L 400/86 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Nõukogu otsus, 
19. detsember 2006, 
mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, 
 tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda  
raamprogrammi (2007–2013) rakendami se eriprogrammi “Koostöö” 
(EMPs kohaldatav tekst) 
(2006/971/EÜ) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 166 lõiget 4, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
1 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust2 
                                                 
1 30. novembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). 
2 ELT C 185, 8.8.2006, lk 10. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/87 
 ning arvestades järgmist: 
(1) Vastavalt asutamislepingu artikli 166 lõ ikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. 
detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ , mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaare nduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi 
(2007–2013),1 (edaspidi "raamprogramm") viia ellu eriprogrammide kaudu, milles 
määratakse kindlaks nende rakendamise üksik asjalikud eeskirjad ja nende kestus ning 
nähakse ette vajalikud vahendid.  
(2) Raamprogramm hõlmab nelja liiki tegevus i: riikidevaheline koostöö poliitilistest 
vajadustest lähtuvalt kindlaks m ääratud teemavaldkondades ("Koostöö"), 
teadusringkondadest lähtuvad te adlaste algatatud uuringud ("Ideed"), teadlaste koolitamise 
ja karjääriarenduse toetamine ("Inimesed ") ning teadusuuringute alase võimekuse 
toetamine ("Võimekus"). Programmi "Koost öö" osa alla kuuluvaid tegevusi tuleks 
kaudsete meetmete osas rakenda da käesoleva eriprogrammiga. 
(3) Käesoleva eriprogrammi suhtes tuleks kohaldada raamprogrammi eeskirju, mis käsitlevad 
ettevõtjate, teadusuuringute keskuste ja ülikoolide os alemist ning teadusuuringute 
tulemuste levitamist (edaspidi "osalemise ja levitamise eeskirjad"). 
                                                 
1 ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. 
L 400/88 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (4) Raamprogramm peaks täiendama liikmesriikid es läbiviidavaid tegevusi ja muid ühenduse 
meetmeid, mis on vajalikud üldisteks stra teegilisteks jõupingutusteks Lissaboni 
eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, 
koolituse, kultuuri, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tervise, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, tr anspordi ja keskkonnaga. 
(5) Käesoleva raamprogrammi raames toet atavad innovatsiooni ning VKEdega seotud 
tegevused peaksid täiendama konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi kohaseid 
tegevusi, mis aitavad kaasa te adusuuringute ja innova tsiooni vahelise lõhe ületamisele ning 
edendavad kõiki i nnovatsiooni liike. 
(6) Raamprogrammi rakendamine võib kaasa tuua  ainult teatavate liikmesriikide osalemist 
hõlmavaid lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi rakendatavates 
programmides või ühisettevõtete loomist või muu korralduse kasutamist asutamislepingu 
artiklite 168, 169 ja 171 tähenduses. 
(7) Käesolev eriprogramm peaks andma pa nuse Euroopa Investeerimispangale (EIP) 
riskijagamisrahastu loomisel, et pa randada juurdepääsu EIP laenudele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/89 
 (8) Käesoleva eriprogrammi raames tuleks toet ada VKEde piisavat kaasamist neile suunatud 
konkreetsete meetmete ja erimeetmete abil, pidades silmas täiendavust muude ühenduse programmidega. 
(9) Vastavalt asutamislepingu artiklile 1 70 on ühendus sõlminud mitmeid teadusuuringute 
alaseid rahvusvahelisi le pinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise 
teadusuuringute alase koostöö tugevdamiseks, et integree rida ühendust veelgi rohkem 
ülemaailmsesse teadusringkonda. Seepärast peaks käesolev eriprogramm olema 
osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlm inud sellekohased lepingud, ning see peaks 
samuti olema projektide tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahe listele teaduskoostöö or ganisatsioonidele. 
(10) Käesoleva programmi raames teostatavate  teadusuuringute puhul tuleks järgida eetika 
põhialuseid, sealhulgas Eur oopa Liidu põhiõiguste hartas  sätestatud põhimõtteid.  
(11) Raamprogrammi rakendamine peaks k aasa aitama säästva arengu edendamisele. 
L 400/90 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (12) Tuleks tagada raamprogrammi usaldusväär ne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus 
ja kasutajasõbralik rake ndamine, tagades samas õiguskindluse ja programmi 
juurdepääsetavuse kõigile osalejatele, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust,1 komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,2 millega 
kehtestatakse selle finantsmääruse üksikasja likud rakenduseeskirjad, ning nende edasistele 
muudatustele. 
(13) Samuti tuleks võtta asjakohased meetme d, mis on proportsionaal sed Euroopa ühenduste 
finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toet use tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite 
kasutamise tõhususe kontrollimisek s, et vältida eeskirjade eira mist ja pettusi ning et nõuda 
tagasi kadumaläinud, valesti makstud või eb aõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 
18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste 
finantshuvide kaitse kohta,3 nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) 
nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni  tehtavat kohapealset kontroll i ja inspekteerimist, et 
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettust e ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,4 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. ma i 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 
Euroopa Pettustevastase Ame ti (OLAF) juurdluste kohta5. 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3). 
3 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. 
4 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. 
5 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/91 
 (14) Kuna käesoleva otsuse rakendami seks vajalikud meetmed on põhimõtteliselt 
korraldusmeetmed, tuleks need vastu võtta  vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 
1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni  rakendusvolituste kasutamise menetlused)1 
artiklis 4 ettenähtud korralduskomitee menetlu sele. Teisalt kerkivad seoses inimese 
embrüo ja inimese embrüonaalsete tüvirakkude  kasutamist hõlmavate teadusuuringutega 
üles spetsiifilised eetilised küsimused, mida kirjeldatakse käesoleva otsuse artiklis 4. 
Lisaks sellele kujutavad teemavaldkonna "Julge olek" raames teostatavad teadusuuringute 
ja tehnoloogiaarenduse alased  tegevused, mis hõlmavad tea dusuuringuid, endast uut ja 
väga tundlikku valdkonda, eelkõige seoses võima like ohtude ja julgeo lekuintsidentidega. 
Seetõttu tuleks selliste projektide raha stamismeetmed vastu võtta vastavalt otsuse 
1999/468/EÜ artiklis 5 ettenähtud regulatiivkomitee menetlusele. 
(15) Igal teemavaldkonnal peaks Euroopa ühendus te üldeelarves olem a oma eelarverida. 
(16) Käesoleva programmi rakendamisel tu leks pöörata piisavat  tähelepanu soolise 
võrdõiguslikkuse küsimuste integreerimisele ning lisaks sellele muu hulgas selliste 
teadlaste töötingimustele, töölevõtmiskorra läbipaistvusele ja ka rjääriarendusele, kes 
võetakse tööle seoses käesoleva programmi m eetmete raames rahastatavate projektide ja 
programmidega. Selleks annab raamistiku komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovitus 
Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmi se juhendi kohta, samal ajal austades selle 
vabatahtlikku olemust, 
ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE: 
                                                 
1 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muude tud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 
22.7.2006, lk 11). 
L 400/92 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 1 
Käesolevaga võetakse vastu ühenduse teadusuuringute,  tehnoloogiaarenduse ja  tutvustamistegevuse 
eriprogramm "Koostöö" (edaspidi "eriprogra mm") ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 
31. detsembrini 2013. 
Artikkel 2 
Eriprogrammiga toetatakse koostöö valdkonna tege vusi, toetades laia sk aalat riikidevahelise 
koostöö raames läbiviidavaid teadusuur inguid järgmistes teemavaldkondades: 
a) tervis; b) toit, põllumajandus, kalandus ja biotehnoloogia; c) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad; d) nanoteadused, nanotehnoloogiad, mate rjalid ja uued tootmistehnoloogiad; 
e) energeetika; 
f) keskkond (sealhulgas kliimamuutused); g) transport (sealhulgas lennundus); 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/93 
 h) sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; 
i) kosmos; j) julgeolek. Käesoleva eriprogrammi rakendamine võib kaasa tuua ainult teatavate liikmesriikide osalemist 
hõlmavaid lisaprogramme, ühenduse osalemist mi tme liikmesriigi rakendatavates programmides 
või ühisettevõtete loomist või muu korralduse kasuta mist asutamislepingu artiklite 168, 169 ja 171 
tähenduses. 
Kõnealuste tegevuste eesmärgid ja põhisuunad on esitatud I lisas. 
Artikkel 3 
Vastavalt raamprogrammi II lisale on käesoleva eriprogrammi elluviimiseks vajalik summa 32 
413 miljonit eurot, millest komisjoni halduskulud  moodustavad alla 6%. Selle summa soovituslik 
jaotus on esitatud II lisas. 
Artikkel 4 
1. Kõigi käesoleva eriprogrammi kohaste tea dusuuringute läbiviimisel  järgitakse eetika 
põhialuseid. 
L 400/94 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Käesoleva programmi raames ei rahast ata järgmisi teadusuuringute valdkondi: 
– inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine, – inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad kõnealused 
muudatused päritavaks muuta,
1 
– teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö 
eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhu lgas keharakkude tuuma siirdamise abil. 
3. Raamprogrammi raames võib teadustöö sisust  ja asjaomase liikmesriigi või asjaomaste 
liikmesriikide õigusraamistikust olenevalt ra hastada nii täiskasvanud inimese kui ka 
embrüonaalsete tüvirakkude alaseid teadusuuringuid. 
Taotlused inimese embrüonaalsete tüvirakkude ga seotud teadusuuringute rahastamiseks 
sisaldavad teavet selle kohta, kuidas liik mesriigi pädevad ametiasutused on korraldanud 
litsentsimise ja kontrollimeetmed, ning an tava eetilise heakskiidu üksikasju. 
Inimese embrüonaalsete tüvirakkude eral damisega tegelevad institutsioonid, 
organisatsioonid ja teadlase d alluvad rangele litsentsim isele ja kontrollile, mis on 
kooskõlas asjaomase liikmesriigi või asjaom aste liikmesriikide õigusraamistikuga. 
                                                 
1 Sugunäärmevähi raviga seotud te adusuuringuid võib rahastada. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/95 
 4. Eespool nimetatud uurimisvaldkonnad vaadatak se teaduse arengu valguses üle käesoleva 
programmi teiseks etapiks (2010–2013). 
Artikkel 5 
1. Eriprogrammi rakendatakse raamprogrammi III lisas kindlaks määratud 
rahastamisskeemide abil. 
2. Käesoleva eriprogrammi III lisas on esitatud EIPle riskijagamisrahastu loomiseks toetuse 
andmise kord. 
3. IV lisas on esitatud esialgne loend võimalikes t ühistest tehnoloogiaalgatustest, mille kohta 
võidakse teha eraldi otsuse d, ning esialgne loend võimalik est algatustest siseriiklike 
teadusuuringute programmide ühiseks rakendam iseks, mille kohta võidakse teha eraldi 
otsus asutamislepingu artikli 169 alusel. 
4. Käesoleva eriprogrammi suhtes kohaldatak se osalemise ja levitamise eeskirju. 
Artikkel 6 
1. Komisjon koostab käesoleva eriprogrammi ra kendamise tööprogrammi, milles määratakse 
üksikasjalikumalt kindlaks I lisas esitatud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised 
prioriteedid, rahastamisskeem seoses teemag a, mille kohta ettepanekuid oodatakse, ning 
rakendamise ajakava. 
L 400/96 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikid e, assotsieerunud riik ide ning Euroopa ja 
rahvusvaheliste organisatsiooni de asjakohaseid teadusuuringu id, Euroopa lisandväärtuse 
saavutamist ning mõju tööstusalasele konkuren tsivõimele ja asjakohasust ühenduse teiste 
poliitikavaldkondade suhtes. Vajaduse ko rral tööprogrammi ajakohastatakse. 
3. Rahastamisskeemide alusel rahastatavate kaudsete meetmete ettepanekuid hinnatakse ja 
projektid valitakse välj a osalemise ja levitamise eeskirjad e artikli 15 lõikes 1a sätestatud 
kriteeriumide põhjal. 
4. Tööprogrammis võidakse kindlaks määrata: 
a) organisatsioonid, kes saavad toetust liikmemaksu vormis; b) toetusmeetmed teatavate õiguss ubjektide tegevuse toetamiseks. 
Artikkel 7 
1. Käesoleva eriprogrammi rakendamise eest vastutab komisjon. 
2. Artikli 8 lõikes 2 sätestatud korralduskomit ee menetlust kohaldatakse  järgmiste meetmete 
vastuvõtmiseks: 
a) artiklis 6 osutatud tööprogramm, se alhulgas kasutatavad rahastamisskeemid, 
projektikonkursi kutsete sisu  ning kohaldatavad hindamis-  ja valikukriteeriumid; 
b) II lisas esitatud summa soovitusli ku jaotuse võimalikud korrigeerimised; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/97 
 c) artiklis 2 osutatud teemavaldkondade a –g ja i kohaste meetmete rahastamise 
heakskiitmine, kui käesoleva progra mmi kohase ühenduse panuse hinnanguline 
suurus on 1,5 miljonit eurot või üle selle; 
d) muude kui käesoleva lõike punktis c osut atud meetmete ja muude kui artiklis 2 
viidatud teemavaldkonna j kohaste meetmete rahastamise heakskiitmine, kui käesoleva programmi kohase ühenduse panuse suurus on 0,6 miljonit eurot või üle selle; 
e) raamprogrammi artikli 7 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud hindamiste jaoks vajalike volituste 
koostamine. 
3. Artikli 8 lõikes 3 sätestatud regulatiivkom itee menetlust kohaldatakse järgmiste meetmete 
vastuvõtmiseks: 
a) tööprogramm, mis käsitleb artikli 2 punktis j viidatud teemavaldkonda, ja selle 
teemavaldkonna kohaste meetmete rahastamise heakskiitmine; 
b) täiskasvanud inimese ja embrüonaalsete tüvirakkude kasutamist hõlmavate meetmete 
rahastamise heaskiitmine. 
Artikkel 8 
1. Komisjoni abistab komitee. 
L 400/98 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatak se otsuse 1999/468/EU artikleid 4 ja 7.  
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 säte statud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud. 
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatak se otsuse 1999/468/EU artikleid 5 ja 7. 
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 säte statud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud. 
4. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt er iprogrammi rakendamisel tehtud üldistest 
edusammudest ning annab talle õigeaegselt teavet kõikidest sell e programmi alusel 
kavandatud või rahastatud teadusuuringute ja  tehnoloogiaarenduse meetmetest vastavalt V 
lisale. 
5. Komitee võtab vastu oma töökorra. 
Artikkel 9 
Komisjon korraldab raamprogrammi artiklis 7 ette nähtud sõltumatu järelevalve, hindamise ja 
läbivaatamise, mis tuleb läbi viia eriprogrammi ga hõlmatud valdkondades te ostatud tegevuste osas. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/99 
 Artikkel 10 
Käesolev otsus jõustub kolmandal p äeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 19. detsember 2006 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
J. KORKEAOJA 
L 400/100 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 I LISA  
TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, 
TEEMAVALDKONDADE JA TEGEVUSTE PÕHISUUNAD 
Käesolevas eriprogrammis toetatakse riikidev ahelist koostööd kogu Euroopa Liidus ja sellest 
väljaspool igal tasandil ja mitmetes teemaval dkondades, mis vastavad te admiste ja tehnoloogia 
arengu peamistele valdkondadele, kus teadusuuri nguid tuleb toetada ja tugevdada, et vastata 
Euroopa sotsiaalsetele ja majanduslikele ning rahvatervise-, keskkonna- ja tööstusalasetele 
väljakutsetele. 
Üldeesmärk on aidata tipptaseme teadusuuringute edendamisega, mille peamine eesmärk on 
teadmisi suurendada, kaas a jätkusuutlikule arengule. 
Ühenduse meetmete kümme kindlaksmääratud teemavaldkonda on järgmised: 
1) tervis; 
2) toit, põllumajandus, kalandus ja biotehnoloogia; 3) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad; 4) nanoteadused, nanotehnoloogiad, mate rjalid ja uued tootmistehnoloogiad; 
5) energeetika; 6) keskkond (sealhulgas kliimamuutused); 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/101 
 7) transport (sealhulgas lennundus); 
8) sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; 9) kosmos; 10) julgeolek. Iga teemavaldkonna kirjelduses kä sitletakse selle eesmärki, lähenemisviisi rakendamisele ja 
tegevusi, sealhulgas neid, mis on se otud laiaulatuslike algatustega (n agu soovituslikult on sätestatud 
IV lisas), rahvusvahelise koostöö, esilekerkivate vaja duste ja ettenägematute poliitiliste vajadustega. 
Nõuetekohaselt võetakse arvess e ka säästva arengu põhimõtet.  Kooskõlas asutamislepingu 
artiklites 2 ja 3 sätestatud meeste ja naiste võrdõiguslikku se Euroopa poliitikaga tagatakse 
eriprogrammi tegevustega soolist võrdõiguslikku st ja naisteadlaste osalemist edendavate 
asjakohaste meetmete rakendamine. Lisaks selle le moodustab kavandatavate teadusuuringute ja 
nende võimalike rakenduste eetiliste, sotsiaalsete, õiguslike ja laiemate kultuuriaspektide, samuti 
teaduse ja tehnika arengu sotsiaalmajandusliku mõju ja prognooside käsi tlus vajaduse korral osa 
käesoleva eriprogrammi raam es toimuvatest tegevustest. 
L 400/102 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Multidistsiplinaarsed ja mitut teemavaldkonda  hõlmavad teadusuuringud, sealhulgas ühised 
projektikonkursid 
Erilist tähelepanu pööratakse olu listele teaduse ja tehnoloogia valdkondadele, mis hõlmavad mitut 
teemavaldkonda, näiteks mereteadustele ja -tehno loogiatele. Multidistsiplinaarsust soodustatakse 
teemavaldkondade vaheliste ühiste lähenemi sviisidega, mis on seotud enam kui ühte 
teemavaldkonda käsitlevate teaduse ja tehnoloog ia valdkondadega. Selliseid teemavaldkondade 
vahelisi lähenemisviise rakendatakse muu hulgas järgmiselt: 
– teemavaldkondade vaheliste ühiste proj ektikonkursside kasutamine, kui mõni 
uurimisteema on selgelt seotud iga vastava teemavaldkonna raam es toimuvate tegevustega; 
– eriline rõhk mitut valdkonda hõlmavatele t eadusuuringutele "esile kerkivate vajaduste” 
piires; 
– tööprogrammi kehtestamiseks mitmesugustest valdkondadest pärit ja taustaga välise abi 
kasutamine, sealhulgas teadlastelt; 
– programmi üldise järelevalve, hindamise ja  läbivaatamise osana tehakse teemavaldkondade 
vahelistest teadusuuringutest  regulaarseid aruandeid; 
– poliitikaga seotud teadustegevuse puhul sidususe tagamine ühenduse 
poliitikavaldkondadega. 
Euroopa Komisjon tagab käesoleva eriprogrammi  teemavaldkondade kooskõlastamise meetmetega, 
mis võetakse seitsmenda raamprogrammi teiste eriprogrammide alusel, näiteks eriprogrammi 
"Võimekus" teadustöö infrastruktuure puudutavate meetmetega.1 
                                                 
1 Programmi rakendamise hõlbustamiseks hüvitab komisjon kooskõlas oma kehtivate 
suunistega programmi komitee iga päevakorra s oleva koosoleku puhul iga liikmesriigi ühe 
esindaja osalemiskulud, ning samuti ühe eksper di/nõustaja osalemiskulud iga liikmesriigi 
kohta nende päevakorrapunktide puhul, mille kohta liikmesriik nõuab asjatundja arvamust. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/103 
 Kohandamine muutuvate vajaduste ja võimalustega 
Teemavaldkondade jätkuv tööstuslik asjakohasus ning tööstuse jätkuv osalemine tagatakse 
muuhulgas mitmete Euroopa tehnoloogiaplatvormide  tööle tuginedes. Seega aitab käesolev 
eriprogramm koos tööstusepoolse panusega kaasa Euroopa tehnoloogiaplatvor mide kehtestatud ja 
väljatöötatud asjakohaste strateegil iste teadusuuringute kavade rake ndamisele, kui need sisaldavad 
endas tõelist Euroopa lisandväärtust. Olemasol evates strateegiliste teadusuuringute kavades 
kindlaksmääratud laiemad uurimisvajadused ka jastuvad igati juba nimetatud kümnes 
teemavaldkonnas. Euroopa tehnoloogiaplatvormid, milles võimalusel osalevad piirkondlikud 
teaduspõhised klastrid, saavad hõlbustada ja korraldada töös tuse, sealhulgas VKEde, osalemist 
kindla valdkonnaga seotud teadusprojektides, kaas a arvatud raamprogrammi alusel rahastatavates 
projektides. Nende tehnilise sisu üksikasjalikumat kaasamist kajast atakse edaspidi konkreetsete 
projektikonkursside detailse t ööprogrammi väljatöötamisel. 
Samuti tagatakse teemavaldkondade asjakohasus se oses ühenduse poliitikate ja eeskirjade 
väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega . See puudutab niisuguseid poliitikavaldkondi nagu 
tervis, ohutus, tarbijakaitse, energeetika, ke skkond, arenguabi, kalandus, merendus, põllumajandus, 
loomatervis ja loomade heaolu, transport, hari dus ja koolitus, infoühiskond ja meedia, tööhõive, 
sotsiaalküsimused, ühtekuuluvus ning vabadusel, turval isusel ja õigusel rajaneva ala loomine, 
samuti normide määramisele eelnevad ja sam aaegsed teadusuuringud, mis on seotud standardite 
koostoimimisvõime ja kvaliteedi ning nende rake ndamise parandamisega. Selles kontekstis võivad 
teatud rolli mängida platvormid, mis viivad kokk u sidusrühmad ja teadusringkonnad, et kaaluda 
sotsiaal-, keskkonna või muude  poliitikavaldkondadega seotud strateegiliste teadusuuringute 
programme. 
L 400/104 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Iga teemavaldkonna raames rakendatakse lisaks kindl aksmääratud tegevusele avatud ja paindlikul 
viisil erimeetmeid vastuseks "esilekerkivatele vajadustele" ja "ettenägematutele poliitilistele vajadustele". Nende meetmete rakendamine tagab lihtsa, sidusa ja kooskõ lastatud lähenemisviisi 
kogu eriprogrammi raames ja mitut teemavaldkonda  hõlmavate või teemavaldkondadest väljapoole 
jäävate valdkondadevaheliste t eadusuuringute rahastamise. 
● Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad : eritoetus teadusuuringute ettepanekutele, 
mille eesmärk on konkreetses valdkonnas ja/või koostoimes teiste asjakohaste valdkondade 
ja teadusharudega teha kindlaks või uurida põhjalikumalt uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi; selleks antakse eritoetust spontaan setele uurimisettepane kutele ja kasutatakse 
muuhulgas ühiseid projektikonkursse; toetatakse uudseid ideid ja täies ti uusi kasutusviise 
ning otsitakse uusi võimalusi teadusuuringute programmide jaoks, eelkõige nende jaoks, 
mis võivad kaasa tuua märkimisväärseid t eaduslikke läbimurdeid; tagatakse piisav 
kooskõlastamine programmi "Ideed" raames toim uvate tegevustega, et vältida kattumist ja 
tagada rahastamise optimaalne kasuta mine. Seda rakendatakse järgmiselt: 
– avatud teadustegevus põhimõttel "alt ülespoole" teadlaste endi poolt 
kindlaksmääratud teemadel, et luua uusi te aduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi 
("julged meetmed") või et hinnata uusi av astusi või alles hiljuti täheldama hakatud 
nähtusi, mis võivad tähendada ühisk onda ähvardavaid riske või probleeme 
("sissevaatemeetmed"); 
– algatused, mis on keskendunud konkreetsetele, raskesti saavutatavatele eesmärkidele 
esilekerkivates teaduse ja  tehnoloogia valdkondades, mis lubavad arvestatavaid 
edasiminekuid ja suurt potentsiaalset mõju majanduslikele ja sotsiaalsetele 
arengutele ning võivad hõlmata täiendavate pr ojektide rühmi ("rajaleidja meetmed"). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/105 
 ● Ettenägematud poliitilised vajadused : reageerida paindlikult raamprogrammi käigus 
ilmnevatele uutele poliitilistele vajadustele,  näiteks ettenägemat ud arengutendentsid või 
sündmused, mille puhul tuleb kiiresti reageeri da (nt uued epideemiad, probleemid seoses 
toiduohutusega või loodusõnnetused või solid aarsusmeetmed). Selle rakendamine toimub 
tihedas seoses ühenduse vastavate polii tikatega. Aasta tööprogrammi võib 
kiireloomulisema uurimisvajaduse korral muuta. 
Levitamine, teadmiste edasiandmine ja laiem osalus 
Teadmiste levitamine ja edasiandmine on Eur oopa teadusuuringute oluline lisandväärtus ning 
võetakse meetmeid, et suurendada tulemuste kasuta mist ning mõju tööstuse s, poliitiliste otsuste 
tegemisel ja ühiskonnas. Teadmiste edasiandm ist käsitletakse kõikide teemavaldkondade 
(julgeoleku teemavaldkonna osas kehtivad te gevuste konfidentsiaalsu se tõttu asjakohased 
piirangud) lahutamatu osana ning seda toetatakse koostöövõrgustikega seotud algatuste, seminaride 
ja ürituste rahastamise, välisekspertide abi ning info- ja elektrooniliste teenuste kaudu. Seda 
rakendatakse igas teemavaldkonnas järgmisel viisil: 
– levitamise ja teadmiste edasiandmise meetmete integreerimine projektidesse ja 
konsortsiumidesse sobivate sätete kaudu ra hastamisskeemides ja aruandlusnõuetes; 
– eesmärgipärase abi pakkumine projektidel e ja konsortsiumidele, et teha neile 
kättesaadavaks tulemuste optimaalseks kasutamiseks vajalikud oskused; 
L 400/106 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – konkreetsed levitamismeetmed, milles rakendata kse ennetavat lähenemisviisi terve rea 
projektide, sealhulgas eelmiste  raamprogrammide ja muude teadusuuringute programmide 
alla kuuluvate projektide tulemuste levitami sele, mis on suunatud kind latele valdkondadele 
või sidusrühmade kogumitele ja mille puhul seatakse rõhuasetus potentsiaalsetele kasutajatele; 
– levitamine poliitikakujundajatele, sealhulga s standardimisasutustele, et hõlbustada 
poliitikasse puutuvate tulemuste kasutamist asjakohaste asutuste poolt rahvusvahelisel, 
Euroopa, siseriiklikul ja  piirkondlikul tasandil; 
– CORDISe teenused, mis soodustavad teadmiste levitamist kasutajas õbralikul viisil ja 
uurimistulemuste kasutamist; 
– algatused, mis soodustavad teadusküsimusi ja  uurimistulemusi käsitlevat dialoogi ja 
arutelu laiema avalikkusega, sealhulga s kodanikuühiskonna or ganisatsioonidega, 
väljaspool teadusringkondi. 
Tagatakse levitamise ja teadmiste edasiandmise kooskõlastamine kogu raamprogrammi piires. 
Tagatakse käesoleva programmi ja ühenduse teiste  programmide vaheline koostoime ja sünergia, 
eelkõige hariduse valdkonnas teadlaskarjäär i arenduse eesmärgil. Konkurentsivõime ja 
innovatsiooni programmiga rakendatakse innovat siooni toetamiseks täiendavaid meetmeid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/107 
 VKEde osalemine 
Läbi teemavaldkondade soodustatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) 
optimaalset osalemist, eelkõige parema finant s- ja halduskorra sisseseadmise ning suurema 
paindlikkuse kaudu sobiva rahastamisskeemi valikul . Lisaks sellele võetaks e selle eriprogrammi 
teemavaldkondade sisu väljatöötamisel nõueteko haselt arvesse VKEde uurimisvajadusi ja 
-potentsiaali ning tööprogrammis tuuakse vä lja VKEdele erilist huvi pakkuvad valdkonnad. 
Programmi koostöö osas võetakse iga teemavaldkonna  osas väljatöötatava strateegia raames 
konkreetseid meetmeid, sealhulgas VKEde osalus t hõlbustavaid toetusmeetmeid Nimetatud 
strateegiatega kaasneb kehtestatud eesmärkide täit mise kvantitatiivne ja kv alitatiivne jälgimine. 
Eesmärk on võimaldada, et vähemalt 15% programmi  raames saadaolevast rahastamisest läheks 
VKEdele. 
Erimeetmed teadusuuringute toetamiseks VKEde  või VKEde ühenduste huvides on lisatud 
eriprogrammi "Võimekus", ning meetmeid, millega edendatakse VKEde osalemist kogu 
raamprogrammis, rahastatakse konkurentsi võime ja innovatsiooni programmi raames. 
L 400/108 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Eetilised aspektid 
Käesoleva eriprogrammi rakendamise ja sellest tuleneva teadustegevuse käigus tuleb austada 
elementaarseid eetilisi põhimõtteid. Nende hulka kuuluvad muu hulgas ELi põhiõiguste harta 
põhimõtted, mis hõlmavad järgmist: inimväärikuse ja -elu kaitse, isikuandmete ja eraelu 
puutumatuse ning loomade ja keskkonna kaitse  kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate 
rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhendite viimaste reda ktsioonidega, näiteks Helsingi 
deklaratsioon, Oviedos 4. aprilli l 1997 allkirjastatud Euroopa N õukogu inimõiguste ja biomeditsiini 
konventsioon ja selle lisaprot okoll, ÜRO lapse õiguste konve ntsioon, UNESCO poolt vastuvõetud 
inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja t oksiinrelvade konventsioon 
(BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Terviseorganisatsi ooni (WHO) vastavad resolutsioonid. 
Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõusta jate Euroopa töörühma (1991–1997) ning teaduse 
ja uute tehnoloogiate eetika t öörühma (alates aastast 1998). 
Vastavalt subsidiaarsuse põhimõtte le ja Euroopa lähenemisviiside  mitmekesisuse tõttu peavad 
teadusprojektides osalejad täitma nende riikid e kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus 
teadustöö toimub. Igal juhul kohald atakse siseriiklikke sätteid ja  ühenduse rahadega ei toetata 
üheski vastavas liikmesriigis ega muus riigis seal keelat ud uurimistegevust. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/109 
 Vajaduse korral peavad teadusproj ektide läbiviijad taotlema enne teadus- ja arendustegevuse 
alustamist asjaomaste riiklike või kohalike eet ikakomiteede heakskiitu. Komisjon vaatab eetika 
seisukohast lähtudes korrapäraselt läbi ka delikaatseid küsimus i käsitlevad ettepanekud või 
juhtumid, mille puhul eetilistele aspektidele pole piisavalt tähe lepanu pööratud. Erijuhtudel võib 
projekti rakendamise käigus toimuda  eetilise hinnangu ülevaatamine. 
Teadusuuringuid, mis on kõikides liikme sriikides keelatud, ei rahastata. 
Asutamislepingule lisatud protokollis loomade ka itse ja heaolu kohta on sätestatud nõue, et 
ühenduse poliitika, sealhulgas teaduspoliitika kavandamisel ning rakendamisel pöörab ühendus 
täielikku tähelepanu loomade heaolu nõuetele . Nõukogu 24. novembri 1986. aasta direktiiviga 
86/609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel eesm ärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud 
liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)1 nõutakse, et kõik katsed oleks 
kavandatud nii, et: 
– välditakse katseloomadele stressi, tarb etute piinade ja kannatuste tekitamist; 
– kasutatakse võimalikult vähe loomi; – kasutatakse neurofüsioloogiliselt kõi ge madalama tundlikkusega loomi; ning 
– põhjustatakse võimalikult vähe valu, kanna tusi, stressi või püsivaid kahjustusi. 
                                                
