-566- 4 70321-80-1 H 
L 396/566 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tõrva happed, kresüülsed, naatriumi soolad, leeliselised lahused; leeliseline 
ekstrakt 648-139-00-1 272-361-4 68815-21-4 J, M 
Ekstraktsiooni õlid (kivisüsi), 
tõrvaalus; happeekstrakt 
(Ekstrakt, mis saadakse kivisöetõrva 
õli leeliselisest ekst raktsiooni jäägist, 
mis tekib happega, näiteks väävelhappe vesilahusega, töötlemisel pärast destillatsiooni naftaleeni eemaldamiseks. Koosneb peamiselt erinevate aromaatset e lämmastikaluste, 
sh püridiini, kinoliini ja nende alküülderivaatide happelistest sooladest.) 648-140-00-7 266-020-9 65996-86-3 J, M 
Tõrva alused (kivisüsi), toor-; toortõrva 
alused 
(Reaktsiooniprodukt, mis saadakse 
kivisöetõrva aluste ekstraktsiooniõli neutraliseerimisel leelise lahusega, näiteks naatriumhüdroksiidi vesilahusega, et saada vabu aluseid. Koosneb peamiselt sellistest orgaanilistest alustest nagu akridiin, fenantridiin, püridiin , kinoliin ja nende 
alküülderivaadid.) 648-141-00-2 266-018-8 65996-84-1 J, M 
Jäägid (kivisüsi), vedela solvendiga 
ekstraktsioon; 
(Kohesiivne pulber, mis jääb järele 
kivisöe ekstraktsioonil vedela solvendiga ning koosneb kivisöe 
mineraalsest osas t ja lahustumata 
kivisöest.) 648-142-00-8 302-681- 2 94114-46-2 M 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/567 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kivisöe vedelikud, vedela solvendiga ekstraheerimise lahus; 
(Produkt, mis saadakse kivisöe 
lahustamisel vedela s solvendis saadud 
ekstraktsioonilahusest kivisöe mineraalse osa ja lahustumata kivisöe filtreerimisel. Must, viskoosne, väga 
keerulise koostiseg a vedel segu, mis 
koosneb peamiselt aromaatsetest ja 
osaliselt hüdrogeenitud aromaatsetest süsivesinikest, aromaatsetest lämmastikühenditest, aromaatsetest väävliühenditest, fenoolsetest ja muudest aromaatsetest hapnikuühenditest ning nende alküülderivaatidest.) 648-143-00-3 302-682- 8 94114-47-3 M 
Kivisöe vedelikud, vedela solvendiga 
ekstraktsioon 
(Oluliselt solvendivaba produkt, mis 
saadakse kivisöe vedela solvendiga lahustamisel saadud ekstraktsioonilahuse filtreeritud solvendi destilla tsioonil. Must 
pooltahke aine, mis koosneb peamiselt 
kondenseeritud tuumadega aromaatsete süsivesinike, aromaatsete lämmastik- ja väävliühend ite, fenoolsete ja teiste 
aromaatsete hapnikühendite ning nende alküülderivaatide keerulisest segust.) 648-144-00-9 302-683- 3 94114-48-4 M 
L 396/568 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kergõli (kivisüsi), koksiahi; toorbenseen 
(Lenduv orgaaniline  vedelik, mis on 
ekstraheeritud kivisöe kõrgtemperatuursel (üle 700°C) utmisel eralduvast gaasist. Koosneb peamiselt benseeni st, tolueenist ja 
ksüleenidest. Võib sisaldada teisi vähemtähtsaid koostisosi (süsivesinikke).) 648-147-00-5 266-012- 5 65996-78-3 J 
Destillaadid (kivisüsi), vedela 
solvendiga ekstraktsioon, primaarne; 
(Kivisöe vedela solvendiga 
lahustamisel eralduvate aurude vedel kondensatsiooniprodukt, mille keemistemperatuur jääb vahemikku umbes 30°C–300°C. Koosneb peamiselt osalisel t hüdrogeenitud 
kondenseeritud tuumadega aromaatsetest süsivesinikest, aromaatsetest lämmastikku, hapnikku ja väävlit sisaldavatest ühenditest ning nende alküülderivaatidest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
4 kuni 
C14.) 648-148-00-0 302-688- 0 94114-52-0 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/569 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisüsi), solventekstraktsioon, hüdrokrakitud 
(Destillaat, mis saadakse 
kivisöeekstrakti või vedela solvendiga ekstraktsioonil või  superkriitilisel 
gaasekstraktsioonil saadava lahuse hüdrokrakkimisel, keemistemperatuuriga vahemikus umbes 30°C–300°C. Koosneb peamiselt aromaatsetest, hüdrogeenitud aromaatsetest ning nafteensetest ühenditest, nende alküülderivaatidest ja alkaanidest süsiniku aatomite arvuga peamiselt vahemikus C
4 kuni C 14. 
Sisaldab ka aromaatseid ning hüdrogeenitud aromaatseid lämmastik-, väävli- ja hapnikühendeid.) 648-149-00-6 302-689- 6 94114-53-1 J 
Tööstusbensiin (kivisüsi), 
solventekstraktsioon, hüdrokrakitud 
(Destillaadi fraktsio on, mis saadakse 
kivisöeekstrakti või vedela solvendiga ekstraktsioonil või  superkriitilisel 
gaasekstraktsioonil saadava lahuse hüdrokrakkimisel, keemistemperatuuriga vahemikus umbes 30°C–180°C. Koosneb peamiselt aromaatsetest, hüdrogeenitud aromaatsetest ning nafteensetest ühenditest, nende alküülderivaatidest ja alkaanidest süsiniku aatomite arvuga peamiselt vahemikus C
4 kuni C 9. 
Sisaldab ka aromaatseid ning hüdrogeenitud aromaatseid lämmastik-, väävli- ja hapnikühendeid.) 648-150-00-1 302-690- 1 94114-54-2 J 
L 396/570 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Bensiin, kivisöe solventekstraktsioon, hüdrokrakitud tööstusbensiin 
(Mootorikütus, mis saadakse 
kivisöeekstrakti või vedellahustiekstr aktsioonil või 
superkriitilisel gaasekstraktsioonil saadava lahuse hüdrokrakkimisprod uktide rafineeritud 
tööstusbensiinifraktsiooni reformimisel; keem istemepratuuriga 
vahemikus umbes 30°C–180°C. Koosneb peamiselt aromaatsetest ja 
nafteensetest süsivesinikest, nende alküülderivaatidest ja alküülsüsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
4 kuni C 9.) 648-151-00-7 302-691- 7 94114-55-3 J 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/571 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisüsi), solventekstraktsioon, hüdrokrakitud keskmine fraktsioon; 
(Destillaat, mis saadakse 
kivisöeekstrakti või vedela solvendiga ekstraktsioonil või  superkriitilisel 
gaasekstraktsioonil saadava lahuse hüdrokrakkimisel, keemistemperatuuriga vahemikus umbes 180°C–300°C. Koosneb peamiselt kahetuumsetest aromaatsetest, hüdrogeenitud aromaatsetest ning nafteensetest ühenditest, nende alküülderivaatidest ja alkaanidest, süsiniku aatomite arvuga peamiselt vahemikus C
9 kuni C 14. 
Sisaldab ka lämmastik-, väävli- ja hapnikühendeid.) 648-152-00-2 302-692- 2 94114-56-4 J 
L 396/572 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (kivisüsi), solventekstraktsioon, hüdrokrakitud hüdrogeenitud keskmi ne fraktsioon; 
(Destillaat, mis saadakse 
kivisöeekstrakti või vedela solvendiga ekstraktsioonil või  superkriitilisel 
gaasekstraktsioonil saadava lahuse hüdrokrakitud de stillatsiooni 
keskfraktsiooni hüdrogeenimisel, keemistemperatuuriga vahemikus umbes 180°C–280°C. Koosneb peamiselt hüdrogeenitud kahetsüklilistest süsi nikuühenditest ja 
nende alküülderivaatidest süsiniku aatomite arvuga peamiselt vahemikus C
9 kuni C 14.) 648-153-00-8 302-693- 8 94114-57-5 J 
Kerge õli (kivisüsi), 
poolkoksistamisprotsess; primaarõli 
(Lenduv orgaaniline vedelik, mis 
saadakse kivisöe madalatemperatuursel (alla 700°C) utmisel eralduva gaasi kondenseerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga C
6-10.) 648-156-00-4 292-635- 7 90641-11-5 J 
Ekstraktid (nafta),  kerge nafteenne 
destillaatlahusti 649-001-00-3 265-102- 1 64742-03-6 H 
Ekstraktid (nafta),  raske parafiinne 
destillaatlahusti 649-002-00-9 265-103- 7 64742-04-7 H 
Ekstraktid (nafta), kerge parafiinne 
destillaatlahusti 649-003-00-4 265-1 04-2 6472-05-8 H 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/573 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktid (nafta),  raske nafteenne 
destillaatlahusti 649-004-00-X 265-111- 0 64742-11-6 H 
Ekstraktid (nafta), kerge 
vaakumgaasiõli lahusti 649-005-00-5 295-341- 7 91995-78-7 H 
Süsivesinikud C 26-55, aromaatsete 
ühendite rikkad 649-006-00-0 307-753- 7 97722-04-8 H 
Jäägid (nafta), 
atmosfääridestillatsio onikolonn; raske 
kütteõli 
(Toorõli atmosfää ridestillatsiooni 
jääkide kompleks. Koosneb süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
20 ning 
keeb temperatuuril umbes üle 350°C. Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-008-00-1 265-045- 2 64741-45-3  
Gaasiõlid (nafta), kõrgvaakum; raske 
kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli atmosfääridestilla tsiooni jäägi 
vaakumdestillatsioonil. Koosneb süsivesinikest aatomite arvuga valdavalt C
20 kuni C 50 ning on 
keemispiiridega vahemikus umbes 350°C–600°C.) Sisald ab tõenäoliselt 5 
või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-009-00-7 265-058- 3 64741-57-7  
L 396/574 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), rasked 
katalüütiliselt krak itud; raske kütteõli 
 649-010-00-2 265-063- 0 64741-61-3  
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimsprotsessi produktide destillatsioonil. Koos neb süsivesinikest 
süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
15 
kuni C 35 ning on k eemispiiridega 
vahemikus umbes 260°C–500°C.) Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.)     
Puhastatud õlid (naf ta), katalüütiliselt 
krakitud; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
20 ning 
keeb temperatuuril umbes üle 350°C. Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-011-00-8 265-064- 6 64741-62-4  
Jäägid (nafta), hüdrokrakitud; raske 
kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina hüdrokrakkimisproduktide destillatsioonil. Koos neb süsivesinikest 
süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle 
C
20, ning keeb temperatuuril umbes üle 
350°C.) 649-012-00-3 265-076- 1 64741-75-9  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/575 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jäägid (nafta), te rmiliselt krakitud; 
raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina termilise krakkimi se produktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
20 ning 
keeb temperatuuril umbes üle 350°C. Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-013-00-9 265-081- 9 64741-80-6  
Destillaadid (nafta), rasked termiliselt 
krakitud; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termilise krakkimisprotsessi produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
15 kuni C 36 
ning on keeb temp eratuuril vahemikus 
umbes 260°C–480°C. Sisaldab tõenäoliselt 5 või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-014-00-4 265-082- 4 64741-81-7  
Gaasiõlid (nafta), vesinikuga töödeldud 
vaakumdestilleeritud; raske kütteõli 
 649-015-00-X 265-162- 9 64742-59-2  
L 396/576 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse naftafraktsiooni vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
13 
kuni C 50 ning on k eemispiiridega 
vahemikus umbes 230°C–600°C. Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.)     
Jäägid (nafta), hüdrodesulfureeritud, 
atmosfääridestillatsio on; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse atmosfääridestillatsiooni jääkide hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul eelkõige orgaaniliste väävliühendite eemaldamiseks sobivatel tingim ustel. Koosneb 
süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
20 ning 
keeb temperatuuril umbes üle 350°C. Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-016-00-5 265-181- 2 64742-78-5  
Gaasiõlid (nafta), 
hüdrodesulfureeritud, kõrgvaakum; raske kütteõli 
 649-017-00-0 265-189- 6 64742-86-5  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/577 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse  katalüütilisel 
hüdrodesulfureerimisprotsessil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
20 kuni C 50 
ning keeb temperatuuril vahemikus umbes 350°C–600°C. Sisaldab tõenäoliselt 5 või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.)     
Jäägid (nafta), aurufaasis krakitud; 
raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina aurufaasis krakkimise (kaasa arvatud aurufaasis krakkimine etüleeni saamiseks) produktide destilleerimisel. Koosneb peamiselt küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
14 ning keeb 
temperatuuril umbes üle 260°C. Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-018-00-6 265-193- 8 64742-90-1  
Jäägid (nafta), atmo sfääridestillatsioon; 
raske kütteõli 
 649-019-00-1 269-777- 3 68333-22-2  
L 396/578 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Toorõli atmosfää ridestillatsiooni 
kompleksne jääk. Koosneb süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
11 ning 
keeb temperatuuril umbes üle 200°C. Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.)     
Puhastatud õlid (nafta), 
hüdrodesulfureeritud , katalüütiliselt 
krakitud; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud puhastatud õli hüdrogeenimisel, et muuta orgaaniline väävel vesiniksulfiidiks ja see eraldada. Koosneb süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt suurem kui C
20 ning keeb temperatuuril umbes üle 
350°C. Sisaldab tõenäoliselt 5 või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-020-00-7 269-782- 0 68333-26-6  
Destillaadid (nafta), 
hüdrodesulfureeritud, keskmiselt katalüütiliselt krak itud; raske kütteõli 
 649-021-00-2 269-783- 6 68333-27-7  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/579 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse keskmiselt katalüütiliselt krakitud destillaatide hüdrogeenimisel, et muuta orgaaniline väävel vesiniksulfiidiks ja see eraldada. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
11 kuni C 30 ning keeb temperatuuril 
vahemikus umbes 205°C–450°C. Sisaldab suhtelisel t suurel hulgal 
tritsüklilisi aromaatseid  süsivesinikke.)     
Destillaadid (nafta), 
hüdrodesulfureeritud, tugevalt katalüütiliselt krak itud; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse tugevalt katalüütiliselt krakitud destillaatide hüdrogeenimisel, et muuta orgaaniline väävel vesiniksulfiidiks ja see eraldada. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
15 kuni C 35 
ning keeb temperatuuril vahemikus umbes 260°C–500°C. Sisaldab tõenäoliselt 5 või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-022-00-8 269-784- 1 68333-28-8  
Kütteõli, otsedestillatsiooni gaasiõlide 
jäägid, suure väävlisisaldusega; raske kütteõli 649-023-00-3 270-674- 0 68476-32-4  
L 396/580 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kütteõli, jäägid ; raske kütteõli 
(Vedel produkt mitmesugustest 
rafineerimisseadmete voogudest, tavaliselt jääkidest. Koostis on kompleksne ja varieerub olenevalt toornafta päritolust.) 649-024-00-9 270-675- 6 68476-33-5  
Jäägid (nafta), kata lüütilise reformingu 
seadme destillats ioonijäägid; raske 
kütteõli 
(Keerulise koostisega jääk, mis 
saadakse katalüütilise reformingu fraktsionaatori jääg i destillatsioonil. 
Keemistemperatuur on umbes üle 399°C.) 649-025-00-4 270-792- 2 68478-13-7  
Jäägid (nafta), raske 
koksistamisseadme  gaasiõli ja 
vaakumgaasiõli; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina raske koksiahjugaasiõli ja vaakumgaasiõli de stillatsioonil. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
13 ning keeb temperatuuril umbes üle 
230°C.) 649-026-00-X 270-796- 4 68478-17-1  
Jäägid (nafta), rasked 
koksistamisseadmest ja kerged vaakumgaasiõlist;  raske kütteõli 
 649-027-00-5 270-983- 0 68512-61-8  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/581 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse jääkfraktsioonina raske koksiahjugaas iõli ja kerge 
vaakumgaasiõli de stillatsioonil. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
13 ning keeb temperatuuril umbes üle 
230°C.)     
Jäägid (nafta), kerged 
vaakumdestilleeritud; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega jääk, mis 
saadakse toorõli atmosfääridestilla tsiooni jäägi 
vaakumdestillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
13 ning keeb 
temperatuuril umbes üle 230°C.) 649-028-00-0 270-984- 6 68512-62-9  
Jäägid (nafta), ke rged aurufaasiliselt 
krakitud; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega jääk, mis 
saadakse aurufaas ilise krakkimise 
produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt aromaatsetest ja küllastumata süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on üle C
7 ning 
mis keeb temperat uuril umbes 101°C 
kuni 555°C.) 649-029-00-6 271-013- 9 68513-69-9  
Kütteõli, nr 6; raske kütteõli 
(Destilleeritud õli, m ille viskoossus on 
37,7°C juures vähemalt 197 10-6 m2s-1 
ja maksimaalselt  
197 10-5 m2s-1.) 649-030-00-1 271-384- 7 68553-00-4  
L 396/582 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jäägid (nafta), destillatsioonisead metest, madala 
väävlisisaldusega; raske kütteõli 
(Madala väävlisisaldusega keerulise 
koostisega süsivesinike segu, mis saadakse jääkfraktsioonina toorõli destillatsioonil. Jä äk, mis saadakse 
pärast otsedestillatsiooni bensiini-, petrooleumi- ja ga asiõlifraktsioonide 
eraldamist.) 649-031-00-7 271-763- 7 68607-30-7  
Gaasiõlid (nafta), rasked 
atmosfääridestillats ioonist; raske 
kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli destillatsioonil. Koos neb süsivesinikest 
süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
7 kuni C 35 ning keeb 
temperatuuril vahemikus umbes 121°C–510°C.) 649-032-00-2 272-184- 2 68783-08-4  
Jäägid (nafta), õli koksistamisseadme 
skraberist, kondenseerunud tuumaga aromaatseid ühendeid sisaldavad; raske kütteõli 
(Väga keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse jääkfraktsioonina vaakumjääkide ja termilise krakki mise jääkide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
20 ning keeb 
temperatuuril umbes üle 350°C.) Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-033-00-8 272-187- 9 68783-13-1  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/583 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), nafta vaakumdestillatsio oni jäägid; raske 
kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli atmosfääridestilla tsiooni jäägi 
vaakumdestillatsioonil.) 649-034-00-3 273-263- 4 68955-27-1  
Jäägid (nafta), aurufaasis krakitud, 
vaigused; raske kütteõli 
(Jäägid, mis saadakse aurufaasiliselt 
krakitud naftajääkid e destillatsioonil.) 649-035-00-9 273-272- 3 68955-36-2  
Destillaadid (nafta), keskmine 
vaakumdestillaat; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli 
atmosfääridestilla tsiooni jäägi 
vaakumdestillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
14 kuni C 42 ning keeb 
temperatuuril vahemikus umbes 250°C–545°C. Sisald ab tõenäoliselt 5 
või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-036-00-4 274-683- 0 70592-76-6  
Destillaadid (nafta), kerge 
vaakumdestillaat; raske kütteõli 
 649-037-00-X 247-684- 6 70592-77-7  
L 396/584 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse toorõli atmosfääridestilla tsiooni jäägi 
vaakumdestillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
11 kuni C 35 ning 
on keemispiiridega umbes 250°C–545°C.)     
Destillaadid (nafta),  vaakumdestillaat; 
raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli atmosfääridestilla tsiooni jäägi 
vaakumdestillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
15 kuni C 50 ning 
on keemispiiridega umbes 270°C–600°C. Sisaldab tõenäoliselt 5 või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-038-00-5 274-685- 1 70592-78-8  
Gaasiõlid (nafta), hüdrodesulfureeritud 
koksistamise õli, kõrgvaakumis destilleeritud; raske kütteõli 
 649-039-00-0 285-555- 9 85117-03-9  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/585 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse koksistamise destillaatide hüdrodesulfureerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
18 kuni C 44 ning on keeb 
temperatuuril vahemikus umbes 304°C–548°C. Sisald ab tõenäoliselt 5 
või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.)     
Jäägid (nafta), aurufaasis krakitud, 
destillaadid; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafineeritud naftatõrva produktsiooni käigus aurufaasis krakitud tõrva destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
aromaatsetest ja teis test süsivesinikest 
ning orgaanilistest väävliühenditest.) 649-040-00-6 292-657- 7 90669-75-3  
Jäägid (nafta), vaak umdestillatsioonist, 
kerged; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega jääk, mis 
saadakse toorõli atmosfääridestilla tsiooni jäägi 
vaakumdestillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
24 ning 
keeb temperatuuril umbes üle 390°C.) 649-041-00-1 292-658- 2 90669-76-4  
L 396/586 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kütteõli, raske, suure väävlisisaldusega; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toornafta destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
alifaatsetest, aromaatsetest ja tsükloalifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
25 ning keeb temperatuuril umbes üle 
400°C.) 649-042-00-7 295-396- 7 92045-14-2  
Jäägid (nafta), katalüütiline 
krakkimine; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt üle C
11 ning keeb 
temperatuuril umbes üle 200°C.) 649-043-00-2 295-511- 0 92061-97-7  
Destillaadid (nafta), keskmiselt 
katalüütiliselt krak itud, termiliselt 
lagundatud; raske kütteõli 
 649-044-00-8 295-990- 6 92201-59-7  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/587 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil ning mida on kasutatud soojusülekande vedelikuna. Koosneb peamiselt süsivesinikest, mille keemispiirid on vahemikus umbes 22 0°C–450°C. Võib 
sisaldada orgaanilisi väävliühendeid.)     
Jääkõlid (nafta); raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike, 
väävli- ja metallorg aaniliste ühendite 
segu, mis saadakse fraktsioneeriva krakkimise rafineerimisjäägina. Saadakse valmisõli viskoossusega üle 2 10
-6 m².s-1 100°C juures.) 649-045-00-3 298-754- 0 93821-66-0  
Jäägid, aurufaasis krakitud, termiliselt 
töödeldud; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasis krakitud toornafta töötlemisel ja destillatsioonil. 
Koosneb peamiselt küllastumata süsivesinikest, mis keevad temperatuuril umbes üle 180°C.) 649-046-00-9 308-733- 0 98219-64-8  
L 396/588 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), hüdrodesulfureeritud kogu keskfraktsioon; raske kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse lähtenafta hüdrogeenimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
9 kuni C 25 ning 
keeb temperatuuril vahemikus umbes 150°C–400°C.) 649-047-00-4 309-863- 0 101316-57-8  
Jäägid (nafta), kata lüütilise reformingu 
produktide destillats ioonijääk; raske 
kütteõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina katalüütilise refo rmingu produktide 
destillatsioonil. Si saldab peamiselt 
aromaatseid süsive sinikke süsiniku 
aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
10 kuni C 25 ning keeb vahemikus 
umbes 160°C–400°C.) Sisaldab tõenäoliselt 5 või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseeritud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.) 649-048-00-X 265-069- 3 64741-67-9  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/589 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Nafta; toorõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu. Koosneb peamiselt alifaatsetest, alitsüklilistest ning aromaatsetest süsivesinikest. Võib samuti sisaldada vähesel määral lämmastiku-, hapniku- ja väävliühendeid. See kategooria hõlmab kergeid, keskmisi ja raskeid naftasid, samuti ka tõrvaliivade õlisid. Need on süsivesinik-materjalid (nt toorkiviõlid), mis vajavad ulatuslikke keemilisi muutusi, et neist saada nafta rafineerimise lähteaineid; siia hulka ei kuulu rikastatud kiviõlid ja vedelad kivisöekütused.) 649-049-00-5 232-2 98-5 8002-05-9  
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiini propaanieraldaja tipugaas, C
3-rikas, happevaba; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud süsivesinike fraktsioneerimisel ning mida töödeldakse happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
2 kuni C 4, valdavalt C 3.) 649-062-00-6 270-755- 0 68477-73-6 K 
L 396/590 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiline krakkimisseade; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-063-00-1 270-756- 6 68477-74-7 K 
Gaasid (nafta), katalüütiline 
krakkimisseade, C 1-5-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus 
C
1 kuni C 6, valdavalt C 1 kuni C 5.) 649-064-00-7 270-757- 1 68477-75-8 K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
polümeriseeritud tööstusbensiini stabilisatsioonis eadme tipugaas, C
2-4-
rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
polümeriseeritud tööstusbensiini fraktsioneerival stabiliseerimisel. 
Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus 
C
2 kuni C 6, valdavalt C 2 kuni C 4.) 649-065-00-2 270-758- 7 68477-76-9 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/591 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), kata lüütilise reformingu 
seadmest, C 1-4-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise reformingu produktid e destillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 6, 
valdavalt C 1 kuni C 4.) 649-066-00-8 270-760- 8 68477-79-2 K 
Gaasid (nafta), C 3-5 olefiinne-
parafiinne alküüli misseadme toide; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega olefiinsete ja 
parafiinsete süsivesinike segu süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, 
mida kasutatakse toitena alküülimisel. Välisõhu temperatuur  tavaliselt ületab 
nende segude kriitilise temperatuuri.) 649-067-00-3 270-765- 5 68477-83-8 K 
Gaasid (nafta), C 4-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise fraktsioonimise produktide destillatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, valdavalt C 4.) 649-068-00-9 270-767- 6 68477-85-0 K 
L 396/592 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), deetaniseerimisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide  destillatsioonil. 
Sisaldab peamiselt etaani ja etüleeni.) 649-069-00-4 270-768- 1 68477-86-1 K 
Gaasid (nafta), 
isobutaanieraldamiskolonni tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse butaani-buteeni voo 
atmosfääridestillats ioonil. Koosneb 
alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 4.) 649-070-00-X 270-769- 7 68477-87-2 K 
Gaasid (nafta), 
propaanieraldamiss eadme gaas, kuiv, 
propaanirikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide produktide destillatsioonil. Si saldab peamiselt 
propeeni, ka mõningal määral etaani ja propaani.) 649-071-00-5 270-772- 3 68477-90-7 K 
Gaasid (nafta), 
propaanieraldamisseadme tipugaasid; naftagaas 
 649-072-00-0 270-773- 9 68477-91-8 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/593 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide produktide destillatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 4.)     
