ET Euroopa Liidu Teataja L 150/24

KOMISJONI OTSUS,

7. juuli 2004,

mis käsitleb abimeetmeid, mida Prantsusmaa rakendas Alstom’i suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2532 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/418/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud asjast huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi nimetatud artiklite (1) kohaselt ja võtnud need märkused arvesse,

ning arvestades järgmist:

I. MENETLUS

(1) Seoses 2003. aasta suve jooksul ajakirjanduses ilmunud artiklitega nõuab komisjon, et Prantsusmaa edastaks talle teavet ostupakkumise osas, mille riiklik tuumaenergiaettevõte Areva tegi Alstom’i kontserni ülekande- ja jaotusosakonnale (edaspidi “Ü&J”), ning muud teavet, mis puudutab meetmeid Alstom’i kontserni kasuks, kellel oli siis suuri rahalisi raskusi.

(2) 8. ja 14. augusti 2003. aasta kirjadega teavitas Prantsusmaa komisjoni, et ta on 2. augustil 2003 sõlminud lepingu Alstom’i kontserniga ja 32 pangaga, et pankroti väljakuulutamise äärel olevale Prantsuse ettevõttele määrataks toetusmeetmeid, mis kuulusid ettevõtte päästmis- ja restruktureerimisplaani raamidesse.

(3) 27. augusti 2003. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad, et ta kavatseb kasutada peatamise ettekirjutuse menetlust seoses teatud sätestatud abimeetmetega. 28. augusti 2003. aasta kirjaga nõudis komisjon lisateavet sellega seotud meetmete seeria kohta, mis ei kuulunud Prantsusmaa poolt kirjeldatute hulka.

(4) Prantsusmaa vastused komisjoni kirjadele saabusid 4. septembril 2003. 10. septembril 2003 taotles Prantsusmaa tähtaja pikendamist, et vastata küsimustele, mis komisjon oli talle esitanud 28. augusti 2003. aasta kirjaga seoses asjaga seotud meetmetega. Komisjon lükkas selle taotluse tagasi 15. septembri 2003. aasta kirjaga.

(5) 2003. aasta septembris pidasid Prantsusmaa ja komisjon mitmeid töökoosolekuid, mille jooksul Prantsusmaa andis komisjonile edasi töödokumente.

(6) 17. septembri 2003. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse lepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt seoses teatatud meetmetega ning seoses nendega seotud meetmetega.

(7) Lisaks tõdes komisjon, et tingimused, mille alusel teha Prantsusmaale ettekirjutus mitte viia ellu Alstom’i kontserni kapitali osaluse ostu ning mitte alla kirjutada tavalisele laenule, on olemas. Komisjon otsustas anda konkurentsiküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele volituse võtta hiljemalt 22. septembril 2003 komisjoni eesistujaga kooskõlastatult vastu teatava abi peatamise ettekirjutus ja teavitada sellest Prantsusmaad, välja arvatud juhul, kui Prantsusmaa kohustub avalikult ilma komisjoni eelneva heakskiiduta vastavalt kohaldatavatele reeglitele riigiabi valdkonnas mitte osalema rahastamistes, mis tooksid endaga automaatselt ja pöördumatult kaasa osaluse Alstom’i kontserni omakapitalis.

(8) Samas kui käisid läbirääkimised Alstom’i, tema võlausaldajatest pankade ja riigi vahel, esitas Prantsusmaa 19. septembril 2003. aastal komisjonile uue Alstom’iga sõlmitava kokkuleppe projekti, mis pidi vahetama välja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppe. 22. septembri 2003. aasta kirjaga võttis komisjon need elemendid teatavaks ja teatas Prantsusmaale, et kui komisjoni poolt 17. septembril 2003. aastal kehtestatud tingimused täidetaks, ei oleks seoses volituste andmisega enam põhjust kavandatava peatamise ettekirjutuse teostamiseks.

(9) Komisjonile teatati 26. septembril 2003 lõplikust kokkuleppest. Täpsustati, et muudetud plaani detailid saadetakse talle hiljem.

(10) 15. oktoobri 2003. aasta otsusega lükkas komisjon ametliku uurimismenetluse algatamist vastavalt lepingu artikli 88 lõikele 2 edasi, kuna ilmnes uusi teatatud meetmeid. (2)

(11) Komisjoni 17. septembri ja 15. oktoobri 2003. aasta otsused avaldati ühiselt Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid esitama oma märkuseid kõnesolevate meetmete kohta.

(12) 31. oktoobri 2003. aasta kirjaga saatis komisjon Prantsusmaale lisateabe nõude. 11. novembril 2003 saatis komisjon Prantsusmaale kirja, et juhtida tema tähelepanu teatud hilinemistele seoses vajalike dokumentide edastamisega komisjonile hindamiseks.

(13) 24. ja 25. novembri 2003. aasta kirjadega saatis Prantsusmaa komisjonile esimese osa teabest seoses Alstom’i Ü&J tegevuse üleandmisega ja sellega seotud meetmetega.

(14) Vastusena 2. detsembri 2003. aasta meeldetuletusele sai komisjon 5. detsembril 2003 kirja, mis sisaldas täiendavat teavet 8. augusti, 14. augusti ja 26. septembri 2003. aasta teatistele, samuti vastust komisjoni 31. oktoobri 2003. aasta lisaküsimustele.

(15) 3. detsembri 2003. aasta kirjaga nõudis komisjon, et Prantsusmaa edastaks talle uusi täpsustusi seoses asjaga seotud meetmetega.

(16) 3. ja 8. detsembri vahel 2003 sai komisjon 46 arvamust kolmandate huvitatud osapoolte käest. Need arvamused olid adresseeritud Prantsusmaale kommenteerimiseks 22. detsembri 2003. aasta ning 12. ja 16. jaanuari 2004. aasta kirjadega.

(17) 24. detsembri 2003. aasta kirjaga palus Prantsusmaa, et talle antaks 20 tööpäeva pikkune lisatähtaeg, vastamaks komisjoni 3. detsembri 2003. aasta lisaküsimustele. Komisjon kiitis selle taotluse heaks 13. jaanuari 2004. aasta kirjaga.

(18) 12. jaanuari 2004. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad, et iseseisev ekspert, kelle komisjon kaasas jätkuna pakkumiskutsele, mille ta korraldas selleks, et aidata kaasa Alstom’i restruktureerimisplaani analüüsile, oli ettevõte BearingPoint France SAS.

(19) 22. jaanuari 2004. aasta kirjaga taotles Prantsusmaa uut tähtaja pikendamist umbes ühe kuu võrra, vastamaks kolmandate huvitatud isikute kommentaaridele. Komisjon kiitis selle edasilükkamistaotluse heaks 27. jaanuari 2004. aasta kirjaga.

(20) 30. jaanuaril 2004. aastal saatis komisjon Prantsusmaale lisateabe nõude seoses Alstom’i Ü&J haru loovutamise ulatusega, millele vastati 16. veebruari 2004. aasta kirjaga.

(21) 11. veebruaril 2004 vastas Prantsusmaa komisjoni 3. detsembri 2003. aasta kirjale seoses asjaga seotud meetmetega. Teatud hulk sellest informatsioonist oli veel osaliselt ebatäielik, mistõttu komisjon nõudis Prantsusmaalt 19. veebruari 2004. aasta kirjaga uusi täpsustusi. 9. märtsi 2004. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa nõutud teabe.

(22) 10. märtsi 2004. aasta kirjaga tuletas komisjon Prantsusmaale meelde, et ta ootab endiselt tema vastust seoses tema kommentaaridega kolmandate isikute arvamuste kohta, mis ta oli kohustunud esitama hiljemalt 1. märtsiks. Prantsusmaa vastus, millele oli lisatud elemente seoses teatud ümberkorraldustega algselt kavandatud restruktureerimise plaanis, saadeti komisjonile 15. märtsi 2004. aasta kirjaga.

(23) 2004. aasta aprillis ja mais pidasid Prantsusmaa ja komisjon mitmeid töökoosolekuid, mille eesmärgiks oli arutleda Prantsusmaa poolt algselt väljapakutud finantsmenetluste paranduste üle ning samuti abi heakskiitmiseks vajalike kompensatsioonimeetmete üle. Pärast neid kohtumisi saatis Prantsusmaa komisjonile 21. ja 26. mail 2004 kaks kirja, millega Prantsusmaa võttis endale teatud hulga kohustusi seoses kõnealuste meetmetega ja teatas parandustest seoses algselt ettenähtud meetmetega. Prantsusmaa saatis komisjonile lisateavet 7., 9., 10., 18. ja 25. juuni 2004. aasta kirjadega.

II. KIRJELDUS

1. Kontsern Alstom

(24) Alstom on Prantsuse õigusele alluv aktsiaselts, noteeritud Pariisi, Londoni ja New Yorgi börsil. 2002/2003. eelarveaasta jooksul oli ettevõtte käive 21,4 miljardit eurot, negatiivne tegevustulemus 507 miljonit eurot ning netokahjum 1,38 miljardit eurot. 31. märtsil 2003 andis Alstom tööd umbes 110 000 inimesele 70 erinevas riigis, neist 62 000 Euroopas.

(25) Enne käigusolevat restruktureerimist tegeles Alstom toodete väljaarendamise, tootmise ja hooldamisega neljas valdkonnas: energia (edaspidi “energiasektor”), ülekanne ja jaotus (edaspidi “Ü&J” sektor), raudteetransport (edaspidi “transpordisektor”) ja laevaehitus (edaspidi: “merelaevandussektor”): — eelarveaasta 2002/2003 jooksul tootis energiasektor 10,9 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 46 000 inimesele üle maailma, — Ü&J sektor, mis loovutati 25. septembril 2003 suures osas Prantsuse ettevõttele Areva, saavutas eelarveaastal 2002/2003, enne loovutamist, 3,6 miljardi euro suuruse käibe, andes tööd 28 000 inimesele, — endiselt eelarveaastal 2002/2003 saavutas transpordisektor 5 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 28 500 inimesele, — Merelaevandussektor saavutas sama eelarveaasta 2002/2003 jooksul 1,5 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 4 500 inimesele.

(26) Eelarveaasta 2003/2004 jooksul tõusis Alstom’i käive 16,7 miljardi euroni, kahanedes 10 % võrra eelarveaasta 2002/2003 taseme suhtes. Hoolimata 300 miljoni euro suurusest positiivsest tegevustulemusest (hinnatäiend 1,8 %) suurenes Alstom’i netokahjum kuni 1,86 miljardi euroni, millest 655 miljonit seoses restruktureerimiskuludega ja 460 miljonit seoses finantskuludega.

(27) Tegevustulemuste areng sektorite kaupa on esitatud tabelis 1. Tabel 1 Ettevõtte andmed (käive ja tegevustulemus miljonites eurodes) 2000/2001 2001/2002 2002/2003 2003/2004 Aastakäive 24 550 23 453 21 351 16 688 Tegevustulemus 1 151 941 (507) 300 millest Energia 448 572 (690) 178 Ü&J 275 226 227 136 Transport 266 101 (24) 64 Merelaevandus 80 47 24 (19) Korporatiivne (41) (35) (44) (59) Palgatöötajad 143 014 118 995 109 671 78 811

2. Alstom’i raskused enne restruktureerimisplaani

(28) Prantsusmaa selgitab, et Alstom’i raskused tekkisid mitmete tegurite kuhjumisest. Ettevõte kannatas esmajärjekorras majanduse üldise languse all pärast 2001. aasta 11. septembri sündmusi. Prantsusmaa märkis muuseas, et teatud turgude liberaliseerimine (nimelt elektri ja vähemal määral ka transpordituru) oli lisafaktoriks ettevõtte raskustesse sattumisel.

(29) Ettevõte sai muuhulgas ka vastulöökide osaliseks seoses raskete tehniliste probleemidega, mis puudutasid suuri gaasiturbiine GT24 ja GT26, mis osteti Rootsi firmalt ABB. Samuti seisis Alstom silmitsi raskustega, mis olid seotud rongide müügiga Suurbritanniasse. Lõpuks kannatas ettevõte kruiisilaevade tellimuste puudumise käes aastatel 2001/2002 ja 2002/2003 ning Renaissance Cruises pankroti väljakuulutamisest põhjustatud kahjude tõttu.

(30) Alates 2003. aasta kevadest oli Alstom’i kontsern, olles teatanud oma raskustest ja kahjumi summast, sügava usalduskriisi ohver. Tellimuste tase vähenes, kuna kliendid ei olnud enam kindlad, kas ettevõte suudab järgnevatel aastatel oma kohustusi täita. Tarnijad esitasid karmimaid maksetingimusi ja rahandusasutused otsustasid vähendada tagatissummat Alstom’i poolt registreeritud tellimustele.

(31) Lisaks vähendasid mitmed kindlustusettevõtted pärast 2001. aasta 11. septembri sündmusi riske seoses oma klientidega ja kehtestasid Alstom’ile karmimad tingimused tagatiste määramiseks. Seega, selleks et jääda oma turgudel aktiivseks, on Alstom sõltuv tagatiste saamisest, mis tagaksid pikaajaliste lepingute teostamise. Ilma nende tagatisteta on Alstom võimetu uusi tellimisi täitma.

3. Restruktureerimisplaan

(32) 2002. aasta märtsis võeti vastu Alstom’i tegevuse taaskäivitamise esimene plaan (“Restore value”), kuid see teostati vaid osaliselt. Teine plaan, kuhu olid integreeritud algsed plaanid, kuid mis oli ambitsioonikam, võeti vastu 2003. aasta märtsis, seda muudeti ja muutused võeti vastu 2004. aasta jaanuaris. Prantsusmaa loeb seda teist plaani restruktureerimisplaaniks, mis peab katma 2002/2003 ja 2005/2006 eelarveperioodi vahele jäävat aega. Ta näeb ette kolme meetmevaldkonda: üleandmised, mille eesmärgiks on keskendada ettevõtte tegevus taas võtmealadele; tööstuslik reorganiseerimine; rahanduslik restruktureerimine.

(33) Mis puudutab esimest meetmevaldkonda seoses ettevõtte tegevuse taaskeskendamisega võtmealadele, teostas Alstom üleandmised, mis tõid endaga kaasa ettevõtte käibe kahanemise 4,3 miljardi euro võrra (– 20 % võrreldes eelarveaastaga 2002/2003) ja tema isikkoosseisu kahanemist 30 000 inimese võrra (– 27 %). Üleandmised olid järgmised: — Tööstuslike turbiinide tegevus anti üle Siemensile 2003. aasta aprillis; see tõi netos sisse 950 miljonit eurot. Need tegevused lõid perioodil 2002/2003 1,25 miljardi suuruse käibe (umbes 6 % Alstom’i käibest) 6 000 palgatöötajast koosneva isikkoosseisu kohta, (4) — Ü & J tegevus, välja arvatud Power Conversion osa, anti üle 2003. aasta septembris Arevale, mis tõi sisse 920 miljonit eurot (neto); loovutatud tegevus lõi 2002/2003. aastal 3 miljardi suuruse käibe (umbes 14 % Alstom’i käibest) 24 000 palgatöötajast koosneva isikkoosseisu kohta, (5) — kinnisvara müüdi kokku 415 miljoni euro eest (267 miljonit eurot enne märtsi 2003 ja 148 miljonit eurot 2003. aasta märtsi ja augusti vahel); teised lisamüügitehingud 50 miljonit euro suuruse summa eest olid 2003. aasta detsembri läbirääkimiste ajal alles käigus.

