LISA

„CATALUÑA“/„CATALUNYA“

PDO-ES-A1549-AM03

Taotluse esitamise kuupäev: 14.11.2016

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSE TAOTLUS

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1. Tootmispiirkonna laiendamine

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 4 (Geograafilise piirkonna määratlus) ja koonddokumendi punkti 6 (Määratletud piirkond).

See tehakse vastusena taotlustele laienemisega hõlmatud omavalitsuste viinamarjakasvatajatelt ja veinitootjatelt, kes on aastaid tootnud tõendatud kvaliteediga veine samas piirkonnas, kliimatingimustel ja ajaloolises kontekstis kui ülejäänud omavalitsused, mis kuulusid tootmispiirkonda päritolunimetuse kinnitamisel.

Seda on tõendatud sel eesmärgil tellitud tehnilises analüüsis (Estudio de aptitud del territorio de Catalunya para el cultivo de la vid, según factores edafoclimáticos e históricos. Propuesta de sectorización de la DO CATALUNYA [Uuring Kataloonia maa sobivusest viinamarjakasvatuseks: pinnase, kliima ja ajalooga seotud aspektid. KPN „CATALUÑA“/„CATALUNYA“ sektorite jaotuse ettepanek], Limonium, 2014). Kõnealuse analüüsi kohaselt tagatakse hiljuti liidetud omavalitsuste pinnase omaduste (koostis, tekstuur ja struktuur), seda mõjutavate klimaatiliste tingimustega (temperatuur, sademed, päikesevalgus, temperatuurivahemik, koguaurumine/veepuudus ja pakane) ning samaväärse inimfaktoriga (ajalugu ja kultuur), et toodetud veinide organoleptiline profiil on identne kõigi tootekategooriate tootespetsifikatsioonis määratletuga.

Laienemine hõlmab 74 omavalitsust:

Aguilar de Segarra

Albagés, l’

Albons

Alfarràs

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Badalona

Baronia de Rialb, la

Bellcaire d’Empordà

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bovera

Bruc, el

Cabacés

Cabrera de Mar

Calella

Canonja, la

Capafons

Cardedeu

Castellolí

Conca de Dalt

Corçà

Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Febró, la

Franqueses del Vallès

Gaià

Gimenells i el Pla de la Font

Granollers

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Juncosa

Llardecans

Lliçà d’Amunt

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Marçà

Massoteres

Mataró

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Os de Balaguer

Pla del Penedès, el

Pobla de Segur, la

Prades

Salàs de Pallars

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Martí Vell

Sant Pol de Mar

Sentmenat

Siurana d’Empordà

Sort

Tallada d’Empordà

Tivissa

Tordera

Torrefarrera

Tortellà

Ullà

Vallgorguina

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Ventalló

Vilademuls

Vilamalla

Vilanova de Prades

Vilassar de Mar

Vilopriu

Vinyols i els Arcs

2.2. Väiksem happesus

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2.1.3 (Füüsikalised ja keemilised omadused) ning koonddokumendi punkti 4 (Veini(de) kirjeldus).

Viinhappe kogust vähendati, kuna viimaste saakide puhul on veinitootjatel olnud järjest raskem kindlaksmääratud taset saavutada. Vaatamata organoleptilisel hindamisel saavutatud headele tulemustele ei läbinud tooted tihtipeale analüütilisi kontrolle. Seetõttu otsustati vähendada minimaalset üldhappesust ELi eeskirjades kehtestatud väärtuseni.

Nii vähendati kolme tootekategooria (veini värvist sõltumata) minimaalset üldhappesust (viinhappena väljendatud) 3,5 g/l-le.

2.3. Veini ja poolvahuveini tootekategooriate alkoholisisalduse piirangute muutmine

Tegeliku alkoholisisalduse piirangu kaotamine on omakorda seotud eelmise punktiga. Kuna kliima iga aastaga soojeneb ja kuiveneb, siis üldhappesus väheneb, ning veinide, eriti punaste veinide alkoholisisaldus suureneb.