 
1 EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. Direktiivi on m uudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2003/65/EÜ (ELT L 230, 16.9.2003, lk 32). 
L 400/110 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Loomade genotüübi muutmine ja loomade kloonimine  võivad kõne alla tulla ainult sel juhul, kui 
nende eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, loomade heaolu on tagatud ja järgitakse bioloogilise 
mitmekesisuse põhimõtteid. 
Käesoleva programmi rakendamise ajal jälgib komisjon korrapäraselt tead uslikke edusamme ning 
siseriiklikke ja rahvusvahe lisi sätteid, et võtta arve sse võimalikke arenguid. 
Eriprogrammi "Võimekus" osas "Teadus ühiskonnas"  viiakse läbi uuringud teaduslike ja tehniliste 
edusammudega seotud eetika alal. 
Koostöö teadusuuringute valdkonnas 
Teadusuuringute valdkonnas teht av koostöö on ühenduse teadusuuri ngute rahastamise aluseks. 
Eesmärk on teha teadmiste edendamise põhivaldk ondades kindlaks parimad teadusprojektid ja 
võrgustikud, mis pakuvad huvi Euroopa ja kogu maailma teadlastele ja invest eerijatele, tugevdades 
Euroopa tööstuslikku ja tehnoloogilist baas i ja toetades ühenduse poliitikat. 
Seda on võimalik saavutada tööstuse aktiivsel os alusel toimuva teadusalase koostöö toetamisega 
mitme rahastamisskeemi raames: koostööprojektid, tippkeskuste võrgustikud ja kooskõlastamis-/toetusmeetmed. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/111 
 Ühised tehnoloogiaalgatused 
Väga piiratud arvul juhtudel  õigustavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärgid ning 
vajalikud vahendid pikaajalise ava liku ja erasektori partnerluse loomist ühiste tehnoloogiaalgatuste 
vormis. Need algatused, mis on peamiselt Eur oopa tehnoloogiaplatvormid e töö tulemuseks ja 
hõlmavad üht või väikest hulka nende valdkonna aspe ktidest, ühendavad erasek tori investeeringuid 
ning siseriikliku ja Euroopa aval iku sektori finantseeringuid, seal hulgas toetuste rahastamine 
teadusuuringute raamprogrammi raames ja laenude rahastamine Euroopa Investeerimispanga poolt. 
Iga ühine tehnoloogiaalgatus määratak se kindlaks eraldi, tehes seda kas asutamislepingu artikli 171 
alusel (see võib hõlmata ka ühisettevõtte l oomist) või kooskõlas asutamislepingu artikli 166 
lõikega 3 käesoleva eriprogrammi muutmise alusel. 
Ühised tehnoloogiaalgatused määratakse kindlaks avatud ja läbipaistval v iisil rea kriteeriumide 
alusel, sealhulgas: 
– suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate instrumentide abil; – mõju tööstusalasele konkurents ivõimele ja majanduskasvule; 
– Euroopa tasandil võetavate meetmete lisandväärtus; – taotletava eesmärgi ja väljundite kindlaksmääramise tase ja selgus; 
– tööstusvaldkonna rahalise ja materiaalse panuse osakaal; 
L 400/112 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – ulatuslikumate poliitikaeesmärkide saavutam iseks antav panus, sealhulgas kasulikkus 
ühiskonnale; 
– võime hankida täiendavat riiklikku toetus t ja vahendeid praeguse või tulevase 
tööstussektori rahastamise jaoks. 
Ühiste tehnoloogiaalgatuste laad  tuleb selgelt kindaks määrat a, eelkõige seoses järgmiste 
küsimustega: 
– rahalise kohustused; – osalejate kohustuste kestus; – lepingu sõlmimise ja lõpetamise eeskirjad; – intellektuaalomandi õigused. Võttes arvesse ühiste tehnoloogiaalgat uste erilist ulatust ja keerukust,  tehakse suuri jõupingutusi, et 
tagada nende läbipaistev toimimine ning et üh iste tehnoloogiaalgatuste kaudu toimuva mis tahes 
ühendusepoolse rahastamise puhul järgitaks ra amprogrammi kompetentsuse ja konkurentsi 
põhimõtet. 
Erilist tähelepanu pööratakse samasse valdkonda kuul uvate ühiste tehnoloogiaal gatuste ning riiklike 
programmide ja projektide
1 vahelisele üldisele sidususele ja kooskõlastatusele, austades samal ajal 
nende kehtivaid rakendusmenetlusi, ning selle tagamisele, et projektides osalemine on kogu 
Euroopas avatud paljudele osal ejatele, eelkõige VKEdele. 
                                                 
1 Eelkõige valitsustevahelise struktuuri EU REKA abil teostatavate tegevuste puhul. Lisaks 
sellele võivad EUREKA klastr ite kogemused olla olulised  seotud valdkondade ühiseid 
tehnoloogiaalgatusi silmas pidades 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/113 
 Ühiste tehnoloogiaalgatuste esialg ne loend on esitatud IV lisas. Ed asisi ühiseid tehnoloogiaalgatusi 
võib määrata kindlaks eespool toodud kriteeriu mide alusel ning kavandada seitsmenda 
raamprogrammi rakendamise ajal. 
Ühenduse poolt mittehallatavate teadusuur ingute programmide kooskõlastamine  
Selles valdkonnas võetud meetmed põhinevad ka hel põhivahendil: ERA-NET-skeem ja ühenduse 
osalemine ühiselt rakendatavates siseriiklikes  teadusuuringute program mides (asutamislepingu 
artikkel 169). Meetmeid kasutatakse ka täiendavu se ja koostoime edendamiseks raamprogrammi ja 
selliste valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tege vuste vahel nagu EUREKA, EIRO 
foorum ja COST. COSTi haldamisek s ja kooskõlastamiseks antakse ra halist toetust, et COST saaks 
jätkuvalt aidata kaasa siseriiklikul tasandil raha statavate uurimisrühmade töö kooskõlastamisele ja 
ressursside vahetamisele. 
Kui meetmed on mõne teemavaldkonna kohaldamisal as, toetatakse neid kõnealuse teemavaldkonna 
alla kuuluvate tegevuste ühtse osana. Kui tegemist  on horisontaalsete meetmetega või kui need ei 
ole otseselt seotud kümne teemavaldkonnaga, toetat akse neid kõigi asja kohaste teemavaldkondade 
raames ühiselt1. 
Kui meetmed on mõne teise seitsmendat raamprogr ammi rakendava eriprogrammi kohaldamisalas, 
toetatakse neid kõnealuse eriprogrammi raames. 
                                                 
1 See võiks hõlmata metroloogia valdkonna programmide võimalikku ühist rakendamist. 
L 400/114 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ERA-NET-skeemiga arendatakse ja tugevdataks e riiklike ja piirkond like teadusuuringute 
kooskõlastamist: 
– luues raamistiku osalejatele, kes rakendava d avalikke teadusuuringute programme, et 
tõhustada nende tegevuse kooskõlastamist . See hõlmab toetust uutele ERA-NET-
skeemidele, samuti olemasolevate ERA-N ET-skeemide ulatuse laiendamisele ja 
süvendamisele, näiteks muutes nende partnerl use ulatuslikumaks, ning nende programmide 
vastastikusele avamisele. Võimalusel võiks ERA-NET- skeeme kohaldada programmide 
koordineerimisel Euroopa piirkonda de vahel ja liikmesriikide vahel, et võimaldada teha 
koostööd laiaulatuslike algatuste osas. 
– Piiratud juhtudel pakkudes täiendavat ühenduse ra halist toetust nendele osalejatele, kes 
ühendavad ressursid ühiste projektikonkursside jaoks vastavate riiklike ja piirkondlike 
programmide vahel ("ERA-NET PLUS"). 
Ühenduse osalemine siseriiklikes teadusuuringu te programmides, mida  rakendatakse ühiselt 
asutamislepingu artikli 169 alusel, on eriti olu line "muutuva geomeetriaga" laiaulatusliku Euroopa 
koostöö jaoks liikmesriikide vahel, kellel on ühised vajadused ja/või huvid. Täpselt 
kindlaksmääratud juhtudel käivita takse sellised artikli 169 kohas ed algatused valdkondades, mis 
määratakse kindlaks liikmesriikide tihedas koostöös, kaasa arvatud võimalikus koostöös 
valitsustevaheliste programmidega, seitsmenda ra amprogrammi otsuses määratletud kriteeriumide 
alusel. 
IV lisas toodud kirjelduses on esitatud si seriiklike tea dusuuringute programmide ühise 
rakendamisega seotud algatuste esialgne loend ja ne nde suhtes võidakse teha eraldi otsus vastavalt 
asutamislepingu artiklile 169. Edasisi algatusi või b määrata kindlaks ja kavandada seitsmenda 
raamprogrammi rakendamise ajal. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/115 
 Rahvusvaheline koostöö 
Rahvusvahelise koostöö meetmed, millel on Euroopa  lisandväärtus ja mis pakuvad vastastikust 
huvi, toetavad rahvusvahelist teadus e ja tehnoloogia alast poliitikat, millel on kaks teineteisest 
sõltuvat eesmärki: 
– toetada ja edendada Euroopa konkurentsivõi met strateegiliste t eadust ja tehnoloogiat 
hõlmavate teadusalaste partnerlussuhete ka udu kolmandate riikidega, sealhulgas kõrgelt 
arenenud tööstusriikide ja es ilekerkivate majanduskeskkondadega, kaasates kolmandate 
riikide parimaid teadlasi töötama ko os Euroopa teadlastega ja Euroopas; 
– käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid  või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, 
lähtudes ühisest huvist ja kasust. 
Ühenduse rahvusvahelise teaduskoost öö poliitika rõhutab ja arendab koostööd, et  luua, jagada ja 
kasutada teadmisi võrdõiguslike t eadusalaste partnerlussuhete ka udu, võttes arvesse rahvusvahelist, 
riigi, piirkonna ja sotsiaalma janduslikku tausta ja partnerriikid e teadmistebaasi. Strateegiline 
lähenemisviis on tugevdada ELi ja kolmandate riikide sedalaadi vastas tikusel huvil ja kasul 
põhinevate kahepoolsete, piirkondl iku ja ülemaailmse tasandi partnerlussuhete kaudu ELi 
konkurentsivõimet ja ülemaailmset säästvat arengut . Selleks tuleb mitme poolsete rahvusvaheliste 
teadusuuringute programmide kaudu edendada ka ELi rolli globaal se tegutsejana. Toetatavad 
rahvusvahelised koostöömeetmed ühendatakse üldise poliitikaga, et toetad a ELi rahvusvaheliste 
kohustuste täitmist ning aidata kaasa Eur oopa väärtushinnangute, konkurentsivõime, 
sotsiaalmajandusliku progressi, keskkonnakaitse ja h eaolu jagamisele ülemaailmse säästva arengu 
egiidi all. 
L 400/116 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Käesolevas eriprogrammis rakendatakse ra hvusvahelist koostööd ig as teemavaldkonnas ja 
teemavaldkondade vahel järgmiselt: 
● Kõikide rahvusvaheliste partne r- ja tööstusriikide teadlaste ja teadus asutuste tõhustatud 
osalemine teemavaldkondades1, kusjuures teemavaldkonna "J ulgeolek" osas kehtivad 
tegevuste konfidentsiaalsuse tõttu asjakohased piirangud kõikide le kolmandatele riikidele, 
väljaarvatud assotsieerunud r iigid. Lisaks pannakse eril ist rõhku kolmandate riikide 
osalemise kannustamisele kindlaks määrat ud vastastikust huvi pakkuvates valdkondades. 
● Kolmandatele riikidele mõeldud koostööalase d erimeetmed igas teemavaldkonnas, mille 
osas on vastastikune huvi koost öö vastu konkreetsetel teemadel, mis valitakse välja nende 
teadusliku ja tehnoloogilise ta seme ja vajaduste alusel. Konkreetsete vajaduste ja 
prioriteetide väljase lgitamine on tihedalt seotud asjaomaste kahepoolse koostöö 
lepingutega ning käimasolevate mitmepoolsete , ka kahe regiooni va heliste dialoogidega 
ELi ja nende riikide või riikid e rühmade vahel. Prioriteedid selgitatakse välja konkreetsete 
vajaduste, potentsiaali ja ma janduse arengutaseme põhjal vast avas piirkonnas või riigis. 
Selleks töötatakse välja rahvusvaheline koost ööstrateegia ja rakenduskava ühe teemavaldkonna 
piiresse kuuluvate või teemaval dkondade vaheliste konkreetsete suuna tud meetmetega, nt tervise, 
põllumajanduse, kanalisatsiooni, veemajandus e, toiduohutuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, 
energiamajanduse, kalanduse, vesiviljeluse ja  loodusvarade, jätkusuutliku majanduspoliitika ning 
info- ja kommunikatsioon itehnoloogiate valdkonnas. 
                                                 
1 Nagu on kindlaks määratud osalemise ja levitamise eeskirjades. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/117 
 Kõnealused meetmed kujutavad endast erivah endeid koostöö rakendamiseks ühenduse ja nende 
riikide vahel. Sellised meetmed on eelkõige meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide ning arengu- ja reformijärgus riikide teadusuuringute alast võimekust ja 
koostöövõimet. Kõnealused meetmed võetakse pa kkumiskutsete alusel ning erilist tähelepanu 
pööratakse meetmetele, mis lihtsustavad juurdepääs u asjakohastele kolmandatele riikidele, eriti 
arengumaadele. 
Kõnealuseid meetmeid rakendatakse kooskõlas erip rogrammide "Inimesed" ja "Võimekus" kohaste 
rahvusvaheliste koostöö meetmetega. Raamprogram mi raames tehtava rahvusvahelise koostöö 
üldine strateegia to etab seda tegevust. 
TEEMAVALDKONNAD 
1. Tervis 
Eesmärk 
Parandada Euroopa kodanike tervis t ning suurendada tervisega se otud Euroopa tööstusharude ja 
ettevõtete konkurentsivõimet ning innovatsioonialast võimekust, pöörates samas tähelepanu 
ülemaailmsetele terviseküsimustele, sealhulgas  puhkevatele epideemiate le. Erilist tähelepanu 
pööratakse uurimistulemuste ülekantavusele (alu suuringute ülekanne kliiniliste rakenduste 
valdkonda, sealhulgas katsetulemuste teaduslik valid eerimine), uute raviviiside arendamisele ja 
valideerimisele, tervise edendamise ja haiguste e nnetamise meetoditele, sealhulgas laste tervise ja 
tervena vananemise edendamine, diagnostikavah enditele ja meditsiinitehnoloogiatele, samuti 
jätkusuutlikele ja tõhusatel e tervishoiusüsteemidele. 
L 400/118 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Lähenemisviis 
Kõnealused teadusuuringud laiendav ad meie teadmisi, kuidas propage erida tõhusamalt head tervist, 
vähendada Euroopas tervisealaseid erinevusi, vä ltida ja ravida tõsiseid haigusi ning pakkuda 
tervishoiuteenuseid. Biomeditsiinilised alusuur ingud on käesoleva valdk onna lahutamatu osa; 
valdkondadevahelised lähenemisviisid on tervise teemavaldkonnas eriti olulised. 
Kõnealune teadustöö aitab sekkumisalaste te admiste ja võimekuse arendamise eesmärgil 
integreerida tohutut hulka genoom ika-, epidemioloogia-, bioloogi a- ja biotehnoloogiaalaseid 
andmeid ja arendada võtmetähtsusega tehnoloogiaid  tervisega seotud tööstuse jaoks. See soodustab 
ülekantavaid terviseuuringuid, mis on praktilise kasu tagamiseks ol ulised, sealhulgas elukvaliteedi 
paranemine tänu biomeditsiinilistele uuringutele. See võimaldab Euroopal aidata tõhusamalt kaasa 
rahvusvahelistele jõupingutustele ülemaailmselt oluliste haiguste vastu võitlemisel, mida näitab 
käimasolev "Euroopa ja arengumaade kliinili ste uuringute partnerlus e" (EDCTP) programm 
võitluseks HIV/AIDS-i, malaaria ja  tuberkuloosi vastu (artikkel 169).1 See tugevdab 
tervisepoliitikaga seotud teadus uuringuid Euroopa tasa ndil ning eriti siseriiklike andmebaaside 
mudelite, süsteemide ja andmete võrdlemist. As jakohaste andmebaaside võrgud on selles osas eriti 
olulised. 
                                                 
1 Vajadusel võib toetada muid olulisi alga tusi seoses siseriik like teadusuuringute 
programmide kooskõlastamisega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/119 
 Kõnealused teadusuuringud aitavad parandada Euroopa tervishoiualase biotehnoloogia ja 
meditsiinitehnoloogia sektorite, kus peamisek s majanduslikuks liikumapanevaks jõuks on VKEd, 
ning farmaatsiatööstuse konkurentsivõimet. Teadusuuringud võivad hõlmata Euroopa 
tehnoloogiaplatvormi1 toetamist innovatiivsete ravimite alal , et saada üle ravimite väljatöötamise 
protsessis esinevatest kitsaskohtadest. Erilis t tähelepanu pööratakse teadustegevuse ja selle 
tulemuste kasutamise vahel laiuva lõhe ületamisele,  toetades kontseptsioonide tõestamist ja kliinilist 
valideerimist. Kõnealused teadusuuringud aitavad k aasa ka normide ja standardite väljatöötamisele 
uute täiustatud raviv iiside tarbeks (nt re generatiivne meditsiin), mi s on vajalikud, et aidata ELi 
tööstusel pidada sammu ülemaailmse konkurents iga. Tagada tuleb Euroopa ülemaailmne 
juhtpositsioon teadusuuringutes ja  innovatsioonis alternatiivsete katsestrateegiate , eriti loomi 
mittekasutavate meetodite valdkonnas. 
Vajaduse korral kaalutakse ja kaasatak se projektidesse ka soolisi aspekte2. Erilist tähelepanu 
pööratakse uurimistulemuste teatavakstegemis ele ja dialoogi pidamisele kodanikuühiskonnaga, 
eelkõige patsiendirühmadega, biomeditsiini- ja geneetikauuringute tule musena toimuvate uute 
arengute võimalikult varajases järgus. Samuti kindlu statakse tulemuste laialdane levitamine ja 
kasutamine. 
                                                 
1 Teiste Euroopa tehnoloogiaplatvormide stra teegiliste teadusuuringute põhipunkte võidakse 
toetada juhul, kui need on terv ishoiusfäärile olulise tähtsusega. 
2 Haiguste ja tervisehäirete riskitegurid, bioloogilised mehhanismi d, põhjused, kliinilised 
nähud, tagajärjed ja ravi on nais te ja meeste puhul sageli erinevad. Seepärast peavad kõik 
selle teema raames rahastatavad tegevused kajastama oma uurimisprotokollides, -meetodites ja tulemuste analüüsides nime tatud erinevuste võimalust. 
L 400/120 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Strateegilistele küsimustele ning laste tervisele1 ja vananeva elanikkonna te rvisele pöörata kse erilist 
tähelepanu ning neid võetakse kõikides käesolev a teema tegevustes vajadusel arvesse, järgides 
tööprogrammis välja toodud prioriteet e. Lisaks hõlmatakse ka muid valdkondi. See tagab nähtava ja 
sidusa lähenemisviisi neile küsimustele kogu t eema raames, vältides samas dubleerimist. 
Kõikide järgnevate tegevuste raames võetaks e arvesse eetikaküsimusi ning juriidilisi ja 
sotsiaalmajanduslikke küsimusi.2 
Tegevused 
● Biotehnoloogia, üldised vahendid ja  inimese tervise jaoks vajalikud 
meditsiinitehnoloogiad  
Selle tegevuse eesmärk on töötada välja ja validee rida vajalikke töövahend eid ja tehnoloogiaid, mis 
teevad võimalikuks uute teadmist e tootmise ja nende teisendamise praktilisteks rakendusteks 
tervise- ja med itsiini valdkonnas. 
– Kõrge efektiivsusega teadusuuringud: edusam mude katalüüsimine, töötades kaasaegse 
bioloogia, sealhulgas fundamentaalse genoomik a tarbeks välja uusi uurimisvahendeid, mis 
tugevdavad märkimisväärselt andmete kogumist ning parandavad andmete ja preparaatide 
(biopangad) standardimist, säilimist ja an alüüsimist. Tähelepanu keskmes saavad olema 
järgmised uued tehnoloogiad: genoomika; geen iekspressiooni, genotüüpide ja fenotüüpide 
määramine; strukturaal- ja funktsionaalgenoomika; bioinformaatika ja süsteemibioloogia; 
muud "oomikad". 
                                                 
1 Eelkõige toetatakse konkreetseid kliinilisi uur inguid, et saada tõendeid laste ravis nende 
patenteerimata toodete õige kasutamise kohta, mida hetkel kasutatakse ametlikult registreerimata korras. 
2 Eetikaküsimusi ning juriidilisi ja sotsiaalma janduslikke küsimusi käsitlevaid eriuuringuid 
teostatakse eriprogrammide "Koostöö" ja "Suutlikkus" teemavaldkonna "Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused" raames. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/121 
 – Avastamine, diagnoosimine ja jälgimine: töötada välja visualiseerimis-, kuvamis-, 
avastamis- ja analüüsivahendeid ja -te hnoloogiaid biomeditsiinilisteks uurimusteks, 
haiguste avastamiseks, diagnoosimiseks, jälgimiseks ja prognoosimiseks ning raviprotseduuride toetamiseks ja suunamiseks. Tähelepanu keskmes on 
multidistsiplinaarne lähenemisviis, milleg a integreeritakse järgnevaid valdkondi: 
molekulaar- ja rakubioloogia, fü sioloogia, geneetika, füüsik a, keemia, biomeditsiiniline 
tehnoloogia (sealhulgas nanote hnoloogia), mikrosüsteemid, seadmed ja infotehnoloogia. 
Rõhuasetus on mitteinvasiivsetel või minimaal selt invasiivsetel meetoditel ja kvaliteedi 
tagamise aspektidel. 
– Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimin e: töötatakse välja ja valideeritakse 
parameetreid, vahendeid, meetodeid ja sta ndardeid, mis on vajalikud uute või täiustatud 
ohutute ja tõhusate bioravim ite patsiendini toomiseks.
1 Rõhk on sellistel lähenemisviisidel 
nagu farmakogenoomika, bioloogiliste markerite, selektiiv- ja edastusmeetodite, in silico, 
in vitro (sealhulgas alternatiivid loomkats etele) ja in vivo meetodite ja mudelite 
väljatöötamine ja valideerimine.2 
– Innovatiivsed raviviisid ja sekkumine: sel liste efektiivsete raviviiside ja tehnoloogiate 
edasiarendamine, mida on võimalik  laialdaselt kohaldada, ja selle toetamine ja tagamine. 
Tähelepanu keskmes on geeni- ja rakuteraapia, regeneratiivne meditsiin, siirdamine, immunoteraapia ja vaktsiinid ning muud ra vimid. Samuti käsitletakse sellega seonduvaid 
tehnoloogiaid, nagu progressiivsed sihipära sed manustamise süsteemid, täiustatud 
implantaadid ja proteesid, ning mitteinva siivsed või minimaalselt invasiivsed 
tehnoloogilise toega protseduurid. 
                                                
 
1 Tavaravimite (farmatseutikumid ja biofarma tseutikumid) puhul võib neid küsimusi käsitleda 
innovatiivse meditsiini üh ise tehnoloogiaalgatuse kaudu. 
2 Asendamine, täiendamine, biomeditsiinilis tes teadusuuringutes loomade kasutamise 
vähendamise alased alternatiivid. 
L 400/122 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt  
Selle tegevuse eesmärk on õppida paremini tundma  normaalse tervisliku seisundi ja haiguslike 
olukordade puhul toimivaid bioloogilisi protsesse ja mehhanisme, teisendada need teadmised 
kliinilisteks rakendusteks, sealhulgas haiguste tõ rje ja ravi alasteks rakendusteks, ning tagada 
edasises teadustegevuses juhindum ine kliinilistest (sealhulgas epidemioloogiaalastest) andmetest. 
– Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine: ulatuslik andmete kogumine, 
süsteemibioloogia. 
● Ulatuslik andmete kogumine: kasutada kõr ge efektiivsusega tehnoloogiaid andmete 
kogumiseks, et mõista paremini olulisi bi oloogilisi protsesse juhtivate geenide ja 
geeniproduktide funktsioone ning nende vast astikust mõju keerul istes võrgustikes. 
Tähelepanu keskmes on: genoomika; proteoomika, "RNA-oomika"; 
populatsioonigeneetika; võrdlev, str ukturaal- ja funktsionaalgenoomika. 
● Süsteemibioloogia: rõhk on multidistsiplin aarsetel teadusuuringutel, mis hõlmavad 
laialdasi bioloogilisi andm eid ning töötavad välja ja rakendavad süsteemseid 
lähenemisviise, et mõista ja modelleerida bioloogilisi protsesse kõikides organismides ja kõikidel or ganisatsiooni tasanditel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/123 
 – Teadusuuringud, mis käsitlevad aju ning ajuga  seonduvaid haigusi, in imeste arengut ja 
vananemist. 
● Teadusuuringud, mis käsitlevad aju ja aj uga seonduvad haigusi: õppida paremini 
tundma aju ühtset struktuuri ja dünaamikat  ning uurida ajuhaigusi, sealhulgas 
vanusest tulenevaid haigusi (nt dementsus, Pa rkinsoni tõbi) ja otsida uusi raviviise. 
Keskendutakse ajust üldarusaamise saavut amisele, uurides aju talitust alates 
molekulidest ja lõpetades tunnetusega, sealhu lgas neuroinformaatika, ja aju talituse 
häired alates sünaptilisest kahjustus kuni neurodegenerats ioonini. Uurimistegevusega 
käsitletakse neuroloogilisi ja psühhiaatrilisi haigusi ja häireid, sealhulgas 
regeneratiivsed ja taastavaid raviviise. 
● Inimeste areng ja vananemine: kasutada mitmeid metoodikaid ja vahendeid, et on 
õppida paremini tundma elukestva arengu ja normaalse vananemise protsessi. Rõhk 
on inim- ja mudelsüsteemide uurimisel, seal hulgas uuritakse intera ktsiooni selliste 
teguritega nagu keskkond, geneetika, käitumine ja sugu. 
– Nakkushaigusi käsitlevad translatiivsed tea dusuuringud: võidelda tõsiste terviseohtude 
vastu. 
● Resistentsus mikroobivastaste ravimite suhtes, sealhulgas se enpatogeenid: rõhk on 
resistentsuse molekulaarseid mehhani sme, mikrobioloogilist ökoloogiat ja 
peremeesorganismi-patogeeni intera ktsioone käsitlevate alusuuringute 
kombineerimisel kliiniliste uuringutega, et leida uusi meetodeid mitmetele ravimitele 
resistentsete infektsioonide väljakuj unemise ja leviku vähendamiseks. 
L 400/124 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● HIV/AIDS, malaaria ja tube rkuloos: rõhk on uute raviviis ide, diagnostikavahendite, 
preventiivsete vahendite, näiteks vaktsiinide ja keemiliste ülekandebarjääride, näiteks HIV-vastaste mikroobitõrjevahendite väljatöötamisel. Teadusuuringutealased 
jõupingutused on suunatud neile kolmele haigusele ülemaailmsel tasandil, kuid 
samuti käsitletakse Euroopale omaseid as pekte kolme nimetatud haiguse ning ka 
kollatõve osas. Rõhku pannakse prekliinil isele ja varajase le kliinilisele 
teadustegevusele ning vajaduse korral (n t HIV-/AIDSi vaktsiinide puhul) nähakse 
ette koostöö ülemaailmsete algatustega. 
● Võimalikud uued epideemiad ja t aaspuhkeda võivad epideemiad: rõhk on 
pandeemilise potentsiaaliga tärkavate patog eenide, sealhulgas zoonooside (nt SARS 
ja väga patogeenne gripp)  vastu võitlemisel. Vajadus e korral nähakse ette kiire 
teaduskoostöö algatamine, et kiirendada uue  diagnostika, ravim ite ja vaktsiinide 
väljatöötamist nakkushaiguste hädajuhtumite tõhusaks ennetamiseks, ravimiseks ja 
kontrolli all hoidmiseks. 
– Translatiivsed teadusuuringud m uude raskemate haiguste korral.
1 
● Vähkkasvaja: rõhk on haiguse e tioloogial, uutel ra vimitel ja raviviisidel; ravimite 
sihtmärkide ja bioloogiliste markerite tuva stamisel ja valideerimisel, mis on abiks 
ennetamisel, varajasel diagnoosimisel ja ravimisel; ning ennetavate prognostiliste, 
diagnostiliste ja ravivõt ete tõhususe hindamisel. 
                                                 
