Nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006, 
21. detsember 2006, 
mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise  
majandamismeetmeid, muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 
ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/11
ning arvestades järgmist: 
(1) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele 
kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)1 sätteid 
kohaldatakse Vahemere suhtes. 
(2) Nõukogu on otsusega 98/392/EÜ2 sõlminud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 
mereõiguse konventsiooni, milles on esitatud avamere elusressursside kaitse ja 
majandamise põhimõtted ja eeskirjad. Nimetatud konventsiooni eeskirjade kohaselt püüab ühendus koos teiste rannikuäärsete riikidega koordineerida vee-elusressursside 
majandamist ja kaitset. 
(3) Vastavalt otsusele 98/416/EÜ
3 on ühendus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (edaspidi 
"GFCM") lepingu osaline. GFCM lepingus sätestatakse piirkondliku koostöö raamistik 
Vahemere elusressursside kaitseks ja majandamiseks, võttes selleks GFCM lepinguga 
hõlmatud valdkonnas vastu soovitused, mis on lepinguosalistele siduvad. 
(4) Vahemere kalanduse bioloogilised, sotsiaalsed ja majanduslikud omadused nõuavad 
ühenduselt konkreetse majandamisraamistiku kehtestamist. 
                                                 
1 EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. 
2 EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1. 
3 EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34. L 409/12 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
(5) Ühendus on kohustunud vee-elusressursside ja mere ökosüsteemide kaitsmiseks ja 
säilitamiseks ning nende säästvaks kasutamiseks ettenähtud meetmete võtmisel kohaldama 
ettevaatusprintsiipi. 
(6) Käesolevas määruses sätestatud majandamissüsteem hõlmab tegevusi, mis on seotud 
Vahemere kalavarude püügiga, mida teostavad ühenduse laevad kas ühenduse vetes või 
rahvusvahelistes vetes, kolmandate riikide laevad liikmesriikide kalapüügivööndites või 
liidu kodanikud Vahemere avamerel. 
(7) Käesolevat määrust ei peaks siiski kohaldama teadusuuringuteks vajaliku tegevuse suhtes, 
et uuringuid mitte takistada. 
(8) Ülesannete asjakohase jagamisega ühenduse ja liikmesriikide vahel on vaja kehtestada 
tõhus majandamisraamistik 
(9) Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning 
loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta)1 teatud liiki mereloomadele juba antud ja 
liikmesriikide suveräänsete merevete suhtes kohaldatavat ranget kaitset tuleks laiendada 
Vahemere avamere suhtes. 
                                                 
1 EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/13
(10) Vastavalt nõukogu otsusele 1999/800/EÜ1 Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist 
mitmekesisust käsitleva protokolli sõlmimise ning kõnealuse protokolli lisade 
heakskiitmise kohta (Barcelona konventsioon) nähakse lisaks Vahemere jaoks oluliste 
alade kaitsmist käsitlevatele sätetele ette ohustatud või eriti ohustatud liikide ning 
reguleeritud kasutusega liikide nimekirjade koostamine. 
(11) Uute teadusalaste nõuannete arvesse võtmiseks on vaja võtta vastu uued kalapüügi 
tehnilised meetmed, mis asendavad nõukogu 27. juuni 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1626/94 (millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised 
meetmed)
2 sätestatud meetmeid. Arvesse tuleks samuti võtta ühisele kalanduspoliitikale 
vastava Vahemere kalavarude kaitse ja säästva kasutamise tegevuskava põhielemente. 
(12) Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 1626/94 kehtetuks tunnistada. 
(13) Vältida tuleks alamõõduliste isendite ülemäärast püüki. Seetõttu on vaja kaitsta teatavaid 
piirkondi, kuhu noorkalad kogunevad, võttes arvesse kohalikke bioloogilisi tingimusi. 
                                                 
1 EÜT L 322, 14.12.1999, lk 1. 
2 EÜT L 171, 6.7.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 813/2004 
(ELT L 185, 24.5.2004, lk 1). L 409/14 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
(14) Selliste püügivahendite kasutamine, mis merekeskkonda liigselt kahjustavad või 
põhjustavad teatud kalavarude ammendumise, tuleks keelata või kasutamist palju 
rangemalt reguleerida. 
(15) Et vältida noorkalade suremuse edasist kasvu ja märgatavalt vähendada surnud 
mereorganismide kalalaevadelt tagasiheitmist, on kohane ette näha suuremad võrgusilmad 
ja õngekonksud traalnootade, põhja kinnitatud võrkude ja õngejadade puhul, mida 
kasutatakse teatud mereorganismide liikide püüdmiseks, ning ruudukujuliste silmadega võrkude kohustuslik kasutamine. 
(16) Üleminekuaja võimaldamiseks on enne põhjatraalnootade võrgusilma suurendamist 
kohane kindlaks määrata mõned traalnootade taglastamise omadused, mis parandavad 
praegu kasutusel oleva suurusega võrgusilma selektiivsust. 
(17) Püügikoormuse majandamine peaks olema peamiseks säästvat kalandust soodustavaks 
vahendiks Vahemerel. Seetõttu on asjakohane kindlaks määrata peamist liiki 
passiivpüüniste üldmõõtmed, et piirata ühte püügikoormust mõjutavat tegurit. 
(18) Osa rannikuvööndist tuleks reserveerida selektiivsemaid püügivahendeid kasutavatele 
rannakaluritele, et kaitsta noorkalade elupaikasid ja tundlikke elupaikasid ning tugevdada 
Vahemere kalanduse sotsiaalset jätkusuutlikkust. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/15
(19) Asjakohane on kindlaks määrata teatud lossitavate mereorganismide alammõõdud, et 
parandada nende kasutamist ja kehtestada standardid, millele liikmesriigid võivad rajada 
oma rannakalapüügi majandamissüsteemi. Seetõttu peaks teatud püügivahendite 
selektiivsus võimalikult lähedalt vastama antud vahenditega püütud teatud liikide või 
liigirühmade jaoks kehtestatud lossimise alammõõtudele. 
(20) Selleks, et mitte takistada kalavarude ning teiste mereorganismide asustamist või 
ümberasustamist, tuleks nende läbiviimiseks vajalike toimingute sooritamist lubada tingimusel, et need toimingud on kooskõlas asjaomaste liikide säästliku kasutamisega. 
(21) Kuna harrastuskalapüügil on Vahemere piirkonnas väga oluline osa, on vaja tagada see 
püük viisil, mis oluliselt ei sega kutselist kalapüüki, on kooskõlas vee-elusressursside 
säästliku kasutamisega ja vastavuses piirkondlike kalandusorganisatsioonide suhtes võetud 
ühenduse kohustustega. 
(22) Arvestades teatud geograafiliste alavöönditega piiratud Vahemere kalanduse mitmeid 
eriomadusi ja võttes arvesse tava kohaldada püügikoormuse majandamissüsteeme 
allpiirkondlikul tasemel, on kohane näha ette ühenduse ja riiklike majandamiskavade 
loomine, milles ühendatakse eelkõige püügikoormuse majandamine ja tehnilised 
erimeetmed. L 409/16 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
(23) Püügitegevuse tõhusa kontrolli tagamiseks oleks vaja võtta teatavad erimeetmed, mis 
täiendavad nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse 
ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem)1 sätestatud meetmeid või on 
neist rangemad. Eelkõige on vaja langetada praegust läve, milleks on 50 kg eluskaalu ekvivalenti, välja arvatud Vahemerest püütud siirdekalade ja väikeste pelaagiliste liikide 
puhul, mis tuleb püügipäevikusse kanda. 
(24) Kuna üle 75% Vahemere mõõkkala püügist moodustab ühenduse püük, on asjakohane 
sätestada majandamismeetmed. Meetmete tõhususe tagamiseks peaks teatavate siirdekalade kaitseks võetud tehnilised meetmed pärinema pädevatelt piirkondlikelt 
kalandusorganisatsioonidelt. Sellest tulenevalt peaks komisjon vajaduse korral esitama 
GFCMile ja Rahvusvahelisele Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonile (ICCAT) sobivad 
ettepanekud. Kui kindlaksmääratud aja jooksul kokkuleppele ei jõuta, ei takista see ELil 
vastu võtmast sel eesmärgil meetmeid kuni mitmepoolse lõpliku kokkuleppele jõudmiseni. 
                                                
 
1 EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 
(ELT L 128, 21.5.2005, lk 1) 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/17
(25) Erisätted, mis käsitlevad kalapüüki Maltat ümbritsevates vetes, kehtestati nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 813/2004 vastavalt ühinemisaktile ja eelkõige selle artiklile 21 ja 
III lisale. Nimetatud sätted on asjakohane säilitada. 
(26) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni 
rakendusvolituste kasutamise menetlused1. 
(27) Käesoleva määruse lisade muudatused tuleks samuti vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ 
kohaselt, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
                                                 
