6.

XI lisa asendatakse järgmisega: „XI LISA EUROOPA TAGASIPÖÖRDUMISFONDI KULUTUSTE ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRI I. Üldpõhimõtted I.1. Peamised põhimõtted 1. Vastavalt põhiõigusaktile peavad kulud selleks, et olla abikõlblikud, a) vastama fondi sisule ja selle eesmärkidele, nagu need on sätestatud põhiõigusakti artiklites 1, 2 ja 3; b) kuuluma põhiõigusakti artiklites 4 ja 5 loetletud tegevuste ja meetmete hulka; c) olema vajalikud komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastases- või aastaprogrammis sisalduva projektiga hõlmatud tegevuste teostamiseks; d) olema põhjendatud ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige kulutustele vastava tulu ja kulutasuvuse põhimõtetele; e) olema kantud lõpliku abisaaja ja/või tema projektipartnerite poolt, kes peavad olema asutatud ja registreeritud liikmesriigis, välja arvatud valitsustevaheliste lepingute alusel loodud rahvusvahelised avaliku sektori organisatsioonid ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt asutatud eriasutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. Käesoleva otsuse artikli 39 lõikes 2 sätestatu suhtes kehtivad lõplikule abisaajale kohaldatavad reeglid mutatis mutandis ka projektipartnerite suhtes; f) olema seotud põhiõigusakti artiklis 7 määratletud sihtrühmadega; g) olema kantud vastavalt toetuslepingu konkreetsetele sätetele. 2. Mitmeaastaste meetmete korral põhiõigusakti artikli 15 lõike 6 mõistes loetakse käesolevaid abikõlblikkuse eeskirju kehtivaks vaid projektide suhtes, mis on osaks meetmest, mida kaasrahastatakse aastaprogrammi raames. 3. Fondist toetust saavaid projekte ei rahastata muudest ühenduse eelarveallikatest. Fondist toetust saavaid projekte peab kaasrahastama avalik või erasektor. I.2. Projekti eelarve Projekti eelarve peab olema esitatud järgmiselt: Kulud Tulud + otsesed kulud (DC) + kaudsed kulud (toetuslepingus määratletud kindlaksmääratud protsent otsestest kuludest) + EÜ toetus (väikseim asjaomase otsuse artiklis 12 esitatud kolmest summast) + lõpliku abisaaja ja projektipartnerite panused + kolmandate poolte panused + projekti käigus saadud sissetulekud = Abikõlblikud kulud kokku (TEC) = Tulud kokku Eelarve peab olema tasakaalus. Abikõlblikud kogukulud peavad olema võrdsed kogutuludega. I.3. Tulud ja mittetulunduslikkuse põhimõte 1. Projektid, mida fondist toetatakse, peavad olema mittetulunduslikud. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad, sealhulgas sissetulekud, kulusid, vähendatakse fondi eraldisi vastavalt sellele. Kõik projekti tuluallikad peavad olema kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisse või maksudokumentidesse ning olema tuvastatavad ja kontrollitavad. 2. Projekti tulud koosnevad kõikidest projektile fondist, avaliku või erasektori tehtud rahalistest panustest, sealhulgas lõpliku abisaaja enda panus, ning kõikidest projekti käigus saadud sissetulekutest. Käesolevates reeglites hõlmab mõiste „tulud” punktis I.4 kirjeldatud projekti abikõlblikkusperioodi jooksul saadud müügi- ja üüritulusid, tasusid teenuste osutamise eest, registreerimistasusid ja muid samaväärseid tulusid. 3. Mittetulunduslikkuse põhimõtte rakendamisest tulenev käesoleva otsuse artikli 12 lõikes c nimetatud ühenduse toetus saadakse, kui „abikõlblikest kogukuludest” lahutatakse „kolmandate poolte panused” ja „projekti käigus saadud sissetulekud”. I.4. Abikõlblikkusperiood 1. Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (2) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva. 2. Lõikes 1 sätestatud abikõlblikkusperioodist tehakse erand liikmesriikide tehnilise abi puhul (vt punkti IV.3). I.5. Kulude dokumenteerimine 1. Kulud peavad vastama lõpliku abisaaja tehtud maksetele. Need peavad olema vormistatud finants(sularaha)-tehingutena, välja arvatud amortisatsioon. 2. Üldjuhul peavad kulud olema tõendatud ametlike arvetega. Kui see ei ole võimalik, peavad kulud olema tõendatud raamatupidamisdokumentidega või samaväärse tõendusväärtusega dokumentidega. 3. Kulud peavad olema tuvastatavad ja kontrollitavad. Eelkõige peavad need olema a) kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisdokumentidesse; b) määratletud vastavalt abisaaja asukohariigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele ning vastavalt lõpliku abisaaja üldisele kuluarvestuse tavale, ning c) deklareeritud vastavalt kehtivatele maksu- ja sotsiaalõigusnormidele. 4. Kui see on vajalik, on lõplikud abisaajad kohustatud säilitama projektis osalevate partnerite projektiga seotud tulusid ja kulusid tõendavate raamatupidamisdokumentide tõestatud koopiaid. 5. Lõigetes 2–4 sätestatud dokumentide säilitamine ja töötlemine peab vastama siseriiklikele andmekaitsealastele õigusaktidele. I.6. Territoriaalne kehtivus 1. Põhiõigusakti artiklites 4 ja 5 kirjeldatud meetmetega seotud kulud peavad a) olema kantud punkti I.1.1 lõikes e määratletud lõplike abisaajate poolt; ning b) kantud liikmesriikide või kolmandate riikide territooriumil. 2. Projektides osalevad partnerid, kes on registreeritud ja asutatud kolmandates riikides, võivad projektides osaleda mittekulupõhiselt, välja arvatud valitsustevaheliste lepingute alusel loodud rahvusvahelised avaliku sektori organisatsioonid ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt asutatud eriasutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. II. Abikõlblike kulude liigid (projekti tasand) II.1. Otsesed abikõlblikud kulud Projekti otsesed abikõlblikud kulud on kulud, mida I osas esitatud abikõlblikkuse üldisi põhimõtteid kohaselt arvesse võttes määratletakse kui projekti rakendamisega otseselt seotud kulusid. Otsesed kulud tuuakse ära projekti üldises eelarvekavas. Järgmised otsesed kulud on abikõlblikud. II.1.1. 1. Projekti kaasatud isikute tööjõukulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, millele lisanduvad sotsiaalmaksud ja muud õiguspärased kulud, on abikõlblikud tingimusel, et need on kooskõlas abisaaja tavapärase töötasupoliitikaga. 2. Rahvusvaheliste organisatsioonide puhul võivad abikõlblikud tööjõukulud sisaldada eraldisi seadusejärgsete kohustuste täitmiseks ja töötasuga kaasnevaid rahalisi õigusi. 3. Avalik-õiguslike asutuste töötajate vastavad palgakulud on abikõlblikud ulatuses, mis vastab tegevuskuludele, mida asjaomasel avalik-õiguslikel asutusel ei tuleks kanda, kui asjaomast projekti ei oleks alustatud; kõnealused töötajad on lähetatud või määratud projekti ellu viima lõpliku abisaaja kirjaliku otsuse alusel. 4. Tööjõukulud tuuakse üksikasjalikult ära eelarveprojektis, märkides ametikohad ja töötajate arvu. II.1.2. 1. Sõidu- ja lähetuskulud on otseste kuludena abikõlblikud üksnes töötajatele või muudele isikutele, kes osalevad projekti tegevustes ja kelle reisimine on projekti elluviimiseks vajalik. 