Nõukogu otsus,

22. detsember 2003,

millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste V osa kolmandat lõiku (taotluste läbivaatamise põhikriteeriumid)

(2004/14/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 789/2001, millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule, [1]

võttes arvesse Itaalia Vabariigi algatust

ning arvestades järgmist:

(1) Tampere, Laekeni, Sevilla ja Thessaloniki Euroopa Ülemkogud on kutsunud liikmesriike üles ühist viisapoliitikat edasi arendama ning tõhustama nende kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste piirkondlikku koostööd.

(2) Ebaseaduslikku sisserännet puudutavate andmete analüüs on näidanud, et just lühiajalisi viisasid (turism, äritegevus, õpingud, ärialased või perekondlikud külastused) kasutatakse kõige rohkem eesmärgiga regulaarselt Schengeni konventsiooni osaliste territooriumile siseneda ning viisa kehtivusaja lõppedes ebaseaduslikult riiki edasi jääda.

(3) Sisserändeohu hindamiseks on vaja veelgi tõhustada konsulaaresinduste piirkondlikku koostööd, et teha kindlaks, milliseid täiendavaid ja/või lisadokumente oleks vaja viisade väljastamiseks, ning et võtta kasutusele ühismehhanismid vale- või võltsdokumentide tõhusamaks avastamiseks.

(4) Erinevate tegurite hulgas, millel sisserändeohu hindamine põhinema peab, on olulise tähtsusega ka diplomaatilise või konsulaaresinduse poolt viisataotlejaga läbiviidava intervjuu tulemused.

(5) Diplomaatilistel ja konsulaaresindustel peaks seega olema võimalik tõhusamalt rakendada oma volitusi sisserändeohu hindamisel.

(6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis'l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta võtab selle üle oma siseriiklikku õigusesse.

(7) Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendust lepingu tähenduses, mis on sõlmitud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nende kahe riigi ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, [2] mis kuuluvad selle lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ [3] artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

(8) Käesolev otsus on nende Schengeni acquis' sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 19. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes; [4] seetõttu ei osale Ühendkuningriik selle vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(9) Käesolev otsus on nende Schengeni acquis' sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes; [5] seetõttu ei osale Iirimaa selle vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(10) Käesolev otsus on Schengeni acquis' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühiste konsulaarjuhiste V osa kolmandat lõiku (taotluste läbivaatamise põhikriteeriumid) muudetakse järgmiselt:

"Diplomaatiline või konsulaaresindus kannab sisserändeohu olemasolu hinnates täit vastutust. Viisataotluste läbivaatamise eesmärk on leida need taotlejad, kes püüavad liikmesriikidesse sisse rännata ja sinna elama asuda, tuues ettekäändeks selliseid põhjusi nagu turism, äritegevus, õpingud, ärialased või perekondlikud külastused. Seepärast tuleb "riskikategooriate", st töötute isikute, korrapärase sissetulekuta isikute jne puhul olla eriti valvas. Samal põhjusel on eriti oluline ka taotlejaga reisi eesmärgi kindlakstegemiseks läbiviidav intervjuu. Võib nõuda ka lisadokumente, mille iseloom tuleks võimalusel kokku leppida konsulaaresinduste piirkondliku koostöö raames. Diplomaatiline või konsulaaresindus peab konsulaaresinduste piirkondlikule koostööle toetuma ka selleks, et tuvastada tõhusamalt viisa taotlemisel tõendusmaterjalidena esitatavaid vale- või võltsdokumentide. Kui tekib kahtlusi esitatud dokumentide ja tõendusmaterjali ehtsuses, sealhulgas kahtlus sisu õigsuse või intervjuul väidetu usaldusväärsuse kohta, keeldub diplomaatiline või konsulaaresindus viisa andmisest."

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev otsus on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2003

Nõukogu nimel

eesistuja

A. Matteoli

[1] EÜT L 116, 26.4.2001, lk 2.

[2] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[3] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[4] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[5] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

--------------------------------------------------