KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1804,

10. oktoober 2016,

mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) artiklite 34 ja 35 kohaldamise üksikasjalikke eeskirju

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6351 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 6,

olles nõu pidanud riigihangete nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

Arvestades direktiivi 2014/25/EL artikli 35 kohaste menetluste läbiviimiseks ette nähtud tähtaegu, on asjakohane sätestada, et artikli 34 kohaldatavuse taotlused peavad sisaldama taotluse hindamiseks vajalikku ja asjakohast teavet. Sel eesmärgil tuleks kehtestada sellistele taotlustele lisatava vajaliku teabe loetelu ning muud taotlustega seotud praktilised menetlused.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse taotlused, mis on esitatud kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 35 (edaspidi „artikli 34 kohaldatavuse taotlused“), sisaldavad vähemalt käesoleva otsuse I lisas sätestatud teavet. Kõnealused taotlused järgivad käesoleva otsuse I lisa ülesehitust.

2. Kui asjaomases tegevuses pädev sõltumatu siseriiklik ametiasutus on võtnud vastu direktiivi 2014/25/EL artiklis 35 osutatud põhjendatud seisukoha, lisatakse kõnealune seisukoht taotlusele.

3. Välja arvatud konkreetsetel asjaoludel, millele on osutatud direktiivi 2014/25/EL artikli 40 lõike 1 neljandas lõigus ja kui elektrooniliste vahendite üldine kasutamine on edasi lükatud vastavalt nimetatud direktiivi artikli 106 lõikele 2, edastatakse lõikes 1 osutatud taotlused ja lõikes 2 osutatud seisukohad elektrooniliste vahendite abil e-posti aadressile, mis on komisjoni veebisaidil selleks ette nähtud ja liikmesriikidele teatavaks tehtud.

4. Kui lõikes 1 osutatud taotlus või lõikes 2 osutatud seisukoht edastatakse kooskõlas direktiivi 2015/25/EL artikli 40 lõikega 1 või artikli 106 lõikega 2 muude kui elektrooniliste sidevahendite kaudu, saadetakse need komisjonile kolmes eksemplaris posti teel või muu sobiva kanali kaudu komisjoni veebisaidil avaldatud ja liikmesriikidele teatavaks tehtud aadressile.

Artikkel 2

1. Kui komisjon saab taotluse artikli 34 kohaldatavuse kohta ja juurdepääsu turule loetakse kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõiguga mittepiiratuks, avaldab komisjon käesoleva otsuse II lisa A osas sätestatud teavet sisaldava teate.

Kui komisjon saab taotluse artikli 34 kohaldatavuse kohta ja direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõigu põhjal ei saa eeldada, et juurdepääs antud turule on vaba, avaldab komisjon käesoleva otsuse II lisa B osas sätestatud teavet sisaldava teate.

2. Kui direktiivi 2014/25/EL artiklis 35 osutatud rakendusaktide vastuvõtmise ajavahemikku pikendatakse kooskõlas kõnealuse direktiivi IV lisa 1 lõike neljanda lõiguga, avaldab komisjon käesoleva otsuse III lisa A osas sätestatud teavet sisaldava teate.

3. Kui direktiivi 2014/25/EL artiklis 35 osutatud rakendusaktide vastuvõtmise ajavahemik peatatakse kooskõlas kõnealuse direktiivi IV lisa 2 lõikega, avaldab komisjon käesoleva otsuse III lisa B osas sätestatud teavet sisaldava teate. Kui peatamine lõpeb, avaldab komisjon käesoleva otsuse III lisa C osas sätestatud teavet sisaldava teate.

4. Kui taotleja võtab direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse taotluse tagasi, avaldab komisjon käesoleva otsuse III lisa D osas sätestatud teavet sisaldava teate.

5. Kui direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata enam teatava tegevuse võimaldamiseks ette nähtud hankelepingute suhtes ega sellise tegevuse teostamiseks korraldatavate ideekonkursside suhtes, kuna komisjon ei ole rakendusakti kõnealuse direktiivi IV lisas ette nähtud ajavahemiku jooksul vastu võtnud, avaldab komisjon käesoleva otsuse IV lisas sätestatud teavet sisaldava teate.