1 Palliatiivse meditsiini aspekte ning aktiivsete toimeainete kasutamist võetakse arvesse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/125 
 ● Südame-veresoonkonna haigused: rõhk on s üdame- ja veresoonte haiguste 
(sealhulgas infarkti veresooni puudutavate as pektide) diagnoosimisel, ennetamisel, 
ravimisel ja jälgimisel, kasutades laialdasi valdkondadevahelisi lähenemisviise. 
● Diabeet ja ülekaalulisus: es imese puhul on rõhk diabeedi eri tüüpide etioloogial ning 
nende ennetamisel ja ravil. Viimase puhul on tähelepanu keskmes valdkondadevahelised lähenemisviisid, mi s hõlmavad geneetikat, elustiili ja 
epidemioloogiat. Nii diabeedi kui ülekaalu lisuse puhul pööratakse eraldi tähelepanu 
juveniilsetele haigustele ning la pseeas toimivatele faktoritele. 
● Haruldased haigused: rõhk on üleeuroopalistel loodusloo- ja patofüsioloogiaalastel 
uuringutel ning ennetavate, diagnostiliste  ja raviprotseduuride väljatöötamisel. 
Sellesse sektorisse kuuluva d levinud haiguste harvae sinevad Mendeli fenotüübid. 
● Muud kroonilised haigused: rõhk on mitteletaal setel haigustel, mis avaldavad tugevat 
mõju elukvaliteedile vanemas eas, näiteks ta litlust ja meelte teravust kahjustavad 
häired ning muud kroonilised haigused (n t artriit, reumaatilised ning luu- ja 
lihaskonna haigused ning respiratoorsed ha igused, sealhulgas allergia põhjustatud 
haigused). 
● Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine  
Selle tegevuse eesmärk on luua vajalik alus nii tervisesüsteeme käsitlevate põhjendatud poliitiliste 
otsuste tegemiseks kui ka tõenditel põhinevatele  tõhusamatele ja toimiv amatele strateegiatele 
tervise edendamiseks, haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks ja ravimiseks. 
L 400/126 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Kliiniliste uurimistulemuste ülekandmine kliin ilisse praktikasse, sealhulgas ravimite parem 
kasutamine ning tööviiside ja organisatsioon ilise korralduse ning uut e terviseravi ja -
tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Erilist tähelepanu pööratakse patsiendi ohutusele, 
sealhulgas ravi kahjulikule mõjule: selgitada vä lja parimad kliinilised tavad; mõista otsuste 
tegemise mehhanisme esmatasandi ja eriars tiabi kliinilistes oludes; ning soodustada 
tõenditel põhineva meditsiin i rakendamist ja patsiendi õiguste suurendamist. Rõhk on 
strateegiate võrdlusuuringut el; erinevate raviprotseduuride, sealhulgas ravimite, 
teaduslikult testitud täiend- ja  alternatiivravimite ning uute terviseravi ja -tehnoloogiate 
mõju uurimine, võttes arvesse ravimimääramise strateegiaid, ravimiohutuse järelevalvealaseid mõningaid aspekte, pats iendi eripära (nt geneetiline vastuvõtlikkus, 
vanus, sugu ja ettekirjutuste järg imine) ja kulude kokkuhoiu eeliseid. 
– Tervishoiusüsteemide (sealhulgas tervishoiu ül eminekusüsteemide) kvaliteet, tõhusus ja 
solidaarsus, mis võimaldab riikidel õppida te iste tervishoiusüsteemide kogemusest ja nende 
järjepidevusest, võttes arvesse siseriikliku konteksti ja rahvastikunäitajate (vananemine, 
mobiilsus, migratsioon, haridus, sotsiaalmajanduslik staatus ja muutuv töömaailm jne) tähtsust. Rõhk on tervishoiusüste emide organisatsioonilistel, finants- ja regulatiivsetel 
aspektidel (erinevate sekkumiste kulude, tõhususe ja kasu hindamine, sealhulgas 
patsientide ohutuse hindamine), nende rakendamisel ja tulemustel efektiivsuse, tõhususe ja õigluse seisukohast (sealhulgas ebasoodsas olukorras olevad rühmad). Erilist tähelepanu pööratakse investeerimisküsimustele ja  inimressurssidele, sealhulgas koduhoolduse 
strateegiatele. Käsitletakse  ka sõltumatuse, elukvalit eedi ja vananeva elanikkonna 
mobiilsuse küsimusi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/127 
 – Tõhusam terviseedendus ja haiguste enne tamine: esitada tõendeid kõige paremate 
rahvatervise meetmete kohta elusti ilide, töö- ja eluolude ja ra vivõtete suhtes eri tasanditel 
ja kontekstides. Rõhk on tervise laiematel tegur itel ja nende koostoimimisel nii üksikisiku 
kui ühenduse tasandil (nt toitumine, stress , tubakas, alkohol ja muud ained, kehaline 
tegevus, kultuurikontekst, sotsiaalmaja nduslikud ja keskkonnategurid). Eelkõige 
käsitletakse vaimset terv ist elukäigu perspektiivis. 
Rahvusvaheline koostöö 
Rahvusvaheline koostöö on teemavaldkonna ühtne osa ning eriti tähtis on see valdkondades, mis 
käsitlevad ülemaailmseid terviseprobleeme, nagu resistentsus mikroobivast aste ravimite suhtes, 
HIV/AIDS, malaaria, tuberkuloos , tähelepanuta jäetud haigused  ja puhkeda võivad pandeemiad. 
Selle alla võib kuuluda ka prioriteetide sead mine rahvusvaheliste algatuste raames, näiteks 
ülemaailmne võrgustik HIV vaktsiini väljatöötamise ks (Global HIV Vaccine Enterprise). Euroopa 
ja arengumaade pikaajalise jät kusuutliku partnerluse konsolideerimiseks kliiniliste uuringute vallas 
ja osalevate riikide riiklike programmide või meetmete integreerimiseks võidakse täiendavalt 
toetada Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlust (EDCTP), et reageerida nende saavutustele ja edasistele vajadustele.
1 EDCTP programmi rõhuasetus jääb sellekohaselt 
progressiivsetele kliinilistele kats etustele uute vaktsiinide, mikroobiva staste ainete ja Saharast lõuna 
poole jäävas Aafrikas leviva kolme haiguse va stu mõjuvate ravimite väljatöötamiseks. Sel 
eesmärgil võidakse tööprogrammis ette näha  ühenduse toetus, sealhu lgas ühenduse toetuse 
ümberjaotamine, EDCTP Euroopa Majandushuviühingul e programmi teostamisel, milles lepitakse 
komisjoniga kokku. 
                                                 
1 Komisjon teostab EDCTP hindamise. 
L 400/128 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Konkreetseid koostöömeetmeid rakendatakse ka he piirkonna vaheliste dialoogide käigus 
kolmandates riikides/piirkondades ja rahvusvahelisel areenil ning aastatuhande arengueesmärkidega 
seoses formuleeritud valdkondades. Selliste koha likele vajadustele kohandatud ja partnerlusi 
hõlmavate prioriteetvaldkondade hulka võivad k uuluda: tervisepoliitika ga seotud teadusuuringud, 
tervisesüsteemide ja tervishoiuteenustega seotud teadusuuringud, ema ja lapse tervis, 
reproduktiivtervis, tähelepanuta j äetud nakkushaiguste kontroll ja järelevalve ning esilekerkivad 
poliitilised vajadused neis piirkondades. 
Koos teemavaldkonnnaga "Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad" antakse iga-aas tast toetust 
rahvusvahelisele organisatsioonile HFSPO (Hum an Frontier Science Pr ogramme Organisation).1 
See võimaldab ELi liikmesriikidel, kes ei kuulu G8-sse, saada täiel määral kasu teadusuuringute 
programmist HFSP (Human Frontier Science Programme) ja muuta Euroopa teadusuuringud 
nähtavamaks. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Esilekerkivate vajadustega seotud teadustegevust rakendatakse "alt  ülespoole" ja "suunatud" 
algatuste alusel, koordineerides tegevust teiste teemavaldkondadega, ning see hõlmab 
laiaulatuslikku ja valdkondadevahelist teadusuur ingute portfelli. Toetus ettenägematutele 
poliitilistele vajadustele võib käsi tleda näiteks elu- ja töötingimu si, tervisemõju hindamist, riskide 
hindamist, statistilisi näitajai d, juhtimist ja teab evahetust rahvatervi se valdkonnas, samuti 
rahvusvahelistest tervisealastest le pingutest, sealhulgas tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevast 
raamkonventsioonist2 ja rahvusvahelistest meditsii nilistest sanitaareeskirjadest3 tulenevaid 
kohustusi. See on täienduseks eespo ol toetatavatele tervisepolii tikaga seotud teadusuuringutele. 
                                                 
1 Euroopa Ühendus on HFSP organisatsiooni (H FSPO) liige ja on rahastanud HFSPd seoses 
eelmiste raamprogrammidega. 
2 Tubakatoodete tarbimise piiramis t käsitlev raamkonventsioon, 2004/513/EÜ 
3 Rahvusvahelised meditsiinilised sanitaaree skirjad 2005 – 58. Maailma Tervishoiuassamblee 
(23. mai 2005) resolutsioon 58.3 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/129 
 2. Toit, põllumajandus, kalandus ja biotehnoloogia  
Eesmärk 
Euroopa teadmistepõhise biomajanduse1 loomine, ühendades teaduse, tööstuse ja muud 
huvivaldkonnad, et kasutada uusi ja esilekerkivai d uurimisvõimalusi, mis käsitlevad järgmisi 
sotsiaalseid, keskkondlikke ja majanduslikke ülesa ndeid: kasvav nõudlus ohutumate, tervislikemate 
ja kvaliteetsemate toiduainete ning taastuvate bioressurssi de säästlikuma kasutuse ja tootmise järele, 
episootiliste ja zoonootiliste hai guste ning toiduainetega seotud tervisehäirete suurenev oht; ohud 
põllumajandus-, akvakultuuri- ja kalandussektori tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele; ning 
suurenev nõudlus kvaliteetse toidu järele, võt tes arvesse loomade heaolu ja maaeluga ning 
rannikuäärsete tingimustega seonduvat  ning tarbijate spet siifiliste toitumis vajaduste täitmist. 
                                                 
1 Termin "biomajandus" hõlmab kõiki töös tus- ja majandussektoreid, mis toodavad, 
majandavad ja kasutavad muul viisil biol oogilisi ressursse (ja seonduvaid teenuseid, ning 
tarnivaid ja tarbivaid tööstussektoreid), näit eks põllumajandust, toiduainetööstust, kalandust, 
metsandust jne. 
L 400/130 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Lähenemisviis 
Kõnealune teema tugevdab teadmistebaasi, teeb te oks uuendused ja pakub po liitilist tuge Euroopa 
teadmistepõhise biomajanduse (KBBE) loomiseks ja arendamiseks. Teadusuuringutes keskendutakse bioloogiliste ressurs side säästvale majandamisele, toot misele ja kasutamisele, seda 
eelkõige bioteaduste ja biotehno loogia ning teiste tehnoloogiatega  toimuva lähenemise kaudu, et 
luua Euroopa põllumajanduses, kalanduses, vesiv iljeluses, söödatööstuses, toiduainetööstuses,
1 
tervishoius, metsatööstuses ja nendega seotud tööstusaladel uusi, ohutumaid, taskukohasemaid, 
ökoloogiliselt tõhusaid ja konkurents ivõimelisi tooteid. Teadusuuri ngud aitavad oluliselt kaasa 
ühenduse poliitikate ja eeskirjade ra kendamisele ja väljatöötamisele ning käsitlevad või toetavad 
konkreetselt ühist põllumajanduspoliitikat; põllumajandus- ja kaubandusküsimusi; GMOde ohutusega seotud aspekte; toidu ohutust käsitlev aid eeskirju; taimeter vise alaseid ühenduse 
õigusakte; loomatervise alast ühenduse poliitikat, haiguste tõrjet ja heaolu käsitlevaid ühenduse 
norme; keskkonda ja bioloogilist mitmekesisus t; Euroopa metsandusstrateegiat; samuti ühist 
kalanduspoliitikat, mille eesmärk on tagada kala nduse ja akvakultuuri jätkusuutlik areng ning 
mereandidest toodete ohutus. Samuti on teadustö ö eesmärk töötada välja uusi ja arendada 
olemasolevaid indikaatoreid, mis toetavad nimetat ud poliitika analüüsi, ar engut ja järelevalvet. 
Teadusuuringutega tunnistatakse põllumajanduse mitmeotstarbelist rolli ning toetatakse 
maamajanduse rolli ja võimalusi s äästva arengu eesmärkide täitmisel. 
                                                
 
1 Toiduainetööstus hõlmab ka mereande. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/131 
 Eriti just põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtt ed, millest 90% on VKEd, saavad kasu paljudest 
teadusuuringutest, sealhulgas sihi pärasest levitamisest ja tehnos iirdetegevusest, eelkõige seoses 
progressiivsete ökoloogiliste te hnoloogiate, metoodikate ja pr otsesside integreerimise ja 
kasutuselevõtmisega ning standardite välj atöötamisega. Bio-, nano- ning info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas tegevust  alustavad kõrgtehnoloogilised ettevõtted 
peaksid aitama oluliselt kaasa so rdiaretusele ning põ llukultuuride ja taimed e paremale kaitsele, 
progressiivsetele avastamis- ja jälgimistehnoloogi atele toidu ohutuse ja kv aliteedi tagamiseks ning 
uutele tööstuslikele bioprotsessidele. 
Mitmed Euroopa tehnoloogiaplatvormid, mis hõl mavad taimegenoomika ja biotehnoloogia, 
metsanduse ja metsatööstuse, ülemaailmse loomatervise, põllumajandusloomade kasvatamise, toiduainetööstuse, akvakultuuride ja tööstusliku biotehnoloogia valdkondi, või vad aidata seada selle 
teema ühiseid teadustöö prioriteete, selgitades vä lja võimalikud tulevased laiaulatuslikud algatused 
nagu näidisprojektid kemikaalide tootmiseks biomassist (taimede rakukestad, biokütused, 
biopolümeerid) ja aitavad tagada kõigi sidusrühmad e laialdase osalemise ja kaasamise. Vajadusel 
rakendatakse meetmeid siseriik like teadusuuringute programmide  kooskõlastatuse tugevdamiseks 
tihedas koostöös ERA-NETi projek tide, tehnoloogiaplatvormide ja teiste asjaomaste osalistega, 
nagu põllumajandussuuringute alaline komitee (SCAR) või mõni tulevane Eu roopa struktuuriüksus 
merendusuuringute koordineerimiseks 
Vajaduse korral hõlmab tegevus teaduse ja tehnika arengu sotsiaalseid, eetilisi, soolisi, õiguslikke, 
keskkonnaalaseid, majanduslikke ja üldkultuurilisi aspekte ning võimalikke ohte ja tagajärgi 
(prognoos). 
L 400/132 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
● Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloog iliste ressursside säästev tootmine ja 
majandamine1 
– Teadusuuringute võimaldamine bioloogiliste ressursside (mikroorganismid, taimed ja 
loomad) säästva tootmise ja majandamise põhiliste pikaajaliste faktorite alal, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja uudsete bioakt iivsete molekulide ärakasutamist neis 
bioloogilistes süsteemides. Teadusuuringud hõlmavad "oomika"-tehnoloogiad, nagu 
genoomika, proteoomika, metaboloomika, ja  lähenevaid tehnoloogiad ning nende 
integreerimist süsteemibioloogia lähenemisviisid esse, samuti elementaarsete töövahendite 
ja tehnoloogiate väljatöötamist, sealhulgas  bioinformaatika ja asjakohased andmebaasid, 
ning metoodikad liikide määra tlemiseks liigirühmades. 
– Suurem jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime, ka itstes samas tarbijate tervist, vähendades 
keskkonnamõju ning võttes arvesse kliimamuutusi, põllumajanduses, aianduses, metsanduses, kalanduses ja akvakult uuris uute tehnoloogiate, seadmete, 
järelevalvesüsteemide, uudsete taimede ja tootmissüsteemide väljatöötamisega, 
põllukultuuride majandamisega selektiivse so rdiaretuse, taimetervise ja optimeeritud 
tootmissüsteemide abil, nagu ka eri süsteemide (põllumajandus ja metsandus; kalandus ja akvakultuur) interaktsiooni parema t undmaõppimisega kogu ökosüsteemil põhineva 
lähenemisviisi baasil. Teostatakse autohtoonsete ökosüsteemide säilimise, 
biokontrollitegurite arendamise ning biol oogilise mitmekesisuse ja metagenoomika 
mikrobioloogilise mõõtme alaseid teadusuuringuid. 
                                                
 
1 Säästva majandamise ja säilitamisega seotud täiendavaid teadusuuringuid käsitletakse teema 
"Keskkond, sealhulgas kliimamuutused" all. Muude säästvat tootmist ja majandamist toetavate vahendite ja tehnoloogiate uurim ine toimub vastavate teemade raames. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/133 
 ● Bioloogiliste maaressursside puhul pannakse erilist rõhku madala ressursivajadusega 
(nt pestitsiidid ja väetised) ja orgaanilistele tootmissüsteemidele, ressursside täiustatud haldamisele ja uudsetele toiduainet ele ja söötadele, ning uudsetele, parema 
koostisega, parema stressitaluvusega, s uurema ökoloogilise mõjuga, tõhusama 
toitainete ja vee omastamisega ja parema struktuuriga taimedele (põllukultuurid ja 
puud). Seda toetatakse uudsete taim ede ja toodete bioloogilist ohutust, 
kaaseksisteerimist ja jälg itavust käsitlevate teadusuur ingutega ning geneetiliselt 
muundatud põllukultuuride poolt keskkonnale ja  inimeste tervisele avaldatavate 
mõjude järelevalve ja hindamisega, li saks hinnatakse nende  poolt ühiskonnale 
võimalikult osutatavat laiemat kasu. 
● Taimetervist ja põllukultuuride kaitset parandatakse ökoloogia, kahjuri bioloogia, 
haiguste, umbrohtu ja teiste fütosanitaar sete ohtude parema tundmaõppimisega ning 
haigusepuhangute kontrolli all hoidmise to etamise ja säästvate kahjuri- ja 
umbrohutõrjevahendite ja -võtete täiustamis ega. Täiustatud meetodid töötatakse välja 
pinnase viljakuse jälgimiseks, säilitamiseks ja tõhustamiseks. 
● Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressur sside puhul pööratakse rõhku olulistele 
bioloogilistele funktsioonidele, viljeldava te liikide ohututele ja keskkonnasõbralikele 
tootmissüsteemidele ja söötadele, samuti kalandusbioloogiale, mitme liigiga püügipiirkondade dünaamikale, püügitegevuse ja mere ökosüsteemi vahelisele koostoimele ning püügilaevade piirkondlikele ja mitmeaastastele haldamissüsteemidele. 
L 400/134 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas loomatervise, loomakasvatuse ja 
loomade heaolu optimeerimine, kasutades muu hulgas ära: 
● geneetikaalaseid teadmisi ja uusi ar etusmeetodeid, õppides paremini tundma 
loomade füsioloogiat ja käitumist, ning  
● õppides paremini tundma kahjureid, parasi ite ja loomade nakkushaigusi, muid ohte 
toidu tootmise jätkusuutlikkusele ja ohut usele (sh zoonoosid) ning võideldes nende 
vastu. 
Viimase käsitlemiseks töötakse lisaks välja vahendeid järelevalve, ennetamise ja tõrje 
tarbeks, toetades vaktsiinide ja diagnos tika rakenduslikke uuringuid, uurides tuntud ja 
tärkavate nakkusetekitajate ökoloogiat ning muid ohte, sealhulgas pahatahtlikke tegusid ning erinevate põllumajandussüsteemide ja kliima mõju. 
Samuti arendatakse teadmiste omandamist loom sete jäätmete ohutuks kõrvaldamiseks ja 
kõrvalsaaduste paremaks majandamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/135 
 – Hoolitseda töövahendite eest, mis on poliitiliste otsuste tegijatele ja teistele osalistele 
vajalikud, et toetada asjaomaste  strateegiate, poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamist, 
ning eriti selleks, et toetada Euroopa teadmi stepõhise biomajanduse (KBBE) ülesehitamist 
ning maaelu ja rannikuvööndi arenguga seotud vajadusi. Ühist kalanduspoliitikat toetatakse kohanduva lähenemisviisi arendamisega, mis toetab kogu ökosüsteemi lähenemisviisi mereressursside kasutami seks. Teadusuuringud, sealhulgas ühise 
põllumajanduspoliitika alased teadusuuringud, hõ lmavad sotsiaalmajanduslikke uuringuid, 
kulude-tulude analüüsi, erinevate põllumajandussüsteemide (sealhulgas 
multifunktsionaalsete põllumajandussüsteemide) võrdlevaid uuringuid, tõhusat kalavarude 
majandamist, loomade kasvatamist muuks kui toiduks, vastastikuseid mõjusid metsandusega ja uuringuid elatusvahendite parandamiseks maa- ja rannikuvööndi 
piirkondades. 
● Toidulaualt tallu: toit (sealhul gas mereannid), tervis ja heaolu  
– Õppida tundma tarbijate käitumist ja eelistusi toiduainetööstuse konkurentsivõimet 
mõjutava olulise tegurina ja toidu mõju Euroopa kodaniku terv isele ja heaolule. Rõhk on 
tarbijate arvamustel ja hoiakutel toidu (sealhulgas traditsioonilise toidu) suhtes, ühiskonnas valitsevate ja kultuuriliste suundumuste mõistm isel ning toiduvalikut ja toidu tarbijatele 
kättesaadavust määravate tegur ite väljaselgitamisel. Teadusuuringud hõlmavad toidu ja 
toitumise alaste teadusuringute andmebaaside loomist. 
L 400/136 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Õppida tundma toiduvalikuga seotud kasulikke  ja kahjulikke tegur eid ning elanikkonna 
rühmade harjumusi, mis on olulised kontrollitav ad tegurid toitumisega seotud haiguste ja 
tervisehäirete (sealhulgas ülekaalulisuse ja allergiate) väljakujunemisel ja esinemissageduse vähendamisel. See hõlma b uute toitumisstrateegiate uurimist, 
nutrigenoomika ja süsteemibioloogia arenda mist ja rakendamist ning toitumise, 
füsioloogiliste ja psühholoogiliste funktsioonide  vastastikuste mõjude uurimist. See võib 
viia töödeldud toiduainete ümberkujundamiseni  ning uudsete toiduainete ja koostisosade, 
dieettoitude ning väärtuslikke to itaineid sisaldavate tervisetoitude väljatöötamiseni. Tähtis 
võib olla ka traditsiooniliste , kohalike ja hooajaliste toitude uurimine, et tuua välja 
teatavate toitude mõju tervisele ja töötada välja ühised toitumisjuhised. 
– Innovatsiooni optimeerimine, põimides Eur oopa toiduainetööstuses progressiivseid 
tehnoloogiaid traditsioonilisse toiduainetootmisse (sealhulgas fermenteeritud toit), 
kasutades funktsionaalsust tõst vaid täiustatud töötlemiste hnoloogiaid ning tagades toidu 
kvaliteeti ja toiteväärtust, s ealhulgas kasutades toidu (ka uute toiduainete) tootmise 
organoleptilisi aspekte. Töötatakse välja  ja demonstreeritakse kõrgtehnoloogilisi, 
ökoloogiliselt efektiivseid töötlemis- ja  pakendamissüsteeme, intelligentseid 
juhtimisrakendusi ning kõrvalsaaduste, jäätmete, vee ja energia tõhusamaid hindamistegevusi ja majandamisviise. Uute tead usuuringute käigus töötatakse ühtlasi välja 
säästvaid ja uudseid tehnoloogiaid loomasööda valmistamiseks, sealhulgas sööda ohutuks 
töötlemiseks, ning sööda kvaliteedikontrolliks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/137 
 – Euroopa toiduvarude keemilise ja mikrobi oloogilise ohutuse tagamine ning kvaliteedi 
parandamine. Selle hulka kuulub ka mikr oobide ökoloogia ja toiduohutuse seoste 
tundmaõppimine; toiduga varustamise ahelat e terviklikkusele suunatud meetodite ja 
mudelite väljatöötamine; uued tuvastamismeetodid, jälgitavus ja selle edasine arendamine, tehnoloogiad ja vahendid ohtude (sealhul gas esilekerkivate ohtude) hindamiseks, 
juhtimiseks ja nendest teavitamiseks, ning ri skide märkamise tõhustamine. See hõlmab ka 
toiduohutuse valdkonna ohtude võrdlus uuringute teaduslikke meetodeid. 
– Nii inimeste tervise kui keskkonna ka itsmine läbi keskkonnamõjude mõistmise 
inimeste/loomade toiduahelale ja selle poolt av aldatud mõju suhtes. Sellega kaasneb toidu 
saasteainete ja nende mõju uurimine tervis ele, keskkonnamõjude jälgimine, täiustatud 
vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hi nnata ja juhtida ülemaailmsete muutuste ja 
eelkõige keskkonna mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele. Toiduahela 
kvaliteedi ja terviklikkuse  kindlustamine nõuab uusi mudeleid kaubaartiklite 
analüüsimiseks ja kogu toiduahela majanda miskontseptsioone, seal hulgas tarbijaid 
käsitlevate aspektide osas. 
L 400/138 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Bioteadused, biotehnoloogia ja biokeemia s äästvate toiduks mitt ekasutatavate toodete 
ja protsesside jaoks  
– Maismaa- või veeorganismide biomassi to otmise alase teadmistebaasi tugevdamine ja 
progressiivsete tehnoloogiate väljatööta mine, eesmärgiga kasutada biomassi 
tööstusprotsessides ja energiatootmises.  Selle hulka kuulub taime-, looma- ja 
mikroobigenoomika ja metaboloomika, et paranda da toorainete ja biomassi lähteainete 
tootlikkust ja koostist nende optimeeritud muunda miseks suure lisandväärtusega toodeteks 
(sealhulgas farmaatsiatööstuses ja medits iinis kasutatavad bioloogilised ressursid), 
kasutades samas uudsete allikatena ära looduslik ke või aretatud maismaa- ja veeorganisme. 
Selle hulka kuulub täiel määral  biomassi toomistavade el utsükli analüüs, biotoodete 
transport, säilitamine ja turuleviimine. 
– Tööstuslike biotehnoloogiate rakend amise käsitlemine kogu põllukultuuride ja 
metsapõhise biomassi ahelas, et realiseerid a biorafineerimisel põhineva lähenemisviisi 
kogu potentsiaal (nt nn rohelised kemikaa lid), sealhulgas sotsiaalmajanduslike, 
põllumajanduslike ning ökoloogiliste ja tarbijat ega seotud aspektide käsitlemine. Seda 
tugevdatakse taimede ja mikroobide ainevahetu se parema tundmaõppimise ja juhtimisega 
rakkude ja rakualusel tasandil, ning sell e parema tundmaõppimisega, kuidas see on 
integreeritud kogu süsteemiga, mis toimib seoses  suure väärtusega toodete valmistamisega, 
milles kasutatakse ära bioprotsesse, sealhulga s biokatalüütilisi protsesse, mis parandavad 
muundatud produktide saagikust,  kvaliteeti ja puhtust. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/139 
 – Uudsete ja täiustatud kvaliteetsete, suure lisandväärtusega ja taastuvate 
metsatööstustoodete ja -protses side jaoks biotehnoloogiate ka sutamine või väljatöötamine, 
et tõsta metsa ja metsatootmise, sealhulgas puidu ja taastuvate materjalide ja bioenergiavarude jätkusuutlikkust. 
– Käsitletakse biotehnoloogia potentsiaali avastada, jälgida, ennetada, menetleda ja 
kõrvaldada reostust. 
– Jäätmete ja kõrvalsaaduste majanduslik väärtus viiakse uute ja potentsiaalselt 
energiasäästlike bioprotsessi de kaudu maksimumini üksikult või kombineerituna 
taimesüsteemide ja/või keemiliste katalüsaatoritega. 
Rahvusvaheline koostöö 
Rahvusvaheline koostöö on toidu-, põllumajandus- ja biotehnoloogiaalase teadustegevuse 
prioriteetne aspekt ning seda soodustakse tugevalt kogu valdkonna piires. Eelkõige toetatakse 
arengumaadele ja esilekerkivatele majandusriik idele huvipakkuvaid teadus uuringuid, võttes arvesse 
aastatuhande arengueesmärke ja juba käimasolevat  tegevust. Võetakse erimeetmeid, et soodustada 
koostööd prioriteetsete partnerpiirkondade ja -riikidega – eriti nendega, mis on seotud kahe 
piirkonna vaheliste dial oogide ja kahepoolsete teadus- ja  tehnoloogiakokkulepetega, samuti 
naabruses asuvate riikide ja esilekerkivate majandusriikide ning arengumaadega. 
L 400/140 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Lisaks sellele toimub mitmepoolne koostöö, et kä sitleda kas laialdasi ra hvusvahelisi jõupingutusi 
nõudvaid probleeme, näiteks taimede ja mikroorganismide süsteemibioloogia mõõtmeid ja keerukust, või siis ülemaailmseid probleeme ja  ELi rahvusvahelisi kohustu si (toidu ja joogivee 
turvalisus ja ohutus, loomataudide ülemaailm ne levik, bioloogilise mitmekesisuse õiglane 
kasutamine, koostöös ÜRO Toidu- ja Põlluma jandusorganisatsiooniga maailma kalavarude 
taastamine maksimaalse säästli ku saagikuseni aastaks 2015 ning klii mamuutusest tingitud ja sellele 
avaldatav mõju). 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Esilekerkivaid vajadusi puudutav teadustegevus võib käsitleda näiteks uu te kontseptsioonide ja 
tehnoloogiate väljatöötamist, näiteks  seoses kriisijuhtimissüsteemide ja toiduahela terviklikkusega. 
Paindliku lahenduse leidmiseks ettenägematute po liitiliste vajaduste korra l võetakse eriti arvesse 
vastavat poliitikat Euroopa teadmistepõhise biomajanduse loomiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/141 
 3. Info- ja kommunika tsioonitehnoloogiad 
Eesmärk 
Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) edasise arenguga kursis olla ja  seda kujundada, et ühiskonna 
ja majanduse nõudmised oleksid täidetud. IKT on t eadmistepõhise ühiskonna tuum. Tegevustega 
tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja  tehnilist baasi, tagatakse Eur oopa ülemaailmne juhtpositsioon 
IKT valdkonnas, soodustatakse ja ede ndatakse toote, teenuse ja prot sessiga seotud in novatsiooni ja 
loovust IKT kasutamise kaudu ning tagatakse, et IK T areng toob kiiresti ka su Euroopa kodanikele, 
ettevõtetele, tööstusele ja riikidele. Nende tegevu stega aidatakse ka vähenda da digitaalset lõhet ja 
sotsiaalset tõrjutust. 
Lähenemisviis 
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad mängiva d kõigi tööstus- ja teenindussektorite 
innovatsiooni, loovuse ja konkurentsivõime soodusta misel ainulaadset ja tõestatud rolli. Need on 
olulised põhiliste ühiskonna ees seisvate probleemide lahendamiseks ja avalike teenuste kaasajastamiseks ning toetavad progressi kõigi s teaduse ja tehnoloogia valdkondades. Seepärast 
peab Euroopa valitsema ja kujundama IKT edasist arengut ning tagama IKT-põhiste teenuste ja 
toodete omaksvõtmise ja kasutamise kodanikele ja  ettevõtetele võimalikult suure kasu toomiseks. 
Need on liidu infoühiskonna poliitika sihid, mis on välja toodud algatuses i2010, olles suunatud 
konkurentsivõimelisele lähenevale infomajandusele Eur oopas ja sellele, et tagada oluline kasv 
Euroopa investeeringutes IKT al asesse innovatsiooni ja tead usuuringutesse ning saavutada 
infoühiskonnale juurdepääsu väga kõrge tase. 
L 400/142 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Uued info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad avav ad palju uusi võimalusi suurema väärtusega 
toodetele ja teenustele, neist paljud valdkondades, kus Euroopa as ub tööstuse ja tehnoloogia osas 
juba liidripositsioonil. Partne rlussuhete loomine Euroopa tasandil on optimaalne lähenemisviis 
IKTsse tehtavatele investeeringutele. "Avatud lähtekoodi" arengumudelil põhinev uurimistegevus 
IKT valdkonnas näitab oma kasulikkust uuenduste ja tiheneva koostöö allikana. Selliseid jõupingutusi on tarvis rohkem kui kunagi varem, et pidada ülemaailmse konkurentsi ajastul sammu 
kõrgustesse kerkivate uurimiskul udega ning üha keerukamate ja üksteisest üha enam sõltuvate 
tehnoloogiatega. 
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate teemav aldkond seab prioriteediks tehnoloogiapõhiliste 
tugisammaste ümber koondunud strateegilised teadusuuringud, tagab tehnoloogiate läbiva 
integreerimise ning annab teadmisi ja vahende id mitmesuguste uuenduslike IKT rakenduste 
väljatöötamiseks. Tegevus tugevdab tööstuslikke  ja tehnoloogilisi edusamme IKT sektoris ning 
parandab tähtsate, IKTst tugeva lt sõltuvate sektorite konkurentsivõimet – seda nii uuenduslike 
väärtuslike IKT-põhiste toodete  ja teenuste kaudu kui ka  tänu uutele või täiendatud 
organisatsiooniliste protsessidele ühtmoodi nii är iettevõtetes kui valitsusasutustes. Teemaga 
toetatakse samuti ühenduse teisi poliitikaid, nagu tervis ja keskkonnakaitse , mobiliseerides IKTd 
vastavalt üldsuse ja ühiskonna nõudm istele, eelkõige erivajadustega  inimeste, sealhulgas vananeva 
elanikkonna ja puuetega inimeste nõudmistele. 
Tegevused hõlmavad koostöö- ja võrgus tikumeetmeid ning võivad toetada ühiseid 
tehnoloogaalgatusi
1 ja riiklikke koostööalgatuste programme2. Tegevusprioriteetide hulka kuuluvad 
teemad, mis tuginevad muude allikate seas Eu roopa tehnoloogiaplatvormide tööle. Temaatilist 
sünergiat arendatakse ka teiste eriprogram mide alla kuuluvate vastavate tegevustega. 
                                                 
