Mittedemokraatlikult valitud rahvuskogu liige. Pealinna piirkonna (Distrito Capital) ülem kuni 2018. aasta jaanuarini. Kuni 21. juunini 2017 Bolívari rahvuskaardi kindralkomandör. Seotud kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni allasurumisega Venezuelas ning vastutab temale alluva Bolívari rahvuskaardi poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest. Tema tegevus ja poliitika Bolívari rahvuskaardi ülemjuhatajana, sealhulgas asjaolu, et Bolívari rahvuskaart võttis endale korrapidamise tsiviilisikute demonstratsioonide üle ning avaldas avalikult toetust sellele, et sõjaväekohtutel peaks olema kohtulik võim tsiviilisikute üle, õõnestas õigusriigi põhimõtteid Venezuelas.

Venezuela asepresident, majandus-, rahandus- ja kaubandusminister. Ebaseadusliku põhiseadusliku kogu endine president ja põhiseadusliku kogu loomise eesmärgil presidendi juurde loodud komisjoni endine liige. Tema tegevus presidendi juurde loodud komisjonis ja selle järel ebaseadusliku põhiseadusliku kogu presidendina (mille tulemusel võeti muu hulgas seadusevastaselt üle rahvuskogu pädevus ja rakendati seda opositsiooni ründamiseks, et takistada opositsiooni osalemist poliitilises protsessis) õõnestas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas.

Riikliku valimisnõukogu (CNE) peasekretär alates 2009. aastast kuni 2020. aasta juunini. Sellel ametikohal soodustas, legitimeeris ja õigustas ta CNE otsuseid, kuna CNE peasekretäri roll on ka päevakorra koostamine ja otsuste vormistamine. Moreno Reyes jäi CNE peasekretäri kohale ajal, kui demokraatiat tõsiselt õõnestati ja CNE sõltumatu roll valimisprotsessis oli kompromiteeritud. Vastutab seetõttu demokraatia õõnestamise eest Venezuelas, sealhulgas ebaseadusliku põhiseadusliku kogu loomise hõlbustamise ja valimisprotsessiga manipuleerimise eest.

Mittedemokraatlikult valitud rahvuskogu liige ning tunnustamata põhiseadusliku kogu (ANC) endine liige ja teine asepresident. Olles nimetatud kogus juhtival ametikohal, on ta õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas, kirjutades muu hulgas alla dekreedile, millega võeti Venezuela rahvuskogu presidendilt Juan Guaidólt parlamentaarne puutumatus.

Mittedemokraatlikult valitud rahvuskogu liige ning tunnustamata põhiseadusliku kogu (ANC) endine esimene asepresident. Olles nimetatud kogus juhtival ametikohal, on ta õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas, kirjutades muu hulgas alla dekreedile, millega võeti Venezuela rahvuskogu presidendilt Juan Guaidólt parlamentaarne puutumatus.

Riigikontrolör alates 23. oktoobrist 2018 ning tunnustamata põhiseadusliku kogu endine esimene ja teine asepresident. Ta on õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas, takistades muu hulgas opositsiooniliikmete jaoks 15 aasta jooksul juurdepääsu avalikele ametikohtadele, juhtides ebaseaduslikku põhiseaduslikku kogu, allkirjastades nn vihkamisvastase seaduse, õigustades seaduslikult valitud opositsiooni kuuluva kuberneri ametist kõrvaldamist ning keelates Juan Guaidól kandideerida mis tahes avalikule ametikohale.

Mittedemokraatlikult valitud rahvuskogu liige. 2015. aastal valitud rahvuskogu liikmena lavastas ta 5. jaanuaril 2020 oma valimise rahvuskogu presidendiks, õõnestades sellega demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas. Valimised toimusid ajal, mil sõjaväepolitsei blokeeris mitme parlamendiliikme sissepääsu rahvuskogu ruumidesse ja kvoorumit ei saavutatud. Seetõttu pidid opositsiooniliikmed kokku saama väljaspool rahvuskogu ruume, et Juan Guaidó tagasi presidendiks valida. Peatselt pärast Parra Rivero lavastatud valimist väljendasid Maduro ja tunnustamata põhiseaduslik kogu režiimi poliitilise partei (PSUV) toetusel heameelt Parra Rivero valimise üle.

