Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/107/EÜ,

21. jaanuar 2002,

millega muudetakse avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitlevat nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ, et reguleerida fondivalitsejate ja lihtsustatud emissiooniprospektidega seonduvat

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt [3]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ avatud investeerimisfondide (UCITS) kohta [4] on juba oluliselt toetanud ühisturu väljakujunemist kõnealuses valdkonnas, nähes finantsteenuste sektoris esmakordselt ette lubade vastastikuse tunnustamise ning muid sätteid, mis soodustavad nimetatud direktiiviga hõlmatud ühisinvesteerimisettevõtjate (investeerimisfondide/lepinguliste fondide või investeerimisühingute) osakute vaba ringlust Euroopa Liidus.

(2) Direktiiv 85/611/EMÜ ei reguleeri siiski kuigi suurel määral ühisinvesteerimisettevõtjaid valitsevaid äriühinguid (fondivalitsejad). Eelkõige ei sisalda direktiiv 85/611/EMÜ sätteid, mis tagaksid nimetatud äriühingutele kõikides liikmesriikides ühetaolised turule juurdepääsu ning tegutsemise tingimused. Direktiiviga 85/611/EMÜ ei reguleerita nimetatud äriühingute filiaalide asutamist ning teenuste vaba osutamist teistes liikmesriikides peale nende päritoluliikmesriigi.

(3) Fondivalitseja päritoluliikmesriigis antud tegevusluba peaks tagama investorite kaitse ja fondvalitsejate maksevõime, et toetada finantssüsteemi stabiilsust. Võetud lähenemisviisi kohaselt on eesmärgiks põhiline ühtlustamine, mis on vajalik ja piisav, et kindlustada tegevuslubade ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvesüsteemide vastastikune tunnustamine, mistõttu on võimalik välja anda üksainus kõikjal Euroopa Liidus kehtiv tegevusluba ja rakendada päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtet.

(4) Investorite kaitseks on tarvis tagada iga fondivalitseja sisekontroll eelkõige kahe juhtisiku ning nõuetekohaste sisekontrollimehhanismide kaudu.

(5) Et tagada fondivalitseja võime täita oma tegevusest tulenevaid kohustusi ning seeläbi tagada tema stabiilsus, on tarvis algkapitali ning täiendavaid omavahendeid. Võtmaks arvesse Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste turgude suundumusi eelkõige tegevusriskiga seotud kapitalikuludega seoses, tuleb nimetatud nõuded, sealhulgas tagatiste kasutamine, kolme aasta jooksul läbi vaadata.

(6) Vastastikusest tunnustamisest tulenevalt tuleks päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejatel lubada osutada kogu Euroopa Liidus tegevusloas märgitud teenuseid, asutades filiaale või kasutades teenuste osutamise vabadust. Lepinguliste fondide ja avatud investeerimisfondide (unit trust) fonditingimuste heakskiitmine kuulub fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevusse.

(7) Seoses ühisportfelli haldamisega (avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja investeerimisühingute valitsemisega) peaks fondivalitsejale päritoluliikmesriigis antud tegevusluba võimaldama tal vastuvõtvates liikmesriikides teha järgmisi toiminguid: levitada päritoluliikmesriigis tema valitsetavate ühtlustatud avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide osakuid; levitada tema valitsetavate ühtlustatud investeerimisühingute aktsiaid; täita kõiki muid ühisportfelli haldamisega seotud funktsioone ja ülesandeid; valitseda muus liikmesriigis peale tema päritoluliikmesriigi asutatud investeerimisühingute vara; täita muus liikmesriigis peale tema päritoluliikmesriigi asutatud fondivalitsejate nimel volituse alusel ühisportfelli haldamisega seotud ülesandeid.

(8) Vastastikuse tunnustamise ja päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtted näevad ette, et liikmesriikide pädevad asutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle tühistama, kui sellised tegurid nagu tegevuskavade sisu, geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et fondivalitseja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks sel eesmärgil, et hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks fondivalitseja saama tegevusloa liikmesriigis, kus on tema registrijärgne asukoht. Vastavalt päritoluriigi järelevalve põhimõttele peaks nimetatud fondivalitseja loodud avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide fonditingimuste ja depoopanga valiku heakskiitmise pädevus olema üksnes liikmesriigil, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht. Vältimaks tegevuse kandumist nõrgema järelevalvega piirkondadesse ning tugevdamaks usaldust päritoluliikmesriigi asutuste järelevalve tõhususe suhtes, tuleks avatud investeerimisfondile (UCITS) tegevusloa andmisel nõuda, et õiguslikult ei takistataks tema osakute turustamist päritoluliikmesriigis. See ei takista avatud investeerimisfondi (UCITS) pärast tegevusloa saamist vabalt valimast, millistes liikmesriikides ta vastavalt käesolevale direktiivile oma osakuid turustab.

(9) Direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt on fondivalitsejate tegevusvaldkond piiratud üksnes avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja investeerimisühingute valitsemisega (ühisportfelli haldamine). Et võtta arvesse viimase aja suundumusi liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides ning võimaldada fondivalitsejatel olulist kokkuhoidu mastaabi arvelt, on soovitatav nimetatud piirang üle vaadata. Seepärast on soovitatav lubada nimetatud fondivalitsejatel hallata ka investeerimisportfelle kliendipõhiselt (individuaalportfellide haldamine), sealhulgas pensionifonde, ning teha teatavaid põhitegevusalaga seotud kõrvaltoiminguid. Fondivalitseja tegevusala selline laiendamine ei mõjuta fondivalitsejate stabiilsust. Siiski tuleb ette näha erieeskirjad huvide konflikti vältimiseks juhtudel, mil fondivalitsejatel on tegevusluba nii ühis- kui ka individuaalportfelli haldamiseks.

(10) Investeerimisportfellide haldamine kui investeerimisteenus on juba hõlmatud nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiviga 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta [5]. Et tagada nimetatud valdkonnas ühtne reguleeriv raamistik, on soovitav kohaldada fondivalitsejate suhtes, kes on saanud tegevusloa ka nimetatud teenuse osutamiseks, käesolevas direktiivis sätestatud tegutsemistingimusi.

(11) Üldjuhul võib päritoluliikmesriik kehtestada käesolevas direktiivis sätestatutest rangemad eeskirjad, eelkõige tegevusloa andmise tingimuste, usaldatavusnormatiivide täitmise nõuete ning aruandluse ja täieliku emissiooniprospekti kohta.

(12) Soovitatav on ette näha eeskirjad eeltingimuste kohta, mille alusel fondivalitseja võib volituste alusel konkreetsed ülesanded ja funktsioonid delegeerida kolmandatele isikutele, et suurendada oma majandustegevuse tõhusust. Tegevusloa vastastikuse tunnustamise ning päritoluriigi järelevalve põhimõtete nõuetekohase toimimise tagamiseks peaksid taolist delegeerimist lubavad liikmesriigid tagama, et nendelt tegevusloa saanud fondivalitseja ei delegeeriks kõiki oma ülesandeid ühele või mitmele kolmandale isikule, muutudes ise fiktiivseks äriühinguks, ning et volitused ei takistaks tõhusat järelevalvet fondivalitseja üle. Asjaolu, et fondivalitseja on oma ülesanded delegeerinud, ei tohiks siiski mingil juhul mõjutada fondivalitseja ja depoopanga vastutust osakuomanike ja pädevate asutuste ees.