1 Need võivad hõlmata nanoelektroonikate hnoloogia ja manussüsteemide valdkondades 
teostatud teadusuuringute valitud aspekte. 
2 See võib hõlmata " Ambient Assisted Living " valdkonna programmide ühist rakendamist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/143 
 Oluline on väikeste ja keskmise suurusega ettevõ tete ja teiste väiksemate üksuste aktiivne 
osalemine tegevuses, kui arvestada nende rolli in novatsiooni edendamisel. Nad mängivad elutähtsat 
rolli uute IKT visioonide ja rake nduste väljatöötamisel ja arenda misel ning nende teisendamisel 
ärieelisteks. 
Tegevused 
● IKT alused:  
– Nanoelektroonika, fotoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: protsessi-, seadme-, 
konstruktsiooni- ja katsetamistehnoloogiad ja  meetodid komponentide, kiibisüsteemide 
(systems-on-a-chip ), paketisüsteemide ( systems-in-a-package ) ja integreeritud süsteemide 
suuruse, tiheduse, sooritusnäitajate, en ergiatõhususe, tootmise ja kulutõhususe 
parandamiseks; mitmesugusteks rakendusteks kasutatavad elementaarsed 
footonkomponendid, sealhulgas ülikiired kompone ndid; raadiosagedussüsteemid; suure 
jõudlusega/tihedusega andmesalvestussüst eemid; väga suure pindalaga / sügavalt 
integreeritud ekraanilahendused; tajumis-, aktiv eerimis-, nägemis- ja ülesvõtteseadmed; 
ülimadala voolutarbega süsteemid, jõukompone ndid, alternatiivsed energiaallikad või -
salvestid; heterogeen sete tehnoloogiate/süsteemide in tegreerimine; intelligentsed 
süsteemid; mitmefunktsioonilised integree ritud mikro-nano-bio-infosüsteemid; 
mastaapelektroonika ( large-area electronics ); integratsioon mitmesugustesse 
materjalidesse/objektid esse; koostoimimine elusorganismid ega; molekulide või aatomite 
(ise)kogunemine stabiilseteks struktuurideks. 
L 400/144 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Asukohast sõltumatud ja piiramatu võims usega kommunikatsioonivõrgud: kulutõhusad, 
ümberkonfigureeritavad ja paindlikud mobiili- ja lairibavõrkude tehnoloogiad, süsteemid 
ja struktuurid, mis si saldavad maismaa- ja satellii tvõrke erinevate personaalvõrgust 
piirkondlikku ja ülemaailmsesse võrku ulatuva te paiksete, mobiil-, traadita- ja 
ringhäälinguvõrkude ja teenuste lähendamine; traadiga ja traadita sideteenuste ja -
rakenduste koostalitlusvõime, võrgustat ud ressursside haldamine, teenuste 
ümberkonfigureeritavus; sihtotstarbeliste intelligentsete multimeediaseadmete, andurite ja mikrokiipide komplekssed võrgud. 
– Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontrol l: võimsamad, turvalisemad, hajutatumad, 
usaldusväärsemad ja tõhusamad riist- ja tarkvarasüsteemid, mis suudavad oma ümbrust 
tajuda, valitseda ja sellega kohaneda, tagade s samas ressursside optimaalse kasutamise; 
keerukaid struktuure valitsevad meetodid ja vahendid süsteemide modelleerimiseks, 
analüüsimiseks, konstrueerimiseks, projek teerimiseks ja valideerimiseks; avatud 
komponeeritavad struktuu rid ja korrapäratud ( scale-free ) platvormid, 
vahetarkvarasüsteemid ja hajusad operatsiooni süsteemid, mis võimaldav ad luua tõeliselt 
sujuvaid koostöö- ja tehisintellektikeskkondi  tajumis-, aktiveerimis-, andmetöötlus-, 
infoedastus-, talletus- ja teenusepakkumislah enduste tarbeks; andmetöötlusarhitektuurid, 
mis hõlmavad heterogeenseid, võrgustatud ja ümberkonfigureeritavaid komponente, 
sealhulgas kompilatsioon, programmeerimine ja käitusaegne toetus, suure jõudlusega süsteemid ja teenused; suurem õõduliste, hajutatud ja ebakindl ate süsteemide juhtimine. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/145 
 – Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töök indlus: tehnoloogiad, vahendid ja meetodid 
dünaamilise ja usaldusväärse tarkvara, arhitektuuri ja vahetarkvarasüsteemide jaoks, mis toetavad teadmistemahukaid teenuseid, seal hulgas nende osutamist kommunaalteenustena; 
teenustele orienteeritud, koostalitl usvõimelised ja korrapäratud ( scale-free ) 
infrastruktuurid, ressursside  võrkjas virtualiseerimine,  (sealhulgas domeenipõhised 
platvormid), võrgukesksed operatsioonisüstee mid; avatud lähtekoodi ga tarkvara; avatud 
standardplatvormid ja koostööl põhinevad lähene misviisid tarkvara, teenuste ja süsteemide 
väljatöötamiseks ja valideerimiseks; kompositsioonivahendid, sealhulgas 
programmeerimiskeeled; komplekssete süst eemide uute käitumismudelite valitsemine; 
suuremõõduliste, hajutatud ja ka tkendlikult ühendatud süsteemide  ja teenuste töökindluse 
ja vastupidavuse tõstmine; kindlad ja usaldus väärsed süsteemid ja teenused, sealhulgas 
privaatsuskaitset arvestava juurdepääsu kont roll ja autentimine, dünaamiline turbe- ja 
usalduspoliitika, usaldusväärsed ja usaldatavad metamudelid. 
– Teadmised, kognitiivsed ja õppesüsteemid: m eetodid ja võtted teadmiste omandamiseks, 
loomiseks ja tõlgendamiseks, väljendamiseks ja isikustamiseks, navigeerimiseks ja väljaotsimiseks, jagamiseks ja edasiandmiseks , inimestele ja masinatele mõeldud infosisu 
semantiliste seoste äratundmine; tehissüsteemid, mis tajuvad, tõlgendavad ja hindavad teavet ning suudavad teha koostööd, toimid a autonoomselt ja õppida; teooriad ja 
eksperimendid, mis lähevad kaugemale järkjä rgulistest edusammudest, kasutades ära 
loomuliku taju, eelkõige õppimise ja mälu olemuse tundmist, samuti inimeste õppimissüsteemide edasiarendamise otstarbel. 
L 400/146 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Simulatsioon, visualiseerimine, interakt sioon ja virtuaalsuse ga põimunud tegelikkus: 
vahendid modelleerimiseks, simuleerimisek s, visualiseerimiseks, interaktsiooniks, 
virtuaalseks, laiendatud ja vi rtuaalsusega põimunud tegelikkuseks ning nende kaasamiseks 
läbivatesse keskkondadesse; toodete, teenuste  ja digitaalse audiovisuaalse meedia 
uuendusliku ülesehituse ja loovuse teenistu ses olevad vahendid; loomulikumad, 
intuitiivsemad ja kergemini kasutatavad liidesed ja uued moodused interaktsiooniks 
tehnoloogia, masinate, seadmete ja muude te histoodetega; keelete hnoloogia, sealhulgas 
mitmekeelsed ja automaatsed masintõlkesüsteemid. 
– Kogu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate teemavaldkonna ulatuses nähakse ette IKT 
uued perspektiivid, mis põhinevad teistel teadus- ja tehnoloogiaharudel (matemaatika ja füüsika, materjaliteadus, biotehnoloog ia, bioteadused, keemia kognitiiv- ja 
sotsiaalteadused, humanitaarteadused jne). Ne ndega kaasneb läbimurd eid, mis viivad IKT 
valdkonna uuenemiseni ja täiesti uute tööstus-  ja teenindussektorite loomiseni. Need 
ulatuvad IKT seadmete miniaturiseerimisest  elusorganismidega ühilduvate mõõtmeteni, 
toimides koos nendega (näiteks sünteetiliste l biomolekulaarsetel st ruktuuridel põhinevad 
uudsed IKT komponendid ja andmetöötlussüstee mid), reaalsest maailmast inspireeritud 
uute andmetöötlus- ja sidealadeni, loodus likest süsteemist insp ireeritud täielikult 
keskkonnasäästlike IKT seadmeteni ning elava looduse modelleerimise ja simuleerimiseni 
(näiteks inimfüsioloogia simuleerimine läbi mitme bioloogilise tasandi). 
● Tehnoloogiate integreerimine:  
– Personaalne keskkond: multimodaalsete liideste, tajumistehnikate ja mikrosüsteemide 
integreerimine, personaalsed kommunika tsiooni- ja arvutis eadmed, isiklikesse 
aksessuaaridesse integreeritud IKT süsteemid, kantavad süsteemid ja implantaadid ning 
nende ühendamine teenuste ja ressurssidega, pannes rõhku isiku kohalo leku ja identiteedi 
kõigi aspektide integreerimisele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/147 
 – Kodukeskkond: kommunikatsioon, seire, kontrol l ja abi kodus, ehit istes ja avalikes 
kohtades; kõigi seadmete sujuv koostalitlu svõime ja kasutamine, võttes arvesse 
kulutõhusust, soodsat hinda ja kasutatavust ja  ohutust; uued teenused ja uued interaktiivse 
digitaalse infosisu ja dig itaalteenuste (sealhulgas m eelelahutuse) vormid; teabe 
kättesaadavus ja teadmiste haldamine. 
– Robotsüsteemid: paindlikud ja töökindlad  robotsüsteemid, mis töötavad inim- ja 
struktureerimata keskkonnas ja teevad koost ööd inimestega; võrgustatud ja koostöövalmis 
robotid; miniatuursed robotid; humanoidte hnoloogiad; integreerit ud robotsüsteemide 
moodulkonstruktsioon ja modelleerimine. 
– Intelligentsed infrastruktuurid: IKT vahendi d, millega muudetakse igapäevaelus olulised 
infrastruktuurid tõhusamaks, lihtsamini kohanda tavaks ja hooldatava ks, vastupidavamaks 
nii kasutuse kui ka rikete seisukohalt; a ndmete integratsiooni va hendid; IKT riskide 
süsteemseks hindamiseks, varajaseks hoiatam iseks ja automatiseeritud hoiatusteks ning 
planeerimiseks ja otsuste tegemise aitamiseks. 
● Rakenduslikud teadusuuringud:  
– Ühiskondlike küsimuste lahendamisel kasutata va IKT valdkonnas: tagada, et kõik Euroopa 
kodanikud saavad maksimaalset kasu IKT toodetest  ja -teenustest, parandada avalikku huvi 
pakkuvate teenuste kaasahaaratus t, sujuvat kättesaad avust ja interaktiivsust ning tugevdada 
avaliku sektori teenuste uuenduslikku rolli, parandades nende tõhusust ja tulemuslikkust. 
L 400/148 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Tervise valdkonnas: märkamatuks jäävad is iklikud süsteemid, mis võimaldavad kodanikel 
tagada oma heaolu, näiteks kantavad või  implanteeritavad jälgimisseadmed ja 
autonoomsed süsteemid tervisliku seisundi  toetamiseks; uued tehnikad, näiteks 
molekulaarsed ülesvõtted paremaks ennetamiseks  ja ravimite individualiseerimiseks; uute 
tervisealaste teadmiste kogumine, haldamine ja rakendamine kliinilises praktikas; organite funktsioonide modelleerimine ja simuleer imine; mikro- ja nano-robotseadmed 
minimaalselt invasiivseteks kirurg ilisteks ja raviprotseduurideks. 
– Valitsuste jaoks kõikidel tasanditel: IKT kasutamine riigihalduses rakendatavas 
valdkondadevahelises lähenemisviisis koos or ganisatsiooniliste muudatustega ja uute 
oskustega, et pakkuda kõigile uuenduslikke, kod anikukeskseid teenuseid; täiustatud IKT-
põhised teadusuuringud ja lahendused demokraatlik e ja osalusprotsesside, avaliku sektori 
teenuste osutamise ja selle kvaliteedi ni ng haldusasutuste ja valituste vahelise 
koostoimimise parandamiseks ning seadusandl ike ja poliitika arendamise protsesside 
toetamiseks kõigis demokraatia faasides. 
– Kaasamiseks: toetada üksikisikuid ja nende kogukondi ning parandada kõigi kodanike 
võrdset osalemist infoühiskonnas,  takistades samas digitaalsete lõhede tekkimist puude, 
väheste oskuste, vaesuse, geograafilise isolatsi ooni, kultuuri, soo või vanuse tõttu, toetades 
seepärast tugitehnol oogiat, edendades sõltumatut eluvi isi, suurendades e-oskusi ning 
töötades välja universaaldisa iniga tooteid ja teenuseid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/149 
 – Mobiilsuse tagamiseks: sõidukitele mõel dud integreeritud IKT-põhi sed ohutussüsteemid, 
mis põhinevad avatud, turvalistel ja töökindl atel arhitektuurlahendustel ja liidestel; 
koostalitlusvõimelised koostöösüsteemid  transpordi tõhususe, ohutuse ja 
keskkonnasõbralikkuse tagamiseks, mis põhinevad sõidukite omavahelisel ja transpordi 
infrastruktuuriga toimuval teabevahetusel ni ng kätkevad endas täpseid ja vastupidavaid 
asukoha määramise ja navigatsioonitehnoloog iaid; personaliseerit ud, asukohateadlikud 
info liikumisega seotud ja multimodaalsed teenused, sealhulgas intelligentsed teenustelahendused turismi tarbeks. 
– Keskkonna, riskijuhtimise ja jätkusuutliku ar engu toetuseks: riski ja hädaolukordade 
juhtimine; intelligentsed a ndurivõrgud, et parandada ohtude  prognoosimist ja loodusvarade 
majandamist, sealhulgas süsteemid saas teainete vähendamiseks; energiatõhususe 
suurendamine; inimeste reaktsiooni juh timine keskkonnastressidele ja bioloogilise 
mitmekesisuse säilitamine; hoiatussüsteemid ni ng õigeaegne ja usaldusväärne teabevahetus 
avaliku julgeoleku küsimustes; tugitehnoloogiad ja tugisüsteemid tegutsemiseks karmides, 
ohtlikes või riskantsetes tingimustes; ökoloogi liselt tõhus ja säästev IKT (sealhulgas 
elektroonika) tootmine: keskkonnaseire ja riskih indamise alased täiustatud andmed ja 
teabehaldus, mis toetavad INSPIREt, GMESi ja GEOSSi. 
– Infosisu, loovuse ja is ikliku arenguga seotud IKT: 
● interaktiivse, mittelineaarse ja isekohanduva infosisu (sealhulgas meelelahutuses ja 
disainis kasutatava infosisu) uued vormid; loovus ja rikkam kasutajakogemus; infosisu kohandamine ja edastamine eri m eediavahendites; täisdigitaalse infosisu 
tootmise ja haldamise kombineerimine uute semantiliste tehnoloogiatega; infosisu 
kasutajale orienteeritud kasutami ne, kättesaadavus ja loomine. 
L 400/150 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● tehnoloogia abil tõhustatud õpisüsteemid, -v ahendid ja -teenused, mis on kohandatud 
erinevates kontekstides õppi vate õppijate tarbeks; in imeste õppimisega seotud 
küsimused (sealhulgas pedagoogilised teooriad), kui protsess toimub IKT 
vahendusel; inimeste aktiivseks õppij aks saamise võimaluste parandamine. 
● intelligentsed teenused juurdepääsu võima ldamiseks kultuuripärandile digitaalsel 
kujul; teaduslike ressursside kättesaada vus ja kasutamine; ühiskonnale mõeldud 
vahendid uue kultuurimälu loomiseks elava pärandi alusel; digitaalse infosisu 
säilitamise meetodid ja vahendid; tule vastele kasutajatele digitaalobjektide 
kasutavaks muutmine, säilitades samas ne nde algse loomuse ja kasutuskonteksti 
autentsuse ja terviklikkuse. 
– Ettevõtteid ja tööstust toetav IKT: 
● dünaamilised võrgule orienteeritud ettevõtlussüsteemid (sealhulgas nende jälgimine 
reaalajas) toodete ja teenuste loomiseks ning tarbijani viimiseks; intelligentsete kaubaartiklite detsentraliseeritud ju htimine ja haldus; digitaalsed 
majandustegevusega seotud ökosüsteemid, eelkõige tarkvaralahendused (samuti ka võrgupõhised lahendused), mis on kohandatava d väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete vajadustele; koos tööteenused hajutatud ja kontekstiteadlike töökohtade 
jaoks; paremad osalemisvõimalused rühmatöös, rühma haldamine ja ühiskasutuse tugi, teadmistevahetus ja  interaktiivse d teenused. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/151 
 ● tootmine, sealhulgas traditsioonilised t ööstusharud: võrgustatud intelligentsed 
juhtimisssüsteemid ülitäpseks tootmiseks ja ressursside säästvaks kasutamiseks; traadita automaatika ja logi stika tootmisrajatiste kiir eks ümberkonfigureerimiseks; 
integreeritud keskkonnad modelleerimiseks, simuleerimiseks, optimeerimiseks, esitlemiseks ja virtuaalseks tootmise ks; tootmistehnoloogiad miniatuursete IKT 
süsteemide ja igat liiki materjalide ja obj ektidega läbipõimunud süsteemide tarbeks. 
– Usaldust ja usaldusvä ärsust edendav IKT: 
● vahendid, mis toetavad IKT ja selle ra kenduste usaldusväärsu st ja kindlust; 
mitmekordsed ja üksteisega seotud süsteemid kasutaja tuvastamiseks; autentimine ja autentimistehnikad; uutest tehnoloogilistest edusammudest tingitud privaatsusvajadusi rahuldavad süsteemid; õi guste ja varade haldamine; küberohtude 
vastase kaitse vahendid, kooskõlas teiste teemavaldkondadega, eelkõige 
teemavaldkonnaga "Julgeolek". 
Rahvusvaheline koostöö 
IKT teemavaldkonnas soodustatakse rahvusvahelist koos tööd, mis käsitleks ühist huvi pakkuvaid 
küsimusi, mis on suunatud strat eegiliste partneritega palju vastastikust kasu toovatele 
koostalitlusvõimelistele lahenduste le, et aidata kaasa infoühis konna levikule esilekerkivates 
majanduskeskkondades ja arengumaades. Määratakse kindlaks erimeetmed riikide või piirkondade 
osas, millega seoses Euroopal on tarvis keskend uda koostööle, kusjuures eriline rõhk on koostööl 
esilekerkivate majanduskeskkondade ja arengumaade ning naaberriikidega. 
L 400/152 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Toetus tehakse ühiselt teemaga 1 "Tervis" kä ttesaadavaks rahvusvaheli sele teadusuuringute 
programmile Human Frontier Science Programme  (HFSP), et edendada  valdkondadevahelisi 
teadusuuringuid ja uudseid koostööa lgatusi eri valdkondade teadlast e vahel ning anda G8 riikide 
hulka mittekuuluvatele liikmesriikidele võimalus programmist täiel määral kasu saada. 
Selle teemavaldkonna tegevused toetavad intell igentsete tootmissüsteem ide (IMS) kava, mis 
võimaldab liikmesriikide piirkondadevahelist koostööd teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 
valdkonnas1. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Uutele ja esilekerkivatele te hnoloogiatele suunatud tegevus tõmb ab ligi ja soodustab tipptasemel 
valdkondadeüleseid teadusuuringui d esilekerkivates IKTga seot ud teadusuuringute valdkondades. 
Rõhuasetused hõlmavad järgmist: uute miniatuurse ks muutmise ja andmetöötlemisvõimaluste 
uurimine, sealhulgas näiteks kvantefekti ärakasutam ine; võrguarvuti- ja sidesüsteemide (sealhulgas 
tarkvara) komplekssuse rakendami ne; intelligentsete süsteemide uut e kontseptsioonide uurimine ja 
nendega eksperimenteerimine uute personalise eritud toodete ja teenuste loomiseks. 
Teadusuuringud, mille eesmärk on õppida paremini  tundma suundumusi ja mõju, mida IKT võib 
ühiskonnale ja majandusele avaldada, võivad käsitleda  näiteks: IKT mõju tootlikkusele, tööhõivele, 
oskustele ja palkadele; IKTd i nnovatsiooni liikumapaneva jõuna avalike ja ettevõtlusteenuste vallas; 
IKT laiemat ja kiiremat uuendamist ja kasutamist  takistavaid tõkkeid; uusi ettevõtlusmudeleid ja 
rakendusviise, kooskõlastatu lt teiste teemavaldkondadega, kus IKT-l on täita oluline roll tootmise ja 
teenuste lähenemisviisi muutmisel; IKT-l põhineva te lahenduste kasutatavus t, praktilisust ja 
vastuvõetavust; IKT infrastruktuuride privaatsust, tu rvalisust ja usaldusväärsu st; IKT arengu eetilisi 
küsimusi; seoseid IKTga seotud õiguslike, reguleeri vate ja halduslike raamistikega; IKTst ühenduse 
poliitikavaldkondadele tuleneva mõ ju ja toetuse analüüsimist. 
                                                 
