ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

artikkel 6 asendatakse järgmisega: „Artikkel 6 Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõige 2: vabastused Riiklikud pädevad asutused kasutavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõikes 2 sätestatud eranditega seonduvat kaalutlusõigust vähem oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kooskõlas käesoleva artikliga ning lisadega. a) Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 2 punktis a määratletud riskipositsioonide suhtes ei kohaldata artikli 395 lõiget 1 80 % ulatuses pandikirja nominaalväärtusest, kui on täidetud selle määruse artikli 400 lõikes 3 sätestatud tingimused. b) Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 2 punktis b määratletud riskipositsioonide suhtes ei kohaldata artikli 395 lõiget 1 80 % ulatuses riskipositsiooni väärtusest, kui on täidetud selle määruse artikli 400 lõikes 3 sätestatud tingimused. c) Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 2 punktis c määratletud riskipositsioonide suhtes, mis krediidiasutusel on tekkinud seoses selles punktis osutatud ettevõtjatega, tingimusel et need ettevõtjad on asutatud liidus, ei kohaldata artikli 395 lõiget 1, kui on täidetud selle määruse artikli 400 lõikes 3 sätestatud ning käesoleva suunise I lisas täpsustatud tingimused, tingimusel et need ettevõtjad kuuluvad konsolideeritud tasandil sama järelevalve alla vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/87/EÜ (*1) või vastavalt kolmandas riigis kehtivatele samaväärsetele eeskirjadele, nagu on täpsustatud käesoleva suunise I lisas. d) Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 2 punktis d määratletud riskipositsioonide suhtes ei kohaldata artikli 395 lõiget 1, kui on täidetud selle määruse artikli 400 lõikes 3 sätestatud tingimused, mida on täpsustatud käesoleva suunise II lisas. e) Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 2 punktides e kuni l määratletud riskipositsioonide suhtes ei kohaldata artikli 395 lõiget 1 või artikli 400 lõike 2 punkti i puhul ei kohaldata seda sätet suurimal lubataval määral, kui on täidetud selle määruse artikli 400 lõikes 3 sätestatud tingimused. f) Riiklikud pädevad asutused nõuavad vähem olulistelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt selle hindamist, kas on täidetud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõikes 3 ning asjaomases käesoleva suunise lisas seoses konkreetsete riskipositsioonidega sätestatud tingimused. Riiklik pädev asutus võib seda hinnangut mis tahes hetkel kontrollida, paludes krediidiasutustel esitada asjaomases lisas sellel eesmärgil osutatud dokumendid. g) Käesolevat artiklit kohaldatakse vaid juhul, kui asjaomane liikmesriik ei ole kasutanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 493 lõikes 3 ette nähtud valikuvõimalust kohaldada konkreetse riskipositsiooni suhtes osaliselt või täielikult erandit. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).“;"
(3)

Suunise (EL) 2021/830 (EKP/2021/11) artikli 12 lõiget 1 ja artikli 15 lõiget 6 tuleb täpsustada seoses viidetega vaadeldavale andmeid esitavale üldkogumile ning tingimustega, mille korral EKP juhatusel on õigus teostada artikli 15 lõike 1 punktis c osutatud piirmäära kohaldamise loa andmise või kehtetuks tunnistamise pädevust, mis on talle delegeeritud.
4.2.

Ilma et see piiraks haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete palkade kindlaksmääramise eest vastutavate organite osa ja korraldustegevust, tuleks palgadeklaratsioon panna hääletamisele aktsionäride aastakoosolekul. Hääletamine võib olla kas kohustav või nõuandev. Liikmesriigid võivad siiski ette näha, et hääletamine korraldatakse ainult juhul, kui seda soovivad aktsionärid, kellel on 25 protsenti aastakoosolekul osalevate või sellel esindatud aktsionäride häältest. See ei tohiks piirata aktsionäride õigust võtta päevakorda asjakohast otsus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.
3.

