ET Euroopa Liidu Teataja C 289/6

ÜLDSUSE JUURDEPÄÄSU KORD EUROOPA PARLAMENDI DOKUMENTIDELE

Juhatuse otsus 28. november 2001 (1) (2) (3)

(2005/C 289/06)

JUHATUS,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikeid 2 ja 3;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni dokumentidele ning eelkõige selle artikleid 11, 12 ja 18;

võttes arvesse kodukorra artikli 22 lõikeid 2 ja 11, artikli 96 lõiget 1, artiklit 97 ja VII lisa;

arvestades, et dokumentidele juurdepääsu üldpõhimõtted on sätestatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega nr 1049/2001;

arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 3 ja määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 18 lõikele 1 on Euroopa Parlament oma 13. novembri 2001. aasta otsusega asunud kodukorra sätteid kohandama;

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 97 lõiked 2, 3 ja 4 kohustavad juhatust kinnitama dokumendiviidete registri loomise reeglid, määrama kindlaks sellele juurepääsu korra ning vastavate dokumentide käsitlemise eest vastutavad organid;

arvestades, et juhatuse 10. juuli 1997. aasta otsus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi dokumentidele ning 17. aprilli 1998. aasta otsus dokumentide väljastamise süsteemi kohta on Euroopa Parlamendi 13. novembri 2001. aasta otsusega tühistatud;

arvestades, et dokumentide väljastamise süsteemi puudutavad meetmed tuleb viia vastavusse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 10 sätetega, täpsustamaks mahukate dokumentide väljastamisega kaasnevaid lisakulusid, mis tuleb sellisel juhul hüvitada dokumentide taotlejal;

arvestades, et Euroopa Parlamendi dokumendiregistrit puudutavad meetmed tuleks koondada ühte otsusesse, et need oleksid kodanike jaoks läbipaistvamad,

OTSUSTAB JÄRGMIST.

I OSA

VIIDETE REGISTER

Artikkel 1

Registri loomine

1. Viidete register luuakse Euroopa Parlamendi juurde määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõike 2 ja kodukorra artikli 97 lõike 3 alusel.

2. Viidete registrisse kantakse Euroopa Parlamendi koostatud või saadud dokumendid alates määruse (EÜ) nr 1049/2001 jõustumise kuupäevast (4).

3. Registrisse kantavad viited moodustavad “dokumendi isikutunnistuse”, mis lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõikes 2 nõutavatele andmetele sisaldavad võimaluse korral ka teavet dokumendi päritoluallika, olemasolevate keeleversioonide, staatuse, kategooria ning säilitamiskoha kohta.

Artikkel 2

Eesmärgid

Viidete registri ülesehitus peab võimaldama:

— ühetaolise viidete süsteemi kasutamist;

— vahetut elektroonilist juurdepääsu (eelkõige õigusloomega seotud) dokumentidele;

— teha kindlaks dokumente, mis ei ole elektrooniliselt kättesaadavad;

— taotleja poolt ebapiisavalt identifitseeritud dokumentide otsingut;

— selliste dokumentide kindlakstegemist, millele vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklitele 4 ja 9 on üldsuse juurdepääs piiratud;

— konfidentsiaalsete dokumentide registreerimist, arvestades ülalmainitud määruse artiklis 9 sätestatud piiranguid.

Artikkel 3

Tegevus

Viidete registrit haldava üksuse ülesanneteks on:

— Euroopa Parlamendi koostatud või saadud dokumentide registreerimise kontrollimine;

— kirjalike või elektrooniliste juurdepääsu taotluste vastuvõtmine ja nendele 15 tööpäeva jooksul vastamine;

— taotluse vastuvõtmise kohta kinnituse väljastamine;

— taotleja abistamine taotluse sisu täpsustamisel;

— taotleja juurdepääsu hõlbustamine juba avaldatud dokumentidele;

— taotluse edastamine pädevale teenistusele või isikule, kui taotlus puudutab dokumenti, mida registris ei leidu või mille kohta kehtivad määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangud;

— taotlejaga kooskõlastamine väga pikkade või keerukate dokumentide taotlemise korral.

