Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta

(Teatis liikmesriikidele, kaasa arvatud asjakohaste meetmete ettepanekud)

(1999/C 288/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

1. SISSEJUHATUS

(1) Komisjon võttis 1994. aastal vastu esimesed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. [1] Nende suuniste kehtivust pikendati 31. detsembrini 1999. [2] Aastal 1997 lisas komisjon põllumajanduse erieeskirjad. [3]

(2) Käesolevas versioonis, mis põhineb varasematel versioonidel, soovib komisjon mitmel põhjusel teha muudatusi ja anda selgitusi. Esiteks eeldab siseturu väljakujundamine rangemat järelevalvet riigiabi üle. Kuuendast ja seitsmendast ülevaatest Euroopa Liidu tootmissektoris ja teatavates muudes sektorites antava riigiabi kohta [4] ilmneb, et kindla suunitlusega abi maht (peamiselt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks) on suurenenud, võtmata arvesse uute Treuhandanstalt' i või Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben' i poolt Saksamaa uutele liidumaadele antavat abi. Ühisraha kasutuselevõtt kiirendab samuti ühendusesisese kaubanduse kasvu, mistõttu päästmis- ja ümberkorraldamisabi mõju ühendusesisestele konkurentsitingimustele on järjest suurem. Lisaks võttis komisjon ühtset turgu käsitlevas tegevuskavas [5] endale kohustuse karmistada päästmis- ja ümberkorraldamisabi eeskirju, võttes arvesse, et abi sobivatel määradel on oma osa ümberkorraldamise sotsiaalsete mõjude leevendamisel. Seetõttu kavatseb komisjon muuta päästmis- ja ümberkorraldamisabi suhtes kohaldatavad eeskirjad selgemaks ning määratleda rangemalt sellise abi hindamise suunised.

(3) Raskustes olevate äriühingute pankrotist päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi võib õiguspäraseks lugeda üksnes teatavatel tingimustel. Seda võib näiteks õigustada sotsiaal- või regionaalpoliitiliste kaalutlustega, vajadusega võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) positiivset mõju majandusele või erandjuhul sellega, et soovitakse säilitada turu konkurentsipõhimõtetele vastavat ülesehitust, kui äriühingute turult kadumine võiks tekitada monopoolse või raske oligopoolse olukorra.

2. MÕISTED JA SUUNISTE KOHALDAMISALA NING SEOTUS MUUDE RIIGIABI KÄSITLEVATE TEKSTIDEGA

2.1. RASKUSTES OLEVA ÄRIÜHINGU MÕISTE

(4) Ühenduses puudub raskustes oleva äriühingu mõiste. Käesolevate suuniste tähenduses peab komisjon äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.

(5) Äriühingut loetakse käesolevate suuniste tähenduses igal juhul ja suurusest olenemata raskustes olevaks järgmistel juhtudel:

a) kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, [6] kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist [7] ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või

b) kui on tegemist piiramatu vastutusega äriühinguga, [8] kes on kaotanud üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või

c) kui asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

(6) Raskustes oleva äriühingu tavatunnused on suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus. Halvemal juhul võib äriühing juba olla maksejõuetu või siseriikliku õiguse kohaselt võidakse selle suhtes nõuda kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamist. Sel juhul kohaldatakse neid suuniseid igasuguse antava abi suhtes, kui selline menetlus viib äriühingu tegevuse jätkamiseni. Igal juhul on raskustes olev äriühing abikõlblik ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et seda ei saa saneerida oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadavate vahenditega.

(7) Käesolevate suuniste tähenduses ei ole vastasutatud äriühing [9] päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. See kehtib näiteks selliste juhtumite korral, kui uus äriühing tekib eelmise äriühingu likvideerimisel või võtab sellise äriühingu varad üle. [10]

(8) Suuremasse kontserni kuuluv äriühing ei ole tavaliselt päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik, välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on äriühingusisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle.

2.2. PÄÄSTMIS- JA ÜMBERKORRALDAMISABI MÕISTE

(9) Päästmisabi ja ümberkorraldamisabi kohta kehtivad samad suunised, sest mõlemal juhul peavad ametivõimud tegelema raskustes oleva äriühinguga ning päästmine ja ümberkorraldamine on sageli ühe toimingu kaks osa, isegi kui nendega on seotud erinevad protsessid.

(10) Päästmisabi on oma laadilt ajutine abi. See peaks võimaldama raskustes oleval äriühingul tegevust jätkata ümberkorraldamis- või likvideerimiskava koostamiseks vajaliku aja jooksul ja/või selle aja jooksul, mida komisjon vajab selle kava kohta otsuse langetamiseks.

(11) Ümberkorraldamine seevastu on realistlik, ühtne ja laiaulatuslik kava, mille eesmärk on äriühingu elujõulisuse taastamine pikaks ajaks. Ümberkorraldamine hõlmab tavaliselt üht või mitut järgmist elementi: äriühingu tegevuse reorganiseerimine ja ratsionaalsemaks muutmine, milles tavaliselt sisaldub kahjumit tekitavast tegevusest loobumine, sellise olemasoleva tegevuse ümberkorraldamine, mida saab uuesti konkurentsivõimeliseks muuta, ning võimalik tegevuse mitmekesistamine uue ja elujõulisema tegevuse suunas. Füüsilise ümberkorraldamisega peab tavaliselt kaasnema rahaline ümberkorraldamine (kapitalisüstid, võla vähendamine). Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluv ümberkorraldamine ei saa siiski piirduda üksnes finantsabiga varasema kahjumi korvamiseks ja jätta kahjumi põhjused puutumata.

2.3. KOHALDAMISALA

(12) Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kõikide sektorite (välja arvatud ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud sektorid) äriühingute suhtes, ilma et see piiraks asjaomasesse sektorisse kuuluvate raskustes olevate äriühingutega seotud erieeskirjade kohaldamist. [11] 5. peatükki on lisatud 1997. aastal vastuvõetud põllumajanduse erieeskirjad.

2.4. EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 KOHALDATAVUS

(13) Raskustes olevate äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antav riigiabi võib oma olemuse tõttu konkurentsi moonutada. Kui riigiabi mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust, kuulub see EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse.

(14) Ümberkorraldamisabi võib olla mitmes eri vormis, nagu kapitalisüstid, võlgade mahakandmine, laenud, vabastamine maksudest või sotsiaalkindlustusmaksetest või laenugarantiid. Päästmisabi puhul peaks see olema piiratud laenude või laenugarantiidega, kui muudes riigiabi käsitlevates ühenduse õigusaktides ei ole see selgesõnaliselt sätestatud teisiti (vt punktid 23–27).

(15) Abi allikas võib olla igasugune valitsemise tasand [12] (kesk-, piirkondlik ja kohalik) ja riigi osalusega äriühing, nagu on määratletud komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) [13] artiklis 2. Nii näiteks võib päästmis- või ümberkorraldamisabi tulla riigi valdusettevõtjatelt või investeerimisühingutelt. [14]

(16) Et kindlaks määrata, kas ametivõimude poolt riigi äriühingutesse tehtavad kapitalisüstid sisaldavad abi elemente, kohaldatakse turutingimustes tegutseva erainvestori põhimõtet. [15] Selle põhimõtte kohaselt ei loeta äriühingu rahastamist või rahastamise tagamist abiks, kui samades oludes oleks raha kättesaadavaks teinud turumajanduse tingimustes otstarbekalt tegutsev erainvestor.

(17) Kui riik rahastab rahalistes raskustes olevat ettevõtjat või tagab selle rahastamise, tuleb siiski pidada võimalikuks, et finantsülekanded tõenäoliselt on riigiabi. Seetõttu tuleb sellistest finantstehingutest komisjonile ette teatada vajaduse korral üldkava käsitleva teatise abil vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. [16] Abieeldus on suurem nendel juhtudel, kui kogu tegevusvaldkond on raskustes või kui turg, kus abisaaja tegutseb, kannatab kogu ühendust või EMPd hõlmava liigse struktuurilise tootmisvõimsuse all.

(18) Päästmis- või ümberkorraldamisabi hindamist ei tohiks mõjutada muutused abistatava ettevõtte omandisuhetes.

2.5. KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

(19) Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatakse, millal artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluv abi loetakse kokkusobivaks ühisturuga. Välja arvatud abi, mis on seotud loodusõnnetuste või erandlike juhtumitega (artikli 87 lõike 2 punkt b) ja mida siin ei käsitleta, on raskustes olevate äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antava abi ühisturuga kokkusobivuse ainus alus artikli 87 lõike 3 punkt c. Selle sätte põhjal on komisjonil volitus lubada "teatava majandustegevuse (…) arengu hõlbustamiseks antavat abi, kui see ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega".

