ET Euroopa Liidu Teataja L 171/1

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 883/2006,

21. juuni 2006,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 rakenduseeskirjad seoses makseasutuste raamatupidamisarvestuse, kulu- ja tuludeklaratsioonide ning kulude hüvitamise tingimustega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artiklit 42,

ning arvestades järgmist:

(1) Määrusega (EÜ) nr 1290/2005 loodi liikmesriikide ja ühenduse halduskoostöö raames ühenduse eelarve kulude ja tulude haldamiseks Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (EAFRD). Kõnealuses määruses on sätestatud tingimused ja üldeeskirjad, mida kohaldatakse makseasutuste raamatupidamisarvestuse ning kulude ja tulude deklareerimise suhtes ning samuti komisjoni poolt nende kulude hüvitamise suhtes. Neid eeskirju ja tingimusi peab täpsustama ning eristama ühised rakenduseeskirjad nendest, mis on eriomased fondidele eraldi.

(2) Nende kahe fondi jaoks Euroopa Ühenduse eelarves ette nähtud vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks on vältimatult vajalik, et iga makseasutus peaks eraldi arveid ainult EAGFi ja EAFRD kaudu rahastatavate kulude kohta. Selleks peab makseasutuste raamatupidamisarvestus mõlema fondi kohta täpselt kajastama määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 4 ja 34 sätestatud kulusid ja tulusid ning võimaldama nende kulude ja tulude suhestamist makseasutustele ühenduse eelarvest eraldatud rahaliste vahenditega.

(3) Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine toimub eurodes, kuid eurotsooni mittekuuluvatel liikmesriikidel on lubatud teha makseid abisaajatele omavääringus. Kõigi kulude ja tulude konsolideerimise võimaldamiseks tuleb ette näha, et asjaomased makseasutused esitavad kulude ja tuludega seotud andmed nii eurodes kui ka selles vääringus, milles kulud on tehtud või tulud saadud.

(4) Eelkõige seoses asjaoluga, et liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 osutatud kulude katmiseks oma finantsvahendeid või saavad artiklis 4 osutatud kulude jaoks ettemakseid enne, kui komisjon neid tehtud kulude hüvitamise teel finantseerib, tuleks rahavoogude nõuetekohase haldamise tagamiseks ette näha, et liikmesriigid koguksid hüvitamiseks vajaliku teabe ja annaksid selle komisjonile edasi kas järk-järgult kulude ja tulude tekkimisel või edastaksid teavet komisjonile perioodiliselt. Selles osas tuleb arvestada EAGFi ja EAFRD eriliste haldamisviisidega ning liikmesriikide poolt komisjonile teabe kättesaadavaks tegemine ja edastamine tuleks korraldada kummagi fondi haldamisviisile vastava sagedusega, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust esitada komisjonile kulude arengu kontrollimiseks vajalikku teavet.

(5) Üldised makseasutuste raamatupidamisarvestusalased kohustused seonduvad ühenduse fondide haldamiseks ja nende kontrollimiseks nõutavate üksikasjalike andmetega, mis kulude hüvitamise seisukohast olulised ei ole. Seetõttu tuleks täpsustada, millist EAGFi ja EAFRD kaudu rahastatavaid kulusid käsitlevat teavet ja milliseid andmeid komisjonile perioodiliselt edastama peab.

(6) Liikmesriikide poolt komisjonile edastatud teave peab võimaldama komisjonil seda teavet EAGFi ja EAFRD kontode ning nendega seotud maksete haldamisel otseselt ja võimalikult tõhusalt kasutada. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks sätestada, et igasugune liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabe esitamine ja teabevahetus toimuks elektroonilisel või digitaalsel kujul. Kuna võib vajalikuks osutuda teabe edastamine muul moel, tuleks siiski sätestada, millistel juhtudel on selline kohustus põhjendatud.

(7) Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punktis c alapunktis i on sätestatud, et EAGFi ja EAFRD rahastatud tegevustega seotud meetmete puhul tuleb komisjonile koos nõutava teabega edastada kuludeklaratsioonid, mis kehtivad ka maksetaotlusena. Selleks et liikmesriigid ja makseasutused saaksid kuludeklaratsioone koostada ühtlustatud eeskirjade kohaselt ja komisjon saaks maksetaotlusi arvesse võtta, tuleks kindlaks määrata, millistel tingimustel neid kulusid vastavalt EAGFi ja EAFRD eelarvete raames arvesse võtta saab ning milliseid eeskirju kohaldatakse kulude ja tulude, eelkõige sihtotstarbeliste tulude ja võimalike tehtavate paranduste, kirjendamisele ning nende tegelikule deklareerimisele.

(8) Nõukogu 2. augusti 1978. aasta määruse (EMÜ) nr 1883/78 (millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust) (2) artikliga 4 on ette nähtud, et sekkumismeetme korral on rahastatav summa kindlaks määratud makseasutuste koostatavate aastaaruannete põhjal. Selles määruses on sätestatud ka nimetatud raamatupidamisaruandeid reguleerivad eeskirjad ja tingimused. Kuna määrusega (EÜ) nr 1290/2005 likvideeriti Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (EAGGF) ning asendati see Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga (EAGF), tuleks täpsustada, millistel tingimustel paigutub EAGFi kaudu kõnealuste meetmete rahastamine kulude deklareerimise ja igakuiste maksete süsteemi.

(9) Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 15 lõikes 4 on sätestatud, et oktoobrikuu kulusid arvestatakse selle kuu omadena siis, kui need on tehtud selle kuu 1. kuni 15. päeval, ning novembrikuu omadena, kui need on tehtud 16. kuni 31. oktoobril. Riikliku ladustamisega seotud kulude osas võetakse siiski kõik oktoobris kirjendatud kulud arvesse eelarveaasta N+1 kuludena. Seetõttu tuleks sätestada, et EAGFi kaudu rahastatavad riikliku ladustamise toimingutest tulenevad kulud, mis on tehtud septembris, oleksid kirjendatud hiljemalt 15. oktoobril.

(10) Kohaldatav vahetuskurss tuleb ette näha lähtuvalt sellest, kas rakendusjuht on põllumajandusalaste õigusaktidega kindlaks määratud või mitte. Selleks et vältida eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide poolt eri vahetuskursside kohaldamist, ühelt poolt saadud tulude ja abisaajatele antud abi kirjendamisel muus vääringus kui eurodes ja teiselt poolt makseasutuse poolt kuludeklaratsioonide koostamisel, tuleks ette näha, et asjaomased liikmesriigid kohaldavad oma EAGFiga seotud kuludeklaratsioonides sama vahetuskurssi, mida kasutati tulude sissenõudmisel või abisaajatele maksete tegemisel. Haldusformaalsuste lihtsustamiseks erinevate toimingutega seotud tagasimaksete puhul, tuleks nende kirjendamiseks ette näha ühtne vahetuskurss. See meede peab siiski piirnema toimingutega, mis on tehtud enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

(11) Komisjon teeb igakuiseid või perioodilisi makseid liikmesriikidele nende poolt edastatud kuludeklaratsioonide alusel. Komisjon peab siiski arvestama makseasutuste poolt saadud ühenduse eelarvesse laekuvaid tulusid. Seetõttu tuleks kehtestada EAGFi ja EAFRD raames tehtud kulude ja saadud tulude vahelise tasaarvestuse tingimused.