Gaasid (nafta), gaasi 
regenereerimistehase propaanieraldamisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse mitmesuguste süsivesinikevoogude fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 4, valdavalt 
propaanist.) 649-073-00-6 270-777- 0 68477-94-1 K 
Gaasid (nafta), girb atol-seadme toide; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mida kasutatakse girbatol-seadme toitena vesiniksulfiidi eemaldamiseks. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 4.) 649-074-00-1 270-778- 6 68477-95-2 K 
L 396/594 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), isomeeritud tööstusbensiini fraktsionaator, C
4-rikas, 
vesiniksulfiidivaba; naftagaas 649-075-00-7 270-782- 8 68477-99-6 K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud puhastatud  õli ja termiliselt 
krakitud vaakumjääg i fraktsioneeriva 
destillatsiooni ko gujast; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud puhastatud  õli ja termiliselt 
krakitud vaakumjäägi fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-076-00-2 270-802- 5 68478-21-7 K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini stabilisatsiooniabsor berist; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini stabiliseerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-077-00-8 270-803- 0 68478-22-8 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/595 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütilise krakkimise, reformingu ja hüdrodesulfureerimise kombineeritud seadmest eraldunud gaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise, katalüütili se reformingu ja 
hüdrodesulfureerimise produktide fraktsioneerimisel, töödeldud happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-078-00-3 270-804- 6 68478-24-0 K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini fraktsioneerimisseadme stabilisaatorist; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini fraktsioneerival stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-079-00-9 270-806- 7 68478-26-2 K 
L 396/596 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), küllastusgaaside töötlemisetehase segatud voog, C
4-
rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini, destillatsiooni jääkgaasi ja katal üütiliselt reformitud 
tööstusbensiini stab ilisaatori jääkgaasi 
fraktsioneerival stabilisatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 6, 
valdavalt butaanist ja isobutaanist.) 649-080-00-4 270-813- 5 68478-32-0 K 
Jääkgaas (nafta), küllastusgaaside 
kogumistehas, C 1-2-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini, des tillaadi jääkgaasi ja 
katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini stab ilisaatori jääkgaasi 
fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 5, valdavalt 
metaanist ja etaanist.) 649-081-00-X 270-814- 0 68478-33-1 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/597 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), va akumdestillatsiooni 
jääkide termilise krakkimise seadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  vaakumjääkide 
termilisel krakki misel. Koosneb 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-082-00-5 270-815- 6 68478-34-2 K 
Süsivesinikud, C 3-4-rikkad, nafta 
destillaat; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli destillatsioonil ja kondensatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, 
valdavalt C 3 kuni C 4.) 649-083-00-0 270-990- 9 68512-91-4 K 
Gaasid (nafta), laiafraktsioonilise 
otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
heksaanieraldamiskolonni eelfraktsioon; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kogu otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
fraktsioneerimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 6.) 649-084-00-6 271-000- 8 68513-15-5 K 
Gaasid (nafta), hüdrokrakkimisseadme 
propaanieralduskolonni heitgaas, süsivesinikerikas; naftagaas 
 649-085-00-1 271-001- 3 68513-16-6 K 
L 396/598 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse hüdrokrakkimisproduktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4. Võib 
sisaldada vähesel hulgal vesinikku ja vesiniksulfiidi.)     
Gaasid (nafta), kerge 
otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 6.) 649-086-00-7 271-002- 9 68513-17-7 K 
Jäägid (nafta), alküülimiskolonnist, C 4-
rikkad; naftagaas 
(Keerulise koostisega jääk, mis 
saadakse mitmesugustest rafineerimisoperatsioonidest pärinevate voogude destillats ioonil. Koosneb 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
4 kuni C 5, 
peamiselt butaanist, ning keeb temperatuuril vahemikus umbes -11,7°C–27,8°C.) 649-087-00-2 271-010- 2 68513-66-6 K 
Süsivesinikud, C 1-4, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
 649-089-00-3 271-038- 5 68514-36-3 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/599 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse süsivesinikgaaside demerkaptaniseerimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4 ning on keemispiiridega 
umbes vahemikus -164°C kuni -0,5°C.)     
Süsivesinikud, C 1-3; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3 ning 
keemispiiridega umbes vahemikus -164°C kuni -42°C.) 649-090-00-9 271-259- 7 68527-16-2 K 
Süsivesinikud, C 1-4, 
butaanieraldamisseadme fraktsioon; naftagaas 649-091-00-4 271-261- 8 68527-19-5 K 
Gaasid (nafta), C 1-5, märjad; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli destillatsioonil ja/või destillatsiooniko lonni gaasiõli 
krakkimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-092-00-X 271-624- 0 68602-83-5 K 
Süsivesinikud, C 2-4; naftagaas 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 K 
Süsivesinikud, C 3; naftagaas 649-094-00-0 271-735-4 68606-26-8 K 
L 396/600 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), alküülimisseadme toitegaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse gaasiõli katalüütilisel kra kkimisel. Koosneb 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 4.) 649-095-00-6 271-737- 5 68606-27-9 K 
Gaasid (nafta), 
propaanieraldamissea dme põhjajääkide 
fraktsioneerimise he itgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse propaanieraldamissea dme põhjajääkide 
fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
butaanist, isobutaanist ja butadieenist.) 649-096-00-1 271-742- 2 68606-34-8 K 
Gaasid (nafta), töötlemise heitgaaside 
segu; naftagaas 
(Mitmesugustest protsessidest saadav 
keerulise koostiseg a segu. Koosneb 
vesinikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-097-00-7 272-183- 7 68783-07-3 K 
Gaasid (nafta), katalüütiline 
krakkimine; naftagaas 
 649-098-00-2 272-203- 4 68783-64-2 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/601 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 5.)     
Gaasid (nafta), C 2-4, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  naftadestillaadi 
demerkaptaanimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud ja küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 4 ning keemispiiridega 
vahemikus umbes -51°C kuni -34°C.) 649-099-00-8 272-205- 5 68783-65-3 K 
Gaasid (nafta), toornafta 
fraktsioneerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-100-00-1 272-871- 7 68918-99-0 K 
L 396/602 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), heksaanieraldamisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kombineeritud tööstusbensiini voogude fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-101-00-7 272-872- 2 68919-00-6 K 
Gaasid (nafta), kerge 
otsedestillatsiooni bensiini fraktsioneeriva stabilisaatori heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge otsedestillatsiooni bensiini fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-102-00-2 272-878- 5 68919-05-1 K 
Gaasid (nafta), tööstusbensiini 
unifitseeriva desulfureerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse tööstusbensiini unifitseerival desulfurisatsioonprotsessil ning eraldatakse saadud tööstusbensiinist. 
Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-103-00-8 272-879- 0 68919-06-2 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/603 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), ot sedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilise reformingu heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ning kogu väljavoolu fraktsioneerimisel. Koosneb metaanist, 
etaanist ja propaanist.) 649-104-00-3 272-882- 7 68919-09-5 K 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise 
katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsiooniseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse C
3-C4 desorberi 
toite fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt C
3 süsivesinikest.) 649-105-00-9 272-893- 7 68919-20-0 K 
Gaasid (nafta), ot sedestillatsiooni 
produktide stabiliseerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorõli destillatsiooni es imesest kolonnist 
saadava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-106-00-4 272-883- 2 68919-10-8 K 
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiini butaanieraldamisseadmest; naftagaas 
 649-107-00-X 273-169- 3 68952-76-1 K 
L 396/604 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini fraktsioneerimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.)     
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud destillaatide ja tööstusbensiini 
stabilisatsioonisea dmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusben siini ja destillaadi 
fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-108-00-5 273-170- 9 68952-77-2 K 
Jääkgaas (nafta), termiliselt krakitud 
destillaatide, gaasiõli  ja tööstusbensiini 
lahutusseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termiliselt krakitud 
destillaatide, tööstusb ensiini ja gaasiõli 
eraldamisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-109-00-0 273-175- 6 68952-81-8 K 
Jääkgaas (nafta), termiliselt krakitud 
süsivesinike stabilisatsiooniseadmest, nafta koksistamine; naftagaas 649-110-00-6 273-176- 1 68952-82-9 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/605 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse nafta koksistamisprotsessist pärinevate termiliselt krakitud süsivesinike fraktsioneerival stabiliseerimisel. 
Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.)     
Gaasid (nafta), kergelt aurufaasis 
krakitud, butadieenikontsentraat; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
4.) 649-111-00-1 273-265- 5 68955-28-2 K 
Gaasid (nafta), ot sedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilise reformingu produktide stabilisatsiooniseadme tipugaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ja kogu väljavoolava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 4.) 649-112-00-7 273-270- 2 68955-34-0 K 
Süsivesinikud, C 4; naftagaas 649-113-00-2 289-339-5 87741-01-3 K 
Alkaanid, C 1-4, C3-rikkad; naftagaas 649-114- 00-8 292-456-4 90622-55-2 K 
L 396/606 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), aurufaasilise krakkimise heitgaas, C
3-rikas; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasis krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt propeenist vähese propaanisisaldusega ning on keemispiiridega vahemikus umbes -70°C kuni 0°C.) 649-115-00-3 295-404- 9 92045-22-2 K 
Süsivesinikud, C 4, aurufaasilise 
krakkimise seadme destillaat; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga C
4, valdavalt 
1-buteen ja 2-butee n, sisaldades ka 
butaani ja isobuteen i, keemispiiridega 
umbes -12°C kuni 5°C.) 649-116-00-9 295-405- 4 92045-23-3 K 
Naftagaasid, veeldatud, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse veeldatud naftagaasisegu demerkaptaniseerimisprotsessil merkaptaanide oksüdeerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt C
4 küllastatud ja 
küllastumata süsivesinikest.) 649-117-00-4 295-463- 0 92045-80-2 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/607 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 4, 1,3-butadieeni- ja 
isobuteenivabad; naftagaas 649-118-00-X 306-004- 1 95465-89-7 K 
Rafinaadid (nafta), aurufaasis krakitud, 
C4-fraktsioon, ekstraheeritud 
vaskammooniumatsetaadiga, C 3-5 ja 
C3-5 küllastumata, butadieenivabad; 
naftagaas 649-119-00-5 307-769- 4 97722-19-5 K 
Gaasid (nafta), amiinsüsteemi 
toitegaas; töötlemise heitgaas 
(Amiinsüsteemi toitegaas 
vesiniksulfiidi eraldamiseks. Koosneb peamiselt vesinikust. Võib sisaldada ka süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, vesiniksulfiidi ning alifaatseid 
süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga 
valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-120-00-0 270-746- 1 68477-65-6 K 
Gaasid (nafta), benseeniseadme 
hüdrodesulfurisaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Benseeniseadmest pärinevad 
heitgaasid. Koosnevad peamiselt vesinikust. Võivad sisaldada ka süsinikmonooksiidi ning süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6, sealhulgas 
benseeni.) 649-121-00-6 270-747- 7 68477-66-7 K 
Gaasid (nafta), benseeniseadme 
ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
 649-122-00-1 270-748- 2 68477-67-8 K 
L 396/608 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse benseeniseadme gaaside retsirkuleerimisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos väikese koguse süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, mille süsiniku aatomite 
arv on vahemikus C
1 kuni C 6.)     
Gaasid (nafta), õlisegude 
destillatsiooni he itgaas, vesiniku-
lämmastikurikas; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse õlisegu destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
vesinikust ja lämmastikust koos vähese koguse süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite 
arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-123-00-7 270-749- 8 68477-68-9 K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini desorberi tipugaasid; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini stabilisatsioonil. Koos neb vesinikust ja 
küllastatud süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-124-00-2 270-759- 2 68477-77-0 K 
Gaasid (nafta), C 6-8 katalüütilise 
reformingu seadme ringlusgaas; 
töötlemise heitgaas 649-125-00-8 270-761- 3 68477-80-5 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/609 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse C
6-C8 toite 
katalüütilise refo rmimise pr oduktide 
destillatsioonil ning retsirkuleeritakse vesiniku konserveerimiseks. Koosneb peamiselt vesinikust. Võib sisaldada vähesel hulgal süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastikku ja süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.)     
Gaasid (nafta), C 6-8 katalüütilise 
reformingu seadme st; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib C 6-C8 toite katalüütilise 
reformimise produktide destillatsioonil. Koos neb süsivesinikest 
süsiniku aatomite arvuga vahemikus 
C
1 kuni C 5 ja vesinikust.) 649-126-00-3 270-762- 9 68477-81-6 K 
Gaasid (nafta), C 6-8 katalüütilise 
reformingu sead me ringlusgaas, 
vesinikurikas; töötlemise heitgaas 649-127-00-9 270-763- 4 68477-82-7 K 
Gaasid (nafta), C 2-ringlusgaas; 
töötlemise heitgaas 649-128-00-4 270-766- 0 68477-84-9 K 
L 396/610 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse vesiniku ekstraheerimisel gaasivoost, mis koosneb peamiselt vesinikust koos väikese koguse lämmastiku, süsinikmonooksiidi, metaani, etaani ja eteeniga. Sisaldab valdavalt selliseid süsivesinikke nagu metaan, etaan ja 
eteen ning väikeses koguses vesinikku, lämmastikku ja süsi nikmonooksiidi.)     
Gaasid (nafta), kuiv, 
väävelvesinikurikas, gaasikontsentratsiooniseadme heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Kuivade gaaside segu, mis saadakse 
gaasikontsentratsiooniseadmest. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3.) 649-129-00-X 270-774- 4 68477-92-9 K 
Gaasid (nafta), gaasikontsentraadi 
reabsorberi destill aat; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse gaasi kontsentreerimisreabsorberi kombineeritud gaasivoogude produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust, süsinikmonooksiidist, süsinikdioksiidist, lämmastikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus 
C
1 kuni C 3.) 649-130-00-5 270-776- 5 68477-93-0 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/611 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), vesinikuabsorberi heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse vesinikurikkast voost vesiniku absorbee rimisel. Koosneb 
vesinikust, süsinikmonooksiidist, lämmastikust ja meta anist koos vähese 
hulga C
2 süsivesinikega.) 649-131-00-0 270-779- 1 68477-96-3 K 
Gaasid (nafta), vesinikurikas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse gaasina süsivesinikgaaside jahutamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, lämmastiku, metaani ja C
2 süsivesinikega.) 649-132-00-6 270-780- 7 68477-97-4 K 
Gaasid (nafta), eraldatud 
hüdrogeenimisseadme ringlusõlist, vesiniku-lämmastikur ikas; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse retsirkuleeritud hüdrogeenitud õlisegust. Koosneb peamiselt vesinikust  ja lämmastikust 
koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-133-00-1 270-781- 2 68477-98-5 K 
Gaasid (nafta), ringlusgaas, 
vesinikurikas; töötlemise heitgaas 649-134-00-7 270-783- 3 68478-00-2 K 
L 396/612 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis saadakse retsirkuleeritud reaktorigaasidest. Sisaldab peamiselt vesinikku koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastiku, vesiniksulfiidi ja küllastatud alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on vahemikus C
1 kuni C 5.)     
Gaasid (nafta), reforminguseadme 
ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Reforminguseadmetest saadav 
keerulise koostiseg a segu. Koosneb 
peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite 
arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-135-00-2 270-784- 9 68478-01-3 K 
Gaasid (nafta), 
hüdroreforminguse adme heitgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust, metaanist ja etaanist koos vähese hulga vesiniksulfiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite 
arv on valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C5.) 649-136-00-8 270-785- 4 68478-02-4 K 
Gaasid (nafta), 
hüdroreforminguseadme heitgaas, 
vesiniku-metaanirikas; töötlemise heitgaas 649-137-00-3 270-787- 5 68478-03-5 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/613 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust ja metaanist koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastiku ja küllast unud alifaatsete 
süsivesinikega, mille süsiniku aatomite 
arv on valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C5.)     
Gaasid (nafta), 
hüdroreforminguseadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsi nikmonooksiidi ja 
alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-138-00-9 270-788- 0 68478-04-6 K 
Gaasid (nafta), termilise krakkimise 
produktide destillatsio onist; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse termilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, süsinikmonooksiidist, süsinikdioksiidist ja süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-139-00-4 270-789- 6 68478-05-7 K 
L 396/614 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütilise krakkimise refraktsioneerimisabsorberist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide refraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3.) 649-140-00-X 270-805- 1 68478-25-1 K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini separaatorist; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-141-00-5 270-807- 2 68478-27-3 K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini stabilisaatorist; t öötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini stabiliseerimisel. Koos neb vesinikust ja 
süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-142-00-0 270-808- 8 68478-28-4 K 
Jääkgaas (nafta), kr akitud destillaatide 
hüdrogeenimisseadme 
gaasiseparaatorist; tö ötlemise heitgaas 649-143-00-6 270-809- 3 68478-29-5 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/615 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse krakitud destillaatide hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb vesinikust ja küllastatud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.)     
Jääkgaas (nafta), hüdrodesulfureeritud 
otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
separaatorist; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini hüdrodesulfuriseerimisel. Koosneb vesinikust ja küllastatud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-144-00-1 270-810- 9 68478-30-8 K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
reformitud otsedestillatsiooni tööstusbensiini stabilisaatori tipugaasid; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ning kogu väljavoolava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-145-00-7 270-999- 8 68513-14-4 K 
Gaasid (nafta), reforminguseadme 
kõrgsurveaurusti heitgaas; töötlemise heitgaas 649-146-00-2 271-003- 4 68513-18-8 K 
L 396/616 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib reformimisreaktori heitvedeliku kõrgrõhul aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.)     
Gaasid (nafta), reforminguseadme 
madalsurve aurusti he itgaas; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
reformimisreaktori heitvedeliku madalrõhul aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-147-00-8 271-005- 5 68513-19-9 K 
Gaasid (nafta), na fta destillatsiooni 
heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse destillats ioonil gaasivoost, 
mis sisaldab vesinikku, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikke C
1 kuni C 6) või saadakse 
etaani ja propaani krakkimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 2, vesinikust, lämmastikust ja 
süsinikmonooksiidist.) 649-148-00-3 271-258- 1 68527-15-1 K 
Gaasid (nafta), benseeniseadme 
hüdrogenisaatori pentaanieraldamisseadme tipugaasid; töötlemise heitgaas 649-149-00-9 271-623- 5 68602-82-4 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/617 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib benseeniseadme toite hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul järgneva pentaanieraldamisega. Koosneb peamiselt vesinikust, etaanist ja propaanist koos vähese hulga lämmastiku, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
1 kuni C 6. Võib sisaldada 
benseenijälgi.)     
Gaasid (nafta), sekundaarabsorberi 
heitgaas, vedelfaasili se katalüütilise 
krakkimise produktide destillatsiooni tipugaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse vedelfaas ilise katalüütilise 
krakkimisprotsessi tipuproduktide fraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust, lämmastikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-150-00-4 271-625- 6 68602-84-6 K 
Naftaproduktid, töötlemisgaasid; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-151-00-X 271-750- 6 68607-11-4 K 
L 396/618 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), hüdrokrakkimisseadme madalrõhuseparaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdrokrakkimisreaktori väljavoolu vedelik-aur separatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust ja küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-152-00-5 272-182- 1 68783-06-2 K 
Gaasid (nafta), töötlemisest; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse mitmesugustest naftatöötlemisoperatsioonidest. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-153-00-0 272-338- 9 68814-67-5 K 
Gaasid (nafta), bensiini 
reforminguseadme separaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse nafteenide keemilisel töötlemisel aromaatseteks ühenditeks. Koosneb vesinikust ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
2 kuni C 4.) 649-154-00-6 272-343- 6 68814-90-4 K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
hüdrogeenitud väävlirikka petrooleumi pentaanieemaldamise seadme heitgaas; töötlemise heitgaas 649-155-00-1 272-775- 5 68911-58-0 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/619 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis saadakse hüdrogeenitud petrooleumi depentaniseerival stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja  propaanist koos 
vähese hulga lämmastiku, vesiniksulfiidi, süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
4 kuni C 5.)     
Gaasid (nafta), väävlirikka petrooleumi 
katalüütilise hüdro geenimisseadme 
aurusti heitgaas; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse seadme aurustist väävlirikka petrooleumi hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt vesinikust ja metaanist koos 
vähese hulga lämmastiku, süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
2 kuni C 5.) 649-156-00-7 272-776- 0 68911-59-1 K 
Gaasid (nafta), heitgaas, eraldatud 
stabiliseerimisseadme desulfuraatori vedelproduktidest; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse unifitseeriva desulfureerimisprotsessi vedelproduktist. Koosneb vesiniksulfiidist, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-157-00-2 272-873- 8 68919-01-7 K 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise 
katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsiooni jääk gaas; töötlemise 
heitgaas 649-158-00-8 272-874- 3 68919-02-8 K 
L 396/620 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib vedelfaasilise katalü ütilise krakkimise 
tipuprodukti fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, lämmastikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.)     
Gaasid (nafta), vedelfaasilise 
katalüütilise krakkimise 
sekundaarabsorberi skraberi heitgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
vedelfaasilise katalü ütilise krakkimise 
tipugaasi absorbeeri misel. Koosneb 
vesinikust, lämmastik ust, metaanist, 
etaanist ja propaanist.) 649-159-00-3 272-875- 9 68919-03-9 K 
Gaasid (nafta), raske destillaadi 
hüdrodesulfureerimise heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
eraldatakse raske destillaadi hüdrodesulfureerimise vedelproduktist. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-160-00-9 272-876- 4 68919-04-0 K 
Gaasid (nafta), bensiini 
reforminguseadme stabilisatsioonis eadme heitgaas, 
tipufraktsioonide rektifikatsioon; töötlemise heitgaas 649-161-00-4 272-880- 6 68919-07-3 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/621 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis saadakse bensiini reforminguseadme 
plaatinareaktorite kergete tipufraktsioonide fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.)     
Gaasid (nafta), toornafta 
atmosfääridestillatsiooni heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse toornaft a destilleerimisel 
esimesest tornist. Koosneb lämmastikust ja  küllastunud 
alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-162-00-X 272-881- 1 68919-08-4 K 
Gaasid (nafta), toornafta 
fraktsioonimisel  saadud gaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse kergkrakitud toornafta fraktsioonimisel. Koos neb vesinikust ja 
süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C4.) 649-163-00-5 272-884- 8 68919-11-9 K 
Gaasid (nafta), destillaatide 
unifitseerimisseadmete heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Vesiniku ja me taani segu, mis 
saadakse unifitseerimisseadme produktide frakts ioonimisel.) 649-164-00-0 272-885- 3 68919-12-0 K 
Jääkgaas (nafta), tööstusbensiini 
katalüütilise desu lfureerimisseadme 
separaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 649-165-00-6 273-173- 5 68952-79-4 K 
L 396/622 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse tööstusbensiini hüdrodesulfureerimisest. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.)     
Jääkgaas (nafta), otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini hüdrodesulfureerimisseadmest; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini hüdrodesulfurisatsioonist. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-166-00-1 273-174- 0 68952-80-7 K 
Gaasid (nafta), käsnabsorberi heitgaas, 
vedelfaasilise kr akkimisseadme 
gaasiõli desulfureerimis- ja destillatsiooniseadmete heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse vedelfaas ilise katalüütilise 
krakkimisseadme ja gaasiõli desulfurisaatori produktide fraktsioonimisel. Koos neb vesinikust ja 
süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-167-00-7 273-269- 7 68955-33-9 K 
Gaasid (nafta), toor nafta destillatsioon 
ja katalüütiline kra kkimine; t öötlemise 
heitgaas 649-168-00-2 273-563- 5 68989-88-8 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/623 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib toornafta destillatsioon il ja katalüütilise 
krakkimise protsessis. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, lämmastikust, süsinikmonooksiidist ning parafiinsetest ja olefiinsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.)     
Gaasid (nafta), gaasiõli dietanoolamiini 
skraberi heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis tekib 
gaasiõlide desulfureerimisel dietanoolamiiniga. Koosneb peamiselt 
vesiniksulfiidist, vesinikust ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-169-00-8 295-397- 2 92045-15-3 K 
Gaasid (nafta), gaasiõli 
hüdrodesulfureerimise seadme jääkvedelik; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse hüdrogeenimisreaktsiooni jääkvedelikust vedelfaasi separeerimisel. Koosneb peamiselt vesinikust, vesiniksulfiidist ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-170-00-3 295-398- 8 92045-16-4 K 
Gaasid (nafta), gaasiõli 
hüdrodesulfureerimise seadme läbipuhumise gaas; tö ötlemise heitgaas 649-171-00-9 295-399- 3 92045-17-5 K 
L 396/624 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega gaasisegu, mis saadakse reformerist ja hüdrogeenimisreaktori läbipuhumisgaasidest. Koosneb peamiselt vesinikust  ja alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.)     
Gaasid (nafta), hüdrogeenimisseadme 
aurusti heitgaas; tö ötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega gaasisegu, mis 
saadakse hüdrogeenimisreaktsiooni jääkvedelike aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust  ja alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-172-00-4 295-400- 7 92045-18-6 K 
Gaasid (nafta), tööstusbensiini 
aurufaasilise kõrgrõhu krakkimise 
jääkgaas; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse tööstusbensiini aurkrakkimisproduktide mittekondenseeruvate osade ning edasiste produktide valmistamisel saadavate jääkgaaside seguna. Koosneb peamiselt vesinikust ning parafiinsetest ja  olefiinsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5, 
millesse võib olla segatud ka looduslikku gaasi.) 649-173-00-X 295-401- 2 92045-19-7 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/625 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), naftadestillaatide jääkide termilise viskoossuse alandamise seadme heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, mis 
saadakse jääkide viskoossuse alandamisel ahjus. Koosneb peamiselt vesiniksulfiidist ning parafiinsetest ja olefiinsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-174-00-5 295-402- 8 92045-20-0 K 
Parafiinõli (nafta), happega 
rafineeritud; parafiinõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse parafiinõli töötlemisel väävelhappega. Koosneb peamiselt hargnenud ahelaga süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50.) 649-175-00-0 300-225- 7 93924-31-3 L 
Parafiinõli (nafta ), pleekmullaga 
töödeldud; parafiinõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse parafiinõli töötlemisel loodusliku või modifitseeritud saviga kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil eemaldamaks polaarsete ühendite jääke ning muid lisandeid. Koosneb peamiselt hargnenud ahelaga süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50.) 649-176-00-6 300-226- 2 93924-32-4 L 
L 396/626 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 3-4; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta krakkimisproduktid e destillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest C
3 kuni C 4, 
valdavalt propaanist ja propeenist, keemistemperatuuriga umbes –51°C kuni –1°C.) 649-177-00-1 268-629- 5 68131-75-9 K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
krakitud destillaatide ja tööstusbensiini 
destillatsioonisead mest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, katalüütiliselt krakitud destillaatide produktide ja katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiini 
destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-178-00-7 269-617- 2 68307-98-2 K 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt 
polümeriseeritud tööstusbensiini destillatsiooni stab ilisatsiooniseadmest; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, katalüütilise lt polümeriseeritud 
tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsioonisea dmest. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-179-00-2 269-618- 8 68307-99-3 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/627 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini destillatsiooni stabili satsioonikolonnist, 
vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini destillatsiooni stabili satsioonikolonnist 
ning millest on amiintöötlusega 
eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-180-00-8 269-619- 3 68308-00-9 K 
Jääkgaas (nafta),  krakkdestillaatide 
hüdrogeenimisseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termiliselt krakitud 
destillaatide hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-181-00-3 269-620- 9 68308-01-0 K 
Jääkgaas (nafta), 
otsedestillatsio oniproduktide 
hüdrodesulfureerimise seadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 649-182-00-9 269-630- 3 68308-10-1 K 
L 396/628 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsio oniproduktide 
katalüütilise hüdrodesulfureerimise seadmest ning millest on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.)     