6. II, III ja IV lisas sätestatud teavet, mis on ette nähtud teadetes esitamiseks, võib vajaduse korral muuta ja lisada, näiteks kui varem esitatud taotlust on kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõikega 4 olulisel määral muudetud.

7. Lõigetes 1–5 sätestatud teated avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Otsus 2005/15/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

(2) Komisjoni 7. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/15/EÜ, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artiklis 30 sätestatud menetluse üksikasjalikke rakenduseeskirju (ELT L 7, 11.1.2005, lk 7).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

I LISA

DIREKTIIVI 2014/25/EL ARTIKLI 34 KOHALDATAVUSE TAOTLUSTES ESITATAV TEAVE

1. 1. jagu – Taotleja andmed ja staatus

Direktiivi 2014/25/EL artiklis 35 on sätestatud, et artikli 34 kohaldatavuse taotlusi võivad esitada liikmesriigid või kui see on asjaomase liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud, siis võrgustiku sektori hankijad. Vastavalt asjaoludele võib mõiste „taotleja“ seega tähendada kas liikmesriiki või võrgustiku sektori hankijaid. Mõistet kasutatakse ainult teksti lihtsustamise huvides.

1.1. Taotleja nimi ja täpne aadress.

Juhul kui käesoleva taotlusega hõlmatud tegevust teostavad taotlejaga seotud ettevõtjad (sidusettevõtjad), (1) katab mõiste „taotleja“ nii punktis 1.1 nimetatud üksust kui ka temaga seotud ettevõtteid. Seega tuleb selliselt määratletud „taotleja“ kohta esitada nõutav teave, eelkõige 5. ja 6. jaos.

1.2. Taotleja staatus: avaliku sektori hankija, (2) avalik-õiguslik äriühing (3) või eraettevõte?

1.3. Avaliku sektori hankija puhul: kas teete taotluse oma liikmesriigi eest ja nimel?

Kui jah, siis esitage teave, mida nõutakse 2.–6. jao punktides. Eelkõige iga 5. ja 6. jao punkti puhul tuleb esitada nõutav teave iga üksuse kohta, kelle tegevus on käesoleva taotlusega hõlmatud. Kui selliseid üksusi on palju, võib nimetatud teabe esitada ainult selliste üksuste kohta, kelle käes on vähemalt 10 % asjaomasest geograafilisest turust (4). Kui teave on mitme üksuse puhul sarnane või sama, võib andmeid vastava täpsustuse olemasolul esitada rühmitatult.

1.4. Võrgustiku sektori hankijate (avaliku sektori hankijad, avalik-õiguslikud äriühingud ja eraettevõtted, kes teostavad mõnd direktiivis 2014/25/EL osutatud tegevust) (5) puhul: Palun nimetage siseriiklik õigusakt, kus on märgitud, et võrgustiku sektori hankija võib esitada artikli 35 kohase taotluse.

2. 2. jagu – käesoleva taotlusega hõlmatud tegevuse kirjeldus

2.1. Kirjeldage tegevust, mille suhtes Teie arvates võiks kohaldada artikli 34 lõike 1 (6) tingimusi. Asjaomane tegevus võib moodustada osa sektorist laiemalt (7) või sellega võidakse tegeleda üksnes asjaomase liikmesriigi teatavates osades.

2.2. Kui see ei lange kokku riigi territooriumiga tervikuna, märkige piirkond, kus käesoleva taotlusega hõlmatud tegevus toimub. Märkige üksnes piirkond, kus Teie arvates artikli 34 lõike 1 tingimused on täidetud.

3. 3. jagu – Asjaomane turg

Asjaomane tooteturg hõlmab kõiki neid tooteid ja/või teenuseid, mis tarbija seisukohast on oma iseloomulike omaduste, hinna ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad (8).

Asjaomase tooteturu kindlaksmääramisel peetakse tavaliselt oluliseks järgmisi tegureid ning neid tuleks kõnealuse analüüsi puhul arvesse võtta (9):

— asjaomaste toodete ja/või teenuste nõudluse hinna elastsus ja ristelastsus,

— mis tahes erinevused toodete eesmärgipärasel kasutamisel,

— erinevused kahe toote hindade vahel,

— ühe toote teise vastu vahetamise kulud, kui on tegemist kahe potentsiaalselt konkureeriva tootega,

— ühe tootetüübi või tootekategooria väljakujunenud või kinnistunud eelistamine tarbijate poolt,

— toodete liigitus (nt kutseorganisatsioonide liigitused jne).