1 Teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping inte lligentsete tootmissüsteemide valdkonnas on 
sõlmitud Euroopa Ühenduse ning Ameerika Ühe ndriikide, Jaapani, Austraalia, Kanada, 
Korea ja EFTA riikide Norra ja Šveitsi vahel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/153 
 4. Nanoteadused, nanotehnoloogia, materj alid ja uued tootmistehnoloogiad 
Eesmärk 
Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamine ja teadmiste loomine, mis tagavad selle 
ümberkujundamise ressursimahukast teadmistepõhise ks, tehes teadmistes astmelisi muudatusi ja 
rakendades otsustavaid teadmisi eri tehnoloogiate ja teadusharude  ristumispunktis asuvates uutes 
rakendustes. See toob kasu nii uutele, kõrgte hnoloogilistele tööstusse ktoritele kui suurema 
lisandväärtusega teadmistepõhistel e traditsioonilistele tööstussekto ritele ning erilist tähelepanu 
pööratakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste asjakohasele edastamisele VKEdele. 
Nimetatud tegevused on peamiselt seotud tehnoloogi ate võimaldamisega, mis omavad mõju kõigile 
tööstussektoritele ja mitm etele teistele seitsmenda r aamprogrammi teemavaldkondadele. 
Lähenemisviis 
Euroopa tööstus vajab oma konkurentsivõime suur endamiseks radikaalseid uuendusi. Ta peab 
koondama oma võimalused suure lisandväärtusega  toodetele, seonduvatele protsessidele ja 
tehnoloogiatele, et täita tarbijate nõudmisi ni ng keskkonnaalaseid, tervisealaseid ja muid 
ühiskondlikke ootusi. Teadusuuringud on olulised ne nde võistlevate väljakutsetega toimetulekuks. 
Tööstuse tulevane konkurentsivõime sõltub su urel määral nanotehnoloogiatest ja nende 
rakendustest. Mitmes valdkonnas käivitatud na noteaduste ja nanot ehnoloogiate alased 
teadusuuringud ja tehnoloogiaarend us võivad kiirendada Euroopa tööstuse ümberkujundamist. ELil 
on kindel juhtpositsioon sell istes valdkondades nagu nanoteadused, nanotehnoloogiad ning 
materjali- ja tootmistehnoloogi ad, ning seda positsiooni tuleb t ugevdada, et maailmas valitseva 
terava konkurentsiolukorra tingimustes ELi  positsiooni kindlustada ja tugevdada. 
Traditsioonilisemate tööstusharude konkurentsivõime sõltub samuti olulisel määral nende võimest 
integreerida uusi tehnoloogiaid. 
L 400/154 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Selle teemavaldkonna üheks võtmeelemendiks  on nanotehnoloogia, materjaliteaduste, 
konstruktsiooni ja uute tootmismeet odite tõhus integreerimine, et saavutada ja viia maksimumini 
mõjud tööstuse ümberkujundamiseks, ning samas sääs tva tootmise ja tarbimise toetamine. Uute 
omadustega materjalidel on otsustav tähtsus selles, et Euroopa tööstus oleks tulevikus 
konkurentsivõimeline, ja need on tehnoloogilise  arengu aluseks paljudes valdkondades. See 
teemavaldkond toetab kogu tööstustegevust koos toimes teiste teemavaldkondadega. Rakendusi 
toetatakse kõigis sektorites ja valdko ndades ning see hõlmab materjaliteadusi ja 
materjalitehnoloogiaid, kõrgtehnoloogilist tootmist ja tootmistehnoloogiaid, nanobiotehnoloogiat ja 
nanoelektroonikat. 
Keskpika perioodi lähenemisviis on keskenduda nende teadmiste ja  oskuste lähendamisele, mis on 
omandatud rakendusjuhitavaid teaduslikke ja tehnoloogilisi koostoimeid kasutavatest eri 
teadusharudest. Pikemas perspektiivis on selle te emavaldkonna eesmärk saada kasu nanoteaduste ja 
nanotehnoloogiate tohututest väljav aadetest tõelise teadmispõhise tööstuse ja majanduse loomisel. 
Mõlemal juhul on hädavajalik tagada tulemuste tõhusa levitamise ja kasutamise teel saadud 
teadmiste kasutuselevõtmine. 
Tööstuslike vajaduste rahuldamine ja vastastikus e täiendavuse toetamine, kasutades algatusi ja 
rahastatud projekte, tagatakse ee lkõige selliste tegevuste nagu  Euroopa tehnoloogiaplatvormide 
kaudu (näiteks säästva keemiatöös tuse võimalikes valdkondades, en ergeetikas, uues tootmises, 
elektrienergia tootmises, tööstusohutuses, nanom editsiinis, terasetööstuses, tekstiilitööstuses, 
keraamikatööstuses, metsandussektoris jne) ni ng ühiste tehnoloogiaalgatus te võimaliku toetamise 
kaudu. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/155 
 See teemavaldkond on eriti asjakohane VKEdele nende  vajaduste ja rolli tõttu tehnoloogiate 
arendamisel ja kasutamisel. Eriti olulised on jä rgmised valdkonnad: nanoinstrumendid, -vahendid ja 
–seadmed ning lennundus- ja kosmosesüsteemid (suure kasvuga teadmistepõhiste VKEde kontsentratsiooni tõttu nendes se ktorites); tehnilisi tekstiilim aterjale, sealhulgas nende 
kattematerjalid (iseloomulik traditsioonilisele sektorile, mis on läbimas kiiret ümberkujundamisprotsessi, mis mõjutab paljusid  VKEsid); mehaanikatööstus (näiteks tööpingid, 
milles Euroopa VKEd on maailmas juhtpositsioonil) ; suure lisandväärtusega kemikaalid ning teised 
sektorid, kus tegutseb palju VKEsid, kes saavad kasu uute ärimudelite, materjalide ja toodete 
kasutuselevõtust. 
ERA-NET ja ERA-NET+ skeemide kaudu võetaks e konkreetseid meetmeid siseriiklikul ja 
piirkondlikul tasandil läbiviidavat e programmide ja ühistegevuse koor dineerimiseks, et soodustada 
teadusuuringute programmide lähenemist ning tuge vdada kriitilist massi ja koostoimet Euroopa 
tehnoloogiaplatvormides. Tööstusu uringud saavad kasu ka tegevus e koordineerimisest sellistes 
valdkondades nagu metroloogia, toksikoloogi a, standardid ja nomenklatuur. 
Tegevused 
● Nanoteadused, nanotehnoloogiad 
Eesmärk on luua eelnevalt kindlaks määratud oma duste ja käitumisega materjale ja süsteeme, 
tuginedes täiustatud teadmistel e ja kogemustele ainest na nomastaabis. See viib suure 
lisandväärtusega konkurentsivõimeliste toodete ja teenuste uue põlvkonnani, millel on suurepärased omadused paljudes rakendustes, viies miinimum ini võimalik kahjulik mõju keskkonnale ja 
tervisele. Edendatakse teoreetilist ja ek sperimentaalset lähenemisviisi ühendavat 
interdistsiplinaarsust. 
L 400/156 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tähelepanu keskmes on: 
– uued teadmised vastastikuste mõjude kohta, mida avaldavad aatomid, molekulid ja nende 
kogumid nii looduslike kui tehisvormidega; 
– neid teadmisi kasutavate nanostruktuuride,  -süsteemide või -materjalide väljatöötamine; 
– tegevused, mille eesmärk on nanomeetrilisel tasandil mõista või jäljendada looduslikke 
protsesse; 
– nanotootmise protsessid, pinna funktsiona alsus, õhukesed kihid, isestruktureeruvad 
omadused; 
– mõõtmise ja iseloomustamise meetodid ja protsessid. Teadusuuringud on samuti suunatud asjakohastele instru mentidele, vahenditele, katseliinidele ja 
tegevuste tutvustamisele, mida on vaja kõige paljulubavamates tööstussektorites 
nanotehnoloogiapõhise tootmise vä ga uudseteks lähenemisviisideks. 
Lisaks sellele keskendutakse tegevuses seotud väljakutsetele ning ühisko ndlikule taustale ja 
nanotehnoloogia aktsepteeritavusele. See hõlmab ri ski hindamise kõigi aspektide uurimist (näiteks 
nanotoksikoloogiat ja ökotoksikoloo giat) ning ohutust, nomenklatuuri , metroloogiat ja standardeid, 
mis muutuvad üha olulisemaks, et sillutada teed  tööstuslikele rakenduste le. Samuti võidakse võtta 
konkreetsed meetmed, et luua spetsi aalsed teadmiste ja ekspertide keskused ning teabekeskus, et 
rakendada komisjoni integreer itud ja vastutustundlik lähene misviis nanotehnoloogiale, nagu 
vastavas tegevuskavas
1 on kirjeldatud. 
                                                 
1 Komisjoni teatis "Nanoteadused ja nanote hnoloogiad: Euroopa tegevuskava aastateks 2005–
2009", KOM(2005) 243. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/157 
 ● Materjalid  
Uued kõrgtehnoloogilised materjalid  ja pinnad, mis sisaldavad rohkem teadmisi ning millel on uus 
funktsionaalsus ja täiustatud omadused, on üha olu lisemad tööstuse konkurentsivõime ja säästva 
arengu seisukohast. Tootva tööstu se uute mudelite kohaselt on esim eseks sammuks toodete ja nende 
omaduste väärtuse suurendamisel pige m materjalid ise kui tootmisetapid. 
Teadusuuringud keskenduvad uute teadmistepõhist e multifunktsionaalsete pindade ja täiustatud 
omadustega materjalide väljatöötamisele ni ng uute toodete ja prot sesside prognoositavale 
toimimisele ja parandamisele. Rõhk on suure jõudlu sega multifunktsionaalsetel materjalidel, millel 
on palju rakendusi. 
See nõuab nende oluliste omaduste, sooritusnäitajate, töötlemise ja  tootmise arukat juhtimist ning 
arvestamist võimalike mõjudega tervisele ja keskkonnale kogu nende el utsükli jooksul. Rõhk 
asetatakse uutele kõrgtehnoloogilistele materjalidel e ja süsteemidele, mis saadakse kasutades nano- 
ja biotehnoloogiaid ja/või "loodus est õppimist", eelkõige aga kasu tades paremate omadustega 
nanomaterjale, biomaterjale, hübriidmaterjale ja kunstmaterjale, millel on elektromagnetilised 
omadused, mida looduses ei leidu. 
L 400/158 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Soodustatakse valdkondadevahelist lähenemisviisi, mis hõlmab keemiat, füüsikat, inseneriteadusi 
(sealhulgas arvutuslikku modell eerimist) ja üha rohkem ka bioloogiateadusi. Materjalide 
iseloomustus, ehitus ja simulatsioon on samuti hä davajalikud, et paremini mõista materjalide 
nähtusi, eriti struktuuri ja om aduste suhteid eri tasanditel; täiu stada materjalide hindamist ja 
usaldusväärsust (sealhulgas täiu stada vananemistaluvust) ning laie ndada virtuaalsete materjalide 
mõistet materjalide konstruktsioonile. Uute mõistete  ja protsesside arendami seks, näiteks katalüüsis, 
ning protsesside intensiivistamisek s ja optimeerimiseks toetatakse integratsiooni nano-, molekulaar- 
ja makrotasandil. Samuti käsitletakse küsimusi,  mis seonduvad väljatöötamise ja suurendamisega 
ning uute materjalide industrialiseerimisega. 
● Uus tootmine  
ELi tööstuse ümberkujundamiseks ressursim ahukast tööstuskeskkonnast jätkusuutlikuks ja 
teadmispõhiseks on vaja uut lähenemisviisi tootmise le, mis oleneb täiesti uute hoiakute võtmisest 
uute teadmiste jätkuva omandamise, levitamise, kaitsmise, rahastamise ja kasutamise suhtes, 
sealhulgas säästlike tootmis- ja tarbimisviiside suhtes. Sellega kaasneb vajadus luua tööstusele 
pidevaks uuendamiseks (tööstustegevuses ja tootmissüsteemides, sealhulgas konstruktsiooni, 
ehituse, seadmete ja teenuste valdkondades) õiged tingimused ning õi ged tingimused üldise 
"tootmisvara" (tehnoloogiate, orga nisatsiooni, tootmisrajatiste ja  inimressursside) arendamiseks, 
järgides ühtlasi ohutus- ja keskkonnanõudeid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/159 
 Tegevused keskenduvad järgmistele teemadele: 
– toote ja protsessi elutsükli kõiki aspekte hõlmavate uute tööstusmudelite ja strateegiate 
arendamisele ja valideerimisele; 
– kohanduvatele tootmissüsteemidele, mis ületav ad olemasolevaid protsesside piiranguid 
ning võimaldavad uusi tootmis- ja töötlusmeetodeid; 
– võrgustatud tootmisele, et arendada vahendeid ja m eetodeid ühestoimivate ja 
lisandväärtusega gl obaalsete operatsioonide jaoks; 
– vahendid uute tehnoloogiate kiireks edastamise ks ja integreerimiseks tootmisprotsesside 
kavandamisse ja kasutamisse; 
– mitut valdkonda hõlmavad võrgustike ja nano-,  mikro-, bio-, geo-, info-, optiliste ja 
kognitiivtehnoloogiate lähenemise kasutamine , et arendada uusi lisandväärtusega 
hübriidtehnoloogiate, toodete ja insenerit eaduse mõisteid ning uute tööstusharude 
tekkimise võimalust. 
Erilist tähelepanu tuleks pöörata selliste tegevuste edendamisele, mis toetavad VKEde kohandumist 
ja integreerumist tarneahela uut e vajadustega ning mis annava d tõuke kõrgtehnoloogiliste VKEde 
loomisele. 
L 400/160 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Tehnoloogiate integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks  
Teadusuuringute eespool osutatud kolme valdkonna t eadmiste ja tehnoloogiate integreerimine on 
hädavajalik, et kiirendada Euroopa, tööstuse ja majanduse ümberkujundamist, kohandades ühtlasi 
ohutut, sotsiaalselt vastutustundlikku  ja säästvat lähenemisviisi. 
Teadusuuringutes keskendutakse uu tele rakendustele ja uudsetele, astmelistele lahendustele, mis 
vastavad põhilistele väljakutsetele, sealhulgas rahuldavad eri Euroopa tehnoloogiaplatvormides 
kindlaksmääratud teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse vajadusi. Nano-, materjali- ja 
tootmistehnoloogiatest omandatud uute teadmiste integr eerimist toetatakse sel liste sektorisiseste ja 
sektorivaheliste rakenduste puhul nagu tervis, toiduainet ööstus, ehitus (sealhul gas kultuuripärand), 
lennundus- ja kosmosetööstus, transport, ener geetika, keemiatööstus, keskkond, info- ja 
kommunikatsioon, tekstiili-, rõiva- ja jalatsitööstus, metsatööstus, terasetööstus, masinaehitus ja 
keemiatööstus, ning samuti seoses üldises tähenduses tööstusohutuse ja asjaomaste 
tehnoloogiaplatvormidega seotud mõõtmise ja katsetamisega. 
Rahvusvaheline koostöö 
Tööstusuuringute üha rahvusvahelise m mõõde nõuab hästi koordineer itud lähenemisviisi koostööle 
kolmandate riikidega. Seepärast on rahvusvaheli ne koostöö oluline kogu teemavaldkonna ulatuses. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/161 
 Konkreetsete meetmete hulka võivad kuuluda: tege vused tööstusriikidega ning riikidega, kes 
käesoleva teemavaldkonna valdkondades on allk irjastanud teadus- ja tehnoloogiaalase 
koostöölepingu; konkreetseid algatusi seos es esilekerkivate majanduskeskkondade ja 
arengumaadega, et kindlustada nende juurdepääs  teadmistele; suurri ikidega nanotehnoloogia 
vastutustundliku ja ohutu arengu tegevusjuhendi osas peetav dialoog; ning intelligentsete 
tootmissüsteemide (IMS) kava, mis võimaldab teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alast 
koostööd selle liikmespiirkondade vahel1. Soodustatakse algatusi teadusuuringute andmete 
kooskõlastamiseks ja vahetamiseks (näiteks nanotehnoloogiate keskkonna - ja terviseohutuse 
küsimustes), sillutades teed reguleerimisvajaduste  ühtseks mõistmiseks poliitikakujundajate poolt 
kogu maailmas. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Esilekerkivate vajadustega seotud te adusuuringuid rakendatakse eelkõ ige selleks, et arendada ja 
konsolideerida Euroopa võimekust konkreetsete esilekerkivate ja valdkondadevaheliste 
teadusuuringute valdkondades, millel on suur tulevi kupotentsiaal. Kõiki ettenägematuid poliitilisi 
vajadusi käsitletakse paindlikult ni ng need võivad olla seotud näiteks standardimisega, et toetada 
ohutut ümberkujundamist teadmispõhiseks töös tuseks, või nanotehnoloogiatest tulenevate 
võimalike keskkonna- ja tervisemõjudega. 
                                                 
1 Teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping inte lligentsete tootmissüsteemide valdkonnas on 
sõlmitud Euroopa Ühenduse ning Ameerika Ühe ndriikide, Jaapani, Austraalia, Kanada, 
Korea Vabariigi ja EFTA riikide Norra ja Šveitsi vahel. 
L 400/162 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. Energeetika 
Eesmärk 
Praeguse energiasüsteemi ümberkujundamine jät kusuutlikumaks süsteemiks, mis on vähem sõltuv 
imporditud kütustest ja põhineb erin evatel energiaallikatel, eelkõige  taastuvatel energiaallikatel, 
energiakandjatel ja saastevabade l allikatel; energiatõhususe parandami ne, sealhulgas ratsionaalsema 
kasutuse ja energia salvestamise abil; varust uskindluse ja kliimamuutustega seotud pakiliste 
ülesannete lahendamine, suurendades sa mas Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. 
Lähenemisviis 
Praegused ELi ja ülemaailmsed prognoosid näitavad, et enamik olulistest energiaindikaatoritest 
(näiteks energiatarbimine, sõltuvus fossiilkütus test, tavapäraste naft a- ja maagaasivarude 
ammendavus, sõltuvus impordist, CO2 heitmed ja energiahinnad) näitavad jätkusuutlikust ja 
usaldusväärsest energiasüsteemist kaugenemist . Energeetikaalased teadusuuringud hõlbustavad 
nende suundumuste ümberpööramist, andes tõuke olemasolevate tehnoloogiate ja energiaallikate 
tõhususe, taskukohasuse, aktsepteeritavuse ja kindluse suurendamiseks, seades samaaegselt eesmärk pikema tähtajaga paradigmamuutuse Euroopa  energiatootmise ja -tarbimise viisis. Seega 
toetavad energeetikaalased teadusuuringud otse selt ühenduse poliitika edu ning eelkõige praeguste 
ja tulevaste ELi energeetika ja kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärkide saavutamist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/163 
 Järgides 2000. aasta rohelise raamatu "Euroopa  energiavarustuse kindluse strateegia”,1 2005. aasta 
rohelise raamatu "Energiatõhususe kohta"2 ja 2006. aasta rohelise ra amatu "Euroopa strateegia 
säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks"3 järelduste kohast ulatusliku 
tehnoloogiaportfelli lähenemisviisi, keske nduvad teadusuuringud sell istele kulutõhusate 
tehnoloogiate kindlaksmääramisele ja arendamisele  säästvama energiamajanduse jaoks Euroopas (ja 
kogu maailmas), mis põhinevad tas kukohastel energiakuludel meie koda nike ja tööstuste jaoks ning 
võimaldavad Euroopa tööstusel kogu maailmas edukalt konkureerida. Eraldiseisvad või ühitatud 
tegevused on suunatud kõigile tähtaegadele ning hõlmavad kogu ahelat alus - ja rakendusuuringutest 
ning tehnoloogiaarenduses t ulatusliku tehnoloogia  tutvustamiseni ning nende alustoeks on 
valdkondadevahelised ja sotsiaalmajanduslikud teadusuuringud, mille eesmärk on valideerida 
teadusuuringute tulemusi ning luua  ratsionaalne alus poliitilistele otsustele ja tururaamistiku 
arengule. 
Võimaluse korral rakendatakse integreeritud lähenemisviisi, aidates kaasa vajalikule tagasisidele ja 
koostööle eri asjaomaste sidusrühmade vahel. So odustatakse integreeritud meetmeid, mis käsitlevad 
või kasutavad ära erinevate teadusuu ringute valdkondade vahelist koostoimet. 
Euroopa energeetikasektori konkurentsivõime tu gevdamine tihedas ülemaailmses konkurentsis on 
selle teemavaldkonna oluline eesmärk, mis võimaldab  Euroopa tööstusel säilitada ja arendada 
maailmas oma juhtpositsiooni põhilistes energiat ootmise ja energiatõhususe tehnoloogiates ja 
materjalides. Selleks on vaja suuri teadus- ja arendustegevus e alaseid jõupingutusi ning 
rahvusvahelist koostööd. Energeetikasektoris on olulin e roll eelkõige VKEdel, kes etendavad tähtsat 
rolli energiaahelas ning on võtmetähtsusega uuenduste  edendamisel. Nende suur osalus teadus- ja 
tutvustamistegevuses on hädavajalik ning seda soodustatakse aktiivselt. 
                                                 
1 KOM(2002) 279, 29. november 2000. 
2 KOM(2005) 265. 
3 KOM(2006) 105. 
L 400/164 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Euroopa tehnoloogiaplatvormide raames koostat ud strateegilised teadusuuringute kavad ja 
kasutuselevõtustrateegiad on olu line panus selle teemavaldkonna t eadusuuringute prioriteetidele. 
Sellised platvormid põhinevad vesiniku- ja kütus eelementidel ning fotogalvaanikal ning seda 
mõistet laiendatakse biokütustele, saastevaba energia tootmisele ja  tuleviku elektrivõrkudele ning 
teistele energeetikaga seonduvate le valdkondadele. Kui see on asjakohane, nähakse ette meetmed 
siseriiklike programmide koor dineerimise edendamiseks. 
Kasvav tõhusus kogu energiasüsteemis alates allikas t kuni kasutajani on väga oluline ja toetab kogu 
teemavaldkonda "Energeetika". Tunnistades nende ol ulist panus tulevikku, moodustavad säästlikud 
energiasüsteemid, taastuvenergia ja energia lõppk asutuse tõhusus selle te emavaldkonna olulise osa. 
Eriti pööratakse tähelepanu teadus -, arendus- ja tutvustamistege vuse ning võimekuse arendamise 
edendamise stimuleerimisele selles valdkonna s. Selles osas kasutatakse täielikult ära 
konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi osak s oleva programmiga "Arukas energeetika – 
Euroopa" tekkivat sünergiat. Samuti analüüsitaks e tulevaste ulatuslike algatuste potentsiaali 
integreerida rahastamist erinevatest allik atest (nt ühised tehnoloogiaalgatused). 
Teadusuuringute tulemuste levimise ja kasutami se soodustamiseks toetat akse kõigis valdkondades 
teadmiste levitamist ja tulemuste edasiandmist, sealhulgas poliitikakujundajatele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/165 
 Tegevused 
● Vesiniku- ja kütuseelemendid 
Euroopa vesiniku- ja kütuseelementide platvormi raames koostatud integreer itud teadusuuringute ja 
kasutuselevõtu strateegia paneb aluse transpordi -, statsionaarsete ja por tatiivsete rakenduste 
strateegilisele integreeritud programmile, mille eesmärk on rajada tugev tehnoloogiline vundament 
konkurentsivõimelise ELi kütuse- ja vesinikuelemen te tarniva ja seadmeid tootva tööstuse 
ehitamiseks. Programm hõlmab: alus- ja rakend usuuringuid ning tehnoloogi aarendust; asjakohase 
suurusega tutvustamisprojekte, mille eesmärk on valideerida teadusuuringute tulemusi ja anda tagasisidet edasiste teadusuuringute jaoks; va ldkondadevahelist ja sotsiaalmajanduslikke 
(sealhulgas infrastruktuuri küsimuste alasei d) teadusuuringuid, mille eesmärk on toetada 
eeskujulikke üleminekustrateegiaid  ning luua ratsionaalne alus e poliitilistele otsustele ja 
tururaamistiku arendamisele. 
Programmi tööstuslikke rakendusuuringuid, tutvusta mist ja valdkondadevahelisi meetmeid võidakse 
rakendada ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu. Seda st rateegiliselt juhitavat sihiteadlikku tegevust 
täiendatakse ja koordineeritakse vahetult esialgsemate koostöös läbiviidavate t eadusuuringutega, 
mille eesmärk on saavutada läbimurre kriitilistes materjalides, protsessides ja esilekerkivates 
tehnoloogiates. 
L 400/166 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest  
Taastuvatest energiaallik atest elektrienergia t ootmiseks ettenähtud integreeritud tehnoloogiate 
alased teadusuuringud, mis sobivad erinevate piirkondlike oludega, kus  on võimalik leida piisavat 
majandusliku ja tehnilist potentsiaa li, et luua vahendid taastuva el ektrienergia tootmise osakaalu 
oluliseks suurendamiseks ELis. Teadusuuri ngud peaksid suurendama üldist muundamise 
kasutegurit, kulutõhusust, vähendama märkimisväärse lt kohalikest taastuvatest energiaallikatest 
(sealhulgas jäätmete bioloogiliselt lagunev frak tsioon) toodetud elektrienergia maksumust, 
suurendama protsessi usaldusväärsust ni ng vähendama keskkonnamõju ja kõrvaldama 
olemasolevad takistused. Rõhk asetatakse fotoga lvaanikale, tuulele ja biomassile, sealhulgas 
soojuse ja elektri koostootmisele. Lisaks sellel e on teadusuuringute eesmärk realiseerida muude 
taastuvate energiaallikate kogu potentsiaali: geotermaal-, soojus-, päikese-, ookeani- 
(nt laineenergia, hoovuste en ergia) ja hüdroenergia. 
● Kütuse tootmine taastuvatest energiaallikatest  
Kütuse täiustatud tootmissüsteemide ja muundami stehnoloogiate alased teadusuuringud, nende 
arendamine ja tutvustamine, et luua biomassi st (sealhulgas jäätmete bioloogiliselt lagunevast 
fraktsioonist) saadava tahke-, vede l- ja gaaskütuste jätkusuutlik toot mine ja tarneahel. Rõhk tuleks 
asetada uutele (eelkõige transpordis ja elektri tootmises kasutatavate) biokütuse tüüpidele ning 
olemasolevate biokütuste uutele tootmis-, ladustamis- ja levitamiskanalitele, sealhulgas energia ja muude lisandväärtusega toodete in tegreeritud tootmisele biorafineer imisseadmete abil. Et saada 
süsivesinikust täielikku kasu, ke skendutakse teadusuuringutes ener gia tõhususe suurendamisele, 
tehnoloogia integreerimise edendami sele ja lähteaine kasutamisele . Teadusuuringutesse kaasatakse 
küsimused nagu lähteaine logistika, prenormatii vsed teadusuuringud ning standardimine ohutuks ja 
usaldusväärseks kasutamiseks transpordis ja statsionaarsetes rakenduste s. Taastuva vesiniku 
tootmise potentsiaali kasutamiseks toetatakse biom assi, taastuva elektrienergia ja päikeseenergiaga 
juhitavaid protsesse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/167 
 ● Soojuse tootmiseks ja jahutamiseks kasutatavad taastuvad energiaallikad  
Tehnoloogiate ja vahendite (sealhulgas süsinikd ioksiidi kõrvaldamise tehnoloogiate) uurimine, 
arendamine ja tutvustamine, et suurendada taastuvate energiaallikatega aktiivse ja passiivse soojuse tootmise ja jahutamise potentsiaali säästva energeetika toetamiseks. Eesmärk on saavutada oluline kulude vähenemine, tõhususe suurenemine, ke skkonnamõjude vähenemine ning erinevates 
piirkondlikes tingimustes (nendes kus on olemas p iisav majanduslik ja tehnoloogiline potentsiaal) 
tehnoloogiate kasutamise optimeerimine. Teadus- ja tutvustamistegevus peaksid hõlmama uusi 
süsteeme ja komponente tööstuslike rakenduste (s ealhulgas merevee termilise magestamise), kaug- 
ja/või erikütte ja -jahutuse, ehituse in tegratsiooni ning energia säilitamise jaoks. 
● Süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladu stamise tehnoloogia saastevaba energia 
tootmiseks  
Fossiilkütused moodustavad paratamatult märkimisväärse osa energiakasutusest veel mitmel 
aastakümnel. Et muuta see võimalus keskkonnale vast uvõetavaks, eriti seoses kliimamuutustega, on 
vaja drastiliselt vähendada fossiilkütuste kasutamise kahjulikke keskkonnamõjusid, püüdes saavutada väga tõhusat ja kul utõhusat, peaaegu saastevaba energia ja/või soojuse tootmist. 
Tõhusate, kulutõhusate ja usaldus väärsete süsinikdioksiidi sidumise  ja kõrvaldamise tehnoloogiate 
alased uuringud (eelkõig e maa-alustes ladustamiskohtades), nende arendamine ja tutvustamine on 
oluline erinevates süsinikdioksiid i geoloogilistes reservuaarides ning nende eesmärk on vähendada 
süsinikdioksiidi sidumise ja kõrva ldamise maksumust vähem kui 20 eurole tonni kohta, nii et 
sidumisaste ületab 90%, ning tões tada süsinikdioksiidi kõrvaldamise  pikaajaline stabiilsus, ohutus 
ja usaldusväärsus. 
L 400/168 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Puhtad söepõletustehnoloogiad  
Sütt kütusena kasutavad elektrijaamad jäävad kogu m aailmas peamisteks elektrienergia tootjateks, 
kuid neil on märkimisväärne potents iaal tõhususe suurendamiseks ja  heite, eelkõige süsinidioksiidi 
vähendamiseks. Konkurentsivõime säilitamiseks ja süsinikdioksiidi heitmete ohjeldamisele kaasa 
aitamiseks toetatakse puhaste söe- ja teiste  tahkete süsivesinike põletustehnoloogiate alaseid 
uuringuid, nende arendamist ja tutvustamist ni ng seda nii olemasolevates kui tulevastes 
elektrijaamades. Samuti toetatakse muundamistehnoloogiad, sealhulgas keemilisi protsesse, millega toodetakse sekundaarenergiakandjaid (sealhulgas vesinik) ning vede l- ja gaaskütuseid. Sellega 
suurendatakse märkimisväärselt elektrijaamade t õhusust ja usaldusväärsust, viiakse miinimumini 
saasteainete heide ning vähendataks e üldkulusid eri tegutsemistingimu stes. Pidades silmas tulevast 
kahjulike gaaside vaba energiatootmist, on need meetmed süsinikdioksiidi sidumise ja kõrvaldamise 
tehnoloogiatega ning biomassi kaaskasutami sega seotud ja valmistavad neid ette. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/169 
 ● Intelligentsed energiavõrgud  
Et hõlbustada üleminekut säästvamale energi asüsteemile, on vaja ulatuslikke teadus- ja 
arendustegevuse alaseid jõupingutusi Euroopa elektri- ja gaasisüs teemide ja -võrkude tõhususe, 
paindlikkuse, ohutuse, usaldusväärsuse ja kvalit eedi suurendamiseks, eelkõige integreerituma 
Euroopa energiaturu konteksti s. Eesmärk muuta praegused elektrivõrgud paindlikuks ja 
interaktiivseks (kliendid/opera atorid) teenustevõrguks, jälgid a elektrivooge reaalajas ning 
kõrvaldada takistused ulatusliku ta astuvate energiaallikate kasutuse levõtu ja tõhusa integreerimise 
ning detsentraliseeritud tootmise  eest (näiteks kütuseelemendid, mi kroturbiinid ja kolbmootorid) 
muudab elektrivõrkude jaoks vaja likuks põhiliste võimaldavate te hnoloogiate (näiteks uuenduslike 
IKT lahenduste, RES-säilitustehnoloogiate, jõuelekt roonika ja ülijuhtivate seadmete) alase teadus-, 
arendus- ja tutvustamistegevuse, sealhulgas elektrisüsteemide uute kont rolli- ja töök indlusvahendite 
väljatöötamise. Gaasivõrkude eesmärk on tutvustada  intelligentsemaid ja tõhusamaid protsesse ja 
süsteeme gaasi transportimiseks ja levitamiseks , sealhulgas taastuvate  energiaallikate tõhus 
integreerimine ning biogaasi kasuta mine olemasolevates võrkudes. 
L 400/170 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Energiatõhusus ja energiasäästlikkus  
Energiasäästlikkuse suurt potents iaali primaar- ja lõppenergia  tarbimisel ja edusamme 
energiatõhususe1 suurendamisel on vaja rakendada, te ostades sellekohaseid teadusuuringuid, 
optimeerides, valideerides ja tu tvustades uusi kontseptsioone, to imivate ja uute kontseptsioonide 
optimeeritud vorme ja tehnoloogiaid hoonete, teenuste ja tööstuse jaoks. See hõlmab jätkusuutlike 
strateegiate ja tehnoloogiate kom bineerimist energiatõhususe suure ndamiseks, taastuvenergia ja 
energia kaas- ja mitmiktootmise kasutamist ni ng nõudluse reguleerimise meetmete ja vahendite 
ulatuslikku integreerimist linnades ja m aapiirkondade omavalitsustes ning minimaalse 
kliimamõjuga hoonete (ökohoonete) tutvustamist. Neid ulatuslikke meetmeid võib toetada 
uuenduslik teadus- ja arendustegevus, mis on suunatud konkreetsetele komponentidele või 
tehnoloogiatele, näiteks energia mitmiktootmise  ja ökohoonete (sealhulgas  valgustuse) jaoks. 
Põhieesmärk on kohaliku kogukonna energiasüst eemi optimeerimine, tasakaalustades 
energianõudluse märkimisväärset vähendami st kõige taskukohasema ja säästvama 
varustuslahendusega, sealhulgas uute küt uste kasutamisega erisõidukiparkides2. 
● Energiapoliitikat käsitlevate otsu ste tegemiseks vajalikud teadmised  
Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiatega seotud 
majandus- ja sotsiaalküsimusi. Tegevus hõlmab andm ebaaside ja stsenaariumide loomist laienenud 
ELi jaoks ning energia- ja energiaga seotud pol iitika mõju hindamine varustuskindlusele, 
keskkonnale, ühiskonnale ja energiatööstuse konkuren tsivõimele ja üldsus e suhtumise alastele 
küsimustele. Eriti oluline on tehnoloogilise progressi mõju ühenduse poliitikavaldkondadele. Tegevused hõlmavad teaduslikku tuge poliitika kujundamisele. 
                                                