(20) Komisjoni arvates võib päästmis- ja ümberkorraldamisabi edendada majandustegevuse arengut, kahjustamata kaubandust määral, mis on vastuolus ühenduse huvidega, kui täidetakse käesolevates suunistes kehtestatud tingimusi. Kui päästetavad või ümberkorraldatavad äriühingud paiknevad abistatavates piirkondades, võtab komisjon punktide 53 ja 54 kohaselt arvesse artikli 87 lõike 3 punktides a ja c nimetatud piirkondlikke kaalutlusi.

2.6. MUUD ÜHENDUSE ÕIGUSE SÄTTED

(21) Tuleks rõhutada, et komisjon ei saa lubada raskustes olevate äriühingute päästmiseks või ümberkorraldamiseks antavat abi, kui abi tingimused ei ole kooskõlas teiste asutamislepingu sätetega peale artiklite 87 ja 88 või teiseste õigusaktidega.

3. KOMISJONILE ERALDI TEATATUD PÄÄSTMIS- JA/VÕI ÜMBERKORRALDAMISABI LUBAMISE ÜLDISED TINGIMUSED

(22) See peatükk käsitleb üksnes komisjonile eraldi teatatud abimeetmeid. Komisjon võib päästmis- või ümberkorraldamisabi kavasid lubada teatavatel tingimustel. Need tingimused on esitatud 4. peatükis.

3.1. PÄÄSTMISABI

(23) Et komisjon punktis 12 määratletud päästmisabi heaks kiidaks, peab see vastama järgmistele tingimustele:

a) abi peab moodustuma likviidsustoetusest laenugarantiide või laenudena. [17] Mõlemal juhul tuleb laenult võtta intressi, mis on vähemalt võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga ja eelkõige komisjoni poolt vastuvõetud viiteintressiga;

b) abi peab olema seotud laenudega, mis tuleb tagasi maksta hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul pärast viimase osamakse tegemist kõnealusele äriühingule; [18]

c) abi peab olema põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega ja sellel ei tohi olla lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele;

d) abimeetmetest teatamisega peab kaasnema liikmesriigi kohustus edastada komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme lubamist ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava või tõend laenu täieliku tagasimaksmise kohta ja/või garantii lõppemise kohta;

e) abi peab olema piiratud summaga, mis on vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud (näiteks palgakulude katmine või tavatarned).

(24) Päästmisabi lubatakse esialgu kuni kuueks kuuks või, kui asjaomane liikmesriik on selle ajavahemiku jooksul esitanud ümberkorraldamiskava, kuni komisjon on langetanud kava kohta otsuse. Nõuetekohaselt põhjendatud erandlike asjaolude korral ja asjaomase liikmesriigi taotlusel võib komisjon esialgset kuuekuist ajavahemikku pikendada.

(25) Päästmisabi on ühekordne meede, mis on kavandatud äriühingu tegevuse jätkamiseks piiratud ajavahemikul, mille jooksul saab hinnata äriühingu tulevikuväljavaateid. Ei saa lubada korduvaid päästmisabimeetmeid, mis ainult säilitaksid kehtiva olukorra, lükkaksid vältimatu edasi ning suunaksid majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid teistele tõhusamatele tootjatele või teistele liikmesriikidele.

(26) Kui liikmesriik ei edasta punkti 23 alapunktis d ettenähtud teavet enne kuuekuise tähtaja lõppemist ega esita nõuetekohaselt põhjendatud taotlust tähtaja pikendamiseks, algatab komisjon artikli 88 lõike 2 kohase menetluse.

(27) Päästmisabi heakskiitmine ei tähenda tingimata ümberkorraldamiskava alusel antava abi heakskiitmist; sellist abi tuleb hinnata selle enda omaduste põhjal.

3.2. ÜMBERKORRALDAMISABI

3.2.1. Üldpõhimõte

(28) Ümberkorraldamisabi tekitab erilisi konkurentsiga seotud probleeme, sest see võib suunata ebaõiglase osa struktuurilise kohandusega seotud koormast ning kaasnevatest sotsiaalsetest ja majanduslikest probleemidest teistele abi mittesaavatele tootjatele ning teistele liikmesriikidele. Üldpõhimõtte järgi tuleks seetõttu lubada anda ümberkorraldamisabi ainult sel juhul, kui on võimalik näidata, et see ei ole vastuolus ühenduse huviga. See on võimalik ainult sel juhul, kui abi vastab rangetele kriteeriumidele ja kui kõik konkurentsimoonutused hüvitatakse äriühingu tegevuse jätkumisest tuleneva kasuga (eelkõige, kui on selge, et äriühingu tegevuse lõppemisest johtuvate koondamiste netomõju koos tarnijatele avaldatava mõjuga teravdaks kohalikke, piirkondlikke või siseriiklikke tööhõiveprobleeme, või erandlikult, kui äriühingu turult kadumine võib põhjustada monopoolse või raske oligopoolse olukorra) ja kui vajaduse korral on konkurentide jaoks olemas piisavad kompenseerivad meetmed.

3.2.2. Abi lubamise tingimused

(29) Kui abistatavaid piirkondi, VKEsid ja põllumajandussektorit käsitlevatest erisätetest ei tulene teisiti (vt punktid 53, 54 ja 55 ning 5. peatükk), kiidab komisjon abi heaks ainult järgmistel tingimustel:

a) Äriühingu abikõlblikkus

(30) Äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks käesolevate suuniste tähenduses (vt punktid 4–8).

b) Elujõulisuse taastamine

(31) Abi andmise tingimus on ümberkorraldamiskava rakendamine, selle kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi.

(32) Ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, peab mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga, mida asjaomane liikmesriik kohustub rakendama. Komisjonile tuleb esitada üksikasjalik kava, mis eelkõige peab sisaldama turuülevaadet. [19] Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ja võib välistel teguritel, nagu hindade ja nõudluse erinevused, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. Ümberkorraldamine peab sisaldama sellise tegevuse lõpetamist, mis isegi pärast ümberkorraldamist oleks kahjumlik.

(33) Ümberkorraldamiskavas tuleks kirjeldada raskusteni viinud asjaolusid, andes sellega aluse soovitatud meetmete asjakohasuse hindamiseks. Ümberkorraldamiskavas tuleks muu hulgas arvesse võtta nõudmise ja pakkumise praegust olukorda ning tulevikuväljavaateid asjaomasel tooteturul vastavalt stsenaariumidele, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel ning äriühingu erilistel tugevatel ja nõrkadel külgedel. See kava peaks võimaldama äriühingul areneda uue struktuuri suunas, mis pakub pikaajalise elujõulisuse väljavaateid ning aitab äriühingul jalule tõusta.

(34) Kava peaks pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peaks olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida.

c) Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine

(35) Tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele. Vastasel juhul tuleb abi lugeda "ühiste huvidega vastuolus olevaks" ja seetõttu ühisturule sobimatuks.

(36) See tingimus tähendab tavaliselt seda, et pärast ümberkorraldamist piiratakse äriühingu osatähtsust turul või turgudel. Kui asjassepuutuva turu (turgude) [20] suurus ühenduse ja EMP tasandil on tühine või kui äriühingu osa asjassepuutuvast turust (turgudest) on väike, loetakse põhjendamatu konkurentsimoonutus olematuks. Tuleks silmas pidada, et seda tingimust ei kohaldata tavaliselt VKEde suhtes, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti.

(37) Äriühingu turuosa kohustuslikud piiramised või vähendamised on tema konkurentide kasuks rakendatavad kompenseerivad meetmed. Need peaksid olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Komisjon määrab ümberkorraldamiskavale lisatud turuülevaate alusel, ja kui vastav menetlus on juba algatatud, siis huvitatud poolte esitatud teabe alusel, kindlaks piiramiste või vähendamiste määra. Äriühingu turuosa vähendamine toimub ümberkorraldamiskava ja sellele lisatud tingimuste kaudu.

(38) Võib ette näha kompenseerivate meetmete vajaduse leevendamist, kui turuosa vähendamine või piiramine põhjustab tõenäoliselt turustruktuuri tõsist halvenemist, mõjutades näiteks kaudselt monopoolse või oligopoolse olukorra tekkimist.

