ET Euroopa Liidu Teataja L 178/27

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/29/EL,

12. juuni 2013,

pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta direktiivi 2007/23/EÜ (pürotehniliste toodete turule laskmise kohta) (3) on oluliselt muudetud (4). Kuna kõnealusesse direktiivi on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega) (5) on kehtestatud vastavushindamisasutuste akrediteerimise kord, kolmandatest riikidest pärit toodete turujärelevalve ja kontrollimise raamistik ning CE-vastavusmärgise üldpõhimõtted.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuses nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta) (6) on sätestatud ühised põhimõtted ja erisätted, mis on ette nähtud kohaldamiseks kõigi valdkondlike õigusaktide suhtes, et tagada nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks ühtne alus. Direktiivi 2007/23/EÜ tuleks kohandada seda otsust silmas pidades.

(4) Liikmesriikides kehtivad erinevad õigus- ja haldusnormid pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemise kohta, eriti ohutuse ning toimimise näitajate osas.

(5) Kuna liikmesriikide õigus- ja haldusnormid võivad liidus tekitada kaubandustõkkeid, on vaja need ühtlustada, et tagada pürotehniliste toodete vaba liikumine siseturul, samuti inimeste tervise kaitse ning ohutuse, sealhulgas tarbijate ning professionaalsete lõppkasutajate kaitse kõrge tase. Selline kaitse kõrge tase peaks hõlmama kinnipidamist pürotehniliste toodete kasutajate vanusepiirangutest.

(6) Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/15/EMÜ (tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta) (7) reguleerimisalasse ei kuulu pürotehnilised tooted.

(7) Ohutut ladustamist on käsitletud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/82/EÜ (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta) (8), kus on kehtestatud ohutusnõuded rajatistele, kus hoitakse lõhkeaineid, sealhulgas pürotehnilisi aineid.

(8) Transpordi ohutuse osas on pürotehniliste toodete transpordi eeskirjad sätestatud rahvusvahelistes konventsioonides ja lepingutes, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni soovitustes ohtlike kaupade transpordi kohta. Nimetatud aspektid ei peaks seega kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

(9) Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kõigi tarneviiside, sealhulgas kaugmüügi suhtes.

(10) Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada nende pürotehniliste toodete suhtes, mille suhtes kohaldatakse nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/98/EÜ laevavarustuse kohta (9) ja selles osutatud asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone. Seda ei peaks kohaldama ka selliste mänguasjade jaoks ettenähtud löökkapslite suhtes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) (10) reguleerimisalasse.

(11) Tootja poolt oma tarbeks toodetud ilutulestikud, mille liikmesriik, kus tootja on asub, on ainult selle liikmesriigi territooriumil kasutamiseks heaks kiidetud, ja mis jäävad selle liikmesriigi territooriumile, ei tuleks käsitada turule lastutena ja seetõttu ei tohiks olla nende puhul vajalik käesoleva direktiivi järgimine.

(12) Liikmesriikidel ei tohiks olla võimalik keelata, piirata või takistada pürotehniliste toodete vaba liikumist juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud nõuded on täidetud. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata riigisiseseid õigusakte, mis käsitlevad tootjate, levitajate ja importijate litsentsimist liikmesriikide poolt.

(13) Pürotehniliste toodete hulka peaksid kuuluma ilutulestikud, teatri pürotehnilised tooted ja muud tehniliseks otstarbeks mõeldud pürotehnilised tooted, näiteks turvapatjade või turvavööde eelkinnitite gaasigeneraatorid.

(14) Nõuetekohaselt kõrgetasemelise kaitse tagamiseks peaksid pürotehnilised tooted olema liigitatud ohutaseme järgi seoses nende kasutusliigi, otstarbe ja müratasemega.

(15) Seoses pürotehniliste toodete kasutamisest tuleneva ohuga on asjakohane kehtestada nende isikutele kättesaadavaks tegemise puhul vanusepiirangud ning tagada nende ohutuks kasutamiseks piisava ja asjakohase teabe kandmine märgistele, et kaitsta inimeste tervist ja ohutust ning keskkonda. Teatavaid pürotehnilisi tooteid tuleks kättesaadavaks teha üksnes vajalikke teadmisi, oskusi ja kogemusi omavatele isikutele. Sõidukite pürotehniliste toodete osas tuleks märgistamise nõuetes võtma arvesse praeguseid tavasid ja asjaolu, et neid tooteid tarnitakse üksnes professionaalsetele kasutajatele.

(16) Pürotehniliste toodete ning eriti ilutulestike kasutamise tavad ja traditsioonid on asjaomastes liikmesriikides väga erinevad. Seepärast tuleb muu hulgas elanikkonna turvalisuse ning tervise ja ohutuse huvides lubada liikmesriikidel võtta riigisiseseid meetmeid teatavat liiki pürotehniliste toodete kasutamise või elanikkonnale müümise piiramiseks.

(17) Ettevõtjad peaksid vastutama selle eest, et pürotehnilised tooted vastavad käesoleva direktiivi nõuetele kooskõlas oma rolliga turustusahelas, et tagada avalike huvide, nagu tervise ja ohutuse, ning tarbijate kaitse kõrge tase ning õiglane konkurents liidu turul.

(18) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid tagamaks, et nad teeksid turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiiviga vastavuses olevaid pürotehnilisi tooteid. On vaja sätestada selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusahelas.

(19) Et hõlbustada teabevahetust ettevõtjate, turujärelevalveasutuste ja tarbijate vahel, peaksid liikmesriigid ergutama ettevõtjaid lisama postiaadressile veebiaadressi.

(20) Toote kavandamise ja tootmisprotsessiga detailselt kursis olev tootja on kõige sobivamaks vastavushindamismenetluse korraldajaks. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks.

(21) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest liidu turule sisenevad pürotehnilised tooted oleksid vastavuses kõigi käesoleva direktiivi nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleksid pürotehniliste toodete suhtes rakendanud nõuetekohaseid vastavushindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turule lastavate pürotehniliste toodete vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele ning et nad ei lase turule pürotehnilisi tooteid, mis kõnealustele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks sätestada, et importijad peavad tagama, et on läbitud vastavushindamismenetlused ja et pürotehniliste toodete märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on pädevatele riiklikele asutustele kontrollimiseks kättesaadavad.

(22) Levitaja teeb pürotehnilise toote turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, ja tegutseb hoolikalt tagamaks, et toote käitlemine tema poolt ei mõjuta negatiivselt pürotehnilise toote nõuetelevastavust.

(23) Kui ettevõtja laseb pürotehnilise toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudab toodet selliselt, et see võiks mõjutada pürotehnilise toote vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, tuleks teda pidada tootjaks ja talle peaks laienema tootja kohustused.

(24) Turuga lähedalt seotuna peaksid levitajad ja importijad olema kaasatud pädevate riiklike asutuste tegevusse turujärelevalve alal ning valmis aktiivselt osalema, andes kõnealustele asutustele asjaomase pürotehnilise tootega seotud kogu vajaliku teabe.

(25) Käesoleva direktiivi kohaselt teiste ettevõtjate tuvastamiseks nõutava teabe säilitamisel ei tohiks ettevõtjatelt nõuda selliste ettevõtjatega seotud teabe ajakohastamist, kes on neile pürotehnilise toote tarninud või kellele nemad on pürotehnilise toote tarninud.

(26) On asjakohane kehtestada pürotehnilistele toodetele olulised ohutusnõuded, et kaitsta tarbijaid ja hoida ära õnnetusjuhtumeid.

(27) Mõned pürotehnilised tooted, eelkõige sõidukitele mõeldud pürotehnilised tooted, nagu turvapatjade gaasigeneraatorid, sisaldavad väikestes kogustes kaubanduslikke lõhkematerjalikomponente ja sõjalisi lõhkeaineid. Pärast direktiivi 2007/23/EÜ vastuvõtmist ilmnes, et neid aineid pole lisanditena võimalik asendada eranditult põlevates koostistes, milles neid kasutatakse vabaneva energiahulga suurendamiseks. Seepärast tuleks muuta olulist ohutusnõuet, mis piirab kaubanduslike lõhkematerjalikomponentide ja sõjaliste lõhkeainete kasutamist.

(28) Selleks et lihtsustada käesolevas direktiivis sätestatud olulistele ohutusnõuetele vastavuse hindamist, töötatakse välja selliste pürotehniliste toodete kavandamise, tootmise ja katsetamise harmoneeritud standardid. On vajalik sätestada eeldus, et nõuetele vastavaks saab lugeda pürotehnilised tooted, mis vastavad ühtlustatud standarditele, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ (11), eesmärgiga üksikasjalikult kirjeldada kõnealuste nõuete tehnilisi spetsifikatsioone.

(29) Määruses (EL) nr 1025/2012 on sätestatud menetlus vastuväidete esitamiseks harmoneeritud standarditele, kui need standardid ei rahulda täielikult käesoleva direktiivi nõudeid.

(30) Selleks et ettevõtjad saaksid tõendada ja pädevad asutused tagada turul kättesaadavaks tehtavate toodete vastavust olulistele ohutusnõuetele, on vajalik sätestada nõuetele vastavuse hindamise menetlused. Otsuses nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis näevad ette erineva rangusastmega menetlusi, vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele. Valdkondade vahelise ühtsuse ja erakorraliste lahenduste vältimise eesmärgil tuleks vastavushindamismenetluse valik teha kõnealuste moodulite hulgast.

(31) Tootjad peavad koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, andes käesoleva direktiivi kohast teavet pürotehnilise toote vastavuse kohta käesoleva direktiivi nõuetele ja muudele liidu asjakohastele ühtlustavatele õigusaktidele.

(32) Et tagada turujärelevalve eesmärgil tulemuslik juurdepääs teabele, peaks kõigi kohaldatavate liidu õigusaktide kindlakstegemiseks vajalik teave olema kättesaadav ühes ühises ELi vastavusdeklaratsioonis. Ettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks võib üks ühine ELi vastavusdeklaratsioon olla asjakohastest individuaalsetest vastavusdeklaratsioonidest koostatud toimik.

(33) CE-vastavusmärgis ehk toote vastavuse näitaja on nähtavaks tagajärjeks kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist selle laiemas tähenduses. CE-vastavusmärgist käsitlevad üldpõhimõtted on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Käesolev direktiiv peaks sätestama eeskirjad CE-vastavusmärgise tootele kinnitamise kohta.

(34) Käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamismenetluste puhul on vajalik liikmesriikide poolt komisjonile teavitatud vastavushindamisasutuste sekkumine.

(35) Kogemus on näidanud, et direktiivis 2007/23/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad teavitatud asutuste ühtlaselt kõrgetasemeliseks toimimiseks kogu liidus. Siiski on oluline, et kõik teavitatud asutused täidaksid oma funktsioone samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad saada teavitatud, et osutada vastavushindamisteenuseid.

(36) Vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks tuleb kehtestada nõuded, mida peavad täitma teavitavad asutused ja muud teavitatud asutuste hindamisse, nendest teavitamisse ja järelevalvesse kaasatud asutused.