(13) Osakuomanike huvide kaitsmiseks ning ühtlustatud ühisinvesteerimisettevõtjate turul võrdse mänguruumi tagamiseks peab investeerimisühingutel olema algkapital. Investeerimisühingud, kes on määranud fondivalitseja, on siiski kaetud fondivalitseja täiendavate omavahenditega.

(14) Tegevusloa saanud investeerimisühingud peavad alati, kas artikli 13b kohaselt otse või kaudselt, täitma artiklite 5g ja 5h nõudeid, sest kui tegevusloa saanud investeerimisühing otsustab määrata fondivalitseja, peab sellel fondivalitsejal olema direktiivile vastav tegevusluba ning seega peab ta vastama artiklitele 5g ja 5h.

(15) Infotehnoloogia arengut arvesse võttes on soovitatav üle vaadata direktiiviga 85/611/EMÜ ettenähtud olemasolev teabesüsteem. Eelkõige on soovitav lisaks olemasolevale täielikule emissiooniprospektile võtta kasutusele uut liiki emissiooniprospekt avatud investeerimisfondide (UCITS) jaoks (lihtsustatud emissiooniprospekt). Nimetatud uus emissiooniprospekt peaks olema investorisõbralik ning olema seepärast tavainvestorile väärtusliku teabe allikaks. See emissiooniprospekt peaks esitama olulise teabe avatud investeerimisfondi (UCITS) kohta selgel, kokkuvõtlikul ning hõlpsasti mõistetaval viisil. Investorit tuleks siiski lihtsustatud prospektis sisalduva asjakohase teate abil teavitada, et üksikasjalikumat teavet sisaldavad täielik emissiooniprospekt ning avatud investeerimisfondi (UCITS) aasta- ja poolaastaaruanded, mida tal on võimalik taotluse korral tasuta omandada. Lihtsustatud emissiooniprospekti tuleks märkijatele alati enne lepingu sõlmimist tasuta pakkuda. Sellest peaks piisama, et täita käesolevas direktiivis sätestatud juriidiline kohustus anda märkijatele enne lepingu sõlmimist teavet.

(16) On vaja tagada võrdne mänguruum samu teenuseid osutavatele finantsteenuste vahendajatele ning investorite kaitse ühtlustatud miinimumtase. Majandustegevuse alustamise ja tegutsemistingimuste ühtlustamise ühtlustatud miinimumtase on oluliseks eeltingimuseks, mis aitab luua nimetatud ettevõtjatele siseturu. Soovitavad eesmärgid on seetõttu võimalik saavutada üksnes siduva ühenduse direktiiviga, milles sätestatakse vastavad kokkulepitud miinimumnormid. Käesoleva direktiiviga nähakse ette üksnes minimaalne vajalik ühtlustamine ja piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõiguga.

(17) Komisjon võib pärast ettepanekute vastuvõtmist sobiva aja jooksul kaaluda kodifitseerimisettepaneku tegemist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 85/611/EMÜ muudetakse järgmiselt:

1. lisatakse artikkel 1a:

"Artikkel 1a

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) depoopank — mis tahes asutus, kes täidab artiklites 7 ja 14 nimetatud ülesandeid ning kelle suhtes kohaldatakse teisi IIIa ja IVa jao sätteid;

2) fondivalitseja — mis tahes äriühing, kelle korrapäraseks majandustegevuseks on avatud investeerimisfondide (UCITS), st avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja/või investeerimisühingute valitsemine (avatud investeerimisfondide (UCITS) ühisportfellide haldamine); nimetatu hõlmab II lisas sätestatud ülesandeid;

3) fondivalitseja päritoluliikmesriik — liikmesriik, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht;

4) fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik — liikmesriik, mis ei ole fondivalitseja päritoluliikmesriik ning kus tal on filiaal või kus ta osutab teenuseid;

5) avatud investeerimisfondi (UCITS) päritoluliikmesriik –

a) avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondina asutatud avatud investeerimisfondi (UCITS) puhul liikmesriik, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht,

b) investeerimisühinguna asutatud avatud investeerimisfondi (UCITS) puhul liikmesriik, kus on investeerimisühingu registrijärgne asukoht;

6) avatud investeerimisfondi (UCITS) vastuvõttev liikmesriik — liikmesriik, mis ei ole avatud investeerimisfondi (UCITS) päritoluliikmesriik ning kus turustatakse avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondi või investeerimisühingu osakuid;

7) filiaal — tegevuskoht, mis on fondivalitseja osa, ei ole iseseisev juriidiline isik ja pakub teenuseid, mille osutamiseks fondivalitsejal on tegevusluba; kõiki tegevuskohti, mille teises liikmesriigis paikneva peakontoriga fondivalitseja on ühes liikmesriigis asutanud, käsitatakse ühe filiaalina;

8) pädevad asutused — asutused, mille iga liikmesriik määrab vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 49;

9) märkimisväärne seos — direktiivi 95/26/EÜ [6] artikli 2 lõikes 1 nimetatud olukord;

10) oluline osalus — otsene või kaudne osalus fondivalitsejas, mis esindab 10 % või rohkem kapitalist või hääleõigusest või mis võimaldab avaldada olulist mõju selle fondivalitseja valitsemisele, milles osalust omatakse.

Käesoleva määratluse kohaldamisel võetakse arvesse direktiivi 88/627/EMÜ [7] artiklis 7 nimetatud hääleõigust;

11) investeerimisteenuste direktiiv — nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta [8];

12) emaettevõtja — direktiivi 83/349/EMÜ [9] artiklites 1 ja 2 määratletud emaettevõtja;

13) tütarettevõtja — direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 määratletud tütarettevõtja; kõiki tütarettevõtja tütarettevõtjaid loetakse samuti kõnealuste ettevõtjate emaettevõtja tütarettevõtjateks;

14) algkapital — direktiivi 2000/12/EÜ [10] artikli 34 lõike 2 punktides 1 ja 2 määratletud kapital;

15) omavahendid — direktiivi 2000/12/EÜ V jaotise 2. peatüki 1. jaos määratletud omavahendid; seda määratlust võib siiski direktiivi 93/6/EMÜ [11] V lisas kirjeldatud asjaoludel muuta.";

2. artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

"3. Pädevad asutused võivad avatud investeerimisfondile (UCITS) tegevusloa andmisest keelduda, kui fondivalitseja või investeerimisühing ei vasta käesoleva direktiivi vastavalt III või IV jaos sätestatud eeltingimustele.

Pädevad asutused võivad avatud investeerimisfondile (UCITS) tegevusloa andmisest keelduda ka juhul, kui depoopanga juhatajad ei ole piisavalt hea mainega või ei ole valitsetavat liiki avatud investeerimisfondide alal piisavalt kogenud. Sel eesmärgil tuleb depoopankade juhatajate ning kõigi neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele asutustele.

Juhatajad on isikud, kes seaduse või põhikirja alusel esindavad depoopanka või kes tegelikult juhivad depoopanga tegevust.