(39) Kompenseerivad meetmed võivad erineda vastavalt sellele, kas äriühing tegutseb või ei tegutse ülevõimsusega toimival turul. Hinnates, kas kõnealune turg toimib ülevõimsusega või mitte, võib komisjon arvesse võtta kõiki tema valduses olevaid asjakohaseid andmeid:

i) kui nendel turgudel, kus abisaaja tegutseb, on kogu ühendust või EMPd hõlmav struktuuriline tootmise ülevõimsus, peab ümberkorraldamiskava võrdeliselt saadud toetuse suurusega ja selle mõjuga nimetatud turgudele andma oma panuse turutingimuste parandamisse, vähendades pöördumatult tootmisvõimsust. Tootmisvõimsuse vähendamine on pöördumatu, kui püsivalt alandatakse asjaomaste tootmisettevõtete endist tootmisvõimet või muudetakse nende kasutusotstarvet. Tootmisvõimsuse müümine konkurentidele ei ole sel juhul piisav, välja arvatud juhul, kui tootmisettevõte müüakse geograafilisele turule, kus tema jätkuval tegevusel ei ole tõenäoliselt olulist mõju konkurentsiolukorrale ühenduses. Tootmisvõimsuse vähendamise nõuded peavad aitama kahandada abisaaja äriühingu turuosa neil turgudel, kus äriühing tegutseb;

ii) kui turul, kus abisaaja tegutseb, ei ole kogu ühendust või EMPd hõlmavat liigset struktuurilist tootmisvõimsust, uurib komisjon siiski, kas tuleks nõuda kompenseerivaid meetmeid. Kui sellistes kompenseerivates meetmetes sisaldub asjaomase äriühingu tootmisvõimsuse vähendamine, tuleks see saavutada varadest või tütarettevõtetest loobumise teel. Komisjon peab uurima kõiki asjaomase liikmesriigi poolt soovitatud kompenseerivaid meetmeid ning otsustama, kas need on piisavad, et leevendada abi võimalikku konkurentsi moonutavat mõju. Vajalike kompenseerivate meetmete uurimisel võtab komisjon arvesse turu olukorda ja eeskätt selle kasvu taset ning nõudluse rahuldamise määra.

d) Miinimumiga piirduv abi

(40) Toetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorraldamiskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste varade müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Et piirata moonutavat toimet, ei tohi abi anda sel määral või sellises vormis, mis võimaldaks äriühingul ülemääraseid rahalisi ressursse kasutada agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisprotsessiga. Seetõttu uurib komisjon pärast ümberkorraldamist äriühingu kohustuste taset, kaasa arvatud olukorda pärast maksunõuete edasilükkamist või vähendamist; eeskätt peetakse silmas äriühingu tegevuse jätkamise võimalust pärast kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse algatamist siseriikliku õiguse kohaselt. [21] Abi ei tohiks kasutada ka selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised.

(41) Komisjonile tuleb igal juhul näidata, et abi kasutatakse üksnes äriühingu elujõulisuse taastamiseks ning et see ei võimalda abisaajal ümberkorraldamiskava rakendamise ajal oma tootmisvõimsust laiendada, välja arvatud selles osas, mis on oluline elujõulisuse taastamiseks ega moonuta lubamatult konkurentsi.

e) Abi lubamisega seotud eritingimused

(42) Lisaks punktides 35–39 kirjeldatud kompenseerivatele meetmetele, ja kui asjaomane liikmesriik ei ole selliseid sätteid vastu võtnud, võib komisjon kehtestada vajalikuks peetavad tingimused ja kohustused tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral. Ta võib näiteks nõuda, et liikmesriik:

i) võtaks ise teatavaid meetmeid (nt avaks teatavad turud teistele ühenduse ettevõtjatele);

ii) kehtestaks abisaajale äriühingule teatavad kohustused (nt hoiduda toimimast teatavatel turgudel hindu määravana);

iii) hoiduks andmast abisaajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil muud tüüpi abi.

f) Ümberkorraldamiskava täielik rakendamine ja kehtestatud tingimuste järgimine

(43) Äriühing peab komisjoni poolt heakskiidetud ümberkorraldamiskava täielikult rakendama ning täitma kõiki komisjoni otsuses ettenähtud kohustusi. Komisjon loeb kõiki kava rakendamatajätmisi või muude kohustuste täitmatajätmisi abi kuritarvitamiseks.

(44) Kui ümberkorraldamine hõlmab mitut aastat ja suuri summasid, võib komisjon nõuda ümberkorraldamisabi jaotamist osamakseteks ning seada iga osamakse tasumise tingimuseks, et:

i) enne iga osamakse tasumist kinnitatakse ümberkorraldamiskava iga etapi rahuldavat rakendamist vastavalt kavandatud ajakavale või

ii) komisjon annab enne iga makset sellele kinnituse, olles eelnevalt kontrollinud, kas kava on rahuldavalt rakendatud.

g) Järelevalve ja aastaaruanne

(45) Komisjon peab asjaomaste liikmesriikide poolt edastatud korrapäraste üksikasjalike aruannete kaudu saama kinnitust ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kohta.

(46) Suurtele äriühingutele antava abi korral tuleb neist aruannetest esimene komisjonile esitada tavaliselt hiljemalt kuus kuud pärast abi heakskiitmist. Seejärel tuleb aruanded komisjonile saata vähemalt kord aastas kindlal kuupäeval kuni ümberkorraldamiskava eesmärgid võib lugeda saavutatuks. Et võimaldada komisjonile vajaminevat ümberkorraldamiskava rakendamise järelevalvet, peavad need aruanded hõlmama kogu teavet, äriühingule tehtavate maksete ajakava ja äriühingu finantsseisundit ning abi heakskiitmise otsuses ettenähtud tingimuste või kohustuste järgimist. Eelkõige peavad nad sisaldama kogu asjakohast teavet ümberkorraldamisperioodil kas individuaalselt või üldise kava alusel äriühingule ükskõik mis eesmärgil antud abi kohta (vt punktid 90–93). Kui komisjon vajab õigeaegset kinnitust teatava põhilise teabe kohta, nt ettevõtte sulgemise või tootmisvõimsuse vähendamise kohta, võib ta nõuda aruannete sagedasemat esitamist.

(47) Väikestele või keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral piisab tavaliselt abisaaja äriühingu bilansi ning kasumiaruande koopia esitamisest igal aastal, välja arvatud juhul, kui abi heakskiitvas otsuses on sätestatud rangemad tingimused.

3.2.3. Ühekordse abi tingimus

Et vältida ebaõiglast abi andmist äriühingutele, tuleks ümberkorraldamisabi anda ainult üks kord. Teatades komisjonile kavandatavast ümberkorraldamisabist, peab liikmesriik täpsustama, kas asjaomane äriühing on minevikus juba saanud ümberkorraldamisabi, kaasa arvatud enne käesolevate suuniste jõustumist antud abi ning igasugune muu abi, millest ei ole teatatud. [22] Kui äriühing on sellist abi juba saanud ja kui ümberkorraldamisperioodi lõppemisest või kava rakendamise peatamisest on möödunud vähem kui 10 aastat, [23] lubab komisjon tavaliselt [24] uut ümberkorraldamisabi ainult erandlike ja ettenägematute asjaolude korral, mille eest äriühing ei vastuta. [25] Ettenägematuteks asjaoludeks loetakse selliseid asjaolusid, mida ümberkorraldamiskava koostamisel ei olnud kuidagi võimalik ette näha.

(49) Äriühingule abi andmisele järgnevad muutused selle abisaaja omandisuhetes või mis tahes kohtu- või haldusmenetlus, mis paneb äriühingu bilansi kindlamale alusele, vähendab tema kohustusi või kustutab varasemad võlad, ei mõjuta selle eeskirja kohaldamist, kui küsimus on sama äriühingu tegevuse jätkamises.

(50) Kui äriühingu varasid üle võtva äriühingu enda suhtes on kohaldatud punktis 49 loetletud menetlusi või siseriikliku õiguse kohast kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust ja kui see äriühing on ise juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi, ei kohaldata selle äriühingu suhtes ühekordse abi nõuet tingimusel, et täidetud on järgmised kolm tingimust:

a) ostja on varasemast äriühingust selgesti eraldatud;

b) ostja on varasema äriühingu varad omandanud turuhinnaga (vältides sellega endisele äriühingule antud abi üleminekut uuele äriühingule);

c) endise äriühingu likvideerimine, kohtu järelevalve all juhtimine või ost ei ole lihtsalt vahendid, millega vältida ühekordse abi tingimuse kohaldamist (komisjon võib otsustada, et asi on selle tingimuse vältimises, kui ostja poolt tuvastatud raskusi võis endise äriühingu varade ülevõtmisel selgesti ette näha).

(51) Siin tuleks siiski rõhutada, et varade ostmiseks antavat abi ei saa käesolevate suuniste alusel lubada, sest sel juhul oleks tegemist esialgseks investeeringuks antava abiga (vt ka punkt 7).