(37) Käesolevas direktiivis sätestatud süsteemi tuleb täiendada akrediteerimise süsteemiga, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 765/2008. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuse pädevuse kontrollimise põhiline vahend, tuleks seda kasutada ka teavitamismenetluses.

(38) Määrusega (EÜ) nr 765/2008 ette nähtud läbipaistev akrediteerimine, mis tagab vastavustunnistuste usaldusväärsuse vajaliku taseme, peaks kujunema kogu liidu riiklike asutuste jaoks eelistatuimaks vahendiks, millega tõendada vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust. Riiklikud asutused võivad siiski olla seisukohal, et neil on olemas asjakohased vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Tagamaks teiste riiklike asutuste läbi viidud hindamiste piisav usaldusväärsus, tuleks neil sellisel juhul esitada komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid selle kohta, et hinnatud vastavushindamisasutused täidavad asjakohaste õigusaktidega kehtestatud nõudeid.

(39) Vastavushindamisasutused kasutavad tihti vastavushindamise mõne toimingu täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjaid. Liidu turule lastavate pürotehniliste toodete nõutava kaitsetaseme tagamiseks on oluline, et vastavushindamisse kaasatud alltöövõtjad ja tütarettevõtjad täidaksid seoses vastavushindamise ülesannetega samu nõudeid kui teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste järelevalve hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate tegevust.

(40) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb suurendada ning eelkõige kohandada seda uue tehnoloogiaga, et luua elektroonilise teavitamise võimalus.

(41) Kuna teavitatud asutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu liidus, peaksid teised liikmesriigid ja komisjon saama võimaluse esitada teavitatud asutuste kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud vastavushindamisasutuste pädevust puudutavad kahtlused või probleemid, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena.

(42) Konkurentsivõime suurendamise eesmärgil on ülioluline, et teavitatud asutused kohaldaksid vastavushindamismenetlusi ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb tagada vastavushindamismenetluste tehnilise rakendamise järjekindlus. Seda on võimalik kõige paremini saavutada teavitatud asutuste vahelise asjakohase koordineerimise ja koostöö kaudu.

(43) Liikmesriigid peaksid võtma kõik asjakohased meetmed tagamaks, et pürotehnilisi tooteid oleks võimalik turule lasta üksnes siis, kui need nõuetekohase säilitamise ning eesmärgipärase kasutamise korral või põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste kohaselt ei ohusta inimeste tervist ega ohutust. Pürotehnilisi tooteid tuleks käsitada käesolevas direktiivis sätestatud olulistele ohutusnõuetele mittevastavatena ainult põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste kohaselt, see tähendab siis, kui selline kasutus tuleneb inimeste seaduskuulekast ja kergesti prognoositavast käitumisest.

(44) Õiguskindluse tagamiseks on vajalik selgitada, et määrusega (EÜ) nr 765/2008 sätestatud eeskirju liidu turu järelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta kohaldatakse ka pürotehniliste toodete suhtes. Käesolev direktiiv ei peaks takistama liikmesriikidel valida, millised pädevad asutused kõnealuseid ülesandeid täitma hakkavad.

(45) Teavitatud asutused peaksid käsitama sarnase väliskujunduse, otstarbe või toimega pürotehnilisi tooteid tooteperedena.

(46) Selleks et võimaldada pürotehnilise toote vastavuse vaidlustamist, on vajalik kaitsemeetmete menetlus. Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vajalik parandada olemasolevat kaitsemeetmete menetlust, et muuta see veel tõhusamaks ja liikmesriikides olemasolevale oskusteabele toetuvaks.

(47) Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud osapooltel olla kursis meetmetega, mida kavatsetakse võtta seoses inimeste tervisele või ohutusele või muudele avaliku huvi aspektidele ohtu kujutavate pürotehniliste toodetega. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste pürotehniliste toodete suhtes algstaadiumis meetmeid võtta.

(48) Kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, siis ei peaks komisjon rohkem sekkuma, välja arvatud juhul, kui mittevastavus on põhjendatav puudustega ühtlustatud standardis.

(49) Tootjate ja importijate huvides on tarnida ohutuid pürotehnilisi tooteid, et vältida vastutusega kaasnevaid kulusid seoses kahjuga, mida puudusega tooted inimestele ja eraomandile tekitavad. Selles osas täiendab käesolevat direktiivi nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiiv 85/374/EMÜ liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta, (12) kuna direktiiviga 85/374/EMÜ on kehtestatud tootjatele ja importijatele range vastutussüsteem ning tagatud tarbijatele asjakohasel tasemel kaitse. Lisaks on direktiiviga 85/374/EMÜ ette nähtud, et teavitatud asutused peavad alase tegevuse osas olema piisavalt kindlustatud, välja arvatud juhul, kui sellist vastutust kannab riik vastavalt riigisisestele õigusaktidele või kui katsete eest vastutab otseselt liikmesriik ise.

(50) Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (13).

(51) Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kohustatakse teavitavat liikmesriiki võtma vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes ning mis ei vasta enam teavituse aluseks olnud nõuetele.

(52) Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks pürotehniliste toodete tuvastamise ühtne numeratsioonisüsteem ning toimimiskorraldus registreerimisnumbreid kandvate pürotehniliste toodete registreerimiseks, pürotehniliste toodetega seotud õnnetusi käsitlevate andmete korrapäraseks kogumiseks ja ajakohastamiseks.

(53) Kontrollimenetlust tuleks samuti kasutada rakendusaktide vastuvõtmisel seoses nõuetele vastavate pürotehniliste toodetega, mis kujutavad endast ohtu inimeste tervisele ja ohutusele või muudele avaliku huvi aspektidele.

(54) Komisjon peaks vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud inimeste tervisele või ohutusele ohtu kujutavate, nõuetele vastavate pürotehniliste toodetega.

(55) Kooskõlas väljakujunenud tavadega võib käesoleva direktiiviga asutatud komitee olla kasulik käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimuste uurimisel, mida võivad kodukorra kohaselt tõstatada komitee eesistuja või liikmesriigi esindaja.

(56) Komisjon peaks sedastama rakendusaktidega, kas liikmesriikide poolt nõuetele mittevastavate pürotehniliste toodete suhtes võetud meetmed on õigustatud või mitte, võttes arvesse nende eripära ja jättes kohaldamata määruse (EL) nr 182/2011.

(57) Liikmesriigid peaksid sätestama eeskirjad kooskõlas käesoleva direktiiviga vastu võetud riigisiseste õigusnormide rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende eeskirjade jõustamise. Sätestatavad karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(58) Tootjatele ja importijatele tuleb anda aega kasutada õigusi, mis kehtisid enne käesolevat direktiivi riiklikku õigusse üle võtvate riigisiseste meetmete kohaldamise kuupäeva, näiteks õigus müüa oma toodetud toodete varusid. Seepärast on vaja sätestada mõistlik üleminekukord, mis võimaldaks, ilma et tuleks järgida täiendavaid nõudeid toodetele, teha enne käesoleva direktiivi ülevõtmiseks võetavate siseriiklike meetmete kohaldamise kuupäeva turul kättesaadavaks pürotehnilisi tooteid, mis on juba turule lastud kooskõlas direktiiviga 2007/23/EÜ. Levitajatel peaks seega olema võimalik tarnida turule lastud pürotehnilisi tooteid, täpsemalt varusid, mis on juba turustusahelas, enne käesoleva direktiivi siseriiklike ülevõtmismeetmete kohaldamise kuupäeva.

(59) Sõidukitele mõeldud pürotehnilised tooted on töötatud välja sõiduki olelusringi silmas pidades ja vajavad seega spetsiaalset üleminekukorda. Pürotehniline toode peab vastama selle esmakordse turul kättesaadavaks tegemise ajal kohaldatava õiguse nõuetele selle sõiduki tööea jooksul, millesse toode on paigaldatud.

(60) Teatavate pürotehniliste toodete pideva kasutuse tagamiseks eelkõige autotööstuses tuleb I lisa punkti 4 kohaldada alates 4. juulist 2013.

(61) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada, et turul olevad pürotehnilised tooted täidavad nõudeid, mis tagavad tervise ja ohutuse ja muude avalike huvide kõrgetasemelise kaitse ning samas ka siseturu toimimise, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(62) Käesoleva direktiivi riigisisesesse õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muudetud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb direktiivist 2007/23/EÜ.

(63) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohi mõjutada liikmesriikide kohustust võtta ettenähtud aja jooksul riiklikku õigusse üle ja kohaldada IV lisa B osas esitatud direktiivi ettenähtud kuupäevadel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad, mille eesmärk on saavutada pürotehniliste toodete vaba liikumine siseturul, tagades inimeste tervise ja avaliku julgeoleku kõrgetasemelise kaitse, samuti tarbijate kaitse ja ohutuse, ning võttes arvesse asjakohaseid keskkonnakaitsega seotud aspekte.

2. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse olulised ohutusnõuded, millele pürotehnilised tooted peavad turul kättesaadavaks tegemisel vastama. Need nõuded on esitatud I lisas.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse pürotehniliste toodete suhtes.

2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:

a) pürotehnilised tooted, mis on riigisiseste õigusaktide kohaselt ettenähtud mittekaubanduslikuks kasutamiseks relvajõudude, politsei või päästeteenistuse poolt;

b) direktiivi 96/98/EÜ reguleerimisalasse kuuluvad tooted;

c) lennundustööstuses kasutamiseks ettenähtud pürotehnilised tooted;

d) mänguasjade jaoks ettenähtud löökkapslid, mis kuuluvad direktiivi 2009/48/EÜ reguleerimisalasse;

e) direktiivi 93/15/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvad lõhkeained;

f) laskemoon;

g) tootja poolt oma tarbeks toodetud ilutulestikud, mille liikmesriik, kus tootja on asub, on ainult selle liikmesriigi territooriumil kasutamiseks heaks kiitnud, ja mis jäävad selle liikmesriigi territooriumile.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „pürotehniline toode”– toode, mis sisaldab lõhkeainet või lõhkeainete segu, mis on mõeldud kuumuse, valguse, heli, gaasi või suitsu või nende nähtuste kombinatsiooni tekitamiseks iseeneslikult kulgeva eksotermilise keemilise reaktsiooni abil;

2) „ilutulestik”– meelelahutusliku otstarbega pürotehniline toode;

3) „teatri pürotehnilised tooted”– pürotehnika, mis on ettenähtud kasutamiseks sise- või välislaval, sealhulgas filmi- ja teletoodangus või muul sarnasel eesmärgil;

4) „sõidukitele mõeldud pürotehnilised tooted”– sõidukite ohutusseadmete osad, mis sisaldavad pürotehnilisi aineid ja mida kasutatakse nende seadmete või muude seadmete aktiveerimiseks;

5) „laskemoon”– kaasaskantavates tulirelvades, muudes tulirelvades ja suurtükiväerelvades kasutatavate lendkehad, paiskelaengud ja paukpadrunid;

6) „erialaste teadmistega isik”– isik, keda liikmesriik on volitanud oma territooriumil käsitsema ja/või kasutama F4-kategooria ilutulestikku, T2-kategooria teatri pürotehnilisi tooteid ja/või P2-kategooria muid pürotehnilisi tooteid;

