Nõukogu ühine seisukoht,

21. oktoober 2002,

mis käsitleb Rwandat ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2001/799/ÜVJP

(2002/830/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu on ühistes seisukohtades 2000/558/ÜVJP [1] ja 2001/799/ÜVJP [2] esitanud Euroopa Liidu eesmärgid ja prioriteedid Rwanda suhtes.

(2) Nõukogu nimetas ühismeetmega 96/250/ÜVJP [3] eriesindaja Ida-Aafrika järvede piirkonda.

(3) 23. juunil 2000 Cotonous allakirjutatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu [4] artikkel 8 näeb ette, et tuleb käivitada poliitiline dialoog Euroopa Liidu ja kõikide partnerluslepingule allakirjutanute vahel, et saavutada nimetatud lepingu eesmärke eelkõige rahu, julgeoleku ning stabiilse ja demokraatliku poliitilise keskkonna edendamisel.

(4) Arvestades Rwandas alates 2001. aasta novembrist toimunud arenguid, tuleks Rwanda kohta vastu võtta uus ühine seisukoht ja tunnistada kehtetuks ühine seisukoht 2001/799/ÜVJP,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eesmärgid ja prioriteedid Rwanda suhtes on ergutada, stimuleerida ja toetada protsessi, mis hõlmab:

a) toibumist genotsiidist ja rahvusliku leppimise edendamist,

b) ülesehitustööd, vaesuse vähendamist ja arengut,

c) inimõiguste ja põhivabaduste kaitset ja edendamist,

d) üleminekut demokraatiale.

Võttes arvesse, et piirkondlik ebastabiilsus võib ohustada nimetatud eesmärkide saavutamist, ergutab Euroopa Liit Rwanda valitsust ja kõiki teisi selle piirkonna konfliktiosalisi astuma eelkõige välispoliitika kaudu samme piirkondliku stabiilsuse saavutamiseks.

Artikkel 2

Euroopa Liit kinnitab, et edu saavutamine artiklis 1 nimetatud valdkondades on esmajärjekorras Rwanda valitsuse ülesanne.

Rwanda valitsuse jõupingutuste toetamiseks ja edendamiseks peab Euroopa Liit Rwanda valitsusega konstruktiivset ja kriitilist poliitilist dialoogi käesoleva ühise seisukoha sätete alusel, kaasa arvatud oma Ida-Aafrika järvede piirkonnas asuva eriesindaja büroo kaudu.

Artikkel 3

Rwanda valitsuse välis- ja julgeolekupoliitika suhtes Euroopa Liit:

a) tervitades Rwanda ja Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) vahel 30. juulil 2002 Pretorias allakirjutatud kokkulepet, kutsub Rwanda valitsust viima lõpule vägede väljaviimine Kongo DV territooriumilt ja jätkama Pretoria kokkuleppe täitmist;

b) kutsub Rwanda valitsust kinni pidama kohustustest, mida ta on võtnud muu hulgas Lusakas (juuli, 1999), Kampalas (aprill, 2000) ja Harares (detsember, 2000) Kongo Demokraatliku Vabariigi kriisi lahendamiseks läbirääkimiste teel, rahumeelselt ja kiiresti, ning täitma asjaomaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõike resolutsioone 1304 (2000), 1341 (2001), 1355 (2001), 1376 (2001), 1399 (2002) ja 1417 (2002);

c) julgustab Rwanda valitsust kasutama oma mõju tagamaks inimõiguste austamist ja tsiviilisikute turvalisust Kongo DV idaosas;

d) kutsub Rwanda valitsust edendama dialoogi ja rahumeelsete lahenduste süstemaatilist otsimist koos Kongo DV ja Burundi kriisides osalevate naaberriikide pädevate asutustega;

e) nõuab Rwanda ametiasutustelt nagu kõikidelt teisteltki konfliktiosalistelt, et nad võtaksid nõuetekohaselt arvesse soovitusi ja meetmeid, mida ÜRO võib vastu võtta Kongo DV loodusvarade ebaseadusliku kasutamise suhtes.