Asjaomane geograafiline turg hõlmab piirkonda, kus asjaomased üksused tegelevad kaupade ja teenuste pakkumise ja nõudmisega, ja kus konkurentsitingimused on piisavalt ühtlased, ning mida saab naaberaladest eristada eelkõige arvestatavalt erinevate konkurentsitingimuste tõttu (10).

Asjaomase geograafilise turu hindamise seisukohast olulised tegurid on järgmised (11):

— asjaomaste toodete või teenuste olemus ja omadused,

— turuletuleku tõkete olemasolu,

— tarbijate eelistused,

— turuosade arvestatavad erinevused või olulised hinnaerinevused naaberalade vahel,

— transpordikulud.

3.1. Selgitage eelnevat silmas pidades asjaomase tooteturu (-turgude) määratlust, mida komisjon peaks Teie arvates kasutama oma analüüsi alusena.

Palun põhjendage vastuses oma eeldusi ja järeldusi asjakohaste empiiriliste tõenditega (12) ning selgitage, kuidas on eelnevalt mainitud tegureid arvesse võetud. Eelkõige märkige ära need konkreetsed tooted ja teenused, mida käesolev taotlus otseselt või kaudselt mõjutab, ning nimetage asendatavateks peetavate toodete kategooriad, lähtudes Teie turumääratlusest.

Järgnevates küsimustes tähistab seda määratlust (neid määratlusi) mõiste „asjaomane tooteturg (asjaomased tooteturud)“.

3.2. Selgitage asjaomase geograafilise turu (või turgude) määratlust, mida komisjon peaks Teie arvates kasutama oma analüüsi alusena. Palun põhjendage vastuses oma eeldusi ja järeldusi asjakohaste empiiriliste tõenditega (13) ning selgitage, kuidas on eelnevalt mainitud tegureid arvesse võetud. Eelkõige määrake kindlaks geograafiline piirkond, kus käesoleva taotlusega seotud üksus või üksused asjaomasel kaubaturul tegutseb, ja juhul kui Te leiate, et asjaomane geograafiline turg on laiem kui ühe liikmesriigi territoorium, siis selgitage selle põhjuseid.

Järgnevates küsimustes tähistab seda määratlust (neid määratlusi) mõiste „asjaomane geograafiline turg (asjaomased geograafilised turud)“.

4. 4. jagu – Direktiivi 2014/25/EL III lisas nimetatud õigusaktide kohaldatavus

4.1. Kas käesoleva taotlusega hõlmatud tegevuse suhtes kohaldatakse mõnda direktiivi 2014/25/EL (14) III lisas nimetatud õigusakti? Kui jah, siis palun nimetage siseriiklik õigusakt või -aktid, millega asjaomased liidu õigusaktid on üle võetud.

5. 5. jagu – Teave asjaomase turu ning juurdepääsu kohta sellele turule

Käesolev jaotis tuleb täita olenemata vastusest punktile 4.1.

Teatavad punktid ei pruugi mõne tegevuse või konkreetse taotleja tegeliku olukorra puhul asjakohased olla. Sellisel juhul teatage sellest igas sellises punktis.

Taotleja võib piirduda täpse punkthaaval viite esitamisega direktiivi 2014/25/EL artiklis 35 osutatud põhjendatud seisukoha asjaomas(t)ele osa(de)le, mille on vastu võtnud asjaomase tegevuse valdkonnas pädev sõltumatu riiklik ametiasutus, kus asjaomast punkti analüüsitakse.

5.1. Selgitage palun, mille alusel Te arvate, et juurdepääs asjaomasele turule ei ole piiratud.

5.2. Esitage iga asjaomase turu, iga kolme viimase majandusaasta (15) ja iga järgneva territooriumi kohta järgmine teave:

a) Euroopa Majanduspiirkonna territoorium,

b) EL tervikuna,

c) Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide territoorium tervikuna,

d) iga liikmesriik ja iga EFTA riik, kus taotleja tegutseb, ning

e) asjaomane geograafiline turg, (16) juhul kui taotleja hinnangul on tegemist eri turuga,

esitage punktides 5.2.1 kuni 5.2.9 ette nähtud teave:

5.2.1. hinnang turu suuruse kohta müügi väärtuse (eurodes) ja mahuna (ühikutes) (17). Esitage arvutuste alusandmed ja nende allikad ning võimaluse korral arvutusi kinnitavad dokumendid;

5.2.2. müügi väärtus ja maht koos hinnanguga taotleja käes oleva turuosa kohta;

5.2.3. hinnang kõikide selliste konkurentide (sealhulgas importijate) turuosa väärtuse (ja vajaduse korral mahu) kohta, kelle käes on vähemalt 10 % asjaomasest geograafilisest turust. Võimaluse korral esitage kõnealuste turuosade kohta käivaid arvutusi kinnitavad dokumendid ning lisage konkurentide nimed, aadressid, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisikute nimed või ametinimetused;

5.2.4. hinnang väljastpoolt Euroopa Majanduspiirkonna territooriumi pärineva impordi koguväärtuse ja -mahu kohta ning selle päritolu. Täpsustage: a) taotlejaga seotud osakaal nimetatud impordist; b) Teie hinnang selle kohta, kui suurel määral mõjutavad sellist importi kaubavahetusele rakendatavad kvoodid, tariifid ja mittetariifsed tõkked, ning c) hinnang transpordi- ja muude kulude mõju kohta kõnealusele impordile;

5.2.5. tõkked riikidevahelisele kaubavahetusele Euroopa Majanduspiirkonna territooriumil, näiteks: a) transpordikulud ja muud kulud ning b) muud mittetariifsed kaubandustõkked;

5.2.6. viis, kuidas taotleja tooteid või teenuseid valmistab ja müüb. Täpsustage näiteks, kas tootmine toimub kohapeal või kas müügiga tegelevad kohalikud jaotusvõrgud;

5.2.7. taotleja ja tema konkurentide hinnatasemete võrdlus igas liikmesriigis ja igas EFTA riigis ning sarnane hinnatasemete võrdlus ELi, EFTA riikide ja muude piirkondade vahel, kus neid tooteid valmistatakse (näiteks Ida-Euroopa, Ameerika Ühendriigid, Jaapan või muu asjaomane piirkond);

5.2.8. taotleja vertikaalse integratsiooni olemus ja ulatus võrreldes peamiste konkurentidega;

5.2.9. teave taotleja kulustruktuuri kohta (18). Nimetage ka võimalikud varad või infrastruktuur, mida kasutatakse ühiselt teiste üksustega või enam kui ühe direktiiviga 2014/25/EL hõlmatud tegevuse teostamiseks. Juhul kui selliste varade või infrastruktuuri kasutamine toimub eritingimustel (näiteks universaalteenuse osutamise kohustus või eriõigused), nimetage need.

5.3. Esitage järgmine teave:

5.3.1. Kas viimase viie aasta jooksul on toimunud olulisi sisenemisi asjaomaste toodete geograafilisele turule (geograafilistele turgudele) (19)? Kui jah, siis esitage võimaluse korral vastava ettevõtte nimi, aadress ja telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisiku nimi või ametinimetus, samuti hinnang ettevõtte praeguse turuosa kohta.

5.3.2. Kas taotleja hinnangul on ettevõtteid (sealhulgas need, mis praegu tegutsevad vaid ELi- või EFTA-välistel turgudel), kes võiksid turule tulla? Kui jah, siis põhjendage oma arvamust ning esitage nende ettevõtete nimed, aadressid, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisiku nimi või ametinimetus, samuti hinnang, millal nimetatud ettevõtted võiksid turule tulla.

5.3.3. Kirjeldage erinevaid tegureid, mis käesoleval juhul mõjutavad asjaomasele turule tulekut nii geograafilisest vaatenurgast kui ka toodete mõttes. Seejuures võtke vajaduse korral arvesse järgmist:

a) turuletulemise kogukulud (teadus- ja arendustegevus, vajalik jaotusvõrk, müügiedendamine, reklaam, müügijärgne hooldus jne), võttes aluseks olulise ja elujõulise konkurendi kuludega samaväärse taseme ning viidates turuosale, mida selline konkurent haldaks;

b) õiguslikud ja regulatiivsed turuletuleku tõkked, nagu näiteks valitsuse tegevusluba või mis tahes normide olemasolu;

c) piirangud kõnealustel turgudel, mis tulenevad patentide, oskusteabe või muude intellektuaalomandiõiguste olemasolust, ning kõikvõimalikud nende õiguste litsentsimisest tulenevad piirangud;

d) mil määral taotleja on patentide, oskusteabe või muude õiguste litsentsisaaja või litsentsiandja asjaomastel turgudel;

e) mastaabisäästu olulisus toodete valmistamisel asjaomastele turgudele;

f) ligipääs tarneallikatele, näiteks tooraine kättesaadavus.

TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUS

5.3.4. Hinnake teadus- ja arendustegevuse olulisust asjaomastel turgudel tegutseva ettevõtte jaoks, et olla konkurentsivõimeline pikas perspektiivis. Täpsustage sellise teadus- ja arendustegevuse olemust, mida taotleja on läbi viinud asjaomastel turgudel.

Seejuures võtke vajaduse korral arvesse järgmist:

a) teadus- ja arendustegevuse arengusuunad ja intensiivsus (20) kõnealustel turgudel ja taotleja puhul;

b) tehnoloogia areng kõnealustel turgudel sobiva ajavahemiku jooksul (eelkõige toodete ja/või teenuste, tootmisprotsesside, jaotusvõrgu jne areng);

c) peamised kõnealustel turgudel tehtud uuendused ning ettevõtted, kes need uuendused kasutusele võtsid;

d) kõnealuste turgude innovatsioonitsükkel ning osapoolte paiknemine selles.

KOOSTÖÖLEPINGUD

5.3.5. Mil määral esineb asjaomastel turgudel koostöölepinguid (horisontaalseid või vertikaalseid)?

5.3.6. Esitage üksikasjad kõige olulisemate koostöölepingute kohta, mis taotleja on asjaomasel turul sõlminud, näiteks lepingud teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, litsentsimise, ühistootmise, spetsialiseerumise ja jaotamise lepingud, pikaajalised tarnelepingud ning infovahetuslepingud.

6. 6. jagu – Avatus konkurentsile

Teatavad punktid ei pruugi mõne tegevuse või konkreetse taotleja tegeliku olukorra puhul asjakohased olla. Sellisel juhul teatage sellest igas sellises punktis.

Taotleja võib piirduda täpse punkthaaval viite esitamisega direktiivi 2014/25/EL artiklis 35 osutatud põhjendatud seisukoha asjaomas(t)ele osa(de)le, mille on vastu võtnud asjaomase tegevuse valdkonnas pädev sõltumatu riiklik ametiasutus, kus asjaomast punkti analüüsitakse.

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikele 2 tuleb tegevuse otsese konkurentsile avatuse kindlakstegemisel lähtuda kriteeriumidest, mis vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu konkurentsalastele sätetele, nagu asjaomaste kaupade või teenuste omadused, alternatiivsete kaupade või teenuste olemasolu, hinnad ja mitme kõnealuseid kaupu või teenuseid pakkuva tarnija tegelik või võimalik kohalolek turul.

6.1. Selgitage põhjuseid, mille alusel Te arvate, et käesoleva taotlusega hõlmatud tegevus on täiel määral avatud otsesele konkurentsile asjaomaste kaubaturgude geograafilistel turgudel. Eelkõige esitage järgnev teave:

ÜLDISED TINGIMUSED ASJAOMASEL TURUL

6.1.1. Nimetage taotleja viis suurimat sõltumatut tarnijat (21) ning neist igaühe osa taotleja hangetes (tooraine või asjaomaste toodete valmistamiseks vajalikud kaubad). Esitage kõnealuste tarnijate nimed, aadressid, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisikute nimed või ametinimetused.

Samuti nimetage taotleja sidusettevõtted ning neist igaühe osa taotleja hangetes (tooraine või asjaomaste toodete valmistamiseks vajalikud kaubad). Esitage sidusettevõtete nimed, aadressid, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisikute nimed või ametinimetused.