Ehkki esmapilgul võib ühe väärtuse ülempiiri kaotamine ja teise väärtuse piirangu vähendamine näida ebatavalisena, taotletakse neid muudatusi samasse kategooriasse kuuluvate, kuid erinevate tooteliikide puhul.

Tänapäeval on kestade ja seemnete hea fenoolne küpsus pikaajaliseks säilitamiseks mõeldud veinide vajaliku kvaliteedi saavutamiseks vältimatu. Hästi on teada asjaolu, et fenoolne küpsus jääb „suhkruküpsusest“ (st virde suhkru ja happe suhtest) tihti tahapoole. Tulenedes kliimamuutustest, mida teadusringkondades nüüd enam ei vaidlustata, suureneb „suhkuküpsuse“ ja fenoolse küpsuse vaheline erinevus järjest enam. Seetõttu on viinamarjade suhkrusisaldus suur juba saagikoristusel, mistõttu on valmistatava veini alkoholisisaldus suurem.

Noorte veinide ja poolvahuveinide puhul on eelistus aga vähehaaval nihkunud madalama alkoholisisalduse suunas. Kuna noorte veinide tootmiseks ei pea marjakesti pikaajaliselt leotama, ei ole madal fenoolne küpsus nii määrava tähtsusega kui pikaajaliseks säilitamiseks mõeldud veinide puhul.

Seega:

— jäetakse välja maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (viisteist mahuprotsenti) (muudetakse tootespetsifikaadi punkti 2.1.1, kuid muudatus ei mõjuta koonddokumenti);

— kohaldatakse ELi õigusnormidega sätestatud maksimaalset kogualkoholisisaldust (mahuprotsentides) (muudetakse tootespetsifikaadi punkti 2.1 ja koonddokumendi punkti 4);

— märgistust xispejant kasutavate valgete, roosade ja punaste veinide minimaalset tegelikku alkoholisisaldust (mahuprotsentides) vähendatakse 4,5 %-le (muudetakse tootespetsifikaadi punkti 2.1.1 ja koonddokumendi punkti 4);

— vähendatakse poolvahuveinide minimaalset tegelikku ja kogualkoholisisaldust (muudetakse tootespetsifikaadi punkti 2.1.2 ja koonddokumendi punkti 4).

2.4. Märgistuse Xispejant kasutuselevõtt

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 8.3 (Toodete esitlusviis ja märgistamine) ning koonddokumendi punkti 9 (Olulised lisatingimused). Tootespetsifikaadi punkti 2.2.1 ja koonddokumendi punkti 4 kantakse organoleptiline kirjeldus.

Märgistus xispejant on mõeldud kasutamiseks mõnede väikese alkoholisisaldusega noorte veinide märgistamiseks. Eesmärgiks on meelitada uusi kliente, eelistatavalt 20.–30. aastaste vanuserühmast (kes kahtlemata vastutavad veinijoomise traditsiooni jätkamise eest tulevikus).

Märgistust kasutatakse väiksema alkoholisisaldusega toote puhul, mis sisaldab jääksuhkruid ja väikeses koguses looduslikult tekkinud süsihappegaasi („xispejant“ tähendab katalaani keeles „terav“). Seetõttu on need veinid kättesaadavad ja lihtsasti joodavad, olles ideaalsed esmatarbijale, kelle eelistused muutuvad hiljem mitmetahulisemaks ja kes liiguvad edasi teiste, tõsisemate ja keerukamate veinide suunas.

Kataloonia ühiskonnal on ajalooline ja kultuuriline side looduslikult tekkinud süsihappegaasiga veinidega, selle kinnituseks on asjaolu, et tootespetsifikaat juba hõlmab poolvahuveinide kategooriat, ning et Kataloonias on oluline vahuveinitööstus, mille juured ulatuvad üheksateistkümnenda sajandi esimesse poolde.

2.5. Vaatide mahu suurendamine

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2 (Toote kirjeldus) veine, mis on märgistatud sõnadega „Barrica“ (vaat) või „Roble“ (tamm). See ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Vaatide mahtu suurendatakse praegu kehtivalt 330-liitriselt ülemmääralt 600 liitrile, mis on suurim mahutavus, mille puhul võib Hispaanias praegu kehtivate eeskirjade kohaselt kasutada märgistamisel ja esitlusel sõnu „Barrica“ ja „Roble“, et kirjeldada toodete „Cataluña“/„Catalunya“ (KPN) valmistusviisi.