3.2.4. Ümberkorraldamiskava muutmine

(52) Kui ümberkorraldamisabi on heaks kiidetud, võib asjaomane liikmesriik ümberkorraldamisperioodil paluda komisjonil nõustuda ümberkorraldamiskavas ja toetuse suuruses tehtavate muudatustega. Komisjon võib selliseid muudatusi lubada järgmiste tingimuste täitmise korral:

a) muudetud kava peab siiski võimaldama elujõulisuse taastamist mõistliku aja jooksul;

b) kui toetust suurendatakse, peavad nõutavad kompenseerivad meetmed olema laialdasemad, kui esialgu olid kehtestatud;

c) kui kavandatavad kompenseerivad meetmed on kitsamad, kui esialgu olid kehtestatud, tuleb ka toetuse määra vastavalt vähendada;

d) kompenseerivate meetmete rakendamise uue ajakava võib kasutusele võtta esialgu vastuvõetud ajakavast hiljem ainult äriühingust või liikmesriigist sõltumatutel põhjustel. Muudel juhtudel tuleb vastavalt vähendada ka toetuse määra.

3.2.5. Abistatavates piirkondades antav ümberkorraldamisabi

(53) Et majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus on EÜ asutamislepingu artikli 158 kohaselt üks ühenduse peamisi eesmärke ja artikli 159 [26] kohaselt peab muude valdkondade poliitika andma oma panuse selle eesmärgi saavutamisse, tuleb komisjonil abistatavates piirkondades antava ümberkorraldamisabi hindamisel arvesse võtta regionaalarengu vajadusi. Raskustes oleva äriühingu paiknemine abistatavas piirkonnas ei ole siiski küllaldane põhjus, et ümberkorraldusabi õigustada: keskmise või pika ajavahemiku jooksul ei aita piirkonda äriühingute kunstlik toetamine. Võttes arvesse regionaalarengu edendamiseks ettenähtud vahendite piiratust, on piirkondade huvides kasutada neid väheseid vahendeid muude elujõuliste ja püsivate tegevuste võimalikult kiireks arendamiseks. Konkurentsi moonutamist tuleb minimeerida isegi sel juhul, kui abi antakse abistatavates piirkondades tegutsevatele äriühingutele.

(54) Seega kohaldatakse punktides 29–52 loetletud kriteeriume ka abistatavate piirkondade suhtes isegi regionaalarengu vajadusi arvestades. Abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused rakendus- või kompenseerivate meetmete osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti. Kui regionaalarengu vajadused seda õigustavad, nõutakse abistatavates piirkondades väiksemat tootmisvõimsuse vähendamist kui muudes piirkondades ning lisaks tehakse vahet asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt regionaalabikõlblike piirkondade ja artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblike piirkondade vahel, et võtta arvesse esimesena nimetatud piirkondade regionaalprobleemide suuremat tõsidust.

3.2.6. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antav ümberkorraldamisabi

(55) Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele [27] antav abi mõjutab kaubandustingimusi tavaliselt vähem kui suurtele äriühingutele antav abi. Sama kehtib ka ümberkorraldamisabi puhul, nii et punktides 29–47 sätestatud tingimuste kohaldamine on leebem: VKEdele antav ümberkorraldamisabi ei ole tavaliselt seotud kompenseerivate meetmetega (vt punktid 35–39), kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti, ja aruannete sisule esitatavad nõuded on leebemad (vt punktid 45, 46 ja 47). Seevastu kohaldatakse ühekordse abi tingimust (punktid 48–51) VKEde suhtes täielikult.

3.2.7. Ümberkorraldamise sotsiaalkulude katteks antav abi

(56) Ümberkorraldamiskavadega kaasneb tavaliselt mõjutatud tegevuse vähendamine või sellest loobumine. Sellised kahandamised on sageli vajalikud ratsionaliseerimise ja tõhususe huvides, olenemata tootmisvõimsuse vähendamisest, mis võib olla abi andmise tingimus (eeskätt nendel juhtudel, kui on tegemist kogu ühendust või EMPd hõlmava liigse struktuurilise tootmisvõimsusega – vt punktid 35–39). Selliste meetmete põhjusest olenemata on nende tagajärg tavaliselt äriühingu tööjõu koondamine.

(57) Liikmesriikide tööõigusaktid võivad hõlmata üldisi sotsiaalkindlustuskavasid, mille kohaselt koondamistasu ja ennetähtaegset vanaduspensioni makstakse otse koondatud töötajatele. Selliseid kavasid ei loeta artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvaks riigiabiks, kui riik maksab kõnealused hüvitised otse töötajatele ja mitte äriühingule.

(58) Peale otse makstava koondamistasu ja ennetähtaegse vanaduspensioni peab valitsus üldiste sotsiaaltoetuskavade kohaselt sageli katma selliste hüvitiste kulu, mida äriühing maksab koondatud töötajatele ning mis lähevad kaugemale äriühingu seaduse- või lepingujärgsetest kohustustest. Kui selliseid kavasid kohaldatakse üldiselt ilma sektoriviisiliste piiranguteta selliste töötajate suhtes, kes vastavad eelnevalt määratletud ja automaatselt abi saamise õigust andvatele tingimustele, ei loeta neid kavasid artikli 87 lõike 1 kohast ümberkorraldamist teostavatele äriühingutele antavat abi sisaldavaks. Kui neid kavasid kasutatakse siiski ümberkorraldamise toetamiseks konkreetsetes tegevusvaldkondades, võivad kavad nende kasutamise valikulisuse tõttu abi sisaldada. [28]

(59) Koondamistasude ja/või ennetähtaegse vanaduspensioni maksmine, mis kuulub äriühingu kohustuste hulka tööõigusaktide või ametiühingutega sõlmitud kollektiivlepingute alusel, on osa äriühingu omavahenditest makstavatest tavalistest kuludest. Seetõttu tuleb nende kulude katmiseks mõeldud riigipoolset rahastamist lugeda abiks, olenemata sellest, kas need maksed tehakse otse äriühingule või valitsusasutuse kaudu töötajatele.

(60) Komisjon suhtub sellisesse abisse soosivalt, sest selle majanduslik kasu on asjaomase äriühingu huvidest suurem ning ulatub kaugemale, hõlbustades struktuuriliste muudatuste tegemist, vähendades raskusi ning sageli vaid tasandades siseriiklike õigusaktidega äriühingutele pandud kohustuste erinevusi.

(61) Lisaks koondamistasudele ja ennetähtaegsele vanaduspensionile võib ümberkorraldamisabi anda seoses konkreetsete ümberkorraldamisjuhtudega väljaõppeks, nõuandeks, töö otsimiseks, kolimiseks ning erialaseks ettevalmistuseks uut äritegevust alustavatele töötajatele. Komisjon suhtub sellisesse abisse alati positiivselt.

(62) Punktides 56–61 kirjeldatud abi liiki tuleks ümberkorraldamiskavas selgesti täpsustada, sest seda abi, mida antakse koondatud töötajate heaks võetavateks sotsiaalseteks meetmeteks, ei võeta arvesse punktides 35–39 nimetatud kompenseerivate meetmete määra kindlaksmääramisel.

(63) Ühist huvi silmas pidades tagab komisjon ümberkorraldamiskava raames, et muudes liikmesriikides kui abi andvas liikmesriigis piiratakse ümberkorraldamise sotsiaalseid mõjusid miinimumini.

4. VKEde ABIKAVAD

4.1. ÜLDPÕHIMÕTTED

(64) Komisjon lubab raskustes olevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate päästmis- ja/või ümberkorraldamisabikavasid ainult sel juhul, kui asjaomased ettevõtjad vastavad ühenduse VKEde mõistele. Kui järgmistest erisätetest ei tulene teisiti, hinnatakse selliste kavade vastavust 2. ja 3. peatükis sätestatud tingimuste kohaselt. Kui kava alusel antav abi ei vasta mõnele neist tingimustest, tuleb sellest eraldi teatada ja komisjon peab selle eelnevalt heaks kiitma.

4.2. ABIKÕLBLIKKUS

(65) Kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti, vabastatakse edaspidi lubatavate kavade alusel VKEdele antav abi eraldi teatamisest ainult sel juhul, kui asjaomane ettevõtja vastab vähemalt ühele punktis 5 sätestatud kolmest kriteeriumist. Kui ettevõtjale antav abi ei vasta ühelegi neist kolmest kriteeriumist, tuleb sellest komisjonile eraldi teatada, et komisjon võiks otsustada, kas tegemist on raskustes oleva äriühinguga.

4.3. PÄÄSTMISABIKAVADE LUBAMISE TINGIMUSED

(66) Et komisjon võiks päästmisabikavad heaks kiita, peavad need vastama punkti 23 alapunktides a, b, c ja e sätestatud tingimustele. Punktis 23 sätestatud tingimus d asendatakse käesolevas peatükis järgmisega:

d) Päästmisabi võib anda kuni kuueks kuuks, mille jooksul tuleb analüüsida äriühingu seisundit. Enne selle ajavahemiku lõppu peaks liikmesriik kas ümberkorraldamiskava või likvideerimiskava heaks kiitma või nõudma abisaajalt laenu ning riskipreemiale vastava abi väljamaksmist.