Liikmesriigid peaksid regulaarselt esitama komisjonile andmeid, mille sisu ja formaat on ette nähtud II lisas, et need saaks koondada ühte andmebaasi. On asjakohane, et esitatakse ka viimaste aastate taustanivoosid näitavad andmed, mille saamisel kasutatud analüüsimeetod on kooskõlas komisjoni 26. juuli 2002. aasta direktiiviga 2002/69/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kindlaksmääramiseks toiduainetes. (3)
(8)

1. mail 2004 ühinesid Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari Euroopa Liiduga. On asjakohane, et iga uus liikmesriik osaleb seireprogrammis niipea kui võimalik. Siiski tunnistatakse, et uute liikmesriikide jaoks on asjakohane näha ette üleminekukord ja et esialgu ei soovitata uutele liikmesriikidele üksikasjalikku miinimumsagedust pisteliseks seireks dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söötades,
(2)

Kõrge turvalisuse taseme tagamiseks, eelkõige selleks, et vältida ebaseaduslikku sisserännet ja viisadega kauplemist liikmesriikide konsulaaresindustes Hiina Rahvavabariigis, on asjakohane, et kõik liikmesriigid rakendaksid vastastikuse mõistmise memorandumit ühtlustatult, ning seepärast on vaja kehtestada ühine rakenduskord Hiina Rahvavabariigis asuvate liikmesriikide konsulaaresinduste jaoks.
(4)

Vaatamata kõnealustele üleskutsetele ning tõsiasjale, et õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine on juriidiline kohustus, juhtub pidevalt, et liikmesriigid ei võta siseturu direktiive nõuetekohaselt üle nende endi kokkulepitud tähtaegade jooksul. Enamik liikmesriikidest ei täida isegi Euroopa Ülemkogu ülevõtmisele püstitatud vahe-eesmärke ning mitmed siseturu direktiivid on endiselt siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtmata kõikides liikmesriikides, kuigi ülevõtmise tähtaeg on juba ammu möödas.
(3)

Vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (2) (euro kasutuselevõtu kohta) artiklile 11 peaksid nimiväärtusele ja tehnilistele tingimustele vastavad euros ja sendis vääringustatud mündid kehtima seadusliku maksevahendina kõigis osalevates liikmesriikides, mis on määratletud kõnealuses määruses. Pärast ringlusse laskmist 1. jaanuaril 2002 on need mündid kasutusel kogu euroalal.
(6)

Elektriliinisidesüsteemides võib kaabeldus olla juba muus kasutuses ja võrke võidakse pidevalt ümber kujundada. Need omadused koos kaablipõhise süsteemi soovimatu kiirguse erilaadiga tähendavad, et terviksüsteemis mõõtmiste tegemine ei ole praktiline ning et asjakohane on kaablipõhiste süsteemide raadiohäirete järeljuhtimise mudel kooskõlas elektromagnetilise ühilduvuse direktiiviga. Seetõttu tuleks elektromagnetilise ühilduvuse direktiivile vastavatest seadmetest koosnevat ja ettenähtud eesmärgil kasutatavat võrku, mis on paigaldatud ja käitatud hea inseneritava kohaselt kooskõlas elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi põhinõuetega, lugeda elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi nõuetele vastavaks. Dokumenteeritud hea inseneritava peaks hõlmama sihtotstarbelisi mõõtmisi kohapeal, mis näitavad, et elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi eesmärgid seoses soovimatu kiirgusega eeskätt tõenäoliste häirete tekkimise olukorras, on täidetud.
(2)

Toidu teaduskomitee leidis oma 4. detsembri 2002. aasta arvamuses, et mitmed polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud on genotoksilised kantserogeenid. Arvestades seda, et genotoksiliste ainete puhul puudub piir, millest allpool neil toimet ei oleks, tuleks PAHide sisaldus toiduainetes viia nii madalale kui võimalik. Toidu teaduskomitee jõudis järeldusele, et benso(a)püreeni võiks kasutada toiduainetes sisalduvate kantserogeensete PAHide (mis on loetletud lisas) esinemise ja mõju märgistusainena. Kõnealuste PAHide suhtelist osakaalu toiduainetes tuleb täiendavalt analüüsida, et saada teavet järgmiseks läbivaatamiseks, mil uuritakse benso(a)püreeni kui märgistusaine edaspidist sobivust. Mitmete PAHide testimiseks on olemas meetodid.
1.