2. Sõidukulud on abikõlblikud tegelikult kantud kulude alusel. Nende hüvitamise määrad põhinevad kõige odavamal ühistranspordiliigil; lennutransporti võib reeglina kasutada üksnes reisideks, mis ületavad 800 km (edasi-tagasi) või kui lennureis on põhjendatud sihtkoha geograafilise asukohaga. Kui kasutatakse isiklikku autot, hüvitatakse see tavaliselt kas ühistranspordi hinna või läbisõidu põhjal vastavalt asjakohase liikmesriigi või lõpliku abisaaja avaldatud ametlikele reeglitele. 3. Lähetustuskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on oma päevarahamäärad, kohaldatakse neid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale liikmesriigis kehtestatud ülemmäärade piires. Lähetuskulud hõlmavad tavaliselt kohalikku transporti (sealhulgas takso), majutust, sööki, kohalikke telefonikõnesid ja muid kulusid. II.1.3. II.1.3.1. Üldeeskirjad 1. Seadmete soetamise kulud on abikõlblikud ainult siis, kui need on projekti rakendamiseks olulise tähtsusega. Seadmetel peavad olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need peavad vastama kehtivatele normidele ja standarditele. 2. Valides liisimise, rentimise ja ostmise vahel, peab alati lähtuma kõige odavamast võimalusest. Kui aga liisimine või rentimine ei ole võimalik projekti lühikese kestuse või tarbimisväärtuse kiire vähenemise tõttu, on ostmine aktsepteeritav. II.1.3.2. Rentimine ja liisimine Rentimise ja liisimisega seotud kulud on kaasrahastamise eesmärgil abikõlblikud olenevalt liikmesriigis kehtestatud eeskirjadest, siseriiklikest õigusaktidest ja tavast ning projektiga seotud rentimise või liisingu kestusest. II.1.3.3. Ostmine 1. Kui projekti kestel ostetakse seadmeid, peab eelarves olema täpsustatud, kas kaasatud on seadmete kogumaksumus või ainult amortisatsiooni see osa, mis vastab nende kasutamisele projekti heaks ning nende tegelikule kasutamisele projektis. Viimatinimetatu arvutatakse kehtivate siseriiklike eeskirjade kohaselt. 2. Seadmed, mis osteti enne projekti algust, kuid mida kasutatakse projekti jaoks, on abikõlblikud amortisatsiooni alusel. Need kulud ei ole aga abikõlblikud juhul, kui seadmed osteti algselt ühenduse toetuse eest. 3. Alla 20 000 euro maksvate üksikute esemete ostukulud on täielikult abikõlblikud tingimusel, et seadmed ostetakse enne projekti kolme viimast kuud. 20 000 eurot või enam maksvad üksikud esemed on abikõlblikud vaid amortisatsiooni alusel. II.1.4. II.1.4.1. Üldeeskirjad Kinnisvara ostu, ehitamise, renoveerimise või rentimise korral peavad sellel olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning see peab vastama kehtivatele normidele ja standarditele. II.1.4.2. Ostmine, ehitamine ja renoveerimine 1. Kui kinnisvara soetamine on projekti rakendamise jaoks olulise tähtsusega ning selges seoses selle eesmärkidega, siis on kinnisvara, s.o juba valminud ehitiste ostmine, või kinnisvara ehitamine kaasrahastamiseks kõlblik vastavalt allpool toodud tingimustele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist: a) sõltumatult kvalifitseeritud hindajalt või nõuetekohaselt volitatud ametiasutuselt tuleb võtta tõend, milles kinnitatakse, et hind ei ületa turuväärtust, ning tõendatakse, et kinnisvara on vastavuses siseriiklike nõuetega, või täpsustatakse asjaolusid, mis ei ole siseriiklike nõuetega vastavuses ja mida lõplik abisaaja kavatseb projekti käigus parandada; b) kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest enne projekti rakendamise algust; c) kinnisvara tuleb vähemalt viis aastat pärast projekti lõppu kasutada üksnes projektis loetletud eesmärkide täitmiseks; d) üksnes see osa kõnealuste varade amortisatsioonist, mis tekkis selle kasutamise ajal projekti käigus ja nende tegeliku kasutamise määr projekti heaks on abikõlblik. Amortisatsiooni arvutatakse vastavalt siseriiklikele raamatupidamiseeskirjadele. 