(34) Meetmete teine valdkond hõlmab Alstom’i võtmealade tööstuslikku reorganiseerimist kolmes sektoris, mille kogukäive on perioodil 2005/2006 hinnatud 16 miljardile eurole: — energiasektor mis koosneb allsektorist “Power Turbo-Systems” (gaasi- ja auruturbiinid), mille käivet hinnatakse 3,6 miljardile eurole, allsektorist “Power Service”, mille käivet hinnatakse 3,1 miljardile eurole ning allsektorist “Power Environment” (boilerid ja hüdraulilised turbiinid), mille käivet hinnatakse 3,1 miljardile eurole, — transpordisektor, mille käivet hinnatakse 5,5 miljardile eurole, — merelaevandussektor, mille käivet hinnatakse 1 miljardile eurole. Kogukäive hõlmab samuti sektorit Power Conversion (käive 0,5 miljardit eurot), “Corporate” osa (0,2 miljardit eurot) ja 1 miljardi euro suurust negatiivset kohandamist vastuvõetud tasemega (“corporate buffer”).

(35) Nendes sektorites toimuvad restruktureerimisalased jõupingutused järgmiselt: — allsektorite Power Environment ja Power Turbo-Systems tegevuslik reorganiseerimine, mis hõlmab teatud objektide saneerimist või sulgemist, mille peamiseks eesmärgiks on isikkoosseisu kahandamine ja geograafilise paigutuse ratsionaliseerimine, — tööstuslike auruturbiinide (IST) tegevuse vähendamine (allsektor Power Turbo-Systems) ja Prantsusmaal asuva tootmiskoha La Courneuve tegevuse lõpetamine, — transpordisektori tööstuslik reorganiseerimine, mis hõlmab teatud objektide saneerimist või sulgemist ning isikkoosseisu kahandamist, — tegevuse vähendamine merelaevandussektoris, pärast Saint-Malo laevatehaste sulgemist, otsustatud 2003. aasta alguses. Peamises asupaigas Saint-Nazaire’is on ette nähtud kahandada isikkoosseisu ettenähtavate pensionileminekuga seotud lahkumiste kaudu.

(36) Tabel 2 võtab kokku nende meetmete tagajärjed iga tegevusvaldkonna kohta kolme asjassepuutuva eelarveaasta kohta (2003–2006). Järgmistel aastatel peavad nende restruktureerimiste oodatud majandustulemused tõusma aastas […] ( 6 ) miljoni euro võrra.

Tabel 2

Tegevuste reorganiseerimise ülevaade kolme aasta kohta

Isikkoosseisu kahandamine (ühikud) Restruktureerimise kulud (miljonites eurodes) Oodatavad majandustulemused (miljonites eurodes) Power Environment […] […] […] Power Turbo-Systems […] […] […] Power Conversion […] […] […] Ü&J […] Power Services + IST […] […] […] Transport […] […] […] Merelaevandus […] […] […] Korporatiivne […] […] […] Kokku […] […] (7) […]

(37) Seoses kolmanda meetmete valdkonna, finantsilise restruktureerimisega, nähakse ette finantstagatis, mis hõlmab Alstom’i, riigi ja pankade sekkumist.

(38) Esimene tagatis oli väljatöötatud 2. augustiks 2003. Seoses komisjonipoolse ametliku uurimismenetluse algatamisega edastas komisjon 26. septembril 2003 mõistlikult muudetud kokkuleppe, mis ei sisaldanud enam meetmeid, mis eeldasid riigi automaatset ja pöördumatut osalust ettevõtte Alstom omakapitalis ilma komisjoni eelneva loata, mis on vajalik vastavalt ühenduse reeglitele riigiabi valdkonnas. See uus kokkulepe, mille tingimusi on allpool kirjeldatud, vahetas välja kokkulepe 2. augustist 2003.

(39) Kokkulepe sisaldab eelkõige (meede 1) riigipoolset kohustust märkida riigile reserveeritud aktsiatega hüvitatavaid tähtajalisi väärtpabereid (AHTSV) summas 300 miljonit eurot. Need väärtpaberid võrduvad 1 AHTSVga 1 aktsia vastu ja neid märgiti hinnaga 1,25 eurot. Nende kestus on 20 aastat ja nad kannavad kindlaksmääratud intressi 2 % aastas kuni komisjoni otsuseni. Need väärtpaberid on allutatud kohustused, subordineeritud võrreldes teiste allutatud kohustustega nagu aktsiatega kompenseeritavad obligatsioonid (AKO), teisejärgulised tähtajalised laenud (TTL) ja tähtajalised subordineeritud väärtpaberid (TSV). (8)

(40) Vahetus allub järgmisele tingimusele: “Ettevõtte poolt välja antud ja riigi poolt märgitud AHTSV kompenseeritakse tema lihtaktsiatega, kursiga üks 1,25 euro suuruse nominaalväärtusega lihtaktsia ühe AHTSV vastu, ainsal tingimusel, et saadakse Euroopa Komisjoni otsus, mis väidab, et Alstom’i poolt välja lastud AHTSVde märkimine riigi poolt ja nende kompenseerimine moodustab riigiabi, mis on kokkusobiv ühisturuga, või ei moodusta riigiabi. See kompenseerimine aktsiates toimub automaatselt ja täisõigusega esimesel tööpäeval pärast seda, kui riik on komisjoni otsuse kätte saanud”.

(41) Riik on võtnud endale kohuse mitte loovutada ei AHTSVsid ega ka toiminguid, mis võivad tõenäoliselt viia välja nende kompenseerimiseni enne ettevõtte täielikku taastamist.

(42) Pangad on omalt poolt võtnud ümberlükkamatu kapitali suurendamise märkimise kohustuse, mille kiitis heaks nende üldkogu 18. novembril 2003 ja mis on neile reserveeritud 300 miljoni euro ulatuses emissioonihinnaga 1,25 eurot aktsia kohta.

(43) Kokkuleppes on ette nähtud ka lühiajalise krediidi määramine kogusummas 1,5 miljardit eurot (meede 2). Riik kohustus otseselt või deposiitide ja hoiuste kassa (Caisse des Dépôts et Consignations – CDC) vahendusel pikendama 300 miljoni euro suuruses märgitud riigivõlakirju kuni 12 kuu pikkuse tähtaja täitumiseni alates viimasest emissioonist, mis toimus enne 8. veebruari 2004 ja märkima täiendavalt kuni 900 miljoni euro suuruses riigivõlakirju. Riigi kohustus seoses rahaliste vahendite lühiajalise krediidiga tõusis seega 1,2 miljardi euroni.

(44) Kokku märgiti 900 lisamiljonit, mis Alstom seejärel kompenseeris: 23. detsembril 2003 kompenseeris ettevõte 800 miljonit eurot tänu pikaajaliste rahastamiste tuludele (AHTSV, TSV ja TTL), mida kirjeldati põhjendustes 39, 47 ja 48 ning 100 miljonit eurot 2004. aasta jaanuaris Ü&J haru Arevale müümise tuludest.

(45) Pangad andsid omalt poolt panuse kommertspaberitega 300 miljoni euro väärtuses ja võtsid endale kohustuse pikendada seda panust 12 kuu pikkuse tähtaja täitumiseni alates viimasest emissioonist, mis toimus enne 8. veebruari 2004.

(46) Kokkulepe näeb samuti ette (meede 3) 3,5 miljardi euro suuruse tagatud võlakirjade emissiooni pankade poolt (sündikaatlaenuliin), millest 65 %, see tähendab 2,275 miljardit eurot, on riigi poolt tagatud. See tagatud võlakirjade süsteem peab töötama kuni 3,5 miljardi euro suuruse võla tasumiseni. Selliselt tagatud kommertslepingute kestus ei tohi ületada 7 aastat. Garantii anti Prantsuse tööstuse arengu fondi (Caisse Française de Développement Industriel – CFDI) kaudu, mis kuulub Rahvapankade (Banques Populaires) gruppi. Tuleb märkida, et oma viidetes kõnealuse meetme kohta käsitleb Prantsusmaa seda kui riigi määratud garantiid.

(47) Neljandaks meetmeks on teisejärguline tähtajaline laen (TTL) kestusega 5 aastat ja suurusega 1,5 miljardit eurot, millest 300 miljonit tuleb riigilt ja 1,2 miljardit pankadelt (meede 4). Oma 5. detsembri 2003. aasta kommentaarides märkis Prantsusmaa, et selle laenu määras lõpuks CDFI. Riik piirdus CDFI-le laenu summa jaoks tagatise andmisega. TTL kompenseeritakse EURIBOR + 450 baaspunkti alusel, millest 300 baaspunkti tuleb maksta iga intressiperioodi lõpus ja 150 baaspunkti kapitaliseeritakse ja nad on makstavad in fine. See laen moodustab subordineeritud võla, mis on siiski esmajärgulisem võrreldes AHTSV, TSV ja AKO-ga.

(48) Prantsusmaa võttis endale ümberlükkamatu kohustuse märkida riigile reserveeritud emissioonist tähtajalisi subordineeritud väärtpabereid (TSV) 200 miljoni euro väärtuses ja kestusega 15 aastat (meede 5, endine meede 4a). Need TSVd kompenseeritakse viitemääraga, mida suurendatakse 500 baaspunkti võrra aastas, millest 350 baaspunkti aastas on iga-aastaselt väljamakstavad saabuvaks tähtajaks ja 150 baaspunkti aastas kapitaliseeritakse ja makstakse välja in fine. Nad on subordineeritud AKO, TTL suhtes ja/või tagatiseta.

(49) Pangad garanteerisid lisaks juba kirjeldatud sekkumistele algselt 1 miljardile eurole määratud emissiooni aktsiates kompenseeritavates obligatsioonides (AKO), koos märkimise eelisõigusega ettevõtte olemasolevate aktsionäride kasuks. AKOd, mille summaks määrati lõpuks 900 miljonit eurot, on kompenseeritavad aktsiates pärast 5 aasta möödumist operatsiooni käivitamise kuupäevast. Selle emissiooni tingimused on järgmised: 2 % intressimaksekupong kapitaliseeritakse 2004. aasta lõpus, suhtega 1 AKO 1 aktsia kohta, märkimishinnaga 1,40 eurot, pluss aažio 10 kuni 20 %. Need võlad on subordineeritud TTL suhtes, kuid esmajärgulised võrreldes AHTSV ja TSVga.

(50) Tabel 3 annab tervikülevaate finantsilise tagamise hulka kuuluvatest meetmetest, mille eesmärgiks on Alstom’i toetamine, nagu edastas Prantsusmaa 26. septembril 2003, asendamaks kokkulepet 2. augustist 2003. Tabel 3 Finantsilise tagamise kirjelduse 2003. aasta septembri versioon (summad miljardites eurodes) Meede Pangad/Investorid Riigi kohustused (9) I kapitali suurendamine 0,30 — AHTSV (meede 1) — 0,30 Lühiajalised likviidsed vahendid (meede 2) 0,30 1,20 Tagatud võlakirjad ulatuses 3,5 miljardit (meede 3) 3,5 Tagatised 65 % ulatuses, st 2,275 TTL (meede 4) 1,20 Garantii CFDI kasuks 0,30 TSV (meede 5) — 0,20 AKO 0,90 —

(51) 2004. aasta mais teavitas Prantsusmaa komisjoni kirjeldatud finantsilise tagamisega seotud muudatustest, mille viivad ellu riik ja pangad 2004. aasta suve jooksul. Uus tagamisplaan sisaldab kahte muudatust olemasolevate meetmete osas ning ühte uut meedet.

(52) Esmajärjekorras lastakse vabaks riigi tagatis seoses tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliiniga (meede 3) ning paigutatakse ümber tagatismehhanismi, mis katab uut tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliini, mis vastab pankade poolt antud 8 miljardi euro suurusele võlasummale. See uus tagatud võlakirjade liin hõlmab järgmist garantiimehhanismi: kahjud kaetakse esmajärjekorras 700 miljoni euro suuruse sularaha lisatagatisega, mille paneb paika ettevõte. Teiseks kaetakse kahjud 1,3 miljardi euro suuruse tagatisega, milles osalevad võrdsetel alustel riik 1,25 miljardi euroga ja pangad 50 miljoni euroga. Kahjud, mis jäävad väljapoole 2 miljardit, ei kuulu enam tagatise alla ja neid kannavad täielikult pangad, kes on tagatud võlakirjad välja andnud. Tagatud võlakirjade emiteerimise periood vastavalt sündikaatlaenuliinile on kaks aastat alates tema avamisest, mis on ette nähtud 2004. aasta suveks. Selle perioodi jooksul toob olemasolevate tagatisega võlakirjade kustutamine, mis tuleneb toodete valmistamisest ja kätteandmisest Alstom’i poolt, endaga kaasa tagatud võlakirjade liini tasumata võla kahanemise. Teisalt taaslaetakse liini sama perioodi jooksul teiste tagatud võlakirjadega, 8 miljardi suuruse võla ülempiiri raames. Kui tagatud võlakirjade emissioon lõpeb ja taaslaadimine keelatakse, vähendatakse liini võlga seoses tagatud võlakirjade kustutamisega. Paralleelselt amortiseeruvad garantiid, jäädes igal hetkel võrdseks vähemalt 25 %ga tagatud võlakirjade liini võlast. 1,3 miljardi suurune teise järgu garantii amortiseerub eelisjärjekorras, seejärel amortiseerub esimeste 700 miljoni euro suurune esimeste kahjude garantii. Seega peaks riigi jaoks risk muutuma nulliks alates 2008. aasta lõpust/2009. aasta algusest, võrreldes 2011. aasta lõpu/2012. aasta algusega, mida sisaldas eelnev mehhanism, milles riigi tagatis ei saanud kasu varasemast amortiseerimisest. Tuleb märkida, et 8 miljardi euro suurune võlg ei hõlma mitte ainult uute tagatud võlakirjade emissiooni. Pankade poolt pärast 2003. aasta septembrit emiteeritud tagatud võlakirjad tervikuna, millel ei ole enam riigipoolset 65 % suurust garantiid, ning teatud piiratud tingimustel ka enne 2003. aasta septembrit emiteeritud tagatud võlakirjad on võimalik tuua selle uue 8 miljardi euro suuruse sündikaatlaenuliini alla ning saada seega kasu vastavast tagatismehhanismist.