1 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 
22.7.2006, lk 11). L 409/18 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
I peatükk 
Reguleerimisala ja mõisted 
Artikkel 1 
Reguleerimisala 
1. Käesolevat määrust kohaldatakse: 
a) vee-elusressursside kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes, kui sellised tegevused 
viiakse läbi: 
i) Vahemere vetes meridiaanist 5°36' läänepikkust ida poole (edaspidi 
"Vahemeri"), mis kuuluvad liikmesriikide suveräänsete õiguste või 
jurisdiktsiooni alla; 
ii) ühenduse kalalaevade poolt Vahemere vetes väljaspool alapunktis i osutatud 
piirkonda; 
iii) liikmesriikide kodanike poolt Vahemere vetes väljaspool alapunktis i osutatud 
piirkonda, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust; ning 
b) Vahemerest püütud kaladest valmistatud toodete turustamise suhtes. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/19
2. Käesolevat määrust ei kohaldata püügitegevuse suhtes, mis sooritatakse üksnes teaduslike 
uuringute eesmärgil ning asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide loal ja 
vastutusel. 
Artikkel 2  
Mõisted 
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 
1) veetavad püünised  – mis tahes püügivahendid, välja arvatud veoõnged, mida veetakse kas 
kalalaeva mootori jõul või hiivatakse vintside abil, kui kalalaev on ankrus või liigub 
aeglaselt, sealhulgas eelkõige veetavad võrgud ja tragid; 
a) veetavad võrgud  – traalnoodad, paadinoodad ja kaldanoodad; 
i) traalnoodad  – laeva peamootori poolt edasi veetavad võrgud, mis koosnevad 
tagant noodapäraga suletud koonuse- või püramiidikujulisest kerest (traali 
kere) ja mille suue laieneb kas traalitiibadeks või on see paigaldatud jäigale 
raamile. Horisontaalne suue saavutatakse kas traallaudade või biimide või eri 
suuruse ja kujuga raamide abil. Selliseid võrke võib vedada kas mööda põhja 
(põhjatraalnoot) või vahemises kihis (pelaagiline traalnoot); L 409/20 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
ii) paadinoodad  – haardnoodad ja veetavad noodad, mida käitatakse ja haalatakse 
köite ja vintside abil liikuvast või ankrus olevast paadist ja mida ei veeta laeva 
peamootori abil; need koosnevad kahest külgmisest tiivast ja lusikakujulisest 
või kotiga päratopist tagumises osas ja neid võib olenevalt sihtliikidest 
kasutada eri sügavustel merepinnast kuni põhjani; 
iii) kaldanoodad  – haardnoodad ja veetavad noodad, mis lastakse laevast vette ja 
mida juhitakse rannalt; 
b) tragid  – püügivahendid, mida veetakse edasi kas laeva peamootori abil (paaditragi) 
või hiivatakse ankurdatud laevalt motoriseeritud vintsiga (mehhaniseeritud tragi) kahepoolmeliste karploomade, meritigude või käsnade püüdmiseks ning mis 
koosnevad eri suuruse või kujuga jäigale raamile või ridvale paigaldatud võrk- või 
metallkotist ning nende alumises osas võib olla kaabits, mis on kas ümar, terav või 
sakiline, ning need võivad olla varustatud või varustamata põiklattide ja 
sukelduslaudadega. Mõned tragid on varustatud hüdrauliliste seadmetega 
(hüdraulilised tragid). Tragi, mida tõmmatakse käsitsi madalas vees paadiga või 
paadita kahepoolmeliste karploomade, meritigude või käsnade püüdmiseks 
(käsitragi) ei käsitleta käesolevas määruses veetava püügivahendina. 
2) kalapüügi kaitseala  – geograafiliselt piiritletud mereala, kus on ajutiselt või alaliselt 
keelatud või piiratud kõik või teatud püügitegevused, et parandada vee-elusressursside 
kasutamist ja kaitset või mereökosüsteemide kaitset; 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/21
3) põhja kinnitatud võrk – põhja kinnitatud nakkevõrk, abar või põhja kinnitatud 
kombineeritud võrk;  
a) abar  – kinnitatud võrk, mis koosneb vähemalt kahest ühendatult ja samasuunaliselt 
ühe selise külge riputatud võrgust ja on mis tahes vahendite abil mere põhja 
kinnitatud või selliseks kinnitamiseks sobiv; 
b) põhja kinnitatud nakkevõrk  – ühest võrgulinast koosnev võrk, mida hoitakse vees 
vertikaalasendis mere põhja kinnitatud või kinnitamiseks sobivate ujukite ja raskustega, mis hoiavad püügivahendit mere põhjas paigal või vees ujuvana; 
c) põhja kinnitatud kombineeritud võrk  – põhja kinnitatud nakkevõrk koos abaraga, mis 
moodustavad alumise osa; L 409/22 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
4) haardnoot – võrk, mis ümbritseb kalad mõlemalt küljelt ja alt; see võib olla 
kokkuveotrossiga või ilma selleta; 
a) seinnoot  – haardnoot, mille põhjaosa veetakse kokku kokkuveotrossiga, mis jookseb 
läbi alumise selise rõngaste jada, võimaldades võrku kokku tõmmata ja sulgeda. 
Seinnoota võib kasutada väikeste pelaagiliste liikide, suurte pelaagiliste liikide ja 
põhjalähedaste liikide püügiks. 
5) lõkspüünised  – püügivahendid, mis on põhja kinnitatud või sinna asetatud ja millega 
püütakse mereloomi. Need on korvi-, poti-, tünni- või sumbakujulised ja enamasti koosnevad need erinevast materjalist (puit, vitspaju, metallridvad, traatriie jne) valmistatud 
jäigast või pooljäigast raamist, mis võib olla võrguga kaetud või katmata. Neil on üks või 
mitu siledate servadega pujust või avaust, mis laseb isenditel siseneda sisemisse kambrisse. 
Neid võib kasutada eraldi või gruppidena. Kui neid kasutatakse gruppidena , on juhtliinil 
mitmete lõkspüünistega harunöörid, mis on sõltuvalt sihtliikidest eri pikkuse ja püünisevahedega; 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/23
6) õngejada  – püügivahend, mis koosneb õngeliinist ja mitmete õngekonksudega 
harunööridest (lipsud), mis on sõltuvalt sihtliikidest eri pikkuse ja konksuvahedega. Seda 
võib merepinnale heita kas vertikaalselt või horisontaalselt. Õngejada võib olla kinnitatud 
ka põhja või põhja lähedale (põhja kinnitatud õngejadad) või triivida vahemises või 
pinnalähedases veekihis (triivõngejada); 
7) õngekonks – terava otsaga kõverdatud terastraadi tükk, tavaliselt kidaga. Õngekonksu ots 
võib olla kas sirge või pööratud ja kumer; konksu säär võib olla erineva pikkuse ja kujuga, selle ristlõige võib olla ümmargune (korrapärane) või lapik (sepistatud). Õngekonksu 
kogupikkust mõõdetakse kui konksu sääre maksimaalset kogupikkust selle õngekonksu 
silmast, mille kaudu ta tavaliselt õngeliini külge kinnitatakse, kuni kõveruse tipuni. Konksu 
laiust mõõdetakse kui suurimat horisontaalset kaugust konksu sääre välisosast kuni kida 
välisosani. 
8) harrastuskalapüük  – püügitegevus, mille käigus vee-elusressursse kasutatakse sportlikul 
või vaba aja veetmise eesmärgil; L 409/24 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
9) peibutuspüügivahendid  – merepinnal ujuvad vahendid, mis koondavad kas siirdekalade 
liikidesse kuuluvaid noorkalu või täiskasvanud isendeid; 
10) traalpüünis ( St Andrew cross ) – püünis, mis kasutab kääridega lõikamisele sarnanevat 
tegevust kahepoolmeliste karploomade Pinna nobilis ja punakoralli korjamiseks 
merepõhjalt; 
11) mererohuga kaetud ala  – merepõhja ala, millele on iseloomulik seemnetaimede 
ülekaalukas esinemine, või kus selline kooslus on esinenud ja ala vajab taastamist. 
Mererohi on Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, Zoostera marina  ja Zoostera nolti  
ühiseks nimetuseks; 
12) koralliline kooslus  – merepõhja ala, millele on iseloomulik korallilise spetsiifilise 
bioloogilise koosluse esinemine, või kus selline kooslus on esinenud ja ala vajab taastamist. Koralliline kooslus on ühine nimetus väga keerukale biogeensele struktuurile, 
mis tekib olemasolevale kivisele aluspinnale lubjarikaste kihtide pideval ladestumisel; 
need kihid moodustuvad lubjaosakeste eraldumisel lubjarikastest korallilistest 
punavetikatest ja loomsetest organismidest (nt Porifera, Ascidians, Cnidaria, Bryozoa, 
Serpulidae, Annelida ja muud lubjarikkad organismid); 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/25
13) lubivetikate (maerli) kasvuala  – merepõhja ala, millele on iseloomulik maerli spetsiifilise 
bioloogilise koosluse esinemine või kus selline kooslus on esinenud ja ala vajab taastamist. 
Maerl on ühine nimetus biogeensele struktuurile, mis tekib mitmetest korallilistest 
punavetikate ( Corallinaceae ) liikidest, neil on tugev kaltsiumskelett ja need kasvavad 
lahtiselt, vabana, harunenuna, oksataoliste ja muhklike koralliliste vetikatena merepõhjas, moodustades kogumeid mudastel ja liivastel merepõhja aladel. Maerliga kaetud alad 
koosnevad tavaliselt ühest punavetika liigist või mitme punavetika liigi, eelkõige liikide Lithothamnion coralloides  ja Phymatolithon calcareum  kombinatsioonist; 
14) otsene taasasustamine – valitud liiki elusate veeloomade/mereorganismide vettelaskmine 
nende looduslikus elupaigas eesmärgiga kasutada veekeskkonna looduslikku viljakust, et 
suurendada isendite arvu kalanduse otstarbeks ja/või suurendada looduslikku varude 
täiendamist; 
15) ümberasustamine – protsess, mille käigus inimesed liike ettekavatsetult transpordivad ja 
väljakujunenud populatsiooniga piirkondades loodusesse lasevad ning millega jätkatakse 
geenitriivi selles piirkonnas; 
16) mitte-indigeensed liigid – liigid, mille ajalooliselt teadaolev looduslik levikuala asub 
väljaspool huvialust piirkonda; 
17) sissetoomine – protsess, mille käigus inimesed mitte-indigeensed liigid ettekavatsetult 
väljapoole nende liikide ajalooliselt teadaolevat looduslikku levikuala viivad ja seal 
loodusesse lasevad. 
 L 409/26 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
II peatükk 
Kaitsealused liigid ja elukohad 
Artikkel 3 
Kaitsealused liigid 
1. Direktiivi 92/43/EMÜ IV lisas nimetatud mereloomade tahtlik püük, pardal hoidmine, 
ümberlaadimine või lossimine on keelatud, välja arvatud juhul, kui vastavalt direktiivi 
92/43/EMÜ artiklile 16 on lubatud erand. 
2. Olenemata lõikest 1, on lubatud lõikes 1 nimetatud ja tahtmatult püütud mereloomade 
pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine juhul, kui selline tegevus on vajalik üksikute isendite toibumise tagamiseks, ja tingimusel, et asjaomaseid pädevaid siseriiklike 
ametiasutusi on eelnevalt nõuetekohaselt teavitatud. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/27
Artikkel 4 
Kaitsealused elupaigad 
1. Keelatud on traalnootade, tragide, sein-, paadi-, kalda- või sarnaste nootadega püük 
mererohu, eelkõige Posidonia oceanica  või muude mereliste seemnetaimede 
kasvukohtades. 
Erandina esimesest lõigust võib käesoleva määruse artiklis 18 või artiklis 19 sätestatud 
majandamiskavade raames anda loa kasutada seinnootasid, paadinootasid ja sarnaseid nootasid, mille üldine kõrgus ja tööviis on kogu heitmise ja püügi jooksul selline, et 
kokkuveotross, loodiliin või sulgemistrossid ei puutu vastu mererohuga kaetud ala.
 