PAKKUMISE STRUKTUUR ASJAOMASTEL TURGUDEL

6.1.2. Kirjeldage asjaomase turu jaotuskanaleid ja müügijärgse hoolduse võrgustikke. Seejuures võtke vajaduse korral arvesse järgmist:

a) olemasolevad jaotusvõrgud ja nende tähtsus kõnealustel turgudel. Mil määral osalevad jaotuses kolmandad osapooled või taotleja sidusettevõtted?

b) olemasolevad müügijärgse hoolduse võrgustikud (näiteks hooldus ja remont) ning nende tähtsus kõnealustel turgudel. Mil määral osutavad neid teenuseid kolmandad osapooled või taotleja sidusettevõtted?

6.1.3. Vajaduse korral esitage ka hinnang kolme viimase aasta koguvõimsusele ELis ja EFTA riikides. Kui suur oli selle perioodi vältel taotleja tootmisvõimsus ning kui suur oli selle rakendamise aste?

6.1.4. Esitage ka muud pakkumisega seotud andmed, mida Te peate asjakohaseks.

NÕUDLUSE STRUKTUUR ASJAOMASTEL TURGUDEL

6.1.5. Nimetage taotleja viis suurimat sõltumatut klienti asjaomasel turul ning neist igaühe osa taotleja asjaomaste toodete kogumüügist. Esitage klientide nimed, aadressid, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisikute nimed või ametinimetused.

6.1.6. Kirjeldage nõudluse struktuuri, tuues välja:

a) turgude eri etapid, näiteks: tekkimine, laienemine, küpsus ning kahanemine, samuti nõudluse kasvutempo prognoos;

b) klientide eelistuste tähtsus kaubamärgiteadlikkuse, toodete eristamise ja täieliku tootevaliku pakkumise seisukohast;

c) nõudluse kontsentratsiooni või hajutatuse aste;

d) klientide jaotumine eri rühmadeks, kirjeldades iga rühma „tüüpilist klienti“;

e) ainuõiguslike jaotuslepingute ja muud liiki pikaajaliste lepingute tähtsus;

f) kui oluline on avaliku sektori hankijate, riigiettevõtete või muude sarnaste organite osa nõudluses.

6.1.7. Esitage oma hinnang, kui suur osa tarbijatest on viimase viie aasta jooksul vahetanud tarnijat või muutnud lepingut. Nimetage hinnangu andmiseks kasutatud allikad ning esitage võimaluse korral hinnangut kinnitavad dokumendid.

(1) Direktiivi 2014/25/EL artikli 29 lõike 1 kohaselt „tähendab“ sidusettevõtja „mis tahes ettevõtjat, kelle raamatupidamise aastaaruanne on konsolideeritud võrgustiku sektori hankija aastaaruannetega vastavalt nõukogu direktiivi 2013/34/EL nõuetele“ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19)). Direktiivi 2014/25/EL artikli 29 lõikes 2 on lisatud: „direktiiviga 2013/34/EL hõlmamata üksuste puhul tähendab „sidusettevõtja“ mis tahes ettevõtjat, kes vastab järgmistele tingimustele:

a) tema üle võib võrgustiku sektori hankijal olla otsene või kaudne valitsev mõju;

b) tal võib olla valitsev mõju võrgustiku sektori hankija üle või

c) tema ja võrgustiku sektori hankija üle on teisel ettevõtjal valitsev mõju tulenevalt omandiõigusest või finantsosalusest või teda reguleerivatest eeskirjadest.“

(2) Direktiivi 2014/25/EL artikli 3 tähenduses „on „avaliku sektori hankijad“ riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, avalik-õiguslikud isikud, ühe või mitme sellise omavalitsuse või avalik-õigusliku isiku moodustatud ühendused“.

Mõiste „avalik-õiguslik isik“ tähendab isikut, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a) see on moodustatud konkreetse eesmärgiga rahuldada vajadusi üldistes huvides ning sellel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu;

b) see on juriidiline isik ja

c) seda rahastavad põhiliselt riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või muud avalik-õiguslikud isikud; või selle juhtimine toimub kõnealuste avalik-õiguslike isikute järelevalve all; või selle haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest üle poole on määranud riik, piirkondlik või kohalik omavalitsus või muud avalik-õiguslikud isikud.“

(3) Direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõikes 2 on sätestatud: „Mõiste „avalik-õiguslik äriühing“ tähendab äriühingut, millele avaliku sektori hankijad võivad omandiõiguse, rahalise osaluse või selle reguleerimise eeskirjade alusel otseselt või kaudselt avaldada valitsevat mõju.

