ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KÕIK SEKTORID

Valuutakontroll 1. Kooskõlas valuutakontrolli seadusega ja finantseeskirjadega peavad residendid taotlema keskpangalt luba välisvaluutas või Bahama dollaris hoitavate arvete haldamiseks. Mitteresidendid võivad välisvaluutaarveid hallata. 2. Residendist juriidilised isikud võivad saada loa välisvaluutaarvete haldamiseks, et katta otse välisvaluutas tehtavaid kulutusi. Nii mitteresidendist juriidilised isikud kui ka välisriikide kodanikud võivad saada loa Bahama dollaris hoitavate arvete haldamiseks, et katta Bahama dollarites tehtavaid jooksvaid kulutusi. 3. Kõik valuutakontrolli lubade taotlused peavad rahuldama Bahama riikliku investeerimispoliitika nõudeid sektorite ja tegevusalade osas, mille puhul välisinvesteeringud on lubatud. 4. Valuutakontrolli raames käsitatakse residendina kas Bahama kodanikku või litsentsiga välis- või kodumaist juriidilist isikut, kellel on lubatud teha tehinguid teiste residentidega. Mitteresidendina käsitatakse välisriigi kodanikku või juriidilist isikut, kellel ei ole lubatud teha tehinguid residentidega olenemata sellest, kas tema füüsiline asukoht on Bahama saartel. Maa valdamine Välisriigi kodanikud ja juriidilised isikud, kes soovivad omandada kinnisvara kaubanduslikuks tegevuseks, peavad taotlema investeerimisnõukogu luba. Välisriigi kodanikud ja juriidilised isikud, kellel on kavas osta rohkem kui kaks kõrvutiasetsevat aakrit maad mis tahes otstarbeks, peavad taotlema investeerimisnõukogu luba. Investeerimine Bahama saartel on keelatud radioaktiivsete materjalide uurimine, kasutamine ja töötlemine, tuumakütuse ringlussevõtt, tuumaenergia tootmine, tuumajäätmete transport ja ladustamine, sellise tuumakütuse kasutamine ja töötlemine, mille kasutamine muudel eesmärkidel on reglementeeritud, samuti raske vee tootmine. Välisriigi kodanike investeeringud (miinimumkapital 250 000 USD) peab heaks kiitma riiklik majandusnõukogu, kes lähtub riiklikust investeerimispoliitikast, võtab arvesse majandusvajadust ja analüüsib saadavat kasu. Riikliku investeerimispoliitika põhikriteeriumid on uute töökohtade loomine, tööoskuste arendamine, piirkondlik areng, kohalikud vajadused ja keskkonnamõju. Bahama ja välismaiste investorite ühisettevõtted peab samuti heaks kiitma riiklik majandusnõukogu, kes lähtub riiklikust investeerimispoliitikast, võtab arvesse majandusvajadust ja analüüsib saadavat kasu.
(5)

22 liikmesriiki on teatanud pulbrilise või tablettidena mefedrooni arestimisest. Vähe on teavet, mis viitaks mefedrooni suuremahulisele töötlemisele või turustamisele, samuti seotusele organiseeritud kuritegevusega. On tõendeid, et seal, kus mefedrooni üle on kehtestatud kontrollimeetmed, on see ebaseaduslikul turul jätkuvalt kättesaadav.
(2)

Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (5) artikli 6 lõikes 2 osutatud makseasutuste 2005., (6) 2006., (7) 2007., (8) 2008. (9). ja 2009. eelarveaasta (10) raamatupidamisarvestus on kontrollitud ja see on heaks kiidetud raamatupidamise aastaaruannete põhjal, mille Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia esitasid seoses maaelu arendamise meetmete kuludega ja koos nõutava lisateabega. Vastavad raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevad otsused on vastu võetud.
(5)

Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 953/2009 eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4) ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (5) on sätestatud vitamiinide, mineraaltoitainete ja muude ainete toidus kasutamise kord. Raud(II)ammooniumfosfaati tuleks lubada kasutada ilma, et see piiraks nimetatud õigusaktide kohaldamist.
(1)

