ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Uurimismenetluse raames järeldati 2008. aasta jaanuaris, et Hiina Taibei patendiseaduse artiklite 76 ja 77 sätted sundlitsentside kohta on vastuolus TRIPS-lepingu artikliga 28, ja avaldati üldist muret intellektuaalomandi õiguste kaitse küsimustes. Leiti, et Hiina Taibei patendiseaduse artikkel 76 on vastuolus TRIPS-lepingu artikliga 28, mis käsitleb patendiga tagatud ainuõiguste kaitset, kuna kõnealuse artikliga oli lubatud anda sundlitsentse juhul, kui mõistliku aja jooksul ei suudeta tingimusi kokku leppida. Komisjon järeldas, et artikli 28 rikkumine ei ole põhjendatud TRIPS-lepingu artikliga 31. Samuti järeldas komisjon, et järgitud ei ole TRIPS-lepingu artikli 31 punkte b, c ja f. Jõuti järeldusele, et Hiina Taibei ametiasutused on tõlgendanud valesti TRIPS-lepingus ja Hiina Taibei patendiseaduses sätestatud „mõistlikke kaubanduslikke tingimusi” ning seega on Hiina Taibei ametiasutuste otsustega rikutud TRIPS-lepingu artikli 31 punkti b. Samuti järeldati, et suutmata kehtestada piiranguid sundlitsentside kasutamisele, on Hiina Taibei rikkunud TRIPS-lepingu artikli 31 punkti c. Samuti leiti uurimise käigus, et rikutud on TRIPS-lepingu artikli 31 punkti f, kuna ei ole täidetud tingimus, et litsentse tuleb peamiselt kasutada toodete tarnimiseks siseturule. Gigastorage tarnis tooteid peamiselt eksporditurgudele.
(4)

Vastavalt konventsiooni artiklile 22 võib konventsiooniosaliste konverents võtta vastu otsuseid, millega muudetakse konventsiooni A, B ja/või C lisa. Need otsused jõustuvad ühe aasta möödumisel hoiulevõtja teate edastamisest muudatuse vastuvõtmise kohta, välja arvatud nende konventsiooniosaliste puhul, kes on otsustanud muudatust mitte vastu võtta.
(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb ELi-Türgi assotsiatsiooninõukogus võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.
ET Euroopa Liidu Teataja L 113/1

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/702,

13. juuli 2007,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu andis komisjonile 10. veebruaril 2004 volitused alustada Liibanoni Vabariigiga ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi eesmärgiga kohandada Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel), (1) et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ELiga.

(2) Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjonile edukalt.

(3) Liibanoni Vabariigiga läbi räägitud protokolli artikli 9 lõikes 2 on sätestatud protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

(4) Protokollile tuleks ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada ning seda tuleks ajutiselt kohaldada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isik/isikud, kellel on õigus ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni vahel) protokollile, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Protokolli kohaldatakse ajutiselt, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 13. juuli 2007 Nõukogu nimel eesistuja E. A. SANTOS

(1) ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.
(7)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „EFSA”) jõudis esitatud tõendusmaterjali põhjal oma 12. detsembri 2014. aastal avaldatud arvamuses järeldusele, et puuduvad teaduslikud tõendid, mille alusel arvata, et geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin 25958) turulelaskmine kaunistuslikul eesmärgil on kahjulik inimeste tervisele või keskkonnale (2). Samuti leidis EFSA, et taotleja esitatud seirekava on kooskõlas nelgi kavandatud kasutusega.
(7)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „EFSA”) jõudis esitatud tõendusmaterjali põhjal oma 12. detsembril 2014. aastal avaldatud arvamuses järeldusele, et puuduvad teaduslikud tõendid, mille alusel arvata, et geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin 26407) turulelaskmine kaunistuslikul eesmärgil on kahjulik inimeste tervisele või keskkonnale (2). Samuti leidis EFSA, et taotleja esitatud seirekava on kooskõlas nelgi kavandatud kasutusega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 15. novembril 2012 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotluses kirjeldatud MON 87460 mais on selle kavandatud kasutuse korral inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale avalduda võiva mõju poolest sama ohutu kui sellele vastav tavapärane toode ja geneetiliselt muundamata võrdlussordid. Toiduohutusamet tegi seoses maisis MON 87460 sisalduva antibiootikumiresistentsuse markergeeniga nptII eririskihindamise. Teoreetiliselt võimaliku horisontaalse geeniülekandega seotud üksikasjalik riskianalüüs näitas, et MON 87460 kavandatud kasutuselevõtt ei ohusta inimeste ja loomade tervist ega keskkonda. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riikide pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.
(8)

