ET Euroopa Liidu Teataja L 183/66

NÕUKOGU OTSUS 2014/385/ÜVJP,

23. juuni 2014,

millega pikendatakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 25. juunil 2012 võttis nõukogu vastu inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi strateegilise raamistiku ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi tegevuskava.

(2) 25. juulil 2012 võttis nõukogu vastu otsuse 2012/440/ÜVJP, (1) millega nimetati Stavros LAMBRINIDIS Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajaks (”ELi eriesindaja”). ELi eriesindaja volitused lõppevad 30. juunil 2014.

(3) ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 8 kuu võrra.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Stavros LAMBRINIDISe volitusi ELi inimõiguste eriesindajana pikendatakse kuni 28. veebruarini 2015. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad inimõigusi käsitlevatel liidu poliitilistel eesmärkidel, nagu need on sätestatud aluslepingus, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõigusi ja demokraatiat käsitlevas ELi strateegilises raamistikus ning inimõigusi ja demokraatiat käsitlevas ELi tegevuskavas:

a) suurendada liidu mõjusust, kohalolu ja nähtavust inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel maailmas, eelkõige süvendades liidu koostööd ja poliitilist dialoogi kolmandate riikide, asjaomaste partnerite, ettevõtjate, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonidega, samuti tegevuse kaudu asjaomastes rahvusvahelistes foorumites;

b) suurendada liidu panust demokraatia ja institutsioonide arendamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamisse kogu maailmas;

c) suurendada liidu inimõigustealase tegevuse sidusust ja inimõiguste integreerimist kõigisse liidu välistegevuse valdkondadesse.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a) toetada liidu inimõigustealase poliitika (eelkõige inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi strateegilise raamistiku ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi tegevuskava) rakendamist, sealhulgas koostades selle kohta soovitusi;

b) panustada inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust käsitlevate liidu suuniste, vahendite ja tegevuskavade rakendamisesse;

c) edendada inimõigusi käsitlevat dialoogi kolmandate riikide valitsustega ja rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonidega, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude asjaomaste osalejatega, et tagada liidu inimõigustealase poliitika mõjusus ja nähtavus;

d) toetada liidu poliitika ja meetmete suuremat sidusust ja järjepidevust inimõiguste kaitse ja edendamise valdkonnas, eelkõige aidates kaasa liidu asjakohase poliitika kujundamisele.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1. ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3. ELi eriesindaja kooskõlastab oma töö täielikult Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega, et tagada nende poolt inimõiguste valdkonnas tehtava vastava töö sidusus ja järjepidevus.

Artikkel 5

Rahastamine

1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. juuli 2014 kuni 28. veebruar 2015 ette nähtud lähtesumma on 550 000 eurot.

2. ELi inimõiguste eriesindajale järgnevaks ajavahemikuks määratava lähtesumma kohta teeb otsuse nõukogu.

3. Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

4. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2. Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete palga katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 8

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1. Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2. Liidu delegatsioonid ja liikmesriikide diplomaatilised esindused osutavad ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 9

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeoleku olukorra alusel asjaomases riigis, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a) koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette ka erandolukorra plaan ja missiooni evakueerimisplaan;

b) tagades piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

c) tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

d) tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 10

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele, eelkõige inimõiguste töörühmale. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Kooskõlas aluslepingu artikliga 36 võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

Artikkel 11

Koordineerimine

1. ELi eriesindaja toetab liidu meetmete ühtsust, järjekindlust ja tõhusust ning aitab tagada, et liidu vahendeid ja liikmesriikide meetmeid kasutatakse järjepidevalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja koordineerib oma tööd liikmesriikide ja komisjoniga ning vastavalt vajadusele teiste ELi eriesindajatega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtidega, liikmesriikide esinduste juhtidega, samuti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide juhtidega/ülematega ning vastavalt vajadusele muude Euroopa Liidu eriesindajatega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel.

3. ELi eriesindaja teeb koostööd ja püüab saavutada vastastikust täiendavust ja sünergiat ka teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega peakorteri tasandil ja kohapeal. ELi eriesindaja püüab korrapäraselt kohtuda kodanikuühiskonna organisatsioonidega nii peakorteris kui ka kohapeal.

Artikkel 12

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2014. aasta novembri lõppu täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Luxembourg, 23. juuni 2014 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) ELT L 200, 27.7.2012, lk 21.

(2) Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).