3a. Pädevad asutused ei anna tegevusluba, kui avatud investeerimisfondi õiguslikult (nt fonditingimuste või põhikirja sättega) takistatakse oma osakuid turustamast päritoluliikmesriigis.";

3. III jao pealkiri ning artiklid 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

"III JAGU

Nõuded fondivalitsejatele

A jaotis

Majandustegevuse alustamise tingimused

Artikkel 5

1. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada üksnes päritoluliikmesriikide pädevate asutuste eelnevalt antud ametliku tegevusloa alusel. Käesoleva direktiivi kohaselt fondivalitsejale antud tegevusluba kehtib kõikides liikmesriikides.

2. Fondivalitseja ei tohi tegutseda muudel tegevusaladel peale käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud avatud investeerimisfondide (UCITS) valitsemise, välja arvatud teiste käesoleva direktiiviga hõlmamata ühisinvesteerimisettevõtjate täiendav valitsemine, mille puhul fondivalitseja suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet, kuid mille osakuid ei tohi vastavalt käesolevale direktiivile turustada teistes liikmesriikides.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja investeerimisühingute valitsemine II lisas nimetatud ülesandeid, kusjuures see loetelu ei ole lõplik.

3. Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejatel lisaks avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja investeerimisühingute valitsemisele osutada järgmisi teenuseid:

a) investeerimisportfellide, sealhulgas pensionifondide portfellide haldamine vastavalt investorite antud volitustele diskretsiooni alusel kliendipõhiselt, kui nimetatud portfellid sisaldavad üht või mitut investeerimisteenuste direktiivi lisa B jaos loetletud instrumenti,

b) kõrvalteenustena:

- investeerimise nõustamine seoses investeerimisteenuste direktiivi lisa B jaos loetletud ühe või mitme instrumendiga,

- ühisinvesteerimisettevõtjate osakute hoidmine ja haldamine.

Mingil juhul ei tohi fondivalitsejatele anda käesoleva direktiivi alusel tegevusluba üksnes käesolevas lõikes nimetatud teenuste ega kõrvalteenuste osutamiseks, kui neil ei ole tegevusluba punktis a nimetatud teenuse osutamiseks.

4. Käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud teenuste osutamisel fondivalitsejate poolt kohaldatakse investeerimisteenuste direktiivi artikli 2 lõiget 4, artikli 8 lõiget 2 ning artikleid 10, 11 ja 13.

Artikkel 5a

1. Ilma et see piiraks siseriiklikes õigusaktides sätestatud muude üldkohaldatavate tingimuste kohaldamist, annavad pädevad asutused fondivalitsejale tegevusloa vaid juhul, kui:

a) fondivalitseja algkapital on vähemalt 125000 eurot;

- Kui fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250000000 eurot, peab fondivalitseja lisama täiendavaid omavahendeid. Nimetatud täiendavate omavahendite summa on 0,02 % summast, mille võrra fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250000000 eurot. Nõutava algkapitali ja täiendavate vahendite kogusumma ei ületa siiski 10000000 eurot.

- Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse fondivalitseja portfellidena järgmisi portfelle:

i) fondivalitseja valitsetavad avatud investeerimisfondid (unit trust)/lepingulised fondid, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on delegeerinud, kuid mitte portfellid, mille haldamine on talle delegeeritud;

ii) investeerimisühingud, mille fondivalitsejaks kõnealune fondivalitseja on määratud;

iii) teised fondivalitseja valitsetavad ühisinvesteerimisettevõtjad, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on delegeerinud, kuid mitte portfellid, mille haldamine on talle delegeeritud.

- Olenemata nimetatud nõuete summast ei tohi fondivalitseja omavahendid ühelgi juhul olla väiksemad direktiivi 93/6/EMÜ IV lisas sätestatud summast.

- Liikmesriigid võivad lubada fondivalitsejatel lisamata jätta kuni 50 % esimeses taandes nimetatud täiendavatest omavahenditest, kui neil on kõnealusele summale krediidiasutuse või kindlustusseltsi garantii. Nimetatud krediidiasutuse või kindlustusseltsi registrijärgne asukoht peab olema liikmesriigis või sellises mitteliikmesriigis, mille suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad võrdväärseks ühenduse õigusaktides sätestatutega.

- Hiljemalt 13. veebruaril 2005 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nimetatud kapitalinõude kohaldamise kohta, lisades vajaduse korral ettepanekud selle muutmiseks;

b) fondivalitseja majandustegevust tegelikult juhtivad isikud on piisavalt hea mainega ning fondivalitseja valitsetavat liiki avatud investeerimisfondide (UCITS) alal piisavalt kogenud. Sel eesmärgil tuleb nende isikute ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele asutustele. Fondivalitseja majandustegevust peavad juhtima vähemalt kaks nimetatud tingimustele vastavat isikut;

c) tegevusloa taotlusele on lisatud tegevuskava, kus muu hulgas on esitatud fondivalitseja organisatsiooniline struktuur;

d) peakontor ja registrijärgne asukoht on ühes ja samas liikmesriigis.

2. Kui aga rahaasutuse ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud seos ei takista nende tõhusat järelevalvet.

Samuti keelduvad pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui fondivalitsejaga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad mitteliikmesriigi õigusnormid või nimetatud õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad nende tõhusat järelevalvet.

Pädevad asutused nõuavad, et fondivalitsejad esitaksid neile teabe, mis on vajalik selleks, et pidevalt jälgida käesolevas lõikes toodud tingimuste täitmist.

3. Taotlejale teatatakse kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist põhjendatakse.

4. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.

5. Pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvale fondivalitsejale antud tegevusloa tühistada ainult juhul, kui see fondivalitseja:

a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

b) on saanud tegevusloa valeandmete esitamise alusel või mõnel muul ebaausal teel;

c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on antud;

d) ei vasta enam direktiivi 93/6/EMÜ sätetele, kui tegevusluba hõlmab ka käesoleva direktiivi artikli 5 lõike 3 punktis a nimetatud portfellide diskretsiooni alusel haldamise teenust;

e) on jämedalt ja/või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid;

f) vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa tühistamise.

Artikkel 5b

1. Pädevad asutused ei anna tegevusluba fondivalitseja majandustegevuse alustamiseks enne, kui neile on teatatud kõigi kaudselt või otseselt fondivalitsejas olulist osalust omavate füüsilisest ja juriidilisest isikust aktsionäride või liikmete nimed ning nende osaluste suurus.

Pädevad asutused keelduvad tegevusloa andmisest, kui nad fondivalitseja aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud eespool nimetatud aktsionäride või liikmete sobivuses.

2. Selliste fondivalitsejate filiaalide suhtes, mille registrijärgne asukoht on väljaspool Euroopa Liitu ja mis alustavad majandustegevust või juba tegutsevad, ei kohalda liikmesriigid sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks selliste fondivalitsejate filiaalidele, mille registrijärgne asukoht on liikmesriikides.

3. Teise asjassepuutuva liikmesriigi pädevate asutustega peetakse enne fondivalitsejale tegevusloa andmist nõu, kui see fondivalitseja on:

a) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusseltsi tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis,

b) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis,

c) samade füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, kelle kontrolli all on mõni teine fondivalitseja, investeerimisühing, krediidiasutus või kindlustusselts, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis.