Tootespetsifikaadis praegu kehtestatud mahu ülempiir (330 liitrit) on takistuseks veini „Cataluña“/„Catalunya“ (KPN) veinitootjate konkureerimisele teiste päritolunimetustega. Hoiukulu veiniliitri kohta on praeguse mahu ülemmääraga vaatide puhul suurem kui 600-liitriste vaatide puhul.

Lisaks liigub turusuundumus selliste veinide eelistamisele, mida vaadi puit on vähem mõjutanud. Vaatide mahu suurendamine vähendab nende sisepinna ja vaadis hoitava veinikoguse suhet, misläbi vähenevad ka puidu poolt veiniliitrile antavad aroomid ja parkained.

2.6. Istutustihedust käsitlevate eeskirjade väljajätmine

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 3 (Viinamarjakasvatuse ja veinivalmistuse konkreetsed tavad) ning koonddokumendi punkti 5 (Veinivalmistustavad).

Siiani on olnud istutustiheduseks 1 800–4 500 veinipuud hektari kohta. Ollakse aga seisukohal, et tootespetsifikaadis kehtestatud saagikus on piisavat kontrollitav, mistõttu tuleks istutustihedust käsitlevad eeskirjad välja jätta.

2.7. Maksimaalne üldalkoholisisaldus

See muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2.1 ja koonddokumendi punkti 4 (Veini(de) kirjeldus).

Kõigi konkreetselt väljendamata väärtuste puhul tuleb kinni pidada seadusega kehtestatud piiridest ja eri veinikategooriate kirjeldused hõlmavad üldisi avaldusi, millega kinnitatakse ELi õigusnormidega sätestatud piirmäärade kehtivust.

KOONDDOKUMENT

1. Registreeritud nimetus

„Cataluña“

„Catalunya“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

3. Liköörvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

VEIN – Valged

Kõnealused veinid on kaasaegsed ja uuenduslikud. Värv varieerub roheka varjundiga kahvatukollasest intensiivsete kuldsete toonideni. Veinide lõhna intensiivsus ulatub keskmisest suureni ning veinid on viinamarjasaagist sõltuvalt enam-vähem struktureeritud. Veinide happesus on mõõdukas ja alkoholisisaldus hea, pannes jooja soovima järgmist lonksu. Nooremate veinide puhul domineerib õie- ja/või puuviljaaroom ning puitvaadis kauem hoitud küpsete veinide puhul vanilje- ja isegi röstihõnguline järelaroom. Noored veinid on kerged ja värsked, vanemad aga täidlasemad, sisaldades noote vaatidest, milles neid on hoitud.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus: kohaldatakse ELi õigusnormidega sätestatud ülempiire.

Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 mg/l kui suhkrusisaldus on väiksem kui 5 g/l ja 250 mg/l kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

VEINID – Roosad

Kõnealused veinid on kaasaegsed ja uuenduslikud. Värv varieerub lillaka helgiga erepunasest keskmiselt oranžide ja sibulakoore toonideni. Veinide lõhna intensiivsus ulatub keskmisest suureni ning veinid on viinamarjasaagist sõltuvalt enam-vähem struktureeritud. Veinide alkoholisisaldus on hea, pannes jooja soovima järgmist lonksu. Veinid on kerged, värsked ja tasakaalus.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus: kohaldatakse ELi õigusnormidega sätestatud ülempiire.

Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 mg/l kui suhkrusisaldus on väiksem kui 5 g/l ja 250 mg/l kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 10,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

VEINID – Punased

Vanusest sõltuvalt varieerub värv intensiivsest kirsivärvist kahvatu rubiinpunaseni, milles on terake ookrit. Veinide lõhna intensiivsus ulatub keskmisest suureni, kusjuures veinide struktuur sõltub viinapuu saagikusest. Veinide happesus on mõõdukas ja alkoholisisaldus hea, pannes jooja soovima järgmist lonksu. Noored veinid on kerged ja tulvil maitset, kusjuures kääritamine ja/või hoidmine puitvaatides aitab toota ümara ja pikema maitsega veine, mis on mahedad, kuid struktureeritud.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus: kohaldatakse ELi õigusnormidega sätestatud ülempiire.