Artikkel 4

Dokumentide registreerimine

1. Kõik Euroopa Parlamendis koostatud dokumendid kantakse võimalikult kiiresti viidete registrisse. Peasekretär võtab vastu parlamendisisesed rakendusmeetmed, millega tagatakse kõikide Euroopa Parlamendis koostatud dokumentide registreerimine.

2. Selleks kantakse kodukorra artikli 97 lõikes 2 kirjeldatud Euroopa Parlamendi dokumendid viidete registrisse dokumendi autoriks oleva organi või talituse vastutusel.

3. Õigusloome või parlamentaarse tegevuse raames koostatud dokumendid kantakse registrisse niipea kui need on esitatud või avalikustatud.

4. Muud Euroopa Parlamendi peasekretariaadi haldusteenistuste pädevusse kuuluvad dokumendid kantakse viidete registrisse võimalusel kohe pärast nende autoriseerimist dokumendi autoriks oleva teenistuse poolt.

5. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 3 sätetele edastab postiteenistus kõik parlamendile saadetud dokumendid viidete registrile registreerimiseks, välja arvatud ülalmainitud määruse artiklis 9 kirjeldatud tundliku sisuga dokumendid, mille puhul kehtivad mainitud artiklis sätestatud piirangud.

Artikkel 5

Vahetult kättesaadavad dokumendid

1. Kõik Euroopa Parlamendi koostatud või saadud õigusloomega seotud dokumendid peavad olema kodanikele kättesaadavad elektrooniliselt, välja arvatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangute korral.

2. Selleks teeb Euroopa Parlament kõik õigusloomega seotud dokumentide terviktekstid kodanikele kättesaadavaks vastava registri kaudu.

3. Euroopa Parlament teeb nimetatud registri elektrooniliselt kättesaadavaks Interneti-leheküljel Europarl ning tagab kodanikele online-abi seoses dokumentidele juurdepääsu taotluste esitamise korraga.

4. Muud dokumendid, eelkõige poliitikate või strateegiate väljatöötamisega seotud dokumendid tehakse võimaluse korral samuti vahetult kättesaadavaks.

5. Vahetult juurdepääsetavate dokumentide kategooriad on ära toodud Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud ja kodukorrale lisatud nimekirjas. Dokumendid, mida ei ole kantud ülalmainitud nimekirja, on juurdepääsetavad kirjaliku taotluse alusel.

Artikkel 6

Taotluse alusel kättesaadavad dokumendid

1. Kõik Euroopa Parlamendi loodud või saadud õigusloomega mitteseotud dokumendid tehakse võimaluse korral kodanikele registri kaudu vahetult kättesaadavaks, välja arvatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud piirangute korral.

2. Kui dokumendi kandmine viidete registrisse ei võimalda vahetut juurdepääsu terviktekstile põhjusel, et dokument ei ole elektrooniliselt kättesaadav, või määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud erandite tõttu, saab dokumendile juurdepääsu taotleda kirjalikult, kasutades Interneti-leheküljel Europarl leiduvat elektroonilist vormi. Euroopa Parlamendil on õigus võimaldada dokumendile juurdepääsu või teatada kirjalikult osalise või täieliku keeldumise põhjustest.

3. Dokumendid, mis on Euroopa Parlamendis koostatud või saadud enne määruse (EÜ) nr 1049/2001 jõustumist ning mis seetõttu ei ole viidete registris kättesaadavad, on juurdepääsetavad kirjaliku taotluse alusel, välja arvatud mainitud määruse artiklites 4 ja 9 sätestatud juhtudel.

Artikkel 7

Dokumentide säilitamine

1. Kõik dokumendid säilitatakse viidete registri andmebaasi arhiivis. Nimetatud andmebaas sisaldab kõiki Euroopa Parlamendis koostatud dokumente. Koopia kõikidest andmetest ja dokumentidest edastatakse Euroopa Parlamendi ajalooarhiivi (ARCDOC).