2. Keelatud on püük traalnootade, tragide, kaldanootade või sarnaste nootadega korallide 
elupaigas ja maerli kasvukohas. 
3. Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine sügavamal kui 1000 m on keelatud. L 409/28 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
4. Lõike 1 lõigus 1 ja lõikes 2 sätestatud keeldu kohaldatakse alates käesoleva määruse 
jõustumise päevast kõikide Natura 2000 alade, erikaitsealade ja kõikide erirežiimiga 
Vahemere kaitsealade (SPAMI) suhtes, mis on määratud nimetatud elupaikade kaitseks 
direktiivi 92/43/EMÜ või otsuse 1999/800/EÜ kohaselt. 
5. Erandina lõike 1 lõigust 1 võib komisjon kooskõlas määruse 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 
sätestatud menetlusega lubada laevadel, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit ja mootori 
võimsus kuni 85 kW, kasutada püügil veetavaid põhjavõrke, mida tavaliselt kasutatakse Posidonia -"põhjadel", eeldusel et:
 
i) asjaomast püügitegevust reguleeritakse käesoleva määruse artiklis 19 sätestatud 
majandamiskavaga; 
ii) asjaomane püügitegevus mõjutab kuni 33 % majandamiskavaga hõlmatud Posidonia 
oceanica mererohuga kaetud alast; 
iii) asjaomane püügitegevus mõjutab kuni 10% asjaomase liikmesriigi territoriaalvetes 
asuvatest mererohuga kaetud aladest. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/29
Käesoleva lõike kohaselt: 
a) lubatud püügitegevus peab vastama artikli 8 lõike 1 punktis h, artikli 9 lõike 3 
punktis 2 ja artiklis 23 sätestatud nõuetele; 
b) lubatud püügitegevust reguleeritakse nii, et III lisas mainitud liikide püük oleks 
minimaalne. Siiski ei kohaldata artikli 9 lõike 3  lõiget 1. 
Kui käesoleva lõike kohaselt tegutsev kalalaev arvatakse riiklikest vahenditest rahastatava 
laevastiku koosseisust välja, tühistatakse selleks püügitegevuseks antud püügiluba ning uuesti kõnealust luba ei väljastata. 
Asjaomased liikmesriigid kehtestavad seirekava ja annavad komisjonile aru käesoleva 
määruse jõustumisest iga kolme aasta järel veetavate põhjavõrkude tegevusest mõjutatud 
Posidonia oceanica mererohuga kaetud ala  seisundi kohta. Esimene aruanne saadetakse 
komisjonile enne 31. juulit 2009. 
6. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks teaduslike andmete kogumise, et 
määratleda ja kaardistada käesoleva artikli kohaselt kaitstavaid elupaikasid.  L 409/30 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
III peatükk 
Kalapüügi kaitsealad 
Artikkel 5 
Kalapüügi kaitsealade määramise teavitamise kord 
Liikmesriigid teavitavad komisjoni esimest korda enne 31. detsembrit 2007 kalapüügi kaitsealade 
määramisest ning nimetatud aladel rakendatavatest võimalikest majandamismeetmetest nii nende 
jurisdiktsiooni alla kuuluvates kui ka välja jäävates vetes, kus on vaja võtta erimeetmeid noorkalade elualade, kudemiskohtade või mereökosüsteemide kaitsmiseks kalapüügi kahjulike mõjude eest. 
Artikkel 6 
Ühenduse kalapüügi kaitsealad 
1. Käesoleva määruse artikli 5 kohaselt esitatud teabe ja muu teabe, mis on oluline sama 
eesmärki silmas pidades, alusel määrab nõukogu kahe aasta jooksul käesoleva määruse 
vastuvõtmisest kalapüügi kaitsealad, mis asuvad väljaspool liikmesriikide 
territoriaalmeresid, sealhulgas sellistel aladel keelatud või lubatud püügitegevuse liigid. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/31
2. Nõukogu võib seejärel uute asjakohaste teadusandmete põhjal määrata muud kalapüügi 
kaitsealad või muuta nende alade suhtes kehtestatud piirjooni ja majandamiseeskirju. 
3. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed tagamaks teadusandmete piisava 
kogumise, et teaduslikult määratleda ja kaardistada käesoleva artikli kohaselt kaitsmisele 
kuuluvad alad. 
Artikkel 7 
Riigisisesed kalapüügi kaitsealad 
1. Liikmesriigid määravad kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse vastuvõtmisest ja 
selle artiklis 5 esitatud teabe alusel ja käesoleva määruse jõustumise ajaks juba rajatud kalapüügi kaitsealadega seoses kindlaks oma territoriaalvetes kalapüügi kaitsealad, kus 
püügitegevuse võib keelata või seda piirata, et kaitsta ja majandada vee-elusressursse või 
säilitada või parandada mereökosüsteemide kaitsestaatust. Asjaomaste liikmesriikide 
pädevad asutused määravad kindlaks sellistes kaitsealades lubatud püügivahendid ja 
samuti asjakohased tehnilised eeskirjad, mis ei tohi olla ühenduse õigusaktidest vähem 
rangemad. L 409/32 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
2. Liikmesriigid võivad seejärel uute asjakohaste teadusandmete põhjal määrata muud 
kalapüügi kaitsealad või muuta lõike 1 alusel kehtestatud piirjooni ja majandamiseeskirju. 
Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed tagamaks teadusandmete piisava 
kogumise, et teaduslikult määratleda ja kaardistada käesoleva artikli kohaselt kaitsmisele 
kuuluvad alad. 
3. Komisjoni teavitatakse lõigetes 1 ja 2 nimetatud meetmetest. Lõigete 1 ja 2 sätete 
kohaldamisel teavitavad liikmesriigid komisjoni erimeetmete võtmise nõude aluseks olevatest teaduslikest, tehnilistest ja juriidilistest põhjustest. 
4. Kui liikmesriigi territoriaalvetes kavandatud kaitseala võib mõjutada mõne teise 
liikmesriigi laevu, määratakse kaitseala alles pärast komisjoni, liikmesriigi ja asjaomase 
piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 
lõigetes 3–6 sätestatud korras. 
5. Kui komisjon leiab, et vastavalt lõikele 3 teavitatud kalanduse majandamismeetmed ei ole 
piisavad ressursside ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks, võib ta pärast 
liikmesriigiga konsulteerimist paluda liikmesriigil meedet muuta või teha ettepaneku, et 
nõukogu määrab kaitseala või võtab asjaomaste vete suhtes vastu kalanduse 
majandamismeetmed.
 
 
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/33
IV peatükk  
Püügivahenditega seotud piirangud 
Artikkel 8 
Keelatud püügivahendid ja -tegevused 
1. Kalapüügiks ei tohi kasutada ega pardal hoida: 
a) mürgiseid, uimastavaid või söövitavaid aineid; 
b) elektrišokiseadmeid; c) lõhkematerjale; 
d) aineid, mis võivad segamisel plahvatada; 
e) veetavaid seadmeid punakorallide või muude korallide või korallisarnaste 
organismide korjamiseks; 
f) suruõhuhaamreid või muid löökriistu eelkõige rahnude vahel asuvate 
kahepoolmeliste karploomade kogumiseks; 
g) traalpüünised ja sarnaseid püüniseid eelkõige punakorallide või muude korallide või 
korallisarnaste organismide korjamiseks; 
h) põhjatraalidel väiksema kui 40 mm võrgusilma suurusega võrgutükke. L 409/34 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
2. Põhja kinnitatud võrke ei tohi kasutada järgmiste liikide püüdmiseks: pikkuim-tuun 
(Thunnus alalunga ), harilik tuun ( Thunnus thynnus ), mõõkkala  (Xiphias gladius ), 
merilatikas ( Brama brama ), hailaadsed ( Hexanchus griseus ; Cetorhinus maximus ; 
Alopiidae ; Carcharhinidae ; Sphyrnidae ; Isuridae  ja Lamnidae ). 
Erandina võib pardal hoida või lossida esimeses lõigus nimetatud hailaadsete kuni kolme 
isendi juhuslikku kaaspüüki tingimusel, et tegemist ei ole ühenduse õiguse kohaste 
kaitsealuste liikidega. 
3. Keelatud on püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, säilitada, müüa, esitleda ja 
müügiks pakkuda harilikku datellkarpi ( Lithophaga litophaga ) ja sõmerjat oherdkarpi 
(Pholas dactylus ). 
4. Harpuunpüsside kasutamine koos veealuste hingamisseadmetega või öösel 
päikeseloojangust päikesetõusuni on keelatud. 
5. Keelatud on püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, säilitada, müüa, esitleda ja 
müügiks pakkuda viljastatud emaseid languste ( Palinuridae spp. ) ja viljastatud emaseid 
homaare ( Homarus gammarus ). Viljastatud emased langustid ja viljastatud emased 
homaarid tuleb viivitamatult pärast juhuslikku püüdmist merre tagasi lasta või kasutada 
neid käesoleva määruse artikli 18 või 19 kohaselt sätestatud majandamiskavade raames 
otseseks taasasustamiseks või ümberasustamiseks.  30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/35
Artikkel 9 
Võrgusilma alammõõdud 
1. Veetava võrgu, haardnooda või nakkevõrgu kasutamine püügil ja pardal hoidmine on 
keelatud, kui väikseima silmaga võrgu osa silma suurus ei ole vastavuses käesoleva artikli 
lõigetes 3–6 sätestatuga. 
2. Võrgusilma suurus määratakse komisjoni määruses (EÜ) nr 129/2003 1sätestatud korras. 
3. Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude võrgusilma alammõõt: 
1) kuni 30. juunini 2008: 40 mm; 
2) 1. juulist 2008 asendatakse punktis 1 osutatud võrk ruudukujuliste silmadega 
võrguga, mille noodapära silmasuurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt 
põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega võrguga. 
 Eelmise lõiguga seoses lubatakse kalalaevadel kasutada ja hoida pardal nimetatud 
kahest tüübist üksnes ühte tüüpi võrku; 
3) Komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 
käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon teeb vajadusel nimetatud aruande ja 
liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku 
kohandusteks. 
                                                 
1 EÜT L 22, 25.1.2003, lk 5. L 409/36 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
4. Sardiini- ja anšoovisepüügiks kasutatava traalnooda võrgusilma väikseimaks suuruseks on 
20 mm, kui nimetatud liigid moodustavad pärast sortimist vähemalt 80% saagi eluskaalust. 
5. Haardnootade võrgusilma alammõõt on 14 mm. 
6. a) Põhja kinnitatud nakkevõrkude võrgusilma suurus ei tohi olla väiksem kui 16 mm. 
b) Besuugopüügiks kasutatava põhja kinnitatud nakkevõrgu võrgusilma väikseim 
suurus on 100 mm, kui nimetatud liik moodustab vähemalt 20% saagi eluskaalust. 
7. Liikmesriik võib lubada erandi lõigetes 3, 4 ja 5 kehtestatud sätetest paadi- ja kaldanootade 
puhul, mis on hõlmatud artiklis 19 osutatud majandamiskavaga, ja tingimusel, et 
asjaomane kalapüük on väga selektiivne, selle mõju merekeskkonnale ei ole 
märkimisväärne ja ei ole seotud artikli 4 lõike 5 sätetega.  
8. Liikmesriigid esitavad selliste erandite tegemiseks ajakohastatud teaduslikud ja tehnilised 
põhjendused. 
Artikkel 10 
Õngekonksu alammõõt 
Õngejadasid kasutaval kalalaeval, mis lossib või hoiab pardal besuugot  (Pagellus bogaraveo ) 
koguses, mis on pärast sortimist rohkem kui 20% saagi eluskaalust, on keelatud kasutada või hoida 
pardal õngejadasid, mille konksude üldpikkus on alla 3,95 cm ja laius alla 1,65 cm. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/37
Artikkel 11 
Traalnootade kinnitus ja taglastamine 
1. Võrgusilmi ei tohi ummistada või nende suurust muul viisil oluliselt vähendada üheski 
võrgu osas, välja arvatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3440/84121 lubatud või käesoleva 
määruse I lisa a osas nimetatud vahendeid kasutades. 
2. Traalnootade taglastus peab vastama käesoleva määruse I lisa punktis b sätestatud 
tehnilisele kirjeldusele. 
Artikkel 12 
Püügivahendite mõõtmed 
Keelatud on pardal hoida või merel kasutada püügivahendeid, mille mõõtmed ei vasta II lisas 
täpsustatud mõõtmetele. 
Artikkel 13 
Püügivahendite kasutamise väikseimad kaugused ja -sügavused 
1. Veetavate püügivahendite kasutamine on keelatud rannikust kuni 3 meremiili  kaugusel või 
kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse rannikule 
lähemal. 
                                                 