B jaotis

Suhted kolmandate riikidega

Artikkel 5c

1. Suhteid kolmandate riikidega reguleeritakse vastavalt investeerimisteenuste direktiivi artikliga 7 ettenähtud asjaomastele eeskirjadele.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse investeerimisteenuste direktiivi artiklis 7 sisalduvaid väljendeid "ühing/investeerimisühing" ja "investeerimisühingud" vastavalt väljenditena "fondivalitseja" ja "fondivalitsejad"; investeerimisteenuste direktiivi artikli 7 lõike 2 väljendit "investeerimisteenuseid osutama" käsitatakse väljendina "teenuseid osutama".

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ka kõikidest üldistest probleemidest, mis avatud investeerimisfondidel (UCITS) tekivad oma osakute turustamisel mis tahes kolmandas riigis.

C jaotis

Tegutsemistingimused

Artikkel 5d

1. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et neilt tegevusloa saanud fondivalitseja täidaks järjekindlalt käesoleva direktiivi artikli 5 ning artikli 5a lõigete 1 ja 2 tingimusi. Fondivalitseja omavahendite summa ei tohi langeda allapoole artikli 5a lõike 1 punktis a nimetatud taset. Kui see siiski peaks juhtuma, võivad pädevad asutused õigustavatel asjaoludel lubada nendel äriühingutel selleks ettenähtud aja jooksul olukorda parandada või nende tegevuse lõpetada.

2. Fondivalitseja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest vastutavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused, olenemata sellest, kas fondivalitseja asutab filiaali või osutab teenuseid teises liikmesriigis või mitte; eelöeldu ei piira käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamist, mille alusel vastutavad vastuvõtva riigi asutused.

Artikkel 5e

1. Olulise osaluse puhul fondivalitsejas kohaldatakse eeskirju, mis on ette nähtud investeerimisteenuste direktiivi artikliga 9.

2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse investeerimisteenuste direktiivi artiklis 9 sisalduvaid väljendeid "ühing/investeerimisühing" ja "investeerimisühingud" vastavalt väljenditena "fondivalitseja" ja "fondivalitsejad";

Artikkel 5f

1. Iga päritoluliikmesriik koostab usaldatavusnormatiivid, mida fondivalitsejad peavad käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud avatud investeerimisfonde (UCITS) valitsedes alati järgima.

Eelkõige nõuavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused, pidades silmas fondivalitseja valitsetavate avatud investeerimisfondide (UCITS) iseloomu, et fondivalitseja vastaks järgmistele tingimustele:

a) sellel on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid, sealhulgas eelkõige eeskirjad töötajate tehtavate isiklike tehingute kohta või omavahendite investeerimiseks finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmise ja haldamise kohta, mis muu hulgas tagavad, et kõikide fondiga seotud tehingute päritolu, osapooli, iseloomu ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et fondivalitseja valitsetavate avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide või investeerimisühingute vara investeeritakse fonditingimuste või põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt;

b) see on üles ehitatud ja korraldatud nii, et oleks miinimumini vähendatud risk, et huvide konflikt fondivalitseja ja tema klientide, kahe kliendi, kliendi ja avatud investeerimisfondi (UCITS) või kahe avatud investeerimisfondi (UCITS) vahel kahjustab avatud investeerimisfondide (UCITS) või klientide huve. Filiaali asutamise korral ei tohi organisatsiooniline korraldus olla vastuolus vastuvõtvas liikmesriigis kehtiva huvide konflikti käsitleva tegutsemiseeskirjaga.

2. Fondivalitseja, kelle tegevusluba hõlmab ka artikli 5 lõike 3 punktis a nimetatud portfellide diskretsiooni alusel haldamise teenust:

- ei tohi investeerida investori kogu portfelli või osa sellest tema valitsetavate avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide või investeerimisühingute osakutesse, kui klient ei ole selleks eelnevalt andnud üldist nõusolekut,

- kuulub artikli 5 lõikes 3 nimetatud teenuste puhul investeeringute tagamise skeeme käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ kohaldamisalasse [12].

Artikkel 5g

1. Kui fondivalitseja majandustegevuse tõhustamiseks lubavad liikmesriigid fondivalitsejatel delegeerida ühe või mitu oma ülesannet kolmandatele isikutele, peavad täidetud olema järgmised eeltingimused:

a) pädevat asutust tuleb nõuetekohaselt teavitada;

b) volitus ei tohi mõjutada fondivalitseja järelevalve tõhusust ega mingil juhul takistada fondivalitseja tegevust ega avatud investeerimisfondide (UCITS) valitsemist oma investorite parimates huvides;

c) kui volitus seondub investeeringute haldamisega, võib volitada üksnes ettevõtjaid, kelle tegevusluba või registrisse kantud tegevusala hõlmab varahaldust ning kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet; volitus peab olema kooskõlas fondivalitsejate korrapäraselt kehtestatavate investeeringute jaotamise kriteeriumidega;

d) kui volitus seondub investeeringute haldamisega ning antakse kolmanda riigi ettevõtjale, peab olema tagatud asjaomaste järelevalveasutuste koostöö;

e) investeeringute haldamiseks põhitegevusena ei tohi volitada depoopanka ega ühtki muud ettevõtjat, kelle huvid võivad olla konfliktis fondivalitseja või osakuomanike huvidega;

f) olemas on meetmed, mis võimaldavad fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel alati tõhusalt jälgida volitatud ettevõtja tegevust;

g) volitus ei takista fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel tema ülesandeid täitma delegeeritud ettevõtjale mis tahes ajal lisajuhiseid andmast ning volitust viivitamata tagasi võtmast, kui see on investorite huvides;

h) delegeeritavate ülesannete iseloomu silmas pidades peab volitatud ettevõtja olema pädev ning võimeline kõnealuseid ülesandeid täitma;

i) avatud investeerimisfondi (UCITS) emissiooniprospektis on märgitud, milliseid ülesandeid fondivalitsejal on lubatud delegeerida.

2. Asjaolu, et fondivalitseja delegeeris teatavad ülesanded kolmandatele isikutele, ei mõjuta mingil viisil fondivalitseja ja depoopanga vastutust, samuti ei tohi fondivalitseja oma ülesandeid delegeerida sellisel määral, et ta ise muutub fiktiivseks äriühinguks.

Artikkel 5h

Iga liikmesriik koostab tegutsemiseeskirja, mida nimetatud liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejad peavad alati täitma. Selles eeskirjas tuleb rakendada vähemalt järgmistes taanetes esitatud põhimõtteid. Nimetatud põhimõtted tagavad, et fondivalitseja:

a) tegutseb ausalt ja õiglaselt, võttes majandustegevuses kõigiti arvesse valitsetavate avatud investeerimisfondide (UCITS) huve ja turu terviklikkust;

b) tegutseb piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega, võttes kõigiti arvesse valitsetavate avatud investeerimisfondide (UCITS) huve ja turu terviklikkust;

c) omab nõuetekohaseks majandustegevuseks vajalikke vahendeid ja tegevuskorraldust ning kasutab neid tõhusalt;

d) püüab vältida huvide konflikti, ja kui see ei ole võimalik, tagab valitsetavatele avatud investeerimisfondidele (UCITS) õiglase kohtlemise;

e) järgib kõiki tema majandustegevust reguleerivaid nõudeid, et kõigiti edendada oma investorite huve ja turu terviklikkust.

D jaotis

Asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus

Artikkel 6

1. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi alusel teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud fondivalitseja saab nende territooriumil tegelda tegevusloas märgitud tegevusalaga, asutades filiaali või kasutades teenuste osutamise vabadust.