Mittedemokraatlikult valitud rahvuskogu liige. 2015. aastal valitud rahvuskogu endine liige ja selle ebaseaduslikult valitud esimene asepresident. 2015. aastal valitud rahvuskogu liikmena lavastas ta 5. jaanuaril 2020 oma valimise rahvuskogu esimeseks asepresidendiks, õõnestades sellega demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas. Valimised toimusid ajal, mil sõjaväepolitsei blokeeris mitme parlamendiliikme sissepääsu rahvuskogu ruumidesse ja kvoorumit ei saavutatud. Seetõttu pidid opositsiooniliikmed kokku saama väljaspool rahvuskogu ruume, et Juan Guaidó tagasi presidendiks valida. Peatselt pärast Duarte lavastatud valimist väljendasid Maduro ja tunnustamata põhiseaduslik kogu režiimi poliitilise partei (PSUV) toetusel heameelt rahvuskogu juhatuse valimise üle.

Mittedemokraatlikult valitud rahvuskogu liige. 2015. aastal valitud rahvuskogu endine liige ja selle ebaseaduslikult valitud teine asepresident. Erakonna Voluntad Popular ajutise juhatuse ebaseaduslikult ametisse nimetatud direktor. 2015. aastal valitud rahvuskogu liikmena lavastas ta 5. jaanuaril 2020 oma valimise rahvuskogu teiseks asepresidendiks, õõnestades sellega demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas. Valimised toimusid ajal, mil sõjaväepolitsei blokeeris mitme parlamendiliikme sissepääsu rahvuskogu ruumidesse ja kvoorumit ei saavutatud. Seetõttu pidid opositsiooniliikmed kokku saama väljaspool rahvuskogu ruume, et Juan Guaidó tagasi presidendiks valida. Peatselt pärast Noriega lavastatud valimist väljendasid Maduro ja tunnustamata põhiseaduslik kogu režiimi poliitilise partei (PSUV) toetusel heameelt rahvuskogu juhatuse valimise üle. 2020. aasta juulis võttis Noriega, keda abistas Venezuela ülemkohus (Tribunal Supremo de Justicia (TSJ)), ebaseaduslikult üle erakonna Voluntad Popular juhtimise, õõnestades sellega veelgi demokraatiat Venezuelas.

Ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia) põhiseaduskoja kohtunik. Vastutab ülemkohtu põhiseaduskoja liikmena tegevuste, avalduste ja kohtuotsuste eest, millega võeti seadusevastaselt üle rahvuskogu põhiseaduslikud volitused ja õõnestati opositsiooni valimisõigusi, sealhulgas riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral) liikmete ühepoolse ametisse nimetamise eest 2020. aasta juunis ülemkohtu poolt, kolme peamise demokraatliku opositsioonipartei juhatuse tegevuse peatamise ja nende juhatuste ühepoolse asendamise eest 2020. aasta juunis ja juulis ning opositsioonierakonda Acción Democrática käsitleva otsuse pikendamise eest veel ühe aasta võrra 2021. aastas mais. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas ning ta on aidanud ja hõlbustanud täitevvõimul õõnestada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid.