1 EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2122/89 
(EÜT L 203, 15.7.1989, lk 21). L 409/38 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
Erandina esimesest punktist lubatakse kasutada tragisid kuni 3 meremiili kaugusel kaldast 
olenemata sügavusest, eeldusel et püütud karploomade arv on kuni 10% saagi eluskaalust. 
2. Traalnootade kasutamine on keelatud kaldast kuni 1,5 meremiili kaugusel.  Paaditragide ja 
hüdrauliliste tragide kasutamine on keelatud kaldast kuni 0,3 meremiili kaugusel. 
3. Seinnootade kasutamine on keelatud kaldast kuni 300 meetri kaugusel või kuni 50 meetri 
kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse kaldale lähemal. 
Seinnoota ei kasutata vetes, mille sügavus on kuni 70% seinnooda enda üldkõrgusest 
vastavalt käesoleva määruse II lisas nimetatud mõõtmisele. 
4. Tragide kasutamine käsnade püügiks on keelatud kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest 
ja rannikust kuni 0,5 meremiili kaugusel. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/39
5. Komisjon lubab kooskõlas määruse (EÜ) nr  2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud 
korraga liikmesriigi taotlusel teha erandi lõigetest 1, 2 ja 3, tingimusel et erandi tegemist 
õigustavad teatud geograafilised piirangud, nagu rannalavade piiratud arv liikmesriigi 
rannikul või nende traalitavate püügialade piiratud ulatus, kus püügi  mõju 
merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ja mis mõjutab piiratud arvul laevu, ning eeldusel, et kõnealust püüki ei saa teostada teiste vahenditega ning et selle suhtes kohaldatakse 
artiklis 18 ja artiklis 19 nimetatud majandamiskava. Liikmesriigid esitavad selliste erandite tegemiseks ajakohastatud teaduslikud ja tehnilised põhjendused. 
6. Erandina lõikest 2 võib traalnootasid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 kasutada 
rannikule lähemal kui 1,5 meremiili juhul, kui sügavus on alla 50 meetri sügavusjoone. 
7. Erandina lõikest 3 võib seinnootasid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 kasutada rannikule 
lähemal kui 300 meetrit või alla 50 meetri sügavusjoone, kuid mitte alla 30 meetri 
sügavusjoone. Seinnoota võib ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 kasutada vetes, mille 
sügavus on kuni 70% seinnooda enda üldkõrgusest vastavalt käesoleva määruse II lisas 
nimetatud mõõtmisele. 
8. Erandina lõikest 2 võib nii paaditragisid kui hüdraulisi tragisid ajutiselt kuni 
31. detsembrini 2007 kasutada rannikule lähemal kui 0,3meremiili. L 409/40 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
9. Lõikes 5 nimetatud erandit kohaldatakse üksnes liikmesriigis juba lubatud püügitegevuste 
suhtes ja nende laevade suhtes, mis on püügiregistris olnud kauem kui viis aastat; erandiga 
ei lubata kehtestatud püügikoormuse suurendamist tulevikus. 
Püügiloaga laevade nimekiri ja nende omaduste loetelu edastatakse komisjonile enne 30. 
aprilli 2007; samas tuuakse võrdlused sama laevastiku omadustega seisuga 1. jaanuar 
2000. 
Lisaks sellele: a) lubatud püügitegevus peab vastama artiklis 4, artikli 8 lõike 1 punktis h, artikli 9 
lõike 3 punktis 2 ja artiklis 23 sätestatud nõuetele, 
b) ei häiri see püügitegevus nende laevade tegevust, mis kasutavad muid 
püügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud; 
c) reguleeritakse seda püügitegevust nii, et III lisas mainitud liikide, v.a 
kahepoolmeliste karploomade püük oleks minimaalne; 
d) ei kehti selleks püügitegevuseks antud luba peajalgsete suhtes. 
Asjaomased liikmesriigid loovad seirekava ja annavad komisjonile aru iga kolme aasta 
järel alates käesoleva määruse jõustumisest. Esimene aruanne saadetakse komisjonile enne 
31. juulit 2009. Neid aruandeid silmas pidades võib komisjon võtta meetmeid kooskõlas 
käesoleva määruse artikliga 18 või artikli 19 lõikega 9. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/41
10. Erandeid lõigetest 1 ja 2 lubatakse sellise püügi puhul, millele kehtib käesoleva määruse 
artikli 4 lõike 5 alusel tehtav erand ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 
sätestatud korras. 
11. Erandina lõikest 2 on traalnootade kasutamine kaldast 0,7 ja 1,5 meremiili vahelisel 
kaugusel lubatud järgmistel tingimustel: 
– meresügavus ei ole väiksem 50 meetri samasügavusjoonest; 
– teatud geograafilised piirangud, nagu rannalavade piiratud arv liikmesriigi rannikul 
või nende traalitavate püügialade piiratud ulatus; 
– püügi mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne; – kui traalnootade kasutamine toimub kooskõlas lõike 9 kolmanda lõigu punktidega a 
ja b; 
– traalnootade kasutamisega ei kaasne liikmesriikide lubatud püügikoormuse 
suurenemist. 
Liikmesriik teavitab komisjoni 30. septembriks 2007 kõnealuse erandi kohaldamise 
viisidest. Kõnealune teavitamine hõlmab laevade loetelu, kelle suhtes erandite tegemine on 
lubatud ning vööndite loetelu, määratledes geograafilised koordinaadid nii maal kui merel. L 409/42 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
Asjaomased liikmesriigid teostavad nimetatud vööndites püügi järelevalvet ning tagavad 
teadushinnangu. Teadushinnangu tulemused edastatakse komisjonile käesoleva määruse 
jõustumisest iga kolme aasta järel. Esimene aruanne saadetakse komisjonile 
31. juuliks 2009. 
Kui komisjon liikmesriikide poolse teise ja kolmanda lõigu kohase teavitamise või uue 
teadusliku nõuande põhjal leiab, et vajalikud tingimused erandi lubamiseks ei ole täidetud, 
võib ta pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist paluda liikmesriigil erandi tegemist muuta või teha ettepaneku, et nõukogu määraks varude ja keskkonna kaitseks asjakohased 
meetmed. 
Artikkel 14  
Ajutised erandid seoses võrgusilma alammõõdu ning  
püügivahendite kasutamise väikseimate kaugustega kaldast 
1. Kõiki artikli 9 lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud püügivahendeid, mille võrgusilma alammõõt on 
väiksem kui nimetatud lõigetes sätestatud ning mille kasutamine on lubatud vastavalt 1. jaanuari 1994. aasta siseriiklike õigusaktidega, võib kasutada kuni 31. maini 2010 ka 
juhul, kui need ei vasta artikli 13 lõikes 9 sätestatud nõuetele. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/43
2. Kõiki artikli 13 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud püügivahendeid, mida kasutatakse kaldale 
lähemal kui nimetatud lõigetes sätestatud ning mille kasutamine on lubatud vastavalt 
1. jaanuari 1994. aasta siseriiklike õigusaktidega, võib kasutada kuni 31. maini 2010 ka 
juhul, kui need ei vasta artikli 13 lõikes 9 sätestatud nõuetele. 
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, välja arvatud juhul, kui nõukogu ei otsusta komisjoni 
ettepanekul või ja teaduslikke tõendeid arvesse võttes kvalifitseeritud häälteenamusega 
teisiti. 
V peatükk 
Mereorganismide alammõõdud 
Artikkel 15 
Mereorganismide alammõõdud 
1. Mereorganisme, mis on väiksemad III lisas määratletud alammõõdust (edaspidi 
"alamõõdulised mereorganismid"), ei tohi püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda. L 409/44 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
2. Mereorganismide suurust mõõdetakse vastavalt IV lisale. Kui on lubatud kasutada mitut 
mõõtmismeetodit, loetakse mereorganismid nõuetekohasele suurusele vastavaks, kui 
vähemalt üks mõõtmistulemustest on vastavast alammõõdust suurem või sellega võrdne. 
3. Lõiget 1 ei kohaldata inimtoiduks lossitud sardiinimaimude suhtes, kui need on püütud 
paadi- või kaldanootadega ja nende püük on lubatud artiklis 19 nimetatud 
majandamiskavas kehtestatud siseriiklike sätetega, tingimusel et asjaomased sardiinivarud 
on ohututes bioloogilistes piirides. 
Artikkel 16 
Otsene taasasustamine ja ümberasustamine 
1. Erandina artiklist 15 võib püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, 
müüa, esitleda ja müügiks pakkuda alamõõdulisi elus mereorganisme nende otsene taasasustamise või ümberasustamise eesmärgil selle liikmesriigi loal või volitusel, kus neid 
toiminguid sooritatakse. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/45
2. Liikmesriigid tagavad, et alamõõduliste mereorganismide püük lõikes 1 nimetatud 
otstarbel toimub kooskõlas asjaomaste liikide suhtes kohaldatavate ühenduse 
majandamismeetmetega. 
3. Lõikes 1 määratletud otstarbel püütud mereorganismid lastakse tagasi merre või neid 
kasutatakse ulatuslikult akvakultuuris. Kui sellised mereorganismid seejärel uuesti kinni 
püütakse, võib neid müüa, säilitada, esitleda või pakkuda müügiks tingimusel, et nad 
vastavad artiklis 15 määratletud nõuetele. 
4. Mitte-indigeensete liikide sissetoomine, ümberasustamine ja otsene taasasustamine on 
keelatud, välja arvatud juhul, kui seda tehakse nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artikli 22 lõike b kohaselt. 
 
