ET Euroopa Liidu Teataja L 46/27

NÕUKOGU OTSUS 2010/112/ÜVJP,

22. veebruar 2010,

millega pikendatakse Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 5. oktoobril 2006 vastu otsuse 2006/670/ÜVJP, (1) millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Kesk-Aasias.

(2) Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/130/ÜVJP, (2) millega muudeti ja pikendati ELi eriesindaja volitusi 28. veebruarini 2010.

(3) ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab.

(4) ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Pierre MORELi volitusi Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja soovituse põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Kesk-Aasias. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

a) edendada häid ja tihedaid suhteid Kesk-Aasia riikide ja liidu vahel vastavates kokkulepetes määratletud ühiste väärtuste ning huvide alusel;

b) toetada piirkonnas asuvate riikide stabiilsust ja omavahelist koostööd;

c) toetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamist Kesk-Aasias;

d) käsitleda peamisi ohte, eelkõige spetsiifilisi probleeme, millel on otsene mõju Euroopale;

e) edendada liidu tõhusust ja nähtavust piirkonnas, kaasa arvatud tihedama tegevuse kooskõlastamise kaudu teiste asjaomaste partneritega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OSCE.

Artikkel 3

Volitused

1. Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a) edendada üldist liidu poliitilist kooskõlastamist Kesk-Aasias ja tagada liidu välistegevuse järjepidevus piirkonnas;

b) liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimel, kooskõlas oma volitustega ning koostöös komisjoniga jälgida Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitleva ELi strateegia rakendamisprotsessi, anda soovitusi ja anda korrapäraselt aru asjaomastele nõukogu organitele;

c) abistada nõukogu Kesk-Aasia-suunalise tervikpoliitika edasiarendamisel;

d) jälgida tähelepanelikult poliitilisi sündmusi Kesk-Aasias, arendades ja säilitades tihedaid suhteid valitsuste, parlamentide, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja massimeediaga;

e) julgustada Kasahstani, Kirgiisi Vabariiki, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani tegema koostööd ühist huvi pakkuvates piirkondlikes küsimustes;

f) luua suhted ja arendada koostööd peamiste huvitatud osalejatega piirkonnas ning asjaomaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Šanghai Koostööorganisatsiooni (SCO), Euraasia Majandusühenduse (EURASEC), Aasia interaktsiooni ja usalduse suurendamise meetmete konverentsi (CICA), Ühise Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni (CSTO), Kesk-Aasia Piirkondliku Majanduskoostöö Organisatsiooni (CAREC) ja Kesk-Aasia piirkondliku teabe ja koordinatsiooni keskusega (CARICC);

g) toetada inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suuniste rakendamist, eriti seoses konfliktidest mõjutatud piirkondades asuvate naiste ja lastega, eelkõige nende olukorra arengut jälgides ja käsitledes;

h) toetada tihedas koostöös OSCEga konfliktide ärahoidmist ja lahendamist, luues suhted ametiasutuste ja muude kohalike osalejatega (valitsusväliste organisatsioonide, erakondade, vähemuste, religioossete rühmituste ja nende juhtidega);

i) aidata kaasa Kesk-Aasiaga seonduvate ÜVJP energiavarustuse kindluse, narkootikumidevastaste ja veeressursside majandamise aspektide sõnastamisele.

2. ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust ning tal on ülevaade kõigist liidu tegevustest piirkonnas.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1. ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2010 kuni 31. augustini 2010 ette nähtud lähtesumma on 800 000 eurot.

2. Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. märtsist 2010. Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2. Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkooseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ning tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vajadust mööda kokku vastuvõtva osapoole / vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (3) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline abi

1. Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2. Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vajadust mööda logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a) koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite haldamist, ja mis sisaldab ka plaane kriisiolukorraks missiooni evakueerimiseks;

b) tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava suure riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

c) tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

d) tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1. ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral Afganistani nimetatud ELi eriesindaja tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile volituste lõppemisel aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2010.

Artikkel 15

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. veebruar 2010 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) ELT L 275, 6.10.2006, lk 65.

(2) ELT L 46, 17.2.2009, lk 43.

(3) EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.