(53) Teiseks kohustub Prantsusmaa 2004. aasta suve jooksul muutma kapitaliks oma võlanõuded Alstom’i suhtes, mis koosnevad 300 miljoni euro väärtuses TTLst (meede 4), mida valdas CFDI, ja 200 miljoni euro väärtuses TSVst (meede 5). Pankadel on samuti võimalus konverteerida üks osa oma võlanõuetest Alstom’i suhtes kapitaliks.

(54) Täiendav kapitali suurendamine toimub 2004. aasta suvel 1–1,2 miljardi euro väärtuses (meede 6). Riik osaleb seal proportsionaalselt oma osalusele kapitalis, mis tuleneb AHTSV konverteerimisest, see tähendab vastavalt protsendile, mis peaks jääma 17 ja 18,5 % vahele. Seega jääb riigi poolt märgitud summa 170 ja 222 miljoni euro vahele. Saldo paigutatakse turule pankade sündikaadi kindla nõusolekuga. See kapitali suurendamine on vajalik, et saada 700 miljonit eurot, mis on vajalik, et moodustada lisatagatis, mis kataks uue tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliini esimesi kaotusi.

(55) Tabel 4 annab tervikülevaate uue tagamisplaani alla kuuluvatest meetmetest, mis on käesoleva otsuse objektiks. Tabel 4 Finantsilise tagamise plaani kirjeldus, 2004. aasta mai versioon (summad miljardites eurodes) Meede Pangad/Investorid Riigi kohustused I kapitali suurendamine 0,30 — AHTSV (meede 1) — 0,30 Lühiajalised likviidsed vahendid (meede 2) 0,30 1,20 Tagatud võlakirjad 8 miljardi ulatuses (meede 3) 8 Teise järgu garantii kahjumi vastu, st 1,25 Kapitaliks konverteeritav TL (meede 4) 1,20 0,30 Kapitaliks konverteeritav TSV (meede 5) — 0,20 AKO 0,90 — II kapitali suurendamine (meede 6) 0,83/0,99 0,17/0,22

(56) Prantsusmaa leiab, et restruktureerimise plaan võimaldab Alstom’il muutuda taas pikaajaliselt elujõuliseks. Hinnangud sisalduvad rahaliste vahendite plaanis (Three Year Treasury Plan), versioon W10. See versioon on viimane kättesaadav, mis sisaldab kõiki prognoose igaks eelarveaastaks alates 2003/2004–2005/2006. Selle plaani peamised arvnäitajad on ära toodud tabelis 5.

Tabel 5

Väljavõte Alstom’i kolmeaastasest refinantseerimisplaanist — 2003. aasta septembri versioon W10

(summad miljardites eurodes) Eelarveaasta 2002/2003 2003/2004 2004/2005 2005/2006 Saadud tellimused 19,123 [↘] (10) [↗] [↗] Tööstuslikud turbiinid […] […] […] […] Power – Environment […] […] […] […] Power – Turbo-Systems […] […] […] […] Power – teenused […] […] […] […] Ü&J (kaasa arvatud Power Conversion) […] […] […] […] Transport […] […] […] […] Merelaevandus […] […] […] […] Ettevõtlus ja muud […] […] […] […] Reservvaru […] […] […] […] Müügid 21,351 [↘] [↘] [↗] Tööstuslikud turbiinid […] […] […] […] Power – Environment […] […] […] […] Power – Turbo-Systems […] […] […] […] Power – teenused […] […] […] […] Ü&J (kaasa arvatud Power Conversion) […] […] […] […] Transport […] […] […] […] Merelaevandus […] […] […] […] Ettevõtlus ja muud […] […] […] […] Reservvaru […] […] […] […] Tulud tehingutest hinnalisand (0,507) – 2,4 % [↗] [↗] [↗] Kasum enne makse ja intresse (1,062) [↗] [↗] [↗] Rahakäive neto (0,265) [↘] [↗] [↘] Koguvõlg bruto 6,688 [↘] [↘] [↘] Majanduslik kohustus 4,918 [↘] [↘] [↘] Omakapital 0,847 [↗] [↘] [↗] Võlg/omakapital 581 % [↘] [↗] [↘]

(57) Seoses muutustega 2004. aastal väljakuulutatud rahalises tagamisplaanis edastas Prantsusmaa uue finantsprognooside versiooni. Selle versiooni peamised arvnäitajad on ära toodud tabelis 6. Märgitud on kaks väärtust: esimene vastab juhule, kui pangad konverteerivad maksimaalse summa võlanõude õigustest, mis on ette nähtud 2004. aasta mais väljakuulutatud rahalise tagamise plaanis; teine vastab juhule, kui pangad ei konverteeri mitte ühtegi oma võlanõude õigustest. Prognoosid ei võta arvesse loovutusi, mida ettevõte võib teostada.

Tabel 6

Uued eeldused, mis hõlmavad uute finantsmeetmete tagajärgi

(summad miljardites eurodes) Eelarveaasta 2004/2005 2005/2006 2006/2007 Koguvõlg bruto […] [↘] [↘] Majanduslik kohustus […] [↘] [↘] Omakapital […] [↘] [↗] Võlg/omakapital […] [↘] [↘]

4. Muud meetmed

(58) Peale meetmete, mida eelnevalt mainiti, nimetas 2. augusti 2003. aasta kokkulepe meedet, millest komisjon juba teadis tänu ajakirjandusele ja millega seoses Prantsusmaal paluti edastada teavet 10. juuli 2003. aasta kirjaga (meede 7, endine meede 5): ajakirjanduse sõnul oli tuumaettevõte Areva esitanud Alstom’i Ü&T sektori ostupakkumise summa eest, mille kohta arvati, et see on suurem kui 1 miljardit eurot. Prantsusmaa sõnul andis Prantsuse riik oma nõusoleku (11) järelevalvenõukogu koosoleku käigus 1. juulil 2003 seoses Areva direktorite nõukogu ettepanekuga Alstom’ile esitada selle sektori ostupakkumine. On kohane märkida, et see meede esineb konkreetselt restruktureerimise plaanis ja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppes.

(59) Lisaks oli komisjon teadlik reast mitteteatatud meetmetest, mille kohta Prantsusmaal paluti teavet edastada 28. augusti ja 3. detsembri 2003. aasta kirjadega:

III. PROTSEDUURILISTE VALIKUTE PÕHJENDUS

(60) Ametlik uurimismenetlus algatati selleks, et kontrollida, kas meetmed, millest komisjon suvel 2003 teadlikuks sai, olid ühisturuga kokkusobiv abi. Kuigi kõnesolevad meetmed tulenesid riigi ressurssidest ja võimaldasid Alstom’il jääda vastavatel turgudel aktiivseks, ähvardades rikkuda konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust, vaidlustas Prantsusmaa teatava abi iseloomu (nimelt meede 1). Lisaks oli Prantsusmaa poolt seoses meetmetega 7 ja 10 edastatud teave ebapiisav, kuna ülejäänud meetmeid käsitleti pääste- ja restruktureerimiseks mõeldud abina. Oli tõenäoline, et abi tervikuna ei vasta ühenduse suunistes raskustes oleva ettevõtte päästmiseks ja restruktureerimiseks määratud kriteeriumidele (12) (edaspidi: “suunised”), eelkõige käib see meetmete kohta, mis Prantsusmaa on päästeabina kvalifitseerinud, kuna restruktureerimise plaan oli juba teostatud.

(61) Edasi tegi Prantsusmaa muudatusi algsesse abisse, olles sõlminud uue kokkuleppe pankadega. Neist meetmetest teavitati komisjoni 26. septembril 2003. Neil tingimustel laiendati ametlikku uurimismenetlust, et hõlmata ka uusi meetmeid, mis osaliselt vahetasid välja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppe omad ning suurendasid selle summat.

(62) Pärast uut, 2004. aasta mai rahalise tagamise plaani leidis komisjon, et antud juhul ei olnud ei vajalik ega otstarbekas uurimismenetlust teistkordselt laiendada. Esmajärjekorras tõdeti, et sisseviidud muutused ei toonud kaasa abi kogusumma suurendamist, vaid, vastupidi, kahandasid seda summat. Riigi garantii tagatud võlakirjade liinile (meede 3), mis vahetas välja endise riigi tagatise, moodustab riigi osaluse kahandamise 1 miljardi euro võrra. Peale selle näeb paikapandud garantiimehhanism ette, et kahjud kaetakse eelisjärjekorras 700 miljoni euro suuruse lisatagatise abil, mille paneb paika ettevõte, ning riik ei sekku muidu, kui teise järgu garantii raames. Ükskõik, milline on kahjude tase, riigi poolt kaetav summa jääb väiksemaks, kui see, mis tulenes eelmisest rahalise taastamise plaanist. Nagu seda selgitatakse osas VI 3, peab tagatud võlakirju käsitlema riigiabina, mis võib ulatuda kuni 100 %ni nende summast. Neil tingimustel on riigi kohustuse pikendamine garantii raames rohkem kui kompenseeritud sellega, et abi kahaneb reaalselt ja märkimisväärselt seoses uue mehhanismi paikapanekuga. Samuti ei eelda riigi võla muutmine (meetmed 4 ja 5) kapitaliks, lähtudes kõnesolevatest muutustest, sellega seotud abisumma suurendamist. Laene käsitletakse antud juhul, nagu näidatakse osas VI 3, abina, mis esindab 100 % vastavast summast alates nende määramise hetkest. Riigi osalus kapitali uues suurendamises (meede 6) on vähetähtis võrreldes eraosalusega. See leiab aset proportsionaalselt riigi poolt märgitud kapitaliga ja samadel tingimustel nagu teiste osalejate jaoks. Lisaks on riigi koguosaluse vaatepunktist tema osalus kapitali suurendamises rohkem kui kompenseeritud garantii vähendamise tõttu tagatud võlakirjade liini osas.

(63) Samuti tõdeti, et uue rahalise tagamise plaani muudatused, mis tehti 2004. aasta mais, sisaldasid väga märkimisväärset erapanuse suurendamist restruktureerimisse ja seega Alstom’i finantssituatsiooni märgatavat paranemist. Riigitagatise muutmine tagatud võlakirjade liini osas viitab sellele, et pangad osalevad sealtpeale 6 miljardi euroga. Lisaks garanteerivad pangad rohkem kui 80 % uuest kapitali suurendamisest. Lõpuks on kohane juhtida tähelepanu ettevõtte enda märkimisväärsele panusele, kes finantseerib sularaha lisatagatise 700 miljoni euro ulatuses, mis on esimese järgu garantii uue tagatud võlakirjade liini osas.

(64) Lõpuks on kohane märkida, et rahalise tagamise plaani muudatustega käivad kaasas Prantsusmaa poolsed kohustused, mida kirjeldatakse põhjendustes 96 ja 103, mis on ühelt poolt seda tüüpi, et nad peaksid kompenseerima konkurentsi rikkumisi, mis võivad abi kaudu tekkida, piirates riigi sekkumist ajaliselt ning teiselt poolt tagaksid ettevõtte pikaajalise elujõulisuse.

(65) Neil tingimustel leiab komisjon, et 2004. aasta mais toimunud ümberkorraldused on sellist laadi, mis kahandavad riigi sekkumist ja suurendavad erapartnerite panust, piirates seega meetmekogumist tulenevat konkurentsi rikkumist, ning andes ühtlasi otsustava panuse ja tagades ettevõtte pikaajalise elujõulisuse. Need ümberkorraldused ei saa seega süvendada komisjoni kahtlusi, tekitada uusi kahtlusi seoses abide kui terviku kokkusobivusega ega põhjustada uusi kahtlusi seoses teatud konkreetsete meetmetega. Vastupidi, need ümberkorraldused hajutavad teatud kahtlusi, mida väljendati ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsuses. Menetluse uus laiendamine, mis ei ole juriidiliselt vajalik, ei oleks otstarbekas tänu hilinemistele, mida ta paratamatult seoses lõpliku otsuse vastuvõtmisega kaasa tooks, mis omab suurt tähtsust seoses restruktureerimisplaani teostamisega.

IV. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

(66) Pärast menetluse algatamise ja laiendamise otsuste avaldamist vastavalt 17. septembril ja 15. oktoobril 2003 sai komisjon nõutud tähtajaks mitmeid kommentaare kolmandatelt isikutelt, klientidelt, tarnijatelt, allhankijatelt, konkurentidelt ja Alstom’i palgatöötajate esindajatelt (20 kirja elektrisektori kohta, 19 raudteetranspordi sektori kohta ja 5 mõlemat sektorit katvate palgatöötajate organisatsioonide kohta).

(67) Enamik kliente, tarnijaid, allhankijaid ja palgatatöötajate esindajaid väljendasid oma sügavat muret seoses Alstom’i ellujäämisega. Teatud kommentaarid viitavad sellele, et ettevõtte võimalik kadumine oleks tõeline kaotus Euroopa majandusele. Nad rõhutavad eelkõige ettevõtte tehnoloogilisi tulemusi ja tema osalust uurimis- ja arendustegevuses. Paljud kommentaarid märgivad ka seda, et Alstom’i kadumisel oleks kahjulik mõju asjaga seotud turgudele, mis on juba tugevalt koondunud. Alstom’i kadumine suurendaks seega seda kontsentratsiooni veelgi ja viiks välja pakkumise kahanemiseni. Mitmed kliendid väljendasid oma muret seoses nende varustuse katkemisega. Samuti seavad nad kahtluse alla selle, kas nende tööks vajaliku sisseseade hooldus ja müügijärgne teenindus oleks endiselt headel tingimustel tagatud. Erinevad palgatöötajate esindajad ja allhankijad rõhutavad kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi, mida ettevõtte kadumine tooks kahtlemata endaga kaasa nii otseselt kui kaudselt.

(68) Merelaevandussektor esitas kommentaari Nantes’i ja Saint-Nazaire’i linnapeade poolt, kes väljendasid oma sügavat muret seoses menetluse sotsiaalsete tagajärgedega.

(69) Alstom’i peamiste konkurentide poolt esitatud märkused on põhjendustes 69–75 detailsemalt ära toodud.

(70) Siemensi arvates on raskused, millega Alstom’il on tulnud silmitsi seista, põhjustatud esmajärjekorras ränkadest tehnilistest probleemidest, mis langesid talle osaks seoses suure võimsusega gaasiturbiinidega GT24/GT26. Need raskused on seotud ka “tagasihoidliku rahakäibega”, mida Alstom’i tegevused tervikuna on järgmiste elementide tõttu tekitanud: a) paljude teostatud ostude ebapiisav integreerimine; b) liiga tugev konkurents hindade osas, mille eesmärk on parandada võimaluste ja rahaliste varade kasutamist tänu saadud osamaksudele; c) ebapiisav projektide ja riskide juhtimise võime.

(71) Siemens leiab seega, et restruktureerimise plaan ei võimalda Alstom’il taastada oma pikaaegset elujõulisust. Kõnealune kolmas isik leiab, et ettevõte ei ole võimeline turbiinide GT24/GT26 tehniliste riketega rinda pistma ja arvab, et Alstom’i võimalused on raudteetehnika tellimuste osas liiga ahtad; lisaks märgib ta, et laevaehitusturu perspektiiv on ebasoodus. Samuti kardab ta, eriti selles osas, mis puudutab energiaturgu, mida tema sõnutsi iseloomustab vähene nõudlus ja ületootmine, et restruktureerimisplaan on ebapiisav, võimaldamaks Alstom’il oma tegevust jätkata.