Lenduvate hapete sisaldus võib ületada 1 mEq/l iga 11 % ületava alkoholisisalduse kraadi ja vanuse aasta kohta, olles kuni 20 mEq/l.

Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 150 mg/l kui suhkrusisaldus on väiksem kui 5 g/l ja 200 mg/l kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 11,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

VEIN – Madala alkoholisisaldusega valged, roosad ja punased (xispejant)

Vt valgete, roosade ja punaste veinide kirjeldus eespool.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus: kohaldatakse ELi õigusnormidega sätestatud ülempiire.

Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: valgete ja roosade puhul 200 mg/l ning punaste puhul 150 mg/l kui suhkrusisaldus on väiksem kui 5 g/l; valgete ja roosade puhul 250 mg/l ning punaste puhul 200 mg/l kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 4,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Poolvahuvein

Omadused peavad olema samad, mida on kirjeldatud eelnenud lõikudes vastavat värvi veinide kohta, kuid lisanduvad mullid. Veinid on tasakaalus ja värsked ning kergelt kihiseva tundega süsihappegaasi vabanemise tõttu.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus: kohaldatakse ELi õigusnormidega sätestatud ülempiire.

Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: valgete ja roosade puhul 200 mg/l ning punaste puhul 150 mg/l kui suhkrusisaldus on väiksem kui 5 g/l; valgete ja roosade puhul 250 mg/l ning punaste puhul 200 mg/l kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 7 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Liköörveinid

Liköörveinide värv varieerub läbipaistmatutest intensiivsetest värvidest enamarenenud toonideni, mida kirjeldati valgete ja punaste veinide juures, saavutades vanusest sõltuvalt isegi merevaigukarva varjundeid. Veinid on kergelt mahedad, kusjuures puitvaatides pikalt hoidmata veinide aroom on puuviljasem ning küpsemaid veine iseloomustab aldehüüdi ja pähklite maitse. Veinid on mahedad, täidlased ja püsivad.

Maksimaalne üldalkoholisisaldus: kohaldatakse ELi õigusnormidega sätestatud ülempiire.

Lenduvate hapete sisaldus võib ületada 1 mEq/l iga 11 % ületava alkoholisisalduse kraadi ja vanuse aasta kohta, olles kuni 20 mEq/l.

Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 150 mg/l kui suhkrusisaldus on väiksem kui 5 g/l ja 200 mg/l kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 15 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Asjaomane veinivalmistustava

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Viinamarjad tuleb korjata äärmiselt ettevaatlikult. Käesoleva KPNiga hõlmatud veine võib toota vaid tervetest viinamarjadest, mis on piisavalt küpsed, et valmistada veine, mille väikseim naturaalne alkoholisisaldus on vastavalt ELi õigusnormidega nõutule CII tsoonis 9,5 mahuprotsenti või rohkem ja CIII tsoonis 10 mahuprotsenti või rohkem.

Virde või veini pressimiseks ja marjakestadest eraldamiseks rakendatakse sobivat survet, tagades et 100 kg korjatud marjadest ei valmistataks üle 70 liitri veini.

b. Maksimaalne saagikus

Valged sordid

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Valged sordid

84 hektoliitrit hektari kohta

Punased sordid

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Punased sordid

70 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud piirkond

Abrera

Agramunt: endine liidetud piirkond Montclar

Aguilar de Segarra

Agullana

Aiguamúrcia

Albagés, l’

Albi, l’

Albiol, l’

Albons

Aleixar, l’

Alfarràs

Alcarràs: katastriüksuse 6 maatükid 9022, 9017 ja 9005 ning katastriüksuse 15 maatükid 3, 57, 9001, 9003, 9004, 9007 ja 9027

