ET

NÕUKOGU OTSUS,

18. veebruar 2008,

millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/35/EÜ

(2008/157/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 390/2001 Türgile ühinemiseelse strateegia raames antava abi ja eelkõige ühinemispartnerluse loomise kohta, (1) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 390/2001 on sätestatud, et nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse Türgile esitatavate ühinemispartnerluses sisalduvate põhimõtete, prioriteetide, vahe-eesmärkide ja tingimuste ning selles edaspidi tehtavate oluliste muudatuste kohta.

Komisjoni 2004. aasta soovituses Türgi kohta on rõhutatud, et Euroopa Liit peaks jätkama poliitiliste reformide protsessi jälgimist ning et läbivaadatud ühinemispartnerlus tuleks esitada 2005. aastal. Seda silmas pidades võttis nõukogu 2006. aasta jaanuaris vastu läbivaadatud partnerluse. (3)

Detsembris 2004 jõuti Euroopa Ülemkogu kohtumisel järeldusele, et Euroopa Liit jätkab poliitiliste reformide hoolikat jälgimist ühinemispartnerluses kindlaks määratud reformiprotsessi prioriteetide põhjal.

Komisjoni teatises „Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastatel 2006–2007” osutati, et partnerlusi ajakohastatakse 2007. aasta lõpus.

11. detsembril 2006 lepiti nõukogus kokku, et valitsustevahelise konverentsi raames tegutsevad liikmesriigid ei otsusta avada kaheksat poliitikavaldkondi käsitlevat peatükki, mis on seotud Türgi poolt Küprose Vabariigi suhtes kehtestatud piirangutega, ega otsusta ajutiselt sulgeda peatükke seni, kuni komisjon kinnitab, et Türgi on täitnud oma lisaprotokolli kohased kohustused.

Seepärast on asjakohane võtta vastu läbivaadatud ühinemispartnerlus, millega ajakohastatakse praegust partnerlust, et määrata 2007. aasta eduaruande järelduste põhjal, mis käsitlevad Türgi ettevalmistusi edasiseks integreerumiseks Euroopa Liiduga, kindlaks uued prioriteedid edasiseks tööks.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EÜ) nr 390/2001 artiklile 2 on Türgi Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid, vahe-eesmärgid ja tingimused esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Ühinemispartnerluse rakendamist kontrollivad ja selle üle teostavad järelevalvet assotsiatsioonilepinguga loodud organid ning nõukogu komisjoni esitatavate korraliste aruannete alusel.

Artikkel 3

Otsus 2006/35/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) EÜT L 58, 28.2.2001, lk 1.

(2) Otsus 2001/235/EÜ (EÜT L 85, 24.3.2001, lk 13) ja otsus 2003/398/EÜ (ELT L 145, 12.6.2003, lk 40).

(3) Otsus 2006/35/EÜ (ELT L 22, 26.1.2006, lk 34).

(4) ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

LISA

TÜRGIGA LOODUD 2007. AASTA ÜHINEMISPARTNERLUS

1. SISSEJUHATUS

Luxembourgis 1997. aasta detsembris kohtunud Euroopa Ülemkogu otsustas, et tõhustatud ühinemiseelse strateegia keskseks teguriks saab ühinemispartnerlus, mille kaudu koondatakse kandidaatriikidele mis tahes vormis antav abi ühtsesse raamistikku. Sel moel suunab ühendus oma abi vastavalt iga kandidaatriigi erivajadustele, et toetada neid ühinemisega seotud konkreetsete probleemide lahendamisel.

Esimese ühinemispartnerluse Türgiga kiitis nõukogu heaks 2001. aasta märtsis. Oktoobris 2002 avaldatud laienemist käsitlevas strateegiadokumendis teatas komisjon, et ta kavatseb esitada ettepaneku läbivaadatud Türgi ühinemispartnerluse kohta. Märtsis 2003 esitas komisjon läbivaadatud ühinemispartnerluse ja nõukogu kiitis selle heaks sama aasta mais. Oma 2004. aasta oktoobris esitatud soovituses tegi komisjon ettepaneku, et EL peaks jätkama poliitiliste reformide hoolikat jälgimist, et tagada poliitiliste reformide protsessi jätkusuutlikkus ja pöördumatus. Eelkõige soovitas komisjon 2005. aastal vastu võtta läbivaadatud ühinemispartnerluse, mille nõukogu võttis vastu jaanuaris 2006. Pärast loodetud edusamme partnerluse lühikese tähtajaga prioriteetide rakendamisel ajakohastatakse partnerlust tavaliselt iga kahe aasta tagant. Seepärast teeb komisjon ettepaneku uuendada ühinemispartnerlust.

Türgi peaks ühinemispartnerluse prioriteetide täitmiseks koostama plaani koos ajakava ja konkreetsete meetmetega.

Läbivaadatud ühinemispartnerlusega luuakse alus mitmetele poliitilistele ja rahalistele vahenditele, mida kasutatakse Türgi abistamiseks liikmelisuseks valmistumisel. Ühinemispartnerlus on eelkõige aluseks edasistele poliitilistele reformidele ning on samuti tulevaste edusammude mõõdupuuks.

2. PÕHIMÕTTED

Prioriteetide kindlaksmääramisel lähtuti Türgi võimest täita 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul kindlaks määratud ühinemiskriteeriume ning nõukogu poolt 3. oktoobril 2005 vastu võetud läbirääkimisraamistiku nõudeid.

3. PRIORITEEDID

Käesolevas ühinemisstrateegias loetletud prioriteetide valimisel on silmas peetud Türgi reaalseid võimalusi neid saavutada või teha sellekohaseid olulisi edusamme lähema paari aasta jooksul. Tehakse vahet lühikese tähtajaga prioriteetide, mille täitmine peaks aega võtma üks või kaks aastat, ja keskmise tähtajaga prioriteetide vahel, mille täitmine peaks aega võtma kolm kuni neli aastat. Prioriteedid käsitlevad nii õigusakte kui ka nende rakendamist.