(12) Pärast igakuiste maksete kohta otsuse tegemist eraldab komisjon liikmesriikidele EAGFi ja EAFRD kaudu rahastatavate kulude katmiseks vajalikud rahalised vahendid vastavalt praktilisele korrale ja tingimustele, mis tuleks kindlaks määrata liikmesriikide poolt komisjonile edastatud teabe ja komisjoni kasutusele võetud arvutisüsteemide põhjal.

(13) Kui ühenduse eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, on nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (3) artikli 13 lõike 2 teises lõigus sätestatud, et maksetoiminguid võib teostada iga kuu, peatükkide kaupa, 1/12 ulatuses eelnenud eelarveaastal kõnealuses peatükis eraldatud assigneeringutest. Et ettenähtud assigneeringuid liikmesriikide vahel õiglaselt jaotada, tuleks ette näha, et EAGFi raames tehtavaid igakuiseid ja EAFRD raames tehtavaid perioodilisi makseid teostataks teatud protsendi ulatuses peatüki kohta iga liikmesriigi poolt esitatud kuludeklaratsioonide alusel ja antud kuu jooksul kasutamata jäänud summasid kasutataks komisjoni otsustega teostatavateks tulevasteks igakuisteks või perioodilisteks makseteks.

(14) Kui liikmesriikidelt EAGFi raames saadud kuludeklaratsioonide alusel arvutatud ettemaksete kogusumma, mis on lubatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 150 lõikega 3, ületab poolt käesoleva eelarveaasta assigneeringutest, peab komisjon summasid vähendama. Nõuetekohaseks haldamiseks tuleb summade vähendamine jagada proportsionaalselt kõigi liikmesriikide vahel vastavalt neilt saadud kuludeklaratsioonidele. Et olemasolevaid assigneeringuid liikmesriikide vahel õiglaselt jaotada, tuleks ette näha, et EAGFi raames tehtavaid igakuiseid makseid teostataks teatava protsendi ulatuses peatüki kohta iga liikmesriigi poolt esitatud kuludeklaratsioonide alusel ja antud kuu jooksul kasutamata jäänud summasid kasutataks komisjoni otsustega teostatavateks igakuisteks makseteks järgnevatel kuudel.

(15) Ühenduse põllumajandusalastes õigusaktides on sätestatud EAGFi raames abisaajatele toetuste maksmiseks ajalised piirangud, mida liikmesriigid järgima peavad. Kõiki pärast neis õigusaktides sätestatud tähtaegu tehtud makseid, mille puhul hilinemine ei ole põhjendatud, tuleb käsitada nõuetele mittevastavate kuludena ning komisjon neid seetõttu ei hüvita. Rahalise mõju vastavusse viimiseks makse hilinemisega tuleks siiski sätestada, et komisjon vähendaks makseid järk-järgult, olenevalt registreeritud viivituse kestusest. Lisaks tuleb ette näha kindel ülemmäär, et vähendamist ei kohaldataks eelkõige juhul, kui maksete viivitused on tingitud kohtumenetlustest.

(16) Ühtse põllumajanduspoliitika reformi raames ja seoses ühtse toetuskava kasutuselevõtuga, on finantsdistsipliini eeskirjade nõuetekohaseks kohaldamiseks esmatähtis maksete õigeaegne teostamine liikmesriikide poolt. Seega tuleks ette näha erieeskirjad, mis aitaksid võimalikult palju vältida ühenduse aastaeelarve ületamise ohtu.

(17) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklitele 17 ja 27 võib komisjon liikmesriikidele tehtavaid makseid vähendada või need peatada, kui liikmesriigid ei järgi maksete tegemiseks kehtestatud tähtaegu või kui nad ei edasta kuludega seotud andmeid või nende andmete sidususe kontrollimiseks kõnealuse määrusega ettenähtud teavet. Sama kehtib juhul, kui liikmesriigid ei esita EAFRD puhul nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (4) ja selle rakenduseeskirjades nõutud teavet, sealhulgas programmide hindamise vahearuannet. Seetõttu tuleks kehtestada vastavalt EAGFi ja EAFRD kuludega seotud vähendamiste ja peatamiste rakenduseeskirjad.

(18) Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 180 on ette nähtud, et negatiivsed põllumajanduskulud asendatakse alates 1. jaanuarist 2007 sihtotstarbeliste tuludega, mis kantakse vastavalt päritolule EAGFi või EAFRD assigneeringutesse. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 1 on sätestatud, et makseasutuste poolt eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu tagasinõutud summad kantakse viimaste poolt tulude hulka. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklis 32 osutatud eeskirjade eiramise või hooletusega seotud tulude hulka kuuluvad teatavad keskkonnanõuete eiramise või sellega kaasnenud maksete vähendamise tõttu saadud summad ning neid tuleb käsitleda sarnaselt eelnimetatutega. Seetõttu tuleks ette näha vastavate summade kirjendamine otseselt eespool nimetatud artiklis 32 sätestatud eeskirjade rikkumisest või eiramisest tulenevate tuludega samadel tingimustel.

(19) EAFRD raames maaelu arengu toetamiseks ühenduse ja riiklikust eelarvest kaasfinantseeritavad kulud põhinevad meetmete kaupa koostatud üksikasjalikel kavadel. Seetõttu peab neid vastavalt jälgima ja kirjendama, et võimaldada kõigi ühte kava ja ühte meedet käsitlevate tehingute tuvastamist ning kulude ja eraldatud vahendite vahelise vastavuse kontrollimist. Selleks tuleks täpsustada, milliseid elemente peavad makseasutused arvesse võtma, ja eelkõige tuleks ette näha, et riiklike ja ühenduse vahendite päritolu oleks seoses rahastamisega raamatupidamisarvestuses selgelt kajastatud ning abisaajatelt tagasi saadavad summad, näiteks tagasinõutud summad, oleksid täpsustatud ja tuvastatud algsete toimingutega seostatult.

(20) Kui EAFRD rahastatud maaelu arengu programmide raames makstakse summa välja või nõutakse sisse omavääringus, milleks ei ole euro, on vajalik vastavate summade ümberarvestamine eurodeks. Seetõttu tuleks ette näha ühtse vahetuskursi kohaldamine kõigi ühe kuu jooksul kirjendatud tehingute puhul ja selle vahetuskursi kasutamine kuludeklaratsioonides.

(21) Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise seisukohast on komisjonile vajalik kalendriaasta jooksul EAFRD raames makstavate summade ning järgmise kalendriaasta rahastamistaotluste prognoosimine. Selleks et komisjon oma kohustusi täita saaks, peab talle vastava teabe esitama piisava aja jooksul, ent igal juhul kaks korda aastas, hiljemalt iga aasta 31. jaanuaril ja 31. juulil.

(22) Selleks et komisjon saaks kinnitada kõigi maaelu arengu programmide rahastamiskavad, teha neis vajaduse korral muudatusi ja teostada vajalikku kontrolli, peab talle esitatama vastavat teavet. Selleks et komisjonil oleks võimalik määrata EAFRD maksimaalse toetuse summa, selle aastane jaotus, jaotus telgede ja meetmete kaupa ning iga telje puhul kohaldatavad kaasfinantseerimise määrad, on oluline, et iga programme koordineeriv asutus sisestab nõutavad andmed EAFRD ühisesse arvutisüsteemi. Samuti tuleks kehtestada tingimused koondsummade kandmiseks ühisesse arvutisüsteemi.