Artikkel 4

Rwanda siseolukorra suhtes on Euroopa Liidu püüdluste aluseks järgmised seisukohad:

a) leppimise ja võimu jagamise osas toetab ja edendab Euroopa Liit kõikide rwandalaste leppimist nii Rwandas kui väljaspool riiki kõikide vägivallast ja genotsiidist loobunud rühmade vahelise dialoogi kaudu. Selline dialoog peab olema kõigile avatud ning suunatud paremate võimu jagamisviiside leidmisele, maa demokratiseerimisele, riiklikule ülesehitustööle ja vähemuste kaitsmisele. Võttes arvesse valitsuse oma vastutust selles küsimuses, peab Euroopa Liit tähtsaks, et rahvusliku ühtsuse ja lepituse komisjon, kelle tegevust ta toetab, oleks sõltumatu ja representatiivne;

b) demokratiseerimise osas Euroopa Liit:

i) rõhutab Rwanda põhiseaduses sätestatud poliitilise tasakaalu austamise tähtsust. Ta kutsub tungivalt Rwanda valitsust ning juriidiliste ja põhiseaduslike küsimuste komisjoni viima elanikkonnaga konsulteerides lõpule uue põhiseaduse väljatöötamine, mille eesmärgiks on luua riigile uus institutsiooniline võrgustik, tagada rwandalaste kodaniku- ja poliitiliste õiguste tõhus kaitse, sealhulgas poliitiliste parteide loomise vabadus, sotsiaalse ühekuuluvuse hoidmine ning põhiõiguste- ja vabaduste kaitse;

ii) rõhutab, et kõikidel osapooltel on vaja osaleda valimistel ning nõuab, et Rwanda valitsus kehtestaks valimissüsteemi, mis tagab vabad ja õiglased valimised, kindlustab kõikidele rwandalastele ja kõikidele ühiskonnakihtidele (kaasa arvatud poliitilised parteid) õiguse väljendada oma seisukohti, sõnavabaduse, sealhulgas vaba meedia kaitse, kodanikuühiskonna osalemise avalikus mõttevahetuses ning kogu valimisprotsessi ja valimisi käsitlevate õigusaktide läbipaistvuse;

iii) tervitab nii riikliku valimiskomisjoni teadet selle kohta, et parlamendi- ja presidendivalimised toimuvad 2003. aasta teisel poolel, kui ka rahvusvahelisele üldsusele esitatud kutset tulla valimisi vaatlema;

iv) rõhutab, et peab tähtsaks kõnealuse komisjoni sõltumatust valimisprotsessi usaldusväärsuse tagamisel ja nõuab, et ametiasutused tagaksid valimiskomisjoni tõelise sõltumatuse;

v) kutsub Rwanda valitsust jätkuvalt laiendama valitud kohalike ametiasutuste vastutusala, võimu ja vahendeid nii, et oleks tagatud kohalike elanike osalemine poliitikas ja arenguprotsessis, ning on valmis seda protsessi asjakohasel viisil toetama, samuti jätkama valitsuse poolt 2000. aasta mais alustatud detsentraliseerimise toetamist;

c) kohtusüsteemi ja "Gacaca" meetodil põhineva õigusmõistmise (traditsiooniliste kogukonnakohtute põhimõttel ja kogukonna liikmete osavõtul toimuv õigusemõistmine) osas Euroopa Liit:

i) tervitab Gacaca-kohtute ametlikku avamist ja ärgitab Rwanda valitsust kontrollima tulevasi menetlusi tihedas koostöös riiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega;

ii) tunnistab, et Gacaca-kohtud võivad etendada olulist osa 1994. aasta genotsiidi tagajärgede likvideerimises, eelkõige kiirendades kohtumõistmist isikute üle, keda peetakse siiani vanglates kinni kahtlustatuna genotsiidis osalemises;