7) „turul kättesaadavaks tegemine”– pürotehnilise toote tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks;

8) „turule laskmine”– pürotehnilise toote liidu turul esmakordselt kättesaadavaks tegemine;

9) „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab pürotehnilist toodet või laseb sellist toodet kavandada või valmistada ning turustab seda pürotehnilist toodet oma nime või kaubamärgi all;

10) „importija”– liidus asuv juriidiline või füüsiline isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit pürotehnilise toote;

11) „levitaja”– füüsiline või juriidiline isik tarneahelas, välja arvatud tootja või importija, kes teeb pürotehnilise toote turul kättesaadavaks;

12) „ettevõtja”– tootja, importija ja levitaja;

13) „tehniline spetsifikatsioon”– dokument, millega nähakse ette tootele, protsessile või teenusele esitatavad tehnilised nõuded;

14) „harmoneeritud standard”– harmoneeritud standard määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c määratletud tähenduses;

15) „akrediteerimine”– akrediteerimine määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10 määratletud tähenduses;

16) „riiklik akrediteerimisasutus”– riiklik akrediteerimisasutus määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11 määratletud tähenduses;

17) „vastavushindamine”– menetlus, mille käigus hinnatakse, kas pürotehnilise tootega seotud käesoleva direktiivi olulised ohutusnõuded on täidetud;

18) „vastavushindamisasutus”– asutus, mis teeb vastavushindamise toiminguid, sealhulgas kalibreerib, katsetab, sertifitseerib ja kontrollib;

19) „tagasivõtmine”– meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi pürotehniline toode, mis on lõpptarbija jaoks juba kättesaadavaks tehtud;

20) „kõrvaldamine”– meede, mille eesmärk on takistada turustusahelas oleva pürotehnilise toote turul kättesaadavaks tegemist;

21) „liidu ühtlustamisaktid”– toodete turustuse tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid;

22) „CE-vastavusmärgis”– märgis, millega tootja kinnitab, et pürotehniline toode vastab märgise tootele paigaldamist sätestavate liidu ühtlustamisaktide alusel kohaldatavatele nõuetele.

Artikkel 4

Vaba liikumine

1. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva direktiivi nõuetele vastavate pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist.

2. Käesolev direktiiv ei välista meetmeid, mida liikmesriigid võtavad selleks, et keelata või piirata F2- ja F3-kategooria ilutulestike, teatri pürotehniliste toodete ja muude pürotehniliste toodete omamist, kasutamist ja/või laiemale avalikkusele müümist avaliku korra, julgeoleku, tervise ja ohutuse või keskkonnakaitse huvides.

3. Liikmesriigid ei takista pürotehniliste toodete turustamiseks korraldatavatel messidel, näitustel ja esitlustel käesolevale direktiivile mittevastavate pürotehniliste toodete esitlemist ega kasutamist, tingimusel et nähtaval sildil on selgelt osutatud kõnealuse messi, näituse või esitluse nimi ja kuupäev ning kõnealuste pürotehniliste toodete mittevastavus ning selgitatud, et neid ei või müüa seni, kuni neid pole käesoleva direktiiviga vastavusse viidud. Sellistel üritustel rakendatakse kõiki asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud asjakohaseid ohutusmeetmeid.

4. Liikmesriigid ei takista teadusuuringute, arendustöö ja katsetamise eesmärgil toodetud ning käesolevale direktiivile mittevastavate pürotehniliste toodete vaba liikumist ja kasutamist, tingimusel et nähtaval sildil on selgelt osutatud kõnealuste toodete mittevastavus ja asjaolu, et need on kättesaadavad üksnes teadusuuringute, arendustöö ja katsetamise eesmärkidel.

Artikkel 5

Turul kättesaadavaks tegemine

Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et pürotehnilisi tooteid võib turul kättesaadavaks teha üksnes siis, kui need vastavad käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.

Artikkel 6

Pürotehniliste toodete kategooriad

1. Tootja jaotab pürotehnilised tooted kategooriatesse nende kasutusviisi, otstarbe ja ohutaseme, sealhulgas nende mürataseme järgi. Artiklis 21 osutatud teavitatud asutused, kinnitavad kategooriatesse jaotamise artiklis 17 osutatud vastavushindamismenetluse osana.

Kategooriatesse jaotamine toimub järgmiselt:

a) ilutulestikud: i) F1-kategooria: väga madala ohutaseme ja minimaalse müratasemega ilutulestikud, mis on ette nähtud kasutamiseks piiratud alal, kaasa arvatud elamute siseruumides kasutatavad ilutulestikud; ii) F2-kategooria: madala ohutaseme ja madala müratasemega ilutulestikud, mis on ette nähtud kasutamiseks väljas piiratud alal; iii) F3-kategooria: keskmise ohutasemega ilutulestikud, mis on ette nähtud kasutamiseks väljas suurel avatud alal ja mille müratase ei kahjusta inimese tervist; iv) F4-kategooria: kõrge ohutasemega ilutulestikud, mida võivad kasutada üksnes erialaste teadmistega isikud (tavanimetusega „professionaalseks kasutamiseks ettenähtud ilutulestikud”) ja mille müratase ei kahjusta inimese tervist;

b) teatri pürotehnilised tooted: i) T1-kategooria: laval kasutamiseks ettenähtud pürotehnilised tooted, mis on madala ohutasemega; ii) T2-kategooria: laval kasutamiseks ettenähtud pürotehnilised tooted, mida võivad kasutada üksnes erialaste teadmistega isikud;

c) muud pürotehnilised tooted: i) P1-kategooria: madala ohutasemega pürotehnilised tooted, mis pole ilutulestikud ega madala ohutasemega teatri pürotehnilised tooted; ii) P2-kategooria: pürotehnilised tooted, mis pole ilutulestikud ega madala ohutasemega teatri pürotehnilised tooted ning mida võivad käsitseda ja kasutada üksnes erialaste teadmistega isikud.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni menetlustest, mille kohaselt nad teevad kindlaks ja volitavad erialaste teadmistega isikuid.

Artikkel 7

Vanusepiirid ja muud piirangud

1. Pürotehnilisi tooteid ei tehta turul kättesaadavaks isikutele, kes on nooremad kui:

a) ilutulestike puhul: i) F1-kategooria: 12 aastat; ii) F2-kategooria: 16 aastat; iii) F3-kategooria: 18 aastat;

b) T1-kategooria teatri pürotehniliste toodete ja P1-kategooria muude pürotehniliste toodete puhul: 18 aastat.

2. Liikmesriigid võivad lõikes 1 sätestatud vanusepiire avaliku korra, julgeoleku või tervise ja ohutuse huvides tõsta. Liikmesriigid võivad nimetatud vanusepiire erialase koolituse läbinud või seda läbivate isikute puhul ka alandada.

3. Tootjad, importijad ega levitajad ei tee järgmisi pürotehnilisi tooteid turul kättesaadavaks kellelegi peale erialaste teadmistega isikute:

a) F4-kategooria ilutulestikud;

b) T2-kategooria teatri pürotehnilised tooted ja P2-kategooria muud pürotehnilised tooted.

4. Üldsusele ei tehta kättesaadavaks sõidukitele mõeldud P1-kategooria muid pürotehnilisi tooteid, sealhulgas turvapatja ja turvavöö eelpinguti süsteeme, välja arvatud juhul, kui need pürotehnilised tooted on sõidukisse või sõiduki eemaldatavasse osasse sisse ehitatud.

2. PEATÜKK

ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED

Artikkel 8

Tootjate kohustused

1. Pürotehnilisi tooteid turule lastes tagavad tootjad, et need on kavandatud ja toodetud kooskõlas I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetega.

2. Tootjad koostavad II lisas osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja lasevad läbi viia artiklis 17 osutatud vastavushindamismenetluse.

Kui nimetatud menetlusega on tõendatud pürotehnilise toote vastavus asjakohastele nõuetele, koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad tootele CE-vastavusmärgise.

3. Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul peale pürotehnilise toote turule laskmist.

4. Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu vastavuse säilimiseks käesoleva direktiivi nõuetele. Arvesse võetakse muudatusi pürotehnilise toote konstruktsioonis või omadustes ja muudatusi neis harmoneeritud standardites või muudes tehnilistes spetsifikatsioonides, mille põhjal pürotehnilise toote vastavust kinnitati.

Kui seda peetakse pürotehnilisest tootest tulenevat ohtu silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad tootjad tarbijate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud pürotehnilisi tooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate pürotehniliste toodete ja nende tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest.

5. Tootjad tagavad, et nende poolt turule lastud pürotehnilised tooted on märgistatud kooskõlas artikliga 10 või artikliga 11.

6. Tootjad märgivad oma nime, registreeritud ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi pürotehnilisele tootele või, kui see ei ole võimalik, pürotehnilise toote pakendile või tootega kaasasolevasse dokumenti. Aadress osutab üheleainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.

7. Tootjad tagavad, et pürotehnilise tootega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. Sellised juhised ja ohutusalane teave ning igasugune märgistus on selged, arusaadavad ja mõistetavad.

8. Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et pürotehniline toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamata parandusmeetmed, et viia pürotehniline toode nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada toode turult või võtta tagasi. Kui pürotehniline toode kujutab endast ohtu, teavitavad tootjad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad pürotehnilise toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

9. Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle pürotehnilise toote käesolevale direktiivile vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni paberil või elektrooniliselt keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Tootjad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud pürotehniliste toodetega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates meetmetes.

Artikkel 9

Jälgitavus

1. Pürotehniliste toodete jälgitavuse lihtsustamiseks märgistavad tootjad need registreerimisnumbriga, mille on väljastanud artikli 17 kohast vastavushindamist teostav teavitatud asutus. Nummerdamine toimub vastavalt komisjoni kindlaks määratud ühtsele süsteemile.

2. Tootjad ja importijad säilitavad dokumentatsiooni nende pürotehniliste toodete registreerimisnumbrite kohta, mille nad on turul kättesaadavaks teinud ning teevad selle teabe asjaomastele asutustele nende taotlusel kättesaadavaks.

Artikkel 10

Muude kui sõidukitele mõeldud pürotehniliste toodete märgistamine

1. Tootja tagab muude kui sõidukitele mõeldud pürotehniliste toodete nähtava, kergelt loetava ja muutmiskindla märgistamise selle liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kus pürotehniline toode tarbijale kättesaadavaks tehakse. Märgis peab olema selge, arusaadav ja mõistetav.

2. Pürotehnilise toote märgisele kantakse tootja kohta vähemalt artikli 8 lõikes 6 sätestatud teave või, kui tootja ei asu liidus, artikli 8 lõikes 6 tootja kohta sätestatud teave ning artikli 12 lõikes 3 importija kohta sätestatud teave, pürotehnilise toote nimetus ja liik, selle registreerimisnumber ning selle toote-, partii- või seerianumber, artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vanuse alampiirid, asjaomane kategooria ja kasutusjuhend, F3- ja F4-kategooria ilutulestiku puhul tootmisaasta ning, kui see on asjakohane, minimaalne ohutu kaugus. Märgisele kantakse puhta lõhkematerjali sisaldus.