VI peatükk 
Mittekaubanduslik kalapüük 
Artikkel 17 
Harrastuskalapüük 
1. Harrastuskalapüügil on keelatud kasutada veetavaid võrke, haardnootasid, seinnootasid, 
paaditragisid, mehhaniseeritud tragisid, nakkevõrke, abaraid ja põhja kinnitatud 
kombineeritud võrke. Harrastuskalapüügil on samuti keelatud siirdekalade püüdmine 
õngejadadega. L 409/46 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
2. Liikmesriigid tagavad harrastuskalapüügi kooskõla käesoleva määruse eesmärkide ja 
eeskirjadega. 
3. Liikmesriigid tagavad, et harrastuskalapüügil püütud mereorganisme ei turustata. Erandina 
võib siiski lubada kalapüügivõistlustel püütud saagi turustamist tingimusel, et müügist 
saadud tulu kasutatakse heategevuseks. 
4. Liikmesriigid peavad võtma meetmeid harrastuskalapüügil püütud saagi registreerimiseks 
ja püügiandmete eraldi kogumise tagamiseks määruse (EÜ) 973/20011 I lisas loetletud ja 
Vahemeres esinevate siirdekalade kohta. 
5. Liikmesriigid reguleerivad eelkõige veealust kalapüüki harpuunidega, et täita artikli 8 
lõikes 4 sätestatud nõudeid. 
6. Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale artiklile vastuvõetud meetmetest. 
                                                 
1 EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 
(ELT L 127, 29.4.2004, lk 33). 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/47
VII peatükk 
Majandamiskavad 
Artikkel 18 
Majandamiskavad ühenduse tasandil 
1. Nõukogu võib võtta vastu Vahemere konkreetse kalapüügi majandamiskavad, eelkõige 
alade suhtes, mis jäävad tervenisti või osaliselt liikmesriikide territoriaalvetest väljapoole. 
Need kavad võivad eelkõige sisaldada: 
a) püügikoormuse majandamismeetmeid; 
b) konkreetseid tehnilisi meetmeid, sealhulgas vajadusel käesoleva määruse eeskirjadest 
tehtavaid ajutisi erandeid, kui sellised erandid on kalapüügiks vajalikud ja 
tingimusel, et majandamiskavaga on tagatud asjaomaste ressursside säästev 
kasutamine; 
c) laevaseiresüsteemide või sarnaste süsteemide kohustusliku kasutamise laiendamist 
10–15 m kogupikkusega laevadele; 
d) ajutisi või alalisi piiranguid vööndite suhtes, mis on reserveeritud teatud 
püügivahenditele või majandamiskava raames kohustusi võtnud laevadele. L 409/48 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
Majandamiskavades sätestatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1627/941 kalapüügilubade 
väljastamise kord. 
Olenemata määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 1 lõike 2 sätetest, võib laevadelt 
kogupikkusega alla 10 m nõuda püügiloa olemasolu. 
2. Liikmesriigid ja/või Vahemere piirkondlik nõuandekomisjon võivad esitada komisjonile 
ettepanekuid seoses majandamiskavade koostamisega. Komisjon vastab sellistele 
taotlustele kolme kuu jooksul alates nende kättesaamisest. 
3. Liikmesriigid ja komisjon tagavad majandamiskavade piisava teadusliku seire. Eelkõige 
vaadatakse igal aastal läbi lühikese elueaga liikide püügi teatud majandamismeetmed, et võtta arvesse võimalikke muudatusi varude uuenemises. 
Artikkel 19 
Majandamiskavad teatava kalapüügi jaoks territoriaalvetes 
1. Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks 2007 vastu nende territoriaalvetes traalnootade, 
seinnootade, kaldanootade, haardnootade ja tragidega teostatava püügi majandamiskavad. 
Nende majandamiskavade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 
lõiget 2, lõiget 3 ja lõike 4 esimest lõiku. 
                                                
 
1 EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/49
2. Liikmesriigid võivad seejärel uute asjakohaste teadusandmete alusel määrata kindlaks 
muud majandamiskavad. 
3. Liikmesriigid tagavad majandamiskavade piisava teadusliku seire. Eelkõige vaadatakse 
igal aastal läbi lühikese elueaga liikide püügi teatud majandamismeetmed, et võtta arvesse 
võimalikke muudatusi varude uuenemises. 
4. Majandamiskavad võivad sisaldada meetmeid, mis lähevad käesoleva määruse sätetest 
kaugemale, kui nende eesmärgiks on: 
a) suurendada püügivahendite selektiivsust; 
b) vähendada vette tagasilaskmist; 
c) piirata püügikoormust. 
5. Majandamiskavades sisalduvad meetmed peavad olema proportsionaalsed eesmärkide ja 
eeldatavate tähtaegadega ja olema seotud järgmiste teemadega: 
a) varu või varude kaitsestaatus; 
b) varu või varude bioloogilised omadused; 
c) asjaomaste varude püügi omadused; 
d) meetmete majanduslik mõju asjaomasele kalapüügile. L 409/50 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
6. Majandamiskavades sätestatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1627/94 kalapüügilubade 
väljastamise kord. 
Olenemata määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 1 lõike 2 sätetest, võib laevadelt 
kogupikkusega alla 10 m nõuda püügiloa olemasolu. 
7. Lõikes 1 osutatud majandamiskavadest teatatakse 30. septembriks 2007 komisjonile, et 
komisjon saaks enne kava vastuvõtmist esitada omapoolsed märkused. Lõikes 2 osutatud 
majandamiskavadest teatatakse komisjonile kuus kuud enne eeldatavat jõustumiskuupäeva. Komisjon edastab need kavad teistele liikmesriikidele. 
8. Kui majandamiskava võib mõjutada teise liikmesriigi laevu, võetakse kava vastu alles 
pärast komisjoni, liikmesriigi ja asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga 
konsulteerimist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 lõigetes 3–6 sätestatud korras. 
9. Kui komisjon leiab lõikes 7 osutatud teatamise või uute teadusalaste nõuannete alusel, et 
kas lõike 1 või lõike 2 alusel vastu võetud majandamiskava ei ole piisav ressursside ja 
keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks, võib ta pärast liikmesriigiga konsulteerimist 
paluda liikmesriigil kava muuta või teha nõukogule ettepaneku ressursside ja keskkonna 
kaitse asjakohaste meetmete kohta. 
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/51
VIII peatükk 
Kontrollimeetmed 
Artikkel 20 
Sihtliikide püük 
1. Artikli 9 lõigetes 4 ja 6, artikli 10 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 1 osutatud protsendimäärad 
arvutatakse suhtarvudena kõigi pardal olevate vee-elusorganismide eluskaalust pärast 
sortimist või lossimisel. Protsendimäära võib arvutada ühe või mitme valikproovi põhjal. 
2. Kalalaevade puhul, millest osa vee-elusorganisme on ümber laaditud, võetakse lõikes 1 
osutatud protsendimäärade arvutamisel neid ümberlaaditud koguseid arvesse. 
Artikkel 21 
Ümberlaadimine 
Ainult kalalaevade kaptenid, kes täidavad püügipäevikut vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 
artiklile 6, võivad vee-elusorganisme ümber laadida teistele laevadele või võtta vastu selliseid 
organisme teistelt laevadelt. 
Artikkel 22 
Määratud sadamad 
1. Põhjatraalide, pelaagiliste traalide, seinnootade, triivõngejadade, paaditragide ja 
hüdrauliliste tragidega püütud saaki võib lossida ja esmakordselt turustada ainult 
liikmesriikide määratud sadamates. L 409/52 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
2. Liikmesriigid esitavad komisjonile 30. aprilliks 2007 määratud sadamate nimekirja. 
Komisjon saadab need loetelud teistele liikmesriikidele. 
Artikkel 23 
Püügi seire 
Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 6 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega: 
"Vahemerel toimuva kalapüügi puhul tuleb püügipäevikusse kanda iga pardale jäetud 15 
kg ületav kogus ükskõik millise kooskõlas lõikega 8 vastuvõetud nimekirjas esitatud liigi eluskaalu ekvivalenti. 
Siirdekalade ja väikeste pelaagiliste liikide puhul tuleb püügipäevikusse kanda iga kogus, 
mis ületab 50 kg eluskaalu ekvivalendi." 
Artikkel 24 
GFCM lepinguga hõlmatud piirkonnas püügiluba omavate laevade register 
1. Enne 1. juunit 2007 saadab iga liikmesriik komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi 
abil loetelu tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise 
üldpikkusega laevade kohta, millel liikmesriik lubab kalastada GFCMi tsoonis, väljastades 
talle selleks püügiloa. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/53
2. Lõikes 1 osutatud nimekiri sisaldab järgmist teavet: 
a) laeva ühenduse laevastikuregistri number ning pardatähised, nagu on määratletud 
määruse (EÜ) nr 26/20041 I lisas; 
b) püügiks ja/või ümberlaadimiseks lubatud ajavahemik; 
c) kasutatavad püügivahendid. 
3. Komisjon saadab enne 1. juulit 2007 loetelu GFCMi sekretariaadile, et kanda need laevad 
GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 meetri pikkuseid laevu, millel on lubatud kalastada 
GFCMi lepingualal (edaspidi "GFCMi register"). 
4. Sama korda järgides teavitatakse lõikes 1 osutatud nimekirja tehtavatest muudatustest 
komisjoni, kes need edastab GFCM täitevsekretariaadile vähemalt 10 tööpäeva enne, kui 
laev alustab GFCM piirkonnas püügitegevust. 
                                                 
1 ELT L 5, 9.1.2004, lk 25. L 409/54 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
5. Üle 15 m kogupikkusega ühenduse kalalaevad, mida ei lisata lõikes 1 osutatud nimekirja, 
ei tohi GFCM piirkonnas püüda, hoida pardal, ümber laadida ega lossida ühtegi kala- ega 
karploomaliiki. 
6. Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada järgmist: 
a) vaid laevadel, mis sõidavad nende lipu all ja on sisestatud lõikes 1 osutatud nimekirja 
ning hoiavad pardal liikmesriigi väljastatud püügiluba, on vastavalt loas toodud tingimustele luba tegeleda püügitegevusega GFCM piirkonnas; 
b) ühtegi püügiluba ei anta välja laevadele, mis on GFCM piirkonnas või mujal 
tegelenud seadusevastase, reguleerimata ja teatamata jäetud püügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et eelmistel 
omanikel ja käitajatel ei ole nende laeva suhtes enam õiguslikku, tululist või rahalist 
huvi ega kontrolli, ja et nende laevad ei osale ega ole seotud seadusevastase, 
reguleerimata ja teatamata jäetud püügiga; 
c) nende siseriiklikes õigusaktides keelatakse, niivõrd, kui see on võimalik, liikmesriigi 
lipu all sõitvate ja lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikel ja käitajatel 
osaleda GFCM registrisse kandmata laevadega teostatavas püügitegevuses GDCM 
lepingu piirkonnas või olla sellise püügiga seotud; 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/55
d) nende siseriiklikes õigusaktides nõutakse, niivõrd, kui see on võimalik, et 
liikmesriigi lipu all sõitvate ja lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud 
on lipuliikmesriigi kodanikud või juriidilised isikud; 
e) liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja 
majandamismeetmeid. 
7. Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, 
mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi alal ja GFCMi alalt pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine. 
8. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult 
oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, 
püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi alal. 
 