Direktiiviga 89/106/EMÜ on ette nähtud, et ehitiste erinevate kaitsetasemete arvestamiseks riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil võib osutuda vajalikuks kehtestada tõlgendusdokumentides iga olulise nõude alusel toodete omaduste järgi klassid. Kõnealused dokumendid on avaldatud pealkirja all „Komisjoni teatised nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ tõlgendusdokumentide kohta” (2).
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasi nõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
a)

Lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Liidu rahaline toetus moodustab 100 % iga lõikes 1 osutatud liikmesriigi kuludest, mis on seotud määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 12 lõikes 2, kõnealuse määruse III lisa A peatüki I ja II osa punktides 1–5 ja sama määruse VII lisas osutatud loomadel kiirtestide tegemisega ning määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkti c punktis i osutatud kinnitavate uuringute ja primaarsete molekulaarsete eristustestidega; 50 % iga liikmesriigi kuludest, mis on seotud omanikele hüvitise maksmisega BSE ja skreipi likvideerimise kava kohaselt väljapraagitud või hävitatud loomade eest, ning 50 % genotüübi määramiseks vajalike proovide analüüsimise maksumusest, ning toetuse ülemmäär on: a) Belgia puhul 2 340 000 eurot; b) Bulgaaria puhul 440 000 eurot; c) Tšehhi Vabariigi puhul 1 380 000 eurot; d) Taani puhul 1 420 000 eurot; e) Saksamaa puhul 11 260 000 eurot; f) Eesti puhul 300 000 eurot; g) Iirimaa puhul 4 700 000 eurot; h) Kreeka puhul 2 000 000 eurot; i) Hispaania puhul 6 480 000 eurot; j) Prantsusmaa puhul 16 980 000 eurot; k) Itaalia puhul 7 210 000 eurot; l) Küprose puhul 70 000 eurot; m) Läti puhul 360 000 eurot; n) Leedu puhul 700 000 eurot; o) Luksemburgi puhul 100 000 eurot; p) Ungari puhul 1 230 000 eurot; q) Malta puhul 30 000 eurot; r) Madalmaade puhul 3 370 000 eurot; s) Austria puhul 1 510 000 eurot; t) Poola puhul 4 930 000 eurot; u) Portugali puhul 1 640 000 eurot; v) Rumeenia puhul 1 000 000 eurot; w) Sloveenia puhul 240 000 eurot; x) Slovakkia puhul 650 000 eurot; y) Soome puhul 610 000 eurot; z) Rootsi puhul 970 000 eurot; za) Ühendkuningriigi puhul 5 920 000 eurot.”
3.3.

Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nõuetele vastavaks neid kvaliteedijuhtimissüsteemi elemente, mis vastavad riikliku standardi kirjeldustele, mille puhul rakendatakse asjakohast kvaliteedijuhtimise standardit, harmoneeritud standardit ja/või tehnilist kirjeldust. Kui allsüsteemi vastavus asjakohase KTK nõuetele tuleneb rohkem kui ühe kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaldamisest, kontrollib teavitatud asutus eelkõige: — kas kvaliteedijuhtimissüsteemide vahelised suhted ja liidesed on selgelt dokumenteeritud ning — kas üldine vastutus ja volitused allsüsteemi nõuetelevastavuse osas on iga projektis osaleva üksuse jaoks selgelt määratud ja kõnealuse üksuse poolt tunnustatud. Audit hõlmab üksnes asjaomast allsüsteemi, võttes arvesse taotleja konkreetset osa allsüsteemis. Kui taotleja kasutab asjakohase allsüsteemi projekteerimisel ja lõplikul katsetamisel akrediteeritud sertifitseerimisasutuse poolt sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse. Sel juhul hindab teavitatud asutus üksikasjalikult ainult kvaliteedijuhtimissüsteemiga seotud dokumente ja allsüsteemi andmeid. Teavitatud asutus ei hinda kogu kvaliteedijuhendit ja kõiki menetlusi, mida on juba hinnanud kvaliteedijuhtimissüsteemi sertifitseerinud asutus. Lisaks kogemustele kvaliteedijuhtimissüsteemides peab hindamiskomisjonis olema vähemalt üks liige, kellel on kogemusi asjakohase allsüsteemi ja tootetehnoloogia hindamise valdkonnas ning teadmised asjakohase KTK nõuete kohta. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik asjaomaste üksuste valdustesse. Hindamiskomisjon vaatab üle punkti 3.1 teise lõigu seitsmendas taandes osutatud tehnilise dokumentatsiooni, et kontrollida, kas asjaomased üksused on aru saanud asjakohase KTK nõuetest ja on võimelised teostama vajalikke kontrolle, et tagada allsüsteemi vastavus nimetatud nõuetele. Otsusest teatatakse taotlejale. Teade sisaldab auditi tulemusi ja põhjendatud hindamisotsust. Kui kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamise tulemusel on piisavalt tõendeid selle kohta, et punktis 3.2 osutatud nõuded on täidetud, väljastab teavitatud asutus taotlejale kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnituse.
(7)