Läbivaadatud ühinemispartnerlusega nähakse ette prioriteetsed valdkonnad, millele Türgi peab liikmeks saamise ettevalmistamisel tähelepanu pöörama. Türgil tuleb siiski tegeleda kõigi eduaruandes märgitud küsimustega, sealhulgas tugevdada poliitiliste reformide protsessi, et tagada selle pöördumatus ning kindlustada selle ühetaoline rakendamine kogu riigis ja kõikidel haldustasanditel. Samuti on tähtis, et Türgi täidab õigusaktide ühtlustamise ja acquis’ ülevõtmisega seotud kohustused kooskõlas assotsiatsioonilepingu, tolliliidu ja EÜ-Türgi assotsieerimisnõukogu otsustega, näiteks põllumajandustoodetega kauplemise korra osas.

3.1. LÜHIKESE TÄHTAJAGA PRIORITEEDID

Poliitiline dialoog

Demokraatia ja õigusriik

Avalik haldus

— Jätkata avaliku halduse ja personalipoliitika reformimist, et tagada suurem tõhusus, vastutustunne ja läbipaistvus.

— Tugevdada kohalikke ametiasutusi, reformides selleks keskvalitsust, loovutades pädevusi kohalikele omavalitsustele ja eraldades neile piisavad vahendid.

— Rakendada õigusaktid, mille eesmärk on luua täielikult toimiv ombudsmani süsteem.

— Võtta vastu ja rakendada õigusaktid kontrollikoja kohta.

Tsiviiljärelevalve julgeolekujõudude üle

— Tugevdada jõupingutusi sõjaväe üle teostatava tsiviilkontrolli ühtlustamiseks ELi liikmesriikide tavadega. Tagada, et sõjavägi ei sekkuks poliitilistesse küsimustesse ja et tsiviilvõimud täidaksid täielikult järelevalvefunktsiooni julgeolekuküsimustes, sealhulgas riikliku julgeolekustrateegia väljatöötamisel ja rakendamisel.

— Võtta meetmeid, et suurendada vastutust ja läbipaistvust julgeolekuküsimustes.

— Seada sisse täielik parlamendi kontroll sõjaväe- ja kaitsepoliitika ning sellega seotud kulude üle, kaasa arvatud välisaudit.

— Piirata sõjaväekohtute jurisdiktsiooni nii, et see hõlmaks ainult sõjaväelaste sõjaväeliste kohustustega seonduvat.

Kohtusüsteem

— Suurendada jõupingutusi, sealhulgas korraldada koolitusi, tagamaks, et kohtusüsteemi inimõiguste ja põhivabadustega seotud õigusaktide tõlgendamine on kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „Euroopa inimõiguste konventsioon”), Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIÕK) kohtupraktika ja Türgi põhiseaduse artikliga 90.

— Tagada kohtusüsteemi, eelkõige kohtunike ja prokuröride kõrgema nõukogu ning kontrollisüsteemi sõltumatus teistest riiklikest institutsioonidest. Eelkõige tagada, et kohtunike ja prokuröride kõrgem nõukogu esindaks kohtusüsteemi tervikuna.

— Tõhustada kohtusüsteemi, eelkõige institutsioonilise suutlikkuse suurendamise ja uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku vastuvõtmise kaudu.

— Jätkata piirkondlike apellatsioonikohtute loomist.

Võitlus korruptsiooniga

— Töötada välja laiaulatuslik korruptsioonivastane strateegia, mis hõlmaks võitlust kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni vastu, ning luua keskasutus selle seireks ja rakendamiseks, sealhulgas statistiliste andmete kogumise kaudu. Parandada kõigi asjaomaste institutsioonide vahelist koordineerimist.

— Tagada avalike teenistujate eetilise käitumise põhimõtteid käsitleva määruse rakendamine ja laiendada selle sätteid valitud ametnikele, kohtuorganite ja haridusasutuste töötajatele ning sõjaväelastele.

— Piirata kooskõlas Euroopa parimate tavadega poliitikutele ja ametiisikutele antud immuniteeti ning täiustada õigusakte, milles käsitletakse parteide ja valimiskampaaniate rahastamise läbipaistvust.

Inimõigused ja vähemuste kaitse

Rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide järgimine

— Ratifitseerida ÜRO piinamisvastase konventsiooni vabatahtlik protokoll, millega nähakse ette kinnipidamisasutuste sõltumatu jälgimise süsteemi loomine.

Euroopa Inimõiguste Kohus

— Järgida Euroopa inimõiguste konventsiooni ning tagada EIÕK otsuste täielik täitmine.

— Muuta kriminaalmenetluse seadustikku, et jõustada kooskõlas EIÕK asjakohaste otsustega õigus kohtuotsuse läbivaatamisele.

Inimõiguste edendamine ja jõustamine

— Luua kooskõlas asjakohaste ÜRO põhimõtetega sõltumatu ja piisavate vahenditega riiklik inimõiguste institutsioon. Jälgida inimõigustega seotud protsesse, kaasa arvatud statistiliste andmete kaudu.

— Jätkata õiguskaitseasutuste personali koolitamist inimõigustealastes küsimustes ja uurimistehnika valdkonnas.

Kodaniku- ja poliitilised õigused

Piinamise ja väärkohtlemise ärahoidmine

— Tagada piinamise ja väärkohtlemise suhtes nulltolerantsi poliitika raames võetud meetmete rakendamine kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooniga ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee soovitustega.

— Tagada Istanbuli protokolli rakendamine terves riigis, eelkõige meditsiiniliste teadmiste suurendamise abil.

— Tugevdada võitlust karistamatuse vastu. Tagada, et prokurörid uurivad algatatud juhtumeid õigeaegselt ja tõhusalt, et tuvastada õigusrikkujad ja neid kohtulikult karistada.

Õiguskaitse kättesaadavus

— Suurendada jõupingutusi, et tagada piisav õigusabi ja kvaliteetsed tõlketeenused.

Sõnavabadus

— Sõnavabaduse täieliku järgimise tagamiseks vaadata läbi ning rakendada sõnavabadust, kaasa arvatud ajakirjandusvabadust käsitlevad õigusaktid kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja EIÕK kohtupraktikaga.

— Heastada vägivallatu arvamuse avaldamise eest esitatud süüdistused või süüdimõistmine.