IX peatükk 
Meetmed siirdekalade kohta 
Artikkel 25 
Mõõkkala püük 
Nõukogu teeb Vahemere noorte mõõkkalade kaitseks mõeldud tehniliste meetmete kohta otsuse enne 31.detsembrit 2007. 
 L 409/56 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
X peatükk 
Meetmed Maltat ümbritsevate vete kohta 
Artikkel 26 
25miiline majandusvöönd ümber Malta 
1. Ühenduse laevade juurdepääsu vetele ja ressurssidele kuni 25 meremiilini ulatuvas vööndis 
alates lähtejoontest ümber Malta saarte (edaspidi "majandusvöönd") reguleeritakse 
järgmiselt: 
a) majandusvööndis võivad kala püüda üksnes alla 12 m kogupikkusega kalalaevad, 
mis ei kasuta veetavaid püügivahendeid; 
b) nimetatud laevade püügikoormus kokku üldise püügivõimsusena väljendatuna ei tohi 
ületada aastate 2000–2001 keskmist taset, mis vastab 1950 laevale üldise mootori 
võimsusega 83 000 kW ja mahutavusega 4035 GT. 
2. Erandina lõike 1 punktist a võivad majandusvööndi teatud piirkondades, mis on 
määratletud käesoleva määruse V lisa a osas, püügiga tegeleda kuni 24 m kogupikkusega 
traalerid järgmistel tingimustel: 
a) majandusvööndis püügiloa saanud traalerite üldine püügivõimsus ei tohi ületada 
4800 kW ülempiiri; 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/57
b) mis tahes selliste traalerite püügivõimsus, mis võivad püügiga tegeleda madalamal 
kui 200 m sügavuses, ei tohi ületada 185 kW; 200 m samasügavusjoon tähistatakse 
katkendjoonega, mille koordinaadid on loetletud käesoleva määruse V lisa b osas; 
c) majandusvööndis püügiga tegelevatel traaleritel peab olema püügiluba vastavalt 
määruse (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted)1 
artiklile 7 ja need peavad olema kantud nimekirja, milles on määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas toodud määratluse kohaselt esitatud nende pardatähis ja ühenduse laevastikuregistri number, mille asjaomased liikmesriigid esitavad igal aastal 
komisjonile; 
d) punktides a ja b sätestatud võimsuse piirväärtusi tuleb asjakohaste teadusasutuste 
antud nõuannete alusel korrapäraselt uuesti hinnata seoses võimsuste mõjuga 
kalavarude kaitsele. 
3. Kui lõike 2 punktis a osutatud üldine püügivõimsus ületab selliste 24 m või lühema 
kogupikkusega majandusvööndis võrdlusperioodil 2000–2001 (edaspidi 
"võrdluspüügivõimsus") tegutsenud traalerite üldise püügivõimsuse, jagab komisjon luba 
taotlevate liikmesriikide huvisid arvesse võttes ülejäänud püügivõimsuse liikmesriikide 
vahel vastavalt artiklis 29 sätestatud korrale. 
Võrdluspüügivõimsus vastab 3600 kW-le. 
                                                
 
1 EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7. L 409/58 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
4. Püügiload lõikes 3 osutatud ülejäänud püügivõimsuse kasutamiseks väljastatakse ainult 
laevadele, mis on kantud ühenduse laevastikuregistrisse käesoleva artikli kohaldamise 
kuupäevaks. 
5. Kui lõike 2 punkti c kohaselt majandusvööndis püügiloa saanud traalerite üldine 
püügivõimsus ületab lõike 2 punktis a sätestatud ülempiiri seetõttu, et ülempiiri on pärast 
lõike 2 punktis d ettenähtud läbivaatamist langetatud, jagab komisjon püügivõimsuse 
liikmesriikide vahel järgmisel alusel: 
a) esimesena reastatakse ajavahemikul 2000–2001 vööndis püügiga tegelenud laevade 
vastav püügivõimsus kilovattides; 
b) teisena reastatakse muul ajal antud vööndis püügiga tegelenud kalalaevade vastav 
püügivõimsus kilovattides; 
c) teistele laevadele allesjäänud püügivõimsus jagatakse liikmesriikide vahel, võttes 
arvesse luba taotlenud liikmesriikide huvisid. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/59
6. Erandina lõike 1 punktist a lubatakse majandusvööndis püügiga tegeleda seinnootasid või 
õngejadasid kasutavatel laevadel ning artikli 27 kohaselt kuldmakrelli püüdvatel laevadel. 
Neile antakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1627/94 artiklile 7 püügiluba ja need kantakse 
nimekirja, milles on määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas toodud määratluse kohaselt esitatud 
nende pardatähis ja ühenduse laevastikuregistrinumber, mille iga liikmesriik esitab 
komisjonile. Püügikoormust kontrollitakse nii või teisiti, et kaitsta selle vööndi kalanduse 
jätkusuutlikkust. 
7. Sellise traaleri kapten, millele on lõike 2 kohaselt antud luba majandusvööndis püügiga 
tegeleda ja millel ei ole VMS-seiresüsteemi, annab igast majandusvööndi sisenemisest või sealt väljumisest teada vööndi ametiasutustele ja rannikuäärse riigi asutustele. 
Artikkel 27 
Kuldmakrelli püük 
1. Kuldmakrelli ( Coryphaena  spp.) püük peibutuspüügivahenditega on majandusvööndis 
keelatud igal aastal ajavahemikul 1. jaanuar – 5. august. 
2. Vööndis ei tohi kuldmakrelli püüda üle 130 laeva. L 409/60 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
3. Malta ametiasutused kehtestavad peibutuspüügivahendeid kasutavatele laevadele 
marsruudid ja jagavad need ühenduse kalalaevadele hiljemalt iga aasta 30. juuniks. 
Ühenduse kalalaevadel, mis ei sõida Malta lipu all, ei ole lubatud kasutada 
peibutuspüügivahendeid marsruudil, mis jääb rannikust 12 miili kaugusele ulatuvasse 
vööndisse. 
Komisjon kehtestab artiklis 29 sätestatud korras peibutuspüügivahendite kasutamiseks 
ettenähtud marsruutide kehtestamisel ja jagamisel kohaldatavad kriteeriumid. 
4. Laevadele, millel on luba osaleda kuldmakrelli püügil, antakse vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1627/94 artiklile 7 püügiluba ja need kantakse nimekirja, milles on määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas toodud määratluse kohaselt esitatud nende pardatähis ja ühenduse 
laevastikuregistrinumber, mille asjaomane liikmesriik esitab komisjonile.  Olenemata 
määruse (EÜ) 1627/94 artikli 1 lõike 2 sätetest, nõutakse laevadelt kogupikkusega alla 10 m püügiloa olemasolu. 
 
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/61
XI peatükk 
Lõppsätted 
Artikkel 28 
Otsustamismenetlus 
Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, teeb nõukogu otsuse asutamislepingu artiklis 37 
ettenähtud korras. 
Artikkel 29 
Rakenduseeskirjad 
Käesoleva määruse artiklite 26 ja 27 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse 
(EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud korras.  
Artikkel 30 
Muudatused 
Lisade muudatused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 3 osutatud korras. L 409/62 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
Artikkel 31 
Kehtetuks tunnistamine 
Määrus (EÜ) nr 1626/94 tunnistatakse kehtetuks. 
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse 
vastavalt VI lisas esitatud vastavustabelile. 
Artikkel 32 
Jõustumine 
Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. 
Brüssel, 21. detsember 2006 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 J. KORKEAOJA  
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/63
 I LISA  
Traalnootade kinnituse ja taglastuse tehnilised tingimused 
Mõisted 
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 
a) mitmekordsest niidist võrk – vähemalt kahest niidist koosnev võrk, mille niite on võimalik 
sõlmede vahel üksteisest eraldada niidi struktuuri kahjustamata; 
b) sõlmedeta võrk  – võrk, mille ligikaudu võrdse pikkusega külgedega võrgusilmade nurgad 
moodustatakse võrgusilma kahe kõrvutise külje niitide põimimisel; 
c) ruudukujuliste silmadega võrk  – võrgukonstruktsioon, mille võrgusilmade osad 
sirgjoonelised read on võrgu pikiteljega paralleelsed ja osad sellega risti; 
d) traali kere  – traalnooda esimese otsa kokkutõmmatud osa; 
e) kael – kokkutõmbamata osa, mis on valmistatud ühest või mitmest võrgutükist ja asub 
traali kere ja noodapära vahel; L 409/64 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 f) noodapära  – traalnooda kõige tagumine osa ühesuuruse võrgusilmaga võrgust, mis on kas 
silindri- või koonusekujuline ja mille ristlõige moodustab peaaegu samasuuruse või 
vastavalt väheneva raadiusega ringi; 
g) balloonitaoline noodapära  – ühesuuruse võrgusilmaga ühest või enamast võrgutükist 
valmistatud noodapära, mille võrgusilmade arv suureneb püünise tagumise osa suunas ja 
põhjustab võrgu pikitelje suhtes ristsuunaliselt asetseva pikkuse ja noodapära ümbermõõdu 
suurenemise; 
h) tasku-tüüpi noodapära  – noodapära, mille vertikaalne kõrgus noodapära tagumise osa 
suunas väheneb ja mille ristlõiked moodustavad peaaegu samasuuruse või väheneva peateljega ellipsi. Noodapära kõige tagumine osa on moodustatud kas ühest kokkuvolditud 
võrgutükist või võrgu pikitelje suhtes põiki kokkuõmmeldud tagumistest ülemisest ja 
alumisest võrgutükist; 
i) ristsuunaline pikipine  – võrgu pikiteljega ristsuunaline välimine või sisemine köis, mis 
noodapära kõige tagumises osas jookseb kas pikuti mööda ülemise ja alumise võrgutüki 
ühenduskohta või pikuti mööda kõige tagumise võrgutüki kõverust. See võib olla kas 
külgmise pikipine pikendus või eraldi köis; 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/65
 j) traalnooda rombikujuliste silmadega võrgu ristlõike ümbermõõt-perimeetri  arvutamiseks 
korrutatakse selles ristlõikes olevate võrgusilmade arv väljavenitatud võrgusilma 
suurusega; 
k) traalnooda ruudukujuliste silmadega võrgu ristlõike ümbermõõt-perimeetri arvutamiseks 
korrutatakse selles ristlõikes olevate võrgusilmade arv võrgusilma külje pikkusega. 
 