Albinyana

Alcover

Alella

Alforja

Algerri

Alió

Almacelles: katastriüksuse 5 maatükid 25, 180, 193 ja 196

Almenar

Almoster

Alòs de Balaguer

Alpicat

Altafulla

Ametlla de Mar, l’

Almetlla de Segarra, l’

Arbeca

Arboç, l’

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Argentera, l’

Argentona

Arnes

Artés

Artesa de Segre

Ascó

Avinyó

Avinyonet de Penedès

Avinyonet de Puigventós

Badalona

Balaguer

Balsareny

Banyeres del Penedès

Barbera de la Conca

Barcelona: katastriüksuse 1 maatükk 1

Baronia de Rialb

Batea

Begues

Begur

Belianes

Bellaguarda

Bellcaire d’Empordà

Bellmunt del Priorat

Bellprat

Bellvei

Benissanet

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bisbal del Penedès, la

Bisbal de Falset, la

Biure

Blancafort

Boadella i les Escaules Bonastre

Borges Blanques, las: katastriüksuse 9 maatükid 30 ja 96; katastriüksuse 21 maatükid 114, 165 ja 167 ning katastriüksuse 22 maatükid 118, 119 ja 120

Borges del Camp, les

Bot

Botarell

Bovera

Bràfim

Bruc, el

Cabacés

Cabanes

Cabanyes, les

Cabassers

Cabra del Camp

Cabrera d’Igualada

Cabrera de Mar

Cabrils

Cadaqués

Calafell

Calders

Caldes de Montbui: katastriüksuse 1 maatükki 57 ja katastriüksuse 2 maatükk 12

Calella

Callús

Calonge

Cambrils

Canonja, la

Canovelles

Cantallops

Canyelles

Capafons

Capellades

Capçanes

Capmany

Cardedeu

Cardona

Carme

Caseres

Castell-Platja d’Aro

Castell de Mur: liidetud piirkonnad Cellers ja Guardia de Tremp

Castellbisbal

Castellet i la Gornal

Castellfollit del Boix

Castellgalí

Castellnou de Bages

Castelló de Farfanya

Castellolí

Castellvell del Camp

Castellví de la Marca

Castellví de Rosanes

Catllar, el

Cervelló

Cervià de les Garrigues

Cistella

Ciutadilla

Colera

Collbató

Colldejou

Conca de Dalt

Conesa

Constantí

Copons

Corbera de Llobregat

Corçà

Corbera d’Ebre

Cornudella de Montsant

Creixell

Cruïlles; Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Cubells: katastriüksuse 90 maatükk 7

Cubelles

Cunit

Darnius

Duesaigües

Esparraguera

Espluga Calba, l’

Espluga de Francolí, l’

Espolla

Falset

Fatarella, la

Febró, la

Figuera, la

Figueres

Figuerola del Camp

Flix

Floresta, la

Fogars de Montclús

Fonollosa

Font-rubí

Foradada

Forallac

Forés

Franqueses del Vallès

Fulleda

Gaià

Gandesa

Garcia

Garidells, els

Garriguella

Gavet de la Conca ja selle liidetud piirkonnad Sant Cristofol de la Vall, Sant Martí de Barcedana ja Sant Miquel de la Vall

Gelida

Gimenells i el Pla de la Font

Ginestar

Granada, la

Granollers

Granyanella

Granyena de Segarra

Gratallops

Guiamets, els

Guimerà

Horta de Sant Joan

Hostalets de Pierola, els

Igualada

Isona i Conca Dellà ja selle liidetud piirkonnad Conques, Figuerola d’Orcau, Orcau- Basturs ja Sant Romà d’Abella

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Jonquera, la

Jorba

Juncosa

Juneda: katastriüksuse 5 maatükk 487, katastriüksuse 12 maatükid 14, 15, 16, 33, 34 ja 37 ning katastriüksuse 13 maatükid 3, 4 ja 5