2. Liikmesriigid ei tohi filiaali asutamiseks või teenuste osutamiseks nõuda tegevusluba, mistahes asutamiskapitali või mõne muu samaväärse nõude täitmist.

Artikkel 6a

1. Lisaks artiklitega 5 ja 5a kehtestatud tingimuste täitmisele teatab iga fondivalitseja, kes soovib teise liikmesriigi territooriumil oma filiaali asutada, sellest oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.

2. Liikmesriigid nõuavad igalt fondivalitsejalt, kes soovib teise liikmesriigi territooriumil filiaali asutada, lõikes 1 ettenähtud teates järgmiste andmete ja dokumentide esitamist:

a) liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb filiaali asutada;

b) tegevuskava, kus on esitatud kavandatavad tegevusalad ja teenused vastavalt artikli 5 lõigetele 2 ja 3 ning filiaali organisatsiooniline struktuur;

c) aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada;

d) filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.

3. Kui päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel ei ole kavandatavaid tegevusalasid arvesse võttes kahtlusi fondivalitseja haldusstruktuuri või varalise seisundi adekvaatsuse suhtes, edastavad nad kolme kuu jooksul pärast kogu lõikes 2 märgitud teabe saamist need vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ja teatavad sellest asjaomasele fondivalitsejale. Nad edastavad ka kõik üksikasjad tagatissüsteemide kohta, mida kavatsetakse rakendada investorite kaitseks.

Kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad edastamast lõikes 2 nimetatud teavet vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, teatavad nad keeldumise põhjused asjaomasele fondivalitsejale kahe kuu jooksul pärast kogu teabe saamist. Sellest keeldumise või vastamata jätmise korral on fondivalitsejal õigus pöörduda päritoluliikmesriigi kohtute poole.

4. Enne fondivalitseja filiaali majandustegevuse alustamist valmistuvad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 nimetatud teabe saamist fondivalitseja järelevalveks ning esitavad vajaduse korral tingimused, sealhulgas artiklites 44 ja 45 nimetatud vastuvõtvas liikmesriigis kehtivad eeskirjad ning artikli 5 lõikes 3 nimetatud portfelli haldamise teenuse ning investeerimise nõustamise ja investeeringute hoidmise teenuse osutamise puhul järgitava tegutsemiseeskirja, mida vastuvõtvas liikmesriigis sellise majandustegevuse puhul üldistes huvides tuleb täita.

5. Filiaali võib asutada ja see võib majandustegevust alustada pärast teate saamist vastuvõtva liikmesriigi pädevatelt asutustelt või, kui need asutused ei ole teatist saatnud, pärast lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist. Nimetatud hetkest võib fondivalitseja alustada ka tema poolt valitsetavate käesoleva direktiiviga hõlmatud avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja investeerimisühingute osakute levitamist, kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused ei näita enne nimetatud kahekuulise tähtaja möödumist päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele saadetud põhjendatud otsuses, et osakute turustamise korraldus ei ole kooskõlas artikli 44 lõikes 1 ja artiklis 45 nimetatud sätetega.

6. Juhul kui vastavalt lõike 2 punktidele b, c või d edastatud andmed muutuvad, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt üks kuu enne muudatuse tegemist, et päritoluliikmesriigi pädevad asutused saaksid vastu võtta lõike 3 kohase otsuse ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lõike 4 kohase otsuse muudatuse kohta.

7. Juhul kui vastavalt lõike 3 esimesele lõigule edastatud andmed muutuvad, teatavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused sellest vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

Artikkel 6b

1. Kui fondivalitseja soovib esimest korda alustada majandustegevust teise liikmesriigi territooriumil teenuste osutamise vabadust kasutades, edastab ta oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

a) liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb tegutseda;

b) tegevuskava, milles on nimetatud artikli 5 lõigetes 2 ja 3 osutatud kavandatavad tegevusalad ja teenused.

2. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 märgitud teabe saamist selle vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

Nad edastavad ka kõik üksikasjad võimalike rakendatavate tagatissüsteemide kohta, mis on ette nähtud investorite kaitseks.

3. Fondivalitseja võib seejärel alustada majandustegevust vastuvõtvas liikmesriigis olenemata artikli 46 sätetest.

Vajaduse korral esitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused pärast lõikes 1 nimetatud teabe saamist fondivalitsejale tingimused, sealhulgas artikli 5 lõikes 3 nimetatud portfelli haldamise teenuse ning investeerimise nõustamise ja investeeringute hoidmise teenuse osutamise puhul järgitava tegutsemiseeskirja, mida fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis üldistes huvides peab täitma.

4. Juhul kui vastavalt lõike 1 punktile b edastatud teabe sisu muudetakse, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele enne muudatuse tegemist, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused saaksid vajaduse korral teatada fondivalitsejale muudatustest või täiendustest, mida tuleb teha lõike 3 kohaselt edastatud teabes.

5. Fondivalitseja suhtes kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud teatamise korda ka juhtudel, kui ta on volitanud kolmanda isiku vastuvõtvas liikmesriigis osakuid turustama.

Artikkel 6c

1. Vastuvõtvad liikmesriigid võivad statistika eesmärgil nõuda, et kõik fondivalitsejad, kellel on filiaal nende territooriumil, esitaksid oma sealse tegevuse kohta korrapäraselt aruande vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele.

2. Käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi täites võivad vastuvõtvad liikmesriigid sel eesmärgil nõuda fondivalitsejate filiaalidelt samade andmete esitamist, mida nõutakse oma riigi fondivalitsejatelt.

Vastuvõtvad liikmesriigid võivad nõuda teenuste osutamise vabadust kasutades nende territooriumil tegutsevatelt fondivalitsejatelt teavet, mis on vajalik, et jälgida, kuidas need järgivad nende suhtes vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavate normide nõudeid, kuid need nõuded ei tohi olla rangemad nõuetest, mille liikmesriik on kehtestanud selleks, et kontrollida, kuidas järgivad samu norme fondivalitsejad, kes on asutatud selles liikmesriigis.

3. Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teevad kindlaks, et fondivalitseja, kellel on filiaal või kes osutab teenuseid selle riigi territooriumil, rikub õigusnorme, mis on kõnealuses liikmesriigis vastu võetud käesoleva direktiivi nende sätete alusel, mis annavad volitused vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, nõuavad kõnealused asutused asjaomaselt fondivalitsejalt eeskirjade eiramise lõpetamist.

4. Kui asjaomane fondivalitseja ei astu vajalikke samme, teavitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused sellest päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi. Viimased võtavad võimalikult kiiresti kõik asjakohased meetmed tagamaks, et kõnealune fondivalitseja lõpetab eeskirjade eiramise. Nende meetmete laad teatatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

5. Kui fondivalitseja jätkab vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate lõikes 2 märgitud õigusnormide rikkumist hoolimata päritoluliikmesriigi võetud meetmetest või seetõttu, et need meetmed osutuvad ebapiisavaks või neid ei saa vastuvõtvas liikmesriigis rakendada, võib vastuvõttev liikmesriik pärast päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teatamist võtta asjakohaseid meetmeid edasise rikkumise takistamiseks või selle eest karistamiseks ning vajaduse korral kõnealuse fondivalitseja edasiste tehingute sooritamise tõkestamiseks oma territooriumil. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil on võimalik fondivalitsejatele nende meetmete võtmiseks vajalikke õigusdokumente üle anda.