3. Ilutulestiku puhul esitatakse ka vähemalt järgmine teave:

a) F1-kategooria: kui see on asjakohane: „üksnes väljas kasutamiseks” ja minimaalne ohutu kaugus;

b) F2-kategooria: „üksnes väljas kasutamiseks” ja, kui see on asjakohane, minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused);

c) F3-kategooria: „üksnes väljas kasutamiseks” ja minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused);

d) F4-kategooria: „kasutamiseks üksnes erialaste teadmistega isikutele” ja minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused).

4. Teatri pürotehniliste toodete puhul esitatakse ka vähemalt järgmine teave:

a) T1-kategooria: kui see on asjakohane: „üksnes väljas kasutamiseks” ja minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused);

b) T2-kategooria: „kasutamiseks üksnes erialaste teadmistega isikutele” ja minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused).

5. Kui pürotehnilisel tootel ei ole piisavalt ruumi lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud märgistamisnõuete täitmiseks, esitatakse teave väikseimal pakendiosal.

Artikkel 11

Sõidukitele mõeldud pürotehniliste toodete märgistamine

1. Sõidukitele mõeldud pürotehniliste toodete märgisele kantakse artikli 8 lõikes 6 tootja kohta sätestatud teave, pürotehnilise toote nimetus ja liik, selle registreerimisnumber ning toote-, partii- või seerianumber ja vajaduse korral ohutusjuhised.

2. Kui sõidukitele mõeldud pürotehnilisel tootel ei ole piisavalt ruumi lõikes 1 osutatud märgistamisnõuete täitmiseks, esitatakse asjaomane teave pakendil.

3. Professionaalsetele kasutajale väljastatakse nende poolt soovitud keeles sõidukitele mõeldud pürotehnilise toote ohutuskaart, mis on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (14) II lisale ning milles võetakse arvesse professionaalsete kasutajate erivajadusi.

Ohutuskaart võidakse esitada paberil või elektrooniliselt, tingimusel, et professionaalsel kasutajal on vajalikud vahendid sellele juurdepääsemiseks.

Artikkel 12

Importijate kohustused

1. Importijad lasevad liidu turule üksnes nõuetele vastavaid pürotehnilisi tooteid.

2. Enne pürotehnilise toote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on läbi viinud artiklis 17 osutatud vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et pürotehniline toode kannab CE-märgist, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 8 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.

Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et pürotehniline toode ei vasta I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele, ei lase ta pürotehnilist toodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode kujutab endast ohtu.

3. Importijad märgivad oma nime, registreeritud ärinime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi pürotehnilisele tootele või, kui see ei ole võimalik, pürotehnilise toote pakendile või tootega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.

4. Importijad tagavad, et pürotehnilise tootega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratud keeles, mis on tarbijate ja muude lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.

5. Importijad tagavad, et sel ajal, kui pürotehniline toode on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine toote vastavust I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele.

6. Kui seda peetakse pürotehnilistest toodetest tulenevaid ohte silmas pidades asjakohaseks, kontrollivad importijad tarbijate tervise ja ohutuse kaitsmiseks pädevate asutuste nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel turul kättesaadavaks tehtud pürotehnilisi tooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning kui see on vajalik, peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate toodete ja nende tagasivõtmiste kohta ning teavitavad levitajaid kõnealusest järelevalvest.

7. Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et pürotehniline toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamata vajalikud parandusmeetmed, et viia kõnealune toode nõuetega vastavusse või, kui see on asjakohane, kõrvaldada toode turult või võtta tagasi. Kui pürotehniline toode kujutab endast ohtu, teavitavad importijad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad pürotehnilise toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis parandusmeetmete kohta.

8. Importijad säilitavad kümme aastat pärast pürotehnilise toote turule laskmist turujärelevalveasutustele esitamiseks ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon esitatakse kõnealustele asutustele viimaste nõudmisel.

9. Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel pürotehnilise toote vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni paberil või elektrooniliselt keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Importijad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud pürotehniliste toodetega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates meetmetes.

Artikkel 13

Levitajate kohustused

1. Pürotehnilist toodet turul kättesaadavaks tehes peavad levitajad hoolikalt järgima käesoleva direktiivi nõudeid.

2. Enne pürotehnilise toote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas toode kannab CE-vastavusmärgist, kas sellega on kaasas nõutud dokumendid, juhised ja ohutusteave keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja muud lõppkasutajad, mille turul toode kättesaadavaks tehakse, ning kas tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 8 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 12 lõikes 3 sätestatud nõuded.

Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et pürotehniline toode ei vasta I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele, ei lase ta pürotehnilist toodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab levitaja tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui toode kujutab endast ohtu.

3. Levitajad tagavad, et sel ajal, kui pürotehniline toode on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine ega transportimine toote vastavust I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele.

4. Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et pürotehniline toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, tegevad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed, et viia pürotehniline toode nõuetega vastavusse, kõrvaldada toode turult või võtta tagasi. Kui pürotehniline toode kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamata nende liikmesriikide pädevaid asutusi, mille turul nad toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

5. Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle pürotehnilise toote vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni paberil või elektrooniliselt. Levitajad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd nende poolt turule lastud pürotehniliste toodetega kaasnevate ohtude kõrvaldamiseks võetavates meetmetes.

Artikkel 14

Tootja kohustuste kohaldamine importija ja levitaja suhtes

Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse importijat või levitajat tootjana ning tema suhtes kohaldatakse artiklist 8 tulenevaid tootja kohustusi, kui ta laseb pürotehnilise toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudab juba turule lastud pürotehnilist toodet viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 15

Ettevõtjate tuvastamine

Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist:

a) ettevõtjad, kes on neile pürotehnilisi toodeteid tarninud;

b) ettevõtjad, kellele nemad on pürotehnilisi tooteid tarninud.

Ettevõtjad peavad olema valmis esitama esimeses lõigus osutatud teavet kümne aasta jooksul pärast seda, kui pürotehniline toode neile tarniti ja kümne aasta jooksul pärast seda, kui nad ise pürotehnilist toodet tarnisid.

3. PEATÜKK

PÜROTEHNILISE TOOTE VASTAVUS

Artikkel 16

Pürotehnilise toote vastavuse eeldus

Pürotehnilised tooted, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses I lisas sätestatud oluliste ohutusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad.

Artikkel 17

Vastavushindamismenetlused

Pürotehniliste toodete vastavuse hindamiseks kasutab tootja ühte järgmistest II lisas osutatud menetlustest:

a) ELi tüübihindamismenetlus (moodul B) ja tootja valikul üks järgmistest menetlustest: i) vastavusmenetlus, mis põhineb tootmise sisekontrollil ja juhuslike ajavahemike järel tehtud tootekontrollil (moodul C2); ii) vastavusmenetlus, mis põhineb tootmisprotsessi kvaliteedi tagamisel (moodul D); iii) vastavusmenetlus, mis põhineb tootekvaliteedi tagamisel (moodul E);

b) vastavusmenetlus, mis põhineb tooteühiku kinnitamisel (moodul G);

c) vastavusmenetlus, mis põhineb täielikul kvaliteedi tagamisel (moodul H) F4-kategooria ilutulestike puhul.

Artikkel 18

ELi vastavusdeklaratsioon

1. ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et I lisas sätestatud olulised ohutusnõuded on täidetud.

2. ELi vastavusdeklaratsioon järgib III lisas sätestatud näidise ülesehitust, sisaldab II lisas sätestatud asjakohastes moodulites määratletud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus pürotehniline toode turule lastakse või turul kättesaadavaks tehakse.

3. Kui pürotehnilise toote suhtes kohaldatakse enam kui üht ELi vastavusdeklaratsiooni ettenägevat liidu õigusakti, koostatakse üks neid kõiki arvestav deklaratsioon. Deklaratsioon sisaldab teavet asjaomaste liidu õigusaktide kohta, sealhulgas nende aktide avaldamisviiteid.

4. ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse pürotehnilise toote vastavuse eest käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.

Artikkel 19

CE-vastavusmärgise üldpõhimõtted

CE-vastavusmärgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid.

Artikkel 20

CE-vastavusmärgise ja muude märgiste kinnitamise eeskirjad ja tingimused

1. CE-märgis kantakse pürotehnilistele toodetele nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil. Kui see ei ole võimalik või ei ole asjaomase pürotehnilise toote olemust arvestades lubatud, kinnitatakse märgis toote pakendile ja kaasasolevatele dokumentidele.

2. CE-vastavusmärgis kinnitatakse pürotehnilisele tootele enne selle turule laskmist.

3. CE-vastavusmärgise järele märgitakse teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, kui kõnealune asutus on kaasatud tootmise kontrollietappi.

Teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri paigaldab asutus ise või tootja vastavalt asutuse juhistele.

4. CE-vastavusmärgise ja, kui see on nõutav, teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri järele võib lisada muu märgise, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile.

5. Liikmesriigid tuginevad CE-vastavusmärgist käsitleva korra nõuetekohase kohaldamise tagamiseks olemasolevatele mehhanismidele ja võtavad märgise väärkasutamise korral vajalikud meetmed.

4. PEATÜKK

VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEAVITAMINE

Artikkel 21

Teavitamine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel.

Artikkel 22

Teavitavad asutused

1. Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, samuti artiklis 27 sätestatud nõuete täitmise eest.

2. Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja järelevalvet teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.

Artikkel 23

Nõuded teavitavale asutusele

1. Teavitav asutus luuakse nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega.

2. Teavitava asutuse tööd korraldatakse ja juhitakse nii, et oleks tagatud ameti objektiivsus ja erapooletus.

3. Teavitava asutuse töö korraldatakse nii, et vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused tehakse pädevad isiku poolt, kes ei viinud läbi hindamist.

4. Teavitav asutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid äriliselt või pakkudes konkurentsi.

5. Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

6. Teavitaval asutusel peab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks olema piisavalt pädevaid töötajaid.

Artikkel 24

Teavitavate asutuste teabekohustused

Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma vastavushindamisasutuste hindamise, nendest teavitamise ja teavitatud asutuste järelevalve menetlustest, ning neis tehtud muudatustest.

Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 25

Nõuded teavitatud asutusele

1. Teavituse esitamiseks peab vastavushindamisasutus vastama lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele.

2. Vastavushindamisasutus peab olema asutatud vastavalt liikmesriigi õigusele ning olema õigusvõimeline isik.

3. Vastavushindamisasutus peab olema kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või pürotehnilisest tootest, mida ta hindab.

4. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei hinnatava pürotehnilise toote ja/või lõhkematerjali kavandaja, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja ega hooldaja ega esindada mõnda nimetatud isikut. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike pürotehniliste toodete ja/või lõhkematerjalide kasutamist ega pürotehniliste toodete kasutamist isiklikuks otstarbeks.

Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otseselt seotud pürotehnilise toote ja/või lõhkematerjali kavandamise, tootmise või valmistamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada sellega tegelevat isikut. Nad ei tohi osaleda tegevuses, mis võib seada kahtluse alla nende otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsuse vastavushindamistoimingutes, mille tegemiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul.

Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või lepingupartnerite tegevus ei mõjuta vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.

5. Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teevad vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning ei allu ühelegi surveavaldusele ega ahvatlusele, eelkõige rahalisele, mis võib nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada; see on eriti oluline isikute või isikute rühmade puhul, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.

6. Vastavushindamisasutus peab olema võimeline täitma temale II lisa alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja vastutusel.

Vastavushindamisasutuse käsutuses peab olema alati kõigile pürotehniliste toodete liikidele või -kategooriatele, millega seoses temast on teavitatud, ning kõigile vastavushindamismenetlustele vastavad järgmised vahendid:

a) töötajad, kellel on tehnilised teadmised ning piisav asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks;

b) menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist tehakse ning mis tagavad läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võimaluse. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevust;

c) menetlused tegevuseks, mille raames võetakse asjakohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse toote tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Vastavushindamisasutusel peavad olema vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs vajalikule varustusele ja vahenditele.

7. Vastavushindamisülesannete teostamise eest vastutavatel töötajatel peavad olema järgmised oskused:

a) põhjalik tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, millega seoses nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud;

b) piisavad teadmised nende poolt tehtavate hindamistoimingute nõuetest ning hindamistoimingute tegemiseks kohased oskused;

c) I lisas sätestatud oluliste ohutusnõuete, kohaldatavate harmoneeritud standardite ning liidu ühtlustamisaktide ja riigisiseste õigusnormide asjakohaste sätete piisav tundmine ja mõistmine;

d) oskus koostada sertifikaate, protokolle ja aruandeid, mis tõestavad hindamistoimingute läbiviimist.

8. Tuleb tagada vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate erapooletus.

Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate tasu suurus ei tohi sõltuda tehtud hindamistoimingute arvust ega nende tulemustest.

9. Vastavushindamisasutus sõlmib vastutuskindlustuslepingu, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab riik vastavalt riigisisestele õigusele või kui vastavushindamise eest vastutab otseselt liikmesriik ise.

10. Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on saadud II lisa või selle rakendamiseks kehtestatud riigisisese õiguse sätte kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse.

11. Vastavushindamisasutused osalevad asjakohases standardimistöös ja asjakohaste liidu ühtlustamisaktide alusel loodud teavitatud asutuste koordineerimisrühma töös või tagavad, et tema vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad on sellisest tegevusest teadlikud, ning rakendavad nimetatud rühma töö tulemusena koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena.

Artikkel 26

Nõuetelevastavuse eeldamine teavitatud asutuse puhul

Kui vastavushindamisasutus tõendab, et ta vastab sellistes asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 25 sätestatud nõuetele kohaldatavate harmoneeritud standarditega hõlmatud nõuete ulatuses.

Artikkel 27

Teavitatud asutuse tütarettevõtjad ja alltöövõtjad

1. Kui teavitatud asutus kasutab sõlmib vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks lepingu või teeb selle ülesandeks tütarettevõtjale, tagab ta, et lepingupartner või tütarettevõtja vastab artiklis 25 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele.

2. Teavitatud asutus vastutab täielikult oma lepingupartnerite ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata sellest, kus nad asuvad.

3. Lepingupartnerit või tütarettevõtjat võib kasutada ainult kliendi nõusolekul.

4. Teavitatud asutus hoiab teavitavatele asutustele kättesaadavana dokumente, mis puudutavad lepingupartneri või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende tehtud tööd II lisa alusel.

Artikkel 28

Teavitamise taotlus

1. Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub.

2. Teavitamise taotlusele lisatakse vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja pürotehnilise toote või pürotehniliste toodete kirjelduse, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistuse (kui selline on olemas), milles kinnitatakse, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 25 sätestatud nõuetele.

3. Kui vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, esitab ta teavitavale asutusele dokumendid, mille alusel saab vastavust artiklis 25 sätestatud nõuetele kontrollida, tunnustada ja korrapäraselt jälgida.

Artikkel 29

Teavitamismenetlus

1. Teavitavad asutused võivad teavitada ainult artiklis 25 sätestatud nõuetele vastavatest vastavushindamisasutustest.

2. Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja tema hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit.

3. Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistegevustest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja asjaomasest pürotehnilisest tootest või pürotehnilistest toodetest ning asjakohase pädevuse kinnitusest.

4. Kui teavitus ei põhine artikli 28 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, esitab teavitav asutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et vastavushindamisasutus on pädev ja et on kehtestatud asutuse korrapärast järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus artiklis 25 sätestatud nõuetele.

5. Asjaomane asutus võib tegutseda teavitatud asutusena ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei ole esitanud vastuväiteid kas kahe nädala jooksul pärast teavitamist – kui kasutatakse akrediteerimistunnistust – või kahe kuu jooksul pärast teavitamist – kui akrediteerimist ei kasutata.

Ainult sellist asutust käsitatakse käesoleva direktiivi mõistes teavitatud asutusena.

6. Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest olulistest teavituse muudatustest.

Artikkel 30

Identifitseerimisnumber ja loetelu teavitatud asutustest

1. Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri.

Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutuse kohta esitatakse teavitus mitme erineva liidu õigusakti alusel.

2. Komisjon teeb üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel nimekirja teavitatud asutustest; nimekiri sisaldab ka asutustele määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks neist on teavitatud.

Komisjon tagab, et nimekirja ajakohastatakse.

Artikkel 31

Teavituse muutmine

1. Kui teavitav asutus on tuvastanud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 25 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab teavitav asutus teavitust, peatab teavituse või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

2. Juhul kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmisel kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele asutustele.

Artikkel 32

Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine

1. Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või et teavitatud asutus ei täida enam talle esitatud nõudeid ja ülesandeid.

2. Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase nõudmisel kogu teabe seoses teavituse alusega või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimisega.

3. Komisjon tagab, et tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on kogunud, käsitatakse konfidentsiaalsena.

4. Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks parandusmeetmed, sealhulgas tühistaks vajadusel teavituse.

Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 44 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Artikkel 33

Teavitatud asutuste töökohustused

1. Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas II lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega.

2. Vastavushindamistoiminguid tehakse tasakaalustatud viisil, ettevõtjaid liigselt koormamata. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse tootetehnoloogia keerukusastet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Seejuures järgivad nad siiski rangusastet ja kaitsetaset, mida nõutakse, et tagada pürotehnilise toote vastavus käesoleva direktiivi nõuetele.

3. Vastavushindamistoiminguid teostavad teavitatud asutused väljastavad registreerimisnumbreid, määrates kindlaks vastavushindamise läbinud pürotehnilised tooted ja nende tootjad, ning peavad nende pürotehniliste toodete registreerimisnumbrite registrit, millele nad on väljastanud sertifikaadi.

4. Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud I lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid või vastavaid harmoneeritud standardeid või muid tehnilisi spetsifikatsioone, nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta vastavustunnistust.

5. Kui teavitatud asutus avastab pärast sertifikaadi väljastamist vastavuse järelevalve käigus, et pürotehniline toode ei vasta enam nõuetele, nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi.

6. Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, teavitatud asutus kas piirab sertifikaati, peatab selle või tunnistab kehtetuks.

Artikkel 34

Teavitatud asutuste otsuste vaidlustamine

Liikmesriigid tagavad, et on olemas menetlus teavitatud asutuste otsuste vaidlustamiseks.

Artikkel 35

Teavitatud asutuste teabekohustus

1. Teavitatud asutus teavitab teavitavat asutust järgmisest:

a) sertifikaadi andmisest keeldumine, selle piiramine, peatamine või tühistamine;

b) teavituse sihtvaldkonda ja tingimusi mõjutavad asjaolud;

c) turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded vastavushindamistoimingute kohta;

d) nõudmise korral vastavushindamistoimingud, mida nad teavituse sihtvaldkonnas on teinud, ja muu tegevus, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt.

2. Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud sarnase vastavushindamistegevuse ja samade pürotehniliste toodetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja taotluse korral ka positiivsete vastavushindamistulemuste kohta.

Artikkel 36

Kogemuste vahetus

Komisjon korraldab kogemuste vahetuse liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate siseriiklike asutuste vahel.

Artikkel 37

Teavitatud asutuste töö koordineerimine

Komisjon tagab, et käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste tegevus põhineb asjakohasel koordineerimisel ja koostööl ning toimub teavitatud asutuste töörühma vormis.

Liikmesriigid tagavad nende poolt teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma töös otseselt või määratud esindajate vahendusel.

5. PEATÜKK

LIIDU TURUJÄRELEVALVE, LIIDU TURULE SISENEVATE PÜROTEHNILISTE TOODETE KONTROLL JA LIIDU KAITSEMENETLUSED

Artikkel 38

Liidu turujärelevalve ja liidu turule sisenevate pürotehniliste toodete kontroll

1. Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et pürotehnilisi tooteid võib turule lasta üksnes siis, kui need nõuetekohase säilitamise ning eesmärgipärase kasutamise korral ei ohusta inimeste tervist ega ohutust.

2. Pürotehniliste toodete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõiget 3 ja artikleid 16–29.

3. Liikmesriigid teavitavad igal aastal komisjoni oma turujärelevalve alasest tegevusest.

Artikkel 39

Menetlus toodete jaoks, mis kujutavad endast ohtu riiklikul tasandil

1. Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust uskuda, et mõni pürotehniline toode ohustab inimeste tervist või ohutust või muid käesoleva direktiiviga hõlmatud avaliku huvi kaitsega seotud aspekte, viivad nad asjaomase pürotehnilise toote hindamise läbi kõigist käesolevas direktiivis sätestatud asjaomastest nõuetest lähtudes. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega sel eesmärgil vajaduse korral koostööd.

Kui esimeses lõigus nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et pürotehniline toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, nõuavad nad viivitamata asjaomaselt ettevõtjalt, et see võtaks parandusmeetmeid pürotehnilise toote nimetatud nõuetega vastavusse viimiseks, kõrvaldaks selle turult või võtaks tagasi mõistliku aja jooksul, mille nad riski laadi arvestades määravad.

Turujärelevalveasutused teavitavad sellest asjaomast teavitatud asutust.

Käesoleva lõike teises lõigus osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

2. Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on ettevõtjalt nõudnud.

3. Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste, tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud pürotehniliste toodete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed.

4. Kui ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et keelata või piirata pürotehnilise toote kättesaadavaks tegemist nende riigisisesel turul, pürotehniline toode turult kõrvaldada või tagasi võtta.

Turujärelevalveasutused teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest.

5. Lõike 4 teises lõigus osutatud teave sisaldab kõiki olemasolevaid andmeid, eelkõige mittevastava pürotehnilise toote tuvastamiseks vajalikku teavet, pürotehnilise toote päritolu, väidetava mittevastavuse ja kaasneva riski laadi, riigisiseste meetmete laadi ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavuse põhjus on:

a) pürotehnilise toote mittevastavus käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, mis käsitlevad inimeste tervist ja ohutust või muid avaliku huvi kaitse aspekte; või

b) esinevad puudused artiklis 16 osutatud harmoneeritud standardites, mille alusel vastavust eeldatakse.

