Komisjoni otsus nr 2730/2000/ESTÜ,

14. detsember 2000,

lõplike dumpinguvastaste imporditollimaksude kehtestamiseks Hiina Rahvavabariigist pärit tükk-koksile, mille läbimõõt on suurem kui 80 mm, ja ajutiselt kehtestatud tollimaksu lõpliku kogumise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 1996. aasta otsust nr 2277/96/ESTÜ kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, kes ei ole Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmed, [1] muudetud komisjoni otsusega nr 1000/1999/ESTÜ [2], eelkõige selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

(1) Oma otsusega nr 1238/2000/ESTÜ [3] ("ajutine otsus") kehtestas komisjon ajutised dumpinguvastased tollimaksud tükk-koksile läbimõõduga rohkem kui 80 mm, mis vastab CN koodnomenklatuurile ex27040019 ja on pärit Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV).

B. EDASINE MENETLUS

(2) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, mille põhjal kehtestati ajutised meetmed, tegid huvitatud pooled kirjalikud ettepanekud, tehes teatavaks oma arvamuse seoses ajutiste otsustega. Vastavalt otsuse nr 2277/96/ESTÜ ("algotsus") artikli 6 lõikele 5 anti pooltele, kes seda taotlesid, võimalus ärakuulamiseks.

(3) Komisjon jätkas vastavate otsuste tegemiseks vajaliku teabe otsimist ja kontrollimist. Kõiki koostöös osalevaid huvitatud pooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist ja ajutiste tollimaksudega tagatud summade lõplikku kogumist. Samuti anti neile ajavahemik, mille jooksul neil oli võimalik esitada oma märkused nende otsuste kohta.

(4) Huvitatud poolte suuliselt ja kirjalikult esitatud kommentaare arvestati ja esialgseid järeldusi muudeti, kus seda peeti vajalikuks.

(5) Olles läbi vaadanud esialgsed järeldused alates esialgse otsuse vastuvõtmisest kogutud teabe valguses, järeldati, et algotsused kujul, nagu need sisalduvad selles otsuses, tuleks heaks kiita mööndusega, et neid ei muudeta lähtudes käesolevas otsuses esitatud kaalutlustest.

C. VAATLUSALUNE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(6) Vaatlusalune toode määratleti ajutises otsuses kui tükk-kivisöekoks, tükkide läbimõõduga rohkem kui 80 mm, mis vastab koodnomenklatuurile CN ex27040019 ja on pärit Hiina RVst. Seda toodet, tavaliselt tuntud kui valukoks, toodetakse erineva kvaliteediga, sh erineva süsinikusisaldusega ja erinevate mõõtmetega tükkidena. Kõigil erineva kvaliteediga toodetel tuvastati samasugused peamised füüsikalised, tehnilised ja keemilised parameetrid ning samasugune kasutusvaldkond nende kasutamiseks põletusainena kupolahjudes malmi, kivivilla, tsingi ja plii tootmisel. [4]

(7) Valukoks eristati teistest sama CN-koodnomenklatuuri alla kuuluvatest koksiliikidest selle mõõtmete põhjal, nimelt, et tükk-valukoks tükkide läbimõõduga rohkem kui 80 mm on ainuke mõõtmetelt sobiv kasutamiseks kupolahjudes, arvestades selle põlemisel eralduvat soojushulka ning survele purunemiseta vastupidavust. Koks tükkide läbimõõduga vähem kui 80 mm, tavaliselt tuntud kui kõrgahjukoks, leiti olevat ebasobiv selliseks kasutamiseks. Kõrgahjukoksi kasutatakse terase tootmiseks kasutatavates kõrgahjudes ja muudel eesmärkidel, näiteks kemikaalide ja suhkru tootmisel.

(8) Tulenevalt ajutiste meetmete rakendamise kohustusest väitsid mõned huvitatud pooled, et kuigi 80 mm on selgeks eraldusjooneks, on ette tulnud juhtumeid, kus kõrgahjukoksi imporditi 80 mm suuremate mõõtmetega, kuni 100 mm läbimõõdus. Sellega seoses esitati teave, mis näitas, et mõned tolliasutused rakendasid ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse mõlema, nii tükk-valukoksi kui kõrgahjukoksi suhtes, mille tükkide läbimõõt oli suurem kui 80 mm.

(9) Tuleb mainida, et vaatlusaluseks tooteks oli valukoks ja mitte kõrgahjukoks. Lisaks sellele, kuna kõrgahjukoks tükkide läbimõõduga rohkem kui 80 mm on üldjuhul väiksema tugevusega, ei ole see ette nähtud kasutamiseks kupolahjudes malmi, kivivilla või sulatamise teel tsingi ja plii tootmiseks. Samuti tuleb märkida, et vastavalt huvitatud pooltelt uurimise käigus saadud teabele nendel juhtudel, kui tükk-koksi läbimõõduga rohkem kui 80 mm ja kuni 100 mm imporditakse koos tükk-koksiga läbimõõduga 80 mm või vähem, siis on see koks ette nähtud kasutamiseks kõrgahjudes ja üldjuhul ei ole selle kasutamine kupolahjudes võimalik.

(10) Toodud põhjustel tuleb vaadeldava toote osas jõuda selgusele ja see määratleda, võttes arvesse ühelt poolt selle füüsikalisi parameetreid, st tegemist on tükk-valukoksiga, mille tükkide maksimaalne läbimõõt on suurem kui 80 mm, ja teiselt poolt selle kasutamist, st selle kasutamist kupolahjudes malmi ja kivivilla tootmisel, aga samuti ka tsingi ja plii sulatamiseks. Seega tuleb antud juhul teha selge vahe, et kõrgahjukoks, vaatamata sellele, et selle tükkide läbimõõt on suurem kui 80 mm ja kuni 100 mm ja mida imporditakse koos koksiga tükkide läbimõõduga 80 mm või vähem, ei ole käesoleva menetlusega hõlmatud.

(11) Hiina-poolsed eksportijad/tootjad ja üks ühendusepoolsetest importijatest väitsid, et vaadeldav toode, mida imporditi Hiina RVst uurimisaja jooksul (1. juulist 1998 kuni 30. juunini 1999), oli pooltöödeldud valukoks, mida oleks olnud võimalik pidada lõplikult töödeldud valukoksiks alles pärast selle sorteerimist. Ühendusepoolne importija väitis, et sorteerimine ei tähenda ainult tööstuslike mõõtmetega osade (suuremad kui 80 mm) eraldamist väiksema (80 mm ja vähem) suurusega osadest, nagu on öeldud ajutise otsuse põhjenduses 13, vaid tähendab ka mehhaanilise stabilisatsiooni faasi, mille eesmärgiks on valukoksi pragunenud tükkide purustamine. Sellega seoses väideti, et sorteerimine kui tootmistsükli viimane, toote väärtust oluliselt suurendav etapp on piisav Hiina RVst imporditud valukoksi päritolu muutmiseks. Seejuures eeldati, et selle kasuks räägib ka märkimisväärne sorteerimiskulude korrigeerimine, mille komisjoni kiitis heaks seoses hinna alandamisega seotud arvestustega.

(12) Seda väidet ei peetud õigustatuks. Mehhaaniline sorteerimine on töötlemisviis, mille puhul koksi fraktsioonid eraldatakse nende mõõtmete või mõõtmete vahemike järgi, arvestamata nende põhilisi keemilisi või füüsikalisi parameetreid, mis on saadud toormena kasutatud koksistatavast söest ning tootmismeetodist. Valukoks tuleb sorteerida enne selle tööstuslikku lõppkasutust, et tagada kupolahju jaoks vajalikud mõõtmed või mõõtmete vahemik. Tavaliselt sorteeritakse vahetult pärast koksistamist, kuid kuna pealelaadimise, veo ja mahalaadimisega kaasneb valukoksi kvaliteedi mõningane halvenemine, siis sorteeritakse seda tihti ka pärast merevedu. Seoses sellega ei saa eeldada, et sorteerimise tulemusena saadud valukoksil on omadused ja koostis, mida tal ei olnud enne sorteerimist. Seega ei saa järeldada, et sorteerimata valukoks ühenduse piiril on pooltoode.

