Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse ametist lahkuva valitsuse poolt esitatud ning aastaid 2014–2019 hõlmavas 2015. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk, mis 2014. aastal suurenes 3,2 protsendini SKPst ja ületas seega kontrollväärtust 3 % SKPst, suureneb 2015. aastal veelgi ja jõuab 3,4 protsendini SKPst, misjärel see langeb 2017. aastal 3,1 protsendini ja 2019. aastal 2,5 protsendini SKPst. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suureneb programmiperioodi jooksul eeldatavasti valitsemissektori võla suhe SKPsse, jõudes 2019. aastaks 67,8 protsendini. Keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, ei saavutata programmiperioodi lõpuks. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal eeldatakse, et Soome valitsemissektori eelarve puudujääk ulatub 2015. aastal 3,3 protsendini SKPst ja 2016. aastal 3,2 protsendini, ning samas prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2016. aastaks 64,4 protsendini SKPst. ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt avaldas komisjon 13. mail 2015 ettekande, milles järeldati, et puudujäägi- ja võlakriteeriumeid ei loetud täidetuks. Ametisseasunud valitsus avaldas aga 27. mail oma strateegilise programmi, mis hõlmas ka kavandatavaid konsolideerimismeetmeid. Komisjoni hinnangu kohaselt peaksid need meetmed, juhul kui need rakendatakse täielikult, vähendama valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2016. aastal tunduvalt allapoole 3 % SKPst. Pärast 2014. aastal toimunud halvenemist on nõuetekohasest struktuursest kohandamisest ennetusliku osa alusel 2015. aastal veelgi kõrvale kaldutud. Kulueesmärk peaks suure varuga saavutatama 2015. aastal. Seega võib aastatel 2014–2015 olla oht kalduda märkimisväärselt kõrvale nõuetekohasest kohandamisest keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, mida on vaja hiljem uuesti hinnata. Võttes arvesse ametisseasunud valitsuse teatatud meetmeid, on ka 2016. aastal mõningane kõrvalekaldumise oht. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid nõuetekohase struktuurse kohandamise saavutamiseks. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ning komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi ja ametisseasunud valitsuse poolt 27. mail esitatud konsolideerimismeetmeid arvesse võttes seisukohal, et on oht, et Soome ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Kuigi Soome on teinud mõningaid edusamme haldusreformide rakendamise vallas, saaks veelgi parandada Soome avaliku sektori tõhusust, eelkõige valdkondades, mis tulevikus seisavad vananemise tõttu silmitsi kulusurvega.

Sotsiaalpartnerid jõudsid 2014. aasta sügisel kokkuleppele pensionireformi sisus, kuid see ei ole veel vastu võetud. Eelarve jätkusuutlikkuse mahajäämust ja seadusjärgse pensioniea kavandatud tõstmist silmas pidades on otsustava tähtsusega suurendada eakate töötajate osalemist tööturul. Tööturult lahkutakse ennetähtaegselt peamiselt puude tõttu või seoses eakatele töötajatele suunatud laiendatud töötushüvitistega. Sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reformi käsitlev valitsuse eelnõu esitati parlamendile 2014. aasta detsembris, kuid enne 2015. aasta aprilli parlamendivalimisi ei suudetud leida lahendust ühinenud omavalitsuste haldusmudeli ja põhiseadusega tagatud üksikute omavalitsuste autonoomia tasakaalustamiseks ning eelnõu aegus. Soome omavalitsused on suhteliselt väikesed, kuid muude Euroopa riikide omavalitsustega võrreldes on neil täita üsna mahukad ülesanded. Omavalitsusstruktuuride reform edeneb mõningase viivitusega ning omavalitsused teostavad uuringuid ühinemise eeliste kohta. 2015. aasta riikliku reformikava kohaselt võidakse uus seadusandlik ettepanek esitada parlamendile 2016. aasta lõpupoole.