Päästmisabist, mis antakse pikemaks ajaks kui kuus kuud, tuleb komisjonile teatada eraldi.

4.4. ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE LUBAMISE TINGIMUSED

(67) Komisjon lubab ümberkorraldamisabikavasid ainult siis, kui abi saamise tingimus on, et abisaaja rakendab täielikult asjaomase liikmesriigi poolt heakskiidetud ümberkorraldamiskava, mis vastab järgmistele tingimustele:

Elujõulisuse taastamine : kohaldatakse punktides 31–34 sätestatud kriteeriume.

Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine : et VKEdele antav abi moonutab konkurentsi vähem, ei kohaldata punktides 35–39 sätestatud põhimõtet, mille kohaselt abisaaja äriühingu osatähtsust vastaval turul (turgudel) tuleks vähendada, välja arvatud juhul, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad näevad ette teisiti. Kavades tuleks siiski sätestada, et abisaajad äriühingud ei või oma tootmisvõimsust ümberkorraldamiskava jooksul suurendada.

Vajaliku miinimumini piiratud abi : kohaldatakse punktides 40 ja 41 sätestatud põhimõtteid.

Ühekordse abi põhimõte i) erandlike ja ettenägematute asjaolude puhul, mille eest äriühing ei vastuta;

ii) kui äriühing võtab varad üle äriühingult, kes on juba saanud päästmis- või ümberkorraldamisabi.

Ümberkorraldamiskava muutmine : kavasse tehtavad muudatused peavad vastama punktis 52 sätestatud eeskirjadele.

4.5. PÄÄSTMIS- JA/VÕI ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE ÜHISED TINGIMUSED

(68) Kavades tuleb täpsustada ühele äriühingule päästmis- või ümberkorraldamistoimingu osana antava toetuse maksimaalne suurus, kaasa arvatud kava muutmise juhtumid. Seda määra ületavast abist tuleb komisjonile teatada eraldi. Toetuse maksimaalne suurus võib olla kuni 10 miljonit eurot, kaasa arvatud muudest allikatest või muude kavade raames antav toetus.

4.6. JÄRELEVALVE JA AASTAARUANDED

(69) Punkte 45, 46 ja 47 ei kohaldata abikavade suhtes. Abikava heakskiitmise tingimus on siiski, et tavaliselt kord aastas esitatakse kava rakendamise kohta aruanne, mis sisaldab komisjoni juhendis ühtsete aruannete kohta [29] täpsustatud teavet. Lisaks peavad aruanded sisaldama kõikide abisaajate äriühingute loetelu, milles igaühe kohta tuleb täpsustada järgmist:

a) ärinimi;

b) sektorikood, kasutades NACE [30] kahenumbrilisi sektori klassifikatsioonikoode;

c) töötajate arv;

d) aastakäive ja bilansi lõppsumma;

e) antud toetuse suurus;

f) vajaduse korral äriühingule minevikus antud ümberkorraldamisabi või muu vastav toetus;

g) teave selle kohta, kas abisaaja äriühing on enne ümberkorraldamisperioodi lõppu tegevuse lõpetanud või kas tema suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus.

5. PÕLLUMAJANDUSSEKTORIS ÜMBERKORRALDAMISABI SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED [31]

5.1. TOOTMISVÕIMSUSE VÄHENDAMINE

(70) Punktides 35–39 ja 55 ning punkti 67 alapunktis b sätestatakse, et kompenseerivate meetmete nõuet väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul tavaliselt ei kohaldata, välja arvatud juhul, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad näevad ette teisiti. Põllumajandussektoris nõuab komisjon tavaliselt kompenseerivaid meetmeid punktides 35–39 sätestatud põhimõtete kohaselt kõikidelt ümberkorraldamisabi saajatelt nende suurusest hoolimata. Liikmesriigid võivad siiski teise võimalusena kohaldada punktides 73–82 sätestatud põllumajanduse erieeskirju.

5.2. ÜLEVÕIMSUSE MÕISTE

(71) Põllumajandussektoris ja käesolevate suuniste kohaldamisel määratleb komisjon liigset struktuurilist tootmisvõimsust iga üksikjuhtumi korral eraldi, võttes eelkõige arvesse järgmist:

a) asjaomase tootekategooria osas turu tasakaalustamismeetmete ulatus ja suundumus viimase kolme aasta jooksul, eriti eksporditoetused ja turult kõrvaldamised, maailmaturuhindade areng ja ühenduse õigusaktides sätestatud sektoriviisilised piirmäärad. Tootmiskvootidega hõlmatud esmasaaduste puhul ülevõimsust ei eeldata;

b) kalandus- ja akvakultuurisektoris sektori eripära ja seda reguleerivad ühenduse eeskirjad, eriti kalandus- ja akvakultuurisektoris riigiabi järelevalve suunised [32] ning nõukogu määrus (EÜ) nr 2468/98. [33]

5.3. PÄÄSTMIS- JA ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE ABIKÕLBLIKKUS

(72) Punkti 65, mis käsitleb õigust saada abi VKEde päästmis- ja ümberkorraldamiskavadeks ja eeskätt vabastust nõudest sellisest abist eraldi teatada, ei kohaldata põllumajandussektori suhtes (tootmine, töötlemine ja turustamine). Selles sektoris ning edaspidi lubatavate abikavade raames VKEdele antav abi, mis ei vasta nimetatud punktis sätestatud tingimustele, võidakse eraldi teatamise nõudest siiski vabastada.

5.4. TOOTMISVÕIMSUSE VÄHENDAMINE

(73) Komisjon kohaldab põllumajandussektori ettevõtjate suhtes asjaomase liikmesriigi taotlusel ja alternatiivina käesolevate suuniste tootmisvõimsuse vähendamist käsitlevatele üldsätetele järgmisi sätteid.

a) Üldsätted

(74) Liigse struktuurilise tootmisvõimsuse korral kohaldatakse punktides 35–39 sätestatud pöördumatu vähendamise või lõpetamise nõuet. Põllumajandusliku esmatootmise puhul asendatakse see nõue siiski nõudega säilitada vähendatud või lõpetatud tootmisvõimsus vähemalt viie aasta jooksul järgmiselt:

i) konkreetsetele toodetele või ettevõtjatele suunatud meetmete puhul peab tootmisvõimsuse vähendamine tavaliselt olema 16 % [34] sellest tootmisvõimsusest, millele ümberkorraldamisabi antakse;

ii) muude kindla suunitluseta meetmete puhul peab ülalnimetatud tootmisvõimsuse vähendamine saavutama 8 % [35] toodangu väärtusest nende toodete osas, mille puhul on tegemist liigse struktuurilise tootmisvõimsusega ja millele antakse ümberkorraldamisabi.

(75) Ümberkorraldamisabi saamise õigust ja määra kindlaks määrates ei võeta arvesse üksikute ettevõtjate suhtes kohaldatava ühenduse kvoodi järgimise kohustust ja sellega seotud sätteid.

b) Väikeste põllumajandusettevõjate erijuhtum

(76) Käesolevate suuniste tähenduses on väikesed põllumajandusettevõtjad sellised põllumajandussektori ettevõtjad, kellel on kuni 10 aasta tööühikut.

(77) Väikeste põllumajandusettevõtjate puhul võib tootmisvõimsuse pöördumatu vähendamise või lõpetamise nõuet pidada täidetuks vastaval turutasemel (ilma et seda vältimatult kohaldataks üksnes ümberkorraldamisabi saajate või isegi neist mõne suhtes). Ühise põllumajanduspoliitika sätteid järgides võivad liikmesriigid valida väikeste põllumajandusettevõtjate suhtes kohaldatava tootmisvõimsuse vähendamise süsteemi. Sellistel juhtudel peavad liikmesriigid üldiselt näitama, et:

i) teatavatele toodetele või ettevõtjatele suunatud meetmete osas võib nimetatud süsteem asjaomases liikmesriigis liigse struktuurilise võimsusega toote (toodete) puhul vähendada tootmisvõimsust 10 % [36] võrra sellest tootmisvõimsusest, millele ümberkorraldamisabi tegelikult anti;

ii) muude kindla suunitluseta meetmete puhul peab ülalnimetatud tootmisvõimsuse vähendamine saavutama 5 % [37] toodangu väärtusest nende liigse struktuurilise tootmisvõimsusega toodete osas, millele on tegelikult antud ümberkorraldamisabi. See vähendamine võib hõlmata tooteid, mis tegelikult ümberkorraldamisabist kasu saavad, või muid I lisas nimetatud tooteid, mille puhul on tegemist liigse struktuurilise tootmisvõimsusega.