(13) Lisaks sellele leiti, et sorteerimiseks kulus keskmiselt vähem kui 4 % kauba CIF-impordihinnast ja et hinnaalanduse täpsustatud arvutused ei sisaldanud mitte üksnes sorteerimise, vaid ka importija ja edasimüüja vahelise müügi ja finantseerimisega seotud kulusid. Seega ei saa järeldada, et hinna allalöömise arvutustes sisalduv korrigeeritav kogusumma näitab toote lisandväärtust pärast selle importi eesmärgiga määrata toote päritolu. Ülaltoodut arvestades ei saa väita, et sorteerimine ühenduses annaks vaadeldavale tootele ühenduse päritolu.

(14) Seega järeldub, et vaadeldav toode on Hiina RVst pärinev valukoks, st tükk-valukoks tükkide diameetriga enam kui 80 mm, mis on ette nähtud kasutamiseks kupolahjudes malmi, kivivilla, tsingi ja plii tootmisel. Samuti järeldub, et kõik valukoksi liigid on üks ja seesama toode, kuna nendel on ühed ja needsamad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning neil on sama kasutusvaldkond.

2. Samasugune toode

(15) Üks kasutaja väitis, et ühenduse valukoks ei ole vaadeldava tootega sarnane, kuna viimane on madalama kvaliteediga. Oma väite kinnituseks esitas ta põhjenduse, et koksiliigi vahetamine ei ole võimalik ilma tehnilise sisseseade olulise ja kuluka modifitseerimiseta, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud. Mõned kasutajad väitsid ka, et vaatlusalune toode on madalama kvaliteediga ja et selle kasutamine on ainult võimalik, segades seda Euroopa ühenduses toodetuga, millega näidatakse, et need ei ole samasugused tooted.

(16) Kõigepealt tuleb meenutada, et kvaliteedi erinevused ei mõjuta samasuguste toodete määratlust, seni kuni põhilised füüsikalised ja keemilised omadused jäävad samaks ja kaks toodet on omavahel asendatavad. Seda küsimust on selgesõnaliselt käsitletud ajutise otsuse põhjendustes 19 kuni 21. Kvaliteediküsimus on samuti olnud ilmselt enamasti valutöökodade vastuoluliste avalduste põhjuseks. Mõned nendest väitsid, et nad ei saa Hiina valukoksi madalama kvaliteedi tõttu kasutada, samal ajal kui teised väitsid, et Hiina valukoks on parem kui ühenduses toodetav. Lisaks sellele näitab vastuolu lihtsalt, et kuigi valukoksi jaoks on olemas teatavad üldiselt tunnustatud keemiliste ja füüsikaliste parameetrite piirväärtused, siis lõppkasutajad on kas suutelised valima oma vajadustele vastava sobivaima valukoksi või reguleerima kasutatavaid seadmeid vastavalt konkreetsele valukoksile. Seda kinnitab fakt, et lõppkasutajad on läinud ühenduses toodetud valukoksilt üle Hiinas toodetud valukoksile ja mõningatel juhtudel taas ühenduses toodetud koksile. Seega on nende toodete vahel olemas selgesti väljenduv vastastikune vahetatavus ja põhjendused, mis puudutavad tehniliste seadmete olulise ja kuluka muutmise vajadust, ei ole veenvad ja need tuleb tagasi lükata. See, et kaks toodet omavahel konkureerivad, on samuti tõendatud faktiga, et kasutajad otsustavad hinna põhjal, millist neist osta. Fakt, et mõningatel konkreetsetel kasutajatel võib osutuda võimatuks ühelt tootelt teisele üle minna, ei muuda seda otsust kehtetuks.

(17) Eeltoodu põhjal leiavad siinkohal kinnitust ajutise otsuse põhjendustes 18 kuni 23 toodud järeldused.

D. DUMPING

1. Turumajanduslik seisund

(18) Äriühing, kes taotles turumajanduslikku seisundit, vaidlustas komisjoni otsuse, nagu ei oleks tema raamatupidamisaruanded vastanud algotsuse dublikaadi artikli 2 lõike 7 punktis c toodud nõuetele. Äriühing väitis, et komisjon ei uurinud, kas äriühingu raamatupidamisaruanded on piisavalt usaldusväärsed individuaalselt määratava dumpingumäära kehtestamiseks.

(19) Nagu on välja toodud ajutise otsuse põhjenduses 26, näitas uurimine selgesti, et äriühingu raamatupidamisaruanded ei peegeldanud adekvaatselt äriühingu finantsolukorda uurimisaja jooksul, nimelt seoses müügiandmetega. Komisjon tegi kindlaks, et raamatupidamisaruandeid ei koostatud regulaarselt ja järjepidevalt, mis tähendab seda, et need olid üldiselt ebausaldusväärsed ja ei vastanud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Kuna aga see on kriteeriumiks, kas vaadeldav eksportija tegutseb turumajanduse tingimustes, siis vastavalt algotsusele tuli komisjonil taotlus turumajandusliku staatuse saamiseks tagasi lükata. Äriühing ei esitanud mitte mingisuguseid täiendavaid tõendeid, mis oleks võinud näidata, et kõigele vaatamata vastasid tema raamatupidamisaruanded rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Seega, ja tulenevalt igasuguse teabe puudumisest, mis näitaks, et komisjoni esialgne järeldus oli vale, leiavad kinnitust esialgsed järeldused.

2. Individuaalne kohtlemine

(20) Seesama äriühing väitis, et komisjon eksis järeldades, et ta ei olnud juriidiliselt ega faktiliselt riigist sõltumatu ja et komisjon ei toonud välja dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, juhul kui talle oleks tagatud individuaalne lähenemine. Sellega seoses väitis see äriühing veel, et ta pidas kõikide müügilepingutega seoses läbirääkimisi otse oma klientidega ühenduses ja et tal oli nende tehingute üle täielik kontroll. Lõpuks väitis äriühing, et vastuse puudumist küsimustikule tema Hong Kongi emaäriühingult ei tule vaadelda puudusena.

(21) Komisjon tegi kindlaks, et äriühingu eksporti kontrollisid vähemalt osaliselt Hiina ametivõimud seetõttu, et äriühing ei saanud eksportida vaatlusalust toodet oma nime all, vaid et ta pidi toetuma ekspordilitsentsi omavatele riiklikele kauplejatele. Lisaks sellele selgus uurimisel, et äriühing ei olnud täiesti vaba ekspordihindade määramisel seetõttu, et ta oli sunnitud maksma agenditasu riiklikele kauplejatele. Fakti, et müügilepingute üle peeti läbirääkimisi ühendusse kuuluvate klientidega otse ei saa iseenesest pidada küllaldaseks näitamaks piisavat sõltumatust ametivõimudest. Seetõttu, et riigil oli vähemalt osaline kontroll äriühingu ekspordi üle, oli riigile kehtestatud tollimaksudest kõrvalehoidmise risk selgelt olemas ja äriühingu suhtes ei saanud kohaldada individuaalset lähenemist.

(22) Uurimine näitas, et Hong Kongi emaäriühing oli kindlasti seotud vaatlusaluse toote turustamisega ja eksporttehingutele kaasaaitamisega. Seejuures peab aga märkima, et fakt, kas emaäriühing esitas komisjoni küsimustikule eraldi vastuse või mitte, ei saa muuta põhjendustes 20 ja 21 sisalduvaid järeldusi, nimelt et Hiina RV eksportija ei suutnud näidata oma piisavat sõltumatust riigist, et saada õigust individuaalseks kohtlemiseks. Seega leidsid kinnitust esialgse otsuse põhjendustes 32 ja 34 toodud esialgsed järeldused.

3. Ekspordihinnad

(23) Hiina eksportijad vaidlesid vastu merekaubaveo lastiraha ja kindlustuse (CIF-kulude) maksumuse arvutamisel komisjoni poolt kasutatud metoodikale ja väitsid, et ekspordi suhtes tervikuna oleks pidanud kasutama ühesuguseid CIF-kulusid, st kas siis eksporti teostavate valmistajate poolt esitatud CIF-kulusid või komisjoni poolt arvutatud CIF-kulusid, mis põhinevad ühe põhilise importija poolt esitatud ning tõestatud tegelikel CIF-kuludel.