Jääkgaas (nafta), ga asiõli katalüütilise 
krakkimise sead mest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse gaasiõli katalüütilise krak kimise produktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-183-00-4 269-623- 5 68308-03-2 K 
Jääkgaas (nafta), 
gaasikogumistehasest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, saadakse  mitmesuguste 
süsivesinikvoogude töötlemisel eraldunud süsivesini ke destillatsioonil. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-184-00-X 269-624- 0 68308-04-3 K 
Jääkgaas (nafta), ga asikogumistehasest 
ja etaaneemaldamise seadmetest; naftagaas 649-185-00-5 269-625- 6 68308-05-4 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/629 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, saadakse  mitmesuguste 
süsivesinikvoogude töötlemisel eraldunud süsivesini ke destillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.)     
Jääkgaas (nafta), hüdrodesulfureeritud 
destillaadi ja hüdr odesulfureeritud 
tööstusbensiini destillatsiooni kolonnist, happevaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrodesulfureeritud tööstusbensiini ja destilleeritud sü sivesinikvoogude 
fraktsioneerimisel ning mida on töödeldud happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-186-00-0 269-626- 1 68308-06-5 K 
Jääkgaas (nafta), hüdrodesulfureeritud 
vaakumgaasiõli stabilisatsioonisea dmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
hüdrodesulfureeritud vaakumgaasiõli stabilisatsiooniseadm est ning millest 
on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-187-00-6 269-627- 7 68308-07-6 K 
L 396/630 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), kerge otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisseadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
stabiliseerimisseadmest  ning millest on 
amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-188-00-1 269-629- 8 68308-09-8 K 
Jääkgaas (nafta), alküleerimisseadme 
propaan-propeentoite etaanieemaldamisseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse propaani ja propüleeni reaktsiooniproduktide destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-189-00-7 269-631- 9 68308-11-2 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/631 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), vaakumgaasiõli hüdrodesulfureerimisseadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vaakumgaasiõli katalüütilise hüdrodesulfureerimise seadmest ning millest on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-190-00-2 269-632- 4 68308-12-3 K 
Gaasid (nafta), katalüütiliste 
krakkproduktide destillatsiooni 
tipugaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütiliste krakkproduktide de stillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 
kuni C 5, ning on keemistemperatuuriga 
umbes –48°C kuni 32°C.) 649-191-00-8 270-071- 2 68409-99-4 K 
Alkaanid, C 1-2; naftagaas 649-193-00-9 270-651-5 68475-57-0 K 
Alkaanid, C2 -3; naftagaas 649-194-00-4 270-652-0 68475-58-1 K 
Alkaanid, C3 -4; naftagaas 649-195-00-X 270-653-6 68475-59-2 K 
Alkaanid, C4 -5; naftagaas 649-196-00-5 270-654-1 68475-60-5 K 
L 396/632 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Küttegaasid; naftagaas 
(Kergete gaaside segu. Koosneb 
peamiselt vesinikust ja/või madalmolekulaarsetest süsivesinikest.) 649-197-00-0 270-667- 2 68476-26-6 K 
Küttegaasid, naftasaa duste töötlemise 
heitgaasid; naftagaas 
(Kergete gaaside segu, mis tekib 
toornafta destillatsioonil ja tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4, 
ning on keemistemperatuuriga umbes –217°C kuni –12°C.) 649-198-00-6 270-670- 9 68476-29-9 K 
Süsivesinikud, C3 -4; naftagaas 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 K 
Süsivesinikud, C4 -5; naftagaas 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 K 
Süsivesinikud, C 2-4, C3-rikas; naftagaas 649-201- 00-0 270-689-2 68476-49-3 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/633 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Naftagaasid, veeldatud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 kuni C 7, 
ning on keemistemperatuuriga umbes –40°C kuni 80°C.) 649-202-00-6 270-704- 2 68476-85-7 K 
Naftagaasid, veeldatud, 
demerkaptaanitud; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse veeldatud naftagaasisegu allutamisel demerkaptaniseerimisprotsessile merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 
kuni C 7, ning on keemistemperatuuriga 
umbes –40°C kuni 80°C.) 649-203-00-1 270-705- 8 68476-86-8 K 
Gaasid (nafta), C 3-4, isobutaanirikas; 
naftagaas 649-204-00-7 270-724- 1 68477-33-8 K 
L 396/634 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse küllastunud ja küllastumata süsivesinike, tavaliselt C
3 
kuni C 6, valdavalt butaan ja isobutaan, 
destillatsioonist. Ko osneb küllastunud 
ja küllastumata süsivesinikest C 3 kuni 
C4, valdavalt isobutaanist.)     
Destillaadid (nafta), C 3-6, 
piperüleenirikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse küllastunud ja küllastumata alifaatsete süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 6, destillatsioonist. 
Koosneb küllastunud ja küllastumata süsivesinikest C
3 kuni C 6, valdavalt 
piperüleenidest.) 649-205-00-2 270-726- 2 68477-35-0 K 
Gaasid (nafta), but aani fraktsioneeriva 
destillatsiooni produkt; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse butaanifraktsiooni 
destillatsioonil. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C 3 kuni C 4.) 649-206-00-8 270-750- 3 68477-69-0 K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/635 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 2-3; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise fraktsioonimise produktide destillatsioonil. Koosneb valdavalt etaanist, eteenist, propaanist ja propeenist.) 649-207-00-3 270-751- 9 68477-70-3 K 
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
gaasiõli propaanieemaldamisseadme heitgaas, C
4-rikas happevaba; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud gaasiõli süsivesinikvoo fraktsioonimisel ni ng on töödeldud 
vesiniksulfiidi jt happeliste ühendite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest C
3 kuni C 5, valdavalt C 4.) 649-208-00-9 270-752- 4 68477-71-4 K 
Gaasid (nafta), kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiini butaanieemaldamisseadme gaas, C
3-5-
rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini stabiliseerimisel. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
3 kuni C 5.) 649-209-00-4 270-754- 5 68477-72-5 K 
L 396/636 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta ), isomeeritud 
tööstusbensiini fraktsiooniva stabilisatsiooni seadmest; naftagaas 649-210-00-X 269-628- 2 68308-08-7 K 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse isomeeritud tööstusbensiini fraktsiooniva stabilisatsiooni seadmest. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.)     
Parafiinõli (nafta ), aktiivsöega 
töödeldud; parafiinõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse parafiinõli töötlemisel aktiivsöega mitmesuguste 
lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb 
peamiselt küllastunud hargnemata ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
12.) 649-211-00-5 308-126- 0 97862-76-5 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/637 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta),  demerkaptaanitud 
keskmine fraktsioon; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  naftadestillaadi 
demerkaptaanimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
9 
kuni C 20, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 345°C.) 649-212-00-0 265-088- 7 64741-86-2 N 
Gaasiõlid (nafta), so lvent-rafineeritud; 
gaasiõli – määratlemata 649-213-00-6 265-092- 9 64741-90-8 N 
L 396/638 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb valdavalt alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
11 kuni C 25, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 205°C kuni 400°C.)     
Destillaadid (naf ta), solvent-
rafineeritud keskmine fraktsioon; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb valdavalt alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
9 kuni C 20, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 345°C.) 649-214-00-1 265-093- 4 64741-91-9 N 
Gaasiõlid (nafta), ha ppega rafineeritud; 
gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina väävelhappega töötlemise protsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
13 
kuni C 25, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 230°C kuni 400°C.) 649-215-00-7 265-112- 6 64742-12-7 N 
Destillaadid (nafta),  happega töödeldud 
keskmine fraktsioon; gaasiõli – määratlemata 649-216-00-2 265-113- 1 64742-13-8 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/639 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse rafinaadina väävelhappega töötlemise protsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
11 
kuni C 20, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 205°C kuni 345°C.)     
Destillaadid (nafta),  happega töödeldud 
kerge fraktsioon; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina väävelhappega töötlemise protsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
9 
kuni C 16, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 290°C.) 649-217-00-8 265-114- 7 64742-14-9 N 
Gaasiõlid (nafta), keemiliselt 
neutraliseeritud; gaasiõli – määratlemata 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töö tlusprotsessis. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
13 
kuni C 25, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 230°C kuni 400°C.) 649-218-00-3 265-129- 9 64742-29-6 N 
Destillaadid (naf ta), keemiliselt 
neutraliseeritud, keskmine fraktsioon; gaasiõli – määratlemata 649-219-00-9 265-130- 4 64742-30-9 N 
L 396/640 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keeruline süsivesinike segu, mis saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töö tlusprotsessis. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
11 
kuni C 20, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 205°C kuni 345°C.)     
Destillaadid (nafta), pleekmullaga 
töödeldud keskmi ne fraktsioon; 
gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsiooni töötlemisel loodusliku või modifitseeritud saviga tavaliselt perkolatsioonprotsessil, eemaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
9 kuni C 20, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 345°C.) 649-220-00-4 265-139- 3 64742-38-7 N 
Destillaadid (nafta ), katalüütiliselt 
hüdrogeenitud, keskmine fraktsioon; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
11 
kuni C 25, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 205°C kuni 400°C.) 649-221-00-X 265-148- 2 64742-46-7 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/641 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasiõlid (nafta), hüdrodesulfureeritud; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse lähtenafta hüdrogeenimisel orgaanilise väävli konverteerimiseks vesiniksulfiidiks, mis kõrvaldatakse. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
13 kuni C 25, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 230°C kuni 400°C.) 649-222-00-5 265-182- 8 64742-79-6 N 
Destillaadid (nafta), 
hüdrodesulfureeritud keskmine fraktsioon; gaasiõli  – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse lähtenafta hüdrogeenimisel orgaanilise väävli konverteerimiseks vesiniksulfiidiks, mis kõrvaldata kse. Koosneb 
süsivesinikest, valdavalt C
11 kuni C 25, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 205°C kuni 400°C.) 649-223-00-0 265-183- 3 64742-80-9 N 
Destillaadid (nafta ), katalüütilise 
reformingu seadme destillatsioonikolo nni jääk, kõrgelt 
keev; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, pärineb katal üütilise reformingu 
seadmest saa dud jäägi destillatsioonist. 
Keemistemperatuur on umbes 343°C kuni 399°C.) 649-228-00-8 270-719- 4 68477-29-2 N 
L 396/642 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta ), katalüütilise 
reformingu seadme destillatsioonikolonni  jääk, ke skmiselt 
keev; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, pärineb katal üütilise reformingu 
seadmest saa dud jäägi destillatsioonist. 
Keemistemperatuur on umbes 288°C kuni 371°C.) 649-229-00-3 270-721- 5 68477-30-5 N 
Destillaadid (nafta ), katalüütilise 
reformingu seadme destillatsioonikolonni  jääk, madalalt 
keev; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, pärineb katal üütilise reformingu 
seadmest saa dud jäägi destillatsioonist. 
Keeb alla umbes 288°C.) 649-230-00-9 270-722- 0 68477-31-6 N 
Destillaadid (nafta), tugevalt 
rafineeritud keskmine fraktsioon; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafrakstsiooni allutamisega mõne dele järgmistest 
operatsioonidest: filtreerimine, tsentrifuugimine, atmosfäärne destillatsioon, vaa kumdestillatsioon, 
hapestamine, neutralisatsioon ja pleekmullatöötlus. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
10 kuni C 20.) 649-231-00-4 292-615- 8 90640-93-0 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/643 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta ), katalüütilise 
reformingu seade, rasked aromaatsed 
kontsentraadid; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
reformitud naftafraktsiooni destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
10 kuni C 16, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 200°C kuni 300°C.) 649-232-00-X 295-294- 2 91995-34-5 N 
Gaasiõlid (nafta), parafiinsed; gaasiõli 
– määratlemata 
(Destillaat, mis saad akse parafiinide 
karmi katalüütilise hüdrogeenimise 
jääkvedelikest saadud keerulise koostisega süsivesinike segu redestillatsioonil. Keemistemperatuur 
on umbes 190°C kuni 330°C.) 649-233-00-5 300-227- 8 93924-33-5 N 
Tööstusbensiin (nafta), solvent-
rafineeritud, hüdrodesulfureeritud, raske; gaasiõli – määratlemata 649-234-00-0 307-035- 3 97488-96-5 N 
Süsivesinikud, C 16-20, hüdrogeenitud 
keskmine des tillaat, kerged 
fraktsioonid; gaasiõ li – määratlemata 649-235-00-6 307-659- 6 97675-85-9 N 
L 396/644 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse esimeste jooksudena keskmise destillaadi hüdrogeenimise jääkvedelike vaakumdestillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
16 
kuni C 20, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 290°C kuni 350°C. Saadakse valmisõli viskoossusega 2 10
-6 m².s-1 100°C 
juures.)     
Süsivesinikud, C 12-20, hüdrogeenitud 
parafiinsed, kerged fraktsioonid; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse esimeste jooksudena raskete parafiinide katalüütilise hüdrogeenimise 
jääkvedelike vaakum destillatsioonil. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
12 kuni C 20, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 230°C kuni 350°C. Saadakse valmisõli viskoossusega 2 10
-6 m².s-1 100°C 
juures.) 649-236-00-1 307-660- 1 97675-86-0 N 
Süsivesinikud, C 11-17, 
solventekstraheer itud, kerged 
nafteensed; gaasiõli  – määratlemata 649-237-00-7 307-757- 9 97722-08-2 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/645 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse aromaatsete ühendite ekstraheerimisel kergest nafteensest destillaad ist viskoossusega 
2.2 10
-6 m².s-1 40°C juures. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C 11 
kuni C 17, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 200°C kuni 300°C.)     
Gaasiõlid (nafta), hüdrogeenitud; 
gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse parafiinide katalüütilise hüdrogeenimise 
jääkvedelike redestillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
17 kuni C 27, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 330°C kuni 340°C.) 649-238-00-2 308-128- 1 97862-78-7 N 
Destillaadid (nafta), aktiivsöega 
töödeldud kerged parafiinsed; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse nafta õlifraktsiooni töötlemisel aktiivsöega polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
12 kuni C 28.) 649-239-00-8 309-667- 5 100683-97-4 N 
L 396/646 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), keskmised parafiinsed, aktiiv söega töödeldud; 
gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse nafta töötlemisel aktiivsöega polaarsete ühendite jälgede 
ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
16 
kuni C 36.) 649-240-00-3 309-668- 0 100683-98-5 N 
Destillaadid (nafta), keskmised 
parafiinsed, saviga töödeldud; gaasiõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse nafta töötlemisel pleekmullaga polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
16 kuni C 36.) 649-241-00-9 309-669- 6 100683-99-6 N 
Alkaanid, C 12-26 hargnenud ja 
hargnemata ahelaga; 649-242-00-4 292-454- 3 90622-53-0 N 
Solidoolid; määre 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, valdavalt C 12 kuni C 50. Võib 
sisaldada leelis- ning leelismuldmetallide orgaanilisi sooli ja/või alumiiniumiühendeid.) 649-243-00-X 278-011- 7 74869-21-9 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/647 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Toorparafiin (nafta ); toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsioonist solvent-kristallisatsioonil (solvent-vahatustamine) või destillatsioonifrak tsioonina väga 
parafiinsest toormest. Koosneb peamiselt küllastunud  hargnemata ja 
hargnenud ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
20.) 649-244-00-5 265-165- 5 64742-61-6 N 
Toorparafiin (nafta), happega 
rafineeritud; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina nafta 
toorparafiinfraktsiooni töötlemisel väävelhappega. Koosneb peamiselt küllastunud hargnema ta ja hargnenud 
ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
20.) 649-245-00-0 292-659- 8 90669-77-5 N 
Toorparafiin (nafta), pleekmullaga 
töödeldud; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse nafta toorparafiinfraktsiooni töötlemisel loodusliku või modi fitseeritud saviga 
kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil. Koosneb peamiselt küllastunud  hargnemata ja 
hargnenud ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
20.) 649-246-00-6 292-660- 3 90669-78-6 N 
L 396/648 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Toorparafiin (nafta), hüdrogeenitud; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorparafiini hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Ko osneb peamiselt 
küllastunud hargnema ta ja hargnenud 
ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
20.) 649-247-00-1 295-523- 6 92062-09-4 N 
Toorparafiin (nafta), madalal 
temperatuuril sula v; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsioonist solvent-deparafiinim isel. See koosneb 
valdavalt küllastunud hargnemata ja hargnenud ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
12.) 649-248-00-7 295-524- 1 92062-10-7 N 
Toorparafiin (nafta), madalal 
temperatuuril sulav, hüdrogeenitud; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse madalal temperatuuril sulava toorparafiini hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. See koosneb valdavalt küllastunud hargnema ta ja hargnenud 
ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
12.) 649-249-00-2 295-525- 7 92062-11-8 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/649 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Toorparafiin (nafta), madalal temperatuuril sula v, aktiivsöega 
töödeldud; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse madalal temperatuuril sulava toorparafiini töötlemisel aktiivsöega polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks. See koosneb valdavalt küllastunud hargnema ta ja hargnenud 
ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
12) 649-250-00-8 308-155- 9 97863-04-2 N 
Toorparafiin (nafta), madalal 
temperatuuril sulav, saviga töödeldud; 
toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse madalal temperatuuril sulava toorparafiini töötlemisel bentoniidiga polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks. See koosneb valdavalt küllastunud hargnema ta ja hargnenud 
ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
12.) 649-251-00-3 308-156- 4 97863-05-3 N 
L 396/650 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Toorparafiin (nafta), madalal temperatuuril sulav, ränihappega töödeldud; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse madalal temperatuuril sulava toorparafiini töötlemisel ränihappega polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks. See koosneb valdavalt küllastunud hargnema ta ja hargnenud 
ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
12.) 649-252-00-9 308-158- 5 97863-06-4 N 
Toorparafiin (nafta), aktiivsöega 
töödeldud; toorparafiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toorparafiini töötlemisel aktiivsöega polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks.) 649-253-00-4 309-723- 9 100684-49-9 N 
Petrolaatum; petrolaatum 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse poolvedela massina 
parafiinse jääkõli deparafiinimisel. Koosneb peamiselt küllastunud kristalsetest ja vedelatest süsivesinikest, valdavalt üle C
25.) 649-254-00-X 232-3 73-2 8009-03-8 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/651 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Vaseliin (nafta),  oksüdeeritud; 
petrolaatum 
(Keerulise koosti sega orgaaniliste 
ühendite segu, peamiselt suure molekulmassiga karboksüülhapped, mis saadakse vaseliini õhus oksüdeerimisel.) 649-255-00-5 265-206- 7 64743-01-7 N 
Vaseliin (nafta), al umiiniumok siidiga 
töödeldud; petrolaatum 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vaseliini töötlemisel Al
2O3-ga polaarsete 
komponentide ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud kristallilis test ja vedelatest 
süsivesinikest, valdavalt üle C
25.) 649-256-00-0 285-098- 5 85029-74-9 N 
Vaseliin (nafta), hüdrogeenitud; 
petrolaatum 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse poolvedela massina 
deparafiniseeritud parafiinse jääkõli hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Ko osneb peamiselt 
küllastunud mikrokristalsetest ja vedelatest süsivesinikest, valdavalt üle C
20.) 649-257-00-6 295-459- 9 92045-77-7 N 
L 396/652 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Vaseliin (nafta), aktii vsöega töödeldud; 
petrolaatum 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftavaseliini töötlemisel aktiivsöega polaarsete komponentide jälg ede ja lisandite 
kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt üle C
20.) 649-258-00-1 308-149- 6 97862-97-0 N 
Vaseliin (nafta), ränihappega 
töödeldud; petrolaatum 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftavaseliini töötlemisel ränihappega polaarsete komponentide jälg ede ja lisandite 
kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt üle C
20.) 649-259-00-7 308-150- 1 97862-98-1 N 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/653 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Vaseliin (nafta), pleekmullaga töödeldud; petrolaatum 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vaseliini töötlemisel pleekmullaga polaarsete komponentide jälg ede ja lisandite 
kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt üle C
25.) 649-260-00-2 309-706- 6 100684-33-1 N 
Bensiin, looduslik; madalalt keev 
tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis eraldatakse looduslikust gaasist kas külmutamisel või absorptsioonil. Koosneb peamiselt küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 8, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 120°C.) 649-261-00-8 232-3 49-1 8006-61-9 P 
Tööstusbensiin; madalalt keev 
tööstusbensiin 
(Rafineeritud, osaliselt rafineeritud või 
rafineerimata naftaproduktid loodusliku gaasi destillatsioonist. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
5 
kuni C 6, ning on keemistemperatuuriga 
umbes 100°C kuni 200°C.) 649-262-00-3 232-4 43-2 8030-30-6 P 
L 396/654 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ligroiin; madalalt keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse nafta rektifikatsioonil. Selle fraktsiooni keemistemperatuur on umbes 20°C kuni 135°C.) 649-263-00-9 232-4 53-7 8032-32-4 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske 
otsedestillatsiooni fr aktsioon; madalalt 
keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 65°C kuni 230°C.) 649-264-00-4 265-041- 0 64741-41-9 P 
Tööstusbensiin (nafta), kogu 
otsedestillatsiooni fr aktsioon; madalalt 
keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 220°C.) 649-265-00-X 265-042- 6 64741-42-0 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
otsedestillatsiooni fr aktsioon; madalalt 
keev tööstusbensiin 649-266-00-5 265-046- 8 64741-46-4 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/655 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis tekib toornafta destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 10, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 180°C.)     
Lahustibensiin (nafta), kerge alifaatne; 
madalalt keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toornafta või loodusliku bensiini destilleerimisel. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 10, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 35°C kuni 160°C.) 649-267-00-0 265-192- 2 64742-89-8 P 
Destillaadid (nafta),  otsedestillatsiooni 
kerged fraktsioon id; madalalt keev 
tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
2 kuni C 7, 
ning on keemistemperatuuriga umbes –88°C kuni 99°C.) 649-268-00-6 270-077- 5 68410-05-9 P 
Bensiin, aurufaasis regenereeritud; 
madalalt keev tööstusbensiin 649-269-00-1 271-025- 4 68514-15-8 P 
L 396/656 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis eraldatakse aururegeneratsioonisüsteemi gaaside jahutamisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 196°C.)     
Bensiin, ot sedestillatsioon, kerge 
fraktsiooni destillatsiooniseade; madalalt keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib toornafta destillatsioonil ke rge fraktsiooni 
destillatsiooniseadmest. Keemistemperatuur on umbes 36,1°C kuni 193,3°C.) 649-270-00-7 271-727- 0 68606-11-1 P 
Tööstusbensiin (nafta), 
demerkaptaniseerimata; madalalt keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib mitmesugustest rafineerimisprotsessidest saadavate tööstusbensiinifraktsioonide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 0°C kuni 230°C.) 649-271-00-2 272-186- 3 68783-12-0 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/657 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), kerge otsedestillatsiooni bensiini stabilisatsioonikolo nni tipufraktsioon; 
madalalt keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, valdavalt C
3 kuni C 6.) 649-272-00-8 272-931- 2 68921-08-4 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske, 
otsedestillatsioon ist, aromaatikat 
sisaldav; madalalt keev tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toornafta destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
8 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 130°C kuni 210°C.) 649-273-00-3 309-945- 6 101631-20-3 P 
L 396/658 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kogu alkülaatfraktsioon; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib isobutaani ja monoolefiinsete süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 5, reaktsiooniproduktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
hargnenud ahelaga küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 90°C kuni 220°C.) 649-274-00-9 265-066- 7 64741-64-6 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske 
alkülaatfraktsioon; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 649-275-00-4 265-067- 2 64741-65-7 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib isobutaani ja monoolefiinsete süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 5, reaktsiooniproduktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
hargnenud ahelaga küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
9 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 220°C.)     
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/659 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge alkülaatfraktsioon; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib isobutaani ja monoolefiinsete süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 5, reaktsiooniproduktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
hargnenud ahelaga küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 10, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 90°C kuni 160°C.) 649-276-00-X 265-068- 8 64741-66-8 P 
Tööstusbensiin (naf ta), isomeeritud; 
madalalt keev modifitseeritud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hargnemata ahelaga parafiinsete C
4-6 süsivesinike 
katalüütilisel isomee rimisel. Koosneb 
peamiselt küllastunud süsivesinikest nagu isobutaan, isopentaan, 2,2-dimetüülbutaan, 2-metüülpentaan ja 3-metüülpentaan.) 649-277-00-5 265-073- 5 64741-70-4 P 
L 396/660 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), solvent-rafineeritud, kerge; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb peamiselt alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 35°C kuni 190°C.) 649-278-00-0 265-086- 6 64741-84-0 P 
Tööstusbensiin (nafta), solvent-
rafineeritud, rask e; madalalt keev 
modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb peamiselt alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 90°C kuni 230°C.) 649-279-00-6 265-095- 5 64741-92-0 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/661 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Rafinaadid (nafta ), katalüütilisest 
reformerist etüleenglükooli vesilahusega vastuvoolu ekstraheeritud; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina katalüütilise re formeri voo UDEX-
ekstraktsioonil. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 9.) 649-280-00-1 270-088- 5 68410-71-9 P 
Rafinaadid (nafta), reformingrafinaat, 
Lurgi seadmest; madalalt keev 
modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina Lurgi 
separatsiooniseadmest. Koosneb peamiselt mittearomaatsetest süsivesinikest koos vähese hulga aromaatsete süsivesi nikega, valdavalt 
C
6 kuni C 8.) 649-281-00-7 270-349- 3 68425-35-4 P 
L 396/662 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kogu alkülaatfraktsioon, butaani sisaldav; madalalt keev modifitseeritud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib isobutaani ja monoolefiinsete süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 5, reaktsiooniproduktide 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
hargnenud ahelaga küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 12 
koos mõnede butaanidega ning on keemistemperatuuri ga umbes 35°C 
kuni 200°C.) 649-282-00-2 271-267- 0 68527-27-5 P 
Destillaadid (nafta),  tööstusbensiini 
aurufaasilise krakkimise produkt, solvent-rafineeritud, kerged hüdrogeenitud; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 649-283-00-8 295-315- 5 91995-53-8 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/663 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse rafinaatidena aurkrakitud tööstusbensiini hüdrogeenitud kergete destillaatide solvent-ekstraktsioonil.)     