Lisaks peab liikmesriik näitama, et tootmisvõimsust vähendatakse ümberkorraldamisabi andes rohkem kui ümberkorraldamisabita.

(78) Kui tootmisvõimsuse vähendamine ei puuduta abisaaja tootmisvõimsust, tuleb vähendamismeetmeid rakendada hiljemalt kaks aastat pärast punktides 79, 80 ja 81 sätestatud künnise saavutamist.

c) Kõikide põllumajandussektori ettevõtjate suhtes kohaldatavad eritingimused

(79) Selles sektoris võivad isegi väga väikeste toetuste puhul olla täidetud asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimused. Tunnistades praktilisi probleeme, mis on seotud tootmisvõimsuse vähendamisega põllumajanduslikus esmatootmises (ja kaudselt asutamislepingu I lisas nimetatud toodete töötlemisel ja turustamisel), ning pidades silmas ühist huvi artikli 87 lõike 3 punkti c kohase erandi kohaldamise vastu, võib komisjon kõigi muude tingimuste täitmise korral loobuda tootmisvõimsuse vähendamise nõudest järgmistel juhtudel:

i) teatavatele toodetele või ettevõtjatele suunatud meetmete korral, kui kõikide abisaajate kasuks tehtud otsused kaheteistkümne järjestikuse kuu jooksul ei hõlma üle 3 % kõnealuste toodete aastasest kogutoodangust asjaomases riigis;

ii) konkreetse suunitluseta meetmete korral, kui kõikide abisaajate kasuks tehtud otsused kaheteistkümne järjestikuse kuu jooksul ei hõlma üle 1,5 % põllumajandustoodangu aastasest koguväärtusest asjaomases riigis.

(80) Asjaomase liikmesriigi taotlusel võib punkti 79 alapunktides i ja ii nimetatud geograafilised viited iga meetme osas kindlaks määrata piirkondlikul tasandil. Kõigil juhtudel peab riigi (või piirkonna) toodangu kindlaksmääramine põhinema tavapärastel tootmistasemetel (üldiselt kolme eelmise aasta keskmine) ja abisaajate toodangu kogus või väärtus peab esindama asjaomaste ettevõtjate toodangu määra ja väärtust enne abi andmise otsust.

(81) Erand tootmisvõimsuse vähendamise nõudest ei tähenda mingil juhul, et investeerimisabi lubatakse sektoriviisiliste piirmääradega hõlmatud tegevusele.

(82) Juhtudel, kui tootmisvõimsuse vähendamist käsitlevate punktide 79, 80 ja 81 kohase erandi piirmäärad ületatakse:

i) määratakse taotletav tootmisvõimsuse vähendamine kindlaks toetatud koguvõimsuse ja mitte ainult künnist ületava osa alusel;

ii) muude abisaajate kui väikeste põllumajandusettevõtjate osas, kellele on juba antud abi enne künnise saavutamist, võib tootmisvõimsust vähendada punktides 76, 77 ja 78 ettenähtud meetmetele vastavate meetmete kaudu.

5.5. ÜHEKORDSE ABI TINGIMUS

(83) Ühekordse ümberkorraldamisabi põhimõtet kohaldatakse ka põllumajandussektori suhtes. Erandina punktidest 48–51 ja 67 on viie aastani vähendatud ajavahemikku, mille jooksul põllumajandusliku esmatootmisega seotud üksiktoetuste ning päästmis- ja ümberkorraldamiskavade puhul lisaabi ei anta, välja arvatud erandlikud ning ettenägematud asjaolud, mille eest äriühing ei vastuta. Selle põhimõtte eranditest ei ole vaja komisjonile eraldi teatada, kui need erandid tehakse kavas sätestatud ja komisjoni poolt heakskiidetud tingimuste kohaselt. Päästmis- ja ümberkorraldamiskavade muudatusi, mis on mõeldud selliste turuarengute arvessevõtmiseks, mida kõnealuste kavade heakskiitmisel komisjoni poolt ei olnud võimalik ette näha, uuritakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

5.6. JÄRELEVALVE JA AASTAARUANNE

(84) Põllumajandussektori järelevalve ja aastaaruannete suhtes kohaldatakse 3. ja 4. peatükis sätestatud eeskirju, välja arvatud kohustus esitada kõikide abisaajate nimekiri ja teatavad andmed neist igaühe kohta (punkti 69 alapunktid a–g). Viimati nimetatud kohustust ei kohaldata väikestele põllumajandusettevõtjatele suunatud kavade suhtes.

(85) Kui kohaldatakse punktide 73–82 sätteid, peab aruanne sisaldama ka järgmisi andmeid:

a) toodangu kogus (või väärtus), millele ümberkorraldamisabist kasu on olnud, ning andmed nimetatud punktide alusel saavutatud tootmisvõimsuse vähendamise kohta või

b) andmed, mis näitavad, et punktides 79, 80 ja 81 nimetatud tootmisvõimsuse vähendamisest erandi lubamise tingimused on täidetud.

5.7. ABISTATAVATE PIIRKONDADE MÕISTE

(86) Käesolevate suuniste tähenduses kuuluvad abistatavate piirkondade (vt punktid 53 ja 54) alla põllumajandussektori ettevõtjate osas ka nõukogu 17. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta) [38] määratletud vähem soodsad piirkonnad.

6. ARTIKLI 88 LÕIKELE 1 VASTAVAD ASJAKOHASED MEETMED

(87) Komisjon teeb asutamislepingu artikli 88 lõike 1 kohaselt ettepaneku, et liikmesriigid võtaksid oma olemasolevaid abikavasid silmas pidades vastu allpool sätestatud asjakohased meetmed. Komisjon seab igasuguse edaspidise abikava lubamise tingimuseks vastavuse allpool esitatud sätetele.

6.1. ERALDI TEATAMINE ÜMBERKORRALDAMISPERIOODIL AINELISEKS INVESTEERINGUKS ANTAVAST ABIST

(88) Kui suur äriühing saab käesolevate suuniste alusel uuritavat ümberkorraldamisabi, võib iga muu ümberkorraldamisperioodil isegi juba lubatud kava alusel antav investeerimisabi mõjutada komisjoni hinnangut nõutavate kompenseerivate meetmete ulatuse kohta.

(89) Sellise äriühingu ümberkorraldamise ajal tuleb igast ainelise investeeringu soodustamiseks pärast 30. juunit 2000 antavast abist (olenemata sellest, kas seda antakse regionaalarengu või keskkonnakaitse edendamiseks või muul eesmärgil) eraldi teatada, kui see abi ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga. [39]

6.2. KOMISJONI TULEB TEAVITADA IGASUGUSEST ABISAAJALE ÄRIÜHINGULE ANTUD ABIST

(90) Kui suur äriühing saab käesolevate suuniste alusel uuritavat ümberkorraldamisabi, nõuab sellist abi käsitlevate komisjoni otsuste rahuldava rakendamise järelevalve suurt läbipaistvust igasuguse edaspidise abi osas, mida äriühing võib saada, isegi kui see on vastavuses juba lubatud kavaga ega kuulu punktide 88 ja 89 kohase eraldi teatamise kohaldamisalasse.

(91) Alates 30. juunist 2000 tuleb suure äriühingu ümberkorraldamisabi käsitlevates teatistes täpsustada kogu muu abisaajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil kavandatav abi, kui see ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga.

(92) Lisaks tuleb käesolevate suuniste punktide 45, 46 ja 47 kohaselt esitatavates aruannetes nimetada abisaajale äriühingule kõnealusel perioodil antud igasugune muu abi ning kogu muu abisaajale äriühingule ümberkorraldamisperioodil kavandatav abi, kui see ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga.

(93) Komisjon jätab endale õiguse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase, konkreetsele äriühingule antavat kogu abi käsitleva menetluse algatamiseks, kui abi andmisel heakskiidetud kavade alusel võidakse käesolevate suuniste nõuetest mööda hiilida.

6.3. OLEMASOLEVATE PÄÄSTMIS- VÕI ÜMBERKORRALDAMISABIKAVADE KOHANDAMINE VASTAVALT KÄESOLEVATELE SUUNISTELE

(94) Liikmesriigid peavad oma olemasolevaid pärast 30. juunit 2000 kehtivaid päästmis- ja ümberkorraldamisabikavasid kohandama, et need pärast nimetatud kuupäeva vastaksid käesolevatele suunistele ja eelkõige 4. peatüki nõuetele.

(95) Et võimaldada komisjonil kohandamisprotsessi jälgida, peavad liikmesriigid talle esitama kõikide selliste kavade loetelu enne 31. detsembrit 1999. Seejärel ja igal juhul enne 30. juunit 2000 peavad liikmesriigid esitama komisjonile piisavad andmed, võimaldamaks tal kontrollida, kas kavasid on tõepoolest muudetud vastavalt käesolevatele suunistele.