(24) Eesmärgiga määrata kindlaks ajutised dumpingumäärad ja juhtudel, kui tehingud sooritati "tasuta pardale"-põhimõttel (fob), arvutas komisjon CIF-kulud ühe põhilise importööri poolt esitatud ja tõestatud tegelike CIF-kulude põhjal. Kuid juhtudel, kui müük toimus CIF-kulude alusel, kasutati vastava eksportija poolt esitatud CIF-kulusid. Dumpingumäära lõplikuks kindlaksmääramiseks ja edaspidi saadud kommentaaride põhjal vaatas komisjon läbi niisuguse lähenemise. Leiti, et asjaga seotud eksportija poolt esitatud CIF-kulud olid juhtudel, kui müük toimus CIF-kulude alusel, ülehinnatud ja neid andmeid ei saadud kasutada. Kuna ei esitatud tõendeid kinnitamaks, et eespool nimetatud importija tegelikud CIF-kulud olid ebausaldatavad või valed, siis sellest tulenevalt pidas komisjon vajalikuks rakendada neid kõigi teada antavate Hiinaga seotud eksporttehingute suhtes.

4. Võrdlus

4.1. Veokulud

(25) Üks Hiina eksportija väitis, et arvestades äriühingu asukoha lähedust sadamale, oleks pidanud arvestamiseks kasutama tema enda veokulusid, et välja arvutada fob-hinnad Ameerika Ühendriikides, mida vaadeldi kui võrdlusriiki. Kaks teist Hiina eksportija nõudsid, et kasutataks kolmanda eksportija keskmisi veokulusid ja võrdlusriigi siseveo kulusid.

(26) Kulud ja hinnad mitteturumajanduslikus riigis on riigi mõjul moonutatud ja ei ole seega normaalselt toimiva turu signaalide peegelduseks. See kehtib ka veokulude kohta ja see oli põhjuseks, miks ei kasutatud Hiina eksportija tegelikke veokulusid, vaid võrdlusriigi tootjate poolt tehtavaid tegelikke tõestatud kulutusi. Põhjendus, et ühe Hiina tootja jaoks on need kulutused leidnud kinnitust seoses turumajandusliku seisundi (MES) uuringutega, on ebaoluline, kuna see uuring ei näidanud turumajandustingimusi. Seetõttu lükati tagasi ettepanek kasutada eespool nimetatud eksportija kantud veokulusid.

(27) Lisaks sellele uuris komisjon normaalväärtuse ja ekspordihinna fob-põhise võrdluse asjakohasust. Sellega seoses võeti arvesse fakt, et mõningatel juhtudel olid eksportiva riigi tehaste ja sadamate vahelised kaugused märkimisväärsed. Sellega seoses peeti lõplikuks kindlaksmääramiseks sobivaks võtta võrdlusaluseks "hangitud tehasest" põhimõte. Ekspordihinnas tehti vajalikud parandused ja seoses igasuguse asjasse puutuva usaldusväärse teabe puudumisega kasutati paranduste arvutamisel lähtealusena madalaimat tegelikku siseveo hinda USA siseturul.

4.2. Tootmisprotsess

(28) Hiina eksportijad väljendasid korduvalt soovi võtta arvesse tootmisprotsessis esinevaid erinevusi. Nad väitsid, et see on vähem kapitalimahukas kui võrdlusriigis kasutatav, kuna USAs kasutatavad ahjud on keerulisemad.

(29) Mis puutub tootmisprotsessi erinevustesse mitteturumajanduslikus ja vastavas võrdlusriigis, siis on komisjon seisukohal, et täpsustada oleks vaja suhtelisi eeliseid. Kuid seda ei tohi teha valikuliselt üksikute hinnaelementide osas, mille tulemusena ei saada üldolukorra iseloomulikku pilti.

4.3. Suhtelised eelised

(30) Hiina eksportijad väljendasid korduvalt soovi võtta võrdlusriigi suhtes vastastikuse põhimõtte alusel arvesse suhtelisi looduslikke eeliseid seoses toormele juurdepääsuga. Sellega seoses väitsid eksportijad, et võrdlusriigi normaalväärtust ei oleks tohtinud kasutada võrdlemaks seda ekspordihinnaga seetõttu, et Hiina RV-l on maailma suurimad söevarud, mis võimaldab efektiivset kaevandamist, mis mõjutab toorme ja järelikult ka valukoksi hinda. Lisaks sellele väitsid Hiina eksportijad, et Hiina tootjatel on tänu lahtisele kaevandamisele toormele kerge juurde pääseda, seda erinevalt USAst, kus sütt kaevandatakse peamiselt allmaakaevandustes.

(31) Komisjon uuris detailselt, kas Hiina tootjatel on USA tootjatega võrreldes suhtelisi looduslikke eeliseid või mitte. Seoses sellega selgus uurimise tulemusena esiteks, et erinevalt väidetust on USA söevarud maailma suurimad. Lisaks sellele ilmnes, et USAs kasutatakse laialdaselt lahtist kaevandamist ning lahtise kaevandamise kogumaht on enam-vähem võrdne Hiina RV vastava mahuga. Lisaks sellele selgus uurimise tulemusena, et ka Hiina RVs kasutatakse allmaakaevandamist. Lõppotsusena tehti kindlaks, et USA-l ja Hiina RV-l on sarnased toormele juurdepääsu võimalused ja et mõlemal riigil on samad suhtelised eelised. Seega ei ole korrigeerimine õigustatud. Sellega seoses kinnitab komisjon esialgse otsuse põhjenduses 51 sisalduvaid esialgseid järeldusi ja kinnitab uuesti, et vastavalt algotsusele oli USA valimine võrdlusriigiks käesolevas menetluses kõige kohasem ja põhjendatud valik.

4.4. Vahendustasu

(32) Üks Hiina eksportija taotles, et makstavat vahendustasu ei tuleks ekspordihinnast maha arvata. See taotlus kiideti heaks ja ekspordihindu korrigeeriti vastavalt.

5. Dumpingumäär

(33) Nagu on teatavaks tehtud esialgse otsuse põhjenduses 58, uuriti täiendavalt Hiina tootjate/eksportijate omavahelise koostöö taset ja see leiti olevat 58,7 % vaadeldava perioodi jooksul ühenduse riikidesse eksporditud valukoksi kogu ekspordimahust. Tuleb märkida, et kuna ei olnud saadaval Eurostati eraldi andmed valukoksi impordi kohta, siis võeti koostöötaseme arvutamisel aluseks imporditud valukoksi kogus nii, nagu see oli koostööd tegevate importijate poolt aruandluses esitatud ja kinnitatud.

(34) Ühe riigi jaoks kehtiva dumpingumäära arvutamisel pidi komisjon järelikult arvesse võtma koostöö mittetegemise kõrget taset, selleks et teha soodustusi koostööd mittetegevate pooltele. Seoses sellega kehtestati koostööd mittetegevatele tootjatele/eksportijatele dumpingumäär, mis vastas ühe Hiina RV koostööd tegeva äriühingu tüüptehingule. Üks kogu riiki hõlmav dumpingumäär arvutati välja kui koostööd tegevate tootjate/eksportijate jaoks kindlaks määratud piirmäära ja koostööd mittetegevate tootjate/eksportijate jaoks kindlaks määratud piirmäära kaalutud keskmine.

(35) Lõplik ja üks kogu riigi jaoks kehtiv dumpingumäär väljendatuna protsentides ühenduse piiril CIF-ekspordihinda arvestamata ületas 60 %.

E. ÜHENDUSE TÖÖSTUS

(36) Kuna ükski huvitatud pool ei esitanud ühenduse tööstusharu määratluse suhtes protesti, siis käesolevaga kinnitatakse esialgse otsuse põhjendustes 60 kuni 65 sisalduvad järeldused.

F. KAHJUD

1. Sissejuhatav märkus

(37) Kahjude kindlaksmääramist puudutavate suundumuste läbivaatamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1995 kuni uurimisaja lõpuni.

(38) Üks huvitatud pooltest vaidles sellele vastu, kinnitades, et 1995. aasta valimine andmete kogumise algusaastaks on moonutanud kahjude analüüsi tulemusi. Ta väitis, et see aasta oli ühenduse tööstusharule erandlikult soodne tulenevalt väga suurest nõudlusest, kusjuures aga aasta 1994 kasutamine alguspunktina oleks näidanud, et ühenduse tööstus oli uurimisaja jooksul samal tasemel kui 1994. aaastal ning seetõttu see ei kandnud kahjusid.