(72) Kokkuvõtteks hindab Siemens, et turgudel, millel Alstom on tegev, on piisavalt konkurentsi (osaliselt tänu regulaarsele pakkumiskutsete praktikale) ja Alstom’i kadumine ei muudaks seda situatsiooni. Kõrvalmärkusena leiab ta, et restruktureerimisplaani võimalik heakskiitmine komisjoni poolt peaks sõltuma Alstom’i poolsest struktuurselt puudulikest tegevustest loobumisest ja täiendavatest varadest ja filiaalide loovutamisest.

(73) Üks teine konkurent, kes ei tahtnud oma nime avaldada, on mures peamiselt seoses riigipoolse tagatise määramisega, mis katab 65 % 3,5 miljardi euro suurusest tagatud võlakirjade liinist. See tagatis on tema arvates sellist laadi, mis võiks konkurentsi rängalt rikkuda. Ta kinnitab, et tagatise andmise praktika on iseloomulik pika kestusega lepingute puhul, mida sõlmitakse tööstuses, milles Alstom tegutseb. Seega võimaldab riigi poolt määratud garantii Alstom’ile juurdepääsu eriti suurele tagatud võlakirjade summale, mis annab talle ebaproportsionaalse eelise. Järelikult on selle kolmanda isiku mure kahekordne: ühelt poolt võib Alstom, kes saaks seega kasu nii garantiidest, mis on suuremad konkurentide omadest, arvestades tagatisega võlakirjade pakkumise ülemaailmset vähenemist alates aastast 2002, kandideerida seega suuremale hulgale lepingutest; teiselt poolt saaks Alstom kasu vähendatud kuludest garantiide saamiseks, mis on esmaseks elemendiks, arvestades sektori väikeseid tagatissummasid. Kõnealune konkurent leiab nagu ka Siemens, et raudteetranspordi turg on ületootmise olukorras. Sellega seoses soovitab ta meetmeid, mille eesmärgiks oleks võimaldada kolmandate isikute juurdepääsu intellektuaalse omandi õigustele seoses kiirrongidega (TGV) ja/või signalisatsiooniga.

(74) General Electrics (GE) edastas teavet turgude kohta, kus ta Alstom’iga konkureerib, ilma kommenteerimata otseselt restruktureerimise plaani.

(75) Lõpuks vaidlustab üks teine konkurent Ü&J haru Arevale loovutamise tingimused. Ta kardab ennekõike riikliku ettevõtte Areva saabumist sellele uuele turule. See konkurent leiab, et kõnesolev loovutus ei olnud äripraktikale vastav. Tema arvates oleks Alstom pidanud vähendama Arevale loovutamise hinda tänu Prantsusmaa poolt määratud abile.

V. PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

(76) Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele edastas Prantsusmaa teavet uute meetmete kohta, mille osas komisjon on väljendanud oma menetluse algatamise otsuses kahtlust seoses nende kokkusobivusega ühisturuga. See teave on alljärgnevalt kokku võetud.

(77) Seoses meetmetega 1, 2, 3 ja 4 juhtis Prantsusmaa tähelepanu, et riigi sekkumine oli vajalik Alstom’i pankroti vältimiseks ja tema pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. Selle kinnituseks edastas Prantsusmaa lisateavet Alstom’i olukorra kohta enne kõnealust sekkumist, tema restruktureerimise plaani kohta ja ettevõtte, tema kreeditoride ja aktsionäride ning Prantsusmaa poolt võetud meetmete kohta. Seda teavet korratakse käesoleva otsuse II osas, nimelt selles osas, mis puudutab restruktureerimisega seotud elemente.

(78) Vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele esitab Prantsusmaa ka arvestuse ettevõttele ülekantud abist ja hinnangu selle iseloomu kohta. Tuleb märkida, et need arvutused ei puuduta meetmeid sellistena, nagu nad olid pärast 2004. aasta mais tehtud muudatusi, vaid sellistena, nagu neid teostati või kavandati augustis ja septembris 2003.

(79) Prantsusmaa leiab, et meetme 1 AHTSV moodustab restruktureerimise abi oma 300 miljoni euro suuruse nominaalsumma kohta. Seoses riigi poolt antud 1,2 miljardi euro suuruste rahaliste vahenditega (meede 2) leiab Prantsusmaa, et 300 miljonit eurot määrati algselt päästeabina. Arvestades, et selle tagasimaksmise tähtaeg on nüüd hilisem, peab seda summat samuti arvestama restruktureerimisabi elemendina. Vastukaaluks 900 miljonit eurot, millega seoses meedet 2 suurendati vastavalt 2003. aasta septembri kokkuleppele, tuleb käsitleda täielikult päästeabina. Need 900 miljonit eurot maksti Prantsusmaale tagasi 2003. aasta detsembri ja 2004. aasta jaanuari vahel. Tegu oli abiga likviidses vormis, mille eesmärgiks on takistada Alstom’i selleaegse tegevuse lakkamist ja mis maksti tagasi kuue kuu jooksul pärast selle ülekandmist, nagu suunised ette näevad.

(80) Prantsusmaa esitas arvutusi endise tagatise kohta 3,5 miljardi euro suurusele tagatud võlakirjade liinile, leides, et abi tuleks arvutada, korrutades riigi kohustuse maksimumsumma tagatise loovutamise “reaalse” riskiga, ning lahutab sellest Alstom’i poolt makstud kulud. Loovutamise reaalne risk tuleneks kahest faktorist: risk, et Alstom’il ei ole võimalik oma lepinguid täita (teostamise risk) ja risk, et ta ei suuda seda garantiid tagasi maksta (tagasimakse risk). Prantsusmaa jõudis summani, mis asus 0 ja 43 miljoni euro vahel. Lisaks väidab Prantsusmaa, et vastavat abi tagatisele tuleb käsitleda päästeabina kogu tagatud võlakirjade emissiooni perioodiks. Vastukaaluks tuleks selle tagatise säilitamist kogu tagatisega võlakirjadega seostuvate lepingute teostamise ajaks käsitleda restruktureerimisabina. Tuleb märkida, et Prantsusmaa ei esitanud oma hinnangut uue 8 miljardi euro suuruse sündikaatliini kohta, mis vahetab välja 2003. aasta oma.

(81) Selles osas, mis puudutab 300 miljoni euro suurust TTL abisummat (meede 4), hindab Prantsusmaa CFDI garantii sisse kuuluva riikliku abisumma 140 miljonile eurole, mis vastab 50 %-le SFCI poolt määratud laenule, miinus 10 miljoni euro eest sellega seotud kulusid ja kulutusi.

(82) Prantsusmaa kinnitab veelkord, et restruktureerimisplaan võimaldab Alstom’il muutuda uuesti pikaajaliselt elujõuliseks. Prantsusmaa kinnitab samuti, et Alstom’i poolt teostatud loovutused ja tööstusliku ning tegevusliku restruktureerimise meetmed, mida kirjeldatakse osas II 3, moodustavad piisavad kompenseerivad meetmed, vältimaks igasugust konkurentsi rikkumist.

(83) Lisaks jääb Prantsusmaa arvamuse juurde, et meetmed Alstom’i kasuks vastavad vajalikule miinimumile, tagamaks tema lühiajalise ellujäämise (likviidsed vahendid ja tagatis) ja pikaajalise elujõulisuse (pikaajaline rahaline ja tööstuslik restruktureerimine).

(84) Seoses Alstom’i pankroti majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega jääb Prantsusmaa seisukoha juurde, et nad oleksid mõõdetavad vallandamiste hulgaga, mida see endaga kaasa tooks. Nentides, et teised ettevõtted võtaksid tõesti üle teatud osa Alstom’i tegevustest, kinnitab Prantsusmaa, et […] (13) lõpetaksid lihtsalt oma tegevuse, mis, lisandudes vajalikele restruktureerimistele sektorites, mis jääksid tõenäoliselt oma tegevuse juurde (hinnatavalt 20 %), tooks endaga kaasa 53 600 palgatöötaja vallandamise.

(85) Prantsusmaa näeb ette ka teisi probleeme, mis on seotud faktiga, et 75 % Alstom’i tegevustest on usaldatud allhankijatele, mis tähendaks tema kinnitusel veel 112 800 vallandamist. Sellele arvule lisanduvad veel umbes 50 000 (kaudset) vallandamist piirkondades, mis on kõige rohkem mõjutatud. Eeldatav vallandamiste koguarv pankroti korral oleks Prantsusmaa sõnul seega 216 400.

(86) Prantsusmaa rõhutab veelkord, et Alstom’i pankrot võiks kaudselt tuua kaasa […].

(87) Selles osas, mis puudutab tootmismahtusid turgudel, kus Alstom on tegev, kinnitab Prantsusmaa, et nad on väga paindlikud ja neid võib hõlpsasti reguleerida keskmise tähtajaga nõudmisele vastavaks, isegi kui nõudmise konjunktuurilised variatsioonid võivad kaasa tuua lühiajalist ületootmist. Selline olukord on praegu Power Turbo-Systemsi allsektoris. Prantsusmaa leiab siiski, et ületootmist on võimalik tõhusate ümberkorraldustega keskmise tähtajaga hajutada. Võimsusi ei käsitleta enam probleemina transpordisektoris, kus on lihtne tootmist nõudlusele kohandada. Lõpuks käsitletakse merelaevandussektoris, eriti kruiisilaevade harus, praegust kriisi ajutisena tänu headele pikaajalise kasvu perspektiividele.

(88) Seoses Alstom’i Ü&J sektori müügiga Arevale (meede 7) edastas Prantsusmaa lisateavet, mille eesmärgiks oli tõestada, et see tehing ei hõlmanud mingit riigiabi. Tema sõnul oli kokkulepitud hinnaks 950 miljonit eurot, miinus ülekantud varade konsolideeritud netovõlg. See tehing toimus 2004. aasta jaanuaris hinnaga […] 920 miljonit eurot. Prantsusmaa viitas, et Areva pakkumine oli väiksem sellest, mida oleksid võinud teha teised võimalikud ostjad, kuid Alstom pidas seda kõike soodsamaks, eelkõige seetõttu, et Areval oli võimalik maksta hind piiratud tähtajaks, ilma, et ta oleks pidanud võtma uusi laene või kapitali suurendama. Lisaks ei nõudnud Areva, erinevalt teistest võimalikest ostjatest, et Alstom jääks aktsionäriks ühe osaga loovutatud tegevusest. Prantsusmaa märkis ka seda, et Areva poolt pakutud müügihind osutus vastavaks väärtusele, mida märkisid mitmed Alstom’i ja Areva poolt tehtud hinnangud. Neist hindamistest viimane, teostatud 3. juulil 2003, viitas hinnale, mis asub vahemikus 1–1,5 miljardit eurot.

(89) Selles osas, mis puudutab meetmeid 8, 9 ja 10, eitas Prantsusmaa oma 11. veebruari 2004. aasta vastuses, nagu ta oleks andnud garantiisid ühelegi nimetatud tehingutest. Seevastu tunnistab Prantsusmaa, et ta on andnud […] GdF-le ja […] SNCF-ile “tagatiselemente” laevade ostmiseks. Komisjoni nõude peale saatis Prantsusmaa kirjade koopia, milles need “tagatiselemendid” vormistati. Neis kirjades kinnitas riik, et kui ettevõtmisi ei ole võimalik normaalselt lõpule viia, rakendab ta hüvitusmenetlust.

(90) Prantsusmaa juhib tähelepanu, et komisjonile adresseeritud kolmandate isikute kommentaarid pärinevad nii Alstom’i konkurentidelt kui ka ettevõtte palgatöötajate ametiühingutelt, tarnijatelt, klientidelt ja lisaks allhankijatelt. Ta märgib ära arvamuste erakordse arvu, mis pooldavad kõnesolevaid meetmeid ja märgib, et paljud kolmandad isikud väljendavad elavat muret seoses riskidega, mida Alstom’i kadumine põhjustaks otsestele või kaudsetele töökohtadele, seoses kehtivate lepingute jätkumisega, nimelt tehnoloogia ülekandmise mõttes, või seoses allhankijatega. Teisi arvamusi peab Prantsusmaa neutraalseteks.

(91) Prantsusmaa märgib, et ainult kaks paljudest huvitatud kolmandatest isikutest, nagu näiteks Siemens, väljendasid oma vastuseisu kavandatavatele meetmetele. Prantsusmaa vaidlustab Siemensi väited, kes leiab, et Alstom võiks eriti transpordisektoris näidata nõrkuse märke. Ta märgib, et nimetatud sektori tulude langus oli seotud ainult Alstom’i konkreetsete raskustega ja et kasumiperspektiivid aastateks 2005/2006 on täiesti soodsad. Siemens leiab muuseas, et raudteesektoris tervikuna esineb ületootmist, samas kui üks teine huvitatud kolmas isik arvab, et see ületootmine puudutab ainult veeremite osa. Mõlemal juhul vaidlustab Prantsusmaa selle hinnangu ja märgib ennekõike, et objektide sulgemised, mida ta on teostanud, vastavad ainult konkreetsele kohalikule ületootmisele. Lisaks täpsustab Prantsusmaa, et Alstom jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi.

(92) Seoses energiasektoriga rõhutab Prantsusmaa Alstom’i omanduses olevat tipptehnoloogiat. Ta selgitab, et Siemensi osutatud tulu kahanemine aastatel 1999–2003 oli seotud konkreetsete tehniliste probleemidega, mis on seletatavad ja mis olid seotud gaasiturbiinidega GT24 ja GT26 ning on praeguseks lahendatud. Prantsusmaa täpsustab muuhulgas, et Power Turbo-Systemsi allsektoris ei esine struktuurilist probleemi, vastupidiselt sellele, mida väidab Siemens. Lisaks tuletab ta meelde, et selles sektoris viidi läbi märkimisväärseid võimsuse vähendamisi seoses tööstuslike turbiinide tegevuse loovutamisega Siemensile ja Ü&J loovutamisega Arevale ning et ta jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi.

(93) Üks kolmandatest osapooltest tuletab oma märkustes meelde tagatud võlakirjade märkimisväärset tähtsust transpordisektoris ja vaidlustab karmilt pangagarantiid, mille Alstom sai tänu riigi poolt antud tagatisele. Prantsusmaa tuletab sellega seoses meelde, et garantiisid kasutati vastavalt ettevõtte ajaloolistele vajadustele ja Alstom’ile tagatiste andmise praktikat ei muudetud pärast kõnesolevate abide määramist. Ta täpsustab, et kolmandate isikute ettepanek seoses garantiide andmisega sektorite kaupa ei ole mõeldav Alstom’i, GE või isegi Siemensi tüüpi ettevõtete finantsstruktuuri tõttu.