(23) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 lõikele 6 peab komisjon kindlaks määrama EAFRD raames teostatud toimingutega seotud kuludeklaratsioonide esitamise sageduse. Arvestades EAFRD puhul kehtivate raamatupidamiseeskirjade erisusi, ettemaksete kasutamist ja meetmete finantseerimist kalendriaastate kaupa, tuleks sätestada, et nende kulude deklareerimise sagedus vastaks nendele erilistele tingimustele.

(24) Teabe ja dokumentide vahetamine komisjoni ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide poolt komisjonile teabe kättesaadavaks tegemine ja edastamine toimub üldjuhul elektrooniliselt või digitaalselt. Selleks et EAGFi ja EAFRD raames seda teabevahetust paremini korraldada ja kasutatavamaks muuta, on vajalik olemasolevate arvutisüsteemide kohandamine või uute rakendamine. Tuleks ette näha, et neid meetmeid teostaks komisjon ja et neid rakendataks pärast liikmesriikide teavitamist põllumajandusfondide komitee kaudu.

(25) Andmete töötlemine neis arvutisüsteemides ning määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt edastamisele kuuluvate dokumentide sisu ja vorm vajavad õigusaktide või haldamisega seotud vajaduste muutumise tõttu sagedast kohandamist. Samuti osutub vajalikuks liikmesriikide poolt esitamisele kuuluvate dokumentide ühetaoline vormistamine. Nende eesmärkide saavutamiseks ja menetluse lihtsustamiseks ning võimaldamaks asjaomaseid arvutisüsteeme kohe kasutada, on soovitav määratleda dokumentide vorm ja sisu näidiste alusel ning sätestada, et nende muudatused ja uuendused teeb komisjon põllumajandusfondide komitee edastatud teabe põhjal.

(26) EAGFi ja EAFRD kulude haldamine ja õiguspärasuse kontroll on makseasutuste pädevuses. Seetõttu peab finantstehinguid käsitlevate andmete edastamine või arvutisüsteemi sisestamine ja nende ajakohastamine toimuma makseasutuse vastutusel kas makseasutuse enda või selleks volitatud asutuse poolt, vajadusel akrediteeritud koordineerivate asutuste kaudu.

(27) Teatavad määruses (EÜ) nr 1290/2005 ja selle rakenduseeskirjades sätestatud dokumendid ja protseduurid nõuavad volitatud isiku allkirja või isiku nõusolekut ühe või mitme asjaomase protseduuri etapi läbiviimiseks. Sel juhul peavad nende dokumentide edastamiseks loodud arvutisüsteemid võimaldama iga isikut selgelt identifitseerida ja tagama piisava kindluse, et nende dokumentide sisu, sealhulgas protseduuri etapid, jääksid muutumatuks. Nii peab see olema ka määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktides i ja iii osutatud kuludeklaratsioonide ja raamatupidamise aastaaruandele lisatud kinnitavate avalduste ning nende protseduuride raames elektrooniliselt edastatavate dokumentide osas.

(28) Ühenduse tasandil on kehtestatud elektrooniliste ja digitaalsete dokumentide eeskirjad, mis hõlmavad dokumentide edastamise korda, nende kehtivuse tingimusi komisjoni tarbeks ning dokumentide säilitamise, terviklikkuse ja loetavuse tingimusi aja jooksul. Kuna ühenduse eelarve ühine haldamine EAGFi ja EAFRD raames hõlmab nii komisjoni või makseasutuste koostatud või saadud dokumente kui ka ühise põllumajanduspoliitika rahastamise raames teostatud protseduure, tuleks sätestada ühenduse õigusaktide kohaldamine käesoleva määruse raames esitatavate elektrooniliste ja digitaalsete dokumentide edastamise suhtes ning kehtestada elektrooniliste ja digitaalsete dokumentide säilitamise tähtajad.

(29) Teatavates olukordades võib teabe edastamine elektrooniliselt osutuda võimatuks. Arvutisüsteemi võimalike talitushäirete või püsiva ühenduse puudumise korral peab liikmesriik saama edastada dokumente muus vormis, mille tingimused tuleks kindlaks määrata.

(30) Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 39 lõike 1 punktide d ja e kohaselt peab pärast maksesummade vabatahtlikku vähendamist või tühistamist liikmesriigi poolt vastavalt komisjoni 22. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1655/2004 (millega sätestatakse eeskirjad ülemineku kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklis 4 kehtestatud vabatahtlikult toetuse muutmise süsteemilt nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud kohustuslikule toetuse muutmise süsteemile) (5) artiklile 1 või karistuse raames vastavalt nõukogu 17. maid 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1259/1999 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühised eeskirjad) (6) artiklitele 3, 4 ja 5 kõnealune liikmesriik kasutama 1. jaanuaril 2007 tema valduses olevaid rahalisi vahendeid maaelu arengu meetmete rahastamiseks. Kui liikmesriigid ei kasuta kõnealuseid rahalisi vahendeid teatava tähtaja jooksul, makstakse vastavad summad tagasi EAGFi eelarvesse. Nende meetmete kohaldamistingimuste kehtestamiseks tuleb kindlaks määrata makseasutustepoolse kirjendamise ja summade haldamise tingimused ning see, kuidas komisjon neid makseotsuste tegemisel arvesse võtab.

(31) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 39 lõike 1 punktile a võib komisjon enne 1. maid 2004. aastat Euroopa Liitu kuulunud liikmesriikidele põhjendatud juhtudel ja vastavalt kõnealuses punktis sätestatud teatavatel tingimustel anda loa aastate 2000–2006 maaelu arengu programmidega seotud maksete tegemiseks kuni 31. detsembrini 2006. Sellise erandi kohaldamiseks tuleks kindlaks määrata järgitav kord ja tähtajad, mida liikmesriigid järgima peavad, ning selle elluviimise tingimused.

(32) Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 16. veebruari 1996. aasta määrus (EÜ) nr 296/96 (liikmesriikide edastatavate andmete ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust rahastatavate kulude igakuise kirjendamise ning määruse (EMÜ) nr 2776/88 kehtetuks tunnistamise kohta) (7) ning komisjoni 26. aprilli 2004. aasta otsus C/2004/1723 (millega määratakse kindlaks dokumentide näidisvormid, mille liikmesriigid edastavad EAGGFi tagatisrahastu poolt rahastatavate kuludega seotud kande tegemiseks). (8)

(33) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

EAGFI JA EAFRD ÜHISED SÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesolevas määruses sätestatakse teatavad tingimused ja erieeskirjad, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1290/2005 raames toimuva Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kulude ja tulude ühise haldamise, raamatupidamisarvestuse ning makseasutuste esitatavate kulu- ja tuludeklaratsioonide ning komisjonipoolse kulude hüvitamise suhtes.

Artikkel 2

Makseasutuste raamatupidamisarvestus

1. Iga makseasutus peab raamatupidamisarvestust, milles kajastatakse eranditult määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 4 ja 34 sätestatud kulud ja tulud ning talle vastavate kulude maksmiseks eraldatud vahendite kasutamist. Kõnealune raamatupidamisarvestus peab võimaldama eraldada ning esitada EAGFi ja EAFRD finantsandmeid eraldi.

2. Eurotsooni mittekuuluvate riikide makseasutused peavad raamatupidamisarvestuses summasid selles vääringus, milles kulud on tehtud või tulud saadud. Kõigi kulude ja tulude konsolideerimise võimaldamiseks peavad nad siiski esitama vastavad andmed nii omavääringus kui ka eurodes.