(39) Tuleb märkida, et kahjude uurimise eesmärgiks on hinnata dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tööstusharu majanduslikule olukorrale uurimisaja jooksul. Niisuguse analüüsi teostamiseks tehakse kindlaks mitmete näitajate muutumise suunad, tuginedes uurimisajale eelnevale mitme aasta teabele. Selle analüüsi eesmärgiks ei ole teha lõpp-punktist lõpp-punkti viivat analüüsi, vaid pigem anda hinnang kogu ajavahemiku kestel toimuvatele arengutele, selleks et teha kindlaks, kas uurimisaja jooksul valitsevat olukorda ühenduses võib pidada majanduslikult kahjulikuks. Seega, mis puudutab ühenduse tööstusharu olukorda uurimisaja jooksul, siis oleks ühenduse tööstusharu puudutavad kahjud tehtud kindlaks olenemata sellest, kas algusaastaks valiti 1994. aasta või 1995. aasta.

2. Ühendusepoolne tarbimine

(40) Kuna ühenduse turgu iseloomustava tarbimisega seoses ei laekunud uusi proteste, siis käesolevaga kinnitatakse esialgse otsuse põhjendustes 66 ja 67 toodud järeldusi.

3. Import Hiina RVst

3.1. Asjaomase impordi maht; asjaomane turuosa, tootmisosa ja impordihindade muutumine

(41) Seoses dumpinguhinnaga importkaupade impordi mahtu ja turuosa puudutavate uute protestide puudumisega kinnitatakse käesolevaga esialgse otsuse põhjendustes 68 kuni 72 esitatud fakte ja järeldusi.

3.2. Hindade allalöömine

(42) Üks huvitatud pooltest väitis, et tegemaks hindade allalöömist puudutavaid arvutusi õiglastel alustel, tuleks ühenduse tööstusharu poolt määratavaid hindu võrrelda importijate poolt väiksemast seotud süsiniku sisaldusest tingitud madalama kütteväärtusega valukoksile kehtestatud müügihindadega ja investeeringutega, mis on vajalikud Hiina valukoksi kasutamise võimaldamiseks.

(43) Tuleb märkida, et kütteväärtuste erinevust on juba tegelikult arvestatud hinna allalöömist puudutavates arvutustes (vt esialgse otsuse põhjendus 74). Lisaks sellele nähtub huvitatud poolte esitatud teabest, et nii vaatlusaluse kui ka ühenduses toodetud toote kasutamiseks ei ole vaja spetsiaalseid seadmeid. Mõlemat, nii kõnealust toodet kui ka ühenduse valukoksi on võimalik kasutada ükskõik missuguses kupolahjus, seda isegi juhul, kui kupolahi vajab reguleerimist vastavalt kasutatava valukoksi erinevate sortidele, seda olenemata selle päritolust. Seega ei ole see väide asjakohane.

(44) Samuti väideti, et Hiina väiksema seotud süsiniku sisaldusega (valukoksi) hindade reguleerimine ei peegeldanud oluliselt vaatlusaluse ja ühenduse valukoksi füüsikaliste parameetrite erinevust. Seoses sellega tehti ettepanek, et selle erinevuse turuväärtus peaks baseeruma lepingutes ette nähtud trahvidel kummaski nendest toodetest kokkulepitud maksimaalse taseme ületamise eest.

(45) Huvitatud poolte esitatud teabest nähtub, et valukoksi müük toimub üldjuhul lepingute alusel, milles mõlemad osapooled lepivad kokku tuha, niiskuse ja lenduvate ainete minimaalse/maksimaalse taseme osas, määravad kindlaks nende piiride ületamisega kaasnevad trahvid ja lepivad kokku hindades. Seega on normaalne, et erineva kvaliteediga valukoksi eest makstakse sama hinda eeldusel, et kindlaksmääratud tasemeid ei ületata. Veelgi enam, Hiina eksportivate tootjate poolt seoses eksporttehingutega näidatud ekspordihinnad on need, mida kasutati hinna allalöömise määra väljaarvutamiseks enne ükskõik missuguste lepingukohaste trahvide rakendamist. Ülaltoodu põhjal tuleb pidada asjakohatuks vaatlusaluse toote ja ühenduse valukoksi tuha, niiskuse ja/või lenduvate ainete sisalduse määra erinevuse hindamist lepingus fikseeritud trahvide põhjal.

(46) Üks huvitatud pooltest väitis, et võrdlemaks kõnealust toodet ja ühenduse valukoksi samal kaubanduslikul tasandil, tuleks sisse viia korrektiivid Hiinast imporditavate kaupade hindadesse, et need ei sisaldaks ainult sõltumatute importijate müügi- ja rahastamiskulusid, vaid ka nende kasumimarginaali.

(47) Seda palvet võib lugeda õigustatuks, et võrrelda mõlemaid tooteid samal kaubanduslikul tasandil. Seetõttu peaksid ühendusse kuuluvate importijate poolt esialgsel etapil müügi- ja rahastamiskulude suhtes tehtud korrektiivid samuti sisaldama kasumimarginaali piirmäära, mille on saavutanud sõltumatud importijad vaatlusaluse toote müümisel. See korrigeerimine on tehtud koostööd tegevate sõltumatute importijate poolt esitatud uurimisaja kaalutud keskmise rentaabluse põhjal, mis oli 7,2 %.

(48) Ülaltoodu põhjal järeldati, et uurimisaja jooksul müüdi ühenduses Hiinas valmistatud valukoksi hindadega, mis langetasid ühendusepoolseid hindu viimase suhtes protsentuaalselt väljendatuna 25,7 % võrra.

4. Olukord ühenduse tööstusharus

(49) Seoses ükskõik missuguste märkuste puudumisega kinnitatakse käesolevaga esialgsed kaubavarusid, müügimahtude ja turuosa (suurenemist), investeeringuid, tööhõivet ja tootmisvõimsusi puudutavad otsused.

4.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(50) Üks kasutaja väitis, et ajutises otsuses nimetatud toodangu ja tootmisvõimsuste vähenemine ei ole põhjustatud vaatlusaluse toote impordimahu suurenemisest, vaid on pigem tingitud tehnilistest teguritest. Oma väite kinnituseks tõi ta välja, et toodetava valukoksi kogus oleneb koksistamisele kuluvast ajast: pikema koksistamisaja vältel toodetakse rohkem valukoksi, kuid vastavalt väheneb ka valukoksi tootmisvõimsuste kasutamine. Kuna valukoksi tootmisel tekib ligikaudu 10 % jäätmeid (peenkoksi) ja vähemalt 10–15 % tükk-koksi, mille diameeter on väiksem kui 80 mm, väideti, et nominaalse 100protsendilise tootmisvõimsuse tagamiseks võib ühenduse tegelik tootmismaht olla ainult 75 %. Lõpuks väideti, et juhul, kui seadmestikku pidevalt ei ajakohastata, siis väheneb ühenduse tegelik tootmisvõimsus 1,3–1,5 % aastas.

(51) Seoses tootmisvõimsuste hindamisega leiti, et valukoksi mõõtmed ei korreleeru mitte üksnes koksistamise ajaga (mida pikem on koksistamise aeg, seda suurem on valukoksi saagis), vaid ka segu koostisega (tootjaomane segu koksistatavast söest ja purunemist takistavatest ainetest) ja tootmiseks kasutatava ahju temperatuuriga (kõrgem temperatuur lühendab koksistamise aega). Lisaks sellele põhines ühenduse tööstusharu tootmisvõimsuse hindamine üldkasutataval valemil, mis võttis arvesse koksistatava söe ahju viidavat maksimaalset kogust, aasta tööpäevade arvu (365), ahju tühjendamiste arvu ühes päevas, koksistatavast söest koksistamise käigus lenduva ainese koksigaasiks muutmise saagise määra ja samuti ka saagise erinevad mõõtmed. Mis puudutab seadmestiku pidevat ajakohastamist, siis on see ühenduse tööstusharu poolt igal aastal tehtavate investeeringute põhjuseks, nii nagu seda on selgitatud esialgse otsuse põhjenduses 91. Ülaltoodu põhjal tuleb väide, nagu ei sõltuks toodangu ja tootmisvõimsuse kasutamise vähenemine dumpinguhinnaga impordi mõjust, tagasi lükata ning seega leiavad kinnitust esialgse otsuse põhjendustes 78 kuni 81 toodud järeldused.