7. SUUNISTE JÕUSTUMINE, KESTUS JA LÄBIVAATAMINE

7.1. REGIONAALSETE ABISUUNISTE MUUTMINE

(96) Piirkondliku riigiabi suuniste [40] punkti 4.4. muudetakse, jättes teksti alates sõnast "kui…" kuni punkti lõpuni välja. See tekst arvas esialgse investeeringu mõiste kohaldamisalast välja ning jättis regionaalabi saamise õigusest ilma tootmisüksuse ostmise raskustes olevalt äriühingult. Seetõttu ei ole see väljaarvamine enam jõus. Raskustes olevalt äriühingult tootmisüksuse ostmisel tuleb siiski näidata, et punktis 4.5. sätestatud nõue, mille kohaselt tehing peab toimuma turutingimustes, on täidetud.

7.2. JÕUSTUMINE JA KESTUS

(97) Kui allpool ettenähtud sätetest ei tulene teisiti, jõustuvad käesolevad suunised nende Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Nad on jõus viis aastat, kui uue otsusega ei sätestata teisiti.

7.3. VKEdele ANTAV ABI

(98) VKEde päästmis- ja ümberkorraldamisabi (ükskõik, kas eraldi teatatud või kavana antud), millest teatatakse enne 30. aprilli 2000, hinnatakse enne käesoleva teksti vastuvõtmist jõus olevate suuniste alusel. Nende suuniste jõusoleku pikendamisest teatati liikmesriikidele ja see avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas 10. märtsil 1999 (vt joonealune märkus 2); seetõttu pikendatakse nende suuniste jõusolekut.

(99) Kõikide toetuskavade suhtes, mis on jõus pärast 30. juunit 2000, kohaldatakse punktides 94 ja 95 nimetatud asjakohaseid meetmeid.

7.4. SUURTELE ÄRIÜHINGUTELE ANTAV ABI

(100) Kui allpool ettenähtud sätetest ei tulene teisiti, hindab komisjon kogu suurte äriühingute päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga käesolevate suuniste alusel pärast nende avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Teatised, mis komisjon registreerib enne nimetatud tähtaega, vaadatakse siiski läbi teatiste esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel.

7.5. TEATAMATA ABI

(101) Komisjon uurib iga tema loata antud ning seetõttu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga:

a) käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas;

b) kõigil muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel.

[1] EÜT C 368, 23.12.1994, lk 12.

[2] EÜT C 67, 10.3.1999, lk 11.

[3] EÜT C 283, 19.9.1997, lk 2. Vaata ka 5. peatüki pealkirjaga seotud joonealust märkust.

[4] K(1999) 417 lõplik versioon; K(1999) 148 lõplik versioon.

[5] CSE(97) 1 lõplik versioon.

[6] See viitab eelkõige nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11) artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud äriühingu liikidele (direktiivi on muudetud direktiiviga 90/605/EMÜ (EÜT L 317, 16.11.1990, lk 60).

[7] Analoogia alusel nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ (EÜT L 26, 30.1.1977, lk 1) sätetega.

[8] Siin viidatakse eriti direktiivi 90/605/EMÜ artiklis 1 nimetatud äriühingu liikidele.

[9] Uue äriühingu loomiseks ei loeta olukorda, mille puhul äriühing asutab tütarettevõtja üksnes sellele äriühingu aktivate ja võimalikult ka passivate ülekandmiseks.

[10] Ainsad erandid sellest eeskirjast on Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben' i poolt käsitletavad juhtumid, mis on seotud selle ülesannetega Saksamaa uute liidumaade ettevõtete erastamisel, või muud vastavad nende liidumaadega seotud juhtumid nende äriühingute korral, mis on asutatud enne 31. detsembrit 1999 pärast äriühingu likvideerimist või selle varade ülevõtmist.

[11] Seda laadi erieeskirjad on olemas laevaehituses (määrus (EÜ) nr 1540/98, EÜT L 202, 18.7.1998, lk 1), mootorsõidukitööstuses (EÜT C 279, 15.9.1997, lk 1) ja lennundussektoris (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5).

[12] Kaasa arvatud ühenduse fondidest kaasrahastatud abi korral.

[13] EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35, muudetud direktiiviga 93/84/EMÜ (EÜT L 254, 12.10.1993, lk 16).

[14] Vt Euroopa Kohtu 22. märtsi 1977. aasta otsus kohtuasjas 78/76, Steinike und Weinlig vs Saksamaa, [1977] ECR 595; ja komisjoni pressiteade IP(91) 1045 kohtuasjas Crédit Lyonnais vs Usinor-Sacilor.

[15] Vt tootmissektoris tegutsevate riigi osalusega äriühingutega seotud teabevahetus (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3).

[16] Vt eriti tootmissektoris tegutsevate riigi osalusega äriühingutega seotud teabevahetuse punkti 27.

[17] Erandi võib teha pangandussektoris antava päästmisabi puhul, et kõnealune krediidiasutus võiks ajutiselt jätkata pangandustegevust vastavalt usaldatavuse järelevalvet käsitlevatele jõus olevatele õigusaktidele (nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta – EÜT L 386, 30.12.1989, lk 14). Iga muud tüüpi kui punktis b kirjeldatud abi (nt kapitalisüst või allutatud laen) võetakse arvesse siis, kui uuritakse ümberkorraldamiskava alusel võetavaid kompenseerivaid meetmeid vastavalt punktidele 35–39.

[18] Päästmisabiga seotud laenu tagasimaksed võib hõlmata komisjoni poolt hiljem heakskiidetava ümberkorraldamisabiga.

[19] Abi rahuldavaks uurimiseks komisjonile vajalikud andmed on loetletud I lisas.

[20] Nagu on määratletud regionaalabi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele käsitleva mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (EÜT C 107, 7.4.1998, lk 7) punktis 7.6: "Turuosa kindlaksmääramiseks vajalik tooteturg (turud) hõlmab (hõlmavad) investeerimisprojektis ettenähtud tooteid ning vajaduse korral neid tooteid, mis tarbija arvates (toote omadustest, hindadest ja kavandatud kasutusest lähtuvalt) või tootja arvates (tootmisrajatiste paindlikkusest lähtuvalt) neid tooteid asendavad. Vastav geograafiline turg hõlmab tavaliselt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingimustest. Vajaduse korral võib nimetatud turgu (turgusid) käsitleda globaalsena." Joonealuses märkuses täpsustatakse, et vahetoodete tootmisega seotud investeeringu puhul võib asjaomane turg olla lõpptooteturg, kui suuremat osa toodangust ei müüda avatud turul.

[21] Vt punkti 6 kolmas lõik.

[22] Teatamata jäetud abi osas võtab komisjon oma analüüsis arvesse võimalust, et abi võidakse lugeda ühisturuga kokkusobivaks muu kui ümberkorraldamisabina.

[23] Kui ei täpsustata teisiti, lõpeb ümberkorraldamisperiood tavaliselt siis, kui lõpeb ümberkorraldamiskavas ettenähtud erinevate meetmete rakendamise tähtaeg (vt I lisa IV punkti kuues taane).

[24] Eri sektorite liberaliseerimise astme ja erijoonte osas tuleks tähelepanu pöörata kahele olukorrale:

- õhutranspordi sektori suhtes, mis on täielikult liberaliseeritud alates aastast 1997, kohaldab komisjon ühekordse abi tingimust vastavalt lennundussektoris antavat riigiabi käsitlevates suunistes ettenähtud piirangutele ja tingimustele,

- muudes sektorites on erandite tegemine võimalik, kui varem konkurentsile suletud ühenduse turgude liberaliseerimise mõjud on tekitanud uued majandustingimused.

[25] Käesoleva lõigu tähenduses ei võeta arvesse endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ettevõtetele enne 1. jaanuari 1996 antud abi, mida komisjon on pidanud ühisturuga kokkusobivaks. Lisaks ei kohaldata seda lõiku sellistele ettevõtjatele antud abi suhtes, millest on teatatud enne 31. detsembrit 2000. Komisjon leiab siiski, et ümberkorraldamisabi tuleks tavaliselt anda ainult üks kord, ning uurib selliseid juhtumeid nimetatud põhimõtte alusel.

[26] EÜ asutamislepingu artiklis 159 sätestatakse muu hulgas, et "ühenduse poliitika ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning siseturu rajamisel võetakse arvesse artiklis 158 seatud eesmärke ning aidatakse kaasa nende saavutamisele".

[27] Nagu on määratletud komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovituses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4).