(94) Prantsusmaa vaidlustab samuti Siemensi kommentaarid, mis seavad küsimuse alla Alstom’i restruktureerimisplaani efektiivsuse ja väljendavad kahtlust seoses ettevõtte elujõulisuse taastamisega. Ta kritiseerib muuhulgas Siemensi kommentaare, mis puudutavad konkurentsi rikkumist, mis võiks tekkida kõnealuste meetmete tõttu, ja väljendab vastuseisu seoses igasuguste Siemensi poolt väljapakutud uute loovutustega. Prantsusmaa väljendab vastuseisu kiirrongidega ja/või signalisatsiooniga seotud intellektuaalse omandi õiguste avamisega, mida pakkus välja üks muudest kolmandatest isikutest.

(95) Kolmas huvitatud isik väljendas ebasoodsat arvamust, kuid ainult seoses Ü&J haruga, mis kannatab tema arvates struktuurilise ületootmise all. Ta vaidlustab samuti tingimused, mille alusel see tegevusharu Arevale loovutati. Prantsusmaa märgib teiselt poolt, et Alstom ei tegutse enam kõnealusel alal ja teiselt poolt, et ta on tootnud asjakohaseid elemente, mis põhjendab seda, et Arevale loovutamine ei sisalda riigiabi elemente.

(96) Prantsusmaa 26. mai 2004. aasta kirjaga komisjonile võttis Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom sõlmib nelja aasta jooksul üks või mitu tööstuslikku partnerlust. Need partnerlused hõlmaksid märkimisväärseid osi Alstom’i tegevusest. Ilma komisjoni eelneva kokkuleppeta ei puuduta need partnerlused riigi poolt kontrollitud ettevõtteid, de jure või de facto, individuaalselt või ühiselt.

(97) Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et ühisettevõte, milles Alstom säilitab ühise kontrolli ja hoiab enda käes vähemalt 50 % kapitalist, luuakse ühe partneriga seoses Alstom’i tegevusega “Hydro Power” (14) (aastatel 2002/2003 käive 879 miljonit eurot ja 4 680 töötajat). See operatsioon teostatakse täielikult tähtajaks […].

(98) Prantsusmaa kohustub loobuma Alstom’i kapitalist kaheteistkümne kuu jooksul pärast seda, kui Alstom saab reitingu “investment grade”. See loobumine toimub igal juhul enne nelja aasta möödumist käesoleva otsuse vastuvõtmisest. […].

(99) Prantsusmaa võtab endale kohustuse, et Alstom loovutab mitmed tegevused energia ja transpordi valdkonnas. Tegemist on kaubarongivedurite tehasega Valencias (aastatel 2002/2003 käibega 92 miljonit eurot ja 380 töötajaga), transpordisektori tegevustega Austraalias ja Uus-Meremaal (aastatel 2003/2004 käive 227 miljonit eurot ja 2 172 töötajat) ning tegevusega tööstuslike boilerite valdkonnas (15) (aastatel 2003/2004 käive 442 miljonit eurot). Igaüks neist loovutustest teostatakse tähtajaga […]. Prantsusmaa võtab endale kohustuse panna Alstom’i abil paika korralik juhatus, kes tagaks iga loovutatud tegevuse korrektse juhtimise ja paneks ametisse ühe voliniku, kelle kohustuseks oleks valvata nende kolme loovutuse korrektse teostamise üle. Prantsusmaa võtab endale samuti kohustuse, et Alstom loovutab 800 miljoni euro suuruse käibega lisategevused (aluseks 2002/2003) ettevõtte tegevusvaldkonnast, välja arvatud merelaevandus. Need loovutused võivad toimuda […]. Nad peavad olema teostatud hiljemalt […]. Lõpuks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom loovutab […] tähtajaga […].

(100) Prantsusmaa võtab endale samuti kohustuse edastada komisjonile igal aastal nelja aasta jooksul aruanne, mille on kinnitatud Alstom’i poolt komisjoniga kooskõlastatult kutsutud ekspert. Selle eksperdi ülesandeks on kontrollida, et keskmise tähtajaga teostatud tehingud on aasta, allsektori ja ettevõtte poolt transpordisektoris sõlmitud lepingute kaupa vastavad äriplaanile ja kõrvalekaldumiste puhul ei viita konkurentsivastaste hindade praktikale. Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom ei teosta nelja aasta jooksul ettevõtete ostutehinguid transpordisektoris Euroopa Majanduspiirkonnas suurema summa eest kui 200 miljonit eurot (ettevõtte väärtus).

(101) Selles osas, mis puudutab Prantsuse raudteeseadmete turu avamist, võtab Prantsusmaa endale järgmised kohustused: a) edastada komisjonile nõudmisel Prantsusmaa raudteevõrgu arvamus seoses allhankijate turvatõendite ja tehniliste toimikute väljastamisega; b) edastada komisjonile uuesti “veeremite” määruse projekt ja vajaduse korral selgitavaid elemente, mis põhjendavad juhtumeid, mille puhul otsus ei ole vajalik. Määrus jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2005; c) tühistada juriidiline kohustus konsulteerida SNCFiga turvatõendite väljastamise teemal, kehtivuse algusega 1. jaanuaril 2005; d) teavitada komisjoni lepingupõhistest tehingutest, mis sõlmitakse SNCF-i ja Pariisi metroo- ja bussiliine haldava ettevõtte (Régie Autonome des Transports Parisiens – RATP) ning Alstom’i vahel; e) edastada komisjoni nõudel SNCF-i haldusnõukogule esitatud pakkumiste analüüsiaruandeid turgude osas, millega seoses on läbitud pakkumiskutse; f) võtta eelnevalt üle, hiljemalt 1. novembriks 2004, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, mis kehtestab lepingute sõlmimise menetluste koordineerimise vee, energia, transpordi ja postiteenuste sektoris; (16) g) võtta vastu, jõustumisega hiljemalt 1. novembril 2004, lepingueelse menetluse kohaldamine vastavalt nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/13/EMÜ vee-, energia-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud seadus-, määrusandlike ja halduslike sätete kooskõlastamise kohta. (17)

(102) Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse viia ellu lisameetmeid merelaevandussektori restruktureerimisel, eriti neid, mis on vajalikud laevaehituse tulususkünnise toomiseks 4,5 laevatellimuseni (võrdne kruiisilaevaga) aastas (viie viimase aasta keskmine) tähtajaga […].

(103) Lõpuks võtab Prantsusmaa […] endale kohustuse võtta tagasi […], (18) mis on juba komisjonile saadetud eesmärgiga saada luba täiendavatele riigiabidele Alstom’i kasuks.

VI. HINDAMINE

1. Turuanalüüs (19)

(104) Alstom on tootmisettevõte, mis projekteerib, toodab ja hooldab tooteid ning süsteeme peamiselt kolmes sektoris: energeetika, raudteetransport ja laevaehitus. (20) Komisjon lähtus oma hinnangus omaenda tehtud analüüsist, tööstussektori aruannetest ja nõustava ettevõtte BearingPint France SAS aruannetest. Ülalnimetatud arvandmed pärinevad sellest hinnangust ja on ligikaudsed.

(105) Ülemaailmse energiatootmise infrastruktuuride ja hooldusteenuste turu mahuks on ligikaudu 150 miljardit eurot aastas. Kõige suuremad turud on Põhja-Ameerika ja Aasia, millest mõlemad moodustavad umbes 30 %. Maailmatasemel pakub laia toodete valikut ja hõlmab märkimisväärse osa turust neli ettevõtet: GE, Alstom, Siemens ja Mitsubishi HI. Müügi osas on oluliseks ettevõtteks ka Toshiba, kuid see ettevõte on spetsialiseerunud peamiselt auruturbiinidele. GE on üha enam muutunud turuliidriks oma 23protsendise aastakeskmise turuosaga energiatootmise turul ajavahemikul 1992–2002. GE positsioon on kõige tugevam Põhja-Ameerikas (üle 50 % turust) ning gaasiturbiinide sektoris (üle 50 % turust). Nimetatud ajavahemikul on teisel kohal Alstom, ettevõtte turuosa maailmaturul moodustab 14 %.

(106) Praegusel hetkel võib elektrijaamade tellimuste osas märgata mõningast langust, sellele eelnes märkimisväärne tõus ajavahemikul 1998–2001, kui tellimuste maht tõusis 136-lt 219 GWni aastas, 2002. aastal langes tellimuste maht taas 1998. aasta tasemele (138 GWd aastas). Võib eeldada, et nõudlus jääb suhteliselt madalaks (keskmiselt ligikaudu […] GWd aastas) kuni 2005. aastani. Pikemas perspektiivis peaks nõudlus ajavahemikul 2005–2010 tõusma kuni […] GWni aastas. Teenuste sektoris on kasvu tõenäosus suurem, võib eeldada iga-aastast tõusu […] % ulatuses (teenuste sektor moodustab ligikaudu kolmandiku maailmaturust, seega ligi […] miljardit eurot).

(107) Alstom tegutseb tootmise ja teenustepakkumise turul järgmistes sektorites: üle 50 MW võimsusega gaasiturbiinid (“suured gaasiturbiinid”), üle 70 MW võimsusega auruturbiinid (“suured auruturbiinid”), hüdroturbiinid ja -generaatorid, katlad ning komplektteenused ja täississeseaded. Komisjon andis hinnangu nimetatud ajavahemiku 1992–2002 kohta erinevatele turuosadele igas sektoris. Olulises gaasiturbiinide sektoris (mis moodustab 28 % energiatootmise koguturust väljendatuna megavattides) on vaieldamatuks turuliidriks GE, turuosaga […] %, talle järgnevad Siemens, turuosaga […] % ja Alstom, turuosaga […] %. Mitmekülgne auruturbiinide sektor (mis moodustab 32 % turust) on rohkem killustatud – Hiina ettevõtted hõlmavad turuosa […] %, Alstom hõlmab […] %, GE […] %, järgnevad Mitsubishi HI, Siemens ja Toshiba, kelle turuosad on vastavalt […] %, […] % ja […] %. Hüdrauliliste turbiinide osas (mis hõlmavad 9 % turust), on esikohal Alstom, turuosaga […] %, talle järgneb GE, turuosaga […] %, ülejäänud turg on jagatud Hiina ettevõtete ([…] %), VA Tech hydro ([…] %) ja Siemensi ([…] %) vahel. Katelde sektoris (22 % turust) on esikohal Hiina ettevõtted, turuosaga […] % (80 % Aasia vajadustest), teised olulisemad turuosalised on Mitsubishi HI ([…] %), Alstom ([…] %), Babcock & Wilcox ([…] %), Foster Wheeler ([…] %) ja IHI ([…] %).

(108) Komisjoni hinnangul on raudteetranspordi sektori varustuse ja teenuste turu mahuks ligikaudu 30 miljardit eurot aastas, see hinnang on vastavuses Prantsusmaa ametivõimude antud hinnanguga. […] turust moodustab veerem ([…] miljardit eurot), […] moodustab infrastruktuur ([…] miljardit eurot), […] moodustab signalisatsioon ([…] miljardit eurot) ja […] moodustavad teenused ([…] miljardit eurot). Veeremi sektorit on võimalik liigendada alljärgnevalt, selle aluseks on iga sektori kohta esitatud müügiarvude protsendid Euroopa turul ajavahemikul 2000–2002: — mitmevagunilised elektri-/diiselrongid: […] %, — kiirrongid ja ülikiirrongid: […] %, — metrood: […] %, — trammid ja rööbastel liikuvad kerged sõidukid:[…] %, — vedurid: […] %, — reisivagunid: […] %.

(109) Müügi osas on juhtkohal ettevõtted Bombardier, Alstom ja Siemens, vähemal määral ka GE ja Ansaldo. Nimetatud ettevõtted hõlmasid kokku ligikaudu […] % raudteetranspordi maailmaturust 2002. aastal: Bombardier […] %, Alstom […] %, Siemens […] %, GE […] % ja Ansaldo […] %. Väiksema turuosaga ettevõtetest, kes on siiski aktiivsed Euroopa turgudel, tuleks nimetada ettevõtteid CAF, Talgo ja Vosslogh. Viimasel ajal on esinumbriteks veeremi sektoris olnud Alstom ja Bombardier. Euroopa turul on nad oma esikohta jaganud Siemensiga. Sealjuures on Alstom ja Siemens rõhu asetanud eeskätt just kõrgtehnoloogilistele toodetele.

(110) Euroopa turg on maailma tasandil kõige suurem, hõlmates […] % maailmaturust. Euroopa turgudest on olulisemad Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi turud, mis hõlmavad vastavalt […] %, […] % ja […] % keskmistest aastastest läbimüüginäitajatest ajavahemikul 2000–2002, neile järgnevad Itaalia ja Hispaania, kes samal ajavahemikul hõlmavad mõlemad […] % Euroopa turust. Oluliseks faktoriks tuleb pidada kohalikku lähenemist (see tähendab ettevõtteid, kellel on tootmisüksused kohtadel), millesse on kaasatud riikliku tasandi ettevõtted ja kohalikud ettevõtted (ajavahemikul 2000–2002 on selliste ettevõtete osatähtsus Prantsusmaal […] %, Saksamaal […] %, Ühendkuningriigis […] %, Hispaanias […] % ja Itaalias […] %). Samal ajal on märgata turu pidevat liikumist üleeuroopalise tasandi suunas. Hinnanguliselt on turu ületootlus ligikaudu […] %, isegi arvestades, et aastane nõudmine kasvab […] % ulatuses. Suuremat kasvu on ette näha kiirrongide, signalisatsiooni ja teenuste sektorites.

(111) Prantsusmaa turu liidriks on Alstom ning vähemal määral ka Bombardier. Komisjoni hinnangul on turu mahuks keskmiste müügimahtude põhjal ajavahemikul 2000–2002 (21) 1,8 miljardit eurot, sellest moodustavad mitmevagunilised elektri- ja diiselrongid […] miljonit eurot, kiirrongid […] miljonit eurot, metrood […] miljonit eurot, rööbastel liikuvad kerged sõidukid […] miljonit eurot ja vedurid […] miljonit eurot. Alstom’i osa vaadeldaval ajavahemikul oli kiirrongide sektoris […] %, rööbastel liikuvate kergete sõidukite sektoris […] % ja vedurite osas […] %. (22) Vaid mitmevaguniliste elektri- ja diiselrongide sektoris (Alstom […] %, Bombardier […] %) ja metroode sektoris (Alstom […], Bombardier […] % ja Siemens […] %) võib Alstom’i kõrval märgata teisi konkurente. Alstom’i osa Prantsusmaa koguturust moodustab […] %. Samas näiteks Saksamaal moodustab Siemensi osa, vaatamata oma tugevale positsioonile kiirrongide sektoris, vaid […] % turu üldmahust (jäädes alla Bombardier’le, kelle turuosa on […] %).