4.2. Müügihinnad ja müügihindu mõjutavad tegurid, sh palgad

(52) Seoses ühe toodanguühiku kaalutud keskmise hinna ja maksumuse muutumisega on võimalik määratleda kaks faasi, esimene ajavahemikus 1995 kuni 1997, ja teine ajavahemikus 1997 kuni uurimisaja alguseni. Esimeses faasis tõusid ühenduse hinnad 6 %, langedes kokku toorme hinnatõusuga. Teises faasis vähenesid ühenduse hinnad rohkem kui toorme hinnad, samal ajal kui ühenduse kulud suurenesid põhjustatuna tootmisvõimsuste kasutamise vähenemisest. Tulenevalt nendest asjaoludest hoiti ära ühenduse tööstusharu hinnatõus tasemele, mis oleks olnud piisav katmaks 1997. aasta ja uurimisaja alguse vahelisi kulusid.

(53) Seoses tootmiskuludega tehti kindlaks kaks faasi. Vahemikus 1995 kuni 1997, vaatamata kulude suurenemisele (põhiliselt tingituna toormest) osutus võimalikuks nende tootmiskulude ülekandmine müügihindadele ja seetõttu säilitas ühenduse tööstus rentaabluse. Kuid 1997. aasta ja uurimisaja alguse vahel ühenduse tootmisvõimsuste kasutamine vähenes ja seetõttu tuli selle tööstusharu püsikulud, mis koosnevad kõigist kuludest välja arvatud toorme maksumus, kanda üle vähenenud tootmismahule, mille tulemusena toodanguühikute maksumus suurenes. Lisaks sellele vähenesid ühenduse müügimahud ja müügihinnad. Kulutuste suurenemise ning müügimahu vähenemise (-8 %) ja hindade alanemise (-7 %) koosmõju tulemusena kandis ühenduse tööstus uurimisaja jooksul kuni -5,5 % ulatuvat kahjumit.

(54) Mis puudutab konkreetseid tööjõukulusid, siis hoolimata 1997. aasta ja uurimisaja vahelisest vähenemisest absoluutühikutes, on ühe toodanguühiku valmistamiseks kuluv tööjõu maksumus tulenevalt valmistatud toodanguühikute arvu vähenemisest suurenenud.

4.3. Rentaablus, rahakäive, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(55) Peab märkima, et esialgse otsuse põhjenduses 89 toodud järeldused, mis puudutavad ühenduse tööstusharu rentaablust, on läbi vaadatud võtmaks arvesse esialgses etapis tekkinud arvutusviga. Ühenduse tööstusharus esines samuti kaks eelnevalt mainitud faasi: vahemikus 1995 ja 1997 oli rentaablus positiivne (9,4 % 1995. aastal, 14,1 % 1996. aastal ja 8,1 % 1997. aastal), kusjuures rentaablus vähenes 1,3 %ni aastal 1998 ning seejärel kuni -5,5 %ni uurimisaja jooksul.

(56) Mis puutub rahakäibesse, siis suurenes see 1995. aasta indeksilt 100 kuni 141ni aastal 1996, 96ni aastal 1997, 33ni aastal 1998 ja -16ni uurimisaja jooksul. Muutuste suund osutab sellele, et ühenduse tööstusharu rahakäibe olukord halvenes järsult ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisaja alguseni.

(57) Mis puutub investeeringute tasuvusse ja kapitali suurendamise võimesse, siis ajavahemikul 1995 kuni 1997 oli kasum enne maksude tasumist piisav katmaks uute vahenditega seotud investeeringuid. Kuid aastal 1998 ja uurimisaja jooksul ei suutnud saadud kasum katta investeeringuid uutesse vahenditesse.

4.4. Dumpingumäära tegelik suurusjärk

(58) Mis puutub ühenduse tööstusharu mõju dumpingumäära tegelikule suurusjärgule, arvestades Hiina RVst pärit impordi koguseid ja hindu, siis ei saa seda mõju pidada tühiseks.

5. Järeldus kahjude kohta

(59) Põhjendustes 50 kuni 58 toodud faktide ja kaalutluste põhjal on kindlalt võimalik järeldada, et ühenduse tööstusharu oli uurimisaja jooksul kahjumis. Täpsemalt, ühenduse tööstusharu kandis kahjumit müügimahtude vähenemise ja müügihindade languse tulemusena koos toodanguühiku hinna samaaegse tõusuga, mis oli põhjustatud tootmisvõimsuste kasutamise vähenemisest. Seega leiavad kinnitust esialgse otsuse põhjenduses 98 toodud ühenduse tööstusharu kantud materiaalset kahju puudutavad esialgsed järeldused.

G. PÕHJUSLIK SEOS

(60) Esialgses otsuses leiti, et eksisteeris tugev põhjuslik seos dumpinguhinnaga müüdavate Hiina importtoodete ja tuvastatud materiaalse kahju vahel. Tehti kindlaks, et samal ajal kui tarbimine jäi stabiilsele tasemele, suurenes Hiinast imporditava kauba kogus vaadeldava ajavahemiku jooksul 63 % ja nende turuosa suurenes uurimisaja jooksul 17,3 %lt 1995. aastal kuni 27,9 %ni. Hiina impordi turuosa suurenemine vastas ühenduse tööstusharu turuosa samasugusele vähenemisele. Lisaks sellele langetasid Hiina impordihinnad uurimisaja jooksul tuntavalt ühenduse tööstusharu vastavaid hindu (25,7 %). Hiina impordi suurenemine langes kokku ühenduse tööstusharu müügimahtude ja tootmisvõimsuste kasutamise vähenemisega, aidates kaasa toodanguühiku maksumuse suurenemisele, mis omakorda põhjustas uurimisaja jooksul olulisi kaotusi (-5,5 %).

(61) Mitu huvitatud poolt väitis, et ühenduse hindade ja kulude muutumine ei olnud mõjutatud Hiina impordist, vaid olid põhjustatud põhitoorme, st koksistatava söe hinna muutumisest. Täpsemalt, üks kasutaja väitis, et USA koksistatava importsöe hind tõusis sellel ajavahemikul põhiliselt dollari kallinemise tagajärjel oluliselt ja seda ei olnud võimalik kompenseerida veokulude vähendamisega. Kusjuures seda väidet kinnitavaid tõendeid ei esitatud.

(62) Mis puutub koksistatava söe hinda, siis nagu on öeldud esialgse otsuse põhjenduses 119, tõusis toorme hind vahemikus 1995 kuni 1997 ja seejärel langes vahemikus 1997 kuni uurimisaja alguseni. Kuigi eküü/euro kurss uurimisaja jooksul USA dollari suhtes langes, leiti, et mõlemad, nii USAst pärit koksistatava söe "tasuta pardale" maksumus (fob) kui ka veokulud üle Atlandi ookeani on vähenenud, mis kompenseerib USA dollari kallinemise alates 1997. aastast.

(63) Lisaks sellele langes ühenduse valukoksi müügihind vahemikus 1997 kuni uurimisaja alguseni rohkem kui toormeühiku hind. Selle põhjal leiab kinnitust esialgse otsuse põhjenduses 120 toodud järeldus, et ühenduse tööstusharu müügihinnad langesid kiiremini kui toorme hinnad.

(64) Üks eksportiv tootja väitis ka, et Hiina import ei saanud tekitada ühenduse tööstusharule kahju, kuna ühenduse tööstusharu kasum ajavahemikul 1995 kuni 1996 suurenes, kuna sama ajavahemiku kestel olid Hiina impordihinnad nende kõige madalamal tasemel.