 
1 Vastavalt energiatõhusust käsitlevale r ohelisele raamatule "Vähem on rohkem", 
KOM(2005) 265, 22. juuni 2005. 
2 Tuginedes kuuenda raamprogrammiga toet atud algatustest CONC ERTO ja CIVITAS 
saadud kogemustele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/171 
 Rahvusvaheline koostöö 
Võttes arvesse väljakutsete, ohtude ja võimalust e ülemaailmset iseloomu, on rahvusvaheline kootöö 
energiaalaste teadusuuringute üha olulisem osa. K onkreetsete meetmetega toet atakse strateegiliselt 
olulisi mitmepoolseid koostööa lgatusi, nagu vesinikumajanduse rahvusvaheline koostöö (IPHE), 
süsiniku sidumise juhtimisfoorum (CSLF) ja Johannesburgi taastuvene rgiakoalitsioon (JREC). 
Toetatakse ka muid konkreetse id meetmeid, mis on suunatud kü simustele nagu energiapoliitika 
keskkonnamõjud, energiavarustuse vastastikune sõltuvus, tehnosiire ja võimekuse suurendamine 
ning millega kaasatakse olulise energi avajadusega tekkivaid majandussüsteeme. 
Rahvusvaheline teaduskoostöö energ eetika valdkonnas toetab ka ELi energeetikaalgatust "Vaesuse 
likvideerimise ja säästva arengu energeetikaalgatus" (EUEI), mi s käivitati ülemaailmsel säästva 
arengu tippkohtumisel (WSSD), et aidata kaasa aastatuha nde arengueesmärkide (MDG) 
saavutamisele, võimaldades vaestele usaldusväärse ja taskukohase juurdepääs u säästvale energiale. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Esilekerkivate vajadustega seotud te adusuuringud aitavad kindlaks teha ja uurida uusi teaduslikke ja 
tehnoloogilisi võimalusi energiavar ustuse, muundamise kasutuse ja säästvuse valdkonnas, sageli 
kombineerituna teiste valdkondade ja teadusharude ga, nagu biotehnoloogia ni ng uued materjalid ja 
tootmisprotsessid. Ettenägematud poliitilised va jadused, mis võivad nõuda kiiret reageerimist, 
hõlmavad näiteks rahvusvaheliste meetmete ar engut seoses kliimamuutustega ning vastust 
energiavarustuse tõsisele katkemisele või energiahinna tugevale  ebastabiilsusele. 
L 400/172 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 6. Keskkond (sealhulgas kliimamuutused) 
Eesmärk 
Soodustada loodus- ja elukeskkonna  ning selle ressursside sääs tvat majandamist, edendades 
teadmisi kliima, biosfääri, ökosüsteemide ja in imtegevuse vastastikuse mõju kohta ning arendades 
uusi tehnoloogiaid, vahendeid ja  teenuseid, et lahendada ül emaailmseid keskkonnaprobleeme 
integreeritud alustel. Keskendutakse kliima, ökosüsteemide ning maismaa ja ookeani süsteemide 
muutuste prognoosimisele ning vahenditele ja tehnoloogiatele, mis võimaldavad kontrollida, 
vältida, leevendada survet ja  ohtu keskkonnale, kaasa arvatud ohtu tervisele, ning nendega 
kohaneda ning samuti loodus- ja kult uurkeskkonna jätkusuutlikkusele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/173 
 Lähenemisviis 
Keskkonnakaitse on oluline nii käesoleva ja tuleva ste põlvede elukvaliteedi kui ka majanduskasvu 
seisukohalt. Silmas pidades survet, mida Maa l oodusressursside ja kultuurkeskkonnale avaldavad 
kasvav rahvaarv, linnastumine, ehitamine ning põllumajanduse, vesiviljeluse ja kalanduse, 
transpordi ja energiasektorite ja maakasutus e pidev laienemine ning kliima muutumine ja 
soojenemine kohalikul, regionaalsel ja  globaalsel tasemel, seisab ELi ees ülesanne tagada pidev ja 
jätkusuutlik majanduskasv, vähendades samaaegse lt kahjulikke keskkonnamõjusid. Kogu Euroopa 
Liitu hõlmav koostöö on põhjendatav sellega, et liikmesriikidel, regioonidel ja linnadel on ühised 
keskkonnaprobleemid ja keskkonnauuringute ulatuse, temaatika ning komplekssuse tõttu on vajalik 
nende uuringute teatav kriitiline maht. Koostöö soodustab ka ühiste kava de koostamist, ühendatud 
ja koostalitlusvõimeliste andmebaaside kasutamist  ning ühiste näitajate, hindamismeetodite ja 
ühtsete täismõõduliste vaatlus- ja prognoosisüsteemide väljaarendami st. Täieliku teabe saamiseks ja 
parema majandamise soodustamiseks ülemaailmsel tasemel on vajalik edasine rahvusvaheline koostöö. 
L 400/174 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Selle teemavaldkonna raames teostatavad teadusuuringud1 aitavad kaasa Euroopa Liidu ja 
liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste täitmisele seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, Kyoto ja Montre ali protokollide, Kyoto protokol li järgsete algatuste, ÜRO 
bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, püsivat e orgaaniliste saas teainete Stockholmi 
konventsiooni ning 2002. aasta ülemaailmse s äästva arengu tippkohtumisega, sealhulgas ELi 
veemajandusalane algatus (ja s äästva tootmise ja tarbimise soodustamine). Kõnealused 
teadusuuringud peavad toetama ka valitsustevahelis e kliimamuutuste rühma, maapinna kaugseire 
grupi algatust ning arvestama aastatuhande ökos üsteemi hinnangut. Lisaks  sellele peavad nad 
andma abimaterjali teadusuuringuteks, mis tu lenevad olemasolevatest ja uutest ühenduse 
õigusaktidest ning poliitikasuundadest (nt Natura 2000, Reach), kuuenda keskkonna 
tegevusprogrammi rakendamisest, nendega seotud tem aatilistest ja muudest uutest strateegiatest (nt 
mere- ja pinnasestrateegiad) ning muudest uutest strateegiatest (nt ela vhõbedastrateegia) ning 
keskkonnatehnoloogia ja keskkonna ning te rvise alastest tegevuskavadest. 
Innovatiivsete keskkonnatehnoloogiate edendamine ai tab kaasa ressursside säästvale kasutamisele, 
kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning ökosüsteemide ja kultuurkeskkonna kaitsele. Teadusuuringud aitavad kaasa ka tehnol oogiaarendusele, mis parandab Euroopa ettevõtete, 
eriti VKEde seisundit keskkonnate hnoloogiate turul. Euroopa te hnoloogiaplatvormid, näiteks 
veevarustuse ja tervisekaitse,  säästva keemia, ehituse ning metsanduse valdkonnas, kinnitavad 
vajadust võtta meetmeid ELi tasemel, kusjuures järgnevalt esitatud tegevu sega toetatakse nende 
platvormidega seotud teadusuuringute ka vade asjakohaste osade rakendamist. 
                                                
 
1 Bioloogiliste ressursside toot mise ja kasutamisega seot ud täiendavaid teadusuuringuid 
käsitletakse teemavaldkonna "Toit, põllumaja ndus, kalandus ja biotehnoloogia" raames. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/175 
 Tõhustatakse siseriiklike programmide kooskõlasta mist, laiendades ja süvendades olemasolevate 
Euroopa teadusruumi võrgustike ul atust keskkonnauuringute alal.1 
Eraldi tuleb tähelepanu pöörata ühenduse uurimistulemuste levitamise tõhustamisele, kasutades ära 
Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasemel toimuva täiendava rahast amise mehhanismidest tulenevat 
sünergiat, ning nende uurimistulemuste rakendamisele  asjakohaste lõppkasutaj ate poolt, käsitledes 
sihtgrupina eelkõige poliitikakujundajaid. 
Vajaduse korral töötatak se allpool esitatud tegevuste abil välja integreeritud kontseptsioonid, 
vahendid ja juhtimisstrateegiad. Tagatakse kooskõlastamine valdkondadevaheliste küsimustega.2 
Vajaduse korral võetakse tegevuste  käigus arvesse polii tika ja tehnoloogia sotsiaalmajanduslikke 
aspekte. 
                                                 
1 See võib hõlmata Läänemere uuringute progr ammide ühist rakendamist ja uute ERA-
NETtide loomist. 
2 Keskkonnatehnoloogiate osas on eriti olulin e kooskõlastamine konkurentsivõime ja 
innovatsiooni raamprogrammiga. 
L 400/176 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
● Kliimamuutused, reostus ja ohud 
– Surve keskkonnale ja kliimale: 
Selleks et jälgida ja analüüsida kliima ja Maa süsteemide arengut minevikus ning prognoosida 
nende edasist arengut (sea lhulgas vaatluste, eksperimentaaluur ingute ja tänapäevase modelleerimise 
kaudu ning võttes arvesse inimtegevuse mõju), on vaja uurida nende süsteem ide funktsioneerimist 
integreeritult. See võimaldab välja töötada tõhusaid meetmeid kliimamuutuste ja nende mõjudega kohanemiseks ning nende leevendamiseks. Töötatak se välja ja valideeritakse täiustatud ning 
ülemaailmse kuni kohaliku ulatusega kliimamuutuste mudelid. Neid mudeleid rakendatakse muutuste, võimalike mõjude ning kriitiliste pi irmäärade (nt ookeani ha ppesuse) hindamiseks. 
Uuritakse atmosfääri koostise ja veeringluse mu utusi ning arendataks e välja riskipõhised 
lähenemisviisid, võttes arvesse põudade, tormide ja  üleujutuste iseloomu muutumist. Teostatakse 
süsiniku ja kasvuhoonegaaside (seal hulgas aerosoolide) mõjude koguseline hindamine ja uurimine. 
Uuritakse survet, mida õhu, vee ja pinnase l ooduslik ja inimtekkeline saastamine avaldab 
keskkonna kvaliteedile ja kliimale, samuti atmosf ääri, stratosfääri osooniki hi, maapinna, jää ja 
ookeanide vastastikust mõju. Kaalutakse taga sisidemehhanisme ja järske muutusi (nt 
ookeaniringlus) ning mõju bioloogilisele mitmek esisusele ja ökosüsteemidele, sealhulgas 
merepinna tõusu mõju rannikualadele ning se llistele tundlikele alad ele nagu mägipiirkonnad. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/177 
 – Keskkond ja tervis 
Keskkonna ja tervise tegevuskava toetamiseks ja uute keskkonnaohtudega seotud rahvatervise 
aspektide integreerimiseks ja haiguste is eloomustamiseks on vajalikud valdkondadevahelised 
teadusuuringud keskkonna- ja kliimariskitegurite ja  inimeste tervise vaheliste mõjude kohta. 
Teadusuuringutes keskendutakse globaalsete muutuste (kliimamuutuste, maakasutuse, 
globaliseerumise) mõjudele, mitm ekordsetele erinevatel viisid el toimuvatele kokkupuutumistele, 
saasteallikate identifitseerimisele ja uutele kesk konnastressoritele ja -vek toritele (nt sise- ja 
väliskeskkond, linnakeskkonnaga seonduvad küsimused, õhu saastatus, elektromagnetväljad, müra 
ja kokkupuutumine mürgiste ainetega, sealhulg as kemikaalide integreeritud ohuhinnangute ja 
hindamismeetodite väljatöötamine), nende va stastikusele mõjule looduslike ohtudega ning 
võimalikule mõjule, mida nad avaldavad tervis ele. Teadusuuringute eesmärk on ka inimese 
biomonitooringu alase teadustöö integreerimine t eaduslike aspektide, meetodite ja vahendite 
seisukohalt, et arendada kooskõlastatud ja üht set lähenemisviisi. Need hõlmavad Euroopa 
kohortuuringuid, mille puhul pööratakse tähelepanu ohustatud populatsioonirühmadele, meetodeid 
ja seadmeid, mis võimaldavad riske paremini is eloomustada, ohtude ja tervisemõjude hindamist 
ning võrdlemist. Uuringute käigus arendataks e välja biomarkerid ja modelleerimisabinõud, 
arvestades kokkupuutumisi mitme teguriga, haav atavuse muutumist ja määramatust. Nende 
uuringute tulemusena saadakse arenenud meetodi d ja otsuste tegemisele kaasaaitavad abinõud 
(näitajad, andmebaasid, tasuvusanalüüsid, mitme kr iteeriumi põhised analüüs id, tervisele avalduva 
mõju hinnangud, haiguste esinemise analüüsid, keskkonnasäästlikkuse analüüsid), mis on vajalikud ohtude analüüsimiseks, mudelite ja süsteemide valideerimiseks ja omavaheliseks sidumiseks ning poliitikakujundamist, hindamist ja järelevalvet toetavaks kontrollimiseks ja teabevahetuseks. 
L 400/178 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Looduslikud ohutegurid 
Loodusõnnetuste ohjamine nõuab mitut ohtu arvest avat lähenemisviisi, ühendades ohupõhised 
vajadused kompleksse planeerimisega. Riskitegur ite, haavatavuse ja ohtude hindamiseks on vaja 
täielikumaid andmeid, paremaid meetodeid ja in tegreeritud võrgustikku. Lisaks on vaja välja 
arendada kaardistamise, ennetamise, avastamise ja leevendamise strateegiad, mille puhul võetakse 
arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid. Uuritakse kliimaga seotud loodusõnnetusi (tormid, 
põuad, metsapõlengud, maalihked, laviinid, üleujutuse d ja teised äärmuslikud juhud) ja geoloogilisi 
katastroofe (maavärinad, vulkaanipursked ja  tsunamid) ning nende mõju. Need uuringud 
võimaldavad paremini aru saada alusprotse ssidest. Samuti võimaldavad uuringud tõhustada 
kausaalseid ja tõenäosusepõhiseid avastus- ja prognoosimeetodeid. Uuringud aitavad välja arendada 
varase hoiatamise ja informeerimise süsteeme ning kiirreageerimissüsteeme, mille eesmärk on 
vähendada asustatud alade haavatavust. Kvantifit seeritakse peamiste l ooduslike ohtudega seotud 
ühiskondlikud mõjud, sealhulgas ökos üsteemile osutatavad mõjud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/179 
 ● Ressursside säästev majandamine  
– Looduslike ja inimese loodud ressurssi de kaitse ning säästev majandamine 
Uurimise eesmärk on ressursside säästvaks majandamiseks ja säästvate tarbimisviiside 
kujundamiseks vajalike alusteadmiste täiend amine ning täiustatud mudelite ja abinõude 
arendamine. See võimaldab prognoosida ökosüsteemid e käitumist ja taastumist ning leevendada 
ökosüsteemide oluliste struktuuri-  ja funktsionaalsete elementide lagunemine ning kadumist (seoses 
bioloogilise mitmekesisusega ning vee-, mulla - ja mereressurssidega). Ökosüsteemide 
modelleerimise alastes uuringutes arvestatakse  looduskaitse kogemusi. Edendatakse uuenduslikke 
lähenemisviise ökosüsteemide teenustega seotud majandustegevuse arendamisel. Arendatakse välja 
integreeritud lähenemisviisid kõrbestumise, maa kahjustamise ja erosiooni (sealhulgas vee 
ratsionaalne kasutus) vältimiseks  ja nende vastu võitlemiseks, bioloogilise mitmekesisuse kadumise 
peatamiseks ning inimtegevuse negatiivsete tagajärgede leevendamiseks. Teadusuuringud 
käsitlevad ka metsa, maa- ja linnakeskkonna (sea lhulgas postindustriaalalad, eelkõige planeerimise 
seisukohalt) säästvat kasutamist ja majandamist  ning säästvat jäätme käitlust. Teadusuuringud 
aitavad kaasa loodusressursside ja nende kasutamisega seotud  hinnangutele, prognoosidele ja 
teenustele ning neid soodustab avatud haju sate koostalitlusvõimeliste andmehaldus- ja 
infosüsteemide väljaarendamine, mida toetavad ka kõnesolevad teadusuuringud. 
L 400/180 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Merekeskkonna haldamine 
Selleks et parandada meie arusaamist inimtege vuse mõjust ookeanile ja merele ning merekeskkonna 
ressurssidele, sealhulgas piirkond like merevete ja rannikualade s aastumine ning eutrofeerumine, on 
vajalikud eriuuringud. Veekeskkonda (sealhul gas rannikuvööndi-, pi irkondlikke- ja 
süvamereökosüsteeme ja merepõhja) uuritakse selleks , et jälgida, kontrollid a ja prognoosida nende 
keskkondade käitumist ja täiendada arusaamis t merest ning ookeaniressursside säästvast 
kasutamisest. Selleks et hinnata inimtegevus e mõju ookeanile, kasutatakse integreeritud 
lähenemisviisi, arvestades mere bioloogilist mitmek esisust, ökosüsteemide protsesse ja funktsioone, 
ookeaniringlust ja merepõhja ge oloogiat. Töötatakse välja ko ntseptsioonid ja vahendid, mis 
toetavad ookeani ja ookeaniressursside säästli ku kasutamise strateegiaid. See hõlmab meetodeid, 
teabesüsteeme ja andmebaase ning poliitika ja õigusaktide hindamisvahendeid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/181 
 ● Keskkonnatehnoloogiad  
– Keskkonnatehnoloogiad loodusliku ja kultuurke skkonna jälgimiseks, simuleerimiseks, 
kahjude ennetamiseks ja leevendamiseks, kohandamiseks, parandamiseks ja taastamiseks: 
Selleks et vähendada inimtegevuse keskkonnamõ ju, kaitsta keskkonda, majandada ressursse 
efektiivsemalt ning arendada uusi tooteid, prot sesse ja teenuseid, mis oleksid keskkonnale 
soodsamad kui olemasolevad alternatiivid, on vaja uusi või täiustat ud keskkonnatehnoloogiaid. 
Teadusuuringud keskenduvad eelkõige järgmistele valdkondadele: tehnoloogiad, mis võimaldavad 
vältida või vähendada keskkonnariske, leevendada ohte ja õnnetusi, vähendada kliimamuutusi ja 
bioloogilise mitmekesisuse kadumist;  tehnoloogiad, mis soodustavad sääs tvat tootmist ja tarbimist; 
tehnoloogiaid, mis võimaldavad tõhusamalt majanda da loodusressursse ja  käsitleda reostus 
tõhusamalt seoses vee, pinnase, õhu, mere ja  muude looduslike ressursside, sealhulgas 
linnakeskkonna ning jäätmetega (sealhulga s jäätmete taaskasutamine); tagatakse 
valdkondadevaheline kooskõlastamine teiste seonduvate valdkondadega. 
– Kultuuripärandi (sealhulgas in imeste elukeskkonna) kaitsmine, säilitamine ja arendamine: 
Tehnoloogiad inimese elukeskkonna (sealhulgas  tehiskeskkond, linnapiirkonnad, maastikud) 
keskkonnaohutuks ja säästvaks majandamiseks ni ng kultuuripärandi keskkonnasaaste eest kaitse, 
säilitamise ja taastamise tehnoloogiad (seal hulgas keskkonnamõju hindamine, ohuhindamise 
mudelid ja vahendid, kahjustuste diagnoosimise täiu statud ja säästlikud tehnikad, restaureerimiseks 
vajalikud uued tooted ja meet odid, kinnis- ja vallasvarast kultuurivarade säästva haldamise 
leevendus- ja kohandamisstrateegiad). 
L 400/182 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Tehnoloogiate hindamine, kontrollimine ja katsetamine 
Teadusuuringutes keskendutakse tehnoloogiat ega seotud riski ja tehnoloogiate tõhususe 
hindamisele, kaasa arvatud protsesside, toodete  ja teenuste hindamine, ning sellega seotud 
meetodite edasiarendamine (nt olelustsükli analüüs). Erilist tähelepanu pööratakse: 
keskkonnatehnoloogiate pikaajalisele mõjule, tu rupotentsiaalile ja sotsiaalmajanduslikele 
aspektidele; metsandussektori tehnol oogiale, veevarustuse ja kanali satsiooniga seotud platvormile 
ning säästva keemia platvormile; keemilise ohu hindamisele (mis keskendub intelligentsetele katsetamisstrateegiatele) ja loomkatsete mi nimeerimisega seotud meetoditele ning ohtude 
koguselise hindamise tehnikatele; ning Eur oopa keskkonnatehnoloogiate kontrollimise ja 
katsetamise süsteemile teadustööalase toetus e osutamisele, täiendades kolmandate poolte 
hindamisvahendeid. 
● Maapinna kaugseire ja hindamise  vahendid säästva arengu jaoks  
– Maa ja ookeani vaatlussüsteemid ning kes kkonna ja säästva arengu jälgimise meetodid: 
Teadusuuringud keskenduvad keskko nna ja säästva arengu küsimustega tegelevate süsteemide 
hulka kuuluva maapinna kaugseire globaalse süst eemi (GEOSS) arendamisele ja integratsioonile 
GEO algatuse
1 (mida täiendab üleilmne ke skkonna- ja turvaseire (GME S)) raames. Käsitletakse 
seiresüsteemide koostalitlusvõimet, andmehaldus t, andmete ühiskasutust ja informatsiooni 
optimeerimist selleks, et võimaldada keskkonnanäht uste ja seonduvate inimtegevuste mõistmist, 
modelleerimist ja prognoosimist. Nende tegevus te puhul keskendutakse looduslikele ohtudele, 
kliimamuutustele, ilmastikule, ökosüsteemidele, loodusressurssidele, veele, maakasutusele ning keskkonnale ja tervisele ja bioloogilisele m itmekesisusele (sealhulgas riski hindamise, 
prognoosimismeetodid ja hindamisvahendid) selleks, et edendada sotsiaalse lt soodustatud GEOSSi 
valdkondi ja aidata kaasa üleilm sele keskkonna- ja turvaseirele. 
                                                
 
1 Sealhulgas rahaline toet us GEO sekretariaadile. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/183 
 – Säästva arengu prognoosimismeetodid ja hindami svahendid, võttes arvesse erinevaid seire 
ulatusi 
Vaja on abinõusid, mis võimaldaksid kvantitatiiv selt hinnata keskkonna- ja teaduspoliitika panust 
konkurentsivõimesse ja säästvasse arengusse, seal hulgas hinnata turupõhisei d ja regulatiivseid 
lähenemisviise, samuti olemasolevate tootmis- ja  tarbimistendentside mõju. Nende abinõude hulka 
kuuluvad mudelid, mis arvestavad majanduse, kes kkonna ja ühiskonna seoseid ja seega kasulikke 
ning efektiivseid kohanemis- ja  ennetusstrateegiaid. Käesolev a valdkondadevahelise teadustöö 
osaks on üleilmsete keskkonnamuutuste (sealhu lgas ökosüsteemide ja sotsiaalmajanduslike 
süsteemide vastastikune mõju) üldine hindamine . Uuringutega taotletakse ka olemasolevate 
näitajate tõhustamist ja uute näitajate arendami st selleks, et hinnata säästva arengu poliitika 
prioriteete ja anal üüsida nendevahelisi seoseid, võttes arvess e olemasolevat Euroopa Liidu säästva 
arengu näitajate süsteemi. Siia kuuluvad ka tehnoloogia, sotsi aalmajanduslike tõukejõudude, väliste 
mõjude ja haldamise ning säästvuse mõjuhinnangu analüüsid ning prognoosuuringud. 
Rakendusvaldkondade hulka kuuluvad maakasutus, merepoliitika, linnastumine, bioloogiline mitmekesisus ning kliimamuutustega seotud maja nduslikud, poliitilised ja sotsiaalsed konfliktid. 
L 400/184 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Rahvusvaheline koostöö 
Keskkonnaprobleemidel on püsivalt piiriülene, regionaalne või globaalne dimensioon ning 
sellepärast on käesoleva teemavaldkonna olulin e aspekt rahvusvaheline koostöö. Konkreetsed 
valdkonnad on seotud Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustustega seoses kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse, kõrbestumise, veer essursside majandamise ning kemikaalide ja 
jäätmete konventsioonidega, samuti Johannesbur gi tippkohtumise otsustega säästva arengu kohta 
ning muude regionaalsete kokkulepetega. Tähelepanu pööratakse ka asjakohastele 
teadusuuringutele, mis tulenevad ELi kes kkonnastrateegiatest ja tegevuskavadest.
1 
Teadus- ja tehnoloogiaalane partnerlus arengurii kide ja esilekerkiva te majanduskeskkondadega 
aitab kaasa aastatuhande are ngueesmärkidele reas valdkondades (nt kliimamuutuste ja 
loodusõnnetuste mõju ennetamine ja leevenda mine, keskkonnaressurssi de kao protsesside 
tagasipööramine, veemajanduse ja -varustuse ning tervisekaitset ehnika parandamine, kõrbestumise 
ennetamine ja selle vastu võitlem ine, säästev tootmine ja tarbimine ning keskkonnalased küsimused 
seoses linnastumisprobleemidega) on need valdkonna d, kus tähtsat osa võivad etendada ka VKEd. 
Eeskätt pööratakse tähelepanu gl obaalsete keskkonnaprobleemide se osele regionaalse ja kohaliku 
arengu küsimustega loodusressurssi de, bioloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemide, maakasutuse, 
looduslike ja kultuurkeskkonna ohtude ja riskide, kliimamuutuste, keskkonnatehnoloogiate, keskkonna ja tervise ning poliitika analüüsimise vahendite valdkonnas. Koostöö tööstusriikidega 
soodustab juurdepääsu ülemaailmsetele tipptaseme uuringutele; arenguriikide teadlased peaksid 
olema aktiivselt kaasatud, eelkõige selleks, et te aduslikult paremini mõista jätkusuutliku arengu 
aspekte. 
                                                