Juurdepääsu käsitleva direktiivi artikli 10 või direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 18 ja VII lisa kohaselt püsiliiniteenust osutavale operaatorile (edaspidi “määratud operaator”) mittediskrimineerimise kohustust kehtestades või kehtima jättes peaksid riigi reguleerivad asutused: a) tagama, et lepingud sisaldavad rakendatavaid kokkuleppeid (edaspidi “teenustasandi kokkulepe”), mis hõlmavad kõiki osutatavate hulgimüügi püsiliini teenuste tahke, nagu taotlemine, ümberpaigutamine, taotluse rahuldamine, kvaliteet, rikete kõrvaldamise tähtaeg, teavitamine ja hoiatavad finantskaristused; b) tagama, et lepingulised hulgimüügi püsiliini taotluse rahuldamise tähtajad kõnealustes teenusetasandi kokkulepetes on iga liinitüübi puhul võimalikult lühikesed. Hulgimüügitasandi lepingulised taotluse rahuldamise tähtajad peaksid olema igal juhul lühemad kui jaeturgude määratud operaatorite tavakohased taotluse rahuldamise tähtajad. Jaeturgude määratud operaatorite tavakohased 64 kbit/s, 2 Mbit/s struktureerimata, 2 Mbit/s struktureeritud ja 34 Mbit/s struktureerimata püsiliinide taotluse rahuldamise tähtajad esitatakse lisas. Lisas esitatud tavakohaste tähtaegade arvutamise meetodit peetakse sobivaks, et võtta arvesse erinevate liikmesriikide erinevate määratud operaatorite võrgustruktuuride ja taotluse rahuldamise korra lubatud erinevusi; c) tagama, et lõike a kohaselt lepingutes ettenähtud finantskaristusi kohaldatakse eelkõige liinide taotluse rahuldamisega hilinemise korral ja need koosnevad kindlaksmääratud summast iga taotletud liini osas hilinetud päeva kohta; samuti peab lepingus olema sätestatud, et summa ei kuulu maksmisele, kui määratud operaator esitab tõendi, et hilinemise põhjus ei olene temast; d) tagama, et käesoleva soovituse läbivaatamise ettevalmistamiseks vajalikku teavet esitatakse vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 5 lõikele 1, ja edastama nimetatud teabe komisjonile vastavalt raamdirektiivi artikli 5 lõikele 2.
B.