2. Kuni registrisse kantavate dokumentide arhiveerimise eest vastutava andmebaasi töölehakkamiseni kasutab registri eest vastutav teenistus vajalike andmete väljavõtmiseks ja dokumentide terviktekstide kättesaadavaks tegemiseks Euroopa Parlamendi olemasolevaid süsteeme ja andmebaase ning piirdub vaid nendega ühenduse sisseseadmisega.

II OSA

ESIALGNE TAOTLUS

Artikkel 8

Esialgse taotluse esitamine

1. Euroopa Parlamendi dokumendile juurdepääsu taotluse võib esitada kirjalikult või elektrooniliselt ühes EÜ asutamislepingu artiklis 314 loetletud keeltest.

2. Taotlus peab olema sõnastatud võimalikult täpselt ning sisaldama soovitud dokumendi/dokumentide kindlakstegemist võimaldavaid üksikasju, samuti taotleja nime ja aadressi.

3. Kui taotlus ei ole piisavalt täpne, palub parlament taotlejal seda täpsustada ning abistab teda selles.

4. Taotleja ei ole kohustatud taotlust põhjendama.

Artikkel 9

Kirjaliku taotluse käsitlemine

1. Euroopa Parlamendi valduses olevale dokumendile juurdepääsuks esitatud taotlused edastatakse postiteenistuses registreerimise päeval viidete registri eest vastutavale teenistusele, mis peab kinnitama taotluse kättesaamise, sellele vastama ning dokumendi ettenähtud tähtajaks väljastama.

2. Kui taotlus puudutab Euroopas Parlamendis koostatud dokumenti, mille kohta kehtib määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud erand, pöördub viidete registri eest vastutav teenistus dokumendi autoriks oleva teenistuse või organi poole, mis teeb viie tööpäeva jooksul ettepaneku edasise tegevuse kohta.

3. Kui väljastamise küsitavus puudutab kolmandatest allikatest pärinevaid dokumente, konsulteerib Euroopa Parlament nendega, jättes neile viis tööpäeva aega teatamiseks, kas antud dokumendi kohta puhul rakendub mõni määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklites 4 ja 9 sätestatud eranditest.

4. Kui Euroopa Parlamendile suunatud juurdepääsu taotlus puudutab dokumenti, mis ei ole veel dokumendi autoriks oleva institutsiooni poolt avalikustatud, jätab Euroopa Parlament kõnealuse dokumendi eest vastutavale institutsioonile viis tööpäeva dokumendi väljastamisele võimalikust vastuseisust teatamiseks.

5. Kui viie tööpäeva jooksul vastust ei saabu, jätkab Euroopa Parlament menetlust.

Artikkel 10

Elektrooniliselt esitatud taotluse käsitlemine

1. Kõik elektrooniliselt esitatavad taotlused tuleb saata Euroopa Parlamendi Interneti-leheküljel toodud vastavale aadressile, kasutades võimaluse korral selleks ettenähtud elektroonilist vormi ning taotluse esitamise hõlbustamiseks loodud online-abistamissüsteemi.

2. Euroopa Parlamendi Interneti-leheküljel Europarl elektrooniliselt esitatud taotlus edastatakse automaatselt viidete registri eest vastutavale teenistusele registreerimiseks ja edasiseks menetlemiseks.

3. Elektrooniliselt saadud ning kõiki käesoleva otsuse artiklis 8 märgitud vajalikke elemente sisaldavale taotlusele saadetakse automaatselt kinnitus taotluse vastuvõtmise kohta.

4. Käesoleva otsuse artikli 9 lõikes 2 ja sellele järgnevates lõigetes kirjeldatud menetlus, mis puudutab kirjalikult esitatud esialgse taotluse käsitlemist, kehtib ka elektrooniliselt esitatud taotlustele.