25. märtsil 2008 esitas Hispaania pädeva asutuse bioohutuse komisjon Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 3 punktiga c ja artikli 18 lõike 3 punktiga c arvamuse keskkonnamõju hinnangu kohta ning selles leiti, et arvestades teaduse hetkeseisu ja olles läbi vaadanud olemasoleva teabe ja taotleja esitatud andmed võib Hispaania pädeva asutuse bioohutuse komisjon liini NK603 maisiga kauplemise liidus heaks kiita, juhul kui järgitakse keskkonnamõju hinnangu aruandes esitatud ettepanekuid ja tingimusi.
(7)

Seejärel, 8. mail 2013, teatas Monsanto Europe S.A. komisjonile, et tal ei ole kavas ELis turustada isoleeritud GT73-valku sisaldavaid tooteid. Võttes arvesse, et kõnealune spetsiifiline kasutusala on väga piiratud ja isoleeritud seemnevalgu juhuslik sattumine toidutarneahelasse on väga ebatõenäoline, võib selle otsuse kohaldamisalast välja jätta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 17. juunil 2014 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse (3). Arvamuses jõuti järeldusele, et raps MON 88302 on sama ohutu kui vastav tavapärane toode ja geneetiliselt muundamata rapsi kaubanduslikud sordid ning on vähetõenäoline, et see kavandatud kasutusviisi korral mõjuks inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale kahjulikult.
(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 3. oktoobril 2013 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 nii uue kui ka kehtivuse pikendamise taotluse kohta heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotlustes kirjeldatud mais T25 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale selle otstarbekohase kasutamise korral (3) sama ohutu kui sellele vastav tavapärane toode. Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riikide pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.
—

Meetodi on seemnetest ekstraheeritud genoomse DNA puhul kinnitanud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi tugilabor; see on avaldatud veebisaidil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx
ET Euroopa Liidu Teataja L 111/1

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/674,

20. aprill 2015,

Vahemere üldise kalanduskomisjoni asutamise muudetud lepingu Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

(1) Vahemere üldise kalanduskomisjoni (edaspidi „kalanduskomisjon”) asutamise leping (edaspidi „leping”) sõlmiti ja kinnitati 1949. aastal toimunud FAO konverentsi viiendal istungil ning see jõustus 20. veebruaril 1952.

(2) Euroopa Ühendusest sai kalanduskomisjoni lepinguosaline pärast nõukogu otsuse 98/416/EÜ (1) vastuvõtmist.

(3) Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

(4) Nõukogu andis 15. novembril 2013 komisjonile loa pidada liidu nimel lepingu muutmiseks läbirääkimisi küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse.

(5) Liikmesriigid ja komisjon pidasid tihedas koostöös läbirääkimisi vastavalt nende pädevusvaldkondadele ja volituses kehtestatud tingimustele.

(6) Läbirääkimised viidi edukalt lõpule 19.–24. mail 2014 toimunud kalanduskomisjoni kohtumisel. Kalanduskomisjon kiitis kõnealusel kohtumisel muudetud lepingu teksti heaks.

(7) Lepingu muudatuste eesmärk on kalanduskomisjoni moderniseerida ja tugevdada selle rolli kalanduskomisjoni pädevusalas olevate kalavarude kaitsmisel.

(8) Kalanduskomisjoni eesmärgid, põhimõtted ja ülesanded vaadati läbi ning neid laiendati, et tagada mere bioloogiliste ressursside ja nende keskkonna pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine.

(9) Muudetud leping on kooskõlas liidu ühise kalanduspoliitika põhimõtetega. Seetõttu on muudetud lepingu heakskiitmine liidu huvides,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vahemere üldise kalanduskomisjoni asutamise muudetud leping kiidetakse liidu nimel heaks.

Muudetud lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel teatama FAO-le, et liit on muudetud lepingu heaks kiitnud (2).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 20. aprill 2015 Nõukogu nimel eesistuja J. DŪKLAVS

(1) Nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsus 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga (EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34).

(2) Nõukogu peasekretariaat avaldab muudetud lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
ET Euroopa Liidu Teataja L 128/27

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/811,

27. märts 2015,

üldsuse juurdepääsu kohta EKP dokumentidele riiklikes pädevates asutustes (EKP/2015/16)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 34,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 6 lõiget 1 koosmõjus artikli 6 lõikega 7,

võttes arvesse järelvalvenõukogu ettepanekut, mis on koostatud konsulteerides riiklike pädevate asutustega,

ning arvestades järgmist:

(1) üldsuse juurdepääsu kord Euroopa Keskpanga (EKP) dokumentidele on sätestatud otsuses EKP/2004/3 (2).