Arhiivinduse valdkonnas järgmisi meetmeid: 1. Euroopa arhiivide kahjustumise eest kaitsmine ja kahjustumise ennetamine: — Euroopa arhiivirühma poolt näidistegevuskava väljatöötamine dokumentide ja arhiivide kahjustumise ennetamise meetmete edendamiseks looduskatastroofide ja muude kahjujuhtumite korral, — kahjustunud dokumentide ja arhiivide säilitamise ja konserveerimise alase tegevuse edendamine Euroopa arhiivirühma poolt kogu ühenduse piires, — liikmesriikide rahvusarhiivide ja liidu institutsioonide arhiiviteenistuste poolt standardite ning spetsifikatsioonide koostamine ja propageerimine uute arhiiviotstarbeliste hoonete ehitamiseks. 2. Elektrooniliste dokumentide ja arhiivide valdkonnas Euroopa tasandi interdistsiplinaarse koostöö edasiarendamine, sealhulgas nõukogu kultuuri edendamise tööplaani raames ja eriti digitaliseerimise koordineerimisel: (6) — koostöö tõhustamine elektrooniliste dokumentide ja arhiivide autentsuse, pikaajalise säilitamise ja kättesaadavuse kindlustamisel, eriti selliste avaliku halduse paremal korraldamisel abiks olevate elektrooniliste dokumendihalduse ja arhiivikorralduse süsteemide nagu MoReq (elektroonilise dokumendihalduse ja arhiivikorralduse süsteemi näidisnõuded) loomise suhtes kehtivate nõuete kaasajastamise ja laiendamise kaudu ning elektrooniliste dokumentide ja arhiivide DLM-foorumi (7) korraldamise jätkamise teel. 3. Esmatähtsa ülesandena dokumendihalduse ja arhiivindusalase Interneti-portaali loomine ja käigushoidmine Euroopas: — liikmesriikide rahvusarhiivide ja liidu institutsioonide arhiiviteenistuste vahendusel sellise Interneti-portaali võimaldamine, mis pakuks lihtsamat ja piiriülest juurdepääsu liikmesriikide ja liidu institutsioonide dokumentidele ja arhiividele. See Interneti-portaal võiks asuda mõnes Euroopa Liidu serveris või mõne liikmesriigi rahvusarhiivi serveris. 4. Heade tavade edendamine seoses dokumentide ja arhivaalide haldamist ning neile juurdepääsu käsitlevate riiklike ja Euroopa õigusaktidega; liikmesriikide rahvusarhiivid ja liidu institutsioonide arhiiviteenistused peaksid: — jälgima igas liikmesriigis kõnealuses valdkonnas kehtestatavate õigusaktide eelnõusid eesmärgiga juurutada häid tavasid, eriti seoses dokumentide ja arhivaalide haldamist ja neile juurdepääsu käsitlevate nõuetega, — koondama teabe arhiiviseaduse ja muude asjaomaste õigusaktide kohta riiklikul ja ühenduse tasandil ning hõlbustama nendega tutvumist, luues õigusaktide levikut soodustava andmebaasi. See andmebaas võiks asuda mõnes Euroopa Liidu serveris või mõne liikmesriigi rahvusarhiivi serveris. Oleks soovitatav võtta arvesse Euroopa õigusandmete projekti raames tehtud tööd, mida edendas Rahvusvahelise Arhiivinõukogu Euroopa haru EURBICA ning mida on kirjeldatud “Aruandes arhiivindusest laienenud Euroopa Liidus” (prioriteetne meede 4.2). 5. Meetmete võtmine arhiividokumentide varguse vältimiseks: — liikmesriikide arhiiviteenistuste poolt sellise tegevuskava ja ühise juhendi väljatöötamine, mis võimaldab vahetada teavet ja parimaid kogemusi arhiividokumentide varguse vastu võitlemiseks ning varastatud dokumentide tagasisaamiseks.
4.

Nõusoleku valdaja peaks kindlaks tegema, et ettevõtjad on hoiatatud võimalusest, et imporditud rapsi seemnete tahtmatu leviku korral sadamates ja purustusettevõtetes võivad need idanema ja inimese abita kasvama hakata, sealhulgas ka MON-00073-7 rapsi seemned.
1.

Liikmesriikidel soovitatakse 2005. aastal viia läbi kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist: a) mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool ja fumonisiinid) sisaldus söötades, näidates analüüsimeetodi; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelisi kui ka plaanilisi proove; plaanilise proovivõtu korral peaksid proovideks olema söödatoorained, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, nagu näiteks teraviljad, õliseemned, õlipuuviljad, nende saadused ja kõrvalsaadused, ning söödatoorained, mida on pikka aega ladustatud või transporditud kaugelt üle mere; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele, v.a lüpsilehmad, ettenähtud segasöötadele; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada I lisas toodud näidist; b) teatavate konkreetsete loomaliikide ja -kategooriate puhul lubatud või keelatud antibiootikumid, koktsidiostaatikumid ja/või histomonostaatikumid, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöötades, milles need raviained ei ole lubatud; kontrollide eesmärgiks peaks olema leida kõnealuseid raviaineid eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eiramiste tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada II lisas toodud näidist; c) piirangute rakendamine loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas; d) vase- ja tsingikogused sigadele ettenähtud segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas.
(1)