Kogunemis- ja ühinemisvabadus

— Jätkata kõigi ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust käsitlevate reformide rakendamist kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja sellega seotud kohtupraktikaga. Rakendada meetmeid julgeolekujõudude ülemäärase jõu kasutamise vältimiseks.

— Viia parteisid käsitlevad õigusaktid vastavusse ELi liikmesriikide parimate tavadega.

Kodanikuühiskonna organisatsioonid

— Jätkata kodanikuühiskonna riigisisese arengu tugevdamist ja kodanikuühiskonna poliitika kujundamises osalemise suurendamist.

— Edendada ja julgustada avatud suhtlemist ja koostööd Türgi kodanikuühiskonna kõikide ringkondade ja Euroopa partnerite vahel.

Usuvabadus

— Võtta meetmeid, mida on vaja sellise sallivuse õhkkonna loomiseks, mis soodustaks tegelikkuses usuvabaduse täielikku austamist.

Kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja EIÕK kohtupraktikaga:

— vaadata läbi ja rakendada sihtasutusi käsitlevad õigusaktid;

— kuni sihtasutusi käsitlevate uute seaduste vastuvõtmise ja rakendamiseni tõlgendada ning kohaldada kehtivaid õigusakte;

— tagada, et mittemoslemi religioossed kogukonnad saavad end registreerida juriidiliseks isikuks ja kasutada vastavaid õigusi;

— tagada mittemoslemi vähemusele võimalus saada usualast haridust, sealhulgas võimalus koolitada vaimulikke;

— tagada Türgi ja välisriigi kodanike võrdne kohtlemine seoses võimalusega kasutada oma õigust usuvabadusele organiseeritud religioossete kogukondade tegevusest osavõtmise kaudu;

— võtta vastu õigusaktid, et tõkestada veendumuste tõttu või religioossetel põhjusel sõjaväeteenistusest keeldujatele korduvat süüdistuse esitamist ja nende korduvat süüdimõistmist.

Majanduslikud ja sotsiaalsed õigused

Naiste õigused

— Jätkata meetmete võtmist, et rakendada kehtivaid naiste õigustega seotud ja naiste vastu suunatud mis tahes vägivalla (sealhulgas au kaitsega põhjendatavad kuriteod) vastaseid õigusakte. Tagada kohtunike ja prokuröride, õiguskaitseorganite, omavalitsuste ja teiste vastutavate ametiasutuste erikoolitus ning tugevdada jõupingutusi vägivallast ohustatud naiste varjupaikade loomiseks kõikidesse suurematesse omavalitsustesse kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

— Suurendada üldsuse ja eelkõige meeste teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse küsimustest, edendada naiste rolli ühiskonnas (sealhulgas võrdse juurdepääsu tagamisega haridusele ning võrdsete võimaluste tagamisega osalemiseks tööturul, poliitilises ja sotsiaalses elus) ning toetada naisorganisatsioonide sellist arengut, mis võimaldaks täita nimetatud eesmärke.

Laste õigused

— Tagada lastekaitseseaduse täielik rakendamine ning edendada laste õiguste kaitset kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega.

— Jätkata jõupingutusi laste tööjõu kasutamise ja laste vaesuse probleemi käsitlemisel ning tänavalaste olukorra parandamisel.

Töötajate õigused ja ametiühingud

— Tagada ametiühinguõigustest kinnipidamine kooskõlas ELi standardite ja asjakohaste ILO konventsioonidega, pidades eelkõige silmas organiseerumis-, streikimis- ja kollektiivset läbirääkimisõigust.

— Jätkata sotsiaalse dialoogi tugevdamist ning lihtsustada ja julgustada koostööd ELi partneritega.

Diskrimineerimisvastane poliitika

— Tagada kõigi isikute inimõiguste ja põhivabaduste täielik austamine nii õigusaktides kui ka praktikas kedagi diskrimineerimata ja olenemata keelest, poliitilistest veendumustest, soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest.

— Tugevdada jõupingutusi õppekavade ja õpikute läbivaatamiseks, et välistada diskrimineeriva väljendusviisi kasutamine.

Vähemuste õigused, kultuurilised õigused ja vähemuste kaitse

— Tagada kultuuriline mitmekesisus ning edendada vähemuste austamist ja kaitset kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni, vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni põhimõtete ja liikmesriikide heade tavadega.

— Tagada kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolliga nr 1 vähemuste õiguslik kaitse, eriti omandiõiguste segamatu kasutamise kaitse.

Kultuurilised õigused

— Tõhustada muude kui türgikeelsete raadio- ja telesaadete edastamist, tühistades selleks eelkõige järelejäänud õiguslikud piirangud.

— Võtta vajalikud meetmed, et toetada teiste keelte õpetamist peale türgi keele.

Olukord ida- ja kagupiirkonnas

— Töötada välja laiaulatuslik lähenemisviis piirkondlike erinevuste vähendamiseks ning eelkõige olukorra parandamiseks Türgi kaguosas, et parandada kõigi Türgi kodanike, sealhulgas kurdi päritolu kodanike majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi võimalusi.

— Kaotada kagupiirkonnas külade valvamise süsteem.

— Puhastada piirkond maamiinidest.

Riigi sees ümberasustatud isikud

— Jätkata meetmete võtmist riigi sees ümberasustatud isikute algsetesse asupaikadesse naasmise lihtsustamiseks kooskõlas ÜRO peasekretäri ümberasustatud isikute küsimustega tegeleva eriesindaja soovitustega.

— Jätkata terrorismist ja terrorismivastasest võitlusest põhjustatud kahjude kompenseerimist käsitleva seaduse rakendamist. Tagada kannatanutele õiglase hüvitise viivitamatu maksmine.

Piirkondlikud küsimused ja rahvusvahelised kohustused

Küpros

— Aktiivselt toetada jõupingutusi rakendamaks kokkulepitud 8. juuli protsessi, mis võimaldaks leida Küprose probleemile ÜRO raames ELi aluspõhimõtetele vastava kõikehõlmava ja jätkusuutliku lahenduse, sealhulgas konkreetseid meetmeid, mis aitavad luua soodsat õhkkonda sellise kõikehõlmava lahenduseni jõudmiseks.

