LISA

KOONDDOKUMENT

„CÂRNAŢI DE PLEŞCOI“

ELi nr: PGI-RO-02174 – 4.7.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Cârnaţi de Pleşcoi“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Rumeenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Cârnați de Pleșcoi“ on lamba- ja veiselihast valmistatud suitsutatud vorstid. Vorstid peavad sisaldama vähemalt 55 % lambaliha ja kuni 45 % veiseliha. Sügisel ja talvel võib lambaliha asendada kuni 10 % ulatuses kitselihaga, ilma et see muudaks märkimisväärselt toote organoleptilisi omadusi.

Toodetakse ja turustatakse kahte tüüpi vorste „Cârnați de Pleșcoi“: suitsutatud või kuivatatud ja külmsuitsutatud.

Mõlemat tüüpi vorstid „Cârnați de Pleșcoi“ sisaldavad vürtspaprikat, mis annab neile pikantse maitse. Vorstide pind on puhas, sile ja mittekleepuv ning nende ristlõige on ühtlane ja tihke nii servades kui ka keskkohas.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Suitsutatud vorstidel „Cârnați de Pleșcoi“ on järgmised omadused:

— silindriline kuju

— piklik vorm (ühe vorsti pikkus 15–18 cm)

— kaal 40–50 g

— niiskusesisaldus kuni 60 %

— rasvasisaldus kuni 35 %

— valgusisaldus vähemalt 14 %

— soolasisaldus kuni 4,5 %.

Kuivatatud ja külmsuitsutatud vorstidel „Cârnați de Pleșcoi“ on järgmised omadused:

— lame kuju

— piklik vorm (ühe vorsti pikkus 15–18 cm)

— kaal 25–40 g

— niiskusesisaldus kuni 40 %

— rasvasisaldus kuni 38 %

— valgusisaldus vähemalt 14 %

— soolasisaldus kuni 4,5 %.

Organoleptilised omadused

Maitse ja lõhn: maitse on meeldiv, kergelt vürtsikas, mõõdukalt soolane, omane lambalihale ja kasutatud maitseainete segule (küüslauk, vürtspaprika, aed-liivatee). Värvus: suitsutatud vorsti puhul hele punakaspruun ning kuivatatud ja külmsuitsutatud vorsti puhul tumepruun.

Lõikepind: mosaiikstruktuur, puuduvad rasvatükikesed ja augud; selgelt on näha vürtspaprika kasutamine.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Cârnați de Pleșcoi“ valmistamisel kasutatud toorained ja koostisosad on järgmised: lamba-/kitseliha ja veiseliha, lamba-/kitse- ja veisekontidest valmistatud kondipuljong, naturaalsed lambasooled ja maitseained (küüslauk, vürtspaprika, aed-liivatee).

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Cârnați de Pleșci“ tootmisprotsessi etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Tootmisprotsess hõlmab järgmisi etappe: tooraine/koostisosade ettevalmistamine, valitud liha tükeldamine ja konditustamine, hakkimine, segamine, naturaalsesse lambasoolde toppimine, nõrutamine ja suitsutamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafilise tähise „Cârnați de Pleșcoi“ märgisel peab olema esitatud järgmine teave:

— toote nimetus „CÂRNAȚI DE PLEȘCOI“, millele järgnevad sõnad „Indicație Geografică Protejată“ või akronüüm KGT,

— toote liik (suitsutatud või kuivatatud ja külmsuitsutatud),

— kontrolli- ja sertifitseerimisasutuse logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Berca, Săpoca, Cernătești ja Mărăcineni omavalitsusüksuste ning Buzău linna territooriumi.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Cârnați de Pleșcoi“ maine tuleneb sellest, et tegemist on piirkonnas valmistatud traditsioonilise tootega. Vorstide tootmine ja väärindamine oli Pleșcoi piirkonna elanike peamine sissetulekuallikas ning retsept ja oskusteave anti edasi isalt pojale.

Buzău piirkonna lamba-, kitse- ja veisekasvatuse traditsioon tuleneb piirkonna topograafiast, mis koosneb mägedest, küngastest ja tasandikest, ning selle asukohast Karpaatides. See kombinatsioon loob kliima, mis on omane sellele piirkonnale, kus asuvad nii mäeahelikud, künkad kui ka rohumaad, mis sobivad kõigile rohusööjatele kariloomadele.