(2) EKP dokumendid võivad asuda riiklikes pädevates asutustes seoses nende kohustusega abistada EKPd, teha heauskset koostööd ja vahetada EKPga teavet määruse (EL) nr 1024/2013 alusel. EKP-le pandud järelevalveülesannete teostamine ja ühtse järelevalvemehhanismi toimimine oleks häiritud, kui EKPga ei konsulteerita juurdepääsu ulatuse osas EKP dokumentidele riiklikes pädevastes asutustes või juhul kui neid dokumentidele juurdepääsu taotlusi EKP-le ei edastata. Seetõttu tuleks dokumentidele juurdepääsu taotlused edastada EKP-le või EKPga konsulteerida enne mis tahes otsust avaldamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „dokument” ja „EKP dokument”– mis tahes sisu olenemata andmekandjast (paberile kirjutatud või elektrooniliselt salvestatud või heliline, visuaalne või audiovisuaalne salvestus), mille on koostanud või mida hoiab EKP ja mis seondub tema poliitika, tegevuse või otsustega määruse (EL) nr 1024/2013 alusel;

2) „riiklik pädev asutus”– tähendus määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punktis 2. See määratlus ei mõjuta riigisiseste õigusaktidega kehtestatud korda, mille kohaselt antakse teatavad järelevalveülesanded riigi keskpangale (RKP), mis ei ole määratletud kui riiklik pädev asutus. Sellise korra puhul tähendab käesoleva otsuse osutus riiklikule pädevale asutusele ka osutust RKP-le talle riiklike õigusaktidega pandud järelevalveülesannete osas.

Artikkel 2

Riiklikes pädevates asutustes asuvad dokumendid

Kui riiklik pädev asutus saab taotluse seoses EKP dokumendiga, mis on tema valduses, peab riiklik pädev asutus EKPga konsulteerima lubatava juurdepääsu ulatuse osas enne otsuse tegemist avaldamise kohta, v.a juhul, kui on selge, et dokumendi avaldamine on kohustuslik või keelatud.

Teise võimalusena võib riiklik pädev asutus taotluse edastada EKP-le.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud riiklikele pädevatele asutustele.

Frankfurt Maini ääres, 27. märts 2015 EKP president Mario DRAGHI

(1) ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

(2) Otsus EKP/2004/3, 4. märts 2004, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (ELT L 80, 18.3.2004, lk 42).
(10)

Senikaua kuni kõik liikmesriigid, kellel on oma lipu all sõitvaid kalalaevu, kelle sadamatesse võetakse vastu kõnealuse konventsiooni reguleerimisalasse kuuluvaid merekalalaevu või kellel on kalalaevade laevapere liikmete väljaõppeks ette nähtud koolitusasutusi, on saanud konventsiooni osaliseks, peaks iga konventsiooniosaline liikmesriik kohaldama konventsioonis ette nähtud paindlikke meetmeid, et tagada oma õigusaktide vastavus liidu õigusaktidele, eelkõige konventsiooni lisa I peatüki reeglist 10 tulenevate samaväärsete nõuete kehtestamise osas, et kooskõlastada konventsiooni kohaldamist direktiiviga 2005/36/EÜ.
(7)

Käesolev otsus peaks kajastama Euroopa poolaasta arengut ja komitee rolli selles protsessis. Eelkõige sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97, (2) et Euroopa poolaasta raames konsulteeritakse asjakohasel juhul majandus- ja rahanduskomiteega, majanduspoliitika komiteega, tööhõivekomiteega ning sotsiaalkaitsekomiteega. Lisaks sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1176/2011, (3) et põhjalikus analüüsis tuleb asjakohasel juhul võtta arvesse liikmesriikidele nõukogu poolt esitatud soovitusi ja üleskutseid. Samuti sätestatakse selles, et iga liikmesriigi, kelle suhtes on algatatud ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus, parandusmeetmete kava võtab arvesse poliitikameetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning on kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste ja tööhõivesuunistega.
(3)

Nõukogu toetas oma 17. detsembri 1999. aasta järeldustes sotsiaalkaitse ajakohastamiseks ja parandamiseks tehtava koostöö tugevdamise kohta (1) komisjoni ettepanekut luua selle tegevuse rakendamiseks tõhustatud koostöö mehhanism, mille valmistab ette kõrgete ametnike töörühm. Nõukogu rõhutas, et selline koostöö peaks hõlmama kõiki sotsiaalkaitse vorme ja aitama vajaduse korral liikmesriikidel parandada ja tugevdada oma sotsiaalkaitsesüsteeme vastavalt nende riiklikele prioriteetidele. Samuti tuletas nõukogu meelde liikmesriikide pädevust sotsiaalkaitse korraldamisel ja rahastamisel ning kinnitas komisjoni poolt sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamise raames püstitatud neli üldeesmärki, nimelt muuta töö tasuvaks ja tagada kindel sissetulek, muuta pensionid kindlaks ja pensionisüsteemid püsivaks, edendada sotsiaalset kaasamist ning tagada kõrge kvaliteediga ja püsiv tervishoid. Samuti rõhutas nõukogu, et naiste ja meeste võrdõiguslikkust tuleb süvalaiendada kõikides toimingutes, mis on suunatud nende nelja eesmärgi saavutamisele. Lõpetuseks tunnistas nõukogu, et rahastamisseisukohad on kõikide eesmärkide puhul ühesugused.
(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb kokkuleppega asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.
(2)