 
1 Näiteks Killarney soovitused bioloogilise mi tmekesisuse teadusuuringute prioriteetide kohta 
aastaks 2010 (Malahide'i konverents 2004), ELi kliimamuutust käsitlev tegevusplaan koos 
sellealase koostöö arendamisega (2004), UNCCD teaduse ja te hnoloogia komitee poolt 
määratletud prioriteetsed meetmed, ELi ja ül eilmsed kemikaalide ja pestitsiidide ohutut 
käitlemist käsitlevad strateegiad. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/185 
 GEOSSi rajamine soodustab rahvusvahelist koostööd Maa süsteemide ja jätkusuutlikkuse 
küsimuste selgitamisel ning avaliku- ja erasek tori sidusrühmade osalus el kooskõlastatud andmete 
kogumist teaduslikel ja po liitilistel eesmärkidel. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Käesoleva teemavaldkonna alusel tehtavate uutel e vajadustele vastavate teadusuuringute puhul 
käsitletakse selliseid küsimusi nagu inimeste, ökos üsteemide ja biosfääri vastastikused mõjud või 
loodusõnnetuste, inimese poolt põhjustatud ja  tehnoloogiliste õnnetustega seotud uued ohud. 
Reageerimise toetamine ootamatute keskkonnapoliiti liste vajaduste korral võib seisneda näiteks 
keskkonnasäästlikkusele avaldatavate  mõjude hindamises uute keskkonna-, mere-, standardi- ja 
reguleerimispoliitikate puhul. 
7. Transport (sealhulgas lennundus) 
Eesmärk 
Integreeritud, ohutumate ning kesk konnasäästlikumate ja  intelligentsemat e üleeuroopaliste 
transpordisüsteemide arendamine, tuginedes tehn oloogilistele ja rakendusli kele arengutele ning 
Euroopa transpordipoliitikale, ning mille eesmärk on tuua kasu kõigile kodanikele, ühiskonnale ja 
kliimapoliitikale, säästes keskkonda ja loodusvarasid;  ning kindlustavad ja arendavad edasi Euroopa 
tööstuste saavutatud konkuren tsivõimet maailmaturul. 
L 400/186 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Lähenemisviis 
Euroopa transpordisüsteem on Euroopa majanduse ja  sotsiaalse heaolu el utähtis element. See 
etendab tähtsat osa inimeste ja ka upade kohalikel, regionaalsetel, ri igisisestel, üleeuroopalistel ja 
rahvusvahelistel vedudel. Selle teemavaldkonna puhul keskendutakse  teatavatele olemasolevatele 
transpordipoliitikat käsi tlevas valges raamatus1 märgitud ülesannetele, mis on seotud panuse 
tõhustamisega, mida transpordisüstee mid annavad ühiskonnale ja tööstuse 
konkurentsivõimelisusesse laienenu d Euroopa Liidus, kusjuures pe etakse silmas transpordi 
negatiivsete mõjude ja tagajärg ede minimeerimist keskkonna, energiakasutuse, turvalisuse ja rahva 
tervise aspektist. 
Tuleb kasutada uut integreeritud lähenemisviisi, mis ühendab kõik transpordiliigid ja mille puhul 
peetakse silmas teaduse ja teadmiste arendamise sotsiaalmajanduslikku ning tehnoloogilist mõõdet 
ja hõlmatakse nii innovatsiooni kui ka poliitilist raamistikku. 
Mitmesugused selles valdkonnas väljatöötatud te hnoloogilised platvormid (ACARE lennunduse ja 
õhutranspordi puhul, ERRAC raudteetranspord i puhul, ERTRAC autotranspordi puhul, 
WATERBORNE veetranspordi puhul, vesinik ja kütuseelemendid) on võimaldanud välja töötada 
pikaajalisi perspektiive ja stra teegiliste teadusuuringute progr amme, mis aitavad määratleda 
kõnealust teemavaldkonda ning täie ndavad poliitikakujundajate va jadusi ja ühiskonna ootusi. 
Strateegiliste teadusuuringut e programmide valitud aspektid  võivad õigustada ühiste 
tehnoloogiaalgatuste välj atöötamist. Euroopa teadusruumi võ rgustiku tegevus annab võimaluse 
hõlbustada transpordisektori erit eemade edasist riikidevahelist koos kõlastamist ning seda tegevust 
tuleb vajaduse korral jätkata. 
                                                 
1 "Euroopa transpordipoliitika aastal 2010: aeg otsustada", KOM(2001) 370. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/187 
 VKEdele eriliselt olulised tege vused hõlmavad mitmetes sektorit es töökindlate tehnoloogiapõhiste 
tarneahelate tagamiseks tehtavai d jõupingutusi; VKEdele teadusuur ingute algatusetele juurdepääsu 
võimaldamist; ning kõrgtehnoloog iliste (eelkõige täiustatud transporditehnoloogiate ja 
transpordispetsiifiliste teenustega seotud tegevuste puhul) VKEde rolli tõhustamist ja tegevuse 
alustamise hõlbustamist ning süsteemide ja ra kenduste väljatöötamist satelliitnavigatsiooni 
valdkonnas. 
Olemasolevaid poliitikavajadusi ning uute poliitik ate (nt merepoliitika ja ühtse Euroopa taeva 
algatuse rakendamine) arendamist, hindamist ja rakendamist käsitletakse nii erinevate 
tegevussuundade raames kui nende vaheliselt . Need tööd hõlmavad uuringuid, mudeleid ja 
vahendeid, mille puhul tegeletakse strateegilis e järelevalve ja prognoosimisega ning peamiste 
majandus-, sotsiaal-, ohutus-, julgeoleku- ja keskkonnaküsimuste  integreeritud teadmistega. 
Valdkondadevahelisi teemasid toet avad tegevused keskenduvad tran spordi eriküsimustele, näiteks 
transpordisüsteemi põhimõtteliseks nõudeks olev atele ohutuse aspektidel e, alternatiivsete 
energiaallikate kasutamisele transpordis; ja transp ordi keskkonnamõjude jälgimisele, kaasa arvatud 
kliimamuutuste seirele; ning majandusintegratsiooni parandamise meetmetele. Keskkonnaalased teadusuuringud peaksid hõlmama transpordi kahjuliku mõju vähendamist, liikluse optimeerimist ning peaks suurendama transpordi tõhusust. 
Toetatakse ka uurimistulemuste levitamist, nende  kasutamisele suunatud tegevusi ning mõjude 
hindamist, pidades silmas eelkõige kasutajate (s ealhulgas ebasoodsamas olukorras olevate inimeste) 
ning poliitilisi vajadusi transpordisektoris. 
L 400/188 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
● Lennundus ja õhutransport 
Asjakohased tegevused annavad panuse ühe nduse poliitika võtmevaldkondadele ja ACARE 
strateegiliste teadusuuringute kava rakendamisele. Kvantitatiivsed eesmärgid vastavad selle teadusuuringute kava 2020. aasta perspektiivile . Teadusuuringud hõlmavad kõiki õhutranspordi 
süsteemi lennukitega, reisijate veoga ja lennuvälja kinnise alaga seotud aspekte. 
– Õhutranspordi keskkonnasäästlikumaks m uutmine: Tehnoloogiate arendamine, mis 
võimaldavad vähendada lennunduse keskkonnamõju, eesmärgiga vähendada poole võrra 
süsinikdioksiidi (CO
2) heidet ja 80% võrra lämmasti koksiidide (NOx) er iheiteid ning 
vähendada poole võrra kuuldavat müra. T eadusuuringutes keskendutakse roheliste 
mootoritehnoloogiate edendamisele, sealhulgas alternatiivsete kütuste  tehnoloogiale, ning 
lennukite ja tiivikõhusõidukite (sealhulgas helikopterid ja pöördrootoriga õhusõidukid) 
efektiivsuse suurendamisele, uutele inte lligentsetele kergkonstruktsioonidele ja 
aerodünaamika täiustamisele. Siia kuuluvad ka sellised küsimused nagu tõhusam 
õhusõiduki käitamine lennuvälja lennu- ja av atud alal, õhuliikluse haldamine ning 
valmistamis-, hooldus- ja ringlussevõtuprotsessid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/189 
 – Ajakasutuse tõhustamine: Astmeliste muuda tuste rakendamine lennunduses selleks, et 
tagada õhusõidukite liikumissageduse kavanda tud kolmekordne suurendamine, parandades 
liikumistäpsust kõikides ilmastikutingimust es ja vähendades märkimisväärselt 
lennujaamades reisiga seotud protseduuridel e kulutatud aega, säilitades samas ohutust. 
Uuringute käigus töötatakse välja ja rakendatakse uuenduslik  lennuliikluse korraldamise 
süsteem SESARi1 algatuse kontekstis, kusjuur es integreeritakse õhu, maa ja 
maailmaruumiga seotud komponendid, liiklus voogude haldus ja suurem õhusõiduki 
autonoomia. Käsitletakse ka õhusõidukite konstruktsiooni aspekte parema reisijate 
kohtlemise ja lasti käsitsemise seisukohast, uusi lennujaama efektiivse kasutamise lahendusi ja õhutranspordi ühendamist üldise transpordisüsteemiga. SESARi algatusega 
tagatakse lennuliikluse juhtimissüsteemide arendamise kõige tõhusam koordineerimine.
2 
– Kliendi rahulolu ja ohutuse tagamine: Reisijate valikuvõimaluste ja lennugraafiku 
paindlikkuse hüppeline suurendamine, samas kui õnnetusjuhtumite sagedust püütakse 
vähendada viiekordselt. Uued tehnoloogiad  võimaldavad õhusõidukite/mootorite kuju 
suuremat valikut alates laia kerega sõi dukitest kuni väiksemate väikesõidukiteni 
(sealhulgas rootorsõidukid) ja  kõikide süsteemi elementide (sealhulgas juhtimiselemendid) 
kõrget automatiseerimistaset.  Keskendutakse ka reisija te mugavuse ja heaolu 
parandamisele, uutele teenustele, salongi l ogistikasüsteemidele ning aktiivsetele ja 
passiivsetele ohutusmeetmetele, rõhutades ee lkõige inimtegurit. Teadusuuringud hõlmavad 
lennuvälja ja lennuliikluse opera tsioonide kohandamist eri liiki sõidukitele ja selle 
24tunnilist kasutamist vastuvõetava l antropogeense müra tasemel. 
                                                 
1 SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) – 
üleeuroopalise lennujuhtimissü steemi infrastruktuuri ajakohast amine seoses ühtse Euroopa 
taeva algatuse rakendamisega. 
2 Sel eesmärgil kavandatakse lennuliikluse juhtimissüsteemide koordineerimiseks luua 
ühisettevõte. 
L 400/190 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Kulutõhususe parandamine: Konkurentsivõimelise turustusahela edendamine, mis 
võimaldab poole võrra vähendada kaupade turule toomise aega ning alandada tootearenduse ja tegevuskulusid, mille tu lemusena muutub transport kodanikele 
taskukohasemaks. Teadusuuringutes keskendutak se kogu äritegevuse tõhustamisele alates 
ideekavandist kuni tootearenduse, valmistami se ja ettevõttesiseste operatsioonideni, 
sealhulgas turustusahela integreerimine.  See hõlmab modelleerimisvõimaluste ja 
automatiseerimise täiustamist, tehnoloogiaid ja  meetodeid, mis võimaldavad valmistada 
innovatiivseid nullhooldusega (s ealhulgas parandus ja ülev aatus) õhusõidukeid ning samuti 
ökonoomseid õhusõidukeid, ning lennuvälja ja lennuliikluse haldustegevust. 
– Õhusõiduki ja reisijate kaitse:  Mistahes vaenuliku tegevuse t õkestamine, kui selle tegevuse 
eesmärk on vigastada või kahjus tada reisijaid või kodanikke võ i katkestada reis õhusõiduki 
väärkasutamise teel. Teadusuuringutes ke skendutakse õhutranspordi süsteemide 
asjakohastele elementidele, kaasa arvatud turvameetmed salongi ja piloodikabiini 
projekteerimisel, automaatju htimine ja -maandamine õhusõiduki lubamatu kasutamise 
juhtumil, kaitse välise ründe juhtumil, õhuruumihalduse ja len nuväljaoperatsioonide 
turbeaspektid. 
– Tuleviku õhutranspordi osas  teedrajav tegevus: Radikaal sete ökoloogiliselt tõhusate, 
kättesaadavate ja uuendus like tehnoloogiate väljaselgitamine, mis võivad soodustada 
etapiviisilisi muudatusi, mis on vajalikud k äesoleva sajandi teise poole ja kaugema 
tuleviku õhusõidukite loomiseks. Teadusuuringu d käsitlevad selliseid aspekte nagu uued 
jõuseadme- ja tõstekontseptsioonid, uued õhusõidukite interjöör i ideed (sealhulgas 
disainilahendused), uued le nnuväljakontseptsioonid, uued õhu sõiduki navigeerimise ja 
juhtimise meetodid, alternatiivsed meetodid, mis käsitlevad õhutranspordi süsteemi tööd ja 
selle integreerimist muude transpordiliikidega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/191 
 ● Säästev pinnatransport (raudtee -, maantee- ja veetransport)  
– Pinnatranspordi keskkonnasäästlikuks muutmi ne: Tehnoloogiate ja teadmiste arendamine, 
mis võimaldavad vähendada õhu (sealhulga s kasvuhoonegaaside), vee ja pinnase 
saastamist ja keskkonnamõjusid sellises valdkondades nagu kliimamuutused, mõju 
tervisele ja bioloogilisele mitmekesisusel e ning müra. Teadusuuringute tulemusena 
parandatakse jõuseadmete (nt hübriidseadme te) ökoloogilist puhtust ja energiatõhusust 
ning edendatakse keskpikas ja pikaajalises perspektiivis alternatiivsete kütuste (sealhulgas vesiniku ja kütuseelementide) kasutamist, võttes arvesse kulu tõhusust ja energiatõhusust. 
Tegevus hõlmab infrastruktuuri, sõidukeid, laevu ja komponenttehnoloogiaid, sealhulgas 
kogu süsteemi optimeerimine. Transpordi spetsiifilised arendusuuringud hõlmavad 
tootmist, ehitamist, tööoperatsioone, hool dust, diagnostikat, remonti, kontrolli, 
demonteerimist, hoiustamist, ringlussevõttu, ol elustsükli lõpu strateegiaid ja sekkumist 
merel õnnetusjuhtumi puhul. 
L 400/192 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Ümbersuunamise toetamine ja suurendami ne ning transpordikoridoride ummistumise 
vähendamine.1 Katkestusteta ukselt-uksele inimes te ja kaupade veo arendamine ja 
tutvustamine ning tõhusate ühendveotehnoloog iate ja -süsteemide väljatöötamine, 
sealjuures raudtee- ja veet ranspordi konkurents ivõimet arvestades. Siia kuuluvad 
tegevused, mis on seotud Euroopa kohalik e, regionaalsete ja siseriiklike 
transpordivõrgustike, süsteemide ja teen istuste koostalitlusvõimelisuse ning töö 
optimeerimisega ja nende veoliikidevahelise  integreerimisega ül emaailmses kontekstis. 
Tegevuste eesmärk on üleeuroopaliste stra teegiate väljatöötamine, infrastruktuuri 
(sealhulgas terminalid ja sp etsialiseeritud võrgus tikud) optimaalne kasutamine, tõhustatud 
transpordi, liikluse ja informatsiooni hald amine, tõhusam kaubalogistika ja reisijate 
ühendvedu ning energiatõhusaid tr anspordiliike toetavate üm bersuunamise strateegiate 
väljatöötamine. Arendatakse välja intellig entsed süsteemid ning uued sõiduki- ja/või 
laevakontseptsioonid ning tehnoloogia d, kaasa arvatud uued peale- ja 
mahalaadimisoperatsioonid ning kasutaja liidesed. Poliitikakujundajatele mõeldud 
teadmised hõlmavad infrastruktuuri hi nnakujundust ja maksustamist, ühenduse 
transpordimeetmete hindamist, ning üleeuroop alist võrgustikku käsitl evat poliitikat ja 
projekte. 
                                                 
1 Pidades silmas eesmärki taas tada 1998. aasta transpordil iikide jaotus, keskendutakse 
üheliigilisi vedusid käsitlevate tegevu ste puhul raudtee- ja veetranspordile. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/193 
 – Säästva linnaliikluse tagamine kõikidele  kodanikele, sealhulgas ebasoodsamas olukorras 
olevatele inimestele: Keskendutakse inimeste ja kaupade mobiilsusele, kusjuures uuritakse 
uue põlvkonna sõidukeid ja nende turuleviimist, milles ühendatakse kõik energiatõhusa puhta ohutu ja mõistliku autotranspordi süst eemi elemendid. Uute transpordi- ja 
liikluskontseptsioonide, organisatsiooni ja liikluse haldamise uuenduslike kavade ja 
kõrgekvaliteedilise ühistranspor di alaste teadusuuringute ees märk on tagada juurdepääs 
kõikidele transpordiliikidele ja saavutada transpordiliikide integreerimise kõrge tase. 
Arendatakse ja katsetatakse uuenduslikke  puhta linnatranspordi strateegiaid.
1 Eelkõige 
pööratakse tähelepanu keskkonda mittesaastava tele transpordimude litele, energiatarbe 
reguleerimisele, eratranspordi rats ionaliseerimisele ning teabe- ja 
kommunikatsioonistrateegiatele, teenustele ja infrastruktuur idele. Poliitika kujundamisele 
ja rakendamisele kaasaaitavad abinõud ja mudelid hõlmavad transpordi ja maakasutuse 
planeerimist, sealhulgas nende se ost majanduskasvu ja tööhõivega. 
                                                 
1 Tuginedes algatuse CIVI TAS puhul saadud kogemustele. 
L 400/194 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Ohutuse ja turvalisuse parandamine: Te hnoloogiate ja intelligentsete süsteemide 
arendamine ohustatud isikute, nagu sõiduk ijuhid, reisijad, sõiduki meeskonnaliikmed ja 
jalakäijad, kaitsmiseks. Sõidukite, laevade ja infrastruktuuride konstrueerimiseks ja 
toimimiseks töötatakse välja täiustatud te hnilised süsteemid ja riskianalüüsi meetodid. 
Rõhuasetus on integreeritud lähenemisviisidel,  mille puhul seostatakse inimtegur, ehituse 
terviklikkus, preventiivne, passi ivne ja aktiivne ohutus (sea lhulgas järelevalvesüsteemid) 
ning päästekorraldus ja kriisireguleerimine. Ohutust käsitletakse kogu transpordisüsteemi 
põhimõttelise komponendina, mis hõlmab infrastruktuure, kaubavedu (kaupu ja konteinereid), transpordi kasu tajaid ja operaatoreid, sõiduke id ja laevu ning meetmeid 
poliitilisel ja seadusandlikul tasemel, sealhulgas otsustetegemise ja valideerimise abivahendid; turvalisust käsitletakse  transpordisüsteemi lahutamatu osana. 
– Konkurentsivõime tugevdamine: Transpor disektori konkurentsivõime suurendamine, 
säästvate, tõhusate ja taskukoha ste transporditeenuste taga mine ja uute kutsealade ja 
töövõimaluste loomine teadus- ja arendustege vuse abil. Täiustatud tööstusprotsesside 
tehnoloogiad hõlmavad projekteer imist, tootmist, koostamist, ehitamist ja hooldamist ning 
nende puhul on eesmärk olelustsükli maksumus e ja arendusaja vähendamine. Rõhutatakse 
uuenduslikke ja täiustatud toote- ja  süsteemikontseptsioone ning paremaid 
transporditeenuseid, mis tagavad kliendi suurema rahulolu. Arendatakse välja uus 
tootmisorganisatsioon, sealhulgas turust usahela halduse ja müügi süsteemid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/195 
 ● Tugi Euroopa globaalsele satelliitnavi gatsioonisüsteemile (GALILEO ja EGNOS)  
Euroopa globaalne satelliitnavigatsioonisü steem hõlmab EGNOSi ja  GALILEOd ning tagab 
ülemaailmse positsioneerimise ja ajastamise infrastruktuuri.1 
– Kogu potentsiaali kasutamine: Soodustatakse tasuta ja tasu lise juurdepääsuga teenuste, 
inimelu ohutuse tagamise teenuste, otsingu ja päästetööde teenuste ning avalikult 
reguleeritavate teenuste suuremat kasutamis t; kaubavedude juhtimist, sealhulgas kauba ja 
ohtlike veoste transporti; kõrvalteenuste ka sutamine; satelliitnavigatsiooni kasu ja 
efektiivsuse demonstreerimine. 
– Abinõude arendamine ja vajaliku kes kkonna loomine: Peamiselt tähtsamate 
kasutusvaldkondade sertifitseerimi se abil tagatakse teenuste o hutu ja turvaline kasutamine; 
teenuste ja nende rakendamise ettevalmista mine ning uuele poliitik ale ja õigusaktidele 
vastavuse kinnitamine; avalike reguleerit avate teenuste käsitlemine kooskõlas 
heakskiidetud juurdepääsupoliitik aga; oluliste digitaaltopoloog ia, kartograafia ja geodeesia 
alaste andmete ning süsteemide arendamine na vigatsioonialaseks kasutamiseks; ohutuse ja 
töökindluse alaste vajaduste ning nõuete käsitlemine. 
– Vastuvõtjate kohandamine nõuetele ja põh itehnoloogiate täiustam ine: Vastuvõtjate 
tõhususe suurendamine, vähese energiatarbe  ja miniatuurtehnoloogi ate integreerimine, 
sisenavigatsiooni kattealaarenduse lõpulev iimine, sidestamine raadiosageduslike 
identifitseerimisseadmetega, tarkvaravast uvõtu tehnoloogia kasutamine, kombineerimine 
muude funktsioonidega nagu telekommunikatsio on, kaasaaitamine peamiste maapealsete 
navigatsiooni infrastruktuurid e tehnoloogia arendamisele hä irekindluse ja paindlikkuse 
tagamiseks. 
                                                 
1 Teadusuuringuid korraldab Eur oopa globaalse navigatsioonisate lliitide süsteemi (GNSS) 
järelevalveasutus. 
L 400/196 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Infrastruktuuri arengu toetamine: Teise generatsiooni süsteemide ettevalmistamine, 
süsteemide kohandamine muutuvatele kasuta ja vajadustele ja turuprognoosidele, 
infrastruktuuri ülemaailmastumise kasutamine ülemaailmsetel turgudel tegutsemisel ja ülemaailmsete standardite arendamine. 
Rahvusvaheline koostöö 
Rahvusvaheline koostöö on kõnealuse valdkonna tea dusuuringute ja tehnol oogiaarenduse oluline 
komponent ning seda soodustatakse, kui selles t on huvitatud asjakohane majandussektor ja 
poliitikakujundajad. Turu huvi olemas olu korral käsitletakse  konkreetsetele tegevus tele vastavat laia 
teemaderingi (näiteks ülemaailmse turu areng ni ng võrgustike ja teenuste ühendamine kontinendi ja 
kontinentidevahelisel tasemel); vastastikku kasulikke  võimalusi hinnata ja omandada teadust ja 
tehnoloogiat, mis täiendab olemasol evaid Euroopa teadmisi; ja kui Euroopa arvestab ülemaailmseid 
huve (nt kliimamuutused) või aita b kaasa rahvusvaheliste standard ite ja globaalsete süsteemide 
arendamisele (nt rakenduslogistika ja  satelliitnavigatsiooni infrastruktuur). 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Esilekerkivate vajaduste kohased algatused toet avad teadusuuringuid, mis vastavad tuleviku 
transpordisüsteemidega seotud kriitilistele juhtumitele ja ülesannetele, näiteks uued transpordi- ja sõidukikontseptsioonid, automatiseerimine, mobiilsus ja organisatsioon. 
Ettenägematud poliitilised vajadused, mis võivad nõuda transpordiga seotud eriuuringuid, võivad 
olla seotud laiade ühiskonnaprobleemidega nagu demograafilised muutused, eluviisi muutused, 
ühiskonna ootuste muutumine transpordi suhtes; ning Euroopa ühiskonnale ol ulised esilekerkivad 
ohud või probleemid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/197 
 8. Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused 
Eesmärk 
Sügava ja ühise arusaama loomine sellistest Eur oopa ees seisvatest keerukatest ja omavahel seotud 
sotsiaalmajanduslikest võtmeküsimustest na gu majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime, 
sotsiaalne sidusus, laienenud ELi sotsiaalsed, kul tuurilised ja haridus likud väljakutsed ning 
jätkusuutlikkus, keskkonnaalased väljakutsed, demograafilised muutused, migratsioon ja integratsioon, elukvaliteet ja globaalne seotus, eriti selleks, et anda asjaomaste valdkondadega 
seotud poliitika väljatöötamiseks parema kvaliteediga alusteadmisi.. 
Lähenemisviis 
Teadusuuringute prioriteedid käs itlevad peamisi, praegu ja tule vikus Euroopa ja kogu maailma ees 
seisvaid ühiskondlikke, majanduslikke ja kultuuria laseid väljakutseid. Ka vandatav teadusuuringute 
kava kujutab endast sidusat lähenemisviisi nend ele väljakutsetele. Sotsiaal-majanduslike ja 
humanitaarteadmiste baasi arendamine nende peam iste väljakutsete osas annab märkimisväärse 
panuse ühise mõistmise edendamiseks kõikjal  Euroopas ning suuremate rahvusvaheliste 
probleemide lahendamiseks. Teadusuuringute pr ioriteedid aitavad parandada poliitika 
väljatöötamist, rakendamist, mõju ja hindamist , sealhulgas regulatiivmenetlused paljudes ühenduse 
poliitikavaldkondades Euroopa, ri iklikul, piirkondlikul kui ko halikul tasandil ning enamik 
teadusuuringutest sisald ab olulist rahvusvahe list perspektiivi. 
L 400/198 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Lisaks sotsiaalmajanduslikele ja sotsiaalkultuuril istele teadusuuringutele ja prognoosidele pannakse 
rõhku humanitaarteaduste uuringutele, mis esita vad teistsuguse väljavaate ja annavad 
teemavaldkonda olulise panuse näiteks ajaloolisest,  kultuurilisest ja filosoofilisest aspektist, 
sealhulgas asjakohastes keele-, iden titeedi- ja väär tusküsimustes. 
Töö võib samuti rajaneda asjakohastel siseriikli kel teadusuuringute programmidel, mis täiendavad 
allpool toodud teadusuuringuid ni ng kasutavad ära ERA-NET-sk eeme ning artikli 169 võimalikku 
kasutamist. Teatud küsimustes võib tuleviku tea dusuuringute kavade aruteludes kasutada ka 
sotsiaalseid platvorme; need hõlmaksid  teadusringkondi ja ühiskonna sidusrühmi. 
Teadusuuringuid hõlbustavad teadustöö infr astruktuurid, mis muuhulgas uuringute (nii 
kvantitatiivsete kui kvalitatiivse te uuringute) kaudu loovad uusi  uurimisandmeid ning teevad 
rahvusvaheliste võrdlevate teadusuuringute jaoks  kättesaadavaks olemasolevad andmed ning 
võimaldavad juurdepääsu algmaterjalidele ja tä iustatud uurimisvahendite le ning käimasolevate 
teadusuuringute tulemustele mitmes valdkonnas.  Mõned nendest meetmetest viiakse ellu 
programmi "Võimekus" infrastruktuuride osa ka udu ja teised selle teemavaldkonna kohaste 
projektide kaudu. Teadusuuringud tuginevad ametliku st atistika kättesaadavusele ja kasutamisele. 
Viiakse läbi konkreetsetele gruppidel e ja avalikkusele suunatud spetsi ifiline levitamistegevus, mille 
hulka kuuluvad seminarid ja konverentsid, kus teadla stel on võimalik poliitiliste otsuste tegijate 
ning teiste sidusrühmadega mõtteid vahetada, ning  tulemuste levitamine eri massiteabevahendite 
abil. 
Koostöö programmis ja kõigis eriprogram mides tagatakse sotsiaalmajanduslike ja 
humanitaarteaduste uuringute ning prognoosie lementide asjakohane koordineerimine. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/199 
 Tegevused 
● Majanduskasv, tööhõive ja konkurents ivõime teadmistepõhises ühiskonnas  
Selle eesmärk on teadusuuringute arendamine ja  integreerimine küsimustes, mis mõjutavad 
majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet, et teadmisteühiskonna jätkuvaks arenguks 
kindlustada nende küsimuste paremat ja integreerit ud mõistmist. See toob kasu poliitikale ja toetab 
arengut nende eesmärkide saavutamisel. Teadus uuringud ühendavad küsimuse järgmisi aspekte: 
– Teadmiste muutuv roll kogu majanduses, seal hulgas erinevat liiki ülemaailmsete 
teadmiste, oskuste ja pädevuse, ametliku ja mitteametliku hariduse ja elukestva õppe ning immateriaalse vara ja investeeringute roll. 
– Majandusstruktuurid, struktuurilised muudatu sed (sealhulgas ruumilised aspektid, nagu 
näiteks piirkonnastumine ja rahvusvahelistumine) ja tootlikkusküsimused, sealhulgas 
teenindussektori, rahanduse, demograafia, nõudluse ja pikaaja liste muutusprotsesside roll. 
– Institutsioonilised ja poliitilised küsimused, sealhulgas makromajanduspoliitika, 
tööjõuturud, sotsiaal- ja hoolekandesüsteem id, riiklikud ja piirkondlikud institutsioonid 
ning poliitika ühtsus ja koordineerimine. 
L 400/200 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Teadusuuringutega käsitletakse kasvanud globali seerumise, tekkivate majandussüsteemide, 
ümberpaigutuste ja ELi laienemisega tekkinud uusi  olulisi väljakutseid ja võimalusi, ning samuti 
sotsiaalmajanduslikku stabiilsust, rahvusvahelist  tehnosiiret, innovatsiooni ja majandusuuenduste 
erinevaid vorme, allhanke korras sisseostmist ja allhangete te ostamist, noori ja noortepoliitikat, 
majanduslikku ja sotsiaalset ettevõtlust ning Eur oopa kultuuripärandi ja loovsektori majanduslikku 
potentsiaali. Tööhõive küsimused si saldavad tööpuudust ja vaeghõivet. 
● Majanduslike, sotsiaalsete ja kes kkonnaeesmärkide ühendamine Euroopas  
See on ette nähtud ühiskondliku ee smärgi toetamiseks, ühendades majanduslikke, sotsiaalseid ja 
keskkonnaalaseid eesmärke, ning on seega säästv a arengu aluste parandamiseks. Sellealased 
teadusuuringud käsitlevad kahte omavahel seotud küsimust: 
– Kuidas Euroopa ja mitte-Euroopa sotsiaal-majandusmudelitel on õnnestunud ühendada 
eesmärgid, tingimused, milles need arenesid, se alhulgas dialoogi, sotsiaalse partnerluse, 
sektoraalse ümberkujundamise, institutsiooniliste muudatuste roll ning nende võime seista 
silmitsi uute väljakutsetega. 
– Piirkondadevaheline majanduslik ühtekuuluvus ning linna ja piirkondlik areng laienenud 
Euroopa Liidus; sotsiaalne ühtekuuluvus, sealhu lgas ebavõrdsus, sotsiaalne kaitse ja 
sotsiaalkindlustus, maksupoliitika, rahvussuhted  ja migratsioon, haridus ning sotsiaalne 
tõrjutus ja tervis, ning samuti selle seos sots iaalsete probleemidega, nagu vaesus, eluase, 
kuritegevus, õigusrikkumised ja narkomaania. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/201 
 – Nimetatud küsimuste käsitlemisel pööratakse tähelepanu: 
– majanduslike, sotsiaalsete, keskkonn aalaste eesmärkide vahelistele 
kompromissivõimalustele ja koostoimele ülemaailmses kontekstis; 
– keskkonna1, energeetika ja ühiskonna va helistele vastasmõjudele; 
– pikaajalisele jätkusuutlikkusele; – arengumaadega seotud küsimustele; – ruumilistele aspektidele, sealhulgas linnapl aneerimisele, linnade, suurlinna- ja teiste 
linnapiirkondade rollile ning sellega seonduva tele valitsemisalastele küsimustele; 
– kultuurilistele küsimustele; ning Euroopa poliitikate ja seadusandluse sotsiaal-
majanduslikule mõjule. 
Samuti käsitletakse arenguressursina toimiva heaoluriigi ning sisserändajate ja nende järeltulijate 
tööhõive ja eluaseme küsimusi. 
                                                