6. Eespool sätestatu ei mõjuta vastuvõtvate liikmesriikide õigust võtta asjakohaseid meetmeid, et takistada üldistes huvides vastuvõetud õigusnormide rikkumist nende territooriumil või selle eest karistada. Nimetatud meetmete hulka kuulub võimalus takistada rikkuval fondivalitsejal algatada uusi tehinguid antud liikmesriigi territooriumil.

7. Lõigete 4, 5 ja 6 alusel võetud meetmed, mis sisaldavad sanktsioone või fondivalitseja tegevuse piiranguid, peavad olema hästi põhjendatud ning neist tuleb teatada asjaomasele fondivalitsejale. Iga sellise meetme võib vaidlustada selle meetme võtnud liikmesriigi kohtutes.

8. Enne lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud menetluse rakendamist võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused edasilükkamatul juhul võtta mis tahes ettevaatusmeetmeid, et kaitsta investorite ja muude selliste isikute huve, kellele osutatakse teenuseid. Komisjoni ja teiste asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi tuleb sellistest meetmetest teavitada nii kiiresti kui võimalik.

Pärast konsulteerimist asjaomaste liikmesriikide pädevate asutustega võib komisjon otsustada, et kõnealune liikmesriik peab võetud meetmeid muutma või need tühistama.

9. Tegevusloa tühistamisest teatatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes võtavad vajalikud meetmed, et takistada asjaomast fondivalitsejat algatamast uusi tehinguid kõnealuse riigi territooriumil ja kaitsta investorite huve. Iga kahe aasta järel esitab komisjon selliste juhtude kohta aruande artikli 53 alusel asutatud kontaktkomiteele.

10. Liikmesriigid teatavad komisjonile, mitu korda ja missugusel juhul on esinenud artikli 6a kohast keeldumist või on võetud meetmeid vastavalt lõikele 5. Iga kahe aasta järel saadab komisjon selliste juhtude kohta aruande artikli 53 alusel asutatud kontaktkomiteele."

;

4. artikli 7 ette lisatakse järgmine tekst:

"IIIa JAGU

Nõuded depoopangale";

5. IV jao pealkiri ja artikkel 12 asendatakse järgmisega:

"IV JAGU

Nõuded investeerimisühingutele

A jaotis

Majandustegevuse alustamise tingimused

Artikkel 12

Investeerimisühing võib majandustegevust alustada üksnes päritoluliikmesriikide pädevate asutuste eelnevalt antud ametliku tegevusloa alusel.

Liikmesriigid määravad õigusliku vormi, mille investeerimisühing peab võtma."

;

6. artikli 13 järele lisatakse järgmised artiklid:

"Artikkel 13a

1. Ilma et see piiraks siseriiklikes õigusaktides sätestatud üldkohaldatavate tingimuste kohaldamist, ei anna pädevad asutused tegevusluba investeerimisühingule, kes ei ole määranud fondivalitsejat, kui investeerimisühingul ei ole piisavat, vähemalt 300000 euro suurust algkapitali.

Kui investeerimisühing ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat, kohaldatakse lisaks järgmist:

- tegevusluba ei anta, kui tegevusloa taotlusele ei ole lisatud tegevuskava, kus muu hulgas on esitatud investeerimisühingu organisatsiooniline struktuur;

- investeerimisühingu juhatajad peavad olema piisavalt hea mainega ning piisavalt kogenud seda liiki majandustegevuse alal, mida investeerimisühing teostab. Sellega seoses tuleb juhatajate ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele asutustele. Investeerimisühingu majandustegevust peavad juhtima vähemalt kaks eespool nimetatud tingimustele vastavat isikut. Juhatajad on isikud, kes seaduse või põhikirja alusel investeerimisühingut esindavad või investeerimisühingu tegevust tegelikult juhivad.

- kui investeerimisühingu ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud seos ei takista nende tõhusat järelevalvet.

Samuti keelduvad pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui investeerimisühinguga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad mitteliikmesriigi õigusnormid või nimetatud õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad nende tõhusat järelevalvet.

Pädevad asutused nõuavad, et investeerimisühingud esitaksid neile nõutava teabe.

2. Taotlejale teatatakse kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist põhjendatakse.

3. Investeerimisühing võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.

4. Pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvale investeerimisühingule antud tegevusloa tühistada ainult juhul, kui see investeerimisühing:

a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

b) on saanud tegevusloa valeandmete esitamise alusel või mõnel muul ebaausal teel;

c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on antud;

d) on jämedalt ja/või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid;

e) vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa tühistamise.

B jaotis

Tegutsemistingimused

Artikkel 13b

Artikleid 5g ja 5h kohaldatakse investeerimisühingute suhtes, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse mõistet "fondivalitseja"; mõistena "investeerimisühing";.

Investeerimisühingud võivad hallata ainult oma portfelli vara ning neid ei tohi mingil juhul volitada haldama kolmanda isiku vara.

Artikkel 13c

Iga päritoluliikmesriik koostab usaldatavusnormatiivid, mida investeerimisühingud, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat, peavad alati järgima.

Eelkõige nõuavad päritoluriigi pädevad asutused, pidades silmas ka investeerimisühingu iseloomu, et ühingul on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid, sealhulgas eelkõige eeskirjad töötajate tehtavate isiklike tehingute kohta või omavahendite investeerimiseks finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmise ja haldamise kohta, mis muu hulgas tagavad, et kõikide ühinguga seotud tehingute päritolu, osapooli, iseloomu ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et investeerimisühingu vara investeeritakse põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt.";

7. artikli 14 ette lisatakse järgmine tekst:

"IVa JAGU

Nõuded depoopangale";

8. artikli 27 lõige 1 asendatakse järgmisega:

"1. Investeerimisühing ja fondivalitseja — iga tema valitsetava avatud investeerimisfondi (unit trust) ja lepingulise fondi kohta — peavad trükis avaldama:

- lihtsustatud emissiooniprospekti,

- täieliku emissiooniprospekti,

- aastaaruande iga majandusaasta kohta,

- poolaastaaruande majandusaasta esimese kuue kuu kohta.";

9. artikkel 28 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 28

1. Nii lihtsustatud kui ka täielik emissiooniprospekt peavad sisaldama teavet, mis võimaldab investoritel neile pakutavat investeeringut ning eelkõige sellega seotud riske teadlikult hinnata. Nimetatud teave peab sõltumata instrumentidest, millesse investeeritakse, sisaldama selgesõnalist ja hõlpsasti mõistetavat selgitust fondi riskiprofiili kohta.

2. Täielik emissiooniprospekt peab sisaldama vähemalt käesoleva direktiivi I lisa A loendis esitatud teavet, juhul kui see juba ei sisaldu artikli 29 lõike 1 kohaselt täielikule emissiooniprospektile lisatud fonditingimustes või põhikirjas.