Toodet „Cârnați de Pleșcoi“ eristab muudest vorstidest selle ainulaadne maitse, mis tuleneb lamba-/kitseliha, veiseliha, vürtspaprika, soola (soolamissegu), küüslaugu ja aed-liivatee koosmõjust. Tootele annab vürtsika maitse küüslaugu, vürtspaprika ja aed-liivatee kooslus. Seega on Rumeenias võimatu selle toote identiteeti ja maitse eripära mitte tunda või segamini ajada.

Lihasegule, mis koosneb eri lihadest, vürtsidest ja soolast (soolamissegu), lisatakse kondipuljong. Laagerdamise lõpus suitsutatakse vorste lehtpuiduga.

Selleks et eristada toodet „Cârnați de Pleșcoi“ teistest vorstidest, täpsustatakse, et alljärgnevalt kirjeldatud meetodid kuuluvad vorstide retsepti juurde ning mõjutavad otseselt toote organoleptilisi ja füüsikalis-keemilisi omadusi.

Suitsutatud „Cârnați de Pleșcoi“ vorstide valmistamiseks suitsutatakse vorste 2–3 tundi temperatuuril 50–80 °C (kuumsuitsutamine), kuni need muutuvad kergelt punakaspruuniks.

Suitsutatud toote „Cârnați de Pleșcoi“ suitsutamisetapp loetakse lõppenuks, kui vorsti kest tekitab katsumisel tüüpilist kuivatatud kesta heli.

Kuivatatud ja külmsuitsutatud „Cârnați de Pleșcoi“ valmistamiseks suitsutatakse toodet temperatuuril 25–40 °C (külmsuitsutamine) ning seejärel tehakse tootele kahe päeva pärast esimene pikisuunaline pressimine. Sellele järgneb veel üks suitsutamisetapp, mis kestab 2–3 päeva, ja seejärel pressitakse vorste uuesti. Vastavalt oskusteabele, mille kohalikud elanikud vorstitootmise valdkonnas on pärinud, võib suitsutamine kesta 1–2 päeva, kuni vorstide värvus muutub tumepruuniks. Kuivatatud ja külmsuitsutatud vorste pressitakse pikuti puidust rullide (făcăleț) abil, pressimine vaheldub suitsutamisega, et vältida liigset vett. Pressimisega saavutatakse lame kuju ja iseloomulik konsistents.

Toote „Cârnați de Pleșcoi“ retsepti on säilitanud Pleșcoi-Berca piirkonna kohalikud elanikud. Tegemist on piirkonnaga, kus sündis röövlite legend. Räägiti, et puudust kannatavate isikute abistamiseks kasutasid need lindpriid rikaste karjakasvatajate karju, keda viidi Buzău turule. Öösel valmistasid nad vorste ja kuivatatud liha, sest madalam temperatuur võimaldas lihatooteid kiiremini jahutada. Vorstide „Cârnați de Pleșcoi“ valmistusviisi võtsid röövlitelt üle külaelanikud.

Vorste toodeti igas leibkonnas ja need moodustasid mitterikneva kuivtoidu varu. Kuna teatav kogus vorste valmistati mõne päeva jooksul tarbimiseks, ei suitsutatud neid, samas kui ülejäänud vorstid kuivatati ja säilitati toiduvarudena pikema aja jooksul. Sellega pandi alus kuivatatud ja külmsuitsutatud tootele.

Tänu põlvest põlve edasi antud retseptile ja määratletud geograafilise piirkonna elanike oskusteabele toote valmistamisel kasvas vorstide „Cârnați de Pleșcoi“ kuulsus nii Rumeenia kui ka välismaa tarbijate seas.

Nimetatud vorstid olid tuntud juba XIII ja XIV sajandil, seda peamiselt pärast Valahhia vürstiriigi asutamist Basarab I (1324–1352) poolt. Sel ajal müüdi vorste Drăgaica laadal praeguse Buzău linna aladel.