Direktiivides 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ nähakse ette, et komisjon peaks järk-järgult välja töötama süsteemi, mis võimaldaks hinnata kokkupuudet pestitsiididega toidu kaudu. Realistlike hinnangute võimaldamiseks peaksid olema kättesaadavad andmed pestitsiidijääkide järelevalve kohta mitmetes toiduainetes, mis on Euroopas peamised toidukomponendid. Üldjuhul arvatakse, et Euroopa peamised toidukomponendid koosnevad 20–30 toiduainest. Pidades silmas riiklikul tasandil kättesaadavaid vahendeid pestitsiidijääkide kontrollimiseks, on liikmesriikidel kooskõlastatud järelevalve programmi raames võimalik igal aastal analüüsida üksnes kaheksa toiduaine proove. Pestitsiidide kasutamine on kolmeaastase ajavahemiku jooksul muutunud. Iga pestitsiidi tuleks üldiselt kontrollida 20–30 toiduaines kolmeaastaste tsüklite järel.
1.

2006. aasta jooksul läbi viia kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist: a) mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool, fumonisiinid, T-2 ja HT-2 toksiinid) sisaldust söötades, märkides ära analüüsimeetodid; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelist kui ka plaanilist proovivõttu; plaanilisi proove peaks võtma söödatoorainetest, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, näiteks teraviljadest, õliseemnetest, õliviljadest, nende saadustest ja kõrvalsaadustest ning söödatoorainetest, mida on pikka aega ladustatud või pika maa tagant meritsi transporditud; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele (v.a lüpsilehmad) mõeldud segasöötadele; kontrollide tulemustest tuleks aru anda I lisas esitatud näidise alusel; b) nii teatavate loomaliikide ja -kategooriate puhul lubatud kui ka keelatud koktsidiostaatikume ja/või histomonostaatikume, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöödas, milles need ei ole lubatud; kontrollide eesmärk peaks olema uurida nimetatud ainete esinemist eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eeskirjade eiramise tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollide tulemustest tuleks aru anda II lisas esitatud näidise alusel; c) antibiootiliste söödalisandite järkjärgulist kasutusest kõrvaldamist, nagu on sätestatud II lisas; d) piirangute rakendamist loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas; e) vase- ja tsingisisaldust sigade segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas.
5.

Seoses sidusõiguste litsentsimisega peaks õiguse valdaja ja õiguste ühishaldaja suhe, olenemata sellest, kas see põhineb lepingul või liikmelisusel, sisaldama vähemalt järgmisi põhimõtteid: a) õiguse valdajal on õigus otsustada, milliste sidusõiguste haldamist õiguste ühishaldajale loovutada; b) õiguse valdajal on õigus määratleda õiguste ühisvaldaja territoriaalsed volitused; c) õiguse valdajal peab olema teist poolt mõistliku aja jooksul teavitades õigus sidusõigused tühistada ja anda nende õiguste mitut piirkonda hõlmav haldamine üle teisele õiguste ühishaldajale, olenemata enese või õiguste ühishaldaja elukohaliikmesriigist või kodakondsusest; d) kui õiguse valdaja on sidusõiguste haldamise andnud üle teisele õiguste ühishaldajale, peavad kõik asjaomased õiguste ühishaldajad tagama, et nimetatud sidusõigused jäetakse välja kõikidest olemasolevatest omavahelistest vastastikuse esindamise lepingutest, ilma et see piiraks õiguste haldajate muid koostöövorme.
(11)

Direktiivi 73/238/EMÜ artiklis 3 on sätestatud, et liikmesriikide ja komisjoni vahelised konsultatsioonid toimuvad rühma (st naftatarnerühma) kaudu, et tagada kõnealuse direktiivi artikli 1 alusel liikmesriikide võetud või soovitatud meetmete koordineerimine.
7.