— Rakendada täielikult protokolli, millega kohandatakse Ankara lepingut seoses kümne uue ELi liikmesriigi ühinemisega, sealhulgas kaotada kõik piirangud, mis kehtivad Küprose lipu all sõitvate laevade ja Küprose kaubandust teenindavate laevade suhtes. (1)

— Astuda võimalikult kiiresti konkreetseid samme Türgi ja ELi liikmesriikide, kaasa arvatud Küprose Vabariigi, vaheliste kahepoolsete suhete normaliseerimiseks. (1)

Piiritülide rahumeelne lahendamine

— Jätkata püüdlusi veel lahendamata piiritülide lahendamiseks vaidluste rahumeelse lahendamise põhimõtte alusel vastavalt ÜRO põhikirjale ja pöördudes vajadusel Rahvusvahelise Kohtu poole.

— Kohustuda üheselt mõistetavalt järgima heanaaberlikke suhteid; tegeleda naaberriikidega vastuolusid põhjustavate mis tahes konfliktiallikatega; ning hoiduda igasugusest ähvardamisest või tegevusest, mis võiks avaldada negatiivset mõju piirivaidluste rahumeelse lahendamise protsessile.

Assotsiatsioonilepingust tulenevad kohustused

— Tagada assotsiatsioonilepingust tulenevate kohustuste täitmine, kaasa arvatud tolliliit.

Majanduslikud kriteeriumid

— Jätkata asjakohase eelarve- ja rahapoliitika rakendamist, et võtta vajalikke meetmeid makromajandusliku stabiilsuse ja prognoositavuse säilitamiseks. Rakendada jätkusuutlikku ja tõhusat sotsiaalkindlustussüsteemi.

— Jätkata majanduspoliitika erinevate institutsioonide ja poliitikavaldkondade vahelise kooskõlastamise tugevdamist, et töötada majandusvaldkonnas välja sidus ja jätkusuutlik majanduspoliitika raamistik.

— Jätkata riigiettevõtete erastamist.

— Jätkata turu liberaliseerimist ja hindade reformimist, eelkõige energeetika ja põllumajanduse valdkonnas.

— Tegeleda tööturu tasakaalustamatusega. Täiustada tööturul selle eesmärgi saavutamiseks stiimuleid ja paindlikkust, et suurendada tööturul osalemise ja tööhõive määra; tõhustada jõupingutusi hariduse valdkonnas ja kutsealases koolituses, et edendada sellega üleminekut põllumajanduselt teenustepõhisele majandusele.

— Parandada ettevõtluskeskkonda. Täiustada selle eesmärgi saavutamiseks kaubanduskohtute toimimist, tagada turgu reguleerivate asutuste sõltumatus ning täiustada pankrotimenetlust, et kaotada turult lahkumise suhtes kehtivad piirangud.

— Määrata kindlaks meetmed varimajanduse probleemi lahendamiseks ning rakendada neid.

Võime võtta liikmelisusest tulenevaid kohustusi

1. peatükk: kaupade vaba liikumine

— Kaotada impordiload ja -litsentsid, samuti põhjendamatud nõuded taotleda toodete (välja arvatud kasutatud mootorsõidukid) jaoks sertifikaate.

— Esitada komisjonile tegevuskava kasutatud mootorsõidukite impordilubade kaotamiseks.

— Viia lõpule EÜ asutamislepingu artiklitega 28–30 vastuolus olevate meetmete kindlakstegemine, koostada tegevuskava nende tühistamiseks ja kehtestada Türgi õiguskorras vastastikuse tunnustamise klausel.

— Lahendada farmaatsiatoodetega seotud regulatiivsete andmete kaitse probleem.

3. peatükk: asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus

— Esitada üksikasjalik strateegia koos õigusaktide ühtlustamist ja institutsionaalset suutlikkust käsitlevate kõigi vajalike meetmete ajakavaga, et viia käesolevas peatükis hõlmatud valdkonnad vastavusse asjakohase acquis’ga.

— Jätkata kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise vallas õigusaktide ühtlustamist acquis’ga, kehtestades selleks eelkõige akadeemilisest tunnustamisest eraldiseisva kutsealase tunnustamise menetluse ja võttes kasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivis 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (2) sätestatud koolituse miinimumnõuded.

— Alustada õigusaktide ühtlustamist postiteenuseid käsitleva acquis’ga.

4. peatükk: kapitali vaba liikumine

— Jätkata ELi otseinvesteeringuid mõjutavate piirangute kõrvaldamist.

— Alustada maksusüsteeme käsitlevate õigusaktide ühtlustamist acquis’ga.

5. peatükk: riigihanked

— Määrata ühele riigihangetega tegelevale organisatsioonile ülesandeks tagada sidus poliitika ja juhtida selle rakendamist.

— Esitada laiaulatuslik strateegia, mis sisaldab kõiki õigusaktide vastavusseviimiseks ja institutsionaalse suutlikkuse arendamiseks vajalikke reforme, et viia kõnealune valdkond acquis’ga vastavusse.

6. peatükk: äriühinguõigus

— Võtta vastu uus äriseadustik.

7. peatükk: intellektuaalomandiõigus

— Suurendada politsei, tolli ja kohtusüsteemi suutlikkust jõustada intellektuaalomandiõigusi, sealhulgas tugevdada nimetatud osapoolte vahelist koordineerimist.

— Lahendada eelkõige kaubamärkide võltsimise ja piraatluse probleem.

8. peatükk: konkurentsipoliitika

— Võtta vastu riigiabiseadus, mis vastab acquis’ nõuetele, ning luua oma tegevuses sõltumatu riigiabi järelevalve amet, kes on võimeline täitma kehtivaid läbipaistvuse tagamise kohustusi.

— Viia kooskõlas ELi nõuetega lõpule terasesektori ümberkorraldamise riikliku programmi koostamine ning võtta see vastu.

9. peatükk: finantsteenused

— Jätkata õigusaktide ühtlustamist krediidiasutustele ja investeerimisühingutele esitatavate uute kapitalinõuetega ning muude selle valdkonnaga seotud direktiividega (hoiuste tagamise skeem, likvideerimine ja saneerimine, finantskonglomeraadid, pangakontod).