a) Traalnootade lubatud kinnitused: 
1. Olenemata määruse (EMÜ) nr 3440/84 artiklist 8, võib taskutüüpi noodapära 
tühjendamisel kasutada sulgemiseks kas võrgu pikitelje suhtes ristsuunaliselt või 
pikuti asetsevat mehhaanilise tõmblukuna toimivat seadet. 
2. Ristsuunaline tõmblukuna toimiv seade kinnitatakse noodapära tagumistest 
võrgusilmadest mitte kaugemale kui üks meeter. L 409/66 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 b) Taglastusnõuded 
1. Traalnootade puhul on balloonitaolised noodapärad keelatud. Ühegi noodapära mis 
tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu võrgusilmade arv ei tohi eestpoolt tahapoole 
kasvada. 
2. Traali kere (kokkutõmmatud osa) kõige tagumise osa või kaela (kokkutõmbamata 
osa) ümbermõõt ei tohi olla väiksem kui noodapära sensu stricto  esiosa ümbermõõt. 
Eelkõige ruudukujuliste silmadega noodapära puhul peab traali kere kõige tagumise 
osa ümbermõõt või kael olema kaks kuni neli korda suurem noodapära sensu stricto  
esiosa ümbermõõdust. 
3. Mis tahes veetavasse võrku võib asetada ruudukujuliste silmadega selektiivaknad, 
mis asetatakse kaela ette või mis tahes kohta kaela esi- ja noodapära tagumise osa vahel. See ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste kinnitustega. 
Veetav võrk koosneb sõlmedeta võrgust või võrgust, mille sõlmed ei libise, ja 
asetakse võrku nii, et võrgusilmad on kogu püügi aja täielikult avatud. 
Ruudukujuliste silmadega selektiivakende edasiste tehniliste näitajate üksikasjalikud 
eeskirjad võetakse vastu käesoleva määruse artiklis 29 sätestatud korras. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/67
 4. Samamoodi võib käesoleva määruse artiklis 29 osutatud korras lubada traalnootade 
selektiivsust parandavate muude kui b osa punktis 3 osutatud tehniliste seadmete 
kasutamist. 
5. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt 
või tervikuna võrgumaterjalist, mille võrgusilmad ei ole ruudu- või rombikujulised, 
välja arvatud juhul, kui see on lubatud käesoleva määruse artiklis 29 osutatud korras. 
6. Lõikeid 4–5 ei kohaldata selliste paadinootade suhtes, mille võrgusilma suurus 
noodapäras on alla 10 mm. 
7. Muudatusena määruse (EMÜ) nr 3440/84 artikli 6 lõikest 4 ei tohi põhjatraalerite 
puhul kaitsekoti võrgusilma suurus olla väiksem kui 120 mm, kui noodapära võrgusilm on väiksem kui 60 mm. Seda sätet kohaldatakse ainult Vahemere suhtes ja 
sellega ei piirata ühenduse muude vete suhtes kohaldatavaid sätteid. Kui noodapära 
võrgusilma suurus on 60 mm või suurem, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 3440/84 
artikli 6 lõiget 4. 
8. Tasku-tüüpi noodapäral ei ole rohkem kui üks tühjendamise suue. 
9. Ristsuunalise pikipine pikkus ei tohi olla alla 20% noodapära ümbermõõdust. L 409/68 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 10. Kaitsekoti ümbermõõt, nagu see on määratletud määruse nr 3440/84 artiklis 6, ei tohi 
põhjatraali noodapära ümbermõõdust olla 1,3 korda väiksem. 
11. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt 
või tervikuna üle 3,0 mm paksusest üheniidilisest võrgumaterjalist. 
12. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille noodapära koosneb 
osaliselt või tervikuna mitmeniidilisest võrgumaterjalist. 
13. Põhjatraalnootade mis tahes osas on keelatud kasutada üle 6 mm jämedusega niidist 
võrgumaterjali. 
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/69
 II LISA  
Püügivahendite omadustele esitatavad nõuded 
Mõisted 
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 
1) Võrkude pikkus määratakse ujukinööri pikkuse alusel. Põhja- ja triivvõrkude pikkuse võib 
määrata ka nende raskuse või massi alusel. 
2) Võrkude kõrgus määratakse ujukinööri suhtes täisnurga all olevate märgade venitatud 
võrgusilmade kõrguste summana (sõlmed kaasa arvatud). 
1. Tragid 
Tragide suurim laius on 3 m, välja arvatud käsnloomade püügiks mõeldud tragid. 
2. Haardnoodad (seinnoodad ja ilma kokkuveotrossita noodad) 
Võrgutükkide maksimumpikkus on 800 meetrit ja maksimumkõrgus 120 meetrit, välja 
arvatud tuunipüügiks mõeldud seinnootade puhul. L 409/70 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 3. Põhja kinnitatud võrgud 
3.1. Abarad ja põhja kinnitatud nakkevõrgud 
1) Abarate suurim kõrgus on 4 m. 
2) Põhja kinnitatud nakkevõrgu suurim kõrgus on 10 m. 
3) Keelatud on pardal hoida või vette lasta rohkem kui 6000 m abaraid või põhja 
kinnitatud nakkevõrke laeva kohta, võttes arvesse seda, et alates  jaanuarist 
2008  ei tohi ühe kaluri puhul selliste võrkude pikkus olla üle 4000 m, millele 
võib liita 1000 m teise kaluri ja veel 1000 m kolmanda kaluri lisandumisel. 
Kuni 31. detsembrini 2007 ei tohi niisuguste võrkude pikkus ületada 5000 
meetrit ühe või kahe kaluri puhul ning 6000 meetrit kolmanda kaluri 
lisandumisel. 
4) Põhja kinnitatud nakkevõrgu monokiu või niidi läbimõõt ei ole üle 0,5 mm. 
5) Erandina lõikest 2 võib lühema kui 500 m pikkuse nakkevõrgu kõrgus olla kuni 
30 m. Keelatud on pardal hoida või vette lasta üle 500 m nakkevõrku, kui selle 
suurim kõrgus on üle 10 m, nagu kehtestatud lõikes 2. 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/71
 3.2. Põhja kinnitatud kombineeritud võrgud (abarad ja nakkevõrgud) 
1) Põhja kinnitatud kombineeritud võrkude suurim kõrgus on 10 m. 
2) Ühe laeva kohta on keelatud pardal hoida või vette lasta üle 2500 m kombineeritud 
võrku. 
3) Nakkevõrkude monokiu või niidi läbimõõt ei ole üle 0,5 mm. 
4) Erandina lõikest 1 võib 500 m suurima pikkusega põhja kinnitatud kombineeritud 
võrkude suurim kõrgus olla 30 m. Keelatud on pardal hoida või vette lasta üle 500 m 
põhja kinnitatud kombineeritud võrku, kui selle suurim kõrgus on üle 10 m, nagu 
kehtestatud lõikes 1. 
4. Põhjaõngejada 
1) Keelatud on pardal hoida või vette lasta üle 1000 õngekonksu iga pardal viibiva 
inimese kohta, arvestades üldist piirkogust 5000 õngekonksu laeva kohta.  
2) Erandina lõikest 1 võib iga laeva, mis teeb pikemaid kui kolmepäevaseid püügiretki, 
pardal hoida maksimaalselt 7000 õngekonksu. 
5. Avamere-vähipüügi lõkspüünised 
Keelatud on hoida pardal või vette lasta üle 250 lõkspüünise laeva kohta. L 409/72 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 6. Mail (ujuv õngejada) 
Keelatud on pardal hoida või vette lasta rohkem kui: 
1) 2000 õngekonksu laeva kohta hariliku tuuni ( Thunnus thynnus ) püügil kohtades, kus 
see liik moodustab pärast sortimist vähemalt 70% saagi eluskaalust; 
2) 3500 õngekonksu laeva kohta hariliku mõõkkala ( Xyphias gladius ) püügil kohtades, 
kus see liik moodustab pärast sortimist vähemalt 70% saagi eluskaalust; 
3) 5000 õngekonksu laeva kohta hariliku pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga)  püügil 
kohtades, kus see liik moodustab pärast sortimist vähemalt 70% saagi eluskaalust. 
4) Erandina lõigetest 1, 2 ja 3 võib iga laeva, mis teeb pikemaid kui kahepäevaseid 
püügiretki, pardal hoida samal palju varukonkse. 
7. Traalnoodad 
Ujukinööri, alumise selise suurimat ulatust ja traalnootade ümbermõõtu või perimeetrit 
piiravad tehnilised tingimused ning mitme taglasega traalnootade suurim võrkude arv 
võetakse vastu 2007. aasta oktoobris, kooskõlas käesoleva määruse  artiklis 30 sätestatud 
korraga. 
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/73
 III LISA  
Mereorganismide alammõõdud 
TEADUSLIK NIMI ÜLDNIMETUS  Alammõõt 
1. Kalad   
Dicentrarchus labrax  kiviahvenad  25 cm 
Diplodus annularis  peitelhammasahven  12 cm 
Diplodus puntazzo  teravaninaline 
hammasahven  18 cm 
Diplodus sargus  peitelhammasahven  23 cm 
Diplodus vulgaris  kaelus-hammasahven  18 cm 
Engraulis encrasicolus *  euroopa anšoovis  9 cm 
Epinephelus spp. kivikohad  45 cm 
Lithognathus mormyrus  merikogerlane  20 cm 
Merluccius merluccius 
*** euroopa merluus   20 cm 
Mullus spp. Vahemere meripoisur  11 cm 
Pagellus acarne  besuugo  17 cm 
Pagellus bogaraveo  besuugo  33 cm 
Pagellus erythrinus  punane besuugo  15 cm 
Pagrus pagrus  harilik pagrus  18 cm 
Polyprion americanus  ameerika vrakkahven  45 cm  
Sardina pilchardus**  sardiin  11 cm 
Scomber spp. jaapani makrell  18 cm 
Solea vulgaris  harilik merikeel  20 cm 
Sparus aurata  kuld-merikoger  20 cm 
Trachurus  spp. stauriidid  15 cm  L 409/74 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 TEADUSLIK NIMI ÜLDNIMETUS  Alammõõt 
2. Koorikloomad   
Homarus gammarus euroopa homaar  300 mm TL 
105 mm CL 
Nephrops norvegicus norra salehomaar  20 mm CL 70 mm TL 
Palinuridae langustlased  90 mm CL 
Parapenaeus longirostris viburhännak  20 mm CL 
TL kogupikkus; CL seljakilbi pikkus; 
* Euroopa anšoovis: liikmesriigid võivad alammõõdu ümber arvestada 110 isendiks kg 
kohta; 
** Sardiin: liikmesriigid võivad alammõõdu ümber arvestada 55 isendiks kg kohta; 
*** Merluus: Siiski on 31. detsembrini 2006 15–20 cm pikkuste merluuside puhul lubatud 
kõikumine 15%. Seda kõikumispiiri tuleb järgida nii üksikute laevade puhul merel või lossimiskohas kui ka turgudel esimese müügi puhul pärast lossimist. Seda piiri tuleb 
samuti järgida iga järgneva äritehingu puhul siseriiklikul ja rahvusvahelisel tasandil.  
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/75
 IV LISA  
Mereorganismide suuruse mõõtmine 
1. Kalu mõõdetakse nii, nagu näha joonisel 1, ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni. 
2. Norra salehomaari ( Nephrops norvegicus ) mõõdetakse nii, nagu näidatud joonisel 2: 
– kas seljakilbi pikkuse järgi keskjoonega paralleelselt rostrumi tipust kuni seljakilbi 
kaugema serva keskpunktini või 
– kogupikkuse järgi rostrumi tipust kuni telsoni lõpuni, harjaseid arvestamata.  
3. Homaari ( Homarus gammarus ) suurust mõõdetakse nii, nagu näidatud joonisel 3 – kas 
seljakilbi pikkuse järgi keskjoonega paralleelselt rostrumi tipust kuni seljakilbi kaugema 
serva keskpunktini või 
– kogupikkuse järgi rostrumi tipust kuni telsoni lõpuni, harjaseid arvestamata. L 409/76 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 4. Langustide ( Palinuridae ) suurust mõõdetakse nii, nagu näidatud joonisel 4, ehk seljakilbi 
pikkuse järgi keskjoonega paralleelselt rostrumi tipust kuni seljakilbi kaugema serva 
keskpunktini. 
5. Kahepoolmelisi karploomi mõõdetakse nii, nagu näidatud joonisel 5, piki karbi pikimat 
osa. 
Joonis 1 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/77
 Joonis 3 Joonis 2 
 