3. Lihtsustatud emissiooniprospekt peab kokkuvõtlikult sisaldama käesoleva direktiivi I lisa C loendis sätestatud olulist teavet. See liigendatakse ja kirjutatakse viisil, mis võimaldab tavainvestoril seda hõlpsasti mõista. Liikmesriigid võivad lubada lisada lihtsustatud emissiooniprospekti äravõetava osana täielikule emissiooniprospektile. Lihtsustatud emissiooniprospekti võib kasutada turustusvahendina, mida kasutatakse kõikides liikmesriikides tõlgituna, ent muude muudatusteta. Liikmesriigid ei või seepärast nõuda lisadokumentide või -teabe lisamist.

4. Nii täieliku kui ka lihtsustatud emissiooniprospekti võib koondada kirjalikku dokumenti või sellega võrdväärse õigusliku staatusega püsivale andmekandjale, mille on heaks kiitnud pädevad asutused.

5. Majandusaasta aruanne peab sisaldama bilanssi või varade ja kohustuste aruannet, majandusaasta üksikasjalikku kasumiaruannet, majandusaasta tegevusaruannet ja käesoleva direktiivi I lisa B loendis sisalduvat teavet ning kogu muud olulist teavet, mis võimaldab investoritel avatud investeerimisfondi (UCITS) tegevuse arengut ja tulemusi teadlikult hinnata.

6. Poolaastaaruanne peab sisaldama vähemalt käesoleva direktiivi I lisa B loendi peatükkides I–IV sisalduvat teavet; kui avatud investeerimisfond (UCITS) on maksnud või teeb ettepaneku maksta vahedividende, peavad arvandmetes kajastuma kõnealuse poolaasta tulemused pärast kõigi maksude tasumist ja makstud või maksta kavatsetavad vahedividendid.";

10. artikkel 29 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 29

1. Fonditingimused või investeerimisühingu põhikiri moodustab täieliku emissiooniprospekti lahutamatu osa ja peab olema sellele lisatud.

2. Lõikes 1 tähendatud dokumente ei ole vaja täielikule emissiooniprospektile lisada juhul, kui osakuomanikule on teatatud, et taotluse korral saadetakse talle need dokumendid, või talle teatatakse koht, kus ta võib nende dokumentidega tutvuda igas liikmesriigis, mille turule talle kuuluvad osakud paigutatakse.";

11. artikkel 30 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 30

Lihtsustatud ja täieliku emissiooniprospekti olulised andmed peavad olema ajakohastatud.";

12. artikkel 32 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 32

Avatud investeerimisfondid (UCITS) peavad saatma lihtsustatud ja täielikud emissiooniprospektid koos kõigi neis tehtud muudatustega ning ka aastaaruanded ja poolaastaaruanded pädevatele asutustele.";

13. artikkel 33 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 33

1. Lihtsustatud emissiooniprospekt tuleb märkijatele anda tasuta enne lepingu sõlmimist.

Peale selle tuleb märkijatele taotluse korral tasuta anda täielik emissiooniprospekt ja poolaastaaruanne.

2. Osakuomanike taotluse korral antakse neile tasuta aastaaruanne ja poolaastaaruanne.

3. Aastaaruanne ja poolaastaaruanne peavad olema üldsusele kättesaadavad sellistes kohtades või selliste muude vahendite kaudu, mille on heaks kiitnud pädevad asutused ja mis on märgitud lihtsustatud ja täielikus emissiooniprospektis.";

14. artikkel 35 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 35

Kogu avatud investeerimisfondi (UCITS) osakuid ostma õhutav reklaam peab sisaldama märget emissiooniprospektide olemasolu kohta ning teavet kohtadest, kus üldsus võib neid omandada või nendega tutvuda.";

15. artikkel 46 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 46

Kui avatud investeerimisfond (UCITS) kavatseb osakuid turustada muus liikmesriigis kui see, kus on tema registrijärgne asukoht, peab ta sellest kõigepealt teatama selle teise liikmesriigi pädevatele asutustele. Ta peab nimetatud asutustele samas saatma ka:

- pädevate asutuste kinnituse selle kohta, et ta täidab käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimusi;

- oma fonditingimused või põhikirja,

- oma täieliku ja lihtsustatud emissiooniprospekti,

- vajaduse korral oma viimase aastaaruande ja sellele järgneva poolaastaaruande,

- üksikasjad osakute turustamise korralduse kohta kõnealuses teises liikmesriigis.

Investeerimisühing või fondivalitseja võib alustada oma osakute turustamist selles teises liikmesriigis kaks kuud pärast sellist teatamist, kui asjaomase liikmesriigi asutused ei teata oma põhjendatud otsuses, mis on tehtud enne eespool nimetatud kahe kuu möödumist, et osakute turustamise korraldus on vastuolus artikli 44 lõikes 1 ja artiklis 45 osutatud sätetega.";

16. artikkel 47 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 47

Kui avatud investeerimisfond (UCITS) turustab oma osakuid muus liikmesriigis kui see, kus on tema registrijärgne asukoht, peab ta nimetatud teises liikmesriigis levitama oma täielikku ja lihtsustatud emissiooniprospekti, aasta- ja poolaastaaruannet ning artiklites 29 ja 30 sätestatud muud teavet sama menetluse kohaselt, mis on ette nähtud tema päritoluliikmesriigis.

Need dokumendid tehakse kättesaadavaks ühes või mitmes vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles või vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste heakskiidetud keeles.";

17. artikli 52 järele lisatakse järgmised artiklid:

"Artikkel 52a

1. Kui fondivalitseja tegutseb teenuseid osutades või filiaalide asutamise kaudu ühes või mitmes vastuvõtvas liikmesriigis, teevad kõikide asjassepuutuvate liikmesriikide pädevad asutused tihedat koostööd.

Taotluse korral annavad nad üksteisele kogu selliste fondivalitsejate juhtimist ja omandilist kuuluvust käsitleva teabe, mis võib hõlbustada järelevalvet, ja kogu teabe, mis võib hõlbustada selliste fondivalitsejate jälgimist. Eelkõige teevad päritoluliikmesriigi asutused koostööd tagamaks, et vastuvõtva liikmesriigi asutused saaksid koguda artikli 6c lõikes 2 märgitud andmeid.

2. Niivõrd kuivõrd see on vajalik järelevalveõiguse teostamiseks, teavitavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi kõigist vastuvõtva liikmesriigi vastavalt artikli 6c lõikele 6 võetud meetmetest, mis käsitlevad fondivalitseja suhtes rakendatud sanktsioone või fondivalitseja tegevuse piiramist.

Artikkel 52b

1. Iga vastuvõttev liikmesriik tagab, et kui teises liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja tegutseb tema territooriumil filiaali kaudu, saavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused pärast vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste teavitamist kas ise või selleks volitatud isikute kaudu artiklis 52a märgitud teavet kohapeal kontrollida.

2. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad ka paluda, et fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused korraldaksid sellise kontrollimise. Vastava taotluse saanud asutused peavad, tegutsedes neile antud volituste raames, ise kontrollimist korraldama või lubama seda teha taotluse esitanud asutustel või audiitoritel või ekspertidel.

3. Käesolev artikkel ei mõjuta vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste õigust käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise raames kohapeal kontrollida nende territooriumil asutatud filiaale.";

18. direktiivi 85/611/EMÜ lisa nimetatakse ümber I lisaks;

19. I lisa A loendit muudetakse järgmiselt.

1. Veergu

"Teave investeerimisühingu kohta"

lisatakse punkti 1.2 järele järgmine:

"1.3. Kui investeerimisühingul on eri investeerimisosakondi, märge nende osakondade kohta."