Llacuna, la

Llançà

Llardecans

Lleida: liidetud piirkonnad Raimat ja Sucs

Llers

Lliçà d’Amunt

Llimiana

Lloar, el

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Maldà

Manresa

Marçà

Margalef

Marsà

Martorell

Martorelles

Masarac

Masllorenç

Masnou, el

Masó, la

Maspujols

Masquefa

Masroig, el

Massoteres

Mataró

Mediona

Menàrguens

Milà, el

Miravet

Molar, el

Mollet de Peralada

Montgat

Monistrol de Calders

Montblanc

Montbrió del Camp

Montferri

Montmell, el

Montoliu de Segarra

Montornès de Segarra

Montornès del Vallès

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova

Morell

Morera de Montsant, la, ja selle liidetud piirkond Scala-dei

Mura

Nalec

Navarcles

Navàs

Nou de Gaiá, la

Nulles

Òdena

Olèrdola

Olesa de Bonesvalls

Olivella

Omells de na Gaia, els

Omellons, els

Orpí

Òrrius

Os de Balaguer

Pacs del Penedès

Palafrugell

Palamós

Palau-sator

Palau-saverdera

Pallaresos, els

Palma d’Ebre, la

Pals

Pau

Pedret i Marzà

Penelles

Perafort

Peralada

Perelló, el

Piera

Pinell de Brai, el

Pira

Pla de la Font, el

Pla de Santa Maria, el

Pla del Penedès, el

Pla del Penedès

Pobla de Cérvoles, la

Pobla de Claramunt, la

Pobla de Mafumet, la

Pobla de Massaluca, la

Pobla de Montornès, la

Pobla de Segur

Poboleda

Pont d’Armentera, el

Pont de Molins,

Pont de Vilomara i Rocafort, el

Pontons

Porrera

Port de la Selva, el

Portbou

Pradell de la Teixeta, el

Prades

Prat del Compte

Preixana

Preixens

Premià de Dalt

Premià de Mar

Puigdàlber

Puigpelat

Querol

Rabós

Rajadell

Rasquera

Regencós

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

Riera de Gaià, la

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Riumors

Roca del Vallès, la

Roda de Barà

Rodonyà

Rocafort de Queralt

Roses

Rourell, el

Sabadell: Can Gambús, kahehektariline maatükk katastritunnusega 28003001 DG2020A

Salàs de Pallars

Sallent

Salomó

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Climent Sescebes

Sant Cugat de Sesgarrigues

Sant Esteve Sesrovires

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Fost de Campsentelles

Sant Fruitós de Bages

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jaume dels Domenys

Sant Joan de Vilatorrada

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Llorens d’Hortons

Sant Martí de Riucorb

Sant Martí de Tous

Sant Martí Sarroca

Sant Martí Vell

Sant Mateu de Bages

Sant Pere de Ribes

Sant Pere de Riudebitlles

Sant Pol de Mar

Sant Quintí de Mediona

Sant Sadurní d’Anoia

Sant Salvador de Guardiola

Santa Cristina d’Aro

Santa Margarida i els Monjos

Santa Maria de Miralles

Santa Maria d’Oló

Santa Oliva

Santa Fe del Penedès

Santa Maria de Martorelles

Santa Margarida de Montbui

Santpedor

Sarral

Secuita, la

Selva del Camp, la

Selva de Mar, la

Senan

Sentmenat

Sitges

Siurana d’Empordà

Solivella

Sort

Subirats

Súria

Talamanca

Talarn

Tallada d’Empordà

Tarragona

Tàrrega

Tarrés

Teià

Terrades

Tiana

Tivissa

Tordera

Torrebesses: katastriüksuse 6 maatükid 247 ja 283

Torre de Claramunt, la

Torre de Fontaubella, la

Torre de l’Espanyol, la

Torredembarra

Torrefarrera

Torrelavit

Torrelles de Foix

Torrent

Torroella de Montgrí

Torroja del Priorat

Tortellà

Tremp (varasem omavalitsusüksus) ja selle liidetud piirkonnad Gurb, Palau de Noguera, Puigcercós, Suterranya ja Vilamitjana