Määrusega (EÜ) nr 1754/2006 on kehtestatud liidu referentlaborite poolt organiseeritud seminaride abikõlblikkuse eeskirjad. Samuti on määrusega ette nähtud, et rahalist toetust antakse kuni 32 osalejaga seminaridele. Sellest piirangust tuleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1754/2006 artikli 13 lõikega 3 teha erandeid teatavatele liidu referentlaboritele, kellel on vaja rahalist toetust selleks, et seminaride parimate tulemuste nimel saaks neil osaleda rohkem kui 32 osavõtjat. Erandeid võib teha juhul, kui Euroopa Liidu referentlabor seminari korraldades seda juhib ja selle eest vastutab koos mõne teise liidu referentlaboriga.
(5)

Kuigi muudetud määrustega (EÜ) nr 1681/94 ja (EÜ) nr 1831/94 lihtsustati kehtivat aruandlussüsteemi, ei hõlmanud tehtud lihtsustused mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud eriülevaate esitamise nõuet. Kogemused, mis on saadud eeskirjade eiramist käsitlevate aruannetega tegelemisel ja esitatud eriülevaadete kontrollimisel (just 1994.–1999. aasta programmitöö perioodi kohta), on näidanud, et liikmesriikide halduskoormus nende mõlema määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatu rakendamisel lihtsa pankroti korral on ebaproportsionaalne, kuna on väga ebatõenäoline, et juhtumid, kus summade sissenõudmine ei ole võimalik, on tingitud liikmesriikide ametiasutuste veast või hooletusest.
(3)

Liikmesriigid peavad edastama komisjonile soovitusliku loetelu nendest toodetest, mida nad käsitavad oma territooriumil eespool nimetatud erandi kriteeriumidele vastavana. Liikmesriikide edastatud soovituslike loetelude alusel tuleks koostada selliste toodete loetelu. Kõnealune loetelu peaks hõlmama asjaomaste toodete nimetusi vastavalt nende traditsioonilisele kasutusele Euroopa Liidu eri keeltes, selleks et muuta need nimetused kasutatavaks kõigis liikmesriikides, eeldusel et need vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) nõuetele.
(50)

Järelikult kohaldatakse testide tegemise kohustust üksnes teatavas vanuses loomade suhtes (üle 24 kuu ajavahemikul 2001. aasta 1. juulist kuni 2008. aasta 31. detsembrini ja üle 48 kuu pärast seda). Veelgi olulisem on see, et nimetatud kohustus kehtib ainult veiste puhul. Ettevõttes hukkunud muud liiki loomadele (sead, hobused, kodulinnud jm) ei pea tingimata TSE teste tegema. Belgia ametiasutuste edastatud teabest (27. novembri 2008. aasta kiri) ilmneb, et nende korjuste arv, mille suhtes oleks võinud seda erandit vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001 kohaldada, moodustas alla 20–25 % hukkunud ja selle teenuslepingu kohaselt töödeldavate loomade puhul tehtavatest kogukulutustest. Seega võib ühisturuga kokkusobivaks tunnistada üksnes selliste kuludega seotud abi, mis on rangelt seotud TSE testide tegemise kohustusega niisugusena, nagu see on ette nähtud määruses (EÜ) nr 999/2001, tingimusel et need kulud on võimalik täpselt kindlaks teha.
(4)