Artikkel 11

Vastamise tähtaeg

1. Viidete registri eest vastutav teenistus võimaldab alates taotluse registreerimisest viieteist tööpäeva jooksul soovitud dokumendile juurdepääsu ning tagab selle juurdepääsu kõnealuse ajavahemiku jooksul.

2. Kui Euroopa Parlament ei saa soovitud dokumendile juurdepääsu võimaldada, teavitab ta taotlejat kirjalikult täieliku või osalise keeldumise põhjustest, informeerides taotlejat ka õigusest esitada kordustaotlus.

3. Sellisel juhul võib taotleja viieteist tööpäeva jooksul alates vastuse saamisest esitada kordustaotluse.

4. Erandjuhtudel, kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente, võib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaega viieteist tööpäeva võrra pikendada tingimusel, et taotlejat teavitatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.

5. Kui institutsioon ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, annab see taotlejale õiguse esitada kordustaotlus.

6. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikkel 7 sätestab, et tähtaeg 15 tööpäeva algab taotluse registreerimise kuupäevast.

Artikkel 12

Pädevus

1. Vastavalt kodukorra artikli 97 lõikele 6 käsitleb Euroopa Parlamendile esitatud esialgseid taotlusi peasekretär presidendi ja dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise järelevalve eest vastutava asepresidendi korraldusel.

2. Positiivsed vastused esialgsetele taotlustele saadab taotlejale peasekretär või tema asetäitja.

3. Esialgse taotluse rahuldamisest keeldumise, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud, otsustab registritalituse ettepanekul ja pärast dokumendi autoriga konsulteerimist peasekretär. Kõik keeldumise otsused saadetakse teavitamise eesmärgil läbipaistvuse eest vastutavale asepresidendile.

4. Peasekretäril või tema volitatud isikul on igal ajal õigus nõu pidada õigustalituse ja/või andmekaitse eest vastutava isikuga.

III OSA

KORDUSTAOTLUS

Artikkel 13

Taotluse esitamine

1. Kordustaotluse võib Euroopa Parlamendile esitada kirjalikult või elektrooniliselt viieteist tööpäeva jooksul alates soovitud dokumendile juurdepääsust täieliku või osalise keeldumise kohta teate saamisest või kui esialgsele taotlusele ettenähtud tähtaja jooksul ei ole vastatud.

2. Kordustaotlus peab olema koostatud käesoleva otsuse artiklis 8 sätestatud ametlike nõuete kohaselt.

Artikkel 14

Kordustaotluste käsitlemine

1. Kordustaotlused registreeritakse käesoleva otsuse artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 2 sätestatud kirjalikke või elektroonilisi taotlusi käsitlevate nõuete kohaselt.

2. Viidete register saadab taotlejale teate taotluse vastuvõtmise kohta ja käivitab käesoleva otsuse artiklites 9 ja 10 kirjeldatud menetluse institutsiooni vastuse ettevalmistamiseks.

3. Euroopa Parlament lubab viieteist tööpäeva jooksul alates taotluse registreerimisest juurdepääsu taotletud dokumendile või teavitab taotlejat kirjalikult täieliku või osalise keeldumise põhjustest.

4. Erandjuhtudel, kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente, võib eelmises lõikes sätestatud tähtaega viieteist tööpäeva võrra pikendada tingimusel, et taotlejat teavitatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.

Artikkel 15

Pädevus

1. Kordustaotlustele vastab Euroopa Parlamendi juhatus. Kordustaotluste üle teeb juhatuse nimel otsuse läbipaistvuse eest vastutav asepresident.

2. Asepresident peab juhatust otsusest teavitama esimesel juhatuse koosolekul, mis järgneb otsusele ja taotleja teavitamisele. Kui asepresident peab vajalikuks, võib ta teatud aja jooksul juhatusega otsuse projekti üle nõu pidada, eriti juhtudel, kui vastusest tõstatuksid Euroopa Parlamendi läbipaistvuspoliitikaga seotud põhimõttelised küsimused. Taotlejale antavas vastuses peab asepresident lähtuma juhatuse otsusest.