(65) Seoses sellega tuleb kõigepealt märkida, et tuleks kindlaks teha põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharu olukorra vahel uuritavas ajavahemikus. Lisaks sellele leiti, et Hiina impordihindade muutumine ajavahemikus 1995 ja 1997 oli seotud vaatlusaluse toote paranenud kvaliteedipüsivusega. Lõpuks leiti, et uurimisajal Hiina hinnad langesid ja olid oluliselt madalamad kui ühenduse tööstusharu omad, mille tulemusena uurimisajal suurenes oluliselt Hiina impordimaht.

(66) Kokkuvõttes ja eeldusel, et teisi võimalikke kahjumit põhjustanud tegureid ei leitud ning et ei ole esitatud ka teisi täiendavaid põhjenduse, mis puudutavad põhjuslikku seost Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja materiaalse kahju vahel, siis leiavad kinnitust esialgse otsuse põhjendustes 99 kuni 127 toodud esialgsed järeldused.

H. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatav märkus

(67) Esialgse otsuse põhjenduste 128 kuni 184 alusel tuleks meenutada, et arvesse võeti kõige erinevamaid huvisid, sh ühenduse tööstusharu, importijate ja tööstustarbijate huvid. Algselt järeldas komisjon, et ei olnud mingeid põhjusi, mis oleks sundinud mitte rakendama dumpinguvastaseid meetmeid Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vastu.

2. Meetmete mõju ühenduse tööstusharule

(68) Kuna ükski pool ei esitanud uusi fakte ega põhjenduse seoses dumpinguvastaste meetmete mõjuga ühenduse tööstusharule, siis leiavad käesolevaga kinnitust esialgse otsuse põhjendustes 135 kuni 145 toodud järeldused.

3. Meetmete mõju importijatele/kauplejatele

(69) Üks importija väitis, et importijate/kauplejate huve ei ole õigesti hinnatud. Täpsemalt, ta väitis, et kuigi vaatlusaluse toote osakaal importijate/kauplejate kogutegevuses on väike, on sellel oluline positiivne mõju nende kogukuludele ja käibele tulenevalt automatiseeritud suurtööstusharu poolt suurema koguse erinevate söetoodete, sh valukoksi impordist. Samuti väitis ta, et Hiina valukoksile ei ole küllaldaselt piisavaid alternatiivseid varusid.

(70) Kõigepealt peab märkima, et igasugune majanduslik mastaabisääst seoses vaatlusaluse toote impordiga on Hiina eksportijate poolt dumpingu kasutamise tagajärg. Lisaks sellele, väike protsent kogu söetööstusharust, mida mõjutab valukoksile dumpinguvastaste meetmete rakendamine (vähem kui 2,5 % kogukäibest), välistab mastaabisäästu kahjustamise võimaluse.

(71) Mis puudutab alternatiivseid varustusallikaid, siis peab meenutama, et dumpinguvastaste meetmete rakendamise eesmärgiks ei ole mitte takistada vaatlusaluse toote importi ühendusse, vaid kõrvaldada kahjuliku dumpingu kauplemist segav mõju ja taastada tegelikult toimiv konkurents. Lisaks sellele on ebatõenäoline, et importijad/kauplejad katkestavad importimise Hiina RVst, kui arvestada Hiina RVs tehtud investeeringuid ja vaatlusaluse toote kvaliteeti. Lõpuks jätkavad importijad/kauplejad kauplemist ka ühenduse tööstusharu toodetud valukoksiga.

(72) Järelikult leiavad kinnitust esialgse otsuse põhjendustes 146 kuni 151 toodud esialgsed järeldused seoses dumpinguvastaste meetmete mõjuga importijatele/kauplejatele.

4. Meetmete mõju kasutajatele

4.1. Sissejuhatavad märkused

(73) Uurimise algetapis uuriti dumpinguvastaste meetmete rakendamisega või mitterakendamisega kaasneda võivat võimalikku mõju, tuginedes tõenditega kinnitatud teabele, mis saadi koostööd tegevatelt kasutajatelt, sh suurematelt kivivilla tootjatelt ja mitmetelt valuettevõtetelt.

(74) Mõned kasutajad väitsid, et dumpinguvastaste tollimaksude valuettevõtetele avaldatava mõju uurimiseks kasutatud andmed olid tüüpilisuse mõttes puudulikud. Täiendav uurimine meetmete kasutajale rakendamise mõju kohta viidi läbi, kasutades lisateavet, mis saadi järgmistelt kasutajatelt.

Kivivilla tootjad:

- Partek Paroc Oy, Helsingi, Soome

Valuettevõtted:

- CFFC-Pamco Industries SA, Pariis, Prantsusmaa,

- Chamberlin & Hill plc, Walsall, Ühendkuningriik,

- Cradley Castings Ltd, Cradley, Ühendkuningriik,

- Darcast Components Ltd, Smethwick, Ühendkuningriik,

- Eisengießerei Kronach Karl Sperber GmbH, Kronach, Saksamaa,

- FASS SA, Sancerre, Prantsusmaa,

- Fonderia de Montorso Spa, Vicenza, Itaalia,

- Fonderies franco-belges SA, Merville, Prantsusmaa,

- Fucoli SA, Coimbra, Portugal,

- Godin SA, Guise, Prantsusmaa,

- Guss Komponenten GmbH, Hall in Tirol, Austria,

- Jones and Champbell Ltd, Larbert, Ühendkuningriik,

- Piret SA, Gilly, Belgia,

- Römheld & Moelle GmbH, Mainz, Saksamaa,

- Sachs Gießerei GmbH, Kitzingen, Saksamaa,

- Tiroler Röhren- und Metallwerke AG, Hall in Tirol, Austria,

- V. Luzuriaga-Tafalla SA, Tafalla, Hispaania,

Pliisulatajad:

- Tudor SA, Madrid, Hispaania.

4.2. Kivivilla tootjad

(75) Lõppotsused dumpinguvastaste meetmete mõju kohta kivivilla tootjatele põhinevad Rockwool International A/S (Kopenhaagen, Taani) neljalt tütarettevõttelt saadud teabel, nagu see oli märgitud esialgse otsuse põhjenduses 132, ja Partek Paroc Oy (Helsingi, Soome) teabel.

(76) Leiti, et valukoks moodustas 2,8 % kivivilla tootjate üldkuludest, kelle kasum suurenes 6,5 %lt 1997. a. kuni 7,9 %ni 1998. aastal.

(77) Väideti, et vastupidiselt esialgsetele otsustele tõstab ühendus tõenäoliselt oma hindu kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu täie määra võrra.

(78) Huvitatud poolte esitatud teabest nähtub, et ühenduse toodete hinnad on jäänud suures osas samale tasemele, nagu need oli uuritavas ajavahemikus, sest hinnaläbirääkimisi peetakse tavaliselt üks kord aastas aasta lõpus. Aastat 2001 puudutavatel läbirääkimistel arutatakse hinna tõstmist. Need hinnatõusud võib osaliselt kanda dumpinguvastaste meetmete rakendamise, kuid samuti ka ühenduse tööstusharu kulutuste suurenemise arvele. Ühenduse tööstusharule dumpinguvastaste meetmete rakendamisest loodetav kasu on ilmselt tooteühiku maksumusest tingitud tootmis- ja müügimahu suurenemine, mis võimaldab ühenduse tööstusharul saada kasumit.

(79) Igal juhul, isegi kui eeldada, et ühenduse tööstusharu tõstab oma hindu tollimaksu täismäära võrra, on kivivilla tootjate poolne maksimaalne oletatav hinnatõus ligikaudu 1 %. Kui see peaks toimuma ja eeldades, et kõik teised hinda mõjutavad tegurid jäävad samaks, siis kivivilla tootjate poolt hindade tõstmine ülalkirjeldatud dumpinguvastaste meetmete rakendamise tulemusel nõuab hindade tõstmist vähem kui 1 % võrra, et säilitada sama kasumimäär.

(80) Korduvalt väideti, et kivivilla tootjad peavad dumpinguvastaste meetmete rakendamisel kasumi vähenemise vältimiseks oma tootmisettevõtted ümber paigutama, kuna tulemusena saadavat hinnatõusu ei saa kompenseerida lõpptarbija arvelt.