Liikmesriigid, kes ei suuda muude kui määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 45 lõikes 2 osutatud EAGFi tulude ja kulude osas nendele kriteeriumidele vastavat raamatupidamisarvestust 16. oktoobriks 2006 sisse seada, võivad pärast komisjoni teavitamist hiljemalt 15. septembriks 2006 kõnealuse tähtaja siiski edasi lükata 16. oktoobriks 2007.

2. PEATÜKK

EAGFI RAAMATUPIDAMISARVESTUS

Artikkel 3

Teabe kättesaadavaks tegemine liikmesriikide poolt

Liikmesriigid koguvad andmeid ja teevad igal nädalal komisjonile kättesaadavaks tehtud kulude ja saadud sihtotstarbeliste tulude kogusummat käsitleva teabe järgmiselt:

a) hiljemalt iga nädala kolmandal tööpäeval kuu algusest kuni eelmise nädala lõpuni tehtud kulude ja saadud sihtotstarbeliste tulude kogusummat käsitleva teabe;

b) kui nädal jaotub kahe kuu vahel, siis hiljemalt kuu kolmandal tööpäeval eelmise kuu jooksul tehtud kulude ja saadud sihtotstarbeliste tulude kogusummat käsitleva teabe.

Artikkel 4

Liikmesriikide teated

1. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktiga i ja punkti c alapunktiga ii edastavad liikmesriigid käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 sätestatud korras komisjonile elektrooniliselt järgmise teabe ja dokumendid:

a) hiljemalt iga kuu kolmandal tööpäeval eelmise kuu jooksul tehtud kulude ja saadud sihtotstarbeliste tulude kogusummat käsitleva teabe vastavalt I lisas esitatud näidisele ning kogu teabe, mis selgitab olulisi erinevusi käesoleva artikli lõike 2 punkti a alapunkti iii kohaselt koostatud prognooside ja tegelikult tehtud kulude või saadud sihtotstarbeliste tulude vahel;

b) hiljemalt iga kuu 10. kuupäevaks määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 15 lõikes 2 osutatud kuludeklaratsiooni, mis sisaldab eelmise kuu jooksul tehtud kulude ja saadud sihtotstarbeliste tulude, samuti riikliku ladustamisega seotud kulude ja tulude kogusummat vastavalt käesoleva määruse II lisas esitatud näidisele. Andmed ajavahemikul 1.–15. oktoobrini tehtud kulude ja saadud sihtsotstarbeliste tulude kohta edastatakse siiski hiljemalt sama kuu 25. kuupäevaks. Kuludeklaratsioonides liigendatakse kulud ja sihtotstarbelised tulud Euroopa ühenduste eelarve liigenduse artiklite kaupa ning põllumajanduskulude auditi peatükkide ning sihtotstarbeliste tulude puhul täiendavalt punktide kaupa. Eelarve järelevalve eritingimuste korral võib komisjon nõuda üksikasjalikumat liigendust.

c) hiljemalt iga kuu 20. kuupäevaks dokumendid, mis võimaldavad eelmisel kuul makseasutuse poolt tehtud kulud ja saadud sihtotstarbelised tulud kirjendada ühenduse eelarvesse, välja arvatud 1.–15. oktoobrini tehtud kulusid kirjendada võimaldavad dokumendid, mis esitatakse hiljemalt 10. novembriks;

d) hiljemalt iga aasta 20. maiks ja 10. novembriks, lisaks punktis c osutatud dokumentidele, vastavalt määruse (EÜ) nr 1259/1999 artikli 5 lõikele 2 ning määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 3 lõikele 1 kinnipeetud ja kasutatud summad.

2. Lõike 1 punktis c osutatud dokumentide hulka kuuluvad:

a) iga makseasutuse koostatud aruanne (T 104, esitatud V lisas), mis on liigendatud vastavalt Euroopa ühenduste eelarve liigendusele ning kulu- ja tululiikide järgi liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud üksikasjaliku liigenduse põhjal, mis hõlmab: i) eelmise kuu jooksul tehtud kulud ja saadud sihtotstarbelised tulud, ii) eelarveaasta algusest kuni eelmise kuu lõpuni tehtud kulud ja saadud sihtotstarbeliste tulude üldsumma, iii) kulude ja sihtotstarbeliste tulude prognoosid, mis hõlmavad vastavalt: — ainult jooksvat kuud ja kaht järgmist kuud; — jooksvat kuud, kaht järgmist kuud ja ajavahemikku eelarveaasta lõpuni;

b) punktis a osutatud andmete kokkuvõte (T103, toodud IV lisas) liikmesriigi lõikes kõigi selle makseasutuste kohta;

c) aruannet võimaliku lahknevuse kohta (T 101, toodud III lisas) lõike 1 punkti b ning käesoleva lõike punkti a kohaselt deklareeritud kulude vahel, vajadusel koos lahknevuse põhjendusega;

d) komisjoni määruse (EÜ) nr 884/2006 (9) artikli 10 lõikes 2 osutatud riikliku ladustamisega seotud kulude ja tulude arvestust tabeli kujul (Tabel e.faudit) vastavalt kõnealuse määruse III lisale;

e) punktides a ja b osutatut täiendavad tabeleid (T 106 kuni T109, toodud VI, VII, VIII ja IX lisas) lõike 1 punktis d osutatud 20. mai ja 10. novembri teatiste kohta; need tabelid näitavad kontode seisu aprillikuu ning eelarveaasta lõpus ja koosnevad: — teatisest iga makseasutuse poolt määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklite 3 ja 4 või määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 1 kohaselt kinnipeetud summade, sealhulgas võimalike intresside kohta (T 106 ja T 107), — iga makseasutuse poolt vastavate summade kasutamise aruandest vastavalt määruse (EÜ) nr 1259/1999 artikli 5 lõikele 2 või määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 3 lõikele 1 (T 108), — üldisest kokkuvõtvast aruandest käesoleva punkti esimeses ja teises taandes osutatud andmete ja kasutamata vahenditelt saadud intresside kohta iga liikmesriigi tasandil (T 109).

3. Lõike 2 punktis b sätestatud kokkuvõttev aruanne (T 103) esitatakse komisjonile ka paberil.

4. Kogu käesolevas artiklis nõutav rahandusalane teave esitatakse eurodes.

Siiski:

— lõike 2 punktis e osutatud tabelite puhul kasutavad liikmesriigid sama vääringut, mida kasutati eelarveaastal, mil summad kinni peeti.

— kuludeklaratsioonide ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 39 lõike 1 punktides a ja b osutatud mahaarvamiste puhul kasutavad liikmesriigid omavääringut.

Muu kui määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 45 lõikes 2 osutatud rahandusalase teabe 2007. eelarveaasta kohta edastavad käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 teises lõigus osutatud liikmesriigid omavääringus.

Artikkel 5

Kulu- ja sihtotstarbeliste tulude deklaratsioonide suhtes kohaldatavad üldsätted

1. Ilma et see piiraks artiklis 6 osutatud riiklikku ladustamist käsitlevaid kulu- ja tuludeklaratsioonide erisätteid, vastavad makseasutuste vastava kuu kohta deklareeritud kulud ja sihtotstarbelised tulud selle kuu jooksul tegelikult toimunud maksetele või laekumistele.