Hoolimata sellest, et maa hind pärast Ungari ühinemist ELiga on ühtlustumas hindadega EL 15 liikmesriikides, erineb Ungari esitatud teabe kohaselt maa keskmine hind 3–20 korda. Kuigi maa hinna täielikku ühtlustumist ei prognoositud ega seatud üleminekuperioodi lõpetamise tingimuseks, on hindade erinevus Ungari ja EL 15 vahel selline, et see võib jätkuvalt takistada hindade sujuvat ühtlustumist. Samuti on põllumajandustöötajate ja põllumajandustootjate sissetulekute erinevus Ungari ja EL 15 vahel küll vähenenud, kuid see püsib jätkuvalt. Peale selle sai Eurostati andmete kohaselt Ungari põllumajandussektor hiljutises ülemaailmses finants- ja majanduskriisis suhteliselt tugevalt kannatada, nii et Ungaris vähenes põllumajandussektoris 2009. aastal reaalne sissetulek töötaja kohta ELis kõige rohkem (ligikaudu 30 % võrreldes liidu keskmisega, milleks oli 12 %). Lisaks väiksematele sissetulekule olid Ungaris võrreldes EL 15ga kehvemad laenutingimused, seda nii intressimäärade kui ka põllumajandustootjatele antavate laenude mahu poolest. Kuigi prognoositi, et EL 15 uued finantseerimisasutused suurendavad pärast Ungari ühinemist ELiga oma kohalolekut Ungaris, jäi see finants- ja majanduskriisi tõttu ära.
(5)

Ilma et see piiraks üldiste riigiabi eeskirjade kohaldamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta meetmeid, millega leevendada kõnealuste kaevanduste sulgemise sotsiaalseid ja piirkondlikke tagajärgi, see tähendab lõpetada nende tegevus nõuetekohaselt kaevanduste pöördumatu sulgemise kava kontekstis ja/või rahastada erakorralisi kulusid, eelkõige varasemast tegevusest tulenevaid kohustusi.
(3)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal paistab, et asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti paistab, et esitatud toimik vastab ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Seejärel edastas taotleja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
(12)

Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose ja Portugali esitatud tehniline teave on võimaldanud komisjonil olukorda täpselt ja igakülgselt analüüsida. Komisjon on jõudnud järeldusele, et tingimused liidu rahalise toetuse andmiseks, mis on sätestatud eelkõige direktiivi 2000/29/EÜ artiklis 23, on täidetud. Seega on asjakohane anda liidu rahalist toetust kõnealustele kavadele tehtud kulutuste katmiseks.
(1)

Direktiivi artikliga 4b on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2010 ei kasuta ühenduse sadamakaide ääres seisvad laevad kütuseid, mille väävlisisaldus ületab 0,1 % massist. See nõue ei kehti siiski nende kütuste suhtes, mida kasutatakse selliste laevade pardal, mis kasutavad heitkoguste vähendamiseks heakskiidetud tehnoloogiat vastavalt artiklile 4c.
(5)

Muud rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid on samuti tunnistanud, et lennutranspordi kaudu toimuv väike- ja kergrelvade ebaseaduslik kaubandus on ohuks rahvusvahelisele julgeolekule. OSCE julgeoleku- ja koostööfoorum pidas 2007. aastal sellele teemale pühendatud eriistungi ning OSCE parlamentaarne assamblee võttis 2008. aastal vastu resolutsiooni, milles kutsuti üles viima lõpule lennutranspordi kaudu toimuvat väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku kaubandust käsitleva OSCE toimimisjuhendi koostamine, see vastu võtma ja seda rakendama. Sarnaselt sellele võtsid Wassenaari kokkuleppe osalised 2007. aastal vastu dokumendi „Parimate tavade kogumik õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade destabiliseeriva tarnimise ennetamiseks”. Lisaks sellele on paljudes ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee ekspertide töörühma aruannetes, milles käsitletakse Lääne-Aafrika ja Ida-Aafrika järvede piirkonda, korduvalt märgitud, millist olulist rolli täidavad väike- ja kergrelvade salakaubaveos osalevad lennutranspordi ettevõtjad.
(61)