(81) Peab märkima, et kivivilla turul on põhimõttelise tähtsusega, et tootjad paikneksid oma tööstustarbijate läheduses ja omaksid paindlikku tootmist, et täita esitatavaid nõudmisi ja pakkuda teenuseid. Võttes aluseks eespool toodud järeldused dumpinguvastaste meetmete võimalikust mõjust ja põhjenduses 79 toodud kivivillaturu olemuse, siis peetakse ebatõenäoliseks, et valukoksi hinna niisuguse tõusu tulemuseks on tootmise ümberpaiknemine ühendusest väljapoole.

(82) Silmas pidades eespool toodut, leiavad kinnitust esialgse otsuses põhjenduste 153 kuni 166 järeldused, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine Hiina valukoksile ei mõjuta eeldatavalt oluliselt kivivilla tootjate majanduslikku olukorda.

4.3. Valuettevõtted

(83) Esialgse otsuse põhjenduses 175 märkis komisjon, et lõppjärgus uurib ta veel kord valuettevõtete rentaablust, tuginedes huvitatud poolte antavale täiendavale teabele pärast esialgsete otsuste tegemist.

(84) Allpool põhjendustes 88 ja 89 esitatud järeldused põhinevad 22 erineva suurusega valuettevõtte esitatud ja tõenditega kinnitatud käivet, tööhõivet ja rentaablust puudutavatel andmetel. Need paiknevad kaheksas liikmesriigis (Suurbritannias, Belgias, Austrias, Portugalis, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias) ja toodavad väga erinevaid valutooteid peamistele lõppkasutajatele, nagu autotööstusele (näiteks mootoriplokid ja roolivõimendid), mehhaanikatööstusele (näiteks pumbad ja kompressorid), aga samuti ka ehitustööstusele (näiteks veevarustus- ja drenaažisüsteemid). Eespool toodut silmas pidades võib nende äriühingute esitatud teabe piisavaks lugeda valuettevõtete olukorrast õige ülevaate saamiseks.

(85) Euroopa Valuettevõtete Assotsiatsiooni Komitee (CAEF) väitis, et esialgsel etapil ei ole valuettevõtete huvidega piisavalt arvestatud. Täpsemalt väideti, et uurimise esialgsel etapil koostööd teinud valuettevõtted, kellelt saadud andmeid analüüsiks kasutati, valmistasid peamiselt suure lisandväärtusega tooteid, mille tulemusena oli nende kasumimarginaal tunduvalt suurem tööstusharu keskmisest ja seetõttu ei vasta see tööstusharus valitsevale olukorrale. CAEF toetas seda väidet, esitades teabe mõnede üksikute valuettevõtete rentaabluse kohta ja samuti ka valuettevõtete riiklike assotsiatsioonide antud hinnangud, milles väideti, et viimaseid peaks kasutama dumpinguvastaste meetmete mõju hindamisel kogu valutööstuse sektorile ning et üksikute äriühingute poolt esitatud andmetele ei tuleks tähelepanu pöörata.

(86) Sellega seoses peab märkima, et valuettevõtete riiklike assotsiatsioonide esitatud andmed põhinevad hinnangutel ja/või puudutavad ka valuettevõtteid, mis ei kasuta valukoksi. Lisaks sellele pärinevad dumpinguvastaste meetmete valuettevõtetele avaldatava mõju analüüsimiseks kasutatud andmed mitme liikmesriigi erineva suurusega ning erinevatele lõppkasutajatele valandeid valmistavatest valuettevõtetest. Lisaks sellele on nende äriühingute esitatud teave nõuetekohaselt põhjendatud, seda auditeeritud raamatupidamisbilansi kaudu. Silmas pidades eespool toodut, ei ole koostööd tegevate valuettevõtete esitatud teabe kõrvalelükkamine ja selle asemel valuettevõtete riiklike assotsiatsioonide esitatud teabe kasutamine asjakohane.

(87) CAEF kordas oma põhjendust, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine toob endaga kaasa valuettevõtete kulutuste suurenemise. Niisuguste kulutuste suurenemine, mida ei saa jätta klientide kanda, toob kaasa kasumi vähenemise, mis omakorda tuleb kompenseerida tööjõu vähendamisega, kusjuures see on palju märkimisväärsem kui ühenduse valukoksitööstuses. Samuti rõhutati, et igasugune valukoksi hinna tõus mõjutab valuettevõtete konkurentsivõimet.

(88) Kuna tehti kindlaks, et valukoks moodustab valuettevõtte summaarsetest tootmiskuludest 1,8 %, siis võib dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine kaasa tuua valuettevõtete kulutuste maksimaalse oletatava suurenemise vähem kui 0,8 %. Niisugused arvutuslikud tulemused saadi isegi eeldades, et importijad lisavad oma toodete hinnale kogu tollimaksu ja ühenduse tööstus tõstab oma hindu kogu tollimaksu võrra.

(89) Järelikult on ebatõenäoline, et valuettevõtete toodangu maksumuse hinnanguline suurenemine ohustaks nende rentaablust. Selleks, et mõista niisugust maksumuse mõju, peab märkima, et ajavahemikus 1997 kuni 1998 suurenes valanditonni maksumus 4 %. Kuna valuettevõtete tootmiskulud jäid stabiilseks, siis nende keskmine kaalutud rentaablus suurenes 4,4 %lt 1997. aastal kuni 7,4 %ni 1998. aastal. Peale selle tuleb meeles pidada, et valuettevõtted peavad arvestama nende jaoks kõige kulukamate artiklite, nagu näiteks vanametalli (malmitootmise põhitooraine) hindade, samuti vahetuskursside kõikumisega. Seega on kehtestatavate meetmete negatiivne mõju valuettevõtete toodete maksumusele, rentaablusele, konkurentsivõimele või tööjõuhõivele, juhul kui see on üldse olemas, väga väike.

(90) Lähem analüüs on kinnitanud, et komisjoni tehtud ja esialgse otsuse põhjenduses 176 esitatud järeldused on tõesed, et dumpinguvastased meetmed tõenäoliselt ei mõjuta oluliselt ühenduse valuettevõtete majanduslikku olukorda.

4.4. Tsingi või plii sulatajad

(91) Üks vastus, mis saadi äriühingult, kes kasutab akutootmisettevõttes valukoksi plii ja pliisulamite enda tarbeks tootmiseks. Kuna see tootja sulatab pliid omavajadusteks, siis ei olnud plii sulatamisega seoses kättesaadavad sellised näitajad nagu kulud, hind ja rentaablus. Seega ei olnud võimalik arvestada selle äriühingu esitatud andmeid dumpinguvastaste meetmete mõju hindamisel.

5. Ühenduse huve puudutavad teised põhjendused

(92) Kasutajad väitsid, et kuna ühenduse tööstus ei ole suuteline varustama kogu ühenduse turgu, siis igasugune muutus hetkel eksisteerivas tarnestruktuuris võib põhjustada üldise varustamise defitsiidi. On väidetud, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on juba põhjustanud ühenduse turul toormedefitsiidi ja hinnatõusu, mis mõjub negatiivselt ühenduse kasutajate seisundile.

(93) Kõigepealt peab meenutama, et on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel halveneb olukord ühenduse tööstusharus veelgi, viies äriühingud keskmise/pikaajalise kestusega sulgemiseni, nagu on sedastatud esialgse otsuse põhjendustes 177 kuni 180. Selle otsuseni on jõutud eelkõige silmas pidades turuosa kaotamist ja ühenduse tööstusharu rentaabluse vähenemist vaadeldaval perioodil. Sellise olukorra tulemuseks võib olla tarneallikate piiramine, mis võib viia toormepuuduseni, aga samuti ka ühenduse turul toimuva tegeliku konkurentsi vähenemiseni.

(94) Teiseks on ebatõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete rakendamise tulemusena kaob Hiina RV import ühenduse turult. Sellele otsusele on jõutud eelkõige silmas pidades ühenduse importijate/kauplejate poolt tehtud investeeringuid, juba loodud tarnekanaleid Hiina RVs, vaatlusaluse toote kvaliteeti ja fakti, et ühenduse tööstus ei ole suuteline varustama kogu ühenduse turgu.