a) seljakilbi pikkus b) kogupikkus L 409/78 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 Joonis 4 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/79
 Joonis 5 
 
 
L 409/80 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 V LISA 
25miiline majandustsoon ümber Malta saarte 
a) Malta saarte ümber traalimiseks lubatud piirkonnad: geograafilised koordinaadid 
Vöönd A  Vöönd H  
A1 – 36 .01 72°N, 14 .14 42°E 
A2 – 36 .02 89°N, 14 .17 92°E A3 – 35 .98 22°N, 14 .27 42°E A4 – 35 .84 89°N, 14 .32 42°E 
A5 – 35 .81 06°N, 14 .25 42°E 
A6 – 35 .97 06°N, 14 .24 59°E
 H1 – 3 5.6 739°N, 1 4.6 742°E H2 – 3 5.4 656°N, 1 4.8 459°E H3 – 3 5.4 272°N, 1 4.7 609°E H4 – 3 5.5 106°N, 1 4.6 325°E 
H5 – 3 5.6 406°N, 1 4.6 025°E
 
Vöönd B  I vöönd  
B1 – 35. 790 6°N, 14. 440 9°E 
B2 – 35. 803 9°N, 14. 490 9°E 
B3 – 35. 793 9°N, 14. 495 9°E 
B4 – 35. 752 2°N, 14. 424 2°E B5 – 35. 760 6°N, 14. 415 9°E B6 – 35. 770 6°N, 14. 432 5°E
 I1 – 36. 148 9°N, 14. 390 9°E I2 – 36. 252 3°N, 14. 509 2°E 
I3 – 36. 237 3°N, 14. 525 9°E 
I4 – 36. 137 2°N, 14. 422 5°E
 
Vöönd C  Vöönd J  
C1 – 35 .84 06°N, 14 .61 92°E C2 – 35 .85 56°N, 14 .66 92°E C3 – 35 .83 22°N, 14 .65 42°E C4 – 35 .80 22°N, 14 .57 75°E
 J1 – 36.2 189°N, 13.9 108°E J2 – 36.2 689°N, 14.0 708°E J3 – 36.2 472°N, 14.0 708°E J4 – 36.1 972°N, 13.9 225°E
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/81
 Vöönd D  Vöönd K  
D1 – 36 .04 22°N, 14 .34 59°E 
D2 – 36 .02 89°N, 14 .46 25°E 
D3 – 35 .99 89°N, 14 .45 59°E D4 – 36 .02 89°N, 14 .34 09°E
 K1 – 3 5.9 739°N, 1 4.0 242°E 
K2 – 3 6.0 022°N, 1 4.0 408°E 
K3 – 3 6.0 656°N, 1 3.9 692°E K4 – 3 6.1 356°N, 1 3.8 575°E K5 – 3 6.0 456°N, 1 3.9 242°E
 
Vöönd E  Vöönd L  
E1 – 35. 978 9°N, 14. 715 9°E 
E2 – 36. 007 2°N, 14. 815 9°E 
E3 – 35. 938 9°N, 14. 757 5°E E4 – 35. 893 9°N, 14. 607 5°E E5 – 35. 905 6°N, 14. 599 2°E
 L1 – 35. 985 6°N, 14. 107 5°E 
L2 – 35. 995 6°N, 14. 115 8°E 
L3 – 35. 957 2°N, 14. 032 5°E L4 – 35. 962 2°N, 13. 940 8°E
 
Vöönd F Vöönd M 
F1 – 3 6.1 423°N, 1 4.6 725°E F2 – 3 6.1 439°N, 1 4.7 892°E F3 – 3 6.0 139°N, 1 4.7 892°E F4 – 3 6.0 039°N, 1 4.6 142°E
 M 1 – 36.4 856°N,1 4.3 292°E M 2 – 36.4 639°N,1 4.4 342°E M 3 – 36.3 606°N,1 4.4 875°E M 4 – 36.3 423°N,1 4.4 242°E M 5 – 36.4 156°N,1 4.4 208°E
 
Vöönd G  Vöönd N  
G1 – 36.0 706°N, 1 4.9 375°E G2 – 35.9 372°N, 1 5.0 000°E G3 – 35.7 956°N, 1 4.9 825°E G4 – 35.7 156°N, 1 4.8 792°E G5 – 35.8 489°N, 1 4.6 825°E
 N1 – 36 .11 55°N, 14 .12 17°E N2 – 36 .10 79°N, 14 .07 79°E N3 – 36 .07 17°N, 14 .02 64°E N4 – 36 .04 58°N, 14 .03 76°E N5 – 36 .05 16°N, 14 .08 96°E 
N6 – 36 .09 89°N, 14 .13 55°E 
 
 L 409/82 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 b) Mõningate marsruutide geograafilised koordinaadid piki 200 m samasügavusjoont 
25miilises majandusvööndis 
ID Laiuskraad Pikkuskraad 
1 36.36 73°N 14.55 40°E 
2 36.31 59°N 14.55 67°E 3 36.27 35°N 14.53 79°E 4 36.23 57°N 14.47 85°E 
5 36.16 99°N 14.43 16°E 
6 36.13 07°N 14.35 34°E 7 36.11 17°N 14.21 27°E 8 36.10 03°N 14.16 58°E 9 36.08 59°N 14.15 2°E 
10 36.05 47°N 14.14 3°E 
11 35.99 21°N 14.15 84°E 12 35.97 44°N 14.18 15°E 13 35.96 08°N 14.22 35°E 14 35.92 96°N 14.21 64°E 15 35.89 83°N 14.23 28°E 
16 35.86 7°N 14.49 29°E 
17 35.83 58°N 14.28 45°E 18 35.81 91°N 14.27 53°E 19 35.78 63°N 14.35 34°E 20 35.75 42°N 14.43 16°E 21 35.73 55°N 14.44 73°E 
22 35.72 25°N 14.50 98°E 
23 35.69 51°N 14.53 65°E 24 35.63 25°N 14.53 6°E 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/83
 25 35.57°N 14.52 21°E 
26 35.53 48°N 14.58 8°E 27 35.50 37°N 14.61 92°E 28 35.51 28°N 14.63 49°E 
29 35.57°N 14.67 17°E 
30 35.59 75°N 14.64 7°E 31 35.59 03°N 14.60 36°E 32 35.60 34°N 14.57 4°E 33 35.65 32°N 14.55 35°E 34 35.67 26°N 14.57 23°E 
35 35.66 68°N 14.59 37°E 
36 35.66 18°N 14.64 24°E 37 35.65 3°N 14.66 61°E 38 35.57°N 14.68 53°E 39 35.52 94°N 14.71 3°E 
40 35.50 71°N 14.74 43°E 
41 35.48 78°N 14.78 34°E 42 35.49 29°N 14.82 47°E 43 35.47 62°N 14.82 46°E 44 36.20 77°N 13.94 7°E 45 36.19 54°N 13.96°E 
46 36.17 73°N 13.94 7°E 
47 36.18 48°N 13.93 13°E 48 36.19 54°N 13.92 5°E 49 35.45 92°N 14.18 15°E 50 35.47 62°N 14.18 95°E 51 35.47 55°N 14.21 27°E 
52 35.46 05°N 14.21 99°E 
53 35.44 53°N 14.19 71°E 
 L 409/84 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 VI LISA  
Vastavustabel 
Määrus (EÜ) nr 1626/94 Käesolev m äärus 
Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 1 
Artikli 1 lõike 2 esimene lõik Artikkel 7, artikkel 17 ja artikkel 19 
Artikli 1 lõike 2 teine lõik Artikkel 3 
Artikli 2 lõiked 1 ja 2 Artikkel 8 
Artikli 2 lõige 3 Artikli 13 lõige 5, artiklid 17 ja 19 
Artikli 3 lõike 1 esimene lõik Artikli 13 lõike 1 esim ene lõik ja lõige 5 
Artikli 3 lõike 1 teine lõik Artikli 13 lõige 5, artikli 14 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 
19 
Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik (1a) Artikkel 4, artikli 13 lõige 9, artikli 13 lõige 10 ning artikkel 19 
Artikli 3 lõige 2 Artikli 13 lõike 1 teine lõik ja lõige 8 ning artikkel 19 
Artikli 3 lõige 3 Artikkel 4, artikkel 13 lõige 10 ja artikkel 19 
Artikli 3 lõige 4 Artikli 13 lõiked 3 ja 7 ning artikkel 19 
Artikkel 4 Artikkel 7 
Artikkel 5 Artikkel 12 ja II lisa 
Artikli 6 lõike 1esimene lõik ja artikli 6 lõige 2 Artikli 9 lõiked 1 ja 2 
Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 9 lõige 7, artikli 14 lõiked 1 ja 3 
Artikli 6 lõige 3 II lisa, mõisted 
Artikkel 7 Artikkel 22 
Artikli 8 lõiked 1 ja 3 Artikkel 15, III lisa ja IV lisa 
Artikkel 8a Artikkel 26 
Artikkel 8b Artikkel 27 
Artikkel 9 Artikli 1 lõige 2 
Artikkel 10a Artikkel 29 
Artikkel 11 Artikkel 32 
I lisa Artikkel 3 ja artikkel 4 
II lisa Artikkel 11, I ja II lisa 
III lisa Artikli 9 lõiked 3, 4 ja 5 
IV lisa III lisa 
V lisa punkt b V lisa 
 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 409/85