6. Liikmesriigid, kes ei ole käesoleva artikli kohase menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest seoses asjaomase pürotehnilise toote mittevastavusega ning juhul, kui nad ei ole nõus vastuvõetud riigisisese meetmega, esitavad oma vastuväited.

7. Kui kolme kuu jooksul lõike 4 teises lõigus osutatud teabe kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses menetluse algatanud liikmesriigi ajutise meetmega, loetakse meede põhjendatuks.

8. Liikmesriigid tagavad, et asjaomase pürotehnilise toote suhtes võetakse viivitamata asjakohased piiravad meetmed, näiteks pürotehnilise toote kõrvaldamine turult.

Artikkel 40

Liidu kaitsemenetlus

1. Kui artikli 39 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse lõppedes esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon on seisukohal, et nimetatud meetmed on vastuolus liidu õigusaktidega, alustab komisjon viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ning annab meetmele hinnangu. Hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu rakendusakti, milles sedastatakse, kas riigisisene meede on õigustatud või mitte.

Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata neile ja asjaomas(t)ele ettevõtja(te)le.

2. Kui leitakse, et riigisisene meede on õigustatud, võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada nõuetele mittevastava pürotehnilise toote kõrvaldamine oma turult, ja teavitavad sellest komisjoni. Kui leitakse, et riigisisene meede ei ole õigustatud, tühistab asjaomane liikmesriik selle meetme.

3. Kui leitakse, et riigisisene meede on õigustatud ning pürotehnilise toote mittevastavust põhjendatakse käesoleva direktiivi artikli 39 lõike 5 punktis b osutatud harmoneeritud standardites esinevate puudustega, kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artiklis 11 sätestatud menetlust.

Artikkel 41

Nõuetele vastavad tooted, mis kujutavad endast ohtu tervisele ja ohutusele

1. Kui liikmesriik leiab pärast artikli 39 lõike 1 kohast hindamist, et pürotehniline toode, mis vastab käesoleva direktiivi nõuetele, kujutab endast siiski ohtu inimeste tervisele või ohutusele või muudele avaliku huvi kaitse aspektidele, nõuab ta asjaomaselt ettevõtjalt, et see võtaks asjakohaseid meetmeid tagamaks, et selline pürotehniline toode ei kujutaks endast turule laskmisel enam ohtu, et ettevõtja kõrvaldaks selle turult või võtaks tagasi mõistliku aja jooksul, mille liikmesriik riski laadi arvestades määrab.

2. Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud pürotehniliste toodete suhtes võetakse parandusmeetmeid.

3. Liikmesriik teavitab sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike. Kõnealune teave peab sisaldama kõiki olemasolevaid andmeid, eelkõige mittevastava pürotehnilise toote tuvastamiseks vajalikku teavet, toote päritolu ja tarneahelat, kaasneva riski laadi ning võetud riigisiseste meetmete laadi ja kestust.

4. Komisjon alustab viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ning annab hinnangu võetud riigisisestele meetmetele. Nimetatud hinnangu tulemuste põhjal otsustab komisjon rakendusaktidega, kas riigisisesed meetmed on õigustatud või mitte, ning teeb vajaduse korral ettepaneku asjakohaste meetmete võtmiseks.

Esimeses lõigus nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 44 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud inimeste tervise ja ohutuse kaitsega, võtab komisjon kooskõlas artikli 44 lõikes 4 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

5. Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata neile ja asjaomas(t)ele ettevõtja(te)le.

Artikkel 42

Vormiline mittevastavus

1. Ilma et see piiraks artikli 39 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjakohaselt ettevõtjalt nõuete rikkumise lõpetamist pärast seda, kui ta on avastanud ühe järgmisest:

a) CE-vastavusmärgis on kinnitatud määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 30 või käesoleva direktiivi artiklit 20 rikkudes;

b) CE-vastavusmärgis ei ole kinnitatud;

c) teavitatud asutuse (kui kõnealune asutus on kaasatud tootmise kontrollietappi) identifitseerimisnumber on kinnitatud artikli 20 sätteid rikkudes või ei ole kinnitatud;

d) ELi vastavusdeklaratsiooni ei ole koostatud;

e) ELi vastavusdeklaratsioon ei ole koostatud õigesti;

f) tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik;

g) artikli 8 lõikes 6 või artikli 12 lõikes 3 nimetatud teave on puudu, vale või puudulik;

h) artiklis 8 või artiklis 12 sätestatud haldusnõuded ei ole täidetud.

2. Kui lõikes 1 osutatud rikkumine jätkub, võtab asjaomane liikmesriik asjakohaseid meetmeid, et piirata või keelata pürotehnilise toote turul kättesaadavaks tegemist, või tagab, et toode turult eemaldatakse või tagasi võetakse.

6. PEATÜKK

RAKENDAMISVOLITUSED

Artikkel 43

Rakendamisvolitused

Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks:

a) artikli 9 lõikes 1 osutatud ühtse numeratsioonisüsteemi ning artikli 33 lõikes 3 osutatud tegutsemiskorra;

b) tegutsemiskorra pürotehniliste toodetega seotud õnnetusi käsitlevate andmete regulaarseks kogumiseks ja ajakohastamiseks.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 44 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 44

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab pürotehniliste toodete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koosmõjus kõnealuse määruse artikliga 5.

5. Komisjon konsulteerib komiteega kõigis küsimustes, mille puhul on määruse (EL) nr 1025/2012 või muude liidu õigusaktide kohaselt nõutav konsulteerimine valdkondlike ekspertidega.

Komitee võib lisaks käsitleda kõiki muid käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi, mida võib kodukorra kohaselt tõstatada eesistuja või liikmesriigi esindaja.

7. PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 45

Karistused

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva direktiivi kohaselt võetud riigisiseste õigusaktide ettevõtjate poolse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende jõustamine. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest.

Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 46

Üleminekusätted

1. Liikmesriigid ei takista oma territooriumil selliste pürotehniliste toodete kättesaadavaks tegemist, mis vastavad direktiivi 2007/23/EÜ nõuetele ja mis lasti turule enne 1. juulit 2015.

2. F1-, F2- ja F3-kategooria ilutulestikele enne 4. juulit 2010 väljastatud riigisisesed load kehtivad loa väljastanud liikmesriigi territooriumil kuni aegumiskuupäevani või kuni 4. juulini 2017, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

3. Muudele pürotehnilistele toodetele, F4-kategooria ilutulestikele ja teatri pürotehnilistele toodetele enne 4. juulit 2013 väljastatud riigisisesed load kehtivad loa väljastanud liikmesriigi territooriumil kuni aegumiskuupäevani või kuni 4. juulini 2017, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

4. Erandina lõikest 3 on enne 4. juulit 2013 sõidukitele mõeldud pürotehnilistele toodetele, sealhulgas varuosadele, väljastatud riigisisesed load kehtivad kuni nende aegumiseni.

5. Direktiivi 2007/23/EÜ alusel välja antud sertifikaadid kehtivad käesoleva direktiivi alusel.

Artikkel 47

Riigisisesesse õigusesse ülevõtmine

1. Liikmesriigid võtavad artikli 3 punktide 7, 12, 13 ja 15–22, artikli 4 lõike 1, artikli 5, artikli 7 lõike 4, artikli 8 lõigete 2–9, artikli 9, artikli 10 lõike 2, artikli 11 lõigete 1 ja 3, artiklite 12–16, artiklite 18–29, artiklite 31–35, artikli 37, artikli 38 lõigete 1 ja 2, artiklite 39–42, artiklite 45 ja 46 ning I, II ja III lisa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need 30. juuniks 2015. Nad edastavad komisjonile viivitamata nimetatud meetmete teksti.

Nad kohaldavad neid meetmeid alates 1. juulist 2015.

2. Erandina lõikest 1 võtavad liikmesriigid I lisa punkti 4 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 3. oktoobriks 2013. Nad edastavad komisjonile viivitamata nimetatud meetmete teksti. Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 4. juulist 2013.

3. Kui liikmesriigid lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikme sriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ning vastava märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

Artikkel 48

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2007/23/EÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2015, ilma et see piiraks liikmesriike nende kohustuste täitmisel, mis on seotud riigisisesesse õigusesse ülevõtmise tähtaegadega ning IV lisa B osas esitatud direktiivi kohaldamise kuupäevadega.

Erandina käesoleva artikli esimesest lõigust tunnistatakse direktiivi 2007/23/EÜ I lisa punkt 4 kehtetuks alates 4. juulist 2013.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 49

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1, artiklit 2, artikli 3 punkte 1–6, 8–11 ja punkti 14, artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4, artiklit 6, artikli 7 lõikeid 1, 2 ja 3, artikli 8 lõiget 1, artikli 10 lõikeid 1, 3 ja 4, artikli 11, lõiget 2, artikleid 17, 30 ja 36, artikli 38 lõiget 3, artikleid 43 ja 44 ning IV ja V lisa kohaldatakse alates 1. juulist 2015.

Artikkel 50

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 12. juuni 2013 Euroopa Parlamendi nimel president M. SCHULZ Nõukogu nimel eesistuja L. CREIGHTON

(1) ELT C 181, 21.6.2012, lk 105.

(2) Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. juuni 2013. aasta otsus.

(3) ELT L 154, 14.6.2007, lk 1.

(4) Vt IV lisa A osa.

(5) ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

(6) ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

(7) EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20.

(8) EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13.

(9) EÜT L 46, 17.2.1997, lk 25.

(10) ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

(11) ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

(12) EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29.