(112) Ülemaailmsel laevaehituse turul on turuliidriteks Jaapan ja Lõuna-Korea, järjest tugevamini kerkib esile ka Hiina. Euroopa laevaehitustehased, sealhulgas Alstom, on keskendunud kõrgtehnoloogilistele toodetele, mille kasumlikkus on suurem (liinilaevad ja metaanitankerid). Euroopa laevaehitustehaste summaarne osa liinilaevade sektoris on […] % ja see jaguneb nelja ettevõtte vahel. Ajavahemikul 1994–2003 hõlmas Alstom […] % ülemaailmsest liinilaevade turust, teistest ettevõtetest hõlmas Fincantieri […] %, Aker Kvaerner […] % ja Meyer […] %. Liinilaevade ja metaanitankerite turgu vaadeldakse seoses ülemaailmse turuga.

(113) Praegusel hetkel on liinilaevade turu aktiivsus suhteliselt madal, tellimuste arv kuni aastani 2007 jääb suhteliselt väikeseks. Pikemaajalised prognoosid on siiski optimistlikumad, seda tänu turismitööstuse arengule. Liinilaevade turu kasvuprognoos kuni aastani 2010 on ligikaudu […] % aastas. Metaanitankerite turg on praegusel hetkel kiiresti kasvamas, ka pikemaajalised prognoosid on positiivsed.

2. Abi olemasolu

(114) Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on määratud, et “kui […] lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. Komisjon vaatleb seega asjassepuutuvaid meetmeid, et selgitada välja, kas nende näol on tegemist riigiabiga.

(115) Nagu eelnevalt osutatud, tegutseb Alstom peamiselt energeetika, transpordi ja laevaehituse valdkonnas. Kõnealused tooted ja teenused on kaubavahetuse objektiks ja alluvad liikmesriikidevahelisele konkurentsile. 1. osas esitatud andmete põhjal on ilmne, et mistahes Alstom’ile osutatav abi mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ja kahjustab konkurentsi ühisturul.

(116) Lisaks sellele on kõikide võetud meetmete rahastajaks riik või riigi kontrolli all olevad asutused ja/või asutused, mille tegevuse eest antud kontekstis on vastutav riik, nagu näiteks CDC (23) ja CFDI. Nimetatud meetmed on suunatud spetsiaalselt Alstom’ile, seega on tegemist valikuliste meetmetega.

a) Meetmed 1–6

(117) Ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustes leidis komisjon, et riigi poolt 2. augusti 2003 kokkuleppega, mida muudeti 2003. aasta septembri kokkuleppega, võetud meetmete näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Komisjon meenutab, et Prantsusmaa vaidlustas abina käsitlemise esialgu üksnes endise meetme 1 osas, mis on seotud riigi osalemisega kapitali suurendamises ning nõustus sellega, et ülejäänud 2. augusti 2003 kokkuleppega hõlmatud meetmeid käsitletakse abina.

(118) Tuleb märkida, et endine meede 1 asendati TSDDRAga (praegune meede 1) ning et Prantsusmaa ei vaidlusta seega enam ei selle uue meetme 1 ega ka teiste 2003. aasta septembri kokkuleppest tulenevate meetmete hindamist riigiabiks. Oma 4. septembri 2003 kirjas rõhutab Prantsusmaa hoopis riigi osaluse hädavajalikkust Alstom’i toetuseks ning nende ettevõttele suunatud meetmete üldist iseloomu ning meetmekompleksi terviklikkuse säilitamise vajalikkust. Seega on saanud ilmseks, et riigipoolsete kohustuste eesmärgiks on vältida Alstom’i pankrotti ning et just see eesmärk on 2. augusti 2003 lepingu võtmeküsimuseks. Seda tõendab samuti kokkuleppe uuendatud redaktsioon, mis edastati Prantsusmaa poolt 26. septembril 2003. Ilma nimetatud riigipoolse osaluseta ei jätkaks pangad ettevõtte toetamist. Prantsusmaa on seisukohal, et 2003. aasta septembri kokkuleppest tulenevad meetmete näol on küll tegemist abiga, kuid et need meetmed on samas ühisturuga kokkusobivad.

(119) Seega leiab kinnitust menetluse algatamise ja laiendamise otsustes väljendatud komisjoni esialgne seisukoht vaadeldavate meetmete osas. Seda seisukohta on võimalik muuta vaid teatavate meetmete muutmise teel, mille osas Prantsusmaa esitas oma ettepanekud 2004. aasta mais.

(120) TSDDRA (meetme 1) rakendamine riigi poolt toimub kontekstis, mis ei ole seostatav erainvestoriga turumajanduse tingimustes. Selle meetmega antakse Alstom’ile riigi ressurssidest majanduslik eelis. Ka lühiajaliste vahendite (meede 2) rakendamine toimub kontekstis, mis ei ole seostatav erakreeditoriga turumajanduse tingimustes. Viimase meetme puhul tuleb märkida, et CDC osalus toimus riigi tellimusel ning on seega riigi vastutusalas, seda asjaolu ei ole Prantsusmaa ka kunagi vaidlustanud.

(121) Riigipoolne 1,25 miljardi euro suurune teise järgu garantii kahjumi puhuks pankade antud tagatistele (uus meede 3) on samuti nagu endine garantii (endine meede 3) erakorraline meede, mida ei saa käsitleda rahandusasutuse tavalise tegevusena, eeskätt kui võtta arvesse Alstom’i olukorda. Nimetatud meetmed annavad ettevõttele seega samuti riigi ressurssidest eelise, antud juhul CFDI vahendusel ning kuuluvad seega riigi vastutusalasse. Tuleb märkida, et Prantsusmaa ei erista meetmeid, mida võetakse otseselt riigi poolt ning meetmeid, mida võetakse CFDI vahendusel. 7. juuni 2004 kirjas esitatud 27. mai 2004 kokkuleppe protokollis on väidetud, et “riik annab oma garantii (uuele tagatiste mehhanismile) kas otseselt või CFDI vahendusel”. Protokollis on samuti märgitud, et uue meetmega 3 seotud tagatis “eraldatakse CFDI, riigi või mõne teise riigi tagatisel tegutseva ettevõtte kaudu”. Sellest ilmneb selgesti, et antud juhul vaadeldakse CFDI vahendeid riigi vahenditena, et viimase tegevus toimub riigi vastutusel ning et seda tuleb seetõttu käsitleda riigiabina.

(122) CFDI poolt rakendatud ja riigi tagatud TTL (meede 4) ja otseselt riigi poolt eraldatav TSV (meede 5) ei ole samuti vaadeldavad investorite või kreeditoride tavalise tegevusena turumajanduse tingimustes. Üldjuhul ei oleks mitte ükski investor või kreeditor sellist tegevust rakendanud, kui tegemist ei ole Alstom’i juba olemasoleva kreeditoriga või ettevõtte aktsionäriga. Samuti tuleb veelkord märkida, et TTL rakendamine oli 2003. aasta augusti ja septembri kokkulepete põhjal üheks riigi kohustustest. See kohustus väljendus CFDIle tagatise andmises kogu laenusumma ulatuses. Mis puutub riigi kohustusse muuta oma võlakirjad kas otseselt või CFDI vahendusel aktsiateks, siis selle toimingu näol oli tegemist pöördumatu protsessiga, mis hõlmas kõiki pikaajalisi võlakirju, samas kui teiste võlausaldajate suhtes oli sellise konversiooni puhul mitmeid eritingimusi. Selle meetme eesmärgiks on seega samuti tugevdada Alstom’i finantsstruktuuri, sõltumata sellest, milline on ettevõtte olukord võlakirjade konverteerimise hetkel ning sellega võtab riik endale ülesande, mis erineb teiste võlausaldajate suhtes püstitatust ning mis sisaldab täiendavat riski.

(123) Mis puutub meetmesse 6, siis ei ole Prantsusmaa esitanud mingit käsitlust riigi osaluse kohta kapitali uues suurendamises. Komisjon on seisukohal, et riigi selline osalus kapitali uues suurendamises sisaldab abielemente. Komisjon märkis dokumendis “EMÜ [EÜ] lepingu artiklite 92 [87] ja 93 [88] kohaldamisest avalike võimuorganite poolt osaluse omandamisel”, (24) et teatavates olukordades võib tekkida kahtlus, et tegemist on abiga. Tegemist on olukordadega, kus “avalik finantstegevus hõlmab osaluse omandamist teistes tegevustes, millest vastavalt EÜ lepingu artikli 93 lõikele 3 tuleb teavitada” või olukordadega, kus “võetakse osalus teatavates sektorites, mis on seotud eriliste raskustega”. Antud juhul leiab komisjon, et kapitalisüst toimus paralleelselt teiste meetmetega, mis on käsitletavad riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et Alstom’i näol on tegemist raskustes oleva ettevõttega. Seega tuleb seda kapitali lisamist käsitleda samalaadselt teiste riigi poolt osutatud toetusmeetmetega. (25) Kõik need meetmed kuuluvad meetmete kompleksi, mille eesmärgiks on toetada Alstom’is toimunud ümberstruktureerimist.

(124) Kokkuvõttes leiab komisjon, et meetmed 1–6 kuuluvad meetmete kompleksi, mille selgeks eesmärgiks on toetada Alstom’i kontserni, mis vastasel juhul oleks olnud tõsises pankrotiohus. Lisaks sellele on ilmne, et kõnealuseid meetmeid ei oleks võtnud turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor ning et need meetmed kahjustavad liikmesriikide vahelist kaubandust ning võivad kahjustada konkurentsi ühisturul. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meetmetel 1–6 on kõik riigiabi tunnused asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

b) Meetmed 7–10

(125) Meetme 7 osas saatis komisjon oma 10. juuli 2003 kirjaga Prantsusmaale täiendava teabe nõude, selleks et välja selgitada, kas Alstom’i Ü&J osakonna müügi netohind suuruses 920 miljonit eurot riikliku tuumaenergiaettevõtte Areva poolt omandamisel sisaldas riigiabi elemente. Selles küsimuses leiab komisjon, et Prantsusmaa poolt 4. septembri 2003 ja 16. veebruari 2004 kirjades komisjonile edastatud selged ja asjassepuutuvad märkused kummutavad mistahes kahtlused selles osas, et nimetatud meede võiks sisaldada riigiabi elemente. Kuivõrd puuduvad tunnused, mille kohaselt võiks eeldada, et Alstom’ile võimaldati Areva poolt mingeid eeliseid, liiatigi veel riigi vastutusel, leiab komisjon, et ei ole alust arvata, et nimetatud tehing sisaldab riigiabi elemente. Areva tegevus selle tehingu raames vastab turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori tegevusele. Isegi juhul kui see ei peaks vastama tegelikkusele, leiab komisjon, et võimaliku riigiabi elemendi ulatus oleks äärmiselt väike ja ei muudaks Alstom’i kasuks rakendatavate meetmete üldisel hindamisel midagi.

(126) Ülejäänud meetmete (meetmed 8, 9 ja 10) osas on otstarbekas eristada meedet 8 ja meetmeid 9 ning 10.

(127) Meetme 8 osas (“Bahrein”), viidati menetluse avamisotsuses tagatistele, mis anti elektrijaama ehitamiseks Bahreini. Prantsusmaa vaidlustab tagatise andmise selle täielikult majandusliku iseloomuga tehingu raames. Komisjon uuris Prantsusmaa poolt Bahreini ametiasutustele saadetud kirja – komisjon leiab sealjuures, et selle kirja äärmiselt üldine iseloom ei võimalda väita, et sellega tehtaks piiranguid, mis võiks anda Alstom’ile mingeid eeliseid. Meedet 8 ei saa seega käsitleda abina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Isegi juhul kui see ei peaks vastama tegelikkusele, leiab komisjon, et võimalik riigiabi element, mille ulatuse mõõtmine oleks äärmiselt keeruline, ei muudaks komisjoni antava üldhinnangu osas Alstom’i kasuks võetud meetmete kohta midagi.

(128) Meetme 9 osas (“metaanitankeri ost GdFi poolt”) ja meetme 10 osas (“uue laeva ost SeaFrance’i poolt”), väidab Prantsusmaa kõigepealt, et nimetatud tellimused esitati Alstom’i enda tegevuse tulemusena ning et nende osas puudub mistahes riigipoolne toetus. Samas tunnistab Prantsusmaa, et ta on asjassepuutuvate tehingute käigus võimaldanud […] GdFile ja SeaFrance’i emaettevõttele […] SNCFile teatavaid “tagatiselemente”. Põhjenduses 89 viidatud kirjade analüüsi põhjal leiab komisjon, et nimetatud “tagatiselemente” tuleb käsitleda samalaadselt riigi poolt antavate tagatistega. GdFi tehingu puhul (meede 9) teatab Prantsusmaa, et ta võtab endale kohustuse […], (26) kui tehing ebaõnnestub. SeaFrance’i tehingu puhul (meede 10), teatab Prantsusmaa, et ta […], (27) mis on vajalikud tehingu edukaks sooritamiseks SeaFrance’i poolt.

(129) Nende “mugavuselemente pakkuvate kirjade” põhjal on selge, et riik on Alstom’ile andnud ilmse eelise, pakkudes ettevõtte klientidele hüvitamistagatist nimetatud laevade tellimuste täitmisel Alstom’i poolt. Selline eelis on Alstom’i jaoks ilma igasuguse kahtluseta määrava tähtsusega, kuivõrd ettevõtte rahanduslik olukord oli selline, et iga ettenägelik ettevõte oleks temalt laevu tellides kõhelnud. Väärib äramärkimist, et vastavalt Prantsusmaa poolt komisjonile hilisemalt antud teabele, asendasid nimetatud “tagatiskirjad” täies ulatuses teisi samalaadsete tehingute puhul tavaliselt rakendatavaid tagatisi, mille korral oleks teatavates olukordades olnud nõutav riigi sekkumine (vt endist ja praegust meedet 3).

(130) Sellest tulenevalt tuleb neid meetmeid vaadelda samalaadsetena tagatistena, kuivõrd nende mõju on samalaadne pakutavate tagatiste omale. Neid meetmeid tuleb vaadelda lahutamatu osana meetmete kompleksist, mida Prantsusmaa on Alstom’ile võimaldanud, eesmärgiga toetada ettevõtte ümberstruktureerimist 2003. aasta märtsis käivitatud tegevuskava alusel. Tagatised võimaldati Alstom’ile 2003. aasta juunis, siis kui ettevõtte raske olukord oli hästi teada. Sellistes tingimustes tuleb kõnealuseid tagatisi vaadelda Alstom’i toetuseks võetud esmatähtsate abimeetmetena.

(131) Esimese kapitali suurendamise puhul pankadele pakutava rahapaigutuse tagatiste andmise ning pankade poolt läbi viidud AKO emissiooni osas jääb komisjon selle analüüsi juurde, mis esitati juba olemasolevas ajutises hinnangus, ning leiab, et need meetmed ei sisalda riigiabi elemente.