3. Asepresident ja juhatus teevad otsuse registritalituse esitatud ettepaneku põhjal; talitusele on selleks volitused andnud peasekretär. Registritalitus võib paluda arvamust õigusteenistuselt ja/või andmekaitse eest vastutavalt isikult, kes peavad selle esitama kolme tööpäeva jooksul.

Artikkel 16

Edasikaebamine

1. Kui Euroopa Parlament keeldub täielikult või osaliselt juurdepääsu lubamast, teavitab institutsioon taotlejat tema käsutuses olevatest edasikaebamise võimalusest, milleks on kohtumenetluse algatamine institutsiooni vastu ja/või kaebuse esitamine ombudsmanile kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklitega 230 ja 195.

2. Ettenähtud tähtaja jooksul mittevastamine loetakse eitavaks vastuseks ja see annab taotlejale õiguse algatada kohtumenetlus või esitada kaebus eelmises lõikes nimetatud sätete alusel.

IV OSA

TUNDLIKU SISUGA DOKUMENTIDE REGISTREERIMINE JA KÄTTESAADAVUS

Artikkel 17

Tundliku sisuga dokumentide registreerimine

1. Institutsioonidest või nende loodud asutustest, liikmesriikidest, kolmandatest riikidest või rahvusvahelistest organisatsioonidest pärinevad ning määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 kohaselt tundliku sisuga dokumendid kantakse registrisse nende nõusolekul, kellelt dokument pärineb.

2. Selleks edastab tundliku sisuga dokumendi päritoluasutus dokumendi vahetult Euroopa Parlamendi presidendile dokumendi sisu konfidentsiaalsuse tagamiseks kõige sobilikumal viisil.

3. Iga tundliku sisuga dokumendi edastamisega peab kaasnema dokumendi päritoluasutuse seisukoht dokumendi registrisse kandmiseks ja väljastamiseks loa andmise kohta.

4. Kui päritoluasutus annab nõusoleku niisuguse dokumendi Euroopa Parlamendi viidete registrisse kandmiseks, siis jääb presidendile õigus täpsustada, millised viited võivad viidete registris sisalduda. President konsulteerib selleks dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise järelevalve eest vastutava asepresidendi, peasekretäri ja vajadusel asjakohase komisjoni esimehega.

5. Kõik Euroopa Parlamendis koostatud dokumendid, mille sisu loetakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 kohaselt tundlikuks, kantakse registrisse ja neid väljastatakse üksnes presidendi loal. Viidete koostamine niisuguse dokumendi kohta toimub samadel tingimustel, nagu on sätestatud eelmises lõikes.

6. Kui mõni institutsioon väljendab kahtlust Euroopa Parlamendi saadud dokumentide konfidentsiaalse iseloomu osas, antakse küsimus lahendamiseks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 15 lõike 2 kohaselt loodud institutsioonidevahelisele komisjonile.

Artikkel 18

Dokumendile juurdepääsu taotluse käsitlemine

1. Kirjalikult või elektrooniliselt esitatud juurdepääsu taotlused dokumendile, mille sisu loetakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 kohaselt tundlikuks, registreeritakse käesoleva otsuse artikli 9 lõikes 2 või lõikes 2 sätestatud korra kohaselt.

2. Peasekretär edastab tundliku sisuga dokumendile juurdepääsu taotluse presidendile. Esialgsele või kordustaotlusele vastamine on juhatuse ülesanne, mille ta võib vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 22 lõikele 10 delegeerida presidendile. Sellisel juhul konsulteerib president dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise järelevalve eest vastutava asepresidendi, peasekretäri ja vajadusel asjakohase komisjoni esimehega.

3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklite 7 ja 8 kohaselt algab tähtaeg 15 tööpäeva esialgse või kordustaotluse registreerimise kuupäevast.