Eeldatakse, et hankijatel on valitsev mõju ühel järgmisel juhul, kui kõnealused hankijad otseselt või kaudselt:

a) omavad enamust äriühingu märgitud kapitalist;

b) omavad kontrolli äriühingu emiteeritud aktsiatega määratud häälte enamuse üle;

c) võivad nimetada rohkem kui poole äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest.“

(4) Vt 3. jagu.

(5) Asjaomased tegevused või sektorid võib kokku võtta järgmiselt:

elektrienergia (tootmine, edastamine, jaotamine); gaas (tootmine, edastamine, jaotamine); soojusenergia (tootmine, edastamine, jaotamine); süsivesinikud (ammutamine); kivisüsi ja muud tahkekütused (leiukohtade uuringud ja kaevandamine); joogivesi (tootmine, edastamine, jaotamine); linnatransport (buss, metroo jne); raudtee (reisijate- ja kaubavedu; taristu kättesaadavakstegemine ja tegelike transporditeenuste haldamine/käitamine); sadamad (meresadamad või siseveesadamad, kättesaadavaks tehtav taristu ja taristu haldamine/käitamine); lennuväljad (taristu kättesaadavakstegemine ja taristu haldamine/käitamine) ning postiteenused. Hõlmatud tegevuste täpne määratlus on sätestatud direktiivi 2014/25/EL artiklites 7–14.

(6) „Käesolevat direktiivi ei kohaldata artiklites 8–14 osutatud tegevuse võimaldamiseks ette nähtud hankelepingute suhtes, kui artikli 35 kohaselt taotluse esitanud liikmesriigil või võrgustiku sektori hankijal on võimalik näidata, et liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud; ka ei kohaldata käesolevat direktiivi selliste ideekonkursside suhtes, mida korraldatakse sellise tegevuse teostamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas. …“

(7) Näitena võib tuua elektrienergia tootmise ainult tavapäraste vahenditega, mis on osa elektrienergia sektorist laiemalt.

(8) Vajaduse korral nimetage ka, kui tooted on kergesti asendatavad: parimad asendustooted; vähem sobivad asendustooted või osaliselt asendavad tooted.

Iga asjaomase toote puhul (mõiste „toode“ hõlmab nii tooteid kui teenuseid) on olemas valik asendustooteid. Kõnealune mitmekesine valik hõlmab kõiki asendustooteid, mida asjaomase toote puhul võib ette näha, st tooteid, mis suuremal või vähemal määral rahuldavad tarbijate vajadusi. Asendustoodete skaala ulatub väga lähedastest (või parimatest) asendustoodetest (tooted, mida tarbijad hakkaksid kohe ostma näiteks kõnealuse toote väga mõõduka hinnatõusu puhul) kuni väga kaugete (halvimate) asendustoodeteni (tooted, mida tarbijad ostaksid ainult kõnealuse toote väga suure hinnatõusu korral).

Asjaomast turgu määratledes võtab komisjon arvesse ainult kõnealuseid tooteid kergesti asendavaid tooteid. Kergesti asendavad tooted on need, mida tarbijad asjaomase toote mõõduka, kuid sellegipoolest märgatava hinnatõusu (näiteks 5 %) puhul ostaksid. See võimaldab komisjonil hinnata konkurentsiolukorda asjaomase turu (mis koosneb kõikidest toodetest, mida kõnealuste toodete tarbijad esmajärjekorras ostaksid) kontekstis.

See ei tähenda siiski, et komisjon ei võta arvesse asjaomaste üksuste konkureeriva käitumise piiranguid, mis tulenevad halvimate asendustoodete olemasolust [need, mida tarbija ei eelistaks juhul, kui asjaomase toote hind tõuseks mõõdukalt, kuid sellegipoolest märgatavalt (nt 5 %)]. Sellist mõju võetakse arvesse pärast seda, kui turg on määratletud ning turuosad kvantifitseeritud.

Järelikult on komisjonil tähtis omada teavet nii kõnealuseid tooteid kergesti asendavate toodete kui vähem sobivate asendustoodete kohta. [Nõudluse seisukohast parima asendustoote näide: kivisöe baasil toodetud elektrienergia ja taastuvate energiaallikate baasil toodetud elektrienergia.]