Tööstusbensiin (nafta), C 4-12 
butaanalkülaat, isooktaanirikas; madalalt keev modifitseeritud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse butaanide alküülimisel. Ko osneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 12, 
rikas isooktaani poolest ning on keemistemperatuuri ga umbes 35°C 
kuni 210°C.) 649-284-00-3 295-430- 0 92045-49-3 P 
Süsivesinikud, hüdrogeenitud kerged 
tööstusbensiini de stillaadid, solvent-
rafineeritud; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrogeenitud tööstusbensiini des tillatsioonil järgneva 
solventekstraktsiooni ja destillatsiooniga. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest keemistemperatuuri ga umbes 94°C 
kuni 99°C.) 649-285-00-9 295-436- 3 92045-55-1 P 
Tööstusbensiin (naf ta), isomeeritud, 
C6-fraktsioon; madalalt keev 
modifitseeritud tö östusbensiin 649-286-00-4 295-440- 5 92045-58-4 P 
L 396/664 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
isomeeritud bensiin i destillatsioonil. 
Koosneb peamiselt heksaani isomeeridest keemistemperatuuriga umbes 60°C kuni 66°C.)     
Süsivesinikud, C 6-7, tööstusbensiini 
krakkimine, solvent-rafineeritud; madalalt keev modifitseeritud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse eelhüdrogeenitud krakitud tööstusbensiini destillatsioonist saadud katalüütiliselt täielikult hüdrogeenitud benseenirikkast süsivesinikfraktsioonist benseeni sorptsioonil. Koosneb peamiselt parafiinsetest ja nafteensetest süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 7, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 70°C kuni 100°C.) 649-287-00-X 295-446- 8 92045-64-2 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/665 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 6-rikas, hüdrogeenitud 
kerged tööstusben siini destillaadid, 
solvent-rafineeritud; madalalt keev modifitseeritud tö östusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrogeenitud tööstusbensiini des tillatsioonil järgneva 
solventekstraktsio oniga. Koosneb 
peamiselt küllastunud süsivesinikest ning on keemistemperatuuriga umbes 65°C kuni 70°C.) 649-288-00-5 309-871- 4 101316-67-0 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske 
katalüütiliselt krakit ud; madalalt keev 
katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
6 
kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 65°C 
kuni 230°C.) Sisaldab suhteliselt suurel 
hulgal küllastumata süsivesinikke.) 649-289-00-0 265-055- 7 64741-54-4 P 
L 396/666 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge, katalüütiliselt krakit ud; madalalt keev 
katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimsprotsessi produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 190°C. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal küllastumata süsivesinikke.) 649-290-00-6 265-056- 2 64741-55-5 P 
Süsivesinikud, C 3-11, katalüütilise 
krakkimisseadme de stillaat; madalalt 
keev katalüütiliselt krakitud tööstusbensiin 649-291-00-1 270-686- 6 68476-46-0 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/667 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis tekib katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 
kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuriga kuni umbes 204°C.)     
Tööstusbensiin (nafta), katalüütiliselt 
krakitud kerge destillaat; madalalt keev katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimsprotsessi produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-292-00-7 272-185- 8 68783-09-5 P 
Destillaadid (nafta),  tööstusbensiini 
aurufaasilise krakkimise produkt, hüdrogeenitud, kerged aromaatsed; madalalt keev kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasis krakitud tööstusbensiini kerge destillaadi töötlemisel. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest.) 649-293-00-2 295-311- 3 91995-50-5 P 
L 396/668 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), raske katalüütiliselt krakitud, demerkaptaanitud; madalalt keev katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiin 649-294-00-8 295-431- 6 92045-50-6 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud naftadesti llaadi allutamisel 
demerkaptaniseerimisprotsessile merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 60°C 
kuni 200°C.)     
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
katalüütiliselt krakitud, demerkaptaanitud; madalalt keev katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütilisest 
krakkimisest saadud tööstusbensiini allutamisel demerkaptaniseerimisprotsessile merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest keemistemperatuuriga umbes 35°C kuni 210°C.) 649-295-00-3 295-441- 0 92045-59-5 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/669 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 8-12, katalüütiliselt 
krakitud, keemilise lt neutraliseeritud; 
madalalt keev kata lüütiliselt krakitud 
tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise krakkimise fraktsiooni destillatsioonil ning on läbinud l eelispesu. Koosneb 
süsivesinikest, valdavalt C
8 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 130°C kuni 210°C.) 649-296-00-9 295-794- 0 92128-94-4 P 
Süsivesinikud, C 8-12, katalüütilise 
krakkimisseadme de stillaat; madalalt 
keev katalüütiliselt krakitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
8 kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 140°C kuni 210°C.) 649-297-00-4 309-974- 4 101794-97-2 P 
Süsivesinikud, C 8-12, katalüütiliselt 
krakitud, keemilise lt neutraliseeritud, 
demerkaptaanitud; madalalt keev katalüütiliselt krakit ud tööstusbensiin 649-298-00-X 309-987- 5 101896-28-0 P 
L 396/670 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge-katalüütiliselt refo rmitud; madalalt 
keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise reformimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 35°C kuni 190°C. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal aromaatseid ja hargnenud ahelaga süsivesinikke. Võib sisaldada 10 või rohkem mahuprotsenti benseeni.) 649-299-00-5 265-065- 1 64741-63-5 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske-
katalüütiliselt refo rmitud; madalalt 
keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 649-300-00-9 265-070- 9 64741-68-0 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise reformimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 90°C 
kuni 230°C.)     
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/671 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta ), katalüütilise 
reformingu pentaanieemaldamisseade; madalalt keev katal üütiliselt reformitud 
tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise reformimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
3 kuni C 6, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –49°C kuni 63°C.) 649-301-00-4 270-660- 4 68475-79-6 P 
Süsivesinikud, C 2-6, C6-8, katalüütilise 
reformingu seadmes t; madalalt keev 
katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 649-302-00-X 270-687- 1 68476-47-1 P 
Jäägid (nafta), C 6-8 katalüütilise 
reformingu produktid; madalalt keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega jääk C
6-8 toite 
katalüütilisest refo rmimisest. Koosneb 
süsivesinikest, valdavalt C 2 kuni C 6.) 649-303-00-5 270-794- 3 68478-15-9 P 
L 396/672 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge katalüütiliselt reformitud, aromaatikavaba; madalalt keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise reformimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 8, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 35°C kuni 120°C. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal hargnenud ahelaga süsivesinikke, aromaatsed komponendid on kõrvaldatud.) 649-304-00-0 270-993- 5 68513-03-1 P 
Destillaadid (nafta ), katalüütiliselt 
reformitud otsdestillatsiooni tööstusbensiini tipufraktsioon; madalalt keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse otsedestillatsiooni 
tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel, millele järgneb kogu jääkvedeliku fraktsioneerimine. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
2 kuni C 6.) 649-305-00-6 271-008- 1 68513-63-3 P 
Naftatooted, hüdrogeenimisest ja 
reformimisest; madalalt keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 649-306-00-1 271-058- 4 68514-79-4 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/673 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse hüdrogeenimisest ja reformimisest, keemistemperatuuri ga umbes 27°C 
kuni 210°C.)     
Tööstusbensiin (nafta), kogu 
reformitud fraktsio on; madalalt keev 
katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise reformimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 35°C kuni 230°C.) 649-307-00-7 272-895- 8 68919-37-9 P 
Tööstusbensiin (nafta), katalüütiliselt 
reformitud; madalalt keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib katalüütilise reformimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 30°C kuni 220°C. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal aromaatseid ja hargnenud ahelaga süsivesinikke. Võib sisaldada 10 või rohkem mahuprotsenti benseeni.) 649-308-00-2 273-271- 8 68955-35-1 P 
L 396/674 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), kerged katalüütiliselt reformitud hüdrogeenitud, C
8-12 aromaatne 
fraktsioon; madalalt keev katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega 
alküülbenseenide segu, mis saadakse raskbensiini katalüütilisel reformimisel. Koosneb peamiselt alküülbenseenidest, valdavalt C
8 kuni 
C10, ning on keemistemperatuuriga 
umbes 160°C kuni 180°C.) 649-309-00-8 285-509- 8 85116-58-1 P 
Aromaatsed süsivesinikud, C 8, 
katalüütilisel refo rmingul saadud; 
madalalt keev katal üütiliselt reformitud 
tööstusbensiin 649-310-00-3 295-279- 0 91995-18-5 P 
Aromaatsed süsivesinikud, C 7-12, C8-
rikkad; madalalt keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse eraldamisel plaatinareformaate sisaldavast fraktsioonist. Ko osneb peamiselt 
aromaatsetest süsivesinikest C
7 kuni 
C12, valdavalt C 8, ning võib sisaldada 
mittearomaatseid süsivesinikke, mõlemad on keemistemperatuuriga umbes 130°C kuni 200°C.) 649-311-00-9 297-401- 8 93571-75-6 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/675 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Bensiin, C 5-11, kõrgoktaanne 
stabiliseeritud refo rmitud; madalalt 
keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 649-312-00-4 297-458- 9 93572-29-3 P 
(Kõrgoktaanne keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse peamiselt nafteens e tööstusbensiini 
katalüütilisel dehü drogeenimisel. 
Koosneb peamiselt aromaatsetest ja 
mittearomaatsetest  ühenditest, 
valdavalt C
5 kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 45°C 
kuni 185°C.)     
Süsivesinikud, C 7-12, C9-
aromaatikarikas, reformitud raske fraktsioon; madalalt keev katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse eraldamisel plaatinareformaate sisaldavast fraktsioonist. Ko osneb peamiselt 
mittearomaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 12, 
keemistemperatuuriga umbes 120°C kuni 210°C ning C
9 ja kõrgematest 
aromaatsetest süsivesinikest.) 649-313-00-X 297-465- 7 93572-35-1 P 
L 396/676 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 5-11, vähearomaatne, 
reformitud kerge fr aktsioon; madalalt 
keev katalüütiliselt reformitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse eraldamisel plaatinareformaate sisaldavast fraktsioonist. Ko osneb peamiselt 
mittearomaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 11, 
keemistemperatuuri ga umbes 35°C 
kuni 125°C, benseenist ja tolueenist.) 649-314-00-5 297-466- 2 93572-36-2 P 
Parafiinõli (nafta), ränihappega 
töödeldud; parafiinõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse parafiinõli töötlemisel ränihapp ega mitmesuguste 
lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt hargnemata ahelaga süsivesinikest, valdavalt üle C
12.) 649-315-00-0 308-127- 6 97862-77-6 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/677 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge termiliselt krakitud; madalalt keev termiliselt krakitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu termilise krak kimise produktide 
destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
küllastumata süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 8, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –10°C kuni 130°C.) 649-316-00-6 265-075- 6 64741-74-8 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske 
termiliselt krakitud; madalalt keev termiliselt krakitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu termilise krak kimise produktide 
destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
küllastumata süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 65°C 
kuni 220°C.) 649-317-00-1 265-085- 0 64741-83-9 P 
L 396/678 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), rasked 
aromaatsed; madalalt  keev termiliselt 
krakitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu etaani ja propaani termilise krakkimise produktide destillatsioonist. See kõrgemaltkeev fr aktsioon koosneb 
peamiselt C
5-7 aromaatsetest 
süsivesinikest koos mõnede küllastumata alifaatsete süsivesinikega, valdavalt C
5. Võib sisaldada benseeni.) 649-318-00-7 267-563- 4 67891-79-6 P 
Destillaadid (nafta), kerged 
aromaatsed; madalalt  keev termiliselt 
krakitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu etaani ja propaani termilise krakkimise produktide destillatsioonist. See madalamaltkeev fraktsioon koosneb peamiselt C
5-7 aromaatsetest 
süsivesinikest koos mõnede küllastumata alifaatsete süsivesinikega, valdavalt C
5. Võib sisaldada benseeni.) 649-319-00-2 267-565- 5 67891-80-9 P 
Destillaadid (nafta ), pürolüsaadist 
saadud bensiinifraktsiooni rafinaat, bensiinisegu; madala lt keev termiliselt 
krakitud tööstusbensiin 649-320-00-8 270-344- 6 68425-29-6 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/679 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse tööstusbensiini ja rafinaadi pürolüütilisel fraktsioonimisel 816°C juures. Koosneb peamiselt C
9-süsivesinikest ja 
keeb umbes 204°C juures.)     
Aromaatsed süsivesinikud, C 6-8, 
pürolüsaadist saadud bensiinifraktsiooni rafinaat; madalalt keev termiliselt krakit ud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse tööstusbensiini ja rafinaadi pürolüütilisel fraktsioonimisel 816°C juures. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 8, 
kaasa arvatud benseen.) 649-321-00-3 270-658- 3 68475-70-7 P 
Destillaadid (nafta ), termiliselt 
krakitud tööstusben siin ja gaasiõli; 
madalalt keev term iliselt krakitud 
tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib termiliselt krakitud tööstusbensiini ja /või gaasiõli 
destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
olefiinsetest C
5-süsivesinikest ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 33°C 
kuni 60°C.) 649-322-00-9 271-631- 9 68603-00-9 P 
L 396/680 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta ), termiliselt 
krakitud tööstusbensiin ja gaasiõli, C 5-
dimeere sisaldav; madalalt keev termiliselt krakitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib termiliselt krakitud tööstusbensiini ja /või gaasiõli 
ekstraheerival des tillatsioonil. Koosneb 
peamiselt C
5-süsivesinikest koos 
mõnede dimeersete C 5-olefiinidega 
ning on keemistemperatuuriga umbes 33°C kuni 184°C.) 649-323-00-4 271-632- 4 68603-01-0 P 
Destillaadid (nafta ), termiliselt 
krakitud tööstusbensiin ja gaasiõli, ekstraheeriv destill atsioon; madalalt 
keev termiliselt krakit ud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib termiliselt krakitud tööstusbensiini ja /või gaasiõli 
ekstraheerival des tillatsioonil. Koosneb 
parafiinsetest ja  olefiinsetest 
süsivesinikest, peamiselt isoamüleenid nagu 2-metüül-1-buteen ja 2-metüül-2-buteen, ning on keemistemperatuuriga umbes 31°C kuni 40°C.) 649-324-00-X 271-634- 5 68603-03-2 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/681 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta),  kerged termiliselt 
krakitud, debutaanitud aromaatne; madalalt keev term iliselt krakitud 
tööstusbensiin 649-325-00-5 273-266- 0 68955-29-3 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib termilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb valdavalt aromaatsetest süsivesinikest, peamiselt benseenist.)     
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
termiliselt krakitud, demerkaptaanitud; 
madalalt keev term iliselt krakitud 
tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse raskete 
õlifraktsioonide kõrgtemperatuursest termilisest krakkimi sest pärineva 
naftadestillaadi allutamisel demerkaptaanimisprotsessile merkaptaanide konverteerimiseks. Koosneb peamiselt aromaatsetest ühenditest, olefiinidest ja küllastunud süsivesinikest ning on keemistemperatuuri ga umbes 20°C 
kuni 100°C.) 649-326-00-0 295-447- 3 92045-65-3 P 
L 396/682 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), raske hüdrogeenitud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
6 
kuni C 13, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 65°C 
kuni 230°C.) 649-327-00-6 265-150- 3 64742-48-9 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/683 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge hüdrogeenitud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 
kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 190°C.) 649-328-00-1 265-151- 9 64742-49-0 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
hüdrodesulfureeritud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütilisest 
hüdrodesulfureerimisprotsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 
kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 190°C.) 649-329-00-7 265-178- 6 64742-73-0 P 
L 396/684 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), raske hüdrodesulfureeritud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütilisest 
hüdrodesulfureerimisprotsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
7 
kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 90°C 
kuni 230°C.) 649-330-00-2 265-185- 4 64742-82-1 P 
Destillaadid (nafta ), hüdrogeenitud 
keskmine fraktsioon, keskmiselt keev; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse keskmise destillaadi hüdrogeen imisproduktide 
destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 10, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 127°C kuni 188°C.) 649-331-00-8 270-092- 7 68410-96-8 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/685 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta),  kerge destillaadi 
hüdrogeenimisprotsess, madalalt keev; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  kerge destillaadi 
hüdrogeenimisproduktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 9, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 3°C kuni 194°C.) 649-332-00-3 270-093- 2 68410-97-9 P 
Destillaadid (nafta ), hüdrogeenitud 
raske tööstusbensiin, isoheksaani eemaldamisseadme tipufraktsioon; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 649-333-00-9 270-094- 8 68410-98-0 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse raske tööstusbensiini hüdrogeenimisproduktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
3 kuni C 6, 
ning on keemistemperatuuriga umbes –49°C kuni 68°C.)     
L 396/686 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Lahustibensiin (nafta), kerge aromaatne, hüdroge enitud; madalalt 
keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
8 kuni C 10, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 135°C kuni 210°C.) 649-334-00-4 270-988- 8 68512-78-7 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
termiliselt krakitud hüdrodesulfureeritud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrodesulfureeritud termilise krakkimisseadme destillaadi fraktsioonimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 23°C kuni 195°C.) 649-335-00-X 285-511- 9 85116-60-5 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/687 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge hüdrogeenitud, tsükloalkaane sisaldav; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsiooni destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
alkaanidest ja tsükloalkaanidest keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 190°C.) 649-336-00-5 285-512- 4 85116-61-6 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske 
aurufaasis krakitud, hüdrogeenitud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 649-337-00-0 295-432- 1 92045-51-7 P 
Tööstusbensiin (nafta), tugevalt 
hüdrodesulfureeritud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütilisest 
hüdrodesulfureerimisprotsessist. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 30°C 
kuni 250°C.) 649-338-00-6 295-433- 7 92045-52-8 P 
L 396/688 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge hüdrogeenitud aurufaasis krakitud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 649-339-00-1 295-438- 4 92045-57-3 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse pürolüüsil saadava 
naftafraktsiooni hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt küllastumata süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 11 ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 35°C 
kuni 190°C.)     
Süsivesinikud, C 4-12, tööstusbensiini 
krakkimisseadmest, hüdrogeenitud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse tööstusbensiini aurufaasilise krakkimise produkti destillatsioonil ning järgneval kummimoodustajate selektiivsel katalüütilisel hü drogeenimisel. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 
kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 30°C 
kuni 230°C.) 649-340-00-7 295-443- 1 92045-61-9 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/689 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Lahustibensiin (nafta), hüdrogeenitud kerge nafteenne; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt tsükloparafiinsetest süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 7, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 73°C kuni 85°C.) 649-341-00-2 295-529- 9 92062-15-2 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
aurufaasis krakitud, hüdrogeenitud; madalalt keev hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib aurf aasilise krakkimise 
produktide eraldami sel ja edasisel 
hüdrogeenimisel eteeni saamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud ja küllastumata parafiin idest, tsüklilistest 
parafiinidest ning tsüklilistest aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 10, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 50°C 
kuni 200°C. Benseensüsivesinike osakaal võib ulatuda kuni 30 massiprotsendini, võib sisaldada ka vähesel hulgal väävli- ja hapnikuühendeid.) 649-342-00-8 296-942- 7 93165-55-0 P 
L 396/690 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 6-11, hüdrogeenitud, 
dearomatiseeritud;  madalalt keev 
hüdrogeenitud tööstusbensiin 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse solventidena, mida hüdrogeenitakse katalüütiliselt saamaks aromaatset est ühenditest 
nafteene.) 649-343-00-3 297-852- 0 93763-33-8 P 
Süsivesinikud, C 9-12, hüdrogeenitud, 
dearomatiseeritud;  madalalt keev 
hüdrogeenitud tööstusbensiin 649-344-00-9 297-853- 6 93763-34-9 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse solventidena, mida hüdrogeenitakse katalüütiliselt 
saamaks aromaatset est ühenditest 
nafteene.)     
Stoddardi solvent; madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 
(Värvuseta, rafineer itud naftadestillaat, 
ei lõhna halvasti või ebameeldivalt, keemistemperatuuriga umbes 149°C kuni 205°C.) 649-345-00-4 232-4 89-3 8052-41-3 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/691 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Loodusliku gaasi kondensaadid (nafta); madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis eralda takse vedelikuna 
looduslikust gaasist pindseparaatoris tagurpidi kondensatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
2 
kuni C 20. Toatemperatuuril ja 
atmosfäärirõhul on vedelas olekus.) 649-346-00-X 265-047- 3 64741-47-5 P 
Looduslik gaas (nafta), vedel 
gaasikondensaat; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis eralda takse vedelikuna 
looduslikust gaasist gaasi ümbertöötamisseadmes kas külmutamisel või absorptsioonil. Koosneb peamiselt küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
2 kuni C 8.) 649-347-00-5 265-048- 9 64741-48-6 P 
L 396/692 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge hüdrokrakitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, hüdrokrakkimise produktide destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 10, ning on 
keemistemperatuuriga umbes −20°C 
kuni 180°C.) 649-348-00-0 265-071- 4 64741-69-1 P 
Tööstusbensiin (nafta), raske 
hüdrokrakitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, hüdrokrakkimise produktide destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 65°C 
kuni 230°C.) 649-349-00-6 265-079- 8 64741-78-2 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/693 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), demerkaptaanitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse raskbensiini allutamisel demerkaptaanimisprotsessile merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 
kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –10°C kuni 230°C.) 649-350-00-1 265-089- 2 64741-87-3 P 
Tööstusbensiin (nafta), happega 
rafineeritud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina väävelhappega töötlemise protsessist. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
7 
kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 90°C 
kuni 230°C.) 649-351-00-7 265-115- 2 64742-15-0 P 
L 396/694 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), raske keemiliselt neutrali seeritud; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töö tlusprotsessis. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
6 
kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 65°C 
kuni 230°C.) 649-352-00-2 265-122- 0 64742-22-9 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
keemiliselt neutrali seeritud; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keeruline süsivesinike segu, mis 
saadakse happeliste materjalide kõrvaldamise töö tlusprotsessis. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 
kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 190°C.) 649-353-00-8 265-123- 6 64742-23-0 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/695 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), katalüütiliselt deparafiinitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsiooni katalüütilisel deparafiinimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 35°C 
kuni 230°C.) 649-354-00-3 265-170- 2 64742-66-1 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
aurufaasis krakitu d; madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt küllastumata süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 190°C. Sisaldab tõenäoliselt 10 või enam mahuprotsenti benseeni.) 649-355-00-9 265-187- 5 64742-83-2 P 
L 396/696 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Lahustibensiin (nafta), kerge aromaatne; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aromaatsete fraktsioonide destilla tsioonil. Koosneb 
peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
8 kuni C 10, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 135°C kuni 210°C.) 649-356-00-4 265-199- 0 64742-95-6 P 
Aromaatsed süsivesinikud, C 6-10, 
happega töödeldud,  neutraliseeritud; 
madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-357-00-X 268-618- 5 68131-49-7 P 
Destillaadid (nafta), C 3-5, 2-metüül-2-
buteenirikas; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu süsivesinike destillatsioonist, 
tavaliselt C
3 kuni C 5, peamiselt 
isopentaan ja 3-metüül-1-buteen. Koosneb küllastunud ja küllastumata süsivesinikest C
3 kuni C 5, peamiselt 2-
metüül-2-buteen.) 649-358-00-5 270-725- 7 68477-34-9 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/697 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), polümeeritud aurufaasiliste krakkproduktide destillaadid, C
5-12 fraktsioon; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse polümeeritud aurufaasis krakitud naftadestillaadi destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 12.) 649-359-00-0 270-735- 1 68477-50-9 P 
Destillaadid (nafta), aurufaasis 
krakitud, C 5-12 fraktsioon; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 649-360-00-6 270-736- 7 68477-53-2 P 
(Keerulise koosti sega orgaaniliste 
ühendite segu, mis saadakse 
aurufaasilise krakkimise produktide 
destillatsioonil. Ko osneb küllastumata 
süsivesinikest, valdavalt C 5 kuni C 12.)     
Destillaadid (nafta), aurufaasis 
krakitud, C 5-10 fraktsioon, segatud 
kerge aurufaasis krakitud raskbensiini C
5-fraktsiooniga; madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 649-361-00-1 270-738- 8 68477-55-4 P 
L 396/698 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktid (nafta), külm happeekstraktsioon, C
4-6; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koosti sega orgaaniliste 
ühendite segu, mis tekib küllastunud ja küllastumata alifaatsete süsivesinike, tavaliselt C
3 kuni C 6, peamiselt 
pentaanid ja amüleenid, külmhappeekstraktsioonil. Koosneb peamiselt küllastunud  ja küllastumata 
süsivesinikest C
4 kuni C 6, peamiselt 
C5.) 649-362-00-7 270-741- 4 68477-61-2 P 
Destillaadid (nafta), 
pentaanieemaldamisseadme tipufraktsioon; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütiliselt 
krakitud gaasifraktsioonist. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 6.) 649-363-00-2 270-771- 8 68477-894-4 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/699 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jäägid (nafta), butaanieemaldamiskolonni jääk; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega jääk 
butaanifraktsiooni destillatsioonist. 
Koosneb alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 6.) 649-364-00-8 270-791- 7 68478-12-6 P 
Jääkõlid (nafta),  jääkfraktsioon 
isobutaani eraldusk olonnist; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostise ga jääk butaani-
buteenifraktsiooni atmosfäärsest destillatsioonist. Ko osneb alifaatsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 6.) 649-365-00-3 270-795- 9 68478-16-0 P 
Tööstusbensiin (nafta), 
laiafraktsiooniline destillaat õlikoksistamisseadme vedelproduktidest; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib õlikoksistamisseadme vedelproduktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt küllastumata süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 15, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 43°C kuni 250°C.) 649-366-00-9 270-991- 4 68513-02-0 P 
L 396/700 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), aurufaasis krakitud keskmine aromaatne; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 12, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 130°C kuni 220°C.) 649-367-00-4 271-138- 9 68516-20-1 P 
Tööstusbensiin (naf ta), pleekmullaga 
töödeldud lai fraktsioon otsedestillatsioonist; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis pärineb laiafraktsioonilise 
otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
töötlemisest loodusliku või modifitseeritud saviga tavaliselt perkolatsioonprotsessil, kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ja lisandeid. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 
kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 220°C.) 649-368-00-X 271-262- 3 68527-21-9 P 
Tööstusbensiin (naf ta), pleekmullaga 
töödeldud kerge fraktsioon otsedestillatsioonist; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-369-00-5 271-263- 9 68527-22-0 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/701 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis pärineb kerge otsedestillatsioon i tööstusbensiini 
töötlemisest loodusliku või modifitseeritud saviga tavaliselt perkolatsioonprotsessil, kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ja lisandeid. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
7 
kuni C 10, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 93°C 
kuni 180°C.)     