Need kulud ja tulud võetakse EAGFi eelarves arvesse N. eelarveaasta raames alates N–1. aasta 16. oktoobrist kuni N. aasta 15. oktoobrini.

Siiski:

a) võib kulusid, mida saab maksta enne, kui jõustub säte, mis võimaldab neid osaliselt või täielikult katta EAGFi kaudu, deklareerida üksnes: — kõnealuse sätte kohaldamisega samal kuul või — kõnealuse sätte kohaldamisele järgneval kuul;

b) liikmesriigi poolt komisjonile võlgnetavad sihtotstarbelised tulud deklareeritakse sellel kuul, mille jooksul lõpeb ühenduse õigusaktidega ettenähtud vastavate summade maksmise tähtaeg;

c) raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuse kontrolli raames komisjoni poolt otsustatud korrektsioonid arvab komisjon otse maha või lisab igakuistele maksetele vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (10) artikli 10 lõikele 2 või artikli 11 lõikele 4. Liikmesriigid lisavad nendele korrektsioonidele vastavad summad siiski selle kuu kohta koostatud deklaratsiooni, mil korrektsioonid tehakse.

2. Kulud ja sihtotstarbelised tulud võetakse arvesse makseasutuse konto debiteerimise või krediteerimise kuupäeval. Maksete puhul võib siiski arvestada ka kuupäeva, millal asjaomane asutus on maksedokumendi rahandusasutusele või abisaajale väljastanud ja saatnud. Iga makseasutus kasutab kogu eelarveaasta jooksul sama meetodit.

3. Deklareeritavate kulude puhul ei võeta arvesse määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 1 kohast summade vähendamist.

4. Lõike 1 kohaselt deklareeritavad kulud ja sihtotstarbelised tulud võivad sisaldada sama eelarveaasta varasemate kuude kohta deklareeritud andmete parandusi.

Kui sihtotstarbeliste tulude parandused tingivad makseasutuse tasandil eelarverea kohta kulude negatiivse deklareerimise, kantakse ülemäärased parandused järgmisesse kuusse. Need korrigeeritakse vajaduse korral vastava aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel.

5. Täitmata jäänud maksekorraldused ning kontole debiteeritud, kuid hiljem uuesti krediteeritud maksed näidatakse raamatupidamisarvestuses mahaarvamistena selle kuu kuludest, mille jooksul on makseasutusele täitmatajäämisest või tühistamisest teatatud.

6. Kui EAGFi kaudu tehtavad maksed on koormatud nõuetega, loetakse need lõike 1 kohaselt täielikult sooritatuks:

a) abisaajale veel võlgnetava summa tasumise kuupäeval, kui nõue on tasutud kuludest väiksem;

b) hüvitamise kuupäeval, kui kulu on nõudest väiksem või võrdub sellega.

7. Kulude ja sihtotstarbeliste tuludega seotud kumulatiivseid andmeid, mida võib seostada konkreetse eelarveaastaga ja mis tuleb esitada komisjonile hiljemalt 10. novembriks, võib parandada ainult aastaaruannetes, mis saadetakse komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktile iii.

Artikkel 6

Riikliku ladustamisega seotud kuludeklaratsioonide suhtes kohaldatavad erinormid

Riikliku ladustamisega seotud kuludeklaratsioonide koostamisel võetakse arvesse need kuu lõpuks makseasutuse raamatupidamisaruandes kajastatud toimingud, mis on teostatud määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõike 3 punktis a kindlaksmääratud eelarveaasta algusest kuni nimetatud kuu lõpuni.

See kuludeklaratsioon sisaldab makseasutuse poolt toimingute teostamise kuule järgneva kuu jooksul kirjendatud, määruse (EÜ) nr 884/2006 artiklites 6, 7 ja 9 määratud väärtusi ja summasid.

Siiski:

a) septembri jooksul teostatud toimingute puhul kirjendavad makseasutused väärtused ja summad hiljemalt 15. oktoobriks;

b) määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud väärtuse vähenemise korral kirjendatakse summad nende kohta käivas otsuses näidatud kuupäeval.

Artikkel 7

Kulu- ja tuludeklaratsioonide koostamisel kasutatav vahetuskurss

1. Kuludeklaratsioonide koostamisel kasutavad eurotsooni mittekuuluvad liikmesriigid sama vahetuskurssi, mida nad kasutasid abisaajatele maksete tegemisel või tulude saamisel vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2808/98 (11) ja põllumajandusalastele sektoripõhistele õigusaktidele.

2. Muudel kui esimeses lõikes osutatud juhtudel, eelkõige toimingute puhul, mille osas ei olnud vahetuskursi rakendusjuht põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega kindlaks määratud, kohaldatakse kulu või sihtotstarbeliste tulude deklareerimisele eelneva kuu jooksul kehtinud Euroopa Keskpanga kehtestatud viimast vahetuskurssi.

3. Lõikes 2 osutatud vahetuskurssi kohaldatakse samuti nende tagasimaksete puhul, mis tehti ühiselt erinevate enne 16. oktoobrit 2006 tehtud toimingute jaoks või artikli 2 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel enne 16. oktoobrit 2007 tehtud toimingute jaoks.

Artikkel 8

Komisjoni makseotsus

1. Komisjon võtab vastu otsuseid maksete kohta ja teeb igakuiseid makseid artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt esitatud andmete alusel, ilma et see piiraks eelnevate otsuste arvessevõtmist ning määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 17 sätete kohaldamist.

2. Kui ühenduse eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, tehakse igakuised maksed teatud protsendi ulatuses liikmesriigi poolt iga peatüki kohta esitatud kuludeklaratsioonide alusel ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 13 sätestatud piirides. Komisjon võtab liikmesriikidele eraldamata jäänud summasid arvesse järgnevaid väljamakseid käsitlevates otsustes.

3. Kui määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 150 lõikes 3 osutatud esialgsed kulukohustused ületavad poole kõigist jooksva eelarveaasta vastavatest assigneeringutest, tehakse igakuised maksed teatud protsendi ulatuses liikmesriigi poolt esitatud kuludeklaratsioonide alusel. Komisjon võtab liikmesriikidele eraldamata jäänud summasid arvesse järgnevaid väljamakseid käsitlevates otsustes.

Artikkel 9

Maksete vähendamine komisjoni poolt

1. Pärast ettenähtud tähtaja möödumist tehtud kulude puhul vähendatakse igakuiseid makseid järgmiselt:

a) kui pärast tähtaja möödumist tehtud kulud moodustavad kuni 4 % tähtaegselt tehtud kuludest, summat ei vähendata;

b) 4 % künnise ületamisel vähendatakse summat vastavalt tähtaja ületamise pikkusele: — tähtaja ületamise korral kuni ühe kuu võrra vähendatakse summat 10 %, — tähtaja ületamise korral kuni kahe kuu võrra vähendatakse summat 25 %, — tähtaja ületamise korral kuni kolme kuu võrra vähendatakse summat 45 %, — tähtaja ületamise korral kuni nelja kuu võrra vähendatakse summat 70 %, — tähtaja ületamise korral üle nelja kuu vähendatakse summat 100 %.