(95) Lisaks sellele näitab komisjoni kasutuses olev informatsioon, et Hiina valukoksi teatav puudujääk tekkis pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist ja enne ajutiste meetmete rakendamist, mis ei olnud seotud dumpinguvastaste meetmetega. Selle teabe kohaselt olid Hiina valukoksi piiratud tarned tingitud Hiina sisemaalt sadamatesse veoks vajaliku raudteekoosseisu ja koksistamiseks kasutatava söe puudumisest Hiina RVs, mis omakorda viis teatava hinnatõusuni. Vähenev toodangumaht või isegi ühenduse tööstusharu kadumine suurendab sellises olukorras ühenduse turu sõltuvust Hiina valukoksist.

6. Järeldus seoses ühenduse huvidega

(96) Pärast esitatud põhjenduste hoolikat analüüsi järeldati, et käesoleval juhul on olemas vajadus kehtestada dumpinguvastased meetmed. Seega leidsid kinnitust esialgse otsuse põhjendustes 128 kuni 184 toodud järeldused.

I. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

(97) Tuginedes otsustele, milleni jõuti seoses dumpingu, kahjude, põhjuslike seoste ja ühenduse huvidega, peeti vajalikuks lõplike dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtmist vältimaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi edaspidiseid ühenduse tööstusharule põhjustatavaid kahjusid.

1. Kahju kõrvaldamise määr

(98) Esialgses otsuses võeti seoses tollimaksu määra kehtestamisega arvesse tuvastatud dumpingumäär ja tollimaks, mis on vajalik dumpinguhinnaga impordist põhjustatud kahjude korvamiseks. Seega oli eelnevalt kindlaks määratud, et selliste kahjude vältimiseks on nõutav, et Hiinast imporditavate toodete hind tõstetakse kahjumit mittepõhjustavale tasemele. See kahjumit mittepõhjustav hind põhines dumpinguhinnaga importtoodete hinna ja ühenduse tööstusharu kahjumit mittepõhjustavate hindade võrdlusel. Viimane arvutati, liites ühenduse tööstusharu keskmisele müügihinnale uurimisaja jooksul kasumi puudujäägi ja mõistliku kasumimarginaali. Reaalne tundub kasumimarginaal 9,6 % enne selle maksustamist, kui võtta arvesse, missugust kogust oleks ühenduse tööstus reaalselt võinud loota saavutada dumpingu puudumisel.

(99) Mõned huvitatud pooled esitasid küsimusi nii kasumimarginaali mõistlikkuse kui ka selle õigustatuse kohta. Nad väitsid, et ühenduse tööstusharu poolt 1996. aastal saavutatud kasumimarginaal oli erandlik ning et tunduvalt reaalsem kasumimarginaal saavutatakse 1995. või 1997. aastal.

(100) Kahjude korvamise taseme kindlaksmääramine vaadati uuesti läbi rentaablusega seonduvate otsuste valguses. Jõuti otsusele, et ühenduse tööstus oleks dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutanud müügist 10,5 %se rentaabluse. See oli ühenduse poolt saavutatud rentaabluse keskmine kaalutud väärtus ajavahemikul 1995 kuni 1997, enne Hiina impordi suuremahulist turuletungimist.

(101) Hinna allalöömise arvutamiseks kohandatud Hiina impordihindu võrreldi uurimisajal ühenduse kahjumit mittepõhjustavate hindade kaalutud keskmisega. Erinevus toodi välja protsendina impordi CIF-koguväärtusest. Eesmärgiga välja töötada kahjumimäär kogu riigi jaoks, võeti arvesse koostöö madal tase ja järgiti sama metoodikat, mida kirjeldati põhjenduses 34. Lõplik, kogu riiki hõlmav kahjumimäär oli 43,6 %.

2. Lõplike eesmärkide vorm ja ulatus

(102) Kuna kahjumimäär on väiksem kui tuvastatud dumpingumäär, siis tuleb lõplik tollimaks kehtestada tuvastatud kahjumimäära tasemel, st 43,6 %.

(103) Selleks et tagada meetmete tõhusus ja vältida dumpinguvastaste meetmete ükskõik missugust leevendamist ekspordihindade alandamisega, leiti, et maks tuleks kehtestada kindla määrana tonni kohta. See määr sõltub kahjumimäära rakendamisest eksporthindadele, mida kasutatakse kahjumi korvamise taseme arvutamiseks uurimisaja jooksul. Seega on tollimaksuks 32,6 eurot tonni kohta.

(104) Pärast esialgsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamist lubasid mõned uuringute raames koostööd teinud Hiina eksportijad võtta endale kohustuse lõppotsuse artikli 8 lõike 1 tähenduses. Kuid neid kohustusi ei olnud võimalik aktsepteerida, kuna need ei sisaldanud Hiina ametivõimude poolset vajalikku tagatist vajaliku seire läbiviimiseks. Nendel asjaoludel tuleb kehtestada lõplikult tuvastatud kahjude tasemele vastav koguseline tollimaks. Kuid samas peab märkima, et vastavas meetmes on alati võimalik teha muudatusi, seda alati, kui asjaolud on muutunud nii, et selle tulemusena on täidetud kohustuse aktsepteerimiseks vajalikud tingimused.

J. AJUTISE TOLLIMAKSU KOGUMINE

(105) Arvestades selle tooteringi kindlaksmääramist, mille suhtes kehtestatakse esialgsed meetmed, tuleb esialgse dumpinguvastase tollimaksuga kehtestatud maksud koguda tingimusteta kogu impordilt, välja arvatud nendel juhtudel, kui tükk-koks 80 mm suuremates tükkides on deklareeritud impordiks koos väiksematükilise kivisöekoksiga, kusjuures nendel juhtudel tuleb ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude alla kuuluvad kogused vabaks anda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Välja arvatud lõikes 3 loetletud juhtudel kehtestatakse käesolevaga lõplikult dumpinguvastane tollimaks Hiina RVst pärit imporditavale tükk-koksile, tükkide läbimõõduga rohkem kui 80 mm ja mis kuulub CN koodi ex27040019 (TARIC koodi 2704001910) alla.

2. Dumpinguvastane tollimaks on kindlaksmääratud summa ja võrdub 32,6 euroga ühe tonni kuiva netokaalu kohta.

3. Juhul, kui vabasse ringlusse deklareeritud kaupadeks on lõikes 1 kirjeldatud koksi segu koos väiksematest tükkidest koosneva valukoksiga, siis tehakse lõike 2 kohane dumpinguvastase tollimaksu alla kuuluv kogus kindlaks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92 [5]. Seejuures ei rakendata dumpinguvastast tollimaksu niisugusele koksitükkide segule, mille kohta on kindlaks tehtud, et vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud kauba osaks olevate koksitükkide maksimaalne läbimõõt ei ületa 100 mm.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, siis kohaldatakse jõusolevaid sätteid tollimaksude kohta.

5. Juhtudel, kui kaubad on enne vabasse ringlusesse suunamist saanud kahjustada ning seetõttu on nende eest tegelikult makstav või maksmisele kuuluv hind tollimaksu suuruse määramiseks vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 [6] artiklile 145 proportsionaalselt jagatav osadeks, tuleb eespool toodud koguste alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu määra vähendada protsendi võrra, mis vastab proportsionaalseteks osadeks jagatud tegelikult makstavale või maksmisele kuuluvale hinnale.

Artikkel 2

Otsusega nr 1238/2000/ESTÜ kehtestatud ajutiste dumpinguvastase tollimaksumääradega tagatiseks antud summadelt tuleb koguda vastavalt tollimaksu lõplikule määrale, mis on kehtestatud Hiina RVst imporditavale tükk-koksile tükkide läbimõõduga enam kui 80 mm.

Dumpinguvastase tollimaksu lõplikku määra ületavad tagatissummad tuleb vabastada.

Juhtudel, kui valukoks tükkide läbimõõduga enam kui 80 mm on deklareeritud impordiks koos valukoksi väiksema läbimõõduga tükkidega, tuleb esialgse dumpinguvastase tollimaksu alla kuuluvad summad vabastada.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev otsus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2000

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal Lamy

[1] EÜT L 308, 29.11.1996, lk 11.

[2] EÜT L 122, 12.5.1999, lk 35.

[3] EÜT L 141, 15.6.2000, lk 9.

[4] Komisjon leidis, et esialgses otsuses kasutatud termin tsink plii oli trükiviga ja see tuleb parandada järgmiselt: tsink ja plii.

[5] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

[6] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 40.

--------------------------------------------------