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
aurufaasis krakitud, aromaatne; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 9, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 110°C kuni 165°C.) 649-370-00-0 271-264- 4 68527-23-1 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
aurufaasis krakitud, debenseenitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 80°C 
kuni 218°C.) 649-371-00-6 271-266- 5 68527-26-4 P 
L 396/702 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), aromaatikat sisaldav; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-372-00-1 271-635- 0 68603-08-7 P 
Bensiin, pürolüüs, 
butaanieemaldamisseadme jääkfraktsioon; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse propaanieraldamissea dme põhjajääkide 
fraktsioonimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt üle C
5.) 649-373-00-7 271-726- 5 68606-10-0 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge, 
demerkaptaanitud; madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  naftadestillaadi 
demerkaptaanimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud ja küllastumata süsivesinikest, valdavalt C
3 kuni C 6, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –20°C kuni 100°C.) 649-374-00-2 272-206- 0 68783-66-4 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/703 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Loodusliku gaasi kondensaadid; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-375-00-8 272-896- 3 68919-39-1 J 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis eraldub või kondenseerub looduslikust gaasis t transportimisel 
ning võetakse puurkaevust ja/või tootmisest, kogumisest, sügavatest ülekande- ja jaotustorustikest, skraberitest jne. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
2 kuni C 8.)     
Destillaadid (nafta),  tööstusbensiini 
stabiliseerimisseade; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib tööstusbensiini unifitseerimisseadme produktide lahutamisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
2 kuni C 6.) 649-376-00-3 272-932- 8 68921-09-5 P 
L 396/704 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge katalüütiliselt reformitud, aromaatikavaba fraktsioon; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis jääb järele aromaatsete ühendite selektiivsel absorptsioonil katalüütiliselt re formitud kergest 
tööstusbensiinist. Koosneb peamiselt 
parafiinsetest ja tsüklilistest ühenditest, valdavalt C
5 kuni C 8, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 66°C 
kuni 121°C.) 649-377-00-9 285-510- 3 85116-59-2 P 
Bensiin; madalalt keev tööstusbensiin 
– määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis koosneb peamiselt parafiinidest, tsük loparafiinidest, 
aromaatsetest ja olefiinsetest süsivesinikest, valdavalt üle C
3, ning 
on keemistemperatuuriga umbes 30°C kuni 260°C.) 649-378-00-4 289-220- 8 86290-81-5 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/705 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Aromaatsed süsivesinikud, C 7-8, 
dealküülimisproduktid, destillatsioonijäägid ; madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 649-379-00-X 292-698- 0 90989-42-7 P 
Süsivesinikud, C 4-6, 
pentaanieemaldamiskolonni kerge fraktsioon, aromaatsed hüdrogeenitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse esimeste jooksudena pentaanieemaldamiskolonnist enne aromaatsete voogude hüdrogeenimist. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 6, enamasti 
pentaanid ja penteenid, ning on keemistemperatuuri ga umbes 25°C 
kuni 40°C.) 649-380-00-5 295-298- 4 91995-38-9 P 
Destillaadid (nafta), konstantsel 
temperatuuril töödeldud, aurufaasis krakitud tööstusbensiin, C
5-rikas; 
madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-381-00-0 295-302- 4 91995-41-4 P 
L 396/706 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse konstantsel temperatuuril tööde ldud aurufaasis 
krakitud tööstusbensiini destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest C
4 kuni C 6, 
valdavalt C 5.)     
Ekstraktid (nafta), katalüütiliselt 
reformitud kerge tööstusbensiin; 
madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse ekstraktina katalüütiliselt reformitud naftafraktsiooni solventekstraktsio onist. Koosneb 
peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
7 kuni C 8, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 100°C kuni 200°C.) 649-382-00-6 295-331- 2 91995-68-5 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
hüdrodesulfureeritud, dearomatiseeritud;  madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kergete hüdrodesulfureeritud ja dearomatiseeritud naftafraktsioonide destillatsioonil. Ko osneb peamiselt C
7 
parafiinidest ja tsükloparafiinidest keemistemperatuuri ga umbes 90°C 
kuni 100°C.) 649-383-00-1 295-434- 2 92045-53-9 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/707 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (n afta), kerge, C 5-rikas, 
demerkaptaanitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse raskbensiini allutamisel demerkaptaanimisprotsessile merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
4 
kuni C 5, enamasti C 5, ning on 
keemistemperatuuriga umbes –10°C kuni 35°C.) 649-384-00-7 295-442- 6 92045-60-8 P 
Süsivesinikud, C 8-11, tööstusbensiini 
krakkimisseadmest, tolueenifraktsioon; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse eelhüdrogeenitud krakitud tööstusbensiini destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
8 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 130°C kuni 205°C.) 649-385-00-2 295-444- 7 92045-62-0 P 
Süsivesinikud, C 4-11, tööstusbensiini 
krakkimisseadmest; aromaatikavaba; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-386-00-8 295-445- 2 92045-63-1 P 
L 396/708 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse eelhüdrogeenitud krakitud tööstusbensiinist pärast benseeni ja tolueeni sisaldavate fraktsioonide ning kõrgemalt keeva fraktsiooni väljadestilleerimist. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 11, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 30°C 
kuni 205°C.)     
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
konstantsel temperatuuril töödeldud, aurufaasis krakitu d; madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasis krakitud tööstusbensiini frak tsioonimisel pärast 
konstantsel temperat uuril töötlemist. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
4 kuni C 6, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 0°C kuni 80°C.) 649-387-00-3 296-028- 8 92201-97-3 P 
Destillaadid (nafta), C 6-rikas; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse lähtenafta destilleerimisel. Ko osneb peamiselt 
süsivesinikest C
5 kuni C 7, C6-rikas, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 60°C kuni 70°C.) 649-388-00-9 296-903- 4 93165-19-6 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/709 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Bensiin, pürolüüs, hüdrogeenitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Destillatsioonifraktsioon 
pürolüüsbensiini hüdrogeenimisest, keemistemperatuuri ga umbes 20°C 
kuni 200°C.) 649-389-00-4 302-639- 3 94114-03-1 P 
Destillaadid (nafta), aurufaasis 
krakitud, C 8-12 fraktsioon, 
polümeeritud, kerge destillaat; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasis krakitud naftadestillaatide C
8-12 polümeeritud 
fraktsiooni destillatsioonil. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
8 kuni C 12.) 649-390-00-X 305-750- 5 95009-23-7 P 
Ekstraktid (nafta); raske lahustibensiin, 
saviga töödeldud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse nafta raske lahustibensiinieks trakti töötlemisel 
pleekmullaga. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 10, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 80°C kuni 180°C.) 649-391-00-5 308-261- 5 97926-43-7 P 
L 396/710 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tööstusbensiin (nafta), kerge aurufaasis krakitud, debenseenitud, termiliselt töödeldud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse debenseenitud kerge aurufaasis krakitud raskbensiini töötlemisel ja destilleerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
7 
kuni C 12, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 95°C 
kuni 200°C.) 649-392-00-0 308-713- 1 98219-46-6 P 
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
aurufaasis krakitu d, termiliselt 
töödeldud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge aurufaasis krakitud raskbensiini töötlemisel ja destilleerimisel. Ko osneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 6, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 35°C kuni 80°C.) 649-393-00-6 308-714- 7 98219-47-7 P 
Destillaadid (nafta), C 7-9, C8-rikas, 
hüdrodesulfureeritud, dearomatiseeritud;  madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 649-394-00-1 309-862- 5 101316-56-7 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/711 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse nafta kerge fraktsiooni destillatsioonil, hüdrodesulfureeritud ja dearomatiseeritud. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest C
7 kuni C 9, valdavalt C 8 
parafiinid ja tsükloparafiinid, keemistemperatuuriga umbes 120°C kuni 130°C.)     
Süsivesinikud, C 6-8, hüdrogeenitud 
sorptsioon-dearomatis eeritud, tolueeni 
rafinatsioon; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse tolueeni sorbeerimisel süsivesinike fraktsioonist, mis pärineb krakitud ja katalüütiliselt hüdroge enitud bensiinist. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
6 kuni C 8, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 80°C 
kuni 135°C.) 649-395-00-7 309-870- 9 101316-66-9 P 
Tööstusbensiin (nafta), 
hüdrodesulfureeritud laiafraktsiooniline õlikoksistamissead me destillaat; 
madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-396-00-2 309-879- 8 101316-76-1 P 
L 396/712 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse hüdrodesulfureeritud koksistamisseadme  destillaadi 
fraktsioonimisel. Koosneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 11, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 23°C kuni 196°C.)     
Tööstusbensiin (nafta), kerge 
demerkaptaanitud; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse raskbensiini allutamisel demerkaptaanimisprotsessile merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
5 kuni C 8, ning on 
keemistemperatuuri ga umbes 20°C 
kuni 130°C.) 649-397-00-8 309-976- 5 101795-01-1 P 
Süsivesinikud, C 3-6, C5-rikas, 
aurufaasis krakitud tööstusbensiin; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasis krakitud tööstusbensiini destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest C
3 
kuni C 6, valdavalt C 5.) 649-398-00-3 310-012- 0 102110-14-5 P 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/713 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 5-rikas, 
ditsüklopentadieeni sisaldav; madalalt 
keev tööstusbensiin – määratlemata 649-399-00-9 310-013- 6 102110-15-6 P 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt C
5 süsivesinikest ja 
ditsüklopentadieenist ning on keemistemperatuuri ga umbes 30°C 
kuni 170°C.)     
Jäägid (nafta), ke rged aurufaasis 
krakitud, aromaatsed; madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aurufaasilise 
krakkimise või sarnaste protsesside produktide destillatsioonil pärast väga kergete produktide eraldamist, mille 
tulemuseks on C
5 ja üle selle 
süsivesinikke sisaldav jääk. Koosneb valdavalt aromaatsetest süsivesinikest üle C
5 ning keeb ül e umbes 40°C 
juures.) 649-400-00-2 310-057- 6 102110-55-4 P 
Süsivesinikud, C ≥ 5, C5-6-rikas, 
madalalt keev tööstusbensiin – määratlemata 649-401-00-8 270-690- 8 68476-50-6 P 
Süsivesinikud, C 5-rikas, madalalt keev 
tööstusbensiin – määratlemata 649-402-00-3 270-695- 5 68476-55-1 P 
Aromaatsed süsivesinikud, C 8-10; 
kergõli redestillaat, kõrge keemistemperatuuriga 649-403-00-9 292-695- 4 90989-39-2 P 
L 396/714 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), kerged katalüütiliselt kr akitud; krakitud 
gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimsprotsessi produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
9 kuni C 25, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 400°C. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal bits üklilisi aromaatseid 
süsivesinikke.) 649-435-00-3 265-060- 4 64741-59-9  
Destillaadid (nafta), keskmised 
katalüütiliselt kr akitud; krakitud 
gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimsprotsessi produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
11 kuni C 30, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 205°C kuni 450°C. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal tritsük lilisi aromaatseid 
süsivesinikke.) 649-436-00-9 265-062- 5 64741-60-2  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/715 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta),  kerged termiliselt 
krakitud; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termilise krakkimisprotsessi produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
küllastumata süsivesinikest, valdavalt C
10 kuni C 22, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 160°C kuni 370°C.) 649-438-00-X 265-084- 5 64741-82-8  
Destillaadid (nafta), kerged 
hüdrodesulfureeritud katalüütiliselt krakitud; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kergete katalüütiliselt krakitud destillaatide hüdrogeenimisel orgaanilise väävli konverteerimiseks vesiniksulfiidiks, mis kõrvaldata kse. Koosneb 
süsivesinikest, valdavalt C
9 kuni C 25, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 400°C. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal bits üklilisi aromaatseid 
süsivesinikke.) 649-439-00-5 269-781- 5 68333-25-5  
L 396/716 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta),  kerge aurufaasis 
krakitud tööstusb ensiin; krakitud 
gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib aurufaasilise krakkimise produktide korduval destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
10–C18.) 649-440-00-0 270-662- 5 68475-80-9  
Destillaadid (nafta), krakitud 
aurufaasis krakitud naftadestillaadid; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib des tilleerides krakitud 
aurufaasis krakitud destillaati ja/või 
selle fraktsioonimisprodukte. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
10 kuni 
madala molekulmassiga polümeerideni.) 649-441-00-6 270-727- 8 68477-38-3  
Gaasiõlid (nafta), au rufaasis krakitud; 
krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest, valdavalt üle C
9, ning on keemistemperatuuriga 
umbes 205°C kuni 400°C.) 649-442-00-1 271-260- 2 68527-18-4  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/717 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), hüdrodesulfureeritud termiliselt krakitud keskmised; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse termilise krakkimisseadme hüdrodesulfureeritud lähtedestillaatide fraktsioonimisel. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
11 kuni C 25, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 205°C kuni 400°C.) 649-443-00-7 285-505- 6 85116-53-6  
Gaasiõlid (nafta), termiliselt krakitud, 
hüdrodesulfureeritud; krakitud gaasiõli 649-444-00-2 295-411- 7 92045-29-9  
Jäägid (nafta),  hüdrogeenitud 
aurufaasis krakitud tööstusbensiin; 
krakitud gaasiõli 649-445-00-8 295-514- 7 92062-00-5  
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkfraktsioonina hüdrogeenitud aurufaasis krakitud tööstusbensiini destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest keemistemperatuuriga umbes 200°C kuni 350°C.)     
L 396/718 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jäägid (nafta), aurufaasis krakitud tööstusbensiini destillatsioonijääk; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  kolonni põhjast 
tööstusbensiini kõrgtemperatuurse aurufaasilise krakkimise jääkvedelike separeerimisel. Keemistemperatuur on umbes 147°C kuni 300°C ning annab valmisõli viskoossusega 18 10
-6 m².s-1 
50°C juures.) 649-446-00-3 295-517- 3 92062-04-9  
Destillaadid (nafta), kerged 
katalüütiliselt krak itud, termiliselt 
lagundatud; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil ning mida on kasutatud soojuskandjana. Koosneb peamiselt süsivesinikest keemistemperatuuriga umbes 190°C kuni 340°C. Sisaldab tõenäoliselt orgaanilisi väävliühendeid.) 649-447-00-9 295-991- 1 92201-60-0  
Jäägid (nafta), aurufaasis krakitud, 
konstantsel temperatuuril töödeldud tööstusbensiin; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jäägina aurufaasis krakitud, konstantsel temperatuuril töödeldud tööstusbensiini destillatsioonist, ning mis on keemistemperatuuriga umbes 150°C kuni 350°C.) 649-448-00-4 297-905- 8 93763-85-0  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/719 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasiõlid (nafta),  kerge vaakum, 
termiliselt krakitud hüdrodesulfureeritud; krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerges vaakumis 
termiliselt krakitud na fta katalüütilisel 
hüdrodesulfureerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
14 
kuni C 20, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 270°C kuni 370°C.) 649-450-00-5 308-278- 8 97926-59-5  
Destillaadid (nafta), 
hüdrodesulfureeritud keskmine fraktsioon koks istamisseadmest; 
krakitud gaasiõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib hüdrodesulfureeritud koksistamisseadme lähtedestillaatide 
fraktsioonimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
12 kuni C 21, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 200°C kuni 360°C.) 649-451-00-0 309-865- 1 101316-59-0  
Destillaadid (nafta), rasked aurufaasis 
krakitud; krakitud gaasiõli 649-452-00-6 309-939- 3 101631-14-5  
L 396/720 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse aurufaasilise krakkimise raskete jääkide destillatsioonil. Koosneb peamiselt 
tugevalt alküü litud rasketest 
aromaatsetest süsivesinikest keemistemperatuuriga umbes 250°C kuni 400°C.)     
Destillaadid (naf ta), rasked 
hüdrokrakitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, hüdrokrakkimise produktide destillatsioonist. Koosneb peamiselt 
küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 39, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 260°C kuni 600°C.) 649-453-00-1 265-077- 7 64741-76-0 L 
Destillaadid (nafta), solventrafineeritud 
rasked parafiinsed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m².s-1 40°C juures.) 649-454-00-7 265-090- 8 64741-88-4 L 
Destillaadid (nafta), solventrafineeritud 
kerged parafiinsed; baasõli – määratlemata 649-455-00-2 265-091- 3 64741-89-5 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/721 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m².s-1 40°C juures.)     
Jääkõlid (nafta), as falteenid lahusega 
eemaldatud; baasõ li – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse lahustuva fraktsioonin a jäägist C
3-C4-solvendiga 
asfalteenide eemald amisel. Koosneb 
süsivesinikest valdavalt üle C 25 ning 
keeb üle umbes 400°C.) 649-456-00-8 265-096- 0 64741-95-3 L 
Destillaadid (naf ta), solvent-
rafineeritud rasked nafteensed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähemalt 19 10-6 m².s-1 
40°C juures. Sisald ab suhteliselt 
vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-457-00-3 265-097- 6 64741-96-4 L 
L 396/722 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), solvent-
rafineeritud kerged nafteensed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse rafinaadina solventekstrakts ioonprotsessist. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 
kuni C 30, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 m².s-1 
40°C juures. Sisald ab suhteliselt 
vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-458-00-9 265-098- 1 64741-97-5 L 
Jääkõlid (nafta), so lvent-rafineeritud; 
baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadak se lahustumatu 
fraktsioonina jäägi solventrafineerimisest, kasutades polaarset orgaanilist solventi nagu fenool või furfuraal. Koosneb süsivesinikest valdavalt üle C
25 ning 
keeb üle umbes 400°C.) 649-459-00-4 265-101- 6 64742-01-4 L 
Destillaadid (nafta), pleekmullaga 
töödeldud parafiin sed; baasõli – 
määratlemata 649-460-00-X 265-137- 2 64742-36-5 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/723 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis tekib naftafraktsiooni töötlemisel kas loodusliku või modifitseeritud saviga kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. Sisaldab 
suhteliselt suurel hulgal küllastunud süsivesinikke.)     
Destillaadid (nafta), pleekmullaga 
töödeldud kerged para fiinsed; baasõli – 
määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib naftafraktsiooni töötlemisel kas loodusliku või modifitseeritud saviga kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. Sisaldab 
suhteliselt suurel hulgal küllastunud süsivesinikke.) 649-461-00-5 265-138- 8 64742-37-6 L 
L 396/724 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkõlid (nafta),  pleekmullaga 
töödeldud; baasõl i – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkõli töötlemisel 
kas loodusliku või modifitseeritud 
saviga kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid. Koosneb süsivesinikest valdavalt üle C
25 ning keeb üle umbes 
400°C.) 649-462-00-0 265-143- 5 64742-41-2 L 
Destillaadid (nafta), pleekmullaga 
töödeldud rasked na fteensed; baasõli – 
määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib naftafraktsiooni töötlemisel kas loodusliku või modifitseeritud saviga kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. Sisaldab 
suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-463-00-6 265-146- 1 64742-44-5 L 
Destillaadid (nafta), pleekmullaga 
töödeldud kerged na fteensed; baasõli – 
määratlemata 649-464-00-1 265-147- 7 64742-45-6 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/725 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis tekib naftafraktsiooni töötlemisel kas loodusliku või modifitseeritud saviga kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. Sisaldab 
suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.)     
Destillaadid (nafta ), hüdrogeenitud 
rasked nafteensed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähemalt 19 10-6 m².s-1 
40°C juures. Sisald ab suhteliselt 
vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-465-00-7 265-155- 0 64742-52-5 L 
Destillaadid (nafta ), hüdrogeenitud 
kerged nafteensed; baasõli – määratlemata 649-466-00-2 265-156- 6 64742-53-6 L 
L 396/726 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 
kuni C 30, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 m².s-1 
40°C juures. Sisald ab suhteliselt 
vähesel määral normaalahelaga parafiine.)     
Destillaadid (nafta ), hüdrogeenitud 
rasked parafiinsed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähemalt 19 10-6 m².s-1 
40°C juures. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal küllastunud süsivesinikke.) 649-467-00-8 265-157- 1 64742-54-7 L 
Destillaadid (nafta ), hüdrogeenitud 
kerged parafiinsed; baasõli – määratlemata 649-468-00-3 265-158- 7 64742-55-8 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/727 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 
kuni C 30, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 m².s-1 
40°C juures. Sisaldab suhteliselt suurel hulgal küllastunud süsivesinikke.)     
Destillaadid (naf ta), solvent-
deparafiinitud kerged parafiinsed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsioonist solventkristallisatsi oonil normaalsete 
parafiinide eraldamisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
15 
kuni C 30, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 m².s-1 
40°C juures.) 649-469-00-9 265-159- 2 64742-56-9 L 
Jääkõlid (nafta), hüdrogeenitud; 
baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vesinikuga töötlemisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt üle C
25, ning keeb üle umbes 400°C.) 649-470-00-4 265-160- 8 64742-57-0 L 
L 396/728 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkõlid (nafta), so lvent-deparafiinitud; 
baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse jääkõlist solventkristallisat sioonil pikkade 
hargnenud ahelaga süsivesinike eraldamisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt üle C
25, ning keeb üle umbes 
400°C.) 649-471-00-X 265-166- 0 64742-62-7 L 
Destillaadid (naf ta), solvent-
deparafiinitud rasked nafteensed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsioonist solventkristallisatsi oonil normaalsete 
parafiinide eraldamisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
ning moodustab valmisõli viskoossusega mitte vähem kui  19 10
-6 m².s-1 40°C juures. Sisaldab 
suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-472-00-5 265-167- 6 64742-63-8 L 
Destillaadid (naf ta), solvent-
deparafiinitud kerged nafteensed; baasõli – määratlemata 649-473-00-0 265-168- 1 64742-64-9 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/729 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse naftafraktsioonist solventkristallisatsi oonil normaalsete 
parafiinide eraldamisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.)     
Destillaadid (naf ta), solvent-
deparafiinitud rasked parafiinsed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsioonist solventkristallisatsi oonil normaalsete 
parafiinide eraldamisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega mitte vähem kui  19 10
-6 m².s-1 40°C juures.) 649-474-00-6 265-169- 7 64742-65-0 L 
Nafteensed õlid (nafta), katalüütiliselt 
deparafiinitud rasked; baasõli – määratlemata 649-475-00-1 265-172- 3 64742-68-3 L 
L 396/730 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse  katalüütilisest 
deparafiinimisprot sessist. Koosneb 
süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.)     
Nafteensed õlid (nafta), katalüütiliselt 
deparafiinitud kerged; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütilisest 
deparafiinimisprot sessist. Koosneb 
süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-476-00-7 265-173- 9 64742-69-4 L 
Parafiinõlid (nafta), katalüütiliselt 
deparafiinitud rasked; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütilisest 
deparafiinimisprot sessist. Koosneb 
peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, moodustades 
valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m².s-1 40°C juures.) 649-477-00-2 265-174- 4 64742-70-7 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/731 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Parafiinõlid (nafta), katalüütiliselt deparafiinitud kerged; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse  katalüütilisest 
deparafiinimisprot sessist. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
15 
kuni C 30, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 m².s-1 
40°C juures.) 649-478-00-8 265-176- 5 64742-71-8 L 
Nafteensed õlid (nafta), kompleksselt 
deparafiinitud rasked; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hargnemata ahelaga parafiinsete süsivesinike eraldamisel tahke ainena töötlemisel sellise agendiga nagu karbamiid. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähemalt 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-479-00-3 265-179- 1 64742-75-2 L 
Nafteensed õlid (nafta), kompleksselt 
deparafiinitud kerged; baasõli – määratlemata 649-480-00-9 265-180- 7 64742-76-3 L 
L 396/732 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse  katalüütilisest 
deparafiinimisprot sessist. Koosneb 
süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega vähem kui 19 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.)     
Määrdeõlid (nafta), C 20-50, 
hüdrogeenitud neutraalsed õlil baseeruvad, kõrge viskoossusega; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge vaakumgaasiõli, rask e vaakumgaasiõli 
ja solventdeasfalteenitud jääkõli hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul kaheastmelises protsessis, kus deparafiinimine toimub kahe astme vahel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega ligikaudu 112 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhtelisel t suurel hulgal 
küllastunud süsivesinikke.) 649-481-00-4 276-736- 3 72623-85-9 L 
Määrdeõlid (nafta), C 15-30, 
hüdrogeenitud neutraalsed õlil baseeruvad; baasõ li – määratlemata 649-482-00-X 276-737- 9 72623-86-0 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/733 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse kerge vaakumgaasiõli ja raske vaakumgaasiõli hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul kaheastmelises protsessis, kus deparafiinimine toimub kahe astme vahel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, 
moodustades valmisõli viskoossusega ligikaudu 15 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhtelisel t suurel hulgal 
küllastunud süsivesinikke.)     
Määrdeõlid (nafta), C 20-50, 
hüdrogeenitud neutraalsed õlil baseeruvad; baasõ li – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge vaakumgaasiõli, rask e vaakumgaasiõli 
ja solventdeasfalteenitud jääkõli hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul kaheastmelises protsessis, kus deparafiinimine toimub kahe astme vahel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega ligikaudu 32 10
-6 m².s-1 40°C juures. 