Tänu Buzău linna geograafilisele asukohale ja asjaolule, et tegemist oli 1431. aasta tollipunktiga, oli laadal ka kultuuriline tähendus ning see andis paljude piirkondade elanikele võimaluse vahetada tooteid, traditsioone ja kombeid.

Ajakirjanik ja ajaloolane Viorel Frâncu kirjutas oma raamatus „Istoria jurnalismului din județul Buzău“ (Buzău piirkonna ajakirjanduse ajalugu) järgmist:

…

„Dobroudjat Brașovi ja Transilvaaniaga ühendavate kaubateede ristumiskohal kohtusid kõiksugused kaupmehed. Algselt vahetasid Muntenia ja Transilvaania elanikud seal teravilja ja loomi; laadal oli ka müstiline tähendus, mis oli seotud saagikoristuse algusega ning mida iseloomustasid mitmesugused rituaalid ja tseremooniad. Laata hakati korraldama rändkarjatamise teedel. Alates esimestest Drăgaica laatadest hakkasid inimesed nautima piparkooke, vorste „Cârnați de Pleșcoi“, veini „Tămâosasă de Pietroasele“ …“

…

See traditsioon jätkub ja laata korraldatakse tänapäevani. Drăgaica laat toimub kaks nädalat enne Ristija Johannese sünnipäeva tähistamist (24. juuni).

1890. aastal oli Buzău tuntud selle poolest, et tänavatest arvukamalt oli seal kohvikuid, kus söödi vorste „Cârnați de Pleșcoi“, nagu on maininud Constantin Trentea oma käsikirjas „Tradiția științei de carte în satul Pleșcoi- Buzău 1600–1900“ (Raamatuteaduse ajalugu Pleșcoi-Buzău külas aastatel 1600–1900), mis kirjutati Bukarestis 1975. aastal. Käsikirjas kirjeldatakse Pleșcoi omavalitsusüksuse (județ de Buzău) kultuuriühingu „Idealul“28. augustil 1924 korraldatud banketti ja täpsustatakse, et sel „rikkalikul banketil […] grilliti kuulsaid Pleșcoi vorste“.

Vorstide „Cârnați de Pleșcoi“ retsept on olulisel kohal Radu Anton Romani teoses „Bucate, vinuri și obiceiuri românești“ (Rumeenia toidud, veinid ja tavad), mille avaldas Paideia kirjastus 2001. aastal. Radu Anton Roman oli ajakirjanik, kirjanik ja telerežissöör, peamiselt tuntud kulinaarseid teemasid käsitlevate saadete poolest.

Ioan Boldea koostatud sõnastikus Dicționar de Vorbe Esențiale (oluliste tsitaatide sõnastik), kuhu on kogutud kultuuri-, teadus- ja kunstimaailma isiksuste peamised ütlused, märgib Andrei Pleșu (lk 219, punkt 4803): „Ma armastan lugeda, ma armastan arutelu ideede üle ja otsin jumalat … kuid samuti armastan ma vorste „Cârnați de Pleșcoi“, koolipoiste nalju, laagerdatud juuste, pidusid, hetääre, ballaade.“ Andrei Pleșu on Rumeenia kirjanik ja esseist, esteet ja kunstiajaloolane ning rumeenia keele stilist.

Aastatel 2000–2014 tehti kohalikes ja riiklikes meediakanalites mitmesuguseid saateid vorstide „Cârnați de Pleșcoi“ maine tõstmiseks. Rumeenia köögis leidub retsepte, milles kõnealusel tootel on oluline osa, ning almanahh „Renașterea Buzoiană“ (Buzău taassünd) pühendas sellele oma 2006. aasta väljaandes mitu lehekülge.

Aja jooksul on vorstidest „Cârnați de Pleșcoi“ saanud rumeenlaste pühadelaual populaarne roog, nii et alates 2008. aastast korraldatakse igal aastal vorstide „Cârnați de Pleșcoi“ festival. Festivali raames korraldatakse erinevaid konkursse: Miss Oița, konkurss pikima vorsti „Cârnați de Pleșcoi“ leidmiseks, vorstide „Cârnați de Pleșcoi“ söömisvõistlus nimega „Fomilă de Pleșcoi“ jne.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/documentatie-2016/caiet-de-sarcini-carnati-plescoi-2016.pdf