2. Erandina lõikes 1 sätestatust kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 (12) artiklis 12 ja III jaotises või vajaduse korral IVa jaotises osutatud otsetoetuste puhul, mis makstakse välja N. aasta jooksul pärast ettenähtud tähtaegu ja pärast 15. oktoobrit aastal N+1, järgmisi tingimusi:

a) kui lõike 1 punktis a ettenähtud 4 % künnist pole täielikult kasutatud hiljemalt 15. oktoobriks aastal N+1 teostatud makseteks ja kui selle künnise jääk on üle 2 %, vähendatakse viimast 2 %ni;

b) igal juhul on eelarveaasta N+2 ja järgmiste aastate jooksul tehtud maksed asjaomase riigi jaoks abikõlblikud ainult tema siseriikliku künnise piires vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 VIII ja VIIIa lisas ettenähtule, või tema aastase eelarve piires, mis on koostatud vastavalt kõnealuse määruse artikli 143b lõikele 3 jooksvale eelarveaastale eelneva aasta osas, mille jooksul makseid tehti, millele vajaduse korral lisatakse piimatoetusega seotud summad ning kõnealuse määruse artiklites 95 ja 96 sätestatud täiendavad maksed, samuti nagu kõnealuse määruse artiklis 12 sätestatud täiendavad toetussummad, ning mida vähendatakse kõnealuse määruse artiklis 10 sätestatud protsendimäärade võrra ja korrigeeritakse kõnealuse määruse artiklis 11 sätestatud viisil, arvestades kõnealuse määruse artiklit 12a ja komisjoni määruse (EÜ) nr 188/2005 (13) artikliga 4 ette nähtud summasid;

c) pärast punktis a osutatud künniste kasutamist vähendatakse käesolevas lõikes käsitletud summasid 100 %.

3. Kui teatavate meetmete puhul on tegemist erandlike haldustingimustega või kui liikmesriigid on esitanud mõjuvaid põhjendusi, kohaldab komisjon lõigetes 1 ja 2 sätestatust erinevat ajagraafikut ja/või ettenähtust väiksemaid määrasid või jätab need kohaldamata.

Lõikes 2 osutatud maksete puhul kohaldatakse siiski käesoleva lõike esimest lõiku künniste piires, millele on osutatud kõnealuse lõike 2 punktis b.

4. Kirjendatud kulude alusel igakuiste maksete maksmise tähtaegadest kinnipidamist kontrollitakse igal aruandeaastal kaks korda:

— 31. märtsiks tehtud kulude suhtes,

— 31. juuliks tehtud kulude suhtes.

Võimalikke tähtaja ületamisi augustis, septembris ja oktoobris võetakse arvesse määruse (EÜ) 1290/2005 artiklis 30 osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuses.

5. Komisjon võib pärast asjaomaste liikmesriikide teavitamist igakuiste maksete maksmise liikmesriikidele edasi lükata, nagu ettenähtud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 15 lõigetega 2 ja 3, kui käesoleva määruse artiklis 4 osutatud teated hilinevad või sisaldavad vasturääkivusi, mis tingib täiendava kontrollimise.

6. Käesolevas artiklis osutatud vähendamisi ja muid määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklist 17 tulenevaid võimalikke vähendamisi kohaldatakse, kui kõnelause määruse artiklis 31 osutatud hilisemast raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise otsusest ei tulene teisiti.

Artikkel 10

Sihtotstarbeliste tulude kirjendamine ja sissenõudmine

1. Käesolevas määruses osutatud sihtotstarbeliste tulude kirjendamise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikleid 150 ja 151.

2. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 15 lõike 2 kohaste otsuste tegemisel igakuiste maksete kohta lähtub komisjon iga liikmesriigi poolt deklareeritud väljamakstud kulude jäägist, mida on vähendatud sama liikmesriigi esitatud kuludeklaratsioonis toodud sihtotstarbeliste tulude võrra. Sellist tasaarvestust peetakse võrdväärseks vastavate tulude sissenõudmisega.

3. Sihtotstarbelistest tuludest pärinevad kulukohustuste ja maksete assigneeringud avatakse alates nende tulude suunamisest eelarveridadele. Suunamine toimub sihtotstarbeliste tulude kirjendamise hetkel kaks kuud pärast liikmesriikidelt lõikes 1 sätestatud nõuete kohaste aruannete saamist.

Artikkel 11

Rahaliste vahendite eraldamine liikmesriikidele

1. Pärast otsuse tegemist igakuiste maksete kohta annab komisjon liikmesriikide käsutusse eelarveassigneeringute piires EAGFi kaudu rahastatavate kulude katteks vajalikud rahalised vahendid, millest on maha arvatud sihtotstarbelistele tuludele vastav summa, kandes need iga liikmesriigi poolt avatud kontole.

Kui sihtotstarbeliste tulude mahaarvamine komisjoni poolt makstavast summast toob liikmesriigi tasandil kaasa negatiivse summa, kantakse ülemäärase mahaarvamise summad järgmistesse kuudesse.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile viimase poolt antud vormis lõikes 1 osutatud konto nimetuse ja numbri.

3. Kui artikli 2 lõike 2 teises lõigus osutatud liikmesriik jätkab 2007. eelarveaasta kuludeklaratsioonide koostamist omavääringus, kohaldab komisjon vastavate maksete puhul vahetuskurssi, mis kehtis deklaratsiooni koostamise kuu 10. päeval või kui selle kuupäeva kohta on noteering määramata, siis kursi noteerimisele eelneva päeva kurssi.

Artikkel 12

Sihtotstarbeliste tuludena käsitletavad summad

1. Sihtotstarbeliste tuludena, samuti määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 1 osutatud eeskirjade eiramise või hooletuse tulemusena kogutud summadena käsitletakse:

a) ühenduse eelarvesse makstavaid summasid, mis on saadud karistuse või sanktsiooni tulemusena vastavalt põllumajandusalastes sektoripõhistes õigusaktides sätestatud erieeskirjadele;

b) summasid, mille võrra makseid määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavust käsitlevate normide alusel vähendatakse või välistatakse.

2. Muude kui lõikes 1 osutatud sihtotstarbeliste tulude kohta ettenähtud eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis. Kui lõike 1 punktis a osutatud summad peeti kinni enne eeskirjade eiramise või hooletusega seotud toetuse maksmist, arvatakse need siiski vastavatest kuludest maha.

3. PEATÜKK

EAFRD RAAMATUPIDAMISARVESTUS

Artikkel 13

Maaelu arengu programmide raamatupidamisarvestus

1. Iga maaelu arengu programmi makseasutus peab toimingute kohta raamatupidamisarvestust programmide ja meetmete kaupa. See arvestus hõlmab eelkõige:

a) nõutavate riiklike kulude ja ühenduse poolt makstud toetuse summat iga toimingu kohta;

b) abisaajatelt sissenõutavad summasid seoses tuvastatud eeskirjade eiramise või hooletusega;

c) sissenõutud summasid koos algse toimingu tuvastamisega.

2. Kuludeklaratsioonide koostamisel eurodes kohaldavad eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide makseasutused raamatupidamisarvestuses iga väljamakse või tagasinõude puhul eelviimast Euroopa keskpanga vahetuskurssi enne kuud, mil toiming makseasutuse raamatupidamises kajastati.

Artikkel 14

Rahastamisvajaduse prognoosid

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktiga ii edastavad liikmesriigid komisjonile iga maaelu arengu programmi kohta vastavalt käesoleva määruse X lisas esitatud näidisele kaks korda aastas koos hiljemalt 31. jaanuariks ja 31. juuliks esitatavate kuludeklaratsioonidega oma prognoosid jooksval aastal EAFRD kaudu rahastatavate summade kohta ning ajakohastatud prognoosi nende järgmise aasta rahastamistaotluse kohta.