Otsuse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et nikotiini sisaldavad e-sigaretid ja täitekapslid peavad olema lastekindlad, ning artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et täitekapslitel peab olema lastekindel sulgur, ehkki määruses (EÜ) nr 1272/2008 seda ei nõuta. Siinkohal tuleks märkida, et e-sigarette saab käsitada määruse (EÜ) nr 1272/2008 tähenduses pakendis seguna. Otsuses on sätestatud nõue, et nii e-sigaretid kui ka täitekapslid tuleb varustada lastekindla sulguriga sõltumata nikotiinisisalduse piirmäärast segus, st kehtestatud on täiendavad nõuded, mis on määruse (EÜ) nr 1272/2008 omadest rangemad. Otsuse artikli 7 lõikes 2 nõutakse, et kuigi soovitus hoida toode väljaspool laste käeulatust ei ole määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel kohustuslik, peab pakkeühikutel ja võimalikel välispakenditel see soovitus olema. Seega on otsusega kehtestatud rangemad märgistamisnõuded kui määruses (EÜ) nr 1272/2008. Nimetatud põhjustel võivad otsuse artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 7 lõikes 2 sätestatud täiendavad nõuded takistada määruse (EÜ) nr 1272/2008 nõuetele vastavate toodete Madalmaade turule viimist.
ET Euroopa Liidu Teataja L 149/1

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/916,

22. juuli 2013,

Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Austraalia osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Kolmandate riikide Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda kõnealuseid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 26. aprillil 2010 pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Austraalia vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Austraalia osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”).

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Austraalia vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Austraalia osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 15 lõikes 1 sätestatud teate (1).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. juuli 2013 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
ET Euroopa Liidu Teataja L 147/23

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/903,

10. juuni 2015,

meetme kohta, mille Hispaania on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata NINGBO SPARK TOOLS Co. Ltd (Hiina) toodetud murutrimmeri turule laskmine

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 3800 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Hispaania teatas komisjonile meetmest keelata NINGBO SPARK TOOLS Co. Ltd (Hiina) toodetud murutrimmeri N1E-SPK-200 (CB200-08), mida impordib ADEO SERVICES (Prantsusmaa) ja levitab Hispaanias LEROY MERLIN (Hispaania), turule laskmine.

(2) Murutrimmer kandis CE-märgist vastavalt masinadirektiivile 2006/42/EÜ.

(3) Meetme võtmise põhjuseks oli murutrimmeri mittevastavus olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.4.1 („Kaitsepiirete ja kaitseseadiste kohta esitatavad üldnõuded”), 1.4.2 („Kaitsepiirete kohta esitatavad erinõuded”) ja 1.7.3 („Masina märgistus”), kuna vahemaa tööriista lõiketasandi ja kaitseserva vahel oli väiksem kui 10 mm, mis tõi kaasa sisselõikamise ohu.

(4) Hispaania teavitas levitajat nimetatud puudustest. Levitaja võttis vajalikud meetmed mittevastavate toodete turult kõrvaldamiseks.

(5) Olemasolevatest dokumentidest ning huvitatud isikute esitatud kommentaaridest ja võetud meetmetest selgub, et murutrimmer N1E-SPK-200 (CB200-08) ei rahulda direktiivis 2006/42/EÜ sätestatud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid. Seega on asjakohane pidada Hispaania võetud meedet põhjendatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania võetud meede keelata murutrimmeri N1E-SPK-200 (CB200-08), mida toodab NINGBO SPARK TOOLS Co. Ltd (Hiina), impordib ADEO SERVICES (Prantsusmaa) ja levitab Hispaanias LEROY MERLIN (Hispaania), turule laskmine, on õigustatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. juuni 2015 Komisjoni nimel komisjoni liige Elżbieta BIEŃKOWSKA

(1) ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.
(4)

On asjakohane jätkata EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks tööjõu vaba liikumist, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist ning võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajate suhtes rakendatavaid meetmeid.