AC-ga seoses märgib komisjon, et Kreeka ei ole kunagi püüdnud esitada mingeidki andmeid talle hüvitise maksmise kohta. Seega ei ole komisjonil hoolimata esitatud palvetest mitte mingeid andmeid, mis võimaldaksid hinnata abi kokkusobivust asutamislepinguga. Lisaks sellele märgib komisjon, et Kreeka ametiasutused täpsustasid oma teates, et kõnealune ettevõtja ei teosta üleatlandilisi lende. Seega on komisjoni arvates vähe tõenäoline, et AC puhul oleks tuvastatav eespool viidatud otsene seos, mis peab vastavalt komisjoni 10. oktoobri 2001. aasta teatisele olema hüvitatavate kulude ja õhuruumi sulgemise vahel. Seega leiab komisjon, et kõnealune abi on asutamislepinguga kokkusobimatu ja see tuleb tagasi maksta.
(2)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 muutmiseks on ette nähtud erinevad meetmed, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni aruandes kõnealuse määruse kohaldamise kohta (4) ning mis on eelkõige seotud nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (5) (millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes) muutmisega (lõivud ja maksud ametlikest kontrollidest tulenevate kulude katmiseks – määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklid 26–29).
(2)

Prantsuse Vabariik (edaspidi „Prantsusmaa”) taotles oma presidendi 30. juuni 2010. aasta kuupäevaga kirjas, et Euroopa Ülemkogu teeks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 355 punktis 1 osutatud otsuse Saint-Barthélemy kohta. Prantsusmaa taotleb, et kõnealuse saare staatus, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaselt äärepoolseim piirkond, muudetaks ülemeremaa ja -territooriumi staatuseks, mis on sätestatud liidu toimimise lepingu neljandas osas.
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
(1)

Moldova Vabariigi (edaspidi Moldova) ja Euroopa Liidu suhete arengu aluseks on Euroopa naabruspoliitika. 2005. aastal leppisid ühendus ja Moldova kokku Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas, milles on seatud ELi ja Moldova vaheliste suhete arengu keskpika perioodi eesmärgid. Selliseid kahepoolseid suhteid tugevdab veelgi hiljuti algatatud idapartnerluse projekt. 2010. aasta jaanuaris algasid Euroopa Liidu ja Moldova vahel läbirääkimised, et sõlmida assotsieerimisleping, mis asendaks senise partnerlus- ja koostöölepingu.
(13)

Selleks et tagada kõnealuse makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, tuleb Ukrainal vastu võtta asjakohased meetmed nimetatud finantsabiga seotud pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Samuti on vajalik, et komisjon kohaldaks abi kasutamise asjakohast kontrolli ning et kontrollikoda viiks läbi asjakohased auditid.
(2)

Põhikirja artikli 48.1 kohaselt maksab selle liikmesriigi keskpank, mille suhtes kehtestatud erand on tühistatud, oma osa Euroopa Keskpanga (EKP) märgitud kapitalist sisse samal määral kui teiste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad. 12. detsembri 2008. aasta otsuse EKP/2008/23 (riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses) (3) artikli 2 kohaselt on Eesti Panga osakaal EKP kapitali märkimise aluses 0,1790 %. Eesti Pank on oma osa EKP kapitalis osaliselt sisse maksnud 13. detsembri 2010. aasta otsuse EKP/2010/28 (Euroopa keskpanga kapitali sissemaksmise kohta euroalaväliste riikide keskpankade poolt) (4) artikli 1 kohaselt.
(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.
Research Institute of Nuclear Science and Technology, teise nimega Nuclear Science and Technology Research Institute

2.