Ülemkohtu põhiseaduskoja president ja esimene asepresident alates 5. veebruarist 2021. Ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia) põhiseaduskoja kohtunik alates 2005. aasta detsembrist. Vastutab ülemkohtu põhiseaduskoja liikmena tegevuste, avalduste ja kohtuotsuste eest, millega võeti seadusevastaselt üle rahvuskogu põhiseaduslikud volitused ja õõnestati opositsiooni valimisõigusi, sealhulgas riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral) liikmete ühepoolse ametisse nimetamise eest 2020. aasta juunis ülemkohtu poolt, kolme peamise demokraatliku opositsioonipartei juhatuse tegevuse peatamise ja nende juhatuste ühepoolse asendamise eest 2020. aasta juunis ja juulis ning opositsioonierakonda Acción Democrática käsitleva otsuse pikendamise eest veel ühe aasta võrra 2021. aastas mais. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas ning ta on aidanud ja hõlbustanud täitevvõimul õõnestada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid.

Ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia) põhiseaduskoja kohtunik. Vastutab ülemkohtu põhiseaduskoja liikmena tegevuste, avalduste ja kohtuotsuste eest, millega võeti seadusevastaselt üle rahvuskogu põhiseaduslikud volitused ja õõnestati opositsiooni valimisõigusi, sealhulgas riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral) liikmete ühepoolse ametisse nimetamise eest 2020. aasta juunis ülemkohtu poolt, kolme peamise demokraatliku opositsioonipartei juhatuse tegevuse peatamise ja nende juhatuste ühepoolse asendamise eest 2020. aasta juunis ja juulis ning opositsioonierakonda Acción Democrática käsitleva otsuse pikendamise eest veel ühe aasta võrra 2021. aastas mais. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas ning ta on aidanud ja hõlbustanud täitevvõimul õõnestada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid.

Ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia) põhiseaduskoja kohtunik. Vastutab ülemkohtu põhiseaduskoja liikmena tegevuste, avalduste ja kohtuotsuste eest, millega võeti seadusevastaselt üle rahvuskogu põhiseaduslikud volitused ja õõnestati opositsiooni valimisõigusi, sealhulgas riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral) liikmete ühepoolse ametisse nimetamise eest 2020. aasta juunis ülemkohtu poolt, kolme peamise demokraatliku opositsioonipartei juhatuse tegevuse peatamise ja nende juhatuste ühepoolse asendamise eest 2020. aasta juunis ja juulis ning opositsioonierakonda Acción Democrática käsitleva otsuse pikendamise eest veel ühe aasta võrra 2021. aastas mais. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas ning ta on aidanud ja hõlbustanud täitevvõimul õõnestada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid.

Ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia) põhiseaduskoja kohtunik ja asepresident. Vastutab ülemkohtu põhiseaduskoja liikmena tegevuste, avalduste ja kohtuotsuste eest, millega võeti seadusevastaselt üle rahvuskogu põhiseaduslikud volitused ja õõnestati opositsiooni valimisõigusi, sealhulgas riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral) liikmete ühepoolse ametisse nimetamise eest 2020. aasta juunis ülemkohtu poolt, kolme peamise demokraatliku opositsioonipartei juhatuse tegevuse peatamise ja nende juhatuste ühepoolse asendamise eest 2020. aasta juunis ja juulis ning opositsioonierakonda Acción Democrática käsitleva otsuse pikendamise eest veel ühe aasta võrra 2021. aastas mais. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas ning ta on aidanud ja hõlbustanud täitevvõimul õõnestada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid.

Ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia) põhiseaduskoja kohtunik. Vastutab ülemkohtu põhiseaduskoja liikmena tegevuste, avalduste ja kohtuotsuste eest, millega võeti seadusevastaselt üle rahvuskogu põhiseaduslikud volitused ja õõnestati opositsiooni valimisõigusi, sealhulgas riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral) liikmete ühepoolse ametisse nimetamise eest 2020. aasta juunis ülemkohtu poolt, kolme peamise demokraatliku opositsioonipartei juhatuse tegevuse peatamise ja nende juhatuste ühepoolse asendamise eest 2020. aasta juunis ja juulis ning opositsioonierakonda Acción Democrática käsitleva otsuse pikendamise eest veel ühe aasta võrra 2021. aastas mais. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas ning ta on aidanud ja hõlbustanud täitevvõimul õõnestada demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid.