iii) rõhutab vajadust jätkata Gacaca-süsteemi rakendamist ja seada sisse kogukondlik teenistus, võttes arvesse kõikide asjaosaliste põhiõigusi;

iv) sellega seoses kutsub Rwanda valitsust ja ülemkohut tagama, et Gacaca-õigusemõistmine toimuks vastavalt rahvusvahelistele inimõiguse normidele;

v) samuti kutsub Gacaca-kohtuid sisse seadma üldise inimlikkuse kui peamise tööpõhimõtte ning kindlustama seadusega tagatud õigused nii süüdistatavatele, eelkõige kaitse ja edasikaebamise osas, kui ka kannatanuile;

vi) kutsub Rwanda valitsust hoolt kandma, et rakendataks kõiki Gacaca-õigusemõistmise õige kohaldamisega seotud meetmeid, eelkõige sellistes kohtutes kasutatava kohtumenetluse suhtes;

vii) jätkab koos teiste Rwanda valitsuse partneritega Gacaca-süsteemi kooskõlastatud toetamist nii, et seda rakendataks eespool nimetatud põhimõtete kohaselt;

viii) kutsub Rwanda ametiasutusi jätkama kogu elanikkonna ja eelkõige genotsiidi üleelanute teadlikkuse tõstmist, et neid põhimõtteid on vaja tunnustada, et tegelda üheaegselt karistamatuse küsimusega ning leida pragmaatiline lahendus murettekitavale olukorrale, kus halbades vanglatingimustes ootab kohtumõistmist suur hulk kinnipeetavaid;

ix) nõuab, et Rwanda valitsus jätkaks tegevust vangistatute (eelkõige ohustatud rühmade nagu eakate, haigete ja põdurate ning alaealiste või arreteerimist põhjustanud teo sooritamise ajal alaealised olnute) arvu vähendamise suunas;

x) sellega seoses tervitab asjaolu, et Gacaca-kohtu esialgne läbivaatus on toimunud ning selle tulemusena on vabastatud hulgaliselt kinnipeetavaid, kelle süüdistamiseks ei olnud alust.

Euroopa Liit:

i) toetab Arushas asuva Rwanda asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (ICTR) tööd, eelkõige kinnitab oma püüdlusi tagada, et kõik riigid annaksid ICTRle välja kõik, kellele on esitatud süüdistus genotsiidis osalemises ja muudes tõsistes rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistes. Euroopa Liit püüab pidevalt parandada kriminaalkohtu haldussuutlikkust;

ii) kutsub Rwanda valitsust täitma täiel määral kohustust teha koostööd ICTRga ja andma viimasele kõik tema nõutud andmed, olenemata asjaomastest isikutest või institutsioonidest. Euroopa Liit kutsub Rwanda valitsust täitma kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist tulenevaid kohustusi ning järgima teisi surmanuhtlust käsitlevaid rahvusvaheliselt tunnustatud seisukohti ning mõjutab aktiivselt Rwandat, et see tühistaks surmanuhtluse.

Euroopa Liit kutsub Rwanda valitsust ühinema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga;

d) külade asutamise poliitika osas tervitab Euroopa Liit seda, et Rwanda valitsus on tunnistanud esmatähtsaks vaesuse vähendamise strateegia ning et valitsus kaalub sellega seoses külade vabatahtlikku asustamist;

e) inimõiguste osas Euroopa Liit:

i) kutsub Rwanda valitsust jätkama koostööd ÜRO inimõiguste ülemkomissari bürooga;

ii) nõuab, et Rwanda valitsus edendaks ja võtaks konkreetseid meetmeid kõikide rwandalaste inimõiguste kaitseks, muu hulgas tagades riikliku inimõiguste komisjoni sõltumatu ja tõhusa toimimise ning hõlbustades Rwandas tegutsevate inimõigusorganisatsioonide tööd;