kogudes süsteemselt nende audiovisuaalpärandisse kuuluvaid kinematograafiateoseid tulenevalt seadusejärgsest või lepingulisest kohustusest talletada selliste kinematograafiliste teoste vähemalt üks kõrgekvaliteediline eksemplar määratud asutustes. Nimetatud teoste talletamise tingimuste sätestamisel peaksid liikmesriigid tagama, et: a) nende vastutusalasse kuulub üleminekuperioodil see toodang ja ühistoodang, mida on riiklikult rahastatud riiklikul või piirkondlikul tasandil; pärast selle üleminekuperioodi lõppu peaksid need teostatavuse piires hõlmama kogu toodangut, ka sellist, mida ei ole riiklikult rahastatud, b) talletatud kinematograafiateoste tehniline kvaliteet oleks hea hõlbustamaks säilitamist ja reprodutseeritavust ning et nende juurde kuuluksid vajadusel standardvormis metaandmed, c) film talletatakse filmi avaliku linastuse ajal ja igal juhul mitte hiljem kui kaks aastat pärast seda;
(15)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma, et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei kuulu tema suhtes kohaldamisele.
(9)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ja see ei mõjuta teda. Arvestades asjaolu, et käesolev soovitus arendab Schengeni acquis'd edasi Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätete alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on käesoleva soovituse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.
1.

Käesolev soovitus käsitleb raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide rakendamist operaatorite poolt, kelle nende riigi reguleerivad asutused on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16 tehtud turuanalüüsile määratlenud asjakohastel turgudel märkimisväärset turujõudu omavana. Selliste kohustustega operaatoreid nimetatakse edaspidi “teavitatud operaatoriteks”. Kuluarvestussüsteemi rakendamise kohustuse kehtestamise eesmärk on tagada õiglaste, objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide järgimine teavitatud operaatorite poolt summade eraldamisel teenuste jaoks olukordades, mil nende suhtes kohaldatakse hinnakontrollidee või kuludele orienteeritud tasudega seotud kohustusi. Raamatupidamise lahusust puudutava kohustuse sätestamise eesmärk on pakkuda üksikasjalikumat teavet, kui seda on teavitatud operaatori seadusjärgsetest raamatupidamisaruannetest saadav teave, et võimalikult täpselt peegeldada teavitatud operaatori ettevõtte osade tulemuslikkust, just nagu need oleksid toiminud eraldi ettevõtetena, ning vertikaalselt integreeritud ettevõtete puhul vältida diskrimineerimist nende endi tegevuse kasuks ning vältida ebaõiglast ristsubsideerimist.
(1)

Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse vajalikud meetmed euro võltsimise takistamiseks, (1) nõutakse, et krediidiasutustel ja muudel asutustel, kes osalevad erialase tegevusena pangatähtede ning müntide sorteerimises ja jaotamises, seal hulgas need, kelle tegevus seisneb erinevas vääringus pangatähtede või müntide vahetamises, nagu valuutavahetuskontorid, on kohustus kõrvaldada ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või mille suhtes neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud, ja anda need üle pädevatele siseriiklikele asutustele.
(4)

Vahepeal on avaldatud rohkem andmeid dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta söödas ja toidus. Selle tulemusel on kehtestatud piirnormid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summale, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina, kasutades toksilisuse ekvivalentfaktoreid (WHO-TEF), kuna selline lähenemisviis on toksikoloogia seisukohast kõige kohasem. Sujuva ülemineku tagamiseks tuleks üleminekuperioodil lisaks uutele dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde summa piirnormidele kohaldada ka seniseid dioksiinide piirnorme.
(1)

Ühinemisakti artiklis 56 on sätestatud, et kui akte, mis jäävad kehtima pärast 1. jaanuari 2007, on vaja ühinemise tõttu kohandada ning kui neid kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab komisjon vastu vajalikud kohandused kõikidel juhtudel, kui komisjon on vastu võtnud esialgse akti.