3. Abi suurus

(132) Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustele väitis Prantsusmaa, et meetmete 3 ja 4 raames osutatava abi suurus on väiksem kui abimeetmetega kaetav tegevuse ulatus. Sealjuures nõustub Prantsusmaa sellega, et ülejäänud meetmete puhul võib abi ulatus ulatuda kuni 100 protsendini vastavate tegevuste nominaalväärtusest. Samas tuleb märkida, et Prantsusmaa märkused hõlmavad üksnes abimeetmete kompleksi enne meetmete muutmist 2004. aasta mais. Seega ei laiene Prantsusmaa väited abile, mida osutatakse uuele garantiide liinile tagatiste näol, millega asendati vastutagatised (meede 3) ega abimeetmele, mis on seotud uue kavandatud kapitali suurendamisega (meede 6).

(133) Riigi poolt osutatava abi suurus, eeskätt juhul, kui see toimub ettevõtte väärtpaberite omandamise teel (omakapital või sellega samastatav kapital), lühi- või pikaajaliste laenude teel või tagatiste andmise teel, peab olema eelnevalt mahuliselt kindlaks määratud, see tähendab abi osutamise hetkel. Üksnes selliselt toimides on võimalik arvesse võtta riigi poolt võetavaid riske, samas kui tagantjärele toimuv kindlaksmääramine põhineb riskide materialiseerumisel. Nimelt neist põhimõtteist tuleb lähtuda Alstom’ile osutatud abi suuruse määramisel.

(134) AHTSV (meede 1) ja TSV (meede 5) puhul on tegemist omakapitaliga samastatavate vahenditega. Mitte ükski investor ei oleks riigi olukorras olles sellist kapitali omandanud. Riskitase oli sedavõrd kõrge (ebaõnnestumise korral ei oleks riigil oodata mingit tagasimaksmist), et komisjon leidis, et abi suurus võrdus väärtpaberite nominaalväärtusega. Prantsusmaa nõustus selle hinnanguga. Seda hinnangut ei mõjuta olulisel määral ka nimetatud väärtpaberite muutmine kapitaliks.

(135) Ka lühiajalisi likviidseid vahendeid (meede 2) rakendati hetkel, mil mitte ükski pank ei olnud selleks valmis. 300 miljoni euro osas, mida riik nõustus pikendama kuni 2005. aasta veebruarini ja mis vastab seega keskmise tähtajaga laenule, võib abi suurus ulatuda 100 protsendini nominaalväärtusest. Seevastu 900 miljoni euro ulatuses riigi väärtpabereid väljastati lühiajaliste laenudena (ning nende tagasimaksmine toimus ka tegelikult kiiresti). Neist 800 miljonit oli ette nähtud rahastamisvajaduste katmiseks enne riigipoolse pikaajalise finantseeringu rakendumist (AHTSV, TSV ja TTL), mille osas komisjon on seisukohal, et tegemist on abiga kogu summa ulatuses. Seega on alust arvata, et riik osutas nimetatud abi alates sellest hetkest, kui toimus nimetatud tehing riigi väärtpaberitega 800 miljoni euro väärtuses. Tegemist on sama abisummaga, mis on lihtsalt muutnud kuju ning seetõttu tuleb seda arvesse võtta vaid üksainus kord. Kokkuvõtlikus tabelis 7 rakendab komisjon seega kaalumiskoefitsienti 0 % nendele lühiajaliselt laenatud 800 miljonile eurole ning kaalumiskoefitsienti 100 % pikaajalistele rahastamistele, mille arvelt need lühiajalised laenud tagasi maksti. Lõpuks tuleb määrata abi suurus, mis sisaldub 100 miljoni euro suuruses ülejäägis. Erinevalt keskmise tähtajaga ja pikaajalistest laenudest tuleb arvesse võtta selle laenu tagasi maksmata jätmisega kaasnevaid väiksemaid riske kreeditori jaoks, kuivõrd laenu tähtaeg on lühike ning kuivõrd selle laenu eesmärgiks oli pakkuda lahendus pikemaajalisemaks rahastamiseks. Seega on abina vaadeldav üksnes osa antud laenu nominaalväärtusest.

(136) Mis puutub IV osas käsitletud sündikaatlaenuliini garantiisid (meede 3), siis on selgunud, et Prantsusmaa on esitanud üksnes need arvutused, mis puudutavad endist 2,275 miljardi euro suurust garantiid. Kuid nimetatud vastutagatis tühistati ning asendati uue 1,25 miljardi euro suuruse tagatisega. Samas tuleb täpsustada, et vastavalt varem esitatud andmetele põhinesid Prantsusmaa arvutused tehnilisel riskiprotsendil 5 %, mille aluseks on varasemast praktikast pärinevad andmed, mis võimaldavad hinnata abi suurust tühistatud vastutagatiste osas vahemikus 0–43 miljonit eurot.

(137) Nagu on mainitud põhjenduses 133, tuleb abi olemasolu ja suurus määrata eelnevalt, see tähendab abi osutamise hetkel ja mitte siis, kui garantiid on oma mõju juba avaldanud, nagu seda väidab Prantsusmaa. Abi suurust ei saa hinnata tagantjärele, lähtuvalt tegelikult kaetud lepingute riskidest. Tagatise andmise hetkel ei seadnud Prantsusmaa mingit piirangut garantiide kasutamisele. Vastutagatisega oli seega võimalik katta Alstom’i mis tahes lepingut ettevõtte mis tahes tegevusvaldkonnas, eeldusel et lepingu kestus ei ületa seitset aastat. Vastavalt komisjoni teatisele EÜ lepingu artiklite kohaldamise kohta tagatistena antava abi kohta (28) (edaspidi “teatis tagatistena antava abi kohta”) võib eelnevalt määratletud abi suurus vastutagatiste puhul ulatuda kuni 100 protsendini kaetavast summast. Teatise punktis 3.2 on sätestatud, et “kui laenamise hetkel on laenaja maksejõuetuse saabumise tõenäosus väga kõrge, sest laenaja on rahalistes raskustes, võib antava tagatise suurus võrduda kuni selle tagatisega tegelikult kaetava summaga”. Sellist riski ei saa võtta mitte ükski eraettevõtja. Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustele märkis Prantsusmaa, et “kuivõrd pangad ei olnud enam suutelised tagama juba võetud kohustustega seonduvat garantiide süsteemi, toetas neid Alstom’i tegevuse tagamiseks olulisi garantiisid riik”. Seega tunnistab Prantsusmaa, et ilma riigi vastutagatiseta ei oleks Alstom’ile võimaldatud uut garantiide liini. Seetõttu leiab komisjon, et nimetatud vastutagatise näol ongi tegelikult tegemist reaalse tagatisega – see muutus pankade poolt kohe nõutavaks, kuivõrd pangad võtsid arvesse võimalust, et mõni nende poolt tagatud projekt võib Alstom’i poolt jääda täitmata või täidetakse hilinemisega.

(138) Seega leiab komisjon, et riigi võimalik risk ulatub 100 protsendini vastutagatistega kaetud garantiidest, see tähendab 2,275 miljardi euroni. Samas, vastavalt 2004. aasta mais tehtud muudatustele riigi vastutagatis garantiidele tühistatakse. Seega tuleb kõigepealt määrata abi suurus, mis tuleneb riigipoolsest vastutagatiste andmisest umbes kaheteistkümne kuu jooksul. Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal ning kasutades tavalisi arvestusmeetodeid, võib selle piiratud ajavahemiku jooksul riigi poolt vastutagatiste andmise teel osutatud abi suurus olla hinnanguliselt enamalt 411 miljonit eurot. See arvestus lähtub eeldusest, et abiga kaetud lepingute kestus on kolm aastat (keskmine kestus tööstussektoris), et tagatise realiseerimise risk jaotub selle kolme aasta peale ühtlaselt, et garantiisid väljastatakse lineaarselt 12 kuu jooksul (2003. aasta septembrist 2004. aasta augustini) ning et alates 2004. aasta septembrist riigi vastutagatis garantiidele tühistatakse. Abi suuruseks määratakse 100 % vastutagatise summast, mis korrutatakse tagatise kestuse kuude arvuga (kuude arv, mille kestel kehtis 3aastase lepingu tagatis, on seega 36 kuud). Meenutame, et vastutagatise ulatuseks oli 65 protsenti garantii suurusest. (29)

(139) Nagu on mainitud põhjenduses 52, asendati tühistatud vastutagatis uue teisejärgulise tagatisega, mille suurus on 1,25 miljardit eurot, ning mida rakendatakse uute garantiide liini puhul 8 miljoni euro ulatuses (meede 3). Selle uue skeemi puhul on riigi poolt võetava riski suuruseks 1,25 miljardit eurot ja see rakendub juhul, kui kõrvalliini 700 miljonit eurot osutuvad kahjude katmiseks ebapiisavaks. Uue vastutagatise arvestus toimub põhimõttel, et abi suurus võib ulatuda kuni 100 protsendini kaetava summa ulatusest. See ümberkorraldus toob kaasa riigi võetava võimaliku riski vähenemise kuni 1 miljardi euroni. Nagu on mainitud osas III, oli just riigi osaluse vähenemine määravaks teguriks, et ametlikku uurimismenetlust veelkordselt ei laiendatud.

(140) Lisaks sellele leiab komisjon, et abi suurus ei sõltu olulisel määral Alstom’i kulude mahaarvamisest tagatise kasutamisel. Selle hinnangu alusel ja võttes arvesse asjaolu, et Prantsusmaa poolt esitatud andmed ei sisalda arve, mis võimaldaksid Alstom’i poolt riigile makstud summade täpset arvestust, ei vähendatud tagatistes sisalduvat abi maksimaalset suurust.

(141) Mis puutub riigi poolt CFDIle antud tagatisse, mille eesmärgiks oli võimaldada Alstom’i puhul PSDD rakendamist, seega on tegemist meetmega 4, siis lähtutakse samadest põhjendustest. Ilma riigipoolse tagatiseta 100 protsendi ulatuses TTLle, ei oleks CFDI seda laenu mitte kunagi võimaldanud. Sellest tulenevalt ja lähtuvalt teatisest tagatistena osutatava abi kohta, leiab komisjon, et tagatise näol võib olla tegemist riigiabiga. Seda analüüsi toetab ka asjaolu, et Prantsusmaa teatas, et Alstom’i võlad riigile, sealhulgas TTL, kapitaliseeritakse 2004. aasta suve jooksul. Võla muutmine kapitaliks näitab, et TTLi rahastatakse riigi vahenditest ja et see toimub riigi vastutusel. Seega tuleb seda meedet vaadelda kui abi, mille suurus võib ulatuda 100 protsendini asjaomasest summast.

(142) Lähtuvalt käesolevas osas esitatud asjaoludest leiab komisjon, et riigi osalemist uues kapitali suurendamises (meede 6) ei ole võimalik käsitleda turumajanduse tingimustes tegutseva investori tavalise tegevusena, vaid et tegemist on abiga. Sellise osalemisega seotud abi suurus võib ulatuda kuni 100 protsendini asjaomase tegevuse maksumusest.

(143) GdFile ja SNCFile antud tagatiste osas, mida hõlmavad meetmed 9 ja 10, tunnistab Prantsusmaa, et nende eesmärgiks on garantiide asendamine. Vastavalt hinnangule abi kohta, mis sisaldub garantiidele antavates tagatistes, leiab komisjon, et sellise abi suurus võib ulatuda 100 protsendini kaetavast summast. Samas, võttes arvesse raskusi, mis tekivad lepingute mittetäitmisest või ebapiisavast täitmisest tingitud erinevate riskide ulatuse ja tõenäosuse hindamisel ning riigi tagatisega tegelikult kaetud riskide osa määramisel, ei ole komisjon suuteline usaldusväärselt määrama nende tagatiste kaudu osutatava abi suurust.

(144) Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et tabelis 7 on esitatud realistlik hinnang abi suuruse kohta, mis tuleneb Alstom’i suhtes rakendatavatest eri meetmetest, välja arvatud meetmete 9 ja 10 osas. Samas tuleb täpsustada, et järgnevas kokkusobivuse hinnangus arvestatakse kõiki neid meetmeid, kusjuures neid vaadeldakse sellistena, nagu neid rakendati ning arvesse võttes kõiki nende eripärasid, mitte üksnes neid, mis on esitatud alljärgnevas üldises hinnangus.

Tabel 7

Abi maksimaalne suurus

(miljardites eurodes) Meede Abi maksimaalne suurus 1,2 miljardit lühiajaliste likviidsete vahenditena (meede 2) millest: — 300 miljonit pikendatud 0,3 — 900 miljonit tagasi makstud (800 miljonit tagasi makstud alljärgneva kolme meetme arvelt) 0,1 AHTSV (meede 1) 0,3 Kapitaliks konverteeritav TTL (meede 4) 0,3 Kapitaliks konverteeritav TSV (meede 5) 0,2 Teine kapitali suurendamine (meede 6) 0,17/0,22 Tagatis garantiidele (meede 3) Sealhulgas: — 12 kuud vastutagatist protsendiga 65 % 3,5 miljardi ulatuses 0,411 — teisene kahjumitagatis garantiidele 8 miljardi euro ulatuses 1,25 Kokku 3,03/3,08

4. Abi ühisturuga kokkusobivus

(145) Eespool nimetatust lähtuvalt tuleb riigimeetmeid hinnata ad hoc riigiabina käesoleva uurimise raames. Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja 3 sätestatakse erandid lõikes 1 osutatud üldisest kokkusobimatusest.

(146) Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid ei ole antud juhul kohaldatavad, sest abimeetmed ei ole sotsiaalset laadi ning nende raames ei anta abi üksiktarbijaile, need ei ole mõeldud loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning nende eesmärgiks ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majanduse soodustamine.

(147) Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 on sätestatud veel teisi erandeid. Kuna abi ei ole regionaalabi ja nimetatud lõike punkti b erand ei ole ilmselgelt kohaldatav, on kohaldatavad ainult punktis c osutatud erandid. Selles punktis nähakse ette riigiabi lubamine teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitatavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selles kontekstis peab paika, et abi anti raskustes oleva ettevõtte elujõulisuse taastamiseks pikas perspektiivis. Seda abi tuleb seega hinnata suuniste alusel. Pärast uurimist hindab komisjon, et antud juhul ei saa rakendada ühtegi teist ühenduse raamistikku. Prantsusmaa ei nimetanud muide ühtegi teist erandit asutamislepingust ning tugines 2003. aasta augustis teatatud meetmete kokkusobivuse kaitsmisel eranditult suunistele.

(148) Päästmis- ja ümberkorraldusabi saamiseks peab ettevõtet võima pidada raskustes olevaks ettevõtteks. See mõiste on määratletud suuniste lõikes 2.1. Suuniste punktis 6 märgitakse, et ettevõtte raskused väljenduvad tavaliselt kasvavas kahjumi tasemes, käibe vähenemises, varude kuhjumises, ületootmises, enesefinantseerimise brutomarginaali vähenemises, kasvavas võlastumises, rahaliste kohustuste kasvus ning puhasvara väärtuse nõrgenemises või kadumises.

