KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

7. august 2017,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

[La Clape (KPN)]

(2017/C 259/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 2 ja leidis, et kõnealuse määruse artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja viide nimetuse „La Clape“ (KPN) tootespetsifikaadi avaldamise kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus täpsustatud nimetuse kaitse suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

KOONDDOKUMENT

„La Clape“

PDO-FR-02113

Taotluse esitamise kuupäev 26.11.2015

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„La Clape“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

„La Clape“ kaitstud päritolunimetusega punased veinid

Tegemist on vaiksete kuivade punaste veinidega, mille väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Turustamisjärgus punaste veinide (lahtiselt või pudelisse villituna) fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 3 g/l või sellest väiksem.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Punased veinid on ergu, väga intensiivse ja tihti purpurpunase värvusega ning lõhnas on tunda kontsentreeritud palsaminoote (männivaik, eukalüpt…) ja gariigi aroomi. Suure tanniinisisalduse tõttu peavad kõnealused veinid valmima vähemalt aasta.

„La Clape“ kaitstud päritolunimetusega valged veinid

Tegemist on vaiksete kuivade valgete veinidega, mille väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

Turustamisjärgus valgete veinide (lahtiselt või pudelisse villituna) fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 4 g/l või sellest väiksem.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

„La Clape“ kaitstud päritolunimetusega väga omapärase lõhnaga valged veinid valmistatakse vähemalt kahest viinamarjasordist, millest üks on kindlasti „Bourboulenc B“ (või „Malvoisie“).

Kõnealused veinid on mõõdukalt intensiivse kollase värvusega, suurepärase täidluse ja happesuse tasakaaluga ning rikkaliku lõhnabuketiga, kus tihti segunevad valgete lillede ja puuviljade aroom ja palsaminoodid.

Valged veinid on suurepärase täidluse ja happesuse tasakaaluga.

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Termiline töötlemine üle 40 °C on keelatud.

Istutustihedus – Ridadevaheline laius

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus: 4 400 viinapuud hektari kohta; viinapuude ridade vaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,5 meetrit ja igale viinapuule ette nähtud maksimaalne pindala on 2,25 ruutmeetrit.

Viinapuude lõikamine

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse enne etappi E nii, et jäetakse alles kaks esimest punga ja kolm lehte.

Viinapuud lõigatakse lühikeseks, lühivõrsete pikkuseks, nii et igal viinapuul oleks maksimaalselt 10 punga. Igal lühivõrsel on maksimaalselt 2 punga.

Viinamarjasorte „Syrah N“ ja „Roussanne B“ võib lõigata Guyot' lihtmeetodil, nii et igal viinapuul oleks maksimaalselt 9 punga. Pärast võrsete eemaldamist, viinamarjakobara tihenemise etapis, on puitunud oksal maksimaalselt 5 arenenud punga, ja 1–2 kõrvalvõrset, millel on kummalgi maksimaalselt 2 punga.

Saagikoristuse erimeetmed

Viljelustavad

Valgete sortide puhul tohib transpordikasti panna maksimaalselt 5 000 kg viinamarju.

Niisutamine

Viljelustavad

Niisutamine on lubatud vastavalt maaelu ja merekalanduse seadustiku artiklile D. 645–5.

Malolaktiline kääritamine

Veinivalmistuse eritavad

Turustamisvalmi villitud või villimata veini malolaktilise happe sisaldus on 0,4 g/l või sellest väiksem.

b) Maksimaalne saagikus

Punased vaiksed kuivad veinid

48 hl/ha

Valged vaiksed kuivad veinid

57 hl/ha

6. Määratletud piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Aude'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Armissan, Fleury d'Aude, Gruissan, Narbonne, Salles d'Aude, Vinassan.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Vermentino B“

„Bourboulenc B“

„Grenache N“

„Grenache blanc B“

„Clairette B“

„Mourvèdre N“

„Marsanne B“

„Syrah N“

„Roussanne B“

„Piquepoul blanc B“

8. Seos(ed)

Kaitstud geograafilise tähise „La Clape“ geograafiline piirkonda asub Vahemere ääres, Aude'i departemangus, 32 870 ha suurusel alal La Clape'i massiivi ja selle kõrgendikel asuvas kuues kommuunis. See väga selgelt piiritletud ala, mis moodustab looduslikku tõkke Narbonne'i linna ja Vahemere rannikuala vahel, oli kuni 13. sajandini saar, enne kui moodustus Narbonne'i tasandik. See karstiline lubjakivist platoo, kus puuduvad alalised vooluveekogud, ulatub kuni 214 meetri kõrgusele üle merepinna. Maastiku moodustavad gariigiga kaetud ja männimetsaga ääristatud karniisid ja terrassid, kus tegeletakse peamiselt viinamarjakasvatusega ning mis eristub selgelt Aude'i alluviaalsest tasandikust, sealsest mitmekesisest põllumajandusest ja ümbruskonna tiikidest.

Piirkond asub Lioni lahe ääres, kus on vahemereline peaaegu poolkõrbeline kliima ning kus sajab vähem kui 500 mm aastas. Suveperiood on väga kuiv, mis nõuab taimedelt kohanemist veepuudusega toimetulekuks. Viinapuude kasvuperioodil on Clape'i platoole iseloomulik kõrge temperatuuride summa, mistõttu on veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus suurem, kui piirkondlike päritolunimetuste puhul.