— Tugevdada usaldatavuse ja järelevalve standardeid nii pangandus- kui ka muudes rahandussektorites. Luua kindlustus- ja pensionisektoris sõltumatu reguleeriv asutus ja sõltumatu järelevalveasutus.

10. peatükk: infoühiskond ja meedia

— Võtta vastu uus elektroonilise side seadus, mis on vastavuses ELi kehtiva reguleeriva raamistikuga.

— Viia lõpule oluliste esmaste tingimuste vastuvõtmine ja rakendada neid, et vastata ELi 2002. aasta reguleerivale raamistikule.

— Jätkata audiovisuaalpoliitika valdkonnas õigusaktide ühtlustamist acquis’ga, eelkõige piirideta televisiooni direktiiviga.

11. peatükk: põllumajandus ja maaelu areng

— Luua IPARDi esindus (ühinemiseelse abi rahastamisvahend maaelu arendamiseks), mis on akrediteeritud vastavalt ELi nõuetele.

— Tühistada piirangud, mis on kehtestatud veiseliha, elusveiste ja kõrvalsaadustega kauplemisele.

12. peatükk: toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika

— Võtta vastu ELi nõuetele vastav toitu, sööta ja veterinaarküsimusi käsitlev raamseadus, mis võimaldab täielikult üle võtta ELi acquis.

— Tagada veiste identifitseerimise ja registreerimise ning nende liikumise registreerimise süsteemi toimimine kooskõlas ELi acquis’ga ning alustada asjakohaste süsteemide rakendamist lammaste ja kitsede suhtes, et jälgida nende liikumist.

— Võtta vajalikke meetmeid, mis võimaldavad Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil kuulutada Traakia piirkonna suu- ja sõrataudi vabaks, vaktsineeritud tsooniks.

— Liigitada kõik põllumajanduslikud toidutööstused ELi acquis’ kohaste kategooriate alusel ning valmistada ette riiklik tegevuskava selliste tööstuste ajakohastamiseks.

13. peatükk: kalandus

— Tugevdada haldusstruktuure, luues selleks eelkõige keskse üksuse, kes vastutab kõigi kalandusega seotud küsimuste eest. Erilist tähelepanu tuleb osutada kalandusinspektsiooni ja kontrolliteenistuste tugevdamisele.

— Võtta vastu ELi nõuetega kooskõlas olev läbivaadatud kalandusseadus, mis hõlmaks ka kalavarude ja laevastiku haldamist ning inspekteerimist ja kontrolli.

14. peatükk: transpordipoliitika

— Võtta vastu raudtee raamseadus, et järk-järgult avada Türgi raudteetransporditurg ning lahutada infrastruktuuri haldamise ja teenuste pakkumisega seotud ülesanded.

— Jätkata merendussektori õigusaktide ühtlustamist acquis’ga ja rakendada neid, osutades erilist tähelepanu reostuse vältimise tõhustamisele. Jätkata mereadministratsiooni tugevdamist, sealhulgas suurendada Türgi laevastiku ohutust ja rakendada mereohutust käsitlevat acquis’d.

— Töötada lennunduse valdkonnas välja tehniline lahendus, millega tagatakse vajalik suhtlus Vahemere kagupiirkonna lennuohutuse asjakohase taseme kindlustamiseks.

— Osaleda protsessis ühenduse määramise tunnustamiseks ning koostada selge strateegia õigusaktide järkjärguliseks vastavusseviimiseks ühtset Euroopa taevast käsitleva acquis’ga.

— Viia tsiviillennundusjulgestuse valdkonna õigusaktid vastavusse Euroopa tsiviillennunduskonverentsi poliitilise avalduse asjakohaste sätete ja iseärasustega ning rakendada selliseid õigusakte.

15. peatükk: energeetika

— Jätkata gaasi ja elektri siseturu ning piiriülese elektrikaubanduse vallas õigusaktide ühtlustamist acquis’ga ning rakendada neid õigusakte, et võtta arvesse ka võimalikku ühinemist energiaühenduse lepinguga. Tagada õiglaste ja mittediskrimineerivate eeskirjade rakendamine gaasi edastamisel.

— Jätkata erinevate reguleerivate asutuste suutlikkuse arendamist ning tagada nende sõltumatus.

— Suurendada energiatõhususe valdkonnas haldussuutlikkust ja jätkata õigusaktide ühtlustamist acquis’ga, edendada suure tõhususega koostootmist ning arendada taastuvenergia kasutamist transpordi, elektri ja soojendamise/jahutamise valdkonnas, sealhulgas kehtestada asjakohased ja ambitsioonikad eesmärgid ja stiimulid.

— Ühineda kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga.

16. peatükk: maksustamine

— Võtta praktilisi meetmeid, mis märkimisväärselt vähendavad alkoholitoodete, imporditud tubaka ja sigarettide diskrimineerivat maksustamist, ning esitada selgete eesmärkidega tegevuskava, mille komisjon on heaks kiitnud, mis tahes kehtiva diskrimineeriva maksu kiireks kõrvaldamiseks.

— Jätkata käibe- ja aktsiisimakse, eelkõige nende struktuuri ja kohaldatavaid määrasid käsitlevate õigusaktide ühtlustamist acquis’ga.

— Jätkata maksuhalduse, sealhulgas IT sektori tugevdamist ja ajakohastamist, et parandada maksukohustuste täitmist, täiustada maksutulude kogumist ja vähendada varimajanduse osakaalu.

18. peatükk: statistika

— Koguda rahvamajanduse arvepidamise aluseks olevaid olulisi näitajaid õigeaegselt kooskõlas standardiga ESA 95.

— Viia ELi nõuetele vastava põllumajandusstatistika koostamise jaoks vajaliku teabe kogumise metoodika ja organisatsiooniline korraldus vastavusse acquis’ga.

— Viia lõpule äriregistri loomine.

19. peatükk: sotsiaalpoliitika ja tööhõive

— Luua tingimused tõhusaks sotsiaalseks dialoogiks kõigil tasanditel, võttes muu hulgas vastu uued õigusaktid ametiühingute tegevust piiravate sätete tühistamiseks ning tagades kõigi ametiühinguõiguste austamise.