Artikkel 15

Maaelu arengu programmide rahastamiskava

Iga maaelu arengu programmi rahastamise kavaga määratakse kindlaks EAFRD osaluse maksimummäär, iga-aastane jaotus, jaotus telgede ja meetmete kaupa ning iga telje puhul kohaldatavad kaasrahastamise määrad.

Kõnealune rahastamiskava jõustub pärast seda, kui komisjon on maaelu arengu programmi vastu võtnud. Kava hilisema muutmise korral jõustuvad muudatused, mille puhul ei ole komisjoni uue otsuse vastuvõtmine vajalik, pärast vastavate muudatuste heakskiitmist komisjoni ja liimesriikidevahelise turvalise teabe- ja dokumentide vahetussüsteemi kaudu, mis on sisse seatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohaldamise eesmärgil. Rahastamiskava muudatused, mille puhul on komisjoni uue otsuse vastuvõtmine vajalik, jõustuvad pärast uue otsuse vastuvõtmist.

Iga maaelu arengu programmi rahastamiskava ning kõik selle muudatused sisestab kõnealuse programmi haldusasutus teises lõigus osutatud turvalisse teabevahetussüsteemi.

Artikkel 16

Kuludeklaratsioonid

1. Makseasutused esitavad kuludeklaratsioonid iga maaelu arengu programmi kohta. Need deklaratsioonid kajastavad iga maaelu arengu meetme lõikes abikõlblike riiklike kulude summat, mille jaoks makseasutus arvestusperioodi jooksul vastava EAFRD toetuse andnud on.

2. Kui programm on heaks kiidetud, edastavad liikmesriigid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktiga i komisjonile käesoleva määruse artiklis 18 kehtestatud tingimustel oma kuludeklaratsioonid elektrooniliselt järgmisteks tähtaegadeks:

a) hiljemalt 30. aprillil kulude kohta ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini;

b) hiljemalt 31. juulil kulude kohta ajavahemikul 1. aprillist kuni 30. juunini;

c) hiljemalt 10. novembriks kulude kohta ajavahemikul 1. juulist kuni 15. oktoobrini;

d) hiljemalt 31. jaanuariks kulude kohta ajavahemikul 16. oktoobrist kuni 31. detsembrini.

Arvestusperioodil deklareeritud kulud võivad sisaldada sama eelarveaasta eelnevate aruandeperioodide andmete parandusi.

Kui komisjon ei ole maaelu arengu programmi 31. märtsiks 2007 heaks kiitnud, tuleb makseasutuse poolt tema omal vastutusel enne programmi heakskiitmist tehtud kulud komisjonile esitada esimeses kuludeklaratsioonis pärast programmi vastuvõtmist.

3. Kuludeklaratsioonid koostatakse vastavalt XI lisas esitatud näidisele. Nende maaelu arengu programmide osas, mis hõlmavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõigetele 3 ja 4 erinevate kaasfinantseerimise määradega piirkondi, tuleb iga piirkonnaliigi kohta esitada eraldi kulutabel.

4. Kui seoses arvestusperioodi kuludeklaratsioonidega tuvastatakse määruses (EÜ) nr 1698/2005 ja selle rakenduseeskirjades nõutud teabevahetuse puudulikkusest tingitud mittevastavusi, tõlgenduserinevusi või vasturääkivusi ning need vajavad täiendavat kontrollimist, palutakse asjaomasel liikmesriigil esitada täiendavaid andmeid. Need andmed esitatakse turvalise teabevahetussüsteemi kaudu, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 15 teises lõigus.

Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 lõikes 5 sätestatud tähtaja võib maksetaotluse kogu summa või osa suhtes katkestada alates andmete esitamise taotluse edastamise kuupäevast kuni nõutud teabe saamiseni ja hiljemalt kuni järgmise perioodi kulude deklareerimiseni.

Kui selle tähtaja jooksul lahendust ei leita, võib komisjon maksed vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 27 lõikele 3 peatada või neid vähendada.

5. Kulude ja sihtotstarbeliste tuludega seotud kumulatiivseid andmeid, mida võib seostada konkreetse eelarveaastaga ja mis tuleb esitada komisjonile hiljemalt 10. novembriks, võib parandada ainult aastaaruannetes, mis saadetakse komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktile iii.

Artikkel 17

Väljamakstava summa arvutamine

1. Maksmisele kuuluv ühenduse toetus seoses iga käsitletava arvestusperioodi kohta iga telje lõikes deklareeritud abikõlblike riiklike kuludega arvutatakse selle perioodi esimesel päeval kehtiva rahastamiskava alusel.

2. EAFRD toetuste summad, mis on asjaomase maaelu arengu programmi raames iga arvestusperioodi jooksul abisaajatelt tagasi nõutud, arvestatakse vastava perioodi kuludeklaratsioonis EAFRD kaudu makstavast summast maha.

3. Üle- või puudujäävad summad, mis on tingitud määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 10 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt teostatud raamatupidamisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest ning mida saab maaelu arengu programmis uuesti kasutada, lisatakse EAFRD toetuse summale või arvestatakse sellest maha esimeses deklaratsioonis, mis pärast raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist koostatakse.

4. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 24 lõikes 4 sätestatud piirmäära, kui kuludeklaratsioonide kogusumma ületab maaelu arengu programmi vastava telje jaoks kavandatud kogusummat, on makstava summa piirmääraks vastava telje jaoks kavandatud summa. Sellega seoses katmata jäävad riiklikud kulud võidakse arvesse võtta järgmisel kuludeklaratsiooni esitamisel, tingimusel et liikmesriik on esitanud muudetud rahastamiskava ja komisjon on selle heaks kiitnud.

5. Komisjon kannab ühenduse toetuse eelarveassigneeringute piires iga liikmesriigi poolt avatud konto(de)le.

Liikmesriigid teatavad komisjonile viimase poolt antud vormis osutatud konto nimetuse või numbri.

4. PEATÜKK

EAGFI JA EAFRD ÜHISED SÄTTED

Artikkel 18

Teabe ja dokumentide elektrooniline vahetamine

1. Määruses (EÜ) nr 1290/2005 ja selle rakenduseeskirjades sätestatud teabevahetuse jaoks loob komisjon arvutisüsteemid, mis võimaldavad teabe ja dokumentide vahetamist elektrooniliselt komisjoni ja liikmesriikide vahel. Komisjon teavitab liikmesriike nende süsteemide rakendamise üldtingimustest põllumajandusfondide komitee kaudu.

2. Lõikes 1 sätestatud arvutisüsteemid võimaldavad eelkõige töödelda:

a) andmeid, mis on vajalikud finantstehinguteks, eriti mis seonduvad makseasutuste igakuise ja iga-aastase raamatupidamisarvestusega, kulu- ja tuludeklaratsioonidega ning käesoleva määruse artiklites 5, 11, 15 ja 17, määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklis 6 ning määruse (EÜ) nr 884/2006 artiklites 2, 10 ja 11 sätestatud teabe ja dokumentide edastamisega;

b) ühist huvi pakkuvaid dokumente, mis võimaldavad kontode kontrollimist ja konsulteerimist teabe ja dokumentidega, mille makseasutus peab komisjonile esitama;

c) ühenduse tekste ja komisjoni suuniseid ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005 akrediteeritud ja määratud asutuste poolt ning samuti asjaomaste õigusaktide ühtse kohaldamisega seotud suuniseid.