Artikkel 19

Pädevus

Õigus tutvuda tundliku sisuga dokumentidega on Euroopa Parlamendi presidendil, dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemise järelevalve eest vastutaval asepresidendil, vahetult asjassepuutuva komisjoni esimehel ja peasekretäril, kui teiste institutsioonidega sõlmitud kokkulepped ei näe ette eripädevust.

Artikkel 20

Tundliku sisuga dokumentide kaitse

1. Dokumentide, mille sisu loetakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 kohaselt tundlikuks, osas kehtivad ranged turvaeeskirjad, et tagada nende institutsioonisisene konfidentsiaalne käsitlemine.

2. Selleks esitab peasekretär juhatusele vastava eeskirja projekti, mille võetakse arvesse Euroopa Komisjoni ja nõukoguga sõlmitud sidemeid ja kokkuleppeid.

3. Juhatuse poolt vastu võetud ettepanek esitatakse heakskiitmiseks täiskogule ning vastu võetud tekst lisatakse Euroopa Parlamendi kodukorrale.

V OSA

JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE

Artikkel 21

Juurdepääs

1. Juurdepääs dokumentidele toimub täielikult vastavalt taotleja eelistusele kas paberkoopiana või elektrooniliselt.

2. Kui Euroopa Parlament või mõni teine institutsioon on dokumendi juba avalikustanud ja see on taotlejale hõlpsasti kättesaadav, võib Euroopa Parlament täita oma kohustuse tagada dokumentidele juurdepääs sellega, et teavitab taotlejat soovitud dokumendi omandamise võimalustest.

Artikkel 22

Vastamisega seotud kulud

1. Taotlejalt võib nõuda koopiate tegemise ja saatmiskulude tasumist. See tasu ei tohi siiski ületada koopiate tegemise ja saatmise tegelikku maksumust.

2. Kohapeal kasutamine ja/või kui A4 formaadis koopiate arv ei ületa 20, samuti vahetu juurdepääs elektroonilises vormis või registri kaudu on reeglina tasuta.

Artikkel 23

Mahukate dokumentide taotlemine

1. Rohkem kui 20 A4-formaadis lehekülje väljastamise eest võetakse tasu 10 eurot pluss 0,03 eurot iga lehekülje eest.

2. Selle tasu suurust saab muuta peasekretäri ettepanekul Euroopa Parlamendi juhatuse otsusega.

3. Teiste väljastamisviisidega seotud tasud määrab peasekretär, kuid need ei tohi ületada tegelikke selleks tehtud kulusid.

4. Korduvate või järjestikuste taotluste korral, mis käsitlevad väga pikki või suurt arvu dokumente, võib institutsioon taotlejaga mitteametlikult nõu pidada, et leida sobiv lahendus.

5. Käesolev otsus ei puuduta avaldatud dokumente, mille puhul kehtib vastav eraldi hinnasüsteem.

Artikkel 24

Tõlkimisega seotud lisakulud

Kui taotleja soovib dokumendi tõlget, rakendatakse institutsioonis kasutatavat free-lance tõlgete tariifi.

VI OSA

RAKENDUSMEETMED

Artikkel 25

Rakendusmeetmed

Käesolev otsus kehtib määruse (EÜ) nr 1049/2001 ning Euroopa Parlamendi kodukorra sätteid arvestades ja neid piiramata.

Artikkel 26

Muutmine

Käesolev otsus vaadatakse uuesti läbi kaks aastat pärast jõustumist. Seda läbivaatamist silmas pidades esitab Euroopa Parlamendi peasekretär ettekande käesoleva otsuse rakendamise kohta.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevast (5). Käesolevate sätete alusel loodud viidete register jõustub 3. juunil 2002. aastal.

(1) EÜT C 374, 29.12.2001, lk 1.

(2) Juhatuse poolt kinnitatud 3. mail 2004.

(3) Muudetud juhatuse 26. septembri 2005. aasta otsusega.

(4) Alates 3. detsembrist 2001.

(5) 29. detsembrist 2001.