— Esitada analüüs mitteametliku töö kohta Türgis ning koostada üldise tegevuskava raames, millega tagatakse kogu tööjõudu käsitleva acquis’ jõustamine, kava selle probleemi lahendamiseks.

— Viia lõpule sotsiaalse kaasamise ühismemorandumi ja tööhõivepoliitika prioriteetide ühise hindamise koostamine ning võtta aktiivselt nendes protsessides järelmeetmeid.

20. peatükk: ettevõtlus- ja tööstuspoliitika

— Võtta vastu läbivaadatud laiaulatuslik tööstuspoliitika strateegia.

22. peatükk: regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine

— Tugevdada eelkõige ministeeriumides institutsiooniliste struktuuride loomist ja haldussuutlikkust sellistes valdkondades nagu programmitöö, projektide ettevalmistamine, järelevalve, hindamine ning finantsjuhtimine ja -kontroll, et rakendada ELi ühinemiseelseid programme ühenduse ühtekuuluvuspoliitika rakendamise ettevalmistamiseks.

23. peatükk: kohtusüsteem ja põhiõigused

— Tugevdada jõupingutusi, et viia isikuandmete kaitse vallas õigusaktid vastavusse acquis’ga ning luua sõltumatu andmekaitsega tegelev järelevalveasutus.

— Muud prioriteedid on nimetatud poliitiliste kriteeriumide peatükis.

24. peatükk: õigus, vabadus ja julgeolek

— Jätkata kõigi õiguskaitseasutuste tugevdamist ning viia nende staatus ja tegevus vastavusse Euroopa standarditega, sealhulgas arendada asutustevahelist koostööd. Võtta vastu eetikakoodeks ning luua sõltumatu ja tõhus kaebuste käsitlemise süsteem, et tagada kõigi õiguskaitseasutuste suurem läbipaistvus.

— Jätkata jõupingutusi varjupaigaõigust ja rännet käsitleva riikliku tegevuskava rakendamiseks (sealhulgas võtta vastu suunised) ning tõhustada ebaseadusliku rände vastast võitlust kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.

— Sõlmida kiiresti ELiga tagasivõtuleping.

— Teha kooskõlas acquis’ga edusamme laiaulatusliku varjapaigaseaduse vastuvõtmise ettevalmistustes, sealhulgas luua varjupaigaküsimustega tegelev asutus.

— Jätkata jõupingutusi integreeritud piirihalduse riikliku tegevuskava rakendamisel, sealhulgas koostada täpsed suunised. Võtta meetmeid, et luua uus piiriseadust jõustav asutus.

— Rakendada riiklikku strateegiat organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks. Tugevdada võitlust organiseeritud kuritegevuse, uimastite, inimkaubanduse, pettuse, korruptsiooni ja rahapesuga.

26. peatükk: haridus ja kultuur

— Suurendada elukestva õppe programmiga ja programmiga „Aktiivsed noored” tegeleva riikliku asutuse haldussuutlikkust, et tulla toime suurenenud töökoormusega.

27. peatükk: keskkond

— Võtta vastu laiaulatuslik strateegia koos eesmärkide ja ajakavaga acquis’ järkjärguliseks ülevõtmiseks, rakendamiseks ja jõustamiseks, sealhulgas tegevuskavad vajaliku haldussuutlikkuse saavutamiseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning vajalike finantsvahendite tagamiseks.

— Jätkata acquis’, eelkõige horisontaalsete ja raamõigusaktide (nagu keskkonnamõju hindamine), sealhulgas piiriüleste aspektide ülevõtmist, rakendamist ja jõustamist ning haldussuutlikkuse suurendamist.

— Võtta vastu riiklik jäätmekava.

28. peatükk: tarbijakaitse ja tervishoid

— Jätkata õigusaktide ühtlustamist tarbijate ja tervisega seotud acquis’ga, sealhulgas vere, kudede, rakkude ja tubakaga seotud valdkondades, ning tagada vajalikud haldusstruktuurid ja piisav jõustamissuutlikkus.

— Suurendada kohtusüsteemi suutlikkust, sealhulgas pakkuda koolitusi, et tagada järjepidevus tarbijakaitset käsitlevate õigusaktide tõlgendamises.

29. peatükk: tolliliit

— Viia vabatsoone, eelkõige tollikontrolli ja revisjoni käsitlevad õigusaktid vastavusse asjakohase acquis’ga.

— Suurendada tolli jõustamissuutlikkust, eelkõige ebaseadusliku kaubanduse ja võltsimise vastases võitluses. Jätkata ettevalmistusi IT-süsteemide sidususe tagamiseks ELi süsteemidega.

— Tühistada tollimaksuvabastus tolliliidu raames reguleeritud kaupadelt ja nendelt, mida müüakse tollimaksuvabades kauplustes Türki sisenevatele reisijatele.

30. peatükk: välissuhted

— Viia oma seisukohad Maailma Kaubandusorganisatsioonis (Doha arengukavaga seotud küsimustes) ja OECDs vastavusse ELi omadega.

— Viia üldise soodustuste süsteemi vallas lõpule õigusaktide vastavusseviimine Euroopa Ühenduse korraga.

— Jätkata jõupingutusi veel sõlmimata vabakaubanduslepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega kooskõlas acquis’ga.

31. peatükk: välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika

— Jätkata ühise välis- ja julgeolekupoliitika vallas õigusaktide ühtlustamist ELi ühiste seisukohtade, deklaratsioonide, avalduste ja demaršidega.

— Ühtlustada kolmandate riikide suhtes rakendatavat poliitikat ja rahvusvahelistes organisatsioonides võetud seisukohti ELi ja tema liikmesriikide omadega, sealhulgas neid, mis on seotud ELi liikmesriikide osalemisega asjaomastes organisatsioonides ja kokkulepetes, nagu Wassenaari kokkulepe.

32. peatükk: finantskontroll

— Võtta vastu avaliku sektori sisefinantskontrolli poliitikat käsitlev ajakohastatud dokument ning vastavad õigusaktid.

— Võtta vastu menetluses olevad õigusaktid, et tagada Türgi Riigikontrolli tegevuse vastavus Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) standarditele ja suunistele.