Ministry Of Defense And Support For Armed Forces Logistics (teiste nimedega Ministry Of Defense For Armed Forces Logistics või MODAFL või MODSAF)

West side of Dabestan Street, Abbas Abad District, Teheran

Vastutab Iraani kaitsealaste uuringute, arendus- ja tootmisprogrammide eest, sealhulgas toetab raketi- ja tuumaprogramme.
(7)

Sõltumatu teadusnõukogu asutajaliikmete ametiaeg lõpeb 1. veebruaril 2011 ning seepärast on vaja sõltumatu teadusnõukogu liikmed järkjärgult välja vahetada, nagu on ette nähtud otsuse 2007/134/EÜ artikli 4 lõikega 6. Sõltumatu valimiskomitee määras uued liikmed kindlaks vastavalt otsuse 2007/134/EÜ artikli 4 lõikele 4 ning saatis aruande parlamendile ja nõukogule. Kõnealune valimiskomitee esitas soovitused sõltumatu teadusnõukogu liikmete järkjärgulise väljavahetamise kohta ning need soovitused on vastu võetud.
2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2 1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis on järgmiste isikute, üksuste või asutuste omandis, valduses või kontrolli all: a) isikud, kes vastutavad rahvusvaheliste valimisstandardite rikkumise eest Valgevenes 19. märtsil 2006 toimunud presidendivalimistel ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni mahasurumise eest, ning samuti nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on loetletud IV lisas; b) isikud, kes vastutavad rahvusvaheliste valimisstandardite rikkumise eest Valgevenes 19. detsembril 2010 toimunud presidendivalimistel ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni mahasurumise eest, ning samuti nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kelle nimed on loetletud IIIA lisas. 2. Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt ühegi IIIA või IV lisas loetletud isiku käsutusse ega toetamiseks.”
(10)

Lisaks ei paku päritolu kumulatsiooniga seotud eeskirjad lahendust Hollandi Antillide suhkrutööstusele. Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 6 lõikes 4 on sätestatud ajavahemikud ja koguselised piirnormid, mille suhtes on ajutiselt lubatud kasutada päritolu kumulatsiooni ning mis on kooskõlas ELi ühise turukorralduse eesmärkidega ja mille kohaldamisel võetakse arvesse ÜMTde ettevõtjate seaduslikke huve. Neid koguseid on järk-järgult vähendatud ja need viiakse lõpuks null tonnini 1. jaanuaril 2011.
(4)

Kõnealune riiklik meede on osa poliitikast, mille eesmärk on tõsta haldussuutlikkust avaliku teenuste kvaliteedi parandamise ja kulude vähendamise kaudu, samuti osa subsidiaarsuspoliitikast. See on piirkondadele täiendavaks stiimuliks, et parandada läbipaistvalt oma haldusjuhtimise kvaliteeti. Sellega seoses on otsusega 2005/767/EÜ ette nähtud, et maksumäära vähendamisel tuleb arvesse võtta sotsiaalmajanduslikke tingimusi piirkonnas, kus meedet kohaldatakse. Üldiselt põhineb riiklik meede teatavatel poliitilistel kaalutlustel.
a)

liikmetena: — H.A.J. (Hans) KOK, Burgemeester (Mayor of 't Hof van Twente) — H.P.M (Henk) KOOL, Wethouder (alderman of The Hague) — S.B. (Sipke) SWIERSTRA, Gedeputeerde (member of the Executive Council) of the Province of Drenthe ja
(3)

Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud teabest selgus, et 2011. aastaks on tarnimisraskuste lahendamiseks vaja täiendavalt 5 130 tonni kaera, sest Belgia teatas komisjonile, et vajab kõnealuseks perioodiks 300 tonni, Prantsusmaa 3 700 tonni, Saksamaa 300 tonni, Itaalia 280 tonni, Hispaania 300 tonni ja Portugal 250 tonni.
(9)

Esmane probleem on tarbijate kokkupuude seoses üheteistkümne kindlaksmääramata lisandiga, mis tekivad tootmisel. Veel on 1,3-dikloropropeeniga seoses probleemiks, et piisavalt ei ole uuritud põhjavee võimalikku saastumist selle aine toksilise lagunemisprodukti (EZ)-3-kloroakrüülhappe ning tootmisel tekkiva 11 lisandiga, mis on seni kindlaks määramata, ning et kümme tootmisel tekkivat lisandit võivad õhu kaudu kaugele kanduda. Samuti ei ole tõestatud, et oht sihtrühma mittekuuluvatele organismidele on normi piires.