(149) Positiivse puhastuluga majandusaastal 2000–2001 langes ettevõte majandusaastal 2002–2003 tunduvalt üle miljardi euro suurusesse kahjumisse. Samal ajal vähenesid omavahendid üle poole võrra, langedes 2 miljardilt eurolt 800 miljonini. Alstom’i võib seega pidada rahalistes raskustes olevaks ettevõtteks suuniste punkti 5 järgi, mida ei vaidlusta ei Prantsusmaa ega ükski teine menetluse raames sõnavõtja.

a) Päästmisabi

(150) Prantsusmaa leiab, et osa meetmetest 2 ja 3 võib pidada päästmisabiks. Ta osutab selle tõestuseks, et need meetmed tagavad ettevõtte käibekapitalivajadused lühiajaliselt.

(151) Kuna tegemist on meetmega 2, hindab Prantsusmaa, et 2003. aasta septembri kokkuleppest tuleneva finantsskeemi alusel saadud 900 miljonit eurot tuleb suuniste alusel pidada päästmisabiks. See lühiajaliste likviidsete vahendite vormis abi, mille eesmärgiks oli takistada Alstom’i tegevuse vahetut lõpetamist, tagastati kuue kuu jooksul pärast selle väljamaksmist.

(152) Meetme 3 puhul hindab Prantsusmaa, et ka sündikaatlaenuliini riigi poolset tagamist tuleb pidada päästmisabiks, mis anti pangatagatiste ja riigigarantiide väljastamise faasis, sedamööda, kuidas selles esimeses faasis rakendatud meetmed võimaldasid Alstom’i elus hoida. Prantsusmaa sõnul tuleks vastugarantiid nendes tingimustes vaadelda päästmisabina, mis anti ettevõtte päästmiseks mõeldud meetmete rakendamise esimese aasta jooksul. Tuleks välja tuua, et Prantsusmaa ei hinda rohkem seda abi osa, mida tuleks pidada päästmisabiks samamoodi, nagu ta ei hinda seda osa, mida peetaks ümberkorraldusabiks. Selles osas, mis puudutab abi edasist kestust, tuleks seda pidada ümberkorraldusabiks. Tuleks märkida, et ei antud hinnangut vastugarantii ümberpositsioneerimisele uude 8 miljardi euro suurusesse sündikaatlaenuliini.

(153) Tuleks siiski meenutada, et ametliku uurimismenetluse algatamise ja pikendamise otsustes oli komisjon hinnanud, et Alstom paistis kõnesolevate meetmetega abi andmise hetkel olevat ümberkorraldamise järgus. Nendes tingimustes ei saaks osa kõnesolevates abimeetmetest pidada päästmisabiks, mida ei oleks võinud vastavalt suunistele anda pärast ümberkorralduskava elluviimist või likvideerimist, millele need meetmed peavad tingimata eelnema. Pealegi näib, et päästmisabi lubamise tingimused, mis on kehtestatud nimetatud suuniste punktis 23, ei olnud antud juhul täidetud. Nendes tingimustes oli komisjon seega hinnanud ajutiselt, et kõnealust abi tuleks uurida ümberkorraldusabi lubamise kriteeriumide alusel.

(154) Komisjoni menetluse algatamise ja pikendamise raames väljendatud kahtlused jäävad oluliseks. Tegelikult näib ikkagi kunstlik jagada kõnealuse abi tervikut päästmisabiks ja ümberkorraldusabiks, sest ümberkorralduskava väljatöötamisele ei eelnenud päästmisperioodi. Selline analüüs oleks vastuolus päästmisabi andmisel taotletava eesmärgiga, mis seisneb status quo säilitamises kuni hetkeni, mil ettevõte saab võtta seisukoha oma tuleviku suhtes.

(155) Olenemata sellest, kas abi katab rahaliste vahendite vajadusi või struktuurilisi meetmeid, kuulub abi käimasoleva ümberkorraldamise loogika alla. Komisjon ei saa nõustuda, et meelevaldselt peetakse päästmisabiks ümberkorraldamise kuue esimese kuu või veel esimese aasta jooksul antud abi. Selles kontekstis on ükskõik, kas abi katab ümberkorraldamisjärgus oleva ettevõtte likviidse vara vajadusi, sest ümberkorraldusabi katab sageli ümberkorraldatavate ettevõtete likviidsusvajadusi, samuti nagu näiteks investeeringuid või võimsuse vähendamisega seonduvaid kulusid.

(156) Lisaks hindab komisjon, et meetmega 2 seonduv abisumma võeti väga suures osas maha struktuurilistest meetmetest tulenevatest summadest, mis asendasid selle meetme ning seega on sobiv seda uurida ümberkorraldamise raames. Vastugarantii (endine meede 3) ei täida ühtegi suunistes sätestatud päästmisabi lubamise tingimust. Tegemist ei olnud nimelt likviidsete vahenditega, sest see ei kujutanud laenutagatist, nagu on ette nähtud suuniste punktis 23. Lisaks peaks see vastugarantii ulatuma suunistes ettenähtud kuuest kuust palju kaugemale, sest see peaks katma projekte, mis võivad kesta kuni seitse aastat.

(157) Eelnimetatut silmas pidades peab komisjon asjakohaseks hinnata neid meetmeid tervikuna ümberkorraldusabi alla kuuluvateks.

b) Ümberkorraldusabi

(158) Suunistes sätestatakse ümberkorraldusabi lubamiseks neli kumulatiivset tingimust: plaan, mis tagab elujõulisuse pikaajaliselt, konkurentsimoonutuste ärahoidmine, abi piirdumine minimaalse määraga ja ümberkorralduskava täielik teostamine.

(159) Abi andmise tingimuseks on iga üksikabi korral komisjoni kinnitatud ümberkorralduskava elluviimine. Ümberkorralduskava, mille kestus peab olema võimalikult piiratud, peab võimaldama ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamist mõistliku tähtajaga, realistlike oletuste põhjal tulevaste käitamistingimuste osas. Ümberkorraldusabi peab seonduma rakendatava ümberkorralduskavaga, mis on liikmesriigile kohustavaks.

(160) Komisjon hindas väliskonsultandi abiga Prantsusmaa esitatud ümberkorralduskava, määratlemaks, kas see on piisav ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon tugines oma analüüsis 2003. aasta augustis ja detsembris, seejärel 2004. aasta veebruaris esitatud teabele. Komisjoni hinnang puudutab eelkõige operatiivse ümberkorraldamine asjakohasust, seejärel turuväljavaateid ja nende mõju ümberkorralduskavale ning lõpuks ettevõtte rahalist olukorda pärast ümberkorralduskava elluviimist.

(161) Ümberkorraldusmeetmete analüüsis tuleks arvesse võtta sektorite eripära, milles Alstom on tegev. Eelkõige energia- ja transpordisektoris on vajalikud investeeringud põhivarasse suhteliselt väikesed, võrreldes käibekapitalivajadustega. Kõige tähtsamad on aga projektide teostamise ja tehnika võimsused, samal ajal kui füüsilise tootmise võimsused on suuremaks piiranguks vaid piiratud arvule toodetele. (30) Järelikult on ettevõtted üldiselt võimelised pakkumist laiendama suure nõudlusega perioodidel. Seevastu ei ole alati võimalik liigset tööjõudu vähendada vähese nõudlusega perioodidel, nimelt riikides, kus sotsiaalsed õigusnormid on piiravamad. Alstom’i tegevuse teine eripära on vajadus valmistada samal tootmisliinil erinevaid tooteid, (31) olenevalt tellimustest, seda tootmisvõimsuste kasutamise optimeerimiseks (“utilization runs”).

(162) Tootmisvõimsust mõõdetakse põhiliselt tootmiseks vaba ruumi (“roofed area”) ja saadaoleva tööjõu järgi, samas kui paigaldatud masinad ei ole üldiselt suurem piirang, erinevalt teistest tööstustest. Lisaks on raske mõõta tootmisvõimsust toote kaupa, sest nagu äsja nimetatud, võib samal tootmisliinil valmistada eri hetkedel eri tooteid.

(163) Järelikult analüüsiti Alstom’i sisemisi ümberkorraldusmeetmeid, kontrollides, kas need võimaldavad ettevõttel tööjõu kasutamist tõhusalt ümber korraldada ja ratsionaliseerida oma geograafilist kohalolu.

(164) Komisjoni hinnangul on Power Generation’i ja transpordisektorites ümberkorraldusmeetmed piisavad selleks, et tagada tööstuslik tervendamine. Kavandatud töötajate arvu vähendamist peetakse proportsionaalseks tööstustes esineva ületootmise ulatusega. Nende ümberkorralduste hinnangulised kulud ja nendest tekkiv kokkuhoid näivad realistlikud. Lisaks näitab ümberkorralduskava varajane elluviimine, et protsess on hästi edasi jõudnud selliselt, et hilinemise risk 2006. aasta märtsiks kavandatud eesmärkide saavutamisel on piiratud.

(165) Power Turbo-Systems’i sektoris on tööjõu vähendamine […] % (alates […] kuni […] töötajat) kooskõlas viimaste Alstom’i kasutusmääradega märgitud liigsete tootmisvõimsusega vastavalt Prantsusmaa hinnangule ([…] % 2003. aasta augustis) ja komisjoni eksperdi hinnangule ([…] % 2002. aastal ja […] % 2003. aastal). See tööjõu vähendamine ühendatult seadmestike vähendamise ja valikulise sulgemisega ning operatiivse ümberkorraldamisega, aitab taastada Alstom’i konkurentsivõimelisuse. Power Environment sektoris pidas komisjoni välisekspert vajalikuks tööjõu vähendamist […] % (alates […] kuni […]) […]. (32) See on ka suurem ületoootmisest, mida näitab Prantsusmaa hinnatud kasutusmäär (ligi […] % 2003–2004. aasta esimesel poolaastal). Seda tööjõu ulatuslikku vähendamist võib seletada tootmiskohtade sulgemisega […]. Power Services sektoris ulatub tööjõu vähendamine […] % (arvult […] kuni […]). Tootmiskohtade sulgemist ei ole kavas, (33) kuid seda võib põhjendada kohaliku esindatuse vajadusega selles tegevusvaldkonnas.

(166) Lõpuks on kavas teha jõupingutusi ümberkorraldusteks Power Conversion sektoris (Ü&J osa, mida ei müüdud Arevale), tööjõu vähendamise kujul […] % võrra (arvult […] kuni […] töötajani) ja tööstusstruktuuri ümberkorraldamise kujul.

(167) Transpordisektoris ulatub kavandatav tööjõu vähendamine […] %ni (alates […] kuni […]). See tööjõu vähendamine on kooskõlas väliskonsultandi teostatud ületootmise hinnangutega ([…] % kuni […] %). Vähendamine ei ole siiski kooskõlas Alstom’i käesoleva kasutuse määraga (üle […] %), nagu teatas Prantsusmaa. Seda ebakooskõla võib ometi osaliselt seletada asjaoluga, et üle […] % tööjõu vähendamisest (ühendatult tootmiskohtade sulgemisega) puudutavad Ühendkuningriiki. Selles riigis esinesid Alstom’i transpordisektoris hiljuti tõsised raskused ja turuväljavaated ei ole seal kaugeltki nii positiivsed kui teistes riikides. Tööjõu vähendamist võidi ka etteulatuvalt kavandada, võttes arvesse tööstuse optimeerimisest tulenevat tootlikkuse paranemist.

(168) Vastupidiselt hinnangule transpordi- ja energiasektorite kohta hindab komisjon, et ümberkorralduskavaga merelaevandussektoris ettenähtud tegevus on Alstom’i laevatehaste liigvõimsuse korvamiseks ebapiisav. Selle kavaga ettenähtud tööjõu vähendamine ulatub […] % ([…] töötajalt […] töötajani). Tootmine keskendatakse Saint-Nazaire’i laevatehastele, mis kujutavad kõige tähtsamat ehitusplatsi, samal ajal kui teised vähem olulised ehituskohad suletakse. Vaatamata nendele meetmetele kahtleb komisjon, et nendest jõupingutustest ümberkorraldamise suunas piisab Alstom’i laevatehaste kasutusmäära tõstmiseks vastuvõetavale tasemele aastaks 2006. Selle analüüsi alused on esitatud põhjendustes 169 ja 170.

(169) Isegi kui Alstom’i merelaevandussektoril on tehniline võimsus erinevat tüüpi laevade tootmiseks (kruiisilaevad, metaanitankerid, kaubalaevad, jahid, ekspeditsiooni- ja sõjalaevad jne), näib, et tulevased tellimused peaks keskenduma kruiisilaevade nõudlusele. Ümberkorralduskavas nähakse ette, et uued tellimused tulevad peamiselt sellelt turult, samal ajal kui muud tüüpi laevad ei peaks moodustama märkimisväärset osa saadud tellimustest. Saint-Nazaire’i laevatehaste praegune tootmisvõimsus on hinnanguliselt 5–6 kruiisilaeva aastas. Keskmise tähtajaga väljavaated viitavad, et kui Alstom säilitab oma praeguse turuosa, saab ta ajavahemikul 2004–2006 maksimaalselt 3 kruiisilaeva tellimust aastas. Isegi kui seda alla maksimummäära jäävat kruiisilaevade tellimuste taset võiks korvata teist tüüpi laevade tootmisega, on ebatõenäoline, et sel võiks olla märkimisväärne mõju, mis tõstaks tellimuste kogutaseme üle 3 laeva (kruiisiilaevaga võrdväärse) aastas.

(170) Selles kontekstis võttis komisjon positiivselt vastu Prantsusmaa hiljutise kohustusevõtu vajalike meetmete võtmiseks esimesel võimalusel, […], vähendamaks Alstom’i säästuläve laevaehituse osas 4,5 laevatellimuselt (kruiisiilaevaga võrdväärsete) aastas (viimase viie aasta keskmine) […] tasemele. Komisjoni hinnangul on see täiendav jõupingutus […] tingimata vajalik selle sektori pikaajalise elujõulisuse tagamiseks ning see tuleks lõpule viia.

(171) Komisjon hindas üksikasjalikult ümberkorralduskavas tehtavaid tellimuste või tegevustulu prognoose sektorite lõikes. Selleks kontrollis ta, kas need andmed vastavad iga asjaomase turu puhul tehtud prognoosidele. Komisjoni hinnangul on tellimuste prognoosid üldjoontes realistlikud ning turuosade ja tööstuskasvu prognoosid on piisavalt ettevaatlikud. Erandiks on siiski kaks sektorit: Power Turbo-Systems’i ja merelaevandussektor.

(172) Alstom’i Power TurboSystemso tegevus kandis 2000. aastal esinenud tõsistest tööhäiretest tulenevalt suurt kahjumit seoses suure võimsusega gaasiturbiinidega GT24/GT26, mis on Alstom’i turustatud tootevaliku tähtsaim mudel selles turusektoris. Tehti töid turbiinide jõudluse parandamiseks ja sõlmiti ärikokkulepped rahulolematute klientidega. Prantsusmaa osutab, et kõnealuse