(13) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(14) ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

I LISA OLULISED OHUTUSNÕUDED 1. Maksimaalse ohutuse ja usaldusväärsuse tagamiseks peavad kõik pürotehnilised tooted vastama tootja ette nähtud parameetritele. 2. Kõik pürotehnilised tooted tuleb kavandada ja toota selliselt, et neid oleks võimalik keskkonda võimalikult vähe mõjutava asjakohase protsessi abil ohutult kasutuselt kõrvaldada. 3. Kõik eesmärgipäraselt kasutatavad pürotehnilised tooted peavad nõuetekohaselt toimima. Kõik pürotehniliste toodetega tehtavad katsed peavad toimuma tegelikkusele vastavates oludes. Kui see ei ole võimalik laboratooriumis, peavad katsed toimuma keskkonnas, kus pürotehnilist toodet kasutama hakatakse. Vastavalt vajadusele tuleb silmas pidada ja katsetada allpool loetletud teavet ja omadusi: a) väliskujundus, konstruktsioon ja iseloomulikud omadused, sealhulgas üksikasjalik keemiline koostis (kasutatud ainete mass ja protsentuaalne osakaal) ning mõõtmed; b) pürotehnilise toote füüsiline ja keemiline stabiilsus kõigi tavaliste tõenäoliste keskkonnatingimuste korral; c) tundlikkus tavalise tõenäolise käitlemise ja transpordi suhtes; d) kõikide komponentide vastastikune sobivus, arvestades nende keemilist stabiilsust; e) pürotehnilise toote niiskuskindlus, kui pürotehniline toode on mõeldud kasutamiseks niiskes või märjas keskkonnas ja kui niiskus võib pürotehnilise toote ohutust või töökindlust kahjustada; f) vastupidavus madalatele ja kõrgetele temperatuuridele, kui pürotehniline toode on mõeldud säilitamiseks või kasutamiseks sellistel temperatuuridel ja ühe komponendi või pürotehnilise toote kui terviku jahtumine või kuumenemine võib kahjustada pürotehnilise toote ohutust või töökindlust; g) enneaegset või tahtmatut initsieerimist või süttimist takistavad ohutusabinõud; h) nõuetekohased juhised ja vajaduse korral märgised ohutu käitlemise, ladustamise, kasutamise (sealhulgas ohutud kaugused) ja kasutuselt kõrvaldamise kohta; i) pürotehnilise toote, selle pakendi või muude komponentide riknematus tavaliste prognoositavate ladustamistingimuste puhul; j) kõigi vajalike seadiste ja manuste spetsifikatsioonid ning pürotehnilise toote ohutuks tööks vajalikud kasutusjuhised. Pürotehnilised tooted peaksid transportimisel ja tavakäitlusel säilitama oma pürotehnilise koostise, kui tootja juhistes pole teisiti sätestatud. 4. Pürotehnilised tooted ei tohi sisaldada muud plahvatavat lõhkeainet kui must püssirohi ja valgusefektisegud, välja arvatud P1-, P2- ja T2-kategooria pürotehniliste toodete ja F4-kategooria ilutulestike puhul, mis vastavad järgmistele tingimustele: a) plahvatavat lõhkeainet ei ole võimalik pürotehnilisest tootest kergesti eraldada; b) P1-kategooria pürotehnilised tooted ei toimi plahvatavana või neil ei ole kavandatu ja toodetuna võimet initsieerida sekundaarset lõhkeainet; c) T2-, P2- ja F4-kategooria pürotehnilised tooted on kavandatud toimima mitte plahvatavana; kui need on kavandatud plahvatavana, siis ei ole neil kavandatu ja toodetuna võimet sekundaarset lõhkeainet initsieerida. 5. Pürotehniliste toodete erinevad rühmad peavad vastama vähemalt järgmistele nõuetele. A. Ilutulestikud 1. Tootja jagab ilutulestikud kategooriatesse vastavalt artiklile 6, lähtudes puhta lõhkeaine sisaldusest, ohutust kaugusest, müratasemest ja muust sarnasest. Märgisel tuleb selgelt osutada kategooriale. a) F1-kategooria ilutulestike puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused: i) ohutu kaugus on vähemalt 1 m. Kui see on asjakohane, võib ohutu kaugus olla siiski väiksem; ii) ohutul kaugusel mõõdetud maksimaalne müratase ei ületa 120 dB (A, imp) või muu sobiva meetodiga mõõdetud samaväärset mürataset; iii) F1-kategooriasse ei kuulu paugutid, paugutite komplektid, valgussähvatusega paugutid ja valgussähvatusega paugutite komplektid; iv) F1-kategooria viskepaugutid ei sisalda üle 2,5 mg hõbefulminaati. b) F2-kategooria ilutulestike puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused: i) ohutu kaugus on vähemalt 8 m. Kui see on asjakohane, võib ohutu kaugus olla siiski väiksem; ii) ohutul kaugusel mõõdetud maksimaalne müratase ei ületa 120 dB (A, imp) või muu sobiva mõõtmismeetodiga mõõdetud samaväärset mürataset. c) F3-kategooria ilutulestike puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused: i) ohutu kaugus on vähemalt 15 m. Kui see on asjakohane, võib ohutu kaugus olla siiski väiksem; ii) ohutul kaugusel mõõdetud maksimaalne müratase ei ületa 120 dB (A, imp) või muu sobiva mõõtmismeetodiga mõõdetud samaväärset mürataset. 2. Ilutulestikud võivad olla koostatud üksnes sellistest materjalidest, mille jäätmetest tingitud oht tervisele, varale ja keskkonnale on minimaalne. 3. Süüteviis peab olema selgelt nähtav või sellele tuleb osutada märgisel või juhistes. 4. Ilutulestikud ei tohi liikuda korrapäratul ega ettearvamatul viisil. 5. F1-, F2- ja F3-kategooria ilutulestikud peavad olema tahtmatu süttimise eest kaitstud kas kaitseümbrise, pakendi või pürotehnilise toote konstruktsiooniga. F4-kategooria ilutulestikud peavad olema tahtmatu süttimise eest kaitstud tootja poolt kindlaks määratud meetoditega. B. Muud pürotehnilised tooted 1. Pürotehnilised tooted peavad olema kavandatud nii, et nende tavatingimustel kasutamisel oleks oht inimtervisele, omandile ja keskkonnale minimaalne. 2. Süüteviis peab olema selgelt nähtav või sellele tuleb osutada märgisel või juhistes. 3. Pürotehnilised tooted peavad olema kavandatud nii, et nende tahtmatul süttimisel oleks jäätmetest tingitud oht inimtervisele, omandile ja keskkonnale minimaalne. 4. Kui see on asjakohane, peavad pürotehnilised esemed toimima nõuetekohaselt kuni tootja poolt ettenähtud kasutusaja lõppemiseni. C. Süüteseadised 1. Süüteseadiseid peab saama usaldusväärsel viisil initsieerida ning nende initsieerimisvõimsus peab olema piisav kõikide tavaliste prognoositavate kasutustingimuste puhul. 2. Süüteseadised peavad olema kaitstud elektrostaatilise laengu mahalaadimise vastu tavalistel prognoositavatel kasutus- ja ladustamistingimustel. 3. Elektrilised süüturid peavad olema kaitstud elektromagnetiliste väljade eest tavalistel prognoositavatel ladustamis- ja kasutustingimustel. 4. Kaitsmete kattekiht peab olema sobiva mehhaanilise tugevusega ning pakkuma lõhkeainest koosnevale sisule piisavat kaitset tavaliste prognoositavate mehhaaniliste mõjutuste korral. 5. Kaitsmete puhul peavad pürotehnilisel tootel olema esitatud põlemisaja parameetrid. 6. Pürotehnilisel tootel peavad olema esitatud elektriliste süüturite elektrilised omadused (näiteks plahvatust mittepõhjustav voolutugevus, takistus jms). 7. Arvestades elektriliste süüturite kasutusotstarvet, peavad nende juhtmed olema piisavalt isoleeritud ja mehhaaniliselt piisavalt vastupidavad, sealhulgas ka ühenduskohtades süüturiga.