2. Kui on täidetud lõike 1 tingimus c, on hoonete remondi, ajakohastamise või renoveerimistööde kulud abikõlblikud kuni 100 000 euro ulatuses. Selle summa ületamisel peavad olema täidetud lõike 1 tingimused c ja d. II.1.4.3. Rentimine Kinnisvara rentimine on kaasrahastamiseks kõlblik, kui rentimise ja asjakohase projekti eesmärgid on selgelt seotud, allpool toodud tingimuste kohaselt ja ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist: a) kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest; b) kinnisvara tuleb kasutada üksnes projekti rakendamiseks. Vastasel juhul on abikõlblik ainult see osa kuludest, mis vastab projektis kasutatule. II.1.5. Kulud tarbekaupadele, varustusele ja teenustele on abikõlblikud tingimusel, et need on tuvastatavad ja projekti rakendamiseks otseselt vajalikud. II.1.6. 1. Üldreeglina peavad lõplikud abisaajad suutma hallata projekte ise. Projekti alltöövõtu korras täidetavatele ülesannetele ettenähtud summa tuleb toetuslepingus selgesti ära näidata. 2. Järgmiste alltöövõttudega seotud kulud ei ole fondist kaasrahastamiseks kõlblikud: a) alltöövõtu kulud, mis on seotud projekti üldise juhtimisega; b) alltöövõtt, mis suurendab projekti kulusid, lisamata sellele proportsionaalselt väärtust; c) vahendajate või konsultantide alltöövõtt, mille puhul tasu määratakse protsendina projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab selle maksmist töö või osutatud teenuste tegeliku väärtusega. 3. Kõikide alltöövõttude puhul peavad alltöövõtjad kohustuma esitama auditeerimis- ja kontrolliasutustele kogu vajaliku teabe alltöövõtu alusel tehtud tegevuste kohta. II.1.7. Kulud, mis on vajalikud ELi kaasrahastamisega seotud nõuete täitmiseks, nt teavitamine, läbipaistvus, projekti hindamine, välisauditid, panga garantiid, tõlkekulud jne, on abikõlblikud otseste kuludena. II.1.8. Õigusabi tasud, notaritasud ning tehniliste ja finantsekspertide kulud on abikõlblikud. II.1.9. 1. Sihtrühmadega seotud konkreetsed kulud võib hüvitada tervenisti või osaliselt vastavalt põhiõigusakti artiklis 5 loetletud meetmetele, kui tegemist on a) abisaaja poolt kantud sihtrühmadega seotud kuludega; b) tagasipöördujate poolt kantud kuludega, mille lõplik abisaaja hiljem hüvitab, või c) tagastamatute ühekordsete väljamaksetega (näiteks tagasipöördujatele mõeldud piiratud stardiabi majandustegevuse alustamiseks või rahalised stiimulid, nagu on sätestatud põhiõigusakti artikli 5 lõigetes 8 ja 9). 2. Need kulud on abikõlblikud järgmistel tingimustel: a) lõplik abisaaja säilitab vajaliku teabe ja tõendusmaterjali selle kohta, et isikud vastavad põhiõigusakti artiklis 5 sätestatud konkreetse sihtrühma ja olukorra määratlusele ning on seega abikõlblikud; b) lõplik abisaaja säilitab vajaliku teabe nimetatud abi saavate tagasipöördujate kohta, et oleks võimalik piisavalt tuvastada neid isikuid ja nende kodumaale tagasipöördumise kuupäeva ja asjaolu, et need isikud on nimetatud abi saanud; c) lõplik abisaaja säilitab tõendusmaterjali antud abi kohta (näiteks arved ja kviitungid) ja ühekordsete väljamaksete puhul tuleb säilitada tõendid selle kohta, et need isikud on nimetatud abi saanud. Eespool nimetatud teabe töötlemisel ja säilitamisel tuleb järgida siseriiklikke andmekaitset käsitlevaid õigusakte. 