[28] Oma 26. septembri 1996. aasta otsuses kohtuasja C-241/94 (Prantsusmaa vs komisjon [1996], ECR I-4551), (Kimberly Clark Sopalin) kohta kinnitas kohus, et Prantsusmaa siseriikliku tööhõivefondi kaudu Prantsusmaa ametiasutuste poolt diskretsiooni alusel teostatud rahastamine võis asetada teatavad ettevõtjad muudest ettevõtjatest soodsamasse olukorda, olles seega abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (Kohtuotsuses ei seatud kahtluse alla komisjoni järeldust, milles abi loeti ühisturuga kokkusobivaks.)

[29] Vt 22. veebruari 1994. aasta kiri liikmesriikidele: Euroopa ühenduste konkurentsiõigus, kd IIA.

[30] Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille avaldas Euroopa Ühenduste Statistikaamet.

[31] Hõlmates käesolevate suuniste tähenduses kõiki asutamislepingu I lisas nimetatud toodete tootmise ja/või kaubandusega seotud ettevõtjaid, kaasa arvatud kalandus ja akvakultuur, kuid võttes siiski arvesse sektori erijooni ja seda reguleerivaid ühenduse eeskirju.

[32] EÜT C 100, 27.3.1997, lk 12.

[33] EÜT L 312, 20.11.1998, lk 19.

[34] Abistatavates ja vähem soodsates piirkondades vähendatakse ümberkorraldamisabi korral tootmisvõimsuse vähendamise nõuet 2 % võrra.

[35] Abistatavates ja vähem soodsates piirkondades vähendatakse ümberkorraldamisabi korral tootmisvõimsuse vähendamise nõuet 2 % võrra.

[36] Abistatavates ja vähem soodsates piirkondades vähendatakse ümberkorraldamisabi korral tootmisvõimsuse vähendamise nõuet 2 % võrra.

[37] Abistatavates ja vähem soodsates piirkondades vähendatakse ümberkorraldamisabi korral tootmisvõimsuse vähendamise nõuet 2 % võrra.

[38] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

[39] EÜT C 68, 6.3.1996, lk 9.

[40] EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

--------------------------------------------------

I LISA

ÜMBERKORRALDAMISABI ANDMIST KÄSITLEVA TEATISE VORM

I. Teave äriühingu kohta

- Ärinimi.

- Õiguslik seisund.

- Sektor, milles äriühing tegutseb, koos vastava NACE-koodiga.

- Põhiosanike nimed ja nende osaluse määr.

- Osanikevaheliste lepingute loetelu (osanike tuumiku loomine, ostuvõimalus jne).

- Kui äriühing kuulub kontserni, siis kogu kontserni täieliku ajakohase organisatsioonilise struktuuri koopia, mis näitab liikmetevahelisi sidemeid (kapital ja hääleõigus).

- Kui äriühing on loodud varade ostu teel pärast likvideerimismenetlust või võlgade saneerimist, ülalnimetatud üksikasjad asjaomase äriühingu (äriühingute) kohta.

- Kõikide peamiste tootmiskohtade asukoht kogu maailmas ja tööliste arv.

- Kui äriühingut loetakse VKEks, peab liikmesriik tõendama, et see vastab kõigile ühenduse määratluse tingimustele. Sel juhul peab liikmesriik selgitama, miks kõnealuse äriühingu suhtes ei või kohaldada VKEdele ettenähtud ümberkorraldamisabikava (kava puudub või äriühing ei vasta abikõlblikkuse kriteeriumidele).

- Viimase kolme (kui võimalik) või vähemalt viimase kasumiaruande koopia.

- Pankrotihalduri määramist või äriühingu uurimise alustamist käsitleva kohtuotsuse koopia.

II. Turuülevaated

Liikmesriik peab esitama koopia ülevaatest turu (turgude) kohta, kus raskustes olev äriühing tegutseb, lisades turuülevaate teinud organisatsiooni nime. Turuülevaates tuleb eeskätt esitada:

- ülevaates käsitletava turu täpne määratlus,

- äriühingu peamiste konkurentide nimed ja nende osa maailma-, ühenduse või siseturust,

- äriühingu turuosa areng viimastel aastatel,

- hinnang üldise tootmisvõimsuse ja nõudluse kohta ühenduse tasandil ning järeldus ülevõimsuse olemasolu kohta turul,

- prognoosid turu arengusuundumuste, summaarse tootmisvõimsuse ja hindade kohta kogu ühenduses järgmisel viiel aastal.

III. Abi kirjeldus

- Näidata, et raskused on ainult äriühingusisesed ega tulene kontsernisisesest omavolilisest kulude paigutusest.

- Nimetada, kas äriühing on juba saanud päästmisabi; sel juhul nimetada abi heakskiitmise kuupäev ja lisada liikmesriigi kohustus esitada ümberkorraldamis- või likvideerimiskava.

- Nimetada, kas äriühing või selle tütarettevõtja, mille valduses on vähemalt 25 % kapitalist või hääleõigusest, on kunagi juba saanud ümberkorraldamisabi või selleks loetavat abi. Kui see on nii, esitada komisjoni varasemate otsuste loetelu.

- Näidata abi vorm ja sellega seotud finantskasu kogusumma.

- Kirjeldada kavandatud kompenseerivaid meetmeid, pidades silmas ühenduse tasandil konkurentsile avaldatava moonutava mõju leevendamist.

- Täpsustada kogu abi, mida äriühing tõenäoliselt saab enne ümberkorraldamisperioodi lõppu, kui see ei ole hõlmatud vähese tähtsuse reegliga.

IV. Ümberkorraldamiskava

Liikmesriik peab esitama ümberkorraldamiskava, mis on koostatud vastavalt punktidele 29–47 ja sisaldab vähemalt järgmist teavet:

- turuülevaatest tulenevate erinevate turueelduste esitlemine,

- äriühingu raskustesse sattumise põhjuste analüüs,

- äriühingu kavandatava tulevikustrateegia esitlemine,

- mitmesuguste kavandatud ümberkorraldamismeetmete kirjeldus ja nende maksumus,

- raskustes oleva äriühingu lõpetamisest ja ümberkorraldamiskava rakendamisest tulenevate majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede võrdlev hindamine piirkondlikul ja/või siseriiklikul tasandil,

- erinevate meetmete rakendamise ajakava ning ümberkorraldamiskava täieliku rakendamise lõpptähtaeg;

- ümberkorraldamise rahastamiskorra väga täpne kirjeldus:

- järeloleva kapitali kasutamine,

- tütarettevõtjate varade müük, et abistada ümberkorraldamise rahastamist,

- eraaktsionäride ja peamiste krediidipankade rahalised kohustused,

- sotsiaalabi määr ja selle kasutamise vajaduse näitamine,

- võimaluse korral tagastatavate laenude andmine või sellise tingimuse kasutamine, mille kohaselt abi makstakse tagasi, kui äriühingu tegevus jälle rentaabliks muutub;

- järgmise viie aasta hinnangulised kasumiaruanded ning hinnanguline kapitali tasuvus ja erinevatel strateegiatel põhinev tundlikkusanalüüs,

- äriühingu töötajaid esindava ametiühinguga kavandatava ümberkorraldamise küsimustes peetud arutelu protokoll,

- ümberkorraldamiskava autori (autorite) nimi (nimed) ja selle koostamise kuupäev.

V. Liikmesriigi kohustus

Liikmesriik peab võtma kohustuse anda lubatud ümberkorraldamisabi käsitlevates aruannetes kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni kogu asjakohane teave igat tüüpi abi kohta, mida ümberkorraldamisabi saavale äriühingule kas kava alusel või ilma selleta on antud.

--------------------------------------------------

II LISA

PÄÄSTMISABI ANDMIST KÄSITLEVA TEATISE VORM

Oluline teave äriühingu kohta

Ärinimi:

Õiguslik seisund:

Sektor, milles äriühing tegutseb:

Tööjõud (vajaduse korral konsolideeritud):

Viimase 12 kuu tegevus- ja finantseerimiskulud:

Maksimaalne laenusumma:

Laenuandja nimi:

Olulised tõendavad dokumendid

- viimane kasumiaruanne koos bilansiga või kohtu otsus alustada siseriikliku äriühinguõiguse kohaselt äriühingu uurimist,

- liikmesriigi kohustus esitada komisjonile kuni kuue kuu jooksul alates päästmisabi heakskiitmise kuupäevast kas ümberkorraldamis- või likvideerimiskava või tõend, et nii laen kui ka abi on täielikult tagasi makstud,

- kuue järgmise kuu likviidsusplaan, näidates lühikese aja jooksul laenatavad summad,

- raskustes olevale äriühingule tehtud (päästmisabiga seotud) laenupakkumise koopia, täpsustades laenusummade maksmise ja tagasimaksmise tingimused,

- kõnealuse laenu garantii projekti koopia, kui garantii on ette nähtud.

--------------------------------------------------