ET

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/201,

23. jaanuar 2018,

mis käsitleb liidu nimel võetavat seisukohta Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelises viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsust 2014/242/EL Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

Lepinguga nähakse ette lepingu haldamise ühiskomitee („ühiskomitee“). Ühiskomitee ülesandeks on muu hulgas teostada järelevalvet lepingu rakendamise üle.

Lepinguga sätestatakse, et ühiskomiteel tuleb kehtestada oma töökord.

Seepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega.

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; (3) seetõttu ei osale Ühendkuningriik selle vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (4) seetõttu ei osale Iirimaa selle vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu alusel moodustatud viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitees seoses selle töökorra vastuvõtmisega põhineb käesolevale otsusele lisatud viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

(1) ELT L 128, 30.4.2014, lk 47.

(2) ELT L 128, 30.4.2014, lk 49.

(3) Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

(4) Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus2002/192/EÜ, Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

EELNÕU

EUROOPA LIIDU JA ASERBAIDŽAANI VABARIIGI VAHELISE VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE LEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD VIISADE VÄLJASTAMISE LIHTSUSTAMISE ÜHISKOMITEE OTSUS nr …/2018,

…,

seoses oma töökorra vastuvõtmisega

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut („leping“), eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades, et leping jõustus 1. septembril 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komitee juhatamine

Viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee („ühiskomitee“) eesistujad on ühiselt Euroopa Liidu esindaja ja Aserbaidžaani Vabariigi esindaja.

Artikkel 2

Ühiskomitee ülesanded

1. Vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 2 on ühiskomiteel eelkõige järgmised ülesanded:

a) jälgida lepingu rakendamist;

b) esitada ettepanekuid lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

c) lahendada lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi.

2. Lepingu rakendamise hõlbustamiseks võib ühiskomitee leppida kokku soovitustes, mis sisaldavad juhiseid või parimaid tavasid.

Artikkel 3

Koosolekud

1. Ühiskomitee koguneb vajaduse korral lepinguosaliste taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.

2. Koosolekuid korraldavad lepinguosalised kordamööda, kui ei ole kokku lepitud teisiti.

3. Ühiskomitee koosolekutele kogunetakse kaaseesistujate kutsel.

4. Kaaseesistujad määravad kindlaks koosoleku kuupäeva ja vahetavad asjakohaseid dokumente aegsasti ehk 30 päeva enne koosolekut, et tagada piisav ettevalmistus.

5. Koosoleku korraldaja näeb ette asjakohase korra logistiliste küsimuste lahendamiseks.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Lepinguosalised teatavad oma delegatsiooni kavandatava koosseisu teineteisele vähemalt seitse päeva enne koosolekut.

Artikkel 5

Koosoleku päevakord

1. Kaaseesistujad koostavad iga koosoleku esialgse päevakorra hiljemalt 14 päeva enne koosolekut. Esialgne päevakord hõlmab punkte, mille päevakorda võtmise suhtes on üks kaaseesistujatest saanud taotluse hiljemalt 14 päeva enne koosolekut.

2. Mõlemad lepinguosalised võivad teise nõusolekul lisada esialgsesse päevakorda punkte igal ajal enne koosolekut. Esialgsesse päevakorda punktide lisamise taotlus saadetakse kirjalikult ja seda võetakse arvesse vastavalt võimalustele.

3. Lõpliku päevakorra võtavad vastu kaaseesistujad iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras veel registreerimata punkti võib päevakorda arvata lepinguosaliste nõusolekul ja seda käsitletakse vastavalt võimalustele.

Artikkel 6

Koosoleku protokoll

1. Korraldava poole kaaseesistuja valmistab ette koosoleku protokolli kavandi niipea kui võimalik.

2. Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

a) ühiskomiteele esitatud dokumendid,

b) seisukohad, mille sissekandmist lepinguosaline on taotlenud, ning

c) päevakorrapunkti kohta tehtud otsused, soovitused ja vastu võetud järeldused.

3. Protokolli märgitakse osalevate delegatsioonide liikmed, samuti tehakse märge ministeeriumi või ameti või institutsiooni kohta, mida nad esindavad.

4. Ühiskomitee kiidab protokolli heaks oma järgmisel koosolekul.

Artikkel 7

Ühiskomitee otsused ja soovitused

1. Ühiskomitee võtab otsuseid vastu mõlema lepinguosalise nõusolekul.

2. Ühiskomitee iga otsuse pealkiri on „otsus“, sellele järgneb seerianumber ja otsuse teema kirjeldus. Märgitakse ka otsuse jõustumise kuupäev. Otsustele kirjutavad alla viisade väljastamise lihtsustamise ühiskomitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepinguosaliste nimel. Otsused koostatakse kahes eksemplaris, kusjuures mõlemad on võrdselt autentsed.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis ühiskomitee soovituste suhtes.

Artikkel 8

Kulud

1. Kumbki lepinguosaline kannab ise kulud, mis tal tekivad ühiskomitee koosolekutel osalemise tõttu, sealhulgas personali-, sõidu- ja elamis- ning posti- ja sidekulud.

2. Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, kannab muud koosolekute korraldamisega seotud kulud koosolekut korraldav lepinguosaline.

Artikkel 9

Halduskord

1. Kui ühiskomitee ei otsusta teisiti, ei ole tema koosolekud avalikud.

2. Ühiskomitee protokolle ja muid dokumente käsitletakse konfidentsiaalsetena.

3. Osavõtjaid, kes ei ole lepinguosaliste ja liikmesriikide ametnikud, võidakse kutsuda mõlema kaaseesistuja kokkuleppel ning nende suhtes kehtivad samad konfidentsiaalsusnõuded

4. Lepinguosalised võivad korraldada avalikke infotunde või anda huvitatud avalikkusele muul viisil teavet ühiskomitee koosolekute tulemuste kohta.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.