Osaliselt asendatavateks loetakse selliseid tooteid ja teenuseid, mis võivad üksteist asendada ainult mingis konkreetses geograafilises piirkonnas, ainult teatud ajal aastas või ainult mingil kindlal otstarbel. [Näide: reisijateveo puhul oleksid raudtee-, metroo-, trammi- ja bussitransport riiklikul tasandil ainult osaliselt asendatavad, kuna need transpordiliigid eksisteerivad koos ainult ühes kindlas geograafilises piirkonnas. Sellises piirkonnas aga võiks neid lugeda üksteise parimateks asendustoodeteks.]

(9) Loetelu ei ole lõplik ja taotleja võib viidata ka teistele teguritele.

(10) Vaata direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 2 teist lõiku.

(11) Loetelu ei ole lõplik ja taotleja võib viidata ka teistele teguritele.

(12) St asjaolud ja tõendid, mida on võimalik sõltumatult kontrollida. Kõiki sooritatud analüüse peab olema võimalik sõltumatult korrata. Eelkõige empiirilisest analüüsist tulenevate tõendite esitamise korral peab taotleja esitama allikad, toorandmed ja kõik üksikasjad konkreetsete tehniliste meetmete kohta, mida kasutati lõplikule järeldusele jõudmiseks.

(13) St asjaolud ja tõendid, mida on võimalik sõltumatult kontrollida. Kõiki sooritatud analüüse peab olema võimalik sõltumatult korrata. Eelkõige empiirilisest analüüsist tulenevate tõendite esitamise korral peab taotleja esitama allikad, toorandmed ja kõik üksikasjad konkreetsete tehniliste meetmete kohta, mida kasutati lõplikule järeldusele jõudmiseks.

(14) III lisa sõnastus on järgmine:

A. Gaasi või soojusenergia transport või jaotus Direktiiv 2009/73/EÜ

B. Elektrienergia tootmine, ülekandmine või jaotamine Direktiiv 2009/72/EÜ

C. Joogivee tootmine, transport ja jaotamine [kanne puudub]

D. Raudteeteeninduse valdkonna võrgustiku sektori hankijad Raudtee-kaubavedu Direktiiv 2012/34/EL Rahvusvaheline reisijate raudteevedu Direktiiv 2012/34/EL Riiklik reisijate raudteevedu [kanne puudub]

E. Linnarongi-, trammi- trollibussi- või bussiteeninduse valdkonna võrgustiku sektori hankijad [kanne puudub]

F. Postiteeninduse valdkonna võrgustiku sektori hankijad Direktiiv 97/67/EÜ

G. Nafta või gaasi ammutamine Direktiiv 94/22/EÜ

H. Kivisöe või muude tahkekütuste leiukohtade uuringud ja kaevandamine [kanne puudub]

I. Meresadama-, siseveesadama- või muu terminalivarustuse valdkonna võrgustiku sektori hankijad [kanne puudub]

J. Lennujaamaseadmete valdkonna võrgustiku sektori hankijad [kanne puudub]

(15) Punktides 5.2.1 ning 5.2.2 nõutud teave tuleb esitada kõigi punktides a, b, c, d ja e nimetatud territooriumide kohta.

(16) Vt 3. jagu.

(17) Turu väärtus ja maht peaksid kajastama asjaomaste geograafiliste piirkondade toodangut (pluss import, miinus eksport).

(18) Vajaduse korral võetakse sealjuures arvesse tekkida võivat sünergiat (nt erinevate toodete ühise tootmise või kõrvalsaaduste korduskasutamise puhul), mis määrab nende ulatuse. Lisaks peab teave võimaluse korral sisaldama hinnangut taotleja turupositsiooni kohta kulutõhususe seisukohast (nt võrreldes taotleja kulustruktuuri lähemate konkurentide ja/või selliste ettevõtjate kulustruktuuriga, kes tegutsevad taotlejaga samas tööstusharus või sektoris).

(19) Vt 3. jagu.

(20) Teadus- ja arendustegevuse intensiivsus määratakse kindlaks teadus- ja arendustegevuse kulude suhte põhjal käibesse.

(21) Sõltumatud tarnijad on tarnijad, kes ei ole taotleja sidusettevõtted. Sidusettevõtete määratlust vt punkt 1.1, joonealune märkus 1.