Ülemkohtu (Tribunal Supremo de Justicia (TSJ)) valimiskoja president alates 2021. aasta maist. Riikliku valimisnõukogu (Consejo Nacional Electoral (CNE)) endine esinaine, kes nimetati ametisse 13. juunil 2020. Ülemkohtu (TSJ) valimiskoja ja täiskogu endine liige, TSJ esimehe teine asetäitja 2015. aastast kuni 24. veebruarini 2017 ning TSJ esimehe asetäitja 24. veebruarist 2017 kuni 12. juunini 2020. TSJ valimiskoja liikmena vastutab Alfonzo Izaguirre 2015. aasta detsembris toimepandud tegevuste eest, mis olid suunatud toona vastvalitud rahvuskogu vastu, mistõttu ei saanud rahvuskogu teostada oma seadusandlikku võimu. Lisaks nõustus ta sellega, et TSJ nimetas ta 2020. aasta juunis ametisse CNE esinaisena, kuigi selline õigus kuulub rahvuskogule. Selles rollis valmistas ta ette ja juhtis 6. detsembril 2020 toimunud rahvuskogu mittedemokraatlikke valimisi ning osales 30. juunil 2020 nende valimistega seotud valimisnormide muutmises, ülemkohtust ametlikult lahkumata (ajutine luba liituda riikliku valimisnõukoguga). Pärast riikliku valimisnõukogu koosseisu uuendamist 2021. aasta mais pöördus ta tagasi ülemkohtusse. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas.

Ülemkohus (Tribunal Supremo de Justicia) nimetas 7. augustil 2020 Morales Poleo CNE asepresidendiks ning poliitilise osalemise ja rahastamise komisjoni presidendiks, kuigi selline õigus kuulub rahvuskogule. Lisaks osales ta vahetult enne ametisse nimetamist erakonnas Avanzada progresista. CNE liikmena osales ta täiel määral valimisprotsessi juhtimises, mille tulemusel toimusid 6. detsembril 2020 rahvuskogu mittedemokraatlikud valimised. Seega on tema tegevus õõnestanud demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid Venezuelas.

Riigiettevõtte Corporación Ecosocialista Ezequiel Zamora (CORPOEZ) president alates 2021. aasta märtsist. Sõjalise vastuluure peadirektoraadi (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) diviisikindral ja direktori asetäitja 21. augustist 2020 kuni 11. märtsini 2021. Kindral Rafael Ramón Blanco Marrero järeltulija. Carvallo Guevara teenis DGCIMd eelnevalt Los Andesi piirkonnas ja oli Bolívari rahvuskaardis kõrgel ametikohal. Ta vastutab tema alluvuses olnud DGCIMi ametnike poolt Venezuelas toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest. Venezuela Bolívari Vabariigis läbiviidava sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni poolt hiljuti avaldatud teabes märgitakse, et DGCIM on institutsioon, mis vastutab otseselt inimõiguste raskete rikkumiste eest.

53.

Carlos Enrique TERÁN HURTADO

Identifitseerimisnumber: V-8042567 Sugu: mees

Brigaadikindral alates 5. juulist 2019 ja sõjalise vastuluure peadirektoraadi (Dirección General de Contrainteligencia Militar (DGCIM)) kriminaaluurimiste eridirektoraadi juhataja 2019. aastast 2021. aastani. Eelnevalt teenis brigaadikindral Terán Hurtado Falcóni osariigi politseijuhina ja Táchira osariigi DGCIMi juhina. Ta vastutab tema alluvuses olnud DGCIMi ametnike poolt Venezuelas toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste ning kinnipeetavate julma ja ebainimliku kohtlemise eest. Venezuela Bolívari Vabariigis läbiviidava sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni esitatud üksikasjalikus teabes märgitakse, et brigaadikindral Terán Hurtado on vastutavate isikute seas ning on seotud kapten de la Sotta juhtumiga.