Siiski on Clape'i piirkonna peamisteks viinamarjakasvatust mõjutavateks keskkonnateguriteks veerežiim ja valdavalt lubjakivised mullad, mis nõuavad viinamarjakasvatajatelt hoolikust õige sordi valikul sõltuvalt maatükist.

Lisaks on piirkond väga tuuline, puhub peamiselt loodetuul (cers), mis tagab piirkonnas erakordselt päikeselise ilma – päike paistab siin rohkem kui 3 000 tundi aastas. Viinamarjaistanduse jaoks on piirkonnas soodne kaitstud ja mitmekesine keskkond: mäenõlvad, orud, merglise pinnasega nõod ja väikesed vanad sisselangenud kartstitasandikud. Viinamarjakasvatuseks kasutatavad alad on ümbritsetud kuiva ja kivise pinnasega gariigist või metsatukkadest, kus kasvavad süüria männid, piiniad ning vahel ka eukalüptid.

Geograafiline piirkond asub nime Via Domitia all tuntud roomlaste tee läheduses, mis on võimaldanud viinamarjakasvatusega tegeleda alates VI sajandist e.Kr. Veinid, mis on valmistatud keskkonnatingimustega kohandunud viinamarjasortidest, mille viljakusele on parima kvaliteedi tagamiseks seatud piirangud, kannavad alates 1951. aastast „La Clape“ kvaliteetveini päritolunimetust, millele on lisandunud piirkondlik päritolumärgistus „Languedoc“. Viinamarjakasvatajad on La Clape'i platool rajanud istandused kohtadesse, kus on viinapuude kasvatamiseks kõige sobivamad tingimused. Seega hõlmab piiritletud maatüki kogupindala (2 592 ha) vaid alasid, kus kuiva kliima mõju tasakaalustavad maapinna veevarud ning alasid, kus pinnas on hea vee läbilaskevõimega. Sinna hulka ei kuulu jõe- või järvesetetest moodustunud pinnasega maatükid. Seetõttu on parim viis viinapuude hooldamiseks ja nende tootlikkuse täies ulatuses kasutamiseks viinapuude lühikeseks kärpimine ja tootlikkuse piiramine: punastel veinidel on see 42 hl hektari kohta (nimetuse Languedoc puhul 50) ja valgetel veinidel 52 hl hektari kohta (nimetuse Languedoc puhul 60).

Valgetele veinidele annavad mulla- ja kliimatingimused küpsuse, mida iseloomustab mitmekesine lõhnabukett ja mille täidlast maitset täiendav happesus soodustab lille- ja puuviljanootide avaldumist, tagades veinide kerguse. Veinide eripära tuleb suurepäraselt esile viinamarjasortide segu puhul, millest vähemalt 30 % peab kindlasti moodustama viinamarjasort „Bourboulenc B“. Kõnealust viinamarjasorti kasvatatakse vaid regiooni konkreetsetel ainulaadsetel aladel: selle sordi hiline valmimisaeg, suurepärane kohanemine piiratud veevarudega ning võime kasutada optimaalselt septembris esinevaid udusid ja vihmasadusid, võimaldavad kasutada viinamarjasordi kogu potentsiaali, et valmistada täidlaseid ja kvaliteetseid veine. „La Clape“ nimetusega veinid on mõõdukalt intensiivse kollase värvusega, suurepärase täidluse ja happesuse tasakaaluga ning rikkaliku lõhnabuketiga, kus tihti segunevad valgete lillede ja puuviljade aroom ja palsaminoodid. Aluskivimis leiduv lubjakivi annab veinile mineraalse nüansi.

Punaste veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjasordid on hästi kohanenud piirkonna kuumuse ja kuivusega, eriti viinamarjasordid „Mourvèdre N“ ja „Grenache N“: küpsete viinamarjade korjamine võimaldab saada tanniiniseid veine. Lisaks annab viinamarjasort „Syrah N“ veinidele intensiivse värvi. See piirkonnas hinnatud viinamarjasortide segu võimaldab toota eriti iseloomulikke veine. Nii väheviljakad mullad kui ka tagasihoidlik saagikus annavad punastele veinidele nende sügava värvi ja tagavad hea säilivuse.

Punased veinid on seega ergu, väga intensiivse ja tihti purpurpunase värvusega. Aluskivimis leiduv lubjakivi annab veinile palsamilõhna, mida iseloomustavad kontsentreeritud palsaminoodid (vaik, eukalüpt…) ja gariigi aroom. Suure tanniinisisalduse tõttu peavad kõnealused veinid valmima vähemalt aasta, mis võimaldab veinidel paremaks muutuda, andes neile kontsentreerituma mitmekesise lõhnabuketi.

9. Olulised lisatingimused

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Languedoc“.

Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui pool kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Mittekohustuslik teave

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõigi vabatahtlike märgistuste, mille kasutamist võivad ühenduse sätete alusel reguleerida liikmesriigid, mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui pool kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuvaks piirkonnaks, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise ja kääritamise osas, on Aude'i departemangu järgmise kommuuni territoorium: Coursan.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4a468959-24cd-46e1-ab2e-5f6eba98306a