II LISA VASTAVUSHINDAMISMENETLUSED MOODUL B: ELi tüübihindamine 1. ELi tüübihindamine on vastavushindamismenetluse osa, mille puhul teavitatud asutus hindab pürotehnilise toote konstruktsiooni ja kontrollib ning kinnitab, et pürotehnilise toote konstruktsioon vastab käesoleva direktiivi nõuetele, mida selle suhtes kohaldatakse. 2. ELi tüübihindamine on toote tehnilise kavandi vastavuse hindamine tehnilise dokumentatsiooni ja punktis 3 nimetatud täiendavate andmete kontrollimise teel ning kavandatud toodangut esindava valmistoote näidise hindamine (toote- ja konstruktsioonitüübi kombinatsioon). 3. Tootja esitab ELi tüübihindamisavalduse ühele tema valitud teavitatud asutusele. Taotlus sisaldab järgmist: a) tootja nimi ja aadress; b) kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele; c) tehniline dokumentatsioon. Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata toote vastavust käesoleva direktiiviga kohaldatavatele nõuetele ning sisaldab riski(de) nõuetekohast analüüsi ja hinnangut. Tehnilises dokumentatsioonis määratakse kindlaks kohaldatavad nõuded ja käsitletakse toote kavandamist, tootmist ja toimimist hindamiseks vajalikul määral. Tehniline dokumentatsioon sisaldab – kui see on asjakohane – vähemalt järgmisi elemente: i) pürotehnilise toote üldkirjeldus; ii) põhimõtteline kavand, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms skeemid; iii) nimetatud joonistest ja skeemidest ning pürotehnilise toote tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; iv) Euroopa Liidu Teatajas avaldatud täielikult või osaliselt kohaldatud harmoneeritud standardite loetelu ja, kui kõnealuseid harmoneeritud standardeid ei ole kohaldatud, nende lahenduste kirjeldused, mida on käesolevas direktiivis esitatud oluliste ohutusnõuete järgimiseks kasutatud, sealhulgas muude kohaldatud asjakohaste tehniliste spetsifikatsioonide loetelu. Kui harmoneeritud standardeid kohaldatakse osaliselt, täpsustatakse tehnilises dokumentatsioonis, milliseid osi on kohaldatud; v) konstruktsiooniarvutuste, sooritatud uuringute jms tulemused; vi) katseprotokollid; d) kavandatava toodangu näidised. Teavitatud asutus võib nõuda veel lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik; e) tõendusmaterjal konstruktsiooni nõuetele vastavuse kohta. Tõendusmaterjalis on nimetatud kõik kasutatud dokumendid, eelkõige juhul, kui asjaomaseid harmoneeritud standardeid ei ole täielikult kohaldatud. Vajaduse korral sisaldab tõendusmaterjal vastavalt muudele tehnilistele spetsifikatsioonidele tootja asjakohases laboris või tootja nimel või tema vastutusel mõnes teises katselaboris tehtud katsete tulemusi. 4. Teavitatud asutus teeb järgmisi toiminguid: pürotehnilise toote puhul: 4.1. kontrollib tehnilist dokumentatsiooni ja tõendusmaterjali, et hinnata toote vastavust konstruktsiooninõuetele; näidis(t)e puhul: 4.2. veendub, et näidis(ed) on valmistatud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile ja teeb kindlaks, millised elemendid on kavandatud vastavalt asjaomaste harmoneeritud standardite kohaldatavatele sätetele, ja millised elemendid on kavandatud vastavalt muude tehniliste spetsifikatsioonidele; 4.3. teeb või laseb teha asjakohased uuringud ja katsed, et kontrollida, kas juhul, kui tootja on otsustanud kohaldada asjaomastes harmoneeritud standardites pakutud lahendusi, on neid korrektselt kohaldatud; 4.4. teeb või laseb teha asjakohased uuringud ja katsed, et kontrollida, kas juhul, kui tootja ei ole kohaldanud asjaomastes harmoneeritud standardites pakutud lahendusi, vastavad tootja valitud lahendused, sealhulgas muudes kohaldatud asjakohastes tehnilistes spetsifikatsioonides pakutud lahendused, käesoleva direktiivi asjakohastele olulistele ohutusnõuetele; 4.5. lepib tootjaga kokku uuringute ja katsete tegemise koha suhtes. 5. Teavitatud asutus koostab hindamisaruande, kuhu on märgitud vastavalt punktile 4 tehtud toimingud ja nende tulemused. Ilma et see piiraks nende kohustusi teavitavate asutuste vastu, avalikustab teavitatud asutus nimetatud aruande sisu kas täielikult või osaliselt ainult tootja loal. 6. Kui tüüp vastab asjaomase pürotehnilise toote suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele, väljastab teavitatud asutus tootjale ELi tüübihindamistõendi. Nimetatud tõend sisaldab tootja nime ja aadressi, hindamise järeldusi, kehtivustingimusi (olemasolu korral) ja heakskiidetud tüübi identifitseerimiseks vajalikke andmeid. ELi tüübihindamistõendiga võib kaasas olla üks või mitu lisa. ELi tüübihindamistõend ja selle lisad sisaldavad kogu asjakohast teavet, mis võimaldab hinnata valmistatud pürotehniliste toodete vastavust kontrollitud tüübile ja teha korralist kontrolli. Kui tüüp ei vasta käesoleva direktiivi raames kohaldatavatele nõuetele, keeldub teavitatud asutus ELi tüübihindamistõendi väljaandmisest ning teatab sellest taotlejale, keeldumist üksikasjalikult põhjendades. 7. Teavitatud asutus hoiab end kursis üldtunnustatud tehnilises tasemes toimuvate muutustega, mis näitavad, et kinnitatud tüüp võib mitte enam vastata käesoleva direktiivi raames kohaldatavatele nõuetele, ning otsustab, kas sellised muutused nõuavad täiendavaid uuringuid. Kui uuringud on vajalikud, teatab teavitatud asutus sellest tootjale. Tootja teatab ELi tüübihindamistõenditega seotud tehnilist dokumentatsiooni haldavale teavitatud asutusele kõigist heakskiidetud tüübi muutmistest, mis võivad mõjutada pürotehnilise toote vastavust käesoleva direktiivi olulistele ohutusnõuetele või nimetatud tõendi kehtivuse tingimusi. Sellised muudatused tuleb täiendavalt heaks kiita ja vormistada esialgse ELi tüübihindamistõendi lisana. 8. Kõik teavitatud asutused teatavad oma teavitavatele asutustele ELi tüübihindamistõendi ja/või selle lisade väljastamisest või tühistamisest ja teevad teavitavatele asutustele regulaarselt või nende taotluse korral kättesaadavaks nimekirja nimetatud tõenditest ja/või nende lisadest, mille andmisest keelduti, mis peatati või mida piirati muul viisil. Kõik teavitatud asutused teatavad teistele teavitatud asutustele ELi tüübihindamistõenditest ja/või lisadest, mille andmisest keelduti, mis tühistati, peatati või mida piirati muul viisil, ning taotluse korral ka väljastatud nimetatud tõenditest ja/või nende lisadest. Komisjon, liikmesriigid ja teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada ELi tüübihindamistõendi ja/või selle lisade koopia. Komisjon ja liikmesriigid võivad taotluse korral saada tehnilise dokumentatsiooni ja teavitatud asutuse tehtud kontrollimiste tulemuste koopia. Teavitatud asutus säilitab ELi tüübikinnitustõendi, selle lisade ja täienduste ning tootja dokumentatsiooni sisaldava tehnilise toimiku koopiat kuni nimetatud tõendi kehtivusaja lõpuni. 9. Tootja säilitab riiklike asutuste jaoks kättesaadavana ELi tüübihindamistõendit, selle lisade ja täienduste koopiat koos tehnilise dokumentatsiooniga kümne aasta jooksul pärast pürotehnilise toote turule laskmist. MOODUL C2: Tüübivastavus, mis põhineb tootmise sisekontrollil ja juhuslike ajavahemike järel tehtud tootekontrollil 1. Tüübivastavus, mis põhineb tootmise sisekontrollil ja juhuslike ajavahemike järel tehtud tootekontrollil, on vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 2, 3 ja 4 sätestatud kohustusi ning tagab ja kinnitab, et asjaomased pürotehnilised tooted vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. 2. Tootmine Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsess ja selle kontroll tagaksid toodetud pürotehniliste toodete vastavuse ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. 3. Tootekontroll Tootja valitud teavitatud asutus teeb või laseb teha tootekontrolli selle asutuse poolt kindlaksmääratud juhuslike ajavahemike järel, et kontrollida pürotehnilise toote suhtes tehtud sisekontrolli kvaliteeti, võttes muu hulgas arvesse pürotehniliste toodete tehnoloogilist keerukust ja tootekoguseid. Enne turule laskmist kontrollib teavitatud asutus lõpptoodetest kohapeal võetud asjakohast valimit ja teeb harmoneeritud standardite asjaomastes osades kindlaksmääratud katsed ja/või nendega samaväärsed katsed, mis on ette nähtud muudes tehnilistes spetsifikatsioonides, et kontrollida pürotehnilise toote vastavust ELi tüübihindamistõendis märgitud tüübile ja käesoleva direktiivi asjaomastele nõuetele. Kui valimi kvaliteet ei ole vastuvõetaval tasemel, võtab asutus asjakohased meetmed. Rakendatav valimimeetod peaks kindlaks määrama, kas pürotehnilise toote valmistamisprotsess toimub selle nõuetelevastavuse tagamiseks ettenähtud piirides. Tootja kinnitab teavitatud asutuse vastutusel tootele selle valmistamisprotsessi käigus kõnealuse asutuse identifitseerimisnumbri. 4. CE-vastavusmärgis ja ELi vastavusdeklaratsioon 4.1. Tootja kinnitab käesoleva CE-vastavusmärgise igale pürotehnilisele tootele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi nõuetele. 4.2. Tootja koostab iga tootemudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümne aasta jooksul pärast pürotehnilise toote turule laskmist. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse pürotehniline toode, mille kohta see koostati. ELi vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste asutuste taotluse korral neile kättesaadavaks. MOODUL D: Tootmiskvaliteedi tagamisel põhinev tüübivastavus 1. Tootmiskvaliteedi tagamisel põhinev tüübivastavus on vastavushindamismenetluse osa, mille puhul tootja täidab punktides 2 ja 5 sätestatud kohustusi ja tagab ning kinnitab, et asjaomased pürotehnilised tooted vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. 2. Tootmine Tootjal on kehtestatud punkti 3 kohane heakskiidetud süsteem tootmiskvaliteedi tagamiseks, valmistoodete kontrollimiseks ja asjaomaste pürotehniliste toodete katsetamiseks ja tema suhtes kohaldatakse punkti 4 kohast jälgimist. 3. Kvaliteedisüsteem 3.1. Tootja esitab tema enda valitud registreeritud asutusele taotluse hinnata asjaomaste pürotehniliste toodete tarvis kehtestatud kvaliteedisüsteemi. Taotlus sisaldab järgmist: a) tootja nimi ja aadress; b) kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele; c) kogu asjasse puutuv teave kavandatud pürotehnilise eseme kategooria kohta; d) kvaliteedisüsteemiga seotud dokumentatsioon; e) tehniline dokumentatsioon kinnitatud tüübi kohta ja ELi tüübihindamistõendi koopia. 3.2. Kvaliteedisüsteem tagab, et pürotehnilised tooted vastavad ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi nõuetele, mida nende toodete suhtes kohaldatakse. Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted dokumenteeritakse süstemaatiliselt ja korrektselt kirjalike tegevussuuniste, menetluste ja juhistena. Kvaliteedisüsteemi käsitlev dokumentatsioon võimaldab kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete järjepidevat tõlgendamist. Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust järgmise kohta: a) kvaliteedialased eesmärgid ja toote kvaliteediga seotud organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna asjakohased kohustused ja volitused; b) asjakohased tootmise, kvaliteedi kontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid, menetlused ning süstemaatiliselt kasutatavad meetmed; c) enne tootmist, selle kestel ja pärast seda tehtavad uuringud ja katsed ning nende sagedus; d) kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, asjaomaste töötajate kvalifikatsiooniaruanded, jne ning e) toote nõutava kvaliteedi saavutamise ja kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise järelevalve vahendid. 3.3. Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus eeldab, et nendele nõuetele vastavad sellise kvaliteedisüsteemi elemendid, mis järgib asjakohasele harmoneeritud standardile vastavaid spetsifikatsioone. Lisaks kvaliteedisüsteemide-alastele kogemustele on auditirühmas vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootevaldkonna ja tootetehnoloogia hindamise kogemusi ning kes tunneb käesoleva direktiiviga kohaldatavaid nõudeid. Audit hõlmab hindamist tootja ettevõttes. Auditirühm vaatab läbi punkti 3.1 punktis e osutatud tehnilise dokumentatsiooni, et kontrollida, kas tootja on mõistnud käesoleva direktiiviga kohaldatavaid nõudeid ja on võimeline tegema vajalikke kontrollitoiminguid, et tagada pürotehniliste toodete vastavus kõnealustele nõuetele. Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab auditi järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust. 3.4. Tootja kohustub täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma seda süsteemi jätkuvalt nõuetekohase ja tõhusana. 3.5. Tootja teatab kvaliteedinõuded heaks kiitnud teavitatud asutusele igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast muudatusest. Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab jätkuvalt punktis 3.2 osutatud nõuetele või on vaja uut hindamist. Otsusest teatatakse tootjale. Teade sisaldab auditi järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust. 4. Teavitatud asutuse vastutusel toimuv jälgimine. 4.1. Jälgimise eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. 4.2. Tootja tagab teavitatud asutusele juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige: a) kvaliteedisüsteemiga seotud dokumentatsiooni; b) kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne. 4.3. Teavitatud asutus viib läbi korralisi auditeid tagamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ja esitab tootjale auditiaruande. 4.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ootamatuid kontrollkäike. Sellistel kontrollkäikudel võib teavitatud asutus vajaduse korral teha või lasta teha toote katseid, et kontrollida, kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja juhul, kui tehti katseid, ka katseprotokolli. 5. CE-vastavusmärgis ja ELi vastavusdeklaratsioon 5.1. Tootja kinnitab CE-vastavusmärgise ja punktis 3.1 osutatud teavitatud asutuse vastutusel selle asutuse identifitseerimisnumbri igale üksikule pürotehnilisele tootele, mis vastab ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi raames kohaldatavatele nõuetele. 5.2. Tootja koostab iga tootemudeli kohta kirjaliku ELi vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümne aasta jooksul pärast pürotehnilise toote turule laskmist. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse pürotehniline toode, mille kohta see koostati. ELi vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste asutuste taotluse korral neile kättesaadavaks. 6. Tootja hoiab riiklike asutuste jaoks kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast pürotehnilise toote turule laskmist: a) punktis 3.1 osutatud dokumentatsiooni; b) teabe punktis 3.5 osutatud muudatuse kohta heakskiidetud kujul; c) punktis 3.5 ning punktides 4.3 ja 4.4 osutatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. 7. Kõik teavitatud asutused teatavad oma teavitavatele asutustele igast kvaliteedisüsteemi kinnitamisest või kinnituse tühistamisest ja teevad teavitavatele asutustele korraliselt või nende taotluse korral kättesaadavaks nimekirja juhtumitest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei kinnitatud, kinnitus peatati või seda piirati muul viisil. Kõik teavitatud asutused teatavad teistele teavitatud asutustele nendest juhtumitest, mil kvaliteedisüsteemi kas ei kinnitatud, kinnitus peatati, tühistati v