iii) kutsub riiklikku inimõiguste komisjoni jätkama tööd asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega, et hoogustada komisjoni tegevust ja kiirendada selle tegevuskava rakendamist, mida liit toetab;

f) majandus- ja sotsiaalarengu ning koostöö osas rõhutab Euroopa Liit, et vaesuse vähendamise strateegia dokumendi ellurakendamine ning Rwanda valitsuse jätkuvad püüdlused aidata kaasa rahu ja turvalisuse taastamisele selles piirkonnas, eriti Kongo Demokraatlikus Vabariigis, ning lepitus- ja demokratiseerimisprotsessi toetamine on omavahel tihedasti seotud.

Tervitades Rwanda väeüksuste väljaviimist Kongo DVst, kinnitab Euroopa Liit, et püüdlused leida Kongo DV konfliktile rahumeelne lahendus mõjutavad pädevate organite üksikasjaliku uurimise kohaselt Euroopa Liidu ja Rwanda vahelisi koostöösidemeid;

g) mis puudutab genotsiidi üleelanute, demobiliseeritud sõdurite ning kõikide teiste ümberasustatud isikute taasintegreerimist Rwanda ühiskonda, siis Euroopa Liit edendab ja toetab Rwanda valitsuse püüdlusi selle protsessi hõlbustamiseks, tehes muu hulgas koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Euroopa Liit, koostöös teiste rahvusvaheliste institutsioonidega nagu Maailmapank, väljendab jätkuvalt valmisolekut toetada eelkõige Rwanda sõjaväe demobiliseerimist ja relvastatud üksuste (endine FAR ja Interahamwe) demobiliseerimise, repatrieerimise ja taasintegreerimise kava.

Euroopa Liit on veendunud, et Kongo DVs asuvate Rwanda relvastatud rühmituste desarmeerimise küsimust, nagu ka teiste relvastatud rühmituste desarmeerimise küsimust, ei ole võimalik lahendada jõuga, vaid selleks tuleb asjaomaste riikide vahel vabatahtlikult ja omaalgatuslikult võtta poliitilisi kohustusi.

Vastavalt sellele nõuab Euroopa Liit, et kõik selle piirkonna riigid hoiduksid andmast sellistele rühmitustele sõjalist toetust. Euroopa Liit tervitab Rwanda valitsuse kavu tagasipöörduvate põgenike ühiskonda taasintegreerimiseks ja nõuab, et Rwanda valitsus jätkaks täit turvalisust tagades selliste endiste võitlejate ja põgenike vastuvõtmist, keda ei süüdistata genotsiidis ega sõjakuritegudes, eelkõige Lusaka ja Pretoria kokkulepetega ettenähtud desarmeerimis-, demobiliseerimis-, repatrieerimis- ja taasintegreerimisoperatsioonide raames.

Artikkel 5

Nõukogu märgib, et komisjon kavatseb oma tegevusega toetada käesoleva ühise seisukoha eesmärkide ja prioriteetide saavutamist vajaduse korral asjakohaste ühenduse meetmetega.

Artikkel 6

Käesoleva ühise seisukoha rakendamisel teeb Euroopa Liit tihedat koostööd ÜRO, Aafrika Liidu ja teiste asjast huvitatud organisatsioonidega.

Artikkel 7

Käesoleva ühise seisukoha rakendamist jälgitakse korrapäraselt. See tuleb läbi vaadata 12 kuu jooksul.

Artikkel 8

Ühine seisukoht 2001/799/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 9

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 10

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Luxembourg, 21. oktoober 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

P. S. Møller

[1] EÜT L 236, 20.9.2000, lk 1.

[2] EÜT L 303, 20.11.2001, lk 1.

[3] EÜT L 87, 4.4.1996, lk 1; muudetud ühismeetmega 2000/347/ÜVJP (EÜT L 122, 24.5.2000, lk 6).

[4] EÜT L 184, 13.7.2002, lk 24.

--------------------------------------------------