Sisaldab suhtelisel t suurel hulgal 
küllastunud süsivesinikke.) 649-483-00-5 276-738- 4 72623-87-1 L 
L 396/734 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Määrdeõlid (nafta); baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse solventekstraktsioonist ja deparafiinimisest. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 50.) 649-484-00-0 278-012- 2 74869-22-0 L 
Destillaadid (nafta), kompleksselt 
deparafiinitud rasked parafiinsed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse raske parafiinse destillaadi deparaf iinimisel. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega 19 10-6 m².s-1 või 
rohkem 40°C ju ures. Sisaldab 
suhteliselt vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-485-00-6 292-613- 7 90640-91-8 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/735 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), kompleksselt deparafiinitud kerged parafiinsed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge parafiinse destillaadi deparaf iinimisel. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
12 
kuni C 30, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähem kui 19 10-6 m².s-1 
40°C juures. Sisald ab suhteliselt 
vähesel määral normaalahelaga parafiine.) 649-486-00-1 292-614- 2 90640-92-9 L 
Destillaadid (naf ta), solvent-
deparafiinitud rasked parafiinsed, pleekmullaga töödeldud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse deparafiinitud raske parafiinse destillaadi töötlemisel loodusliku või modi fitseeritud saviga 
kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50.) 649-487-00-7 292-616- 3 90640-94-1 L 
L 396/736 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 20-50, solvent-
deparafiinitud rasked parafiinsed, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib de parafiinitud raske 
parafiinse destillaad i hüdrogeenimisel 
katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 
kuni C 50.) 649-488-00-2 292-617- 9 90640-95-2 L 
Destillaadid (naf ta), solvent-
deparafiinitud kerged parafiinsed, pleekmullaga töödeldud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse deparafiinitud kerge parafiinse de stillaadi töötlemisel 
loodusliku või modi fitseeritud saviga 
kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
15 
kuni C 30.) 649-489-00-8 292-618- 4 90640-96-3 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/737 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), solvent-
deparafiinitud kerged parafiinsed, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib de parafiinitud kerge 
parafiinse destillaad i hüdrogeenimisel 
katalüsaatori juuresolekul. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30.) 649-490-00-3 292-620- 5 90640-97-4 L 
Jääkõlid (nafta), hüdrogeenitud 
solvent-deparafiinitud; baasõli – määratlemata 649-491-00-9 292-656- 1 90669-74-2 L 
Jääkõlid (nafta), katalüütiliselt 
deparafiinitud; baasõli – määratlemata 649-492-00-4 294-843- 3 91770-57-9 L 
Destillaadid (nafta), deparafiinitud 
rasked parafiinsed, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse deparafiinitud destillaadi intensiivs el hüdrogeenimisel 
katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
25 kuni C 39, moodustades 
valmisõli viskoossusega ligikaudu 44 10
-6 m².s-1 50°C juures.) 649-493-00-X 295-300- 3 91995-39-0 L 
L 396/738 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (nafta), deparafiinitud kerged parafiinsed, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse deparafiinitud destillaadi intensiivs el hüdrogeenimisel 
katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
21 kuni C 29, moodustades 
valmisõli viskoossusega ligikaudu 13 10
-6 m².s-1 50°C juures.) 649-494-00-5 295-301- 9 91995-40-3 L 
Destillaadid (nafta), hüdrokrakitud 
solvent-rafineeritud,  deparafiinitud; 
baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega vedelate 
süsivesinike segu, mis saadakse deparafiinitud hüdr okrakitud solvent-
rafineeritud naftadestillaatide rekristallisatsioonil.) 649-495-00-0 295-306- 6 91995-45-8 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/739 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), solvent-
rafineeritud kerged nafteensed, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse naftafraktsiooni hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul ning eemaldades aromaatsed süsivesinikud solventekstraktsioonil. Koosneb peamiselt nafteensetest süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30, moodustades 
valmisõli viskoossusega vahemikus 13-15 10
-6 m².s-1 40°C juures.) 649-496-00-6 295-316- 0 91995-54-9 L 
Määrdeõlid (nafta), C 17-35, solvent-
ekstraheeritud, deparafiinitud, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 649-497-00-1 295-423- 2 92045-42-6 L 
Määrdeõlid (nafta), hüdrokrakitud 
mittearomaatsed solvent-deparafiinitud; baasõli – määratlemata 649-498-00-7 295-424- 8 92045-43-7 L 
Jääkõlid (nafta), hüdrokrakitud 
happega töödel dud solvent-
deparafiinitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib ha ppega töödeldud 
hüdrokrakitud raskete parafiinide destillatsioonijäägist parafiinide eraldamisel solvendiga ning mis keeb üle umbes 380°C.) 649-499-00-2 295-499- 7 92061-86-4 L 
L 396/740 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Parafiinõlid (nafta ), rasked solvent-
rafineeritud deparafiinitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse väävlit sisaldavast parafiinsest toornaftast. Koosneb peamiselt solventrafineeritud deparafiinitud määrdeõlist viskoossusega 65 10
-6 m².s-1 50°C 
juures.) 649-500-00-6 295-810- 6 92129-09-4 L 
Määrdeõlid (naf ta), baasõlid, 
parafiinsed; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse toornafta rafineerimisel. Koosneb peamiselt aromaatsetest ühend itest, nafteenidest 
ning parafiinidest, moodustades valmisõli viskoossusega 23 10
-6 m².s-1 
40°C juures.) 649-501-00-1 297-474- 6 93572-43-1 L 
Süsivesinikud, hüdrokrakitud 
parafiinsed destillatsioonijäägid, solvent-deparafiinitud; baasõli – määratlemata 649-502-00-7 297-857- 8 93763-38-3 L 
Süsivesinikud, C 20-50, jääkõli 
hüdrogeenimine, vaakumdestillaat; 
baasõli – määratlemata 649-503-00-2 300-257- 1 93924-61-9 L 
Destillaadid (nafta),  rasked solvent-
rafineeritud hüdrogeenitud; hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 649-504-00-8 305-588- 5 94733-08-1 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/741 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Destillaadid (naf ta), solvent-
rafineeritud hüdro krakitud kerged; 
baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrokrakitud nafta jäägi solvent-dearomaatimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
18 kuni C 27, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 370°C kuni 450°C.) 649-505-00-3 305-589- 0 94733-09-2 L 
Määrdeõlid (nafta), C 18-40, solvent-
deparafiinitud hüdrokrakitud destillaatõli; baasõ li – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrokrakitud nafta destillatsioonijäägi solvent-deparafiinimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
18 kuni C 40, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 370°C kuni 550°C.) 649-506-00-9 305-594- 8 94733-15-0 L 
L 396/742 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Määrdeõlid (nafta), C 18-40, solvent-
deparafiinitud hüdrogeenitud rafinaatide destillaatõli; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrogeenitud naftadestillaad ist solvent-
ekstraktsioonil saadud hüdrogeenitud rafinaadi solvent-deparafiinimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
18 kuni C 40, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 370°C kuni 550°C.) 649-507-00-4 305-595- 3 94733-16-1 L 
Süsivesinikud, C 13-30, aromaatikarikas, 
solvent-ekstraheeritud nafteenne destillaat; baasõli – määratlemata 649-508-00-X 305-971- 7 95371-04-3 L 
Süsivesinikud, C 16-32, aromaatikarikas, 
solvent-ekstraheeritud nafteenne destillaat; baasõli – määratlemata 649-509-00-5 305-972- 2 95371-05-4 L 
Süsivesinikud, C 37-68, deparafiinitud 
deasfalteenitud hüdrogeenitud vaakumdestillatsiooni jäägid; baasõli – 
määratlemata 649-510-00-0 305-974- 3 95371-07-6 L 
Süsivesinikud, C 37-65, deasfalteenitud 
hüdrogeenitud vaakumdestillatsiooni jäägid; baasõli – 
määratlemata 649-511-00-6 305-975- 9 95371-08-7 L 
Destillaadid (nafta), hüdrokrakitud 
solvent-rafineeritud kerged; baasõli – 
määratlemata 649-512-00-1 307-010- 7 97488-73-8 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/743 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse hüdrokrakitud nafta destillaadi töötlemi sel solvendiga. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
18 kuni C 27, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 370°C kuni 450°C.)     
Destillaadid (nafta ), hüdrogeenitud 
solvent-rafineeritud rasked; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse hüdrogeenitud nafta destillaad i töötlemisel 
solvendiga. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
19 kuni C 40, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 390°C kuni 550°C.) 649-513-00-7 307-011- 2 97488-74-9 L 
Määrdeõlid (nafta), C 18-27; 
hüdrokrakitud solven t-deparafiinitud; 
baasõli – määratlemata 649-514-00-2 307-034- 8 97488-95-4 L 
Süsivesinikud, C 17-30, hüdrogeenitud, 
solvent-deasfaltee nitud atmosfäärse 
destillatsiooni jääk, kerged 
fraktsioonid; baasõl i – määratlemata 649-515-00-8 307-661- 7 97675-87-1 L 
L 396/744 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse esimeste jooksudena solvent-deasfalteenitud jäägi katalüütilise hüdrogeenimise jääkvedelike vaakum destillatsioonist. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
17 kuni C 30, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 300°C kuni 400°C. Moodustab valmisõli viskoossusega 4 10
-6 m².s-1 100°C 
juures.)     
Süsivesinikud, C 17-40, hüdrogeenitud, 
solvent-deasfalteenitud destillatsioonijääk, kerged vaakumdestillatsio oni fraktsioonid; 
baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse esimeste jooksudena solvent-deasfalteenitud jäägi viskoossusega 8 10
-6 m².s-1 
umbes 100°C juures, katalüütilise hüdrogeenimise jääkvedelike vaakumdestillatsioonist. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
17 
kuni C 40, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 300°C kuni 500°C.) 649-516-00-3 307-755- 8 97722-06-0 L 
Süsivesinikud, C 13-27, 
solventekstraheer itud, kerged 
nafteensed; baasõ li – määratlemata 649-517-00-9 307-758- 4 97722-09-3 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/745 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse aromaatsete ühendite ekstraheerimisel kergest nafteensest destillaad ist viskoossusega 
9.5 10
-6 m².s-1 40°C juures. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C 13 
kuni C 27, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 240°C kuni 400°C.)     
Süsivesinikud, C 14-29, 
solventekstraheer itud, kerged 
nafteensed; baasõ li – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse aromaatsete ühendite ekstraheerimisel kergest nafteensest destillaad ist viskoossusega 
16 10
-6 m².s-1 40°C juures. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C 14 
kuni C 29, ning on 
keemistemperatuuriga umbes 250°C kuni 425°C.) 649-518-00-4 307-760- 5 97722-10-6 L 
Süsivesinikud, C 27-42, dearomaaditud; 
baasõli – määratlemata 649-519-00-X 308-131- 8 97862-81-2 L 
Süsivesinikud, C 17-30 hüdrogeenitud 
destillaadid, kerged  fraktsioonid; 
baasõli – määratlemata 649-520-00-5 308-132- 3 97862-82-3 L 
Süsivesinikud, C 27-45, nafteenne 
vaakumdestillaat; baasõli – määratlemata 649-521-00-0 308-133- 9 97862-83-4 L 
L 396/746 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 27-45, dearomaaditud; 
baasõli – määratlemata 649-522-00-6 308-287- 7 97926-68-6 L 
Süsivesinikud, C 20-58, hüdrogeenitud; 
baasõli – määratlemata 649-523-00-1 308-289- 8 97926-70-0 L 
Süsivesinikud, C 27-42, nafteensed; 
baasõli – määratlemata 649-524-00-7 308-290- 3 97926-71-1 L 
Jääkõlid (nafta), aktiivsöega töödeldud, 
solvent-deparafiinitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse solvent-deparafiinitud nafta jääkõlide töötlemisel aktiivsöega kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid.) 649-525-00-2 309-710- 8 100684-37-5 L 
Jääkõlid (nafta),  pleekmullaga 
töödeldud, solven t-deparafiinitud; 
baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse solvent-deparafiinitud nafta jääkõlide töötlemisel pleekmullaga kõrvaldamaks polaarsete ühendite jälgi ning lisandeid.) 649-526-00-8 309-711- 3 100684-38-6 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/747 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Määrdeõlid (nafta), C 25, solvent-
ekstraheeritud, deasfalteenitud, deparafiinitud, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 649-527-00-3 309-874- 0 101316-69-2 L 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse vaakumdestillatsiooni jääkide solventekstraktsioonil ja hüdrogeenimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt üle C
25, 
moodustades valmisõli viskoossusega vahemikus 32 10
-6 m².s-1 kuni 37 10-6 
m².s-1 100°C juures.)     
Määrdeõlid (nafta), C 17-32, solvent-
ekstraheeritud, deparafiinitud, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse atmosfäärse destillatsiooni jääkide solventekstraktsioonil ja hüdrogeenimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
17 kuni C 32, 
moodustades valmisõli viskoossusega vahemikus 17 10
-6 m².s-1 kuni 23 10-6 
m².s-1 40°C juures.) 649-528-00-9 309-875- 6 101316-70-5 L 
L 396/748 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Määrdeõlid (nafta), C 20-35, solvent-
ekstraheeritud, deparafiinitud, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse atmosfäärse destillatsiooni jääkide solventekstraktsioonil ja hüdrogeenimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 35, 
moodustades valmisõli viskoossusega vahemikus 37 10
-6 m².s-1 kuni 44 10-6 
m².s-1 40°C juures.) 649-529-00-4 309-876- 1 101316-71-6 L 
Määrdeõlid (nafta), C 24-50, solvent-
ekstraheeritud, deparafiinitud, hüdrogeenitud; baasõli – määratlemata 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse atmosfäärse destillatsiooni jääkide solventekstraktsioonil ja hüdrogeenimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
24 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega vahemikus 16 10
-6 m².s-1 kuni 75 10-6 
m².s-1 40°C juures.) 649-530-00-X 309-877- 7 101316-72-7 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/749 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktid (nafta),  raske nafteenne 
destillaatlahusti, ar omaatikat sisaldav; 
destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Aromaatne kontsentraat, mis saadakse 
vee lisamisel raske nafteense destillaatlahusti ekstraktile ja ekstraheerimislahustile.) 649-531-00-5 272-175- 3 68783-00-6 L 
Ekstraktid (nafta), solvent-rafineeritud 
raske parafiinne destillaatlahusti, aromaatseid ühendeid sisaldav; destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse ekstraktina solvent-rafineeritud raske parafiinse destillaadi re-ekstraktsioonil. Koosneb küllastunud ja aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50.) 649-532-00-0 272-180- 0 68783-04-0 L 
Ekstraktid (nafta), rasked parafiinsed 
destillaadid, solvent- deasfalteenitud; 
destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse ekstraktina raske parafiinse destillaadi solvent-ekstraktsioonil.) 649-533-00-6 272-342- 0 68814-89-1 L 
L 396/750 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktid (nafta),  raske nafteenne 
destillaatlahusti, hüdrogeenitud; destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse raske nafteense destillaatlahusti ekstrakti hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Ko osneb peamiselt 
aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega vähemalt 19 10-6 m².s-1 
40°C juures.) 649-534-00-1 292-631- 5 90641-07-9 L 
Ekstraktid (nafta),  raske parafiinne 
destillaatlahusti, hüdrogeenitud; destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib raske parafiinse destillaatlahusti ekstrakti hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Ko osneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
21 kuni C 33, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 350°C kuni 480°C.) 649-535-00-7 292-632- 0 90641-08-0 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/751 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Ekstraktid (nafta), kerge parafiinne destillaatlahusti, hüdrogeenitud; destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis tekib kerge parafiinse destillaatlahusti ekstrakti hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Ko osneb peamiselt 
süsivesinikest, valdavalt C
17 kuni C 26, 
ning on keemistemperatuuriga umbes 280°C kuni 400°C.) 649-536-00-2 292-633- 6 90641-09-1 L 
Ekstraktid (nafta ), hüdrogeenitud 
parafiinne kerge destillaatlahusti,; destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse ekstraktina keskmise parafiinse ülemise lahustifraktsiooni destillaadi solventekstraktsio onil ning mida 
hüdrogeenitakse katalüsaatori juuresolekul. Ko osneb peamiselt 
aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
16 kuni C 36.) 649-537-00-8 295-335- 4 91995-73-2 L 
Ekstraktid (nafta),  kerge nafteenne 
destillaatlahusti, hü drodesulfureeritud; 
destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 649-538-00-3 295-338- 0 91995-75-4 L 
L 396/752 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse solventekstrakts iooni ekstrakti 
hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul tingimustel peamiselt väävliühendite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 30. 
Sisaldab tõenäolise lt 5 või rohkem 
massiprotsenti 4 kuni 6 kondenseerunud tuumaga aromaatseid süsivesinikke.)     
Ekstraktid (nafta), kerge parafiinne 
destillaatlahusti, happega töödeldud; destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kergete parafiinsete ülemise naftafraktsi ooni destillaatide 
solventekstrakts iooni ekstrakti 
destillatsioonifrakts ioonina, mis läheb 
väävelhappega rafineerimisele. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
16 kuni C 32.) 649-539-00-9 295-339- 6 91995-76-5 L 
Ekstraktid (nafta), kerge parafiinne 
destillaatlahusti, hü drodesulfureeritud; 
destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 649-540-00-4 295-340- 1 91995-77-6 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/753 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse kerge parafiinse destillaadi solventeks traktsioonil ning 
töödeldakse vesinikuga orgaanilise väävli konverteerimiseks vesiniksulfiidiks, mis eemaldatakse. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 40, moodustades 
valmisõli viskoossusega üle  10
-5 m².s-1 40°C juures.)     
Ekstraktid (nafta), kerge 
vaakumgaasiõli lahus ti, hüdrogeenitud; 
destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge vaakumnaftagaasiõli solventekstraktsioon il ning töödeldakse 
vesinikuga katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
13 kuni C 30.) 649-541-00-X 295-342- 2 91995-79-8 L 
Ekstraktid (nafta),  raske parafiinne 
destillaatlahusti, pleekmullaga töödeldud; des tillaadi aromaatne 
ekstrakt (töödeldud) 649-542-00-5 296-437- 1 92704-08-0 L 
L 396/754 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis tekib naftafraktsiooni töötlemisel loodusliku või modifitseeritud saviga kas kontakt- või perkolatsioonprotsessil kõrvaldamaks polaarsete kompone ntide jälgi ja 
lisandeid. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50. Sisaldab tõenäoliselt 5 
või rohkem massiprotsenti 4 kuni 6 tsükliga aromaatseid süsivesinikke.)     
Ekstraktid (nafta),  raske nafteenne 
destillaatlahusti, hü drodesulfureeritud; 
destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse lähtenafta hüdrogeenimisel orgaanilise väävli konverteerimiseks vesiniksulfiidiks, mis kõrvaldatakse. Koosneb peamiselt 
aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 50, moodustades valmisõli 
viskoossusega üle 19 10-6 m².s-1 40°C 
juures.) 649-543-00-0 297-827- 4 93763-10-1 L 
Ekstraktid (nafta), solvent-
deparafiinitud raske parafiinne destillaatlahusti, hü drodesulfureeritud; 
destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 649-544-00-6 297-829- 5 93763-11-2 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/755 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse solvent-deparafiinitud lähtenafta hüdrogeenimisel orgaanilise väävli konverteerimiseks vesiniksulfiidiks, mis eemaldatakse. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
15 kuni C 50, 
moodustades valmisõli viskoossusega üle 19 10
-6 m².s-1 40°C juures.)     
Ekstraktid (nafta), kerge parafiinne 
destillaatlahusti, aktiivsöega töödeldud; destillaadi aromaat ne ekstrakt 
(töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kergete parafiinsete ülemise naftafraktsi ooni destillaatide 
solventekstrakts iooni ekstrakti 
destillatsioonifrakts ioonina, töödeldud 
aktiivsöega polaarsete ühendite jälgede 
ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
16 kuni C 32.) 649-545-00-1 309-672- 2 100684-02-4 L 
Ekstraktid (nafta), kerge parafiinne 
destillaatlahusti, pleekmullaga töödeldud; des tillaadi aromaatne 
ekstrakt (töödeldud) 649-546-00-7 309-673- 8 100684-03-5 L 
L 396/756 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse kergete parafiinsete ülemise naftafraktsi ooni destillaatide 
solventekstrakts iooni ekstrakti 
destillatsioonifrakts ioonina, töödeldud 
pleekmullaga polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
16 kuni C 32.)     
Ekstraktid (nafta), kerge 
vaakumgaasiõli lahu sti, aktiivsöega 
töödeldud; des tillaadi aromaatne 
ekstrakt (töödeldud) 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse kerge vaakumnaftagaasiõli solventekstraktsioon il ning töödeldud 
aktiivsöega polaarsete ühendite jälgede 
ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
13 kuni C 30.) 649-547-00-2 309-674- 3 100684-04-6 L 
Ekstraktid (nafta), kerge 
vaakumgaasiõli lahu sti, pleekmullaga 
töödeldud; des tillaadi aromaatne 
ekstrakt (töödeldud) 649-548-00-8 309-675- 9 100684-05-7 L 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/757 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
(Keerulise koostisega süsivesinike segu, mis saadakse kerge vaakumnaftagaasiõli solventekstraktsioon il ning töödeldud 
pleekmullaga polaarsete ühendite jälgede ja lisandite kõrvaldamiseks. Koosneb peamiselt aromaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
13 kuni C 30.)     
Parafiinõli (nafta); parafiinõli 
(Keerulise koostisega süsivesinike 
segu, mis saadakse õlifraktsioonina lahusti õlitustam isest või vaha 
"higistamisest". Koosneb peamiselt 
hargnenud ahelaga süsivesinikest, valdavalt C
20 kuni C 50.) 649-549-00-3 265-171- 8 64742-67-2 L 
Parafiinõli (nafta), hüdrogeenitud; 
parafiinõli 649-550-00-9 295-394- 6 92045-12-0 L 
Tulekindlad keraamilised kiud; 
eriotstarbelised ki ud, välja arvatud 
need, mis on näidatud mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas ; [sünteetilised 
juhusuunalised klaaskiud (silikaatkiud), mille leelisoksiidide ja 
leelismuldoksiidide (Na
2O + K 2O + CaO + MgO + BaO) 
sisaldus ei ole suurem kui 18 % massist]  650-017-00-8   R  
L 396/758 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. liide 
Punkt 29 – Mutageensed ained: 1. kategooria  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/759 
 4. liide 
Punkt 29 – Mutageensed ained: 2. kategooria 
Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Heksametüülfosfortriamiid; heksametüülfosforamiid 015-106-00-2 211-6 53-8 680-31-9  
Dietüülsulfaat 016-027-00-6 200-589-6 64-67-5  
Kroom(VI)trioksiid 024-001- 00-0 215-607-8 1333-82-0 E 
Kaaliumdikromaat 024-002- 00-6 231-906-6 7778-50-9 E 
Ammooniumdikromaat 024-0 03-00-1 232-143-1 7789-09-5 E 
Naatriumdikromaat 024-004- 00-7 234-190-3 10588-01-9 E 
Naatriumdikromaat-
dihüdraat 024-004-01-4 234-1 90-3 7789-12-0 E 
Kromüüldikloriid; 
kroomoksükloriid 024-005-00-2 239-056- 8 14977-61-8  
Kaaliumkromaat 024-006- 00-8 232-140-5 7789-00-6  
Naatriumkromaat 024-018-00- 3 231-889-5 7775-11-3 E  
Kaadmiumfluoriid 048-006- 00-2 232-222-0 7790-79-6 E 
L 396/760 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kaadmiumkloriid 048-008-00- 3 233-296-7 10108-64-2 E 
Kaadmiumsulfaat 048-009-00- 9 233-331-6 10124-36-4 E 
Butaan [sisaldab ≥ 0,1 % 
butadieeni (203-450-8)] [1]  203-448-7 [1] 106-97-8 [1] 
isobutaan [sisaldab ≥ 0,1 % 
butadieeni (203-450-8)] [2]  601-004-01-8 
20-857-2 [2] 75-28-5 [2] C, S  
1,3-butadieen buta-1,3-dieen  601-013-00-X  203-4 50-8 106-99-0 D  
Benseen 601-020-00-8 200-753-7 71-43-2 E 
Benso[a]püreen; 
benso[d,e,f]krüseen 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8  
1,2-dibromo-3-kloropropaan  602-021-00-6 202-479-3 96-12-8  
Etüleenoksiid; oksiraan 603 -023-00-X 200-849-9 75-21-8  
Propüleenoksiid; 1,2-
epoksüpropaan; metüüloksiraan  603-055-00-4 200-879-2 75-56-9 E  
2,2'-bioksiraan; 1,2:3,4-
diepoksübutaan  603-060-00-1 215-9 79-1 1464-53-5  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/761 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Metüülakrüül-amidometoksüatsetaat (akrüülamiidisisaldus ≥ 0,1 
%) 607-190-00-X 401-890- 7 77402-03-0  
Metüülakrüül-
amidoglükolaat (akrüülamiidisisaldus ≥ 0,1 
%) 607-210-00-7 403-230- 3 77402-05-2  
2-nitrorolueen 609-065-00-5 201-853-3 88-72-2 E 
4,4’-oksüdianiliin [1] ja selle 
soolad 
p-aminofenüüleeter [1] 612-199-00-7 202-977-0 [1] 101-80-4 [1] E 
Etüleenimiin; asiridiin 613 -001-00-1 205-793- 9 151-56-4  
Karbendasiim (ISO) 
metüülbensimidasool-2-
üülkarbamaat 613-048-00-8 234-2 32-0 10605-21-7  
Benomüül (ISO) 
metüül-1-
(butüülkarbamool)bensimidasool-2-üülkarbamaat 613-049-00-3 241-7 75-7 17804-35-2  
L 396/762 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
1,3,5-tris-(oksiranüülmetüül)-1,3,5-triasiin-2,4,6 (1H,3H,5H)-
trioon; TGIC 615-021-00-6 219-5 14-3 2451-62-9  
Akrüülamiid 616-003-00- 0 201-173-7 79-06-1  
1,3,5-tris-[(2S ja 2R)-2,3-
epoksüpropüül]-1,3,5-triasiin-2,4,6-(1H,3H,5H)-trioon  616-091-00-0 423-400- 0 59653-74-6 E  
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini propaanieraldaja tipugaas, C3-rikas, happevaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt krakitud süsivesinike fraktsioneerimisel ning mida töödeldakse happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C2 kuni C4, valdavalt C3.) 649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/763 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiline krakkimisseade; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C1 kuni C6.) 649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiline 
krakkimisseade, C1-5-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C1 kuni C6, valdavalt C1 kuni C5.) 649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 H, K 
L 396/764 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
katalüütiliselt polümeriseeritud tööstusbensiini stabilisatsiooniseadme tipugaas, C2-4-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt polümeriseeritud tööstusbensiini fraktsioneerival stabiliseerimisel. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C2 kuni C6, valdavalt C2 kuni C4.) 649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütilise 
reformingu seadmest, C1-4-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise reformingu produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C1 kuni C6, valdavalt C1 
kuni C4.) 649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/765 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 3-5 olefiinne-
parafiinne alküülimisseadme toide; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
olefiinsete ja parafiinsete süsivesinike segu süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, mida kasutatakse 
toitena alküülimisel. Välisõhu temperatuur tavaliselt ületab nende segude kriitilise temperatuuri.) 649-067-00-3 270-765-5 68477-83-8 H, K 
Gaasid (nafta), C4-rikas; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis tekib katalüütilise fraktsioonimise produktide destillatsioonil. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, valdavalt C 4.) 649-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 H, K 
L 396/766 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), deetaniseerimisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis tekib katalüütilise krakkimise 
gaasi ja bensiinifraktsioonide destillatsioon il. Sisaldab 
peamiselt etaani ja etüleeni.) 649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 H, K 
Gaasid (nafta), 
isobutaanieraldamiskolonni tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse butaani-buteeni voo atmosfääridestillatsioonil. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 4.) 649-070-00-X 270-769-7 68477-87-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/767 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), propaanieraldamisseadme gaas, kuiv, propaanirikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide produktide destillatsioonil. Sisaldab peamiselt propeeni, ka mõningal määr al etaani ja 
propaani.) 649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 H, K 
Gaasid (nafta), 
propaanieraldamisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise gaasi ja bensiinifraktsioonide produktide destillatsioonil. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 4.) 649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 H, K 
L 396/768 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), gaasi regenereerimistehase propaanieraldamisseadme tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse mitmesuguste süsivesinikevoogude fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 4, 
valdavalt propaanist.) 649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 H, K 
Gaasid (nafta), girbatol-
seadme toide; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mida kasutatakse girbatol-seadme toitena vesiniksulfiidi eemaldamiseks. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C4.) 649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 H, K 
Gaasid (nafta), isomeeritud 
tööstusbensiini fraktsionaator, C4-rikas, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/769 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt krakitud puhastatud õli ja termiliselt krakitud vaakumjäägi fraktsioneeriva destillatsiooni kogujast; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt krakitud puhastatud õli ja termiliselt krakitud vaakumjäägi fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
katalüütiliselt krakitud tööstusbensiini stabilisatsiooniabsorberist; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt krakitud tööstusbensiini stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 H, K 
L 396/770 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütilise krakkimise, reformingu ja hüdrodesulfureerimise kombineeritud seadmest eraldunud gaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise, katalüütilise reformingu ja hüdrodesulfureerimise produktide fraktsioneerimisel, töödeldud happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/771 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini fraktsioneerimisseadme stabilisaatorist; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini fraktsioneerival stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4.) 649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
küllastusgaaside töötlemisetehase segatud voog, C4-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini, destillatsiooni jääkgaasi ja katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini stabilisaatori jääkgaasi fraktsioneerival stabilisatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 6, valdavalt 
butaanist ja isobutaanist.) 649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 H, K 
L 396/772 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), küllastusgaaside kogumistehas, C
1-2-rikas; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini, destillaadi jääkgaasi ja ka talüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini stabilisaatori jääkgaasi fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 5, 
valdavalt metaanist ja etaanist.) 649-081-00-X 270-814-0 68478-33-1 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
vaakumdestillatsiooni jääkide termilise krakkimise seadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse vaakumjääkide termilisel krakkimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/773 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 3-4-rikkad, 
nafta destillaat; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse toorõli destillatsioonil ja kondensatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, valdavalt C 3 kuni 
C4.) 649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 H, K 
Gaasid (nafta), 
laiafraktsioonilise otsedestillatsiooni tööstusbensiini heksaanieraldamiskolonni eelfraktsioon; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse kogu otsedestillatsiooni tööstusbensiini fraktsioneerimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 6.) 649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 H, K 
L 396/774 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), hüdrokrakkimisseadme propaanieralduskolonni heitgaas, süsivesinikerikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse hüdrokrakkimisproduktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4.) Võib sisaldada vähesel 
hulgal ka vesinikku ja vesiniksulfiidi.) 649-085-00-1 271-001-3 68513-16-6 H, K 
Gaasid (nafta), kerge 
otsedestillatsiooni tööstusbensiini stabiliseerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse kerge otsedestillatsiooni tööstusbensiini stabiliseerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 6.) 649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/775 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jäägid (nafta), alküülimiskolonnist, C4-rikkad; naftagaas 
(Keerulise koostisega jääk, 
mis saadakse mi tmesugustest 
rafineerimisoperatsioonidest pärinevate voogude destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
4 kuni C 5, 
peamiselt but aanist, ning 
keeb temperatuuril vahemikus umbes -11,7°C–27,8°C.) 649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 H, K 
Süsivesinikud, C 1-4; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse termilisel krakkimisel ja absorberioperatsioonidest ning toorõli de stillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4 ning on keemispiiridega 
umbes vahemikus -164°C kuni -0,5 °C.) 649-088-00-8 271-032-2 
 68514-31-8 
 H, K 
L 396/776 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 1-4, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse süsivesinikgaaside demerkaptaniseerimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4 ning 
on keemispiiridega umbes vahemikus -164°C kuni -0,5°C.) 649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 H, K 
Süsivesinikud, C 1-3; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3 ning 
keemispiirid ega umbes 
vahemikus -164°C kuni -42°C.) 649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/777 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 1-4, 
butaanieraldamisseadme fraktsioon; naftagaas 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 H, K 
Gaasid (nafta), C 1-5, märjad; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse toorõli destillatsioonil ja/või destillatsioonikolonni gaasiõli krakkimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-092-00-X 271-624-0 68602-83-5 H, K 
Süsivesinikud, C 2-4; 
naftagaas 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 H, K 
Süsivesinikud, C 3; naftagaas 649-094-00-0 271 -735-4 68606-26-8 H, K 
Gaasid (nafta), 
alküülimisseadme  toitegaas; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse gaasiõli katalüütilisel krakkimisel. 
Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C4.) 649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 H, K 
L 396/778 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), propaanieraldamisseadme põhjajääkide fraktsioneerimise heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse propaanieraldamisseadme põhjajääkide fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt butaanist, isobutaanist ja butadieenist.) 649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 H, K 
Gaasid (nafta), töötlemise 
heitgaaside segu; naftagaas 
(Mitmesugustest 
protsessidest saadav keerulise koostisega segu. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/779 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiline krakkimine; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C5.) 649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 H, K 
Gaasid (nafta), C 2-4, 
demerkaptaniseeritud; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse naftadestillaadi demerkaptaanimisprotsessil merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt küllastunud ja küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C4 ning keemispiiridega 
vahemikus umbes -51°C kuni -34°C.) 649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 H, K 
L 396/780 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), toornafta fraktsioneerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse toorõli fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-100-00-1 272-871-7 68918-99-0 H, K 
Gaasid (nafta), 
heksaanieraldamisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse kombineeritud tööstusbensiini voogude fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/781 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), kerge otsedestillatsiooni bensiini fraktsioneeriva stabilisaatori heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse kerge otsedestillatsiooni bensiini fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 H, K 
Gaasid (nafta), 
tööstusbensiini unifitseeriva desulfureerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse tööstusbensiini unifitseerival desulfurisatsioonprotsessil ning eraldatakse saadud tööstusbensiinist. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 H, K 
L 396/782 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), otsedestillatsiooni tööstusbensiini katalüütilise reformingu heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ning kogu väljavoolu fraktsioneerimisel. Koosneb metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 H, K 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise 
katalüütilise krakkimise 
produktide destillatsiooniseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse C
3-C4 desorberi 
toite fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt C
3 
süsivesinikest.) 649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/783 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), otsedestillatsiooni produktide stabiliseerimisseadme heitgaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse toorõli destillatsiooni esimesest kolonnist saadava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
krakitud tööstusbensiini butaanieraldamisseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt krakitud tööstusbensiini fraktsioneerimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-107-00-X 273-169-3 68952-76-1 H, K 
L 396/784 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt krakitud destillaatide ja tööstusbensiini stabilisatsiooniseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt krakitud tööstusbensiini ja destillaadi fraktsioneerimisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 H, K 
Jääkgaas (nafta), termiliselt 
krakitud destillaatide, gaasiõli ja tööstusbensiini lahutusseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse termiliselt krakitud destillaatide, tö östusbensiini 
ja gaasiõli eraldamisel. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/785 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), termiliselt krakitud süsivesinike stabilisatsiooniseadmest, nafta koksistamine; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse nafta koksistamisprotsessist pärinevate termiliselt krakitud süsivesinike fraktsioneerival stabiliseerimisel. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 H, K 
Gaasid (nafta), kergelt 
aurufaasis krakitud, butadieenikontsentraat; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse termilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt C
4.) 649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 H, K 
L 396/786 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), otsedestillatsiooni tööstusbensiini katalüütilise reformingu produktide stabilisatsiooniseadme tipugaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ja kogu väljavoolava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb küllastunud alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
2 kuni C 4.) 649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 H, K 
Süsivesinikud, C 4; naftagaas 649-113-00-2 289 -339-5 87741-01-3 H, K 
Alkaanid, C 1-4, C3-rikkad; 
naftagaas 649-114-00-8 292-456-4 90622-55-2 H, K 
Gaasid (nafta), aurufaasilise 
krakkimise heitgaas, C 3-
rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse aurufaasis krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt propeenist vähese propaanisisaldusega ning on keemispiiridega vahemikus 
umbes -70°C kuni 0°C.) 649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/787 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Süsivesinikud, C 4, 
aurufaasilise krakkimise seadme destillaat; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse aurufaasilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga C
4, 
valdavalt 1-buteen ja 2-buteen, sisaldades ka butaani ja isobuteeni, keemispiirid ega umbes -
12°C kuni 5°C.) 649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 H, K 
Naftagaasid, veeldatud, 
demerkaptaniseeritud, C 4-
fraktsioon; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse veeldatud naftagaasisegu demerkaptaniseerimisprotsessil merkaptaanide oksüdeerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb peamiselt C
4 küllastatud ja 
küllastumata süsivesinikest.) 649-117-00-4 295-463-0 920 45-80-2 H, K, S 
L 396/788 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Rafinaadid (nafta), aurufaasis krakitud, C
4-fraktsioon, 
ekstraheeritud vaskammooniumatsetaadiga, C
3-5 ja C 3-5 küllastumata, 
butadieenivabad; naftagaas 649-119 -00-5 307-769-4 97722 -19-5 H, K 
Gaasid (nafta), 
amiinsüsteemi toitegaas; töötlemise heitgaas 
(Amiinsüsteemi toitegaas 
vesiniksulfiidi eraldamiseks. Koosneb peamiselt vesinikust. Võib sisaldada ka süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, vesiniksulfiidi ning alifaatseid süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-120-00-0 270-746-1 68477-65-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/789 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), benseeniseadme hüdrodesulfurisaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Benseeniseadmest 
pärinevad heitgaasid. Koosneb peamiselt vesinikust. Võivad sisaldada ka süsinikmonooksiidi ning süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6, 
sealhulgas benseeni.) 649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 H, K 
Gaasid (nafta), 
benseeniseadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse benseeniseadme gaaside retsirkuleerimisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos väikese koguse süsinikmonooksiidi ja süsivesini kega, mille 
süsiniku aatomite arv on vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 H, K 
L 396/790 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), õlisegude destillatsiooni heitgaas, vesiniku-lämmastikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse õlisegu destillatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust ja lämmastikust koos vähese koguse süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
reformitud tööstusbensiini desorberi tipugaasid; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini stabilisatsioonil. Koosneb vesinikust ja küllastatud süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/791 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 6-8 
katalüütilise reformingu seadme ringlusgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse C
6-C8 toite 
katalüütilise reformimise 
produktide destillatsioonil ning retsirkuleeritakse vesiniku konserveerimiseks. Koosneb peamiselt vesinikust. Võib sisaldada vähesel hulgal süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastikku ja süsivesinikke süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-125-00-8 270-761-3 68477-80-5 H, K 
Gaasid (nafta), C 6-8 
katalüütilise reformingu seadmest; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis tekib C
6-C8 toite katalüütilise 
reformimise produktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 5 ja vesinikust.) 649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 H, K 
L 396/792 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 6-8 
katalüütilise reformingu seadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 H, K 
Gaasid (nafta), C 2-
ringlusgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse vesiniku ekstraheerimisel gaasivoost, mis koosneb peamiselt vesinikust koos väikese koguse lämmastiku, süsinikmonooksiidi, metaani, etaani ja eteeniga. Sisaldab valdavalt selliseid süsivesinikke nagu metaan, etaan ja eteen ning väikeses koguses vesinikku, lämmastikku ja süsinikmonooksiidi.) 649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/793 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), kuiv, väävelvesinikurikas, gaasikontsentratsiooniseadme heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Kuivade gaaside segu, mis 
saadakse gaasikontsentratsiooniseadmest. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3.) 649-129-00-X 270-774-4 68477-92-9 H, K 
Gaasid (nafta), 
gaasikontsentraadi reabsorberi destillaat; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse gaasi kontsentreerimisreabsorberi kombineeritud gaasivoogude produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust, süsinikmonooksiidist, süsinikdioksiidist, lämmastikust, vesiniksulfiidist ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 3.) 649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 H, K 
L 396/794 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), vesinikuabsorberi heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse vesinikurikkast voost vesiniku absorbeerimisel. Koosneb vesinikust, süsinikmonooksiidist, lämmastikust ja metaanist koos vähese hulga C
2 
süsivesinikega.) 649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 H, K 
Gaasid (nafta), vesinikurikas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis eraldatakse gaasina süsivesinikgaaside jahutamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, lämmastiku, metaani ja C
2 
süsivesinikega.) 649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/795 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), eraldatud hüdrogeenimisseadme ringlusõlist, vesiniku-lämmastikurikas ; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse retsirkuleeritud hüdrogeenitud õlisegust. Koosneb peamiselt vesinikust ja lämmastikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C5.) 649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 H, K 
Gaasid (nafta), ringlusgaas, 
vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse retsirkuleeritud reaktorigaasidest. Sisaldab peamiselt vesinikku koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastiku, vesiniksulfiidi ja küllastatud alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 H, K 
L 396/796 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), reforminguseadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Reforminguseadmetest 
saadav keerulis e koostisega 
segu. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 
kuni C 5.) 649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 H, K 
Gaasid (nafta), 
hüdroreforminguseadme heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust, metaanist ja etaanist koos vähese hulga vesiniksulfiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C5.) 649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/797 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), hüdroreforminguseadme heitgaas, vesiniku-metaanirikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust ja metaanist koos vähese hulga süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi, lämmastiku ja küllastunud alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
2 kuni 
C5.) 649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 H, K 
Gaasid (nafta), 
hüdroreforminguseadme ringlusgaas, vesinikurikas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse hüdroreforminguprotsessil. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga süsinikmonooksiidi ja alifaatsete süsivesinikega, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 
kuni C 5.) 649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 H, K 
L 396/798 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), termilise krakkimise produktide destillatsioonist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse termilise krakkimise produktide destillatsioonil. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, süsinikmonooksiidist, süsinikdioksiidist ja süsivesinikest, mille süsiniku aatomite arv on valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 H, K 
Jääkgaas (nafta), katalüütilise 
krakkimise refraktsioneerimisabsorberist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütilise krakkimise produktide refraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 3.) 649-140-00-X 270-805-1 68478-25-1 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/799 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini separaatorist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini stabilisaatoris t; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini stabiliseerimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 H, K 
L 396/800 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), krakitud destillaatide hüdrogeenimisseadme gaasiseparaatorist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse krakitud destillaatide hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb vesinikust ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 5.) 649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
hüdrodesulfureeritud otsedestillatsiooni tööstusbensiini separaatorist; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini hüdrodesulfuriseerimisel. Koosneb vesinikust ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/801 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt reformitud otsedestillatsiooni tööstusbensiini stabilisaatori tipugaasid; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel ning kogu väljavoolava vedeliku fraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 H, K 
Gaasid (nafta), 
reforminguseadme kõrgsurveaurusti heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis tekib reformimisreaktori heitvedeliku kõrgrõhul aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 H, K 
L 396/802 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), reforminguseadme madalsurve auru sti heitgaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis tekib reformimisreaktori heitvedeliku madalrõhul aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 H, K 
Gaasid (nafta), nafta 
destillatsiooni heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis eraldatakse destillatsioon il gaasivoost, 
mis sisaldab vesinikku, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikke C
1 kuni C 6) või 
saadakse etaani ja propaani krakkimisel. Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 2, vesinikust, 
lämmastikust ja süsinikmonooksiidist.) 649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/803 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), benseeniseadme hüdrogenisaatori pentaanieraldamisseadme tipugaasid; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis tekib benseeniseadme toite hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul järgneva pentaanieraldamisega. Koosneb peamiselt vesinikust, etaanist ja propaanist koos vähese hulga lämmastiku, süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
1 
kuni C 6. Võib sisaldada 
benseenijälgi.) 649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 H, K 
L 396/804 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), sekundaarabsorberi heitgaas, vedelfaasilise katalüütilise krakkimise produktide destillatsiooni tipugaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse vedelfaasilise katalüütilise krakkimisprotsessi tipuproduktide fraktsioneerimisel. Koosneb vesinikust, lämmastikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 3.) 649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 H, K 
Naftaproduktid, 
töötlemisgaasid; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis koosneb peamiselt vesinikust koos vähese hulga metaani, etaani ja propaaniga.) 649-151-00 -X 271-750- 6 68607-11-4 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/805 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), hüdrokrakkimisseadme madalrõhuseparaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse hüdrokrakkimisreaktori väljavoolu vedelik-aur separatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust ja küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 H, K 
Gaasid (nafta), töötlemisest; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse mi tmesugustest 
naftatöötlemisoperatsioonidest. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 
kuni C 3.) 649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 H, K 
L 396/806 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), bensiini reforminguseadme separaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse nafteenide keemilisel töötlemisel aromaatseteks ühenditeks. Koosneb vesinikust ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
2 
kuni C 4.) 649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
hüdrogeenitud väävlirikka petrooleumi pentaanieemaldamise seadme heitgaas ; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse hüdrogeenitud petrooleumi depentaniseerival stabilisatsioonil. Koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist koos vähese hulga lämmastiku, vesiniksulfiidi, süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
4 
kuni C 5.) 649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/807 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), väävlirikka petrooleumi katalüütilise hüdrogeenimisseadme aurusti heitgaas ; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse seadme aurustist väävlirikka petrooleumi hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt vesinikust ja metaanist koos vähese hulga lämmastiku, süsinikmonooksiidi ja süsivesinikega, valdavalt C
2 
kuni C 5.) 649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 H, K 
L 396/808 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), heitgaas, eraldatud stabiliseerimisseadme desulfuraatori vedelproduktidest; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis eraldatakse unifitseeriva desulfureerimisprotsessi vedelproduktist. Koosneb vesiniksulfiidist, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 H, K 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise 
katalüütilise krakkimise 
produktide destillatsiooni jääkgaas; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis tekib vedelfaasilise katalüütilise krakkimise 
tipuprodukti fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, lämmastikust ja süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 5.) 649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/809 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), vedelfaasilise katalüütilise krakkimise 
sekundaarabsorberi skraberi heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis tekib vedelfaasilise katalüütilise krakkimise 
tipugaasi absorbeerimisel. Koosneb vesinikust, lämmastikust, metaanist, 
etaanist ja propaanist.) 649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 H, K 
Gaasid (nafta), raske 
destillaadi hüdrodesulfureerimise heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis eraldatakse raske destillaadi hüdrodesulfureerimise vedelproduktist. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist ja küllastunud alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 5.) 649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 H, K 
L 396/810 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), bensiini reforminguseadme stabilisatsiooniseadme heitgaas, tipufraktsioonide rektifikatsioon; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse bensiini reforminguseadme plaatinareaktorite kergete tipufraktsioonide fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 H, K 
Gaasid (nafta), toornafta 
atmosfääridestillatsiooni heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse toornafta destilleerimisel  esimesest 
tornist. Koosneb lämmastikust ja  küllastunud 
alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 5.) 649-162-00-X 272-881-1 68919-08-4 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/811 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), toornafta fraktsioonimisel  saadud gaas; 
töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse kergkrakitud toornafta fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 H, K 
Gaasid (nafta), destillaatide 
unifitseerimisseadmete heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Vesiniku ja metaani segu, 
mis saadakse unifitseerimisseadme produktide frakts ioonimisel.) 649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 H, K 
L 396/812 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), tööstusbensiini katalüütilise desulfureerimisseadme separaatori heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse tööstusbensiini hüdrodesulfureerimisest. Koosneb vesinikust, metaanist, etaanist ja propaanist.) 649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
otsedestillatsiooni tööstusbensiini hüdrodesulfureerimisseadmest; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse otsedestillatsiooni tööstusbensiini hüdrodesulfurisatsioonist. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 
kuni C 5.) 649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/813 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), käsnabsorberi heitgaas, vedelfaasilise krakkimisseadme gaasiõli desulfureerimis- ja destillatsiooniseadmete heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse vedelfaasilise katalüütilise krakkimisseadme ja gaasiõli desulfurisaatori produktide fraktsioonimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 H, K 
L 396/814 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), toornafta destillatsioon ja  katalüütiline 
krakkimine; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis tekib toornafta destillatsioonil ja katalüütilise krakkimise 
protsessis. Koosneb vesinikust, vesiniksulfiidist, lämmastikust, süsinikmonooksiidist ning parafiinsetest ja  olefiinsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 6.) 649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 H, K 
Gaasid (nafta), gaasiõli 
dietanoolamiini skraberi heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis tekib gaasiõlide desulfureerimisel dietanoolamiiniga. Koosneb peamiselt vesiniksulfiidist, vesinikust ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 5.) 649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/815 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), gaasiõli hüdrodesulfureerimise seadme jääkvedelik; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse hüdrogeenimisreaktsiooni jääkvedelikust vedelfaasi separeerimisel. Koosneb peamiselt vesinikust, vesiniksulfiidist ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 3.) 649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 H, K 
Gaasid (nafta), gaasiõli 
hüdrodesulfureerimise seadme läbipuhumise gaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega 
gaasisegu, mis saadakse reformerist ja hüdrogeenimisreaktori läbipuhumisgaasidest. Koosneb peamiselt vesinikust ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 H, K 
L 396/816 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), hüdrogeenimisseadme aurusti heitgaas ; töötlemise 
heitgaas 
(Keerulise koostisega 
gaasisegu, mis saadakse hüdrogeenimisreaktsiooni jääkvedelike aurustamisel. Koosneb peamiselt vesinikust ja alifaatsetest süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 6.) 649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 H, K 
Gaasid (nafta), 
tööstusbensiini aurufaasilise kõrgrõhu krakkimise jääkgaas; töötle mise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse tö östusbensiini 
aurkrakkimisproduktide mittekondenseeruvate osade ning edasiste produktide valmistamisel saadavate jääkgaaside seguna. Koosneb peamiselt vesinikust ning parafiinsetest ja  olefiinsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 5, millesse võib olla 
segatud ka looduslikku gaasi.) 649-173-00-X 295-401-2 92045-19-7 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/817 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), naftadestillaatide jääkide termilise viskoossuse alandamise seadme heitgaas; töötlemise heitgaas 
(Keerulise koostisega segu, 
mis saadakse jääkide viskoossuse alandamisel ahjus. Koosneb peamiselt vesiniksulfiidist ning parafiinsetest ja  olefiinsetest 
süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 5.) 649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 H, K 
Gaasid (nafta), C 3-4; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis tekib toornafta krakkimisproduktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest C
3 kuni C 4, 
valdavalt propaanist ja propeenist, keemistemperatuuriga umbes –51°C kuni -1 °C.) 649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 H, K 
L 396/818 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt krakitud destillaatide ja tööstusbensiini destillatsiooniseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, katalüütiliselt krakitud destillaatide produktide ja katalüütiliselt krakitud tööstusbensiini destillatsiooni st. Koosneb 
peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
katalüütiliselt polümeriseeritud tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsiooniseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, katalüütiliselt polümeriseeritud tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsiooniseadmest. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/819 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsioonikolonnist, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt reformitud tööstusbensiini destillatsiooni stabilisatsioonikolonnist ning millest on am iintöötlusega 
eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 4.) 649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
krakkdestillaatide hüdrogeenimisseadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse termiliselt krakitud destillaatide hüdrogeenimisel katalüsaatori juuresolekul. Koosneb peamiselt küllastunud süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 6.) 649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 H, K 
L 396/820 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), otsedestillatsio oniproduktide 
hüdrodesulfureerimise seadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse otsedestillatsio oniproduktide 
katalüütilise hüdrodesulfureerimise seadmest ning millest on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 H, K 
Jääkgaas (nafta), gaasiõli 
katalüütilise krakkimise 
seadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse gaasiõli katalüütilise krakkimise 
produktide destillatsioonil. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 5.) 649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/821 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), gaasikogumistehasest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, saadakse mitmesuguste süsivesinikvoogude töötlemisel eraldunud süsivesinike de stillatsioonil. 
Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt C
1 
kuni C 5.) 649-184-00-X 269-624-0 68308-04-3 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
gaasikogumistehasest ja etaaneemaldamise seadmetest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, saadakse mitmesuguste süsivesinikvoogude töötlemisel eraldunud süsivesinike de stillatsioonil. 
Koosneb süsivesinikest, valdavalt C
1 kuni C 4.) 649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
hüdrodesulfureeritud destillaadi ja hüdrodesulfureeritud tööstusbensiini destillatsiooni kolonnist, happevaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse hüdrodesulfureeritud tööstusbensiini ja destilleeritud süsivesinikvoogude fraktsioneerimisel ning mida on töödeldud happeliste lisandite eemaldamiseks. Koosneb peamiselt 649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 H, K 
L 396/822 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
süsivesinikest, valdavalt C 1 
kuni C 5.) 
Jääkgaas (nafta), hüdrodesulfureeritud vaakumgaasiõli stabilisatsiooniseadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt hüdrodesulfureeritud vaakumgaasiõli stabilisatsiooniseadmest ning millest on am iinmenetlusel 
eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C 6.) 649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 H, K 
Jääkgaas (nafta), kerge 
otsedestillatsiooni tööstusbensiini stabiliseerimisseadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse kerge otsedestillatsiooni tööstusbensiini stabiliseerimisseadmest ning millest on am iinmenetlusel 
eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest, valdavalt süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
1 kuni C5.) 649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/823 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Jääkgaas (nafta), alküleerimisseadme propaan-propeentoite etaanieemaldamis-seadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse propaani ja propeeni reaktsiooni-produktide destillatsioonist. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C 4.) 649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 H, K 
Jääkgaas (nafta), 
vaakumgaasiõli hüdrodesulfureerimis-seadmest, vesiniksulfiidivaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse vaakumgaasiõli katalüütilise hüdrodesulfureerimise seadmest ning millest on amiinmenetlusel eraldatud vesiniksulfiid. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C6.) 649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 H, K 
L 396/824 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiliste krakkproduktide destillatsiooni tipugaas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis tekib katalüütiliste krakkproduktide destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 5, ning 
on keemistemperatuuriga ligikaudu vahe mikus –48°C 
kuni 32°C.) 649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 H, K 
Alkaanid, C 1-2; naftagaas 649-193-00-9 270 -651-5 68475-57-0 H, K 
Alkaanid, C 2-3; naftagaas 649-194-00-4 270 -652-0 68475-58-1 H, K 
Alkaanid, C 3-4; naftagaas 649-195-00-X 270 -653-6 68475-59-2 H, K 
Alkaanid, C 4-5; naftagaas 649-196-00-5 270 -654-1 68475-60-5 H, K 
Küttegaasid; naftagaas 
(Kergete gaaside segu. 