3. Kolmandasse riiki tagasipöördumise puhul rakendatavad abimeetmed, näiteks põhiõigusakti artikli 5 lõigetes 5, 8 ja 9 kirjeldatud koolitus- ja tööhõivealane abi, taasintegreerimisprotsessiga seotud lühiajalised meetmed ja tagasipöördumisjärgne abi, ei tohi kesta kauem kui 12 kuud pärast seda, kui kolmanda riigi kodanik on tagasi pöördunud. II.2. Kaudsed abikõlblikud kulud 1. Projekti kaudsed abikõlblikud kulud on kulud, mida ei ole võimalik määratleda asjaomase projekti rakendamisega otseselt seotud erikuludena, arvestades punktis I.1.1. määratletud abikõlblikkuse tingimusi. 2. Erandina punktis I.1.1 alapunktis e ja punktis 1.5 sätestatust võivad meetme täitmise kaudsed kulud olla abikõlblikud lähtuvalt kindlaksmääratud tasemest, milleks on maksimaalselt 7 % otseste abikõlblike kulude kogusummast. 3. Organisatsioonid, mis saavad tegevustoetust ELi eelarvest, ei saa lülitada kaudseid kulusid oma eelarveprojekti. III. Mitteabikõlblikud kulud Abikõlblikud ei ole järgmised kulud: a) käibemaks, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja saab näidata, et ei saa seda tagasi; b) kasum kapitalilt, võlg ja võla teenindamise tasud, võlaintress, välisvaluutaga seotud komisjonitasud ja kursikahjud, eraldised kahjudeks või potentsiaalseteks tulevasteks kohustusteks; võlgnetavad intressid, ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahalised karistused, kohtukulud, ülemäärased ja ebamõistlikud kulutused; c) üksnes projekti töötajate meelelahutusele tehtud kulutused. Mõistlikud kulud külalistele ühisüritustel, mis on projekti käigus õigustatud, nagu projekti lõpu tähistamine või juhtrühma koosolekud, on lubatud; d) lõpliku abisaaja poolt deklareeritud ja mõne muu ühenduse toetust saava projekti või tööprogrammi raames kaetud kulud; e) maa ostmine; f) mitterahalised sissemaksed. IV. Liikmesriikide algatusel antav tehniline abi 1. Kõik fondi rakendamiseks vajalikud kulud, mida kannavad vastutav asutus, volitatud asutus, auditeerimisasutus, sertifitseerimisasutus või lõikes 2 loetletud ülesandeid täita aitavad asutused, on abikõlblikud tehnilise abina põhiõigusakti artiklis 17 täpsustatud piirides. 2. See hõlmab järgmisi meetmeid: a) meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise, juhtimise ja järelevalvega seotud kulud; b) projektide meetmete auditeerimiste ja kohapealsete kontrollidega seotud kulud; c) projekti meetmete hindamisega seotud kulud; d) meetmetega seotud teabe, selle levitamise ja läbipaistvusega seotud kulud; e) fondide haldamiseks, järelevalveks ja hindamiseks vajalike arvutisüsteemide soetamise, paigaldamise ja hooldusega seotud kulud; f) kulud meetmete elluviimisega seotud järelevalvekomiteede ja alamkomiteede koosolekutele. Nimetatud kulud võivad sisaldada ka kulusid ekspertidele ja teistele komiteedes osalejatele, sealhulgas osavõtjatele kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on meetmete tõhusa elluviimise seisukohalt olulise tähtsusega; g) kulud fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse suurendamiseks. 3. Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtpäevani. 4. Kõik hanked tuleb teha vastavalt liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele hankeeeskirjadele. 5. Liikmesriigid võivad selle fondi tehnilise abi meetmeid rakendada koos mõne muu või kõigi nelja fondi tehnilise abi meetmetega. Sellisel juhul on käesoleva fondi raames rahastamiseks abikõlblik üksnes see osa kuludest, mida kasutatakse sellele fondile vastava ühismeetme rakendamiseks, ning liikmesriigid peavad tagama, et a) ühismeetme kulude osa arvatakse mõistlikul ja kontrollitaval viisil vastava fondi eelarvesse, ning b) ei toimu kulude topeltrahastamist.”