— Luua pettusevastase tegevuse koordineerimise struktuur, mis on oma tegevuses sõltumatu, et kaitsta EÜ finantshuve.

3.2. KESKMISE TÄHTAJAGA PRIORITEEDID

Majanduslikud kriteeriumid

— Viia lõpule erastamiskava rakendamine.

— Tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus.

— Jätkata hariduse ja tervishoiu üldise taseme parandamist, osutades erilist tähelepanu nooremale põlvkonnale ja naistele.

— Ajakohastada riigi infrastruktuur, eelkõige energeetika ja transpordi valdkonnas, et tugevdada majanduse konkurentsivõimet tervikuna.

Võime võtta liikmelisusest tulenevaid kohustusi

2. peatükk: töötajate liikumisvabadus

— Tagada, et tööturuasutustel on piisav suutlikkus, et tagada osalemine Euroopa tööturuasutuste (EURES) süsteemis.

— Jätkata haldusstruktuuride tugevdamist, eelkõige seoses sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimisega.

3. peatükk: asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus

— Jätkata asutamisõiguse ja piiriüleste teenuste osutamise vabaduse suhtes kehtestatud piirangute kõrvaldamist.

— Jätkata õigusaktide ühtlustamist postiteenuseid käsitleva acquis’ga.

— Jätkata kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise vallas õigusaktide ühtlustamist acquis’ga ning teha eelkõige jõupingutusi kodakondsusele esitatavate nõuete kaotamiseks.

5. peatükk: riigihanked

— Rakendada riigihangete strateegiat.

— Edendada elektrooniliste vahendite kasutamist hankemenetlustes.

6. peatükk: äriühinguõigus

— Võtta ettevõtjate raamatupidamise ja auditeerimise vallas vastu üldotstarbeline finantsaruandluse raamistik kooskõlas ELi standarditega.

— Tugevdada avalikustamisnõudeid. Võtta vastu üldine nõue, mille alusel ettevõtted esitavad auditeeritud raamatupidamisaruanded, et need avalikkusele kättesaadavaks teha.

7. peatükk: intellektuaalomandiõigus

— Jätkata õigusaktide ühtlustamist acquis’ga ning tagada intellektuaalomandiõiguste tõhus jõustamine.

8. peatükk: konkurentsipoliitika

— Viia riigiabi valdkonnas teisesed õigusaktid vastavusse acquis’ga.

— Tagada riigiabi valdkonna läbipaistvus kooskõlas kehtivate kahepoolsete kohustustega. Teatada ühendusele kõigist kehtivatest abikavadest ning teatada eelnevalt mis tahes üksikabist, mida kavatsetakse anda.

10. peatükk: infoühiskond ja meedia

— Jätkata elektroonilise side valdkonnas acquis’ ülevõtmist ja rakendamist ning valmistada ette turgude täielik liberaliseerimine.

— Jätkata õigusaktide ühtlustamist audiovisuaalvaldkonnas kehtiva acquis’ga, tugevdada reguleeriva asutuse sõltumatust ja suurendada selle haldussuutlikkust.

11. peatükk: põllumajandus ja maaelu areng

— Jätkata põllumajandusliku maa katastri ning põllumajandustootjate riikliku registreerimissüsteemi arendamist, et valmistada ette põllumajandusliku maa kontrollimist.

— Alustada keskkonna ja paikkonnaga seotud katsemeetmete rakendamise ettevalmistamist, et hiljem rakendada põllumajanduse keskkonnameetmeid.

12. peatükk: toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika

— Võtta kontrollimeetmed seoses loomahaigustega ning koostada tauditõrjeprogrammid, kui need on vajalikud loomade tervisliku seisundi tõttu.

— Tõhustada teadusliku analüüsi ja kontrollisuutlikkust toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarvaldkonnas, eelkõige seoses tugilaborite, ainejääkide kontrolli (sealhulgas kontrollikavade) ja proovivõtumenetlustega.

— Viia transmissiivse spongioosse entsefalopaatia ja loomsete kõrvalsaaduste valdkonnas õigusaktid vastavusse acquis’ga ning alustada vajaliku kogumis- ja töötlemissüsteemi loomist.

13. peatükk: kalandus

— Luua usaldusväärne kalavarude hindamise süsteem, mis annab täpset teavet mere elusressursside kohta.

— Kohandada praegust laevastikuregistrit vastavalt ELi nõuetele.

14. peatükk: transpordipoliitika

— Jätkata eelkõige maanteetransporti ja lennuohutust käsitlevate õigusaktide ja halduse ühtlustamist transpordi valdkonna acquis’ga.

— Tugevdada suutlikkust rakendada ELi acquis’d, sealhulgas kontrollimeetmeid, kooskõlas ELi standarditega.

15. peatükk: energeetika

— Tagada konkurentsivõimelise energia siseturu loomine kooskõlas elektri- ja gaasidirektiividega. Jätkata toimiva ja konkurentsivõimelise energiaturu jaoks vajalike haldus- ja reguleerivate struktuuride tugevdamist.

— Võtta vastu tuumaenergiaseadus, millega tagatakse vastavalt ELi standarditele tuumaohutuse kõrge tase.

16. peatükk: maksustamine

— Jätkata aktsiisi- ja käibemaksu, eelkõige maksuvähendusi ja -vabastusi, eriskeeme, enammakstud maksusumma tagasisaamist ja vähendatud maksumäärade kohaldamist käsitlevate õigusaktide ühtlustamist acquis’ga.

18. peatükk: statistika

— Tugevdada Turkstati koordineerimise rolli ja suurendada tema haldussuutlikkust, et tagada andmete õigeaegsem kogumine, töötlemine ja edastamine.

19. peatükk: sotsiaalpoliitika ja tööhõive

— Jätkata acquis’ ülevõtmist ning tugevdada koos tööturu osapooltega asjaomaseid haldus- ja jõustamisstruktuure, sealhulgas tööinspektsioone.

— Parandada tööjõuturu ja sotsiaalse arengu hindamist ja jälgimist ning lahendada struktuurilised probleemid.