3. Käesoleva määruse artiklites 4, 14 ja 17, määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 7 lõike 1 puntides a, b ja d ning määruse (EÜ) nr 884/2006 artiklites 10 ja 11 osutatud dokumentide vormi ja sisu määrab komisjon vastavalt käesoleva määruse II kuni XI lisas, määruse (EÜ) nr 885/2006 II ja III lisas ning määruse (EÜ) nr 884/2006 III lisas esitatud näidistele.

Komisjon muudab ja ajakohastab neid näidiseid põllumajandusfondide komitee edastatud teabe põhjal.

4. Lõikes 1 sätestatud arvutisüsteemid võivad sisaldada andmete sisestamiseks ning komisjoni poolt EAGFi ja EAFRD kontode haldamiseks vajalikke vahendeid, samuti vahendeid kindlaksmääratud maksete arvestamiseks või selliste maksete arvestamiseks, mis nõuavad ühtsete meetodite kasutamist, eelkõige finantstehingute kulud ja väärtuse langemine.

5. Andmed finantstehingute kohta lõikes 1 osutatud arvutisüsteemis edastab, sisestab ja ajakohastab makseasutuse vastutusel kas makseasutus ise või selleks volitatud asutus, vajadusel määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 6 lõike 3 teise lõigu kohaselt akrediteeritud koordineeriva asutuse vahendusel.

6. Kui määruses (EÜ) nr 1290/2005 või selle rakenduseeskirjades sätestatud dokument või protseduur nõuab volitatud isiku allkirja või on isiku nõusolek vajalik menetluse üheks või mitmeks etapiks, peavad nende dokumentide vahetamiseks loodud arvutisüsteemid võimaldama isikut selgelt identifitseerida ja tagama piisava kindluse kooskõlas ühenduse õigusega, et nende dokumentide sisu, sealhulgas protseduuri etapid, jäävad muutmatuks. Kuludeklaratsioonide ja aastaruannetele lisatud kinnitavate avalduste osas, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktides i ja iii, säilitavad makseasutused või vajadusel kõnelause määruse artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohaselt akrediteeritud koordineerivad asutused esitatud dokumendid nende algses vormis ka elektrooniliselt.

7. Elektroonilised ja digitaalsed dokumendid tuleb säilitada määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklist 9 tuleneva tähtaja jooksul.

8. Arvutisüsteemi mittetoimimise või püsiva ühenduse puudumise korral võib liikmesriik, olles eelnevalt komisjoniga kokku leppinud, saata dokumendid muus komisjoni poolt kindlaksmääratud vormis.

5. PEATÜKK

ÜLEMINEKUMEETMED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Toetuste ümbersuunamisest või keskkonnanõuete täitmisest tulenevate vahendite kirjendamine

1. Määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklite 3 ja 4 või määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 1 kohaselt kinnipeetud summad kannab liikmesriik iga makseasutuse avatud erikontole või liikmesriigi tasandil avatud erikontole. Raamatupidamine peab võimaldama teha kindlaks abisaajale teostatud asjaomase toetusmakse päritolu.

2. Liikmesriigid võivad lõikes 1 osutatud kogutud summad omal valikul makseasutustele kasutamiseks ümber jaotada. Need summad krediteeritakse lõikes 1 osutatud kontole või kontodele ja kasutatakse üksnes määruse (EÜ) nr 1259/1999 artikli 5 lõikes 2 sätestatud ühenduse täiendava abi rahastamiseks või määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 1 lõikes 3 osutatud kaasnevateks meetmeteks.

Kui kasutamata summadelt on saadud intressi, suurendatakse iga eelarveaasta lõpus nende võrra olemasolevat jääki ja seda kasutatakse samade meetmete rahastamiseks.

3. Lõikes 2 osutatud meetmetega seonduvate kulude osas peetakse makseasutuste raamatupidamisarvestust muudest maaelu arenguga seotud kuludest eraldi ja iga makse puhul eristatakse arvestuslikult riiklikke vahendeid ja määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklite 3 ja 4 või määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 1 kohaldamisest tulenevaid vahendeid.

4. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklitele 3 ja 4 või määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklile 1 kinnipeetud summad ja neilt saadavad intressid, mis ei ole makstud kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 963/2001 (14) artikliga 1 või määruse (EÜ) nr 1655/2004 artikli 3 lõikega 1, arvatakse igakuisest maksest maha, kui komisjon võtab vastu otsuse vastavalt komisjon määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 15 lõikele 2 asjaomase eelarveaasta oktoobrikuu kulude kohta. Vajaduse korral kasutatakse käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud vahetuskurssi.

Artikkel 20

EAGFi tagatisrahastu kulud maaelu arendamisele ajavahemikus 16. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2006

Kui liikmesriik on aastate 2000–2006 maaelu arengu programmide raames ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 39 lõike 1 punkti a teise lausega kavandanud makseid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) tagatisrahastust kuni 31. detsembrini 2006, teeb see liikmesriik selle kohta komisjonile taotluse, esitades vastavad põhjendused hiljemalt 1. juuliks 2006. Taotluses täpsustatakse asjaomane programm või programmid ja meetmed.

Esimeses lõigus sätestatud juhul teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks 2007 iga programmi ja iga meetme kohta EAGF tagatisrahastust tehtud maksete tegemise kuupäeva.

Artikkel 21

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 296/96 ja 26. aprilli 2004. aasta otsus C/2004/1723 tunnistatakse kehtetuks alates 16. oktoobrist 2006.

Määrust (EÜ) nr 296/96, välja arvatud artikli 3 lõike 6a punkti a, ja otsust C/2004/1723 kohaldatakse siiski kõigile liikmesriikide poolt Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) tagatisrahastust tehtud kuludele kuni 15. oktoobrini 2006.

Kehtetuks tunnistatud määrusele ja otsusele tehtud viited loetakse viideteks käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt XII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 22

Jõustumine

1. Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Seda kohaldatakse alates 16. oktoobrist 2006 EAGFi ja EAFRD raames liikmesriikide poolt 2007. ja järgmiste eelarveaastate kohta saadud tuludele ja tehtud kuludele. Artiklit 20 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 21. juuni 2006. Komisjoni nimel. komisjoni liige Mariann FISCHER BOEL

(1) ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).

(2) EÜT L 216, 5.8.1978, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 695/2005 (ELT L 114, 4.5.2005, lk 1).

(3) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(4) ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

(5) ELT L 298, 23.9.2004, lk 3.

(6) EÜT L 160, 26.6.1999, lk 113. Määrus on kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

(7) EÜT L 39, 17.2.1996, lk 5, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1607/2005 (ELT L 256, 1.10.2005, lk 12).

(8) Teatavaks tehtud 26. aprillil 2004, viimati muudetud 30. septembril 2005. aastal teatavaks tehtud otsusega C/2005/3741.

(9) Vt käesoleva ELT lk. 35.

(10) Vt käesoleva ELT lk. 90.

(11) EÜT L 349, 24.12.1998, lk 36.

(12) ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

(13) ELT L 31, 4.2.2005, lk 6.

(14) EÜT L 136, 18.5.2001, lk 4.