2. Veeru

"Teave investeerimisühingu kohta"

punkti 1.13 lisatakse järgmine lause:

"Kui investeerimisühingul on eri investeerimisosakondi, teave selle kohta, kuidas osakuomanik saab siirduda ühest osakonnast teise ning sel juhul võetavate tasude kohta."

3. Punkti 4 järele lisatakse järgmised punktid:

"5. Muu investeerimisteave

5.1. Avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondi või investeerimisühingu senine käekäik (kui võimalik) — nimetatud teabe võib paigutada emissiooniprospekti või sellele lisada.

5.2. Tüüpinvestori profiil, kelle jaoks avatud investeerimisfond (unit trust)/lepinguline fond või investeerimisühing on loodud.

6. Majandusteave

6.1. Võimalikud muud kulud või tasud peale punktis 1.17 nimetatud tasude, näidates eraldi osakuomaniku tasutavad kulud ja tasud ning avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondi või investeerimisühingu varast tasutavad kulud või tasud.";

20. käesoleva direktiivi I lisa tekst lisatakse direktiivi 85/611/EMÜ I lisasse;

21. käesoleva direktiivi II lisa lisatakse direktiivile 85/611/EMÜ II lisana.

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 2

1. Direktiivi 93/22/EMÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud investeerimisühingud, kellel on tegevusluba üksnes selle direktiivi lisa A jao punktis 3 ning C jao punktides 1 ja 6 sätestatud teenuste osutamiseks, võivad käesoleva direktiivi alusel saada tegevusloa avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide või investeerimisühingute valitsemiseks ning kvalifitseeruda fondivalitsejaks. Sel juhul peavad nimetatud investeerimisühingud loobuma direktiivi 93/22/EMÜ alusel saadud tegevusloast.

2. Fondivalitsejaid, kellele on enne 13. veebruari 2004 päritoluliikmesriigis direktiivi 85/611/EMÜ alusel antud tegevusluba avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide või investeerimisühingutena loodud avatud investeerimisfondide (UCITS) valitsemiseks, käsitatakse käesoleva direktiivi kohaldamisel tegevusluba omavatena, kui nende liikmesriikide õigusaktides sätestatakse, et nimetatud tegevuse alustamiseks peavad nad vastama artiklites 5a ja 5b sätestatuga võrdväärsetele tingimustele.

3. Investeerimisfondid, kellele on 13. veebruariks 2004 juba tegevusluba antud ning kes ei kuulu lõikes 2 viidatute hulka, võivad jätkata oma tegevust tingimusel, et nad hiljemalt 13. veebruariks 2007 omandavad oma päritoluliikmesriigi seadustele vastavalt tegevusloa, et jätkata tegevust kooskõlas käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud sätetega.

Üksnes selline tegevusluba võimaldab käesoleva direktiivi sätete alusel laiendada neile fondivalitsejatele asutamisõigust ja teenuste osutamise vabadust.

Artikkel 3

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 13. augustil 2003. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Nad rakendavad need meetmed hiljemalt 13. veebruaril 2004.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. jaanuar 2002

Euroopa Parlamendi nimel

president

P. Cox

COX Nõukogu nimel

eesistuja

M. Arias Cañete

[1] EÜT C 272, 1.9.1998, lk 7 ja EÜT C 311 E, 31.10.2000, lk 273.

[2] EÜT C 116, 28.4.1999, lk 1.

[3] Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2000. aasta arvamus (EÜT C 339, 29.11.2000, lk 228), nõukogu 5. juuni 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 297, 23.10.2001, lk 10) ja Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2001. aasta otsus. Nõukogu 4. detsembri 2001. aasta otsus.

[4] EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/64/EÜ (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 27).

[5] EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/64/EÜ.

[6] EÜT L 168, 18.7.1995, lk 7.

[7] EÜT L 348, 17.12.1988, lk 62.

[8] EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/64/EÜ (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 27).

[9] EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.

[10] EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/28/EÜ (EÜT L 275, 27.10.2000, lk 37).

[11] EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/33/EÜ (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 29).

[12] EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22

--------------------------------------------------

I LISA

"C LOEND

Lihtsustatud emissiooniprospekti sisu

Avatud investeerimisfondi (UCITS) lühitutvustus

- millal avatud investeerimisfond (unit trust)/lepinguline fond või investeerimisühing loodi ning liikmesriik, kus investeerimisfond (unit trust)/lepinguline fond või investeerimisühing on registrisse kantud/asutatud,

- kui avatud investeerimisfondil (UCITS) on eri investeerimisüksusi, märge selle asjaolu kohta,

- fondivalitseja (võimaluse korral),

- eeldatav tegutsemisaeg (võimaluse korral),

- depoopank,

- audiitorid,

- avatud investeerimisfondi (UCITS) edendav finantsgrupp (nt pank).

Investeerimisteave

- avatud investeerimisfondi (UCITS) eesmärkide lühitutvustus,

- avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondi või investeerimisühingu investeerimispoliitika ning lühike hinnang fondi riskiprofiilile (sh võimaluse korral teave vastavalt artiklile 24a ning investeerimisüksuste kaupa),

- võimaluse korral avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondi või investeerimisühingu senine käekäik ning hoiatus, et see ei näita tulevast käekäiku — nimetatud teabe võib paigutada emissiooniprospekti või sellele lisada,

- tüüpinvestori profiil, kelle jaoks avatud investeerimisfond (unit trust)/lepinguline fond või investeerimisühing on loodud.

Majandusteave

- maksukorraldus,

- märkimise ja tagasimüügi komisjonitasud,

- muud võimalikud kulud või tasud, näidates eraldi osakuomaniku tasutavad kulud ja tasud ning avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondi või investeerimisühingu varadest tasutavad kulud või tasud.

Kauplemisteave

- kuidas osakuid osta,

- kuidas osakuid müüa,

- kui avatud investeerimisfondil (UCITS) on eri investeerimisosakondi, kuidas siirduda ühest investeerimisosakonnast teise ning sel juhul võetavad tasud,

- võimaluse korral avatud investeerimisfondide (UCITS) osakutelt dividendide maksmise tähtaeg ja kord,

- hindade avaldamise või kättesaadavaks tegemise koht, viis ja sagedus.

Lisateave

- teatis, et taotluse korral on võimalik enne lepingu sõlmimist ning pärast seda tasuta saada täielik emissiooniprospekt, aastaaruanne ja poolaastaaruanne,

- pädev asutus,

- märge kontaktpunkti kohta (isik/osakond, ajad jne), kust vajaduse korral saab lisaselgitusi,

- emissiooniprospekti avaldamise kuupäev."

--------------------------------------------------

II LISA

II LISA

Ühisportfelli haldamisega seotud ülesanded:

- Investeeringute haldamine.

- Haldamine:

a) õigusteenused ja fondivalitsemisega seotud raamatupidamisteenused;

b) klientide päringud;

c) väärtuse ja hinna määramine (sh maksudeklaratsioonid);

d) õigusnormidele vastavuse järelevalve;

e) osakuomanike registri pidamine;

f) tulu jaotamine;

g) osakute emiteerimine ja väljaostmine;

h) lepingutega seotud arveldamine (sh tõendite saatmine);

i) dokumentide säilitamine.

- Turustamine.

--------------------------------------------------