Koosneb peamiselt vesinikust ja/või madalmolekulaarsetest süsivesinikest.) 649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/825 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Küttegaasid, naftasaaduste töötlemise heitgaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega kergete 
gaaside segu, mis tekib toornafta destillatsioonil ja tööstusbensiini katalüütilisel reformimisel. Koosneb vesinikust ja süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni 
C4 ning on 
keemistemperatuuriga vahemikus ligikaudu–217°C kuni –12°C.) 649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 H, K 
Süsivesinikud, C 3-4; 
naftagaas 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 H, K 
Süsivesinikud, C 4-5; 
naftagaas 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 H, K 
Süsivesinikud, C 2-4, C3-rikas; 
naftagaas 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 H, K 
L 396/826 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Naftagaasid, veeldatud; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis tekib toornafta destillatsioonil. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C7 ning on 
keemistemperatuuriga vahemikus ligikaudu -40°C kuni 80°C.) 649-202-00-6 270-704-2 684 76-85-7 H, K, S 
Naftagaasid, veeldatud, 
demerkaptaanitud; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse veeldatud naftagaasisegu allutamisel demerkaptaanimis-protsessile merkaptaanide konverteerimiseks või happeliste lisandite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 7 ning 
on keemistemperatuuriga vahemikus ligikaudu –40°C kuni 80°C.) 649-203-00-1 270-705-8 684 76-86-8 H, K, S 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/827 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), C 3-4, 
isobutaanirikkad; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse küllastunud ja küllastumata süsivesinike, valdavalt butaani ja isobutaani (süsiniku aatomite arv tavaliselt C
3 kuni C 6) , 
destillatsioonil. Koosneb küllastunud ja küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni C 4, 
peamiselt isobutaanist.) 649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 H, K 
Destillaadid (nafta), C 3-6, 
piperüleenirikkad; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse küllastunud ja küllastumata alifaatsete süsivesinike, mille süsiniku 
aatomite arv on tavaliselt C
3 
kuni C 6, destillatsioonil. 
Koosneb küllastunud ja küllastumata süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C6, peamiselt 
piperüleenidest.) 649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 H, K 
L 396/828 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), butaani fraktsioneeriva destillatsiooni tipugaasid; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse butaanifraktsiooni destillatsioonil. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C4.) 649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 H, K 
Gaasid (nafta), C 2-3; 
naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis tekib katalüütilise fraktsioonimise produktide destillatsioonil. Koosneb valdavalt etaanist, eteenist, propaanist ja propeenist.) 649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 H, K 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt 
krakitud gaasiõli propaanieemaldamis-seadme heitgaas, C
4-rikas, 
happevaba; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt krakitud gaasiõli süsivesinikvoo fraktsioonimisel ning on töödeldud vesiniksulfiidi jt happeliste ühendite eraldamiseks. Koosneb süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga vahemikus C
3 kuni C 5, valdavalt C 4.) 649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 H, K 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/829 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Gaasid (nafta), katalüütiliselt krakitud tööstusbensiini butaanieemaldamisseadme gaas, C
3-5-rikas; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse katalüütiliselt krakitud tööstusbensiini stabiliseerimisel. Koosneb alifaatsetest süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
3 kuni 
C5.) 649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 H, K 
Jääkgaas (nafta ), isomeeritud 
tööstusbensiini fraktsiooniva stabilisatsiooni seadmest; naftagaas 
(Keerulise koostisega 
süsivesinike segu, mis saadakse isomeeritud tööstusbensiini fraktsiooniva stabilisatsiooni seadmest. Koosneb peamiselt süsivesinikest süsiniku aatomite arvuga valdavalt vahemikus C
1 kuni C4 .) 649-210-00-X 269-628-2 68308-08-7 H, K" 
L 396/830 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. liide 
Punkt 30 – Reproduktiivtoksilised ained: 1. kategooria 
Ained Indeksinumber EÜ 
number CAS number Märku-
sed 
Süsinikmonooksiid 006-001- 00-2 211-128-3 630-08-0  
Pliiheksafluorosilikaat 009-0 14-00-1 247-2 78-1 25808-74-6  
Pliiühendid, välja  arvatud mujal 
loetelus määratletud 082-001-00-6   A, E 
Alküülpliid 082-002-00-1   A, E 
Pliiasiid 082-0 03-00-7 236-5 42-1 13424-46-9  
Pliikromaat 082 -004-00-2 231-846- 0 7758-97-6  
Pliidiatsetaat 082-005-00-8 206-1 04-4 301-04-2  
Pliifosfaat 082-006-00-3 231-205-5 7446-27-7  
Pliiatsetaat 082-007-00- 9 215-630-3 1335-32-6  
Plii(II)metaansulfonaat 082-0 08-00-4 401-7 50-5 17570-76-2  
C.I. pigment kollane 34; 
(aine on identifit seeritud Värvide 
Indeksis numbriga C.I. 77603.) 082-009-00-X 215-6 93-7 1344-37-2  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/831 
 Ained Indeksinumber EÜ 
number CAS number Märku-
sed 
C.I. pigment punane 104; 
(aine on identifit seeritud Värvide 
Indeksis numbriga C.I. 77605.) 082-010-00-5 235-759- 9 12656-85-8  
Pliivesinikarsenaat 082-0 11-00-0 232-064- 2 7784-40-9  
1,2-dibromo-3-kloropropaan  602-021-00-6 202-479-3 96-12-8  
2-bromopropaan  602-085- 00-5 200-855-1 75-26-3 E  
Varfariin; 4-hüdroksü-3-(3-okso-1-
fenüülbutüül)kumariin 607-056-00-0 201-377-6 81-81-2  
Plii-2,4,6-trinitror esortsiinoksiid, 
pliistüfnaat 609-019-00-4 239-290- 0 15245-44-0  
L 396/832 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 6. liide 
Punkt 30 – Reproduktiivtoksilised ained: 2. kategooria 
Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Linuroon (ISO) 
3-(3,4-diklorofenüül)-1-
metoksü-1-metüülkarbamiid 006-021-00-1 206-356-5 
 330-55-2 
 E 
6-(2-kloroetüül)- 6(2-
metoksüetüül)- 2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan; etakelasiil  014–014–00–X  253-7 04-7 37894-46-5  
Flusilasool (ISO): bis(4-
fluorofenüül)-(metüül)-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)-silaan  014-017-00-6 – 855 09-19-9 E  
Järgmiste ainete segu: 4-
[[bis-(4-fluorofenüül)-metüülsilüül]metüül]-4H-1,2,4-triasool; 1-[[bis-(4-fluorofenüül)-metüülsilüül]metüül]-1H-1,2,4-triasool  014-019-00-7 403-250-2 – E  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/833 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Kaaliumdikromaat 024-002- 00-6 231-906-6 7778-50-9 E 
Ammooniumdikromaat 024-0 03-00-1 232-143-1 7789-09-5 E 
Naatriumdikromaat-
anhüdraat 024-004-00-7 234-190- 3 10588-01-9 E 
Naatriumdikromaat-
dihüdraat  024-004-01-4 234-1 90-3 7789-12-0 E 
Naatriumkromaat 024-018- 00-3 231-889-5 7775-11-3 E 
Tetrakarbonüülnikkel 028-0 01-00-1 236-669-2 13463-39-3  
Kaadmiumfluoriid  048-006- 00-2 232-222-0 7790-79-6  
Kaadmiumkloriid  048-008- 00-3 233-296-7 10108-64-2  
Kaadmiumsulfaat 048-009-00- 9 233-331-6 10124-36-4 E 
Benso[a]püreen; 
benso[d,e,f]krüseen 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8  
1-bromopropaan 
Propüülbromiid n-propüülbromiid 602-019-00-5 203-4 45-0 106-94-5  
1,2,3-trikloropropaan  602 -062-00-X 202-486-1 96-18-4 D 
Difenüüleetri 
oktabromoderivaat 602-094-00-4 251-087- 9 32536-52-0  
2-metoksüetanool; 
etüleenglükooli monometüüleeter; metüülglükool 603-011-00-4 203-7 13-7 109-86-4  
L 396/834 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
2-etoksüetanool; etüleenglükooli monoetüüleeter; etüülglükool 603-012-00-X 203-8 04-1 110-80-5  
1,2-dimetoksüetaan 
eteenglükooldimetüüleeter EGDME 603-031-00-3 203-7 94-9 110-71-4  
2,3-epoksüpropaan-1-ool; 
glütsidool 603-063-00-8 209-1 28-3 556-52-5 E 
2-metoksüpropanool  603-1 06-00-0 216-455-5 1589-47-5  
Bis(2-metoksüetüül)eeter  603-139-00-0 203-9 24-4 111-96-6  
R-2,3-epoksü-1-propanool  603 -143-002 404-660-4 57044-25-4 E  
1,2-bis(2-
metoksüetoksü)etaan 
TEGDME ; Trietüleenglükooldimetüül-
eeter 
Triglüme 603-176-00-2 203-977-3 
 112-49-2 
  
4,4'-
isobutüületülideendifenool; 2,2-bis (4'-hüdroksüfenüül)-4-metüülpentaan  604-024-00-8 401-7 20-1 6807-17-6  
Tetrahüdrotiopüraan-3-
karboksaldehüüd 606-062-00-0 407-330- 8 61571-06-0  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/835 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
2-metoksüetüülatsetaat; etüleenglükooli monometüüleeteratsetaat; metüülglükoolatsetaat 607-036-00-1 203-7 72-9 110-49-6  
2-metoksüetüülatsetaat; 
etüleenglükooli monoetüüleeteratsetaat; etüülglükoolatsetaat 607-037-00-7 203-8 39-2 111-15-9  
2-etüülheksüül-3,5-bis(1,1-
dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüülmetüül-tioatsetaat 607-203-00-9 279-452- 8 80387-97-9  
Bis(2-metoksüetüül)ftalaat  607-228-00-5 204-2 12-6 117-82-8  
2-metoksüpropüülatsetaat  607 -251-00-0 274-724- 2 70657-70-4  
Fluasifop-butüül (ISO); 
butüül (RS)-2-[4-(5-trifluorometüül-2-püridüüloksü)fenoksü]pro-pionaat  607-304-00-8 274-125- 6 69806-50-4  
L 396/836 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Vinklosoliin (ISO); N-3,5-diklorofenüül-5-metüül-5-vinüül-1,3-oksasolidiin-2,4-dioon  607-307-00-4 256-599- 6 50471-44-8  
Metoksüäädikhape  607-312- 00-1 210-894-6 625-45-6 E  
Bis(2-etüülheksüül)ftalaat; 
di-(2-etüülheksüül)ftalaat: DEHF  607-317-00-9 204-2 11-0 117-81-7  
Dibutüülftalaat; DBF  607 -318-00-4 201-557-4 84-74-2  
(+/-) tetrahüdrofurfurüül (R)-
2-[4-(6-klorokinoksaliin-2-üüloksü)fenüüloksü]propio-naat 607-373-00-4 414-200- 4 119738-06-6 E  
1,2-
benseendikarboksüülhape, 
dipentüülester, hargnenud ja hargnemata ahelaga [1]  
n-pentüül-isopentüülftalaat 
[2]  
Di-n-pentüülftalaat [3] Di-isopentüülftalaat [4] 607-426-00-1 284 -032-2 [1] 
- [2] 
205-017-9 [3] -[4]  84777-06-0 [1] 
- [2] 
131-18-0 [3] 42925-80-4 [4]   
Bensüülbutüülftalaat 
BBP 607-430-00-3 201-622-7 85-68-7  
1,2-
benseendikarboksüülhape  
Di-C7-11 hargnenud ja 
hargnemata ahelaga alküülestrid 607-480-00-6 271-084- 6 68515-42-4  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/837 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Järgmiste ainete segu: dinaatrium 4-(3-etoksükarbonüül-4-(5-(3-etoksükarbonüül-5-hüdroksü-1-(4-sulfonaatfenüül)pürasool-4-üül)penta-2,4-dienülideen)-4,5-dihüdro-5-oksopürasool-1-üül)benseensulfonaat; 
trinaatrium 4-(3-
etoksükarbonüül-4-(5-(3-etoksükarbonüül-5-oksido-1-(4-sulfonaatfenüül)pürasool-4-üül)penta-2,4-dienülideen)-4,5-dihüdro-5-oksopürasool-1-üül)benseensulfonaat; 607-487-00-4 402-660-9 —  
Dinokap (ISO) 609-023-00- 6 254-408-0 39300-45-3 E 
Binapakrüül (ISO); 2-sek-
butüül-4,6-dinitrofenüül-3-metüülkrotonaat 609-024-00-1 207-6 12-9 485-31-4  
Dinoseb; 6-sek-butüül-2,4-
dinitrofenool 609-025-00-7 201-861-7 88-85-7  
Dinosebi soolad ja estrid, 
välja arvatud mujal siin loetelus määratletud 609-026-00-2    
Dinoterb; 2-tert-butüül-4,6-
dinitrofenool 609-030-00-4 215-8 13-8 1420-07-1  
Dinoterbi soolad ja es trid 609-031-00-X    
L 396/838 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Nitrofeen (ISO); 2,4-diklorofenüül-4-nitrofenüüleeter 609-040-00-9 217-4 06-0 1836-75-5  
Metüül-ONN-
asoksümetüülatsetaat; metüülasoksümetüülatsetaat 611-004-00-2 209-7 65-7 592-62-1  
2-[2-hüdroksü-3-(2-
klorofenüül)karbamool-1-naftüülaso]-7-[2-hüdroksü-3-(3-metüülfenüül)karbamool-1-naftüülaso]fluoreen-9-üks 611-131-00-3 420-580-2 —  
Asafenidiin 611-140- 00-2 — 68049-83-2  
Tridemorf (ISO); 2,6-
dimetüül-4-tridetsüülmorfoliin  613-020-00-5 246-347- 3 24602-86-6  
Etüleentiouurea; 
imidasolidiin-2-tioon; 2-imidasoliin-2-tiool 613-039-00-9 202-506-9 96-45-7  
Karbendasiim (ISO) 
metüülbensimidasool-2-
üülkarbamaat 613-048-00-8 234-232- 0 10605-21-7  
Benomüül (ISO) 
metüül-1-
(butüülkarbamool)bensimidasool-2-üülkarbamaat 613-049-00-3 241-775- 7 17804-35-2  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/839 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
Tsükloheksimiid  613-140-00-8 200-636-0 66-81-9  
Flumioksasiin (ISO); N-(7-fluoro-3,4-dihüdro-3-okso-4-prop-2-ünüül-2H-1,4-bensoksasiin-6-üül)tsükloheks-1-een-1,2-dikarboksamiid  613-166-00-X — 103361-09-7  
(2RS,3RS)-3-(2-
klorofenüül)-2-(4-fluorofenüül)-[(1H-1,2,4-triasool-1-üül)-metüül]oksiraan  613-175-00-9 406-850- 2 106325-08-0  
3-etüül-2-metüül-2-(3-
metüülbutüül)-1,3-oksasolidiin 613-191-00-6 421-150- 7 143860-04-2  
Segu: 1,3,5-tris(3-
aminometüülfenüül)-1,3,5-(1H,3H,5H)-tri asiin-2,4,6-
trioon;  
3,5-bis(3-
aminometüülfenüül)-1-polü[3,5-bis(3-aminometüülfenüül)-2,4,6-triokso-1,3,5-(1H,3H,5H)-triasiin-1-üül]-1,3,5-(1H,3H,5H)-tri asiin-2,4,6-
triooni oligomeeride segu 613-199-00-X 421-550-1 —  
L 396/840 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Ained Indeksinumber EÜ nu mber CAS number Märku-
sed 
N,N-dimetüül formamiid; 
dimetüülformamiid 616-001-00-X 200-679-5 68-12-2  
N, N-dimetüülatsetamiid  616 -011-00-4 204-826- 4 127-19-5 E  
Formamiid  616-052-00- 8 200-842-0 75-12-7  
N-metüülatseetamiid  616 -053-00-3 201-182-6 79-16-3  
N-metüülformamiid  616-056- 00-X  204-624-6 123-39-7 E  
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/841 
 7. liide 
Asbesti sisaldavate toodete märgistamise erisätted 
1. Kõikidel asbesti sisaldavatel toodetel või nende pakendil peab olem a järgmiselt määratletud 
märgis: 
a) näidisele vastav märgis peab olema vähemalt 5 cm kõrge (H) ja 2,5 cm lai; 
b) see peab koosnema kahest osast: 
– ülemine osa (h 1 = 40% H) sisaldab valget a-tähte mustal taustal, 
– alumine osa (h 2 = 60% H) sisaldab selgesti loetavat standardsõnastust mustas 
ja/või valges kirj as punasel taustal; 
c) kui toode sisaldab kroküdoliiti,  asendatakse standa rdsõnastuses tekst "sisaldab asbesti" 
tekstiga "sisaldab krok üdoliiti/sinist asbesti". 
 Liikmesriigid võivad punkti 1 kohaldamisest vabastada to oted, mis on ette nähtud 
turustamiseks nende territoor iumil. Sellest hoolimata pe ab nende toodete märgisel 
olema tekst "sisaldab asbesti". 
d) kui märgis trükitakse otse tootele, piisab ühest värvist, mis kontra steerub taustavärviga. 
L 396/842 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 
 
 
2. Käesolevas liites osutatud  märgis paigaldatakse vastav alt järgmistele reeglitele: 
a) igale kõige väikse male tarneüksusele; 
b) kui tootes on asbestipõhiseid komponente, piisab sellest, kui ük snes need komponendid 
on varustatud märgisega. Mä rgise nõudmine pole kohustuslik, kui pakendi väiksus või 
sobimatus muudab võimatuks märgise paigaldamise komponendile. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/843 
 3. Asbesti sisaldavate pakend atud toodete märgistamine 
3.1. Asbesti sisaldavate pakendatud toodete pakendil on selgesti loetaval ja kustutamatul märgisel 
järgmised andmed: 
a) sümbol ja asjakohased ohuviite d vastavalt käesolevale lisale; 
b) ohutusjuhised, mis peavad olema koosta tud vastavalt käesolevas lisas osutatud 
üksikasjadele, kuivõrd need on kõn ealuse toote puhul asjakohased. 
Kui pakendil antakse ohutusalast lisateavet, ei tohi see nõrgendada vastavalt punktidele a ja b 
esitatud andmeid ega olla nendega vastuolus. 
3.2. Punktile 3.1 vastaval märgistamisel tuleb kasutada: 
– pakendile kindlalt paigaldatud märgist või – pakendi külge kindlalt seotud märgist või 
– trükkimist otse pakendile. 
3.3. Asbesti sisaldavaid tooteid, mis pakendatak se üksnes lahtisesse plastik- või muusse 
sarnasesse materjali, käsitlet akse pakendatud toodetena ning märgistatakse vastavalt punktile 
3.2. Kui tooted sellises t pakendist eraldataks e ja neid turustatak se pakendamata kujul, 
varustatakse iga kõige väiksem tarneüks us punktile 3.1 vast ava märgistusega. 
L 396/844 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 4. Asbesti sisaldavate pakend amata toodete märgistamine 
Asbesti sisaldavate pakendamata toodete märgistamise l vastavalt punktile 3.1 tuleb kasutada: 
– asbesti sisaldavale tootele ki ndlalt paigaldatud märgist, või 
– sellise toote külge kindla lt seotud märgist, või 
– trükkimist otse tootele, või kui eespool osutatud viise ei  saa mõistlikkuse piires kasutada  näiteks toote väiksuse, toote 
omaduste sobimatuse või teatavat e tehniliste raskuste tõttu, tu leb kasutada kä silehte punktile 
3.1 vastava märgistusega. 
5. Tootele, mida vastavalt selle kasutamiskont ekstile võidakse töödeld a või viimis tleda, tuleb 
lisada ohutusjuhised, mis võivad olla kõnealuse toote puhul asjakohased, ning eriti järgmised 
juhised, ilma et see piiraks tö öohutust ja -hügieeni käsitlevat e ühenduse sätete kohaldamist: 
– võimaluse korral kasutada  välistingimustes või hea ventilatsioon iga ruumis, 
– soovitatav on kasuta da käsitööriistu või aeglaseid tööriistu, mis on vajaduse korral 
varustatud asjakohase tolmuimuvahendiga.  Kiirete tööriistad e kasutamise korral 
peaksid need alati olema va rustatud sellis e vahendiga, 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/845 
 – võimaluse korral niisutada enne puurimist või lõikamist, 
– tolm niisutada ning paigutada korraliku lt suletavasse anumasse  ja ohutul viisil 
kõrvaldada. 
6. Koduseks kasutamiseks ette nä htud tootel, mida ei ole hõlmatud jaos 5 ning mille kasutamise 
käigus tõenäoliselt satuvad keskkonda asbest kiud, peab vajaduse korral olema järgmine 
ohutusjuhis: "kulumise korral asendada". 
7. Asbesti sisaldavate toodete märgistus peab olema selle liikmesriigi või nende liikmesriikide 
ametlikus keeles või am etlikes keeltes, kus toodet turustatakse. 
L 396/846 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 8. liide 
Punkt 43 – Asovärvained 
Aromaatsete amiinide loetelu 
CAS number Indeksinumber EÜ number Ained 
1 92-67-1 612-072-00-6 202-177- 1 bifenüül-4-üülamiin 
4-aminobifenüül ksenüülamiin 
2 92-87-5 612-042-00-2 202-199-1 bensidiin 
3 95-69-2  202-441-6 4-kloro- o — toluidiin 
4 91-59-8 612-022-00-3 202-080-4 2-naftüülamiin 
5 97-56-3 611-006-00-3 202-5 91-2 o-aminoasotolueen 
4-amino-2', 3-
dimetüülasobenseen 
4-o-tolüülaso-o-toluidiin 
6 99-55-8  202-765-8 5-nitro- o — toluidiin 
7 106-47-8 612-1 37-00-9 203-4 01-0 4-kloroaniliin 
8 615-05-4  210-4 06-1 4-metoksü- m — 
fenüleendiamiin 
9 101-77-9 612-051- 00-1 202-974-4 4,4'-metüle endianiliin 
4,4'-
diaminodifenüülmetaan 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/847 
 CAS number Indeksinumber EÜ number Ained 
10 91-94-1 612-068-00-4 202-109- 0 3,3'-diklorobensidiin 
3,3'-diklorobifenüül-4,4'-
üleendiamiin 
11 119-90-4 612-036-00- X 204-355-4 3,3'-dimetoksübensidiin- 
o-dianisidiin 
12 119-93-7 612-041-00- 7 204-358-0 3,3'-dimetüülbensidiin 
4,4'bi- o-toluidiin 
13 838-88-0 612-085-00-7 212 -658-8 4,4'-metüleendi- o — 
toluidiin 
14 120-71-8  204-419-1 6- metoksü-m-toluidiin- 
p-kresidiin 
15 101-14-4 612-078-00-9 202-9 18-9 4,4'-metüleen-bis-(2-
kloroaniliin) 
2,2'-dikloro-4,4'-
methüleen-d ianiliin 
16 101-80-4  202-977- 0 4,4'-oksüdianiliin 
17 139-65-1  205-370- 9 4,4'-tiodianiliin 
L 396/848 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 CAS number Indeksinumber EÜ number Ained 
18 95-53-4 612-091-00-X 202-429-0 o-toluidiin 
2-aminotolueen 
19 95-80-7 612-099-00-3 202 -453-1 4-metüül-m-
fenüleendiamiin 
20 137-17-7  205-282-0 2,4 ,5-trimetüülaniliin 
21 90-04-0 612-035-00-4 201-963-1 o-anisidiin 
2-metoksüaniliin 
22 60-09-3 611-008-00-4 200-4 53-6 4-aminoasobenseen 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 396/849 
 9. liide 
Punkt 43 – Asovärvained 
Asovärvide loetelu 
CAS number Indeksinumber EÜ number Ained 
1 Määratlemata 
Komponent 1: CAS nr: 118685-
33-9 
C
39H23ClCrN 7O12S·
2Na 
Komponent 2: C
46H30CrN 10O20S2·3
Na 611-070-00-2 405-665-4 Järg miste ainete segu: 
dinaatrium-(6-(4-anisidino)-3-sulfonato-2-(3,5-dinitro-2-oksidofenüülaso)-1-naftolato) (1-(5-kloro-2-oksidofenüülaso)-2-naftalato)kromaat(1-); 
trinaatrium- bis(6-(4-
anisidino)-3-sulfonato-2-(3,5-dinitro-2-oksidofenüülaso)-1-naftalato)kromaat(1-) 
L 396/850 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 10. liide 
Punkt 43 – Asovärvained 
Katsemeetodite loend 
Euroopa 
standardi-
organisatsioon (*) Standardi alus ja nimetus Alusdokument Viide asendatud 
standardile 
CEN Nahk – Keemilised katsed – Teatavate 
asovärvainete tuvastamine värvitud nahkades CEN ISO/TS 
17234:2003 PUUDUB 
CEN Tekstiil – Teatav ate asovärvainetest 
saadavate aromaatsete amiinide tuvastamise meetodid – 1. osa: Teatavate ilma ekstraheerimiseta eraldatavate asovärvainete kasutamise tuvastamine EN 14362-1:2003 PUUDUB 
CEN Tekstiil – Teatav ate asovärvainetest 
saadavate aromaatsete amiinide tuvastamise meetodid – 2. osa: Kiudude ekstraheerimisega eraldatavate teatavate asovärvainete kasutamise tuvastamine EN 14362-2:2003 PUUDUB 
(*) ESO: Euroopa standardiorganisatsioonid: 
CEN: rue de Stassart 36, B-10 50 Brüssel; tel. (32-2) 550 08  11, faks (32- 2) 550 08 19. 
http://www.cenorm.be  
CENELEC: rue de Stassart 36, B- 1050 Brüssel; tel. (32-2) 519 08 68, faks (32- 2) 519 69 19. 
http://www.cenelec.org  
ETSI: 650, route des Luciol es, F-06921 Sophia Antipolis; tel. (33) 492 94 42 00, 
fax : (33) 493 65 47 16. http://www.etsi.org