Ullà

Ulldemolins

Vallbona de les Monges

Vallbona d’Anoia

Vallclara

Vallfogona de Riucorb

Vallgorguina

Vallirana

Vall-llobrega

Vallromanes

Valls

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Vallmoll

Vendrell, el

Ventalló

Verdú

Vespella

Vilademuls

Vila-rodona

Vilafant

Vilafranca del Penedès

Vilagrassa: katastriüksuse 4 maatükk 92

Vilajuïga

Vilalba dels Arcs

Vilallonga del Camp

Vilamalla

Vilamaniscle

Vilanant

Vilanova del Camí

Vilanova d’Escornalbou

Vilanova de Prades

Vilanova i la Geltrú

Vilanova del Vallès

Vila-seca

Vilassar de Dalt

Vilassar de Mar

Vilabella

Vilaverd

Vilella Alta, la

Vilella Baixa, la

Vilosell, el

Vilobí del Penedès

Vilopriu

Vimbodí

Vinaixa

Vinebre

Vinyols i els Ares

7. Peamised veiniviinamarjasordid

PARELLADA – MONTONEC

PARELLADA – MONTONEGA

XAREL LO – PANSAL

XAREL LO – PANSA BLANCA

XAREL LO – CARTOIXA

GARNACHA TINTA – LLADONER

8. Seos(t)e kirjeldus

Veinid

Vahemere märkimisväärne mõju aitab toota mahedaid, tihedaid veine, mille happesus on suhteliselt madal, alkoholisisaldus suur ja aroomid (eriti punaste veinide puhul) vananedes paranevad. Piirkonna ere päikesepaiste aitab välja kujuneda intensiivsetel värvidel, eriti punasel, mis on meie veinidele nii omased.

Valdavateks pinnasetekstuurideks on muda ja liivsavi, mis annavad täidlust ja struktuuri nii valgetele kui ka punastele sortidele ning annavad punastele veelgi rohkem värvi.

Kataloonia lai valik viinamarjasorte tõendab samuti avatust maailmale, mis on katalaane alati iseloomustanud. See on tunnistuseks ka piirkonna pikale veinivalmistamise ajaloole. 1600. aastast pärineb Pere Gili tsitaat: „Veine valmistatakse terves Kataloonias, nii mere- kui ka Vahemere piirkondades… Kataloonia veinid on enamasti tugevad ja väga head. Nad valmistavad kõiksugu veine…“ Jaume Ciurana (1980) kirjeldas kõiki Kataloonia veine ühendavat põhielementi, milleks on veine tootvate inimeste pühendumine, püüe parema poole ja saavutusvajadus.

Poolvahuveinid

Kriidisel pinnasel saab toota veine, mis on elavad, aromaatsed ja väga rafineeritud.

Varasem saagikoristus võimaldab vähendada alkoholisisaldust ja suurendada happesust. Sellega kaasneb looduslikult tekkinud süsihappegaas, mis annab veinidele nende iseloomuliku värskendava tunde.

Kataloonia ühiskonnal on ajalooline ja kultuuriline side looduslikult tekkinud süsihappegaasiga veinidega ning selle kinnituseks on Kataloonias oluline vahuveinitööstus, mille juured ulatuvad üheksateistkümnenda sajandi esimesse poolde.

Liköörveinid

Veinide kategooria puhul juba kirjeldatud Vahemere märkimisväärne mõju ja pinnase tekstuur toimivad samamoodi ka liköörveinide „Cataluña“/„Catalunya“ (KPN) puhul, andes neile intensiivse värvi ja aroomi, täidluse ning keskmise kuni madala happesuse.

Liköörveinid kujutavad endast tihtipeale paljude katalaani pidulaudade lemmikdigestiivi, kusjuures koos pähklisegu (mandlid, metspähklid, piiniapähklid) ja kuivatatud puuviljadega (rosinad, viigimarjad, aprikoosid) tehakse sellest traditsioonilist katalaani magutoitu postres de músic (muusiku magustoit).

9. Olulised lisatingimused

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Märgist xispejant võib kasutada väiksema alkoholisisaldusega valgete, roosade ja punaste veinide (mille tootmisel katkestatakse käärimine tahtlikult) siltidel.

Link tootespetsifikaadile

http://goo.gl/Plwa75