21. peatükk: üleeuroopalised võrgud

— Eelistada transpordiinfrastruktuuri vajaduste hindamise alusel kindlaks määratud projekte ja Euroopa Ühenduse üleeuroopaliste energiavõrkude suunistes loetletud ühishuviprojekte.

22. peatükk: regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine

— Töötada riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil välja haldussuutlikkus, et rakendada ühenduse võimalikku tulevast ühtekuuluvuspoliitikat.

24. peatükk: õigus, vabadus ja julgeolek

— Kiirendada jõupingutusi, et luua kooskõlas acquis’ga integreeritud piirihalduse süsteem, mis tugineb asutustevahelisele tihedale koordineerimisele ja personali professionaalsusele, hõlmates muu hulgas eelläbivaatamismehhanismi, mille abil tuvastatakse piiril isikud, kes vajavad rahvusvahelist kaitset.

— Jätkata varjupaiga valdkonnas õigusaktide ühtlustamist acquis’ga, eelkõige kaotada Genfi konventsiooni suhtes tehtav geograafiline reservatsioon ning tugevdada pagulaste kaitset, sotsiaalset toetust ja integratsioonimeetmeid.

— Tagada tsiviilasjade valdkonnas Türgi õigusaktide vastavus acquis’le ning tugevdada kohtusüsteemi suutlikkust kohaldada acquis’d.

27. peatükk: keskkond

— Jätkata raamõigusaktide, rahvusvaheliste keskkonnakonventsioonide ning looduskaitset, vee kvaliteeti, kemikaale, tööstussaastet, riskijuhtimist ja jäätmekäitlust käsitlevate õigusaktidega seotud acquis’ ülevõtmist ja rakendamist.

— Jätkata keskkonnanõuete integreerimist muude valdkondade poliitikasse.

28. peatükk: tarbijakaitse ja tervishoid

— Tagada tarbijakaitse eeskirjade tõhusa jõustamise ja asjakohaste tarbijaorganisatsioonide kaasamise kaudu tarbijakaitse kõrge tase.

— Töötada vaimse tervise valdkonnas välja kohalikud teenused kui alternatiiv institutsionaliseeritusele ning tagada piisavate finantsvahendite eraldamine vaimsele tervishoiule.

29. peatükk: tolliliit

— Viia lõpule tollialaste, kahese kasutusega kaupu ja tehnoloogiaid, lähteaineid ning võltsitud ja piraatkaupu käsitlevate õigusaktide vastavusseviimine acquis’ga.

32. peatükk: finantskontroll

— Viia Türgi kriminaalmenetluse seadustik vastavusse Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset käsitleva konventsiooni ja selle protokollidega.

4. PLANEERIMINE

Finantsabi ühinemispartnerluses kindlaksmääratud prioriteetide saavutamiseks saab taotleda kahe rahastamisvahendi raames. Programme, mis on võetud vastu enne 2006. aastat või 2006. aastal, rakendatakse vastavalt nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 2500/2001, milles käsitletakse ühinemiseelset finantsabi Türgile. (3) Programme ja projekte, mis on võetud vastu alates 2007. aastast, rakendatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1085/2006. Komisjon on võtnud mõlema rahastamisvahendi kohta vastu vastavad rahastamisotsused, millele järgneb komisjoni ja Türgi vaheliste rahastamislepingute sõlmimine. Rahastamislepingud on õiguslikuks aluseks konkreetsete programmide rakendamisele.

Türgi võib taotleda rahastamist mitut riiki hõlmavatest ja horisontaalprogrammidest.

5. TINGIMUSED

Ühinemiseelsete vahendite kaudu projektide rahastamiseks antava ühenduse abi tingimuseks on see, et Türgi täidab EÜ-Türgi lepingutega, sealhulgas tolliliidu otsusega 1/95 ja muude otsustega võetud kohustused, võtab konkreetseid meetmeid Kopenhaageni kriteeriumide tõhusaks täitmiseks ning teeb edusamme käesoleva läbivaadatud ühinemispartnerluse konkreetsete prioriteetide täitmisel.

Nende üldtingimuste täitmata jätmise korral võib nõukogu võtta vastu otsuse finantsabi peatamise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 2500/2001 või määruse (EÜ) 1085/2006 artiklile 21. Igas aastaprogrammis on lisaks ära toodud eritingimused. Rahastamisotsustele järgneb Türgiga sõlmitav rahastamisleping.

6. JÄRELEVALVE

Ühinemispartnerluse rakendamist kontrollitakse vajaduse korral assotsieerimislepingus ette nähtud mehhanismide ning komisjoni eduaruannete kaudu.

Assotsieerimislepingu allkomiteed loovad võimaluse vaadata läbi ühinemispartnerluse prioriteetide rakendamine ning tehtud edusammud õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja jõustamisel. Assotsiatsioonikomitee arutab üldisi arengusuundi, edusamme ja probleeme ühinemispartnerluse prioriteetide täitmisel, samuti allkomiteedest talle edastatud konkreetseid küsimusi.

Järelevalvet ühinemiseelsete finantsabi programmide üle teostavad Türgi ja komisjon ühise järelevalvekomitee/ühinemiseelse abi järelevalvekomitee kaudu. Tõhusa järelevalve tagamiseks peavad kõik rahastamislepingute alusel rahastatavad projektid sisaldama kontrollitavaid ja mõõdetavaid tulemusindikaatoreid. Sellistel indikaatoritel põhinev järelevalve aitab komisjonil, ühisel järelevalvekomiteel/ühinemiseelse abi järelevalvekomiteel ja Türgil vajaduse korral programme ümber kujundada ja uusi programme koostada. Ühine järelvalvekomitee/ühinemiseelse abi järelevalvekomitee tagab, et ühinemiseelsete programmide raames rahastatavad meetmed on kooskõlas ühinemispartnerlusega.

Ühinemispartnerlust kohandatakse vajaduse korral ka edaspidi vastavalt määruse (EÜ) nr 390/2001 artiklile 2.

(1) Vaata ka Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni.

(2) ELT L 255, 30.9.2005, lk 22. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1430/2007 (ELT L 320, 6.12.2007, lk 3).

(3) EÜT L 342, 27.12.2001, lk 1. Määrus on kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 1085/2006.