 
1 Ülemaailmseid keskkonnamuutusi käsitlet akse peamiselt teemavaldkonnas "Keskkond". 
L 400/202 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju  
Eesmärk on mõista ja hinnata Euroopa ühiskonn a teatavate põhisuundumuste põhjuseid ja mõju, 
millel on olulised tagajärjed Euroopa kodanikele, nende elukvaliteedile ning poliitikatele, ning mis 
seega pakuvad tuge paljudele pol iitikavaldkondadele. Empiirilised ja  teoreetilised teadusuuringud 
käsitlevad esialgu kolme peamist suundumust: 
– Demograafilised muudatused, sealhulgas vananemine, sündivus ja migratsioon. 
Käsitletakse üldiseid ühiskondlikke ja maja nduslikke mõjusid ja küsimusi, sealhulgas 
aktiivse vananemise ühiskondlikku ja ma janduslikku potentsiaali ning selle mõjusid 
pensionisüsteemidele, migratsioonist ja integr atsioonist tulenevaid väljakutseid ning mõju 
linnaarengule. 
– Muudatused eluviisi, perekonna, töö, tarbimis e (sealhulgas tarbijakaitseaspektide), tervise 
ja elukvaliteediga seotud as pektides, sealhulgas laste, noorte ja puuetega inimeste 
probleemid ning töö- ja  pereelu ühitamine. 
– Kultuuriline vastasmõju rahvusvahelises kont ekstis, kaasa arvatud erinevate ühiskondade 
tavad, rahvastiku mitmekesisus (sealhulgas rahvusgrupid, kultuuride paljususe küsimused, 
erinevad identiteedid, keeled ja usukombe d) ning nendest võimalikult tulenevad 
probleemid nagu diskrimineerimine, rassism, ksenofoobia ja sallimatus. 
Lisatakse ka soolise võrdõiguslikkuse ja ebavõr dsuse küsimused ning muutuvad väärtused. Lisaks 
sellele uuritakse kuritegevuse muutumist ja kur itegude tajumist, samuti ettevõtete sotsiaalse 
vastutuse muutumist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/203 
 ● Euroopa roll maailmas  
Eesmärk on mõista maailma eri piirkondade (s ealhulgas esilekerkivate majandusriikide ja 
arengumaade) vahelisi muutuvaid vastasmõjusid ja vastastikust sõltuvust ning nende mõju 
asjaomastele piirkondadele, erit i Euroopale, ning käsitleda nendega  seonduvate ohtude ja riskide 
vastast ülemaailmset võitlust ning nende seotust inimõiguste, -vabaduste ja heaoluga. Teadusuuringud hõlmavad kahte omavahel seotud valdkonda: 
– Kaubavood, rahandus, investeeringud, migratsi oon ja nende mõju; ebaühtlane areng, 
vaesus ja jätkusuutlikkus; majandus- ja poliit ilised suhted, ülemaailmne valitsemine, 
sealhulgas rahvusvahelised institutsioonid. Siin  uuritakse kultuurilis t vastasmõju, kaasa 
arvatud meedia ja religioon, ning tüüpilisi euroopaväliseid lähenemisviise. 
– Konfliktid, nende põhjused ja lahendused ning rahu edendamine; suhe julgeoleku ja 
destabiliseerivate faktorite vahel, na gu vaesus, kuritegevus, keskkonnaseisundi 
halvenemine, ressursside nappus ning rahandusli k ebastabiilsus ja võlg; terrorism, nende 
põhjused ja tagajärjed; julgeolekuga seotud pol iitika, ebakindluse ja tsiviil-sõjaväeliste 
suhete tajumine. 
Mõlemas käsitletakse Euroopa ro lli maailmas, mitmepoolsuse ja rahvusvahelise õiguse arengut, 
demokraatia ja põhiõiguste edenda mist (sealhulgas erin evat arusaama nendest) ning samuti Euroopa 
välispidist kuvandit. 
L 400/204 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Euroopa Liidu kodanik  
Euroopa Liidu edasise arengu kontekstis on esimene eesmärk parandada demokraatliku 
omanikutunde tekke ja kodani ke aktiivse osaluse saavutam ise ning tõhusa ja demokraatliku 
valitsemistavaga seonduvate küsimuste mõistmis t kõikidel tasanditel (sea lhulgas innovatiivsed 
valitsemisprotsessid, et tõhustada  kodanike osalemist ning koostööd avaliku ning erasektori vahel) 
ning teine eesmärk on parandada Euroopa kultuur iliste, usuliste, usuliste, institutsiooniliste, 
õiguslike, ajalooliste, keeleliste ja väärtuseliste erinevuste ja sarnasustega seonduvate küsimuste 
mõistmist. Teadusuuringutes käsitletakse: 
– Osalemist (sealhulgas noorte, vähemuste ja s ooliste aspektide), esindatust, vastutust ja 
seaduslikkust; Euroopa avalikkust, massiteab evahendeid ja dem okraatiat; erinevaid 
valitsemisvorme ELis (sealhulgas majandus- ja õigussüsteeme ning avaliku- ja erasektori 
rolli), poliitilisi protsess e ja poliitikakujundamise võimalusi; kodanikuühiskonna rolli; 
kodakondsust ja kodanikuõigusi; laie nemist mõjusid; elanikk onnaga seonduvaid väärtusi. 
– Euroopa erinevusi ja sarnasusi, sealhu lgas nende ajaloolis i juuri ja arengut; 
institutsioonidevahelisi erinevusi (sealhulgas normid, tavad, seadused); kultuuripärandit; mitmesuguseid visioone ja vaatekohti Euroopa in tegratsioonist ja laie nemisest, sealhulgas 
elanikkonna arvamust; identiteete, sealhulgas Euroopa identiteeti; lähenemisviise mitmete 
kultuuride kooseksisteerimisele;  keele, kunstide ja religiooni rolli; hoiakuid ja väärtusi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/205 
 ● Sotsiaalmajanduslikud ja teaduslikud näitajad  
Näitajate kasutamise parandamiseks poliitikas on  eesmärk arendada nende kasutamise sügavamat 
mõistmist poliitika väljatöötamisel ja rakenda misel ning kavandada näitajate ja meetodite 
parandamine nende kasutamiseks. Teadusuuringutes käsitletakse: 
– Kuidas näitajaid kasutatakse poliitiliste ees märkide juures, poliitika väljatöötamisel ja 
rakendamisel mitmesugustes valdkondades makrot asandist mikrotasandini, olemasolevate 
näitajate adekvaatsust ja nende kasutamist, nende analüüsimise tehnikaid ning ettepanekuid 
uute näitajate ja näita jate kogumite kohta. 
– Kuidas näitajad ja nende kasutamise m eetodid saavad tõenditel põhinevat poliitikat 
paremini toetada; näitajaid mitme eesmärgig a poliitika jaoks, poliitikate koordineerimise 
ning reguleerimise jaoks; selliste näitajat e toetamist ametliku statistika poolt. 
– Näitajate ja seotud lähene miste kasutamist teadusuuringute programmide hindamiseks, 
kaasa arvatud mõju hindamiseks. 
L 400/206 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Visiooniuuringud  
Eesmärk on varustada riikide, piirkondade ja ühe nduse poliitiliste otsust e tegijaid ning teisi 
poliitikakujundajaid teadmisteg a prognooside kohta selleks, et na d saaksid varakult määratleda 
pikaajalised väljakutsed ja ühist huvi pa kkuvad valdkonnad, mis aita ksid neil poliitikat 
formuleerida. Käsitletakse nelja liiki tegevusi: 
– Laialdane sotsiaalmajanduslik prognoos piiratud arvu Euroopa Liidu peamiste väljakutsete 
ja võimaluste kohta, kusjuures vaadelda kse selliseid küsimusi nagu vananemine, 
migratsioon, teadmiste tootmise ja levitamise globaliseerumine, muutused kuritegevuses ja 
peamised ohud. 
– Üksikasjalikum temaatiline prognoos tekkivate teadusuuringute valdkondade või 
valdkondadevaheliste uuringut e arengu, samuti teadusharude tuleviku kohta. 
– Prognoos Euroopa ja muu maailma teadusuurin gute süsteemide ja -poliitika ning kaasatud 
võtmeosaliste tuleviku kohta. 
– Vastastikune õpe ja koostöö siseriiklike ja/või piirkondlike prognoosimisalgatuste vahel; 
Euroopa Liidu, kolmandate riikide ja rahvus vaheliste prognoosimisalgatuste vahel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/207 
 Rahvusvaheline koostöö 
Võttes arvesse teadusuuringute rahvusvahelist m õõdet, arendatakse selle teemavaldkonna kõigis 
valdkondades rahvusvahelist koostööd. Terves reas  valitud valdkondades võetakse mitme- ja 
kahepoolsel alusel konkreetsed rahvu svahelised koostöömeetmed, mis on määratletud partnerriikide 
ning Euroopa riikide vajaduste põhjal. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Esilekerkivaid vajadusi käsitlev ad teadusuuringud annavad uurija tele võimaluse määrata kindlaks 
eespool nimetamata teadusuuringute alased välj akutsed ja neid käsitleda. See soodustab 
innovatiivset mõtlemist Euroopa ees seisvatest välja kutsetest, mida siiani ei ole laiemalt arutatud, 
või teistest asjakohastest küsimus test, vaatekohtadest ja teadus harudest. Samuti viiakse läbi 
teadusuuringud ettenägematutele pol iitilistele vajadustele vastam iseks, konsulteerides tihedalt 
nendega, kes on poliitikaga seotud. 
9. Kosmos 
Eesmärk 
Toetatakse Euroopa Kosmoseprogrammi, pöörat es tähelepanu rakendustele, nagu GMES, mis 
teenivad kodanike ja Euroopa kosmosetööstuse  konkurentsivõime huve. S ee aitab kaasa Euroopa 
kosmosepoliitika arendamisele, täiendades liikmesriik ide ja teiste peamiste osalejate, sealhulgas 
Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) jõupingutusi. 
L 400/208 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Lähenemisviis 
Selles valdkonnas aitab ühendus määr atleda kasutaja nõudmistel ja po liitika eesmärkidel põhinevaid 
ühiseid eesmärke; kooskõlastada tegevust, välti da kattumisi, soodustada koostalitlusvõimet ja 
suurendada kulutõhusust,. samuti aitab EL k aasa standardite määratlemisele. Euroopa 
kosmosepoliitika1 teenib riiklike ametiasutuste ja otsust ajatega ühiseid eesmär ke, tugevdades samal 
ajal Euroopa tööstuse konkuren tsivõimet. Seda rakendatakse Euroopa kosmoseprogrammi kaudu, 
ning seitsmes raamprogramm aitab kaasa Euroopa te iste riigi- ja erasektori sidusrühmade poolt 
teostatud teadusuuringute ja tehnoloogiaarendus e meetmete toetamisele või täiendamisele. 
Selle teemavaldkonna meetmed toetavad ühenduse poliitilisi eesmärke sellistes valdkondades nagu 
põllumajandus, metsandus, kalandus, keskkonnakaits e, telekommunikatsioon, julgeolek, areng, 
tervis, humanitaarabi, transport, teadus, ha ridus ning tagades samas Euroopa kaasatuse 
piirkondlikku ja rahvusvahelisse koostöösse. Kosmoseseadmed on samuti ette nähtud 
kaasaaitamiseks seaduste rakendamisele mõnedes nendest valdkondadest. 
Keskendudes eelkõige Euroopas olemasolevate võimaluste kasutamisele, on käesolevas 
prioriteetses valdkonnas sätestat ud tegevused peamiselt suunatud:  kosmosevarade kasutamine 
rakenduste elluviimiseks, eelkõige koos GALILEO ga Euroopa kosmosepoliitika lipulaevaks oleva 
üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES)  ning kosmoseuuringute alaste jõupingutuste 
elluviimiseks; Euroopa Liidu strateegilist rolli toetavate tehnoloogiate võimaldamine. 
                                                 
1 "Euroopa kosmosepoliitika: sissejuhatavad elemendid", KOM(2005) 208. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/209 
 Rakendamisele suunatud meetmetelt oodatakse, et n eed täiendaksid eriprogr ammi "Koostöö" teiste 
teemavaldkondade raames elluviidavaid meetmeid (eelkõige maapinna kaugseire ja GEOSSiga 
seotud meetmeid teemavaldkonna "Keskkond" raames ning teemavaldkonna "Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad" raames elluviidavai d meetmeid). Samuti arendatakse temaatilist 
sünergiat seotud tegevustega teistes eriprogr ammides. Täiendavad meetmed on ette nähtud 
konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogram mi ning haridus- ja koolitusprogrammiga. 
Teemavaldkonna teadusuuringute ja tehnoloogias iirdemeetmed võivad erilist huvi pakkuda 
uuenduslikku tehnoloogiat arendavatele VKEdele, mi s vajavad uue kosmosetehnoloogia võimaluste 
tutvustamist või mis arendavad oma kosmose tehnoloogia rakendusi teiste turgude jaoks. 
Kosmosealase tegevuse mõne valdkonna juhtimis e võib usaldada olemasolevatele välistele 
üksustele, nagu ESA
1, või teistele Euroopa või riikliku tasa ndi üksustele ja agentuuridele. GMESi 
puhul võib teadusuuringuid rakendada ühise tehnoloogiaalgatuse ka udu (vt III lisa). 
                                                 
1 Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Ko smoseagentuuri vahelisele raamkokkuleppele 
(ELT L 261, 6.8.2004, lk 64). 
L 400/210 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
● Euroopa ühiskonna teenistuses ole vad kosmosepõhised rakendused  
– Üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): Eesmärk on unikaalsete ja ülemaailmselt kättes aadavate andmebaasidena arendada sobivaid 
satelliidipõhiseid järelvalve- ja varajase hoi atamise süsteeme (sealhulgas kodanike ohutuse 
tagamise süsteeme) ning toetada ja stimuleerid a nende operatiivkasutamise arengut. Samuti 
toetatakse programmiga operatiivsete GMES teenus te (alustades hädaolukordadele reageerimisega 
seotud seire, maismaaseire ja me reseire alastest "kiirmeetodi" tee nustest) arengut, mis võimaldavad 
otsustajatel paremini ette näha  või leevendada kriisiolukordi ning keskkonna ja julgeoleku ning 
loodusõnnetuste käsitlemise reguleerimisega se otud küsimusi. Teadusuuringud peaksid eelkõige 
kaasa aitama kosmosest kogutud GMES andmete kasutamise viimine maksimumini, ning nende 
integreerimine teistelt vaatlussüsteemidelt pärine vate andmetega kompleksseteks toodeteks, mis on 
mõeldud info ja kohandatud teenuste edastamiseks lõpptarbijatele tõhusa andmeintegratsiooni ja 
infojuhtimise kaudu. Vajaduse korral integreeritaks e GMES teenuste väljatöötamisega teised 
satelliittehnoloogiad (nt side, navigatsioon). Samuti peaksid teadusuuringud kaasa aitama 
seiretehnika ja lisaseadmete  tehnoloogia parandamisele, va jaduse korral uute kosmosepõhiste 
süsteemide väljatöötamisele või olemasolevate sü steemide koostalitlusvõime täiustamisele, ning 
nende kasutamise võimaldamisele konkreetset liiki nõudlusele vastavates (eel )operatiivteenustes. 
Teadusuuringud peaksid toetama säästlikke kosmose põhiseid ja in situ süsteeme (sealhulgas 
maapealsed ja lennuvahenditel paiknevad sü steemid) eelkõige: maa ja ookeani seire ning 
kriisijuhtimise korraldamiseks, edastades sageli kõr ge resolutsiooniga kuju tisi olulise tähtsusega 
piirkondadest, sealhulgas tundlikest ja kiirel t arenevatest ning linna piirkondadest; riskide 
ennetamiseks ja juhtimiseks ning igasugusteks  hädaolukordadeks, parandades nende ühilduvust 
süsteemidega, mis ei ole kosmosepõhised. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/211 
 ● Keskkonnakaitse valdkonnas kuuluvad nõudluse hul ka sõltumatute teadmiste omandamine 
taastuvate ressursside (näiteks taimede ja metsade), märgalade, kõrbestumise, maapinna 
katte (sealhulgas lume ja jää), toi duga varustamisega seonduva maakasutuse, 
põllumajanduskeskkonna ja kalapüügi ning süsi niku neeldumise ja varude olukorra ja 
säästva kasutamise arengu kohta; atmosfäärip rotsesside ja -keemia kohta; ning merede 
olukorra kohta. Kaalutakse Euroopa L iidu kuuendat keskkonnaalast tegevuskava 
kliimamuutusi, õhu, pinnase ja vee kvaliteeti jälgiva keskkonnapoliitika kohta. 
● Julgeoleku valdkonnas kuuluvad nõuete hulka hädaolukorrale reageerimise ja selle 
ohjamise puhul vajalike andmete ja info ha nkimise, kättesaadavuse ja vahetamise 
parandamine. Toetada tuleb kodanikukaitset ennetamise/leevendamise, järelevalve, 
riskijuhtimise ning looduslike ja tehnol oogiliste ohtude hindamise osas, samuti 
humanitaarabi seoses esmavajaduste hinda mise ja hädaolukorraks valmistumisega 
loodusõnnetuste (nagu näiteks metsatulekah jud, üleujutused ja maavärinad) ja 
humanitaarkriiside korral (pagulased, riig i sees ümberasustatud isikud jne). Samuti 
kaalutakse toetuse osutamist, et rakenda da ühenduse poliitikat, näiteks vabadusel, 
turvalisusel ja õigusel rajaneva al a rajamist ning piirivalve valdkonda. 
L 400/212 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – Julgeolekuaspektid (täiendusena julgeo lekualastele teadusuuringutele ja GMESi 
tegevusele): 
EÜ SPASECi aruandes1 rõhutatakse, et kosmoseteenused mängivad Euroopa ühiskonna heaolus 
niivõrd olulist rolli, et kriitilise infrastruktuuri kaitse kosmosesektoris on prioriteet. Siin võib vaja 
minna kosmosepõhiste varade järele  valveteenuseid ja -võimeid, sa muti maapealse infrastruktuuri 
kaitset. Kosmoseseire süsteem võib anda infot näiteks satelliitide peamistest omadustest (nt orbitaalparameetrid, tegevusala), potentsiaalselt ohtlike jäätmete peamistest omadustest (nt trajektoor, füüsikalised parameetrid) ning asjako hast infot ilma kohta kosm oses ja maalähedaste 
objektide kohta. Selles valdkonnas võib ette  näha teostatavusuuringud ja näidisprojektide 
rahastamise. 
– Satelliitside rakendused 
Eesmärk on toetada uuenduslikke sa telliitside rakendusi ja teenusei d, mis on sujuvalt integreeritud 
ülemaailmsetesse elektroonilistesse sidevõrkudesse, kodanike ja ettevõtete jaoks rakendussektorites, 
mis hõlmavad kodanikukaitset, julgeolekut, e-valitsus t, telemeditsiini, tele haridust, otsingu- ja 
päästetöid, turismi ja vaba aja harrastusi, transporti (sealhulgas veokite haldamist ja personaalnavigatsiooni, põllumajandust, mets andust ja metroloogiat. Teadusuuringutes on 
rõhuasetus uute rakenduste väljatöötamisel ning katse- ja demonstratsioonisüsteemide 
kokkupanemisel, mis on seotud satelliitside tõhusa  kasutamisega GMESi süsteemi rakendustes. 
                                                
 
1 Kosmose- ja julgeolekuekspert ide rühma aruanne (märts 2005). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/213 
 ● Kosmosealased teadusuuringud 
– Eesmärk on anda kosmosealastele teadusuur ingutele teadus- ja arendustegevuse alast 
toetust ning maksimeerida ESA või teiste Euroopa või riikliku tasandi üksuste ja 
agentuuride kosmoseuuringute algatuste vahelise sünergia kaudu teaduslikku 
lisandväärtust (sealhulgas seonduv tehnoloogiasiire) ning hõlbustada 
teadusringkondade juurdepääsu Euroopa kosmoseprogrammi raames teostatud 
uurimismissioonide käigus saadud tulemust ele/andmetele. Tea dusuuringud viiakse 
läbi eelkõige toetavate meetmete, te ostatavusuuringute ja operatsioonieelsete 
projektide abil. Täiendava mõõtmena tule b kaaluda: olulisi rahvusvahelise koostöö 
võimalusi ning teadlikkus hoidmise ja tulemuste levitamise tähtsust. 
– Samuti on kavandatud abimeetmed ja teosta tavusuuringud, et pare mini koordineerida 
kosmoses paiknevate teleskoopide ja andur ite väljaarendamist ja kosmoseuuringute 
andmete analüüsiks tehtavaid jõupingutu si. Meetmed selles kontekstis täiendavad 
vastavaid riiklikke ja rahvusvahelisi  programme (eelkõige ESA poolt) ning on 
suunatud rahvusvahelise koostöö võimaluste analüüsimisele. 
● Kosmosevaldkonna baase tugevdavad t eadusuuringud ja tehnoloogiaarendus 
– Kosmosetehnoloogia: 
Üldine eesmärk on toetada Euroopa kos mosetehnoloogia sektori konkurentsivõime, 
kulutõhususe ja sõltumatu juurde pääsu tugevdamist tervikuna. 
L 400/214 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Eelkõige võib seda eesmärki täita kosmosealas te teadusuuringute ja pi kaajaliste vajaduste 
(sealhulgas kosmosetransport) alaste lahe nduste väljatöötamisega, näiteks: hinnates 
pikaajalisi vajadusi; aidates kaasa süsteemiuur ingutele, mis võtavad arvesse lõpptarbija 
nõudmisi; aidates kaasa varustavale tehnol oogilisele uurimistööle järgmise põlvkonna 
kosmosetranspordi ja jõuseadmesüsteemide jaoks. 
– Kosmoseteadused: 
Eesmärk on aidata kaasa kosmoseteadustes kasutatavate kõrgtehnoloogiate arengule. 
Kosmoseteadused ei paku üksnes põhjalikku ül evaadet universumi struktuurist, planeedi 
Maa ja päikesesüsteemi täiustatud mõistmist ning uut lähenemisviisi biomeditsiinile, elule ja füüsikale, vaid on ka tugevaks tõuk ejõuks uutele tehnoloogilistele arengutele koos 
paljude hilisemate rakendustega ühis konna hüvanguks. Seitsmes raamprogramm peaks 
täiendama jätkuvaid teadusuuringute program me, kus tehakse kindlaks puudused, ning 
toetama teadustegevust, sealhulgas rahvusvahe lise kosmosejaama pardal. Samuti on ette 
nähtud toetavad meetmed, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu teaduslikele andmetele, sealhulgas eelmiste missioonide käigus omandatud andmetele. 
Rahvusvaheline koostöö 
Kosmose kasutamine ja uurimine on oma olemuselt ülemaailmsed ettevõtmised. Tõhus 
rahvusvaheline kosmosekoostöö aitab tõsta ühenduse poliitilist main et maailmas, tugevdada selle 
majanduse konkurentsivõimet ja parandada selle tea dussaavutuste mainet. Koostöö kosmosesektoris 
toetab ka ühenduse välispoliiti lisi eesmärke (nt toetus arengu riikidele, naab erriikidele). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/215 
 Selles osas on peamine tähelepanu rahvusvahelise kos mosekoostöö üldise stra teegia väljatöötamisel 
ning kõiki Euroopa osapooli kaasaval  tõhusal kooskõlastusmehhanismil. 
Kosmost tuleb lugeda rahvusvaheliste meetmete are ndamisel eelistatud sektor iks, eelkõige koostöös 
peamiste ja tekkivate kosmosejõududega, nagu Ve nemaa, Ameerika Ühendr iigid, Hiina, India, 
Kanada, Jaapan, Ukraina ja teised kosmosetegevust teostavad riigid. 
Jõupingutusi tehakse kosmosepõhiste lahenduste kasutamise edendami sele säästva ar engu toetuseks 
ning loodusõnnetuste ja humanitaarkr iiside kontekstis oht ude ärahoidmiseks, tehes seda eelkõige 
Aafrikas. See seondub GMESi poolt omaks võetud ülemaailmse lähenemisega keskkonnaseire1 ja 
julgeoleku osas. 
Pakkumaks paremaid võimalusi efektiivseks koost ööks ja tagamaks, et Euroopa kosmoseprogrammi 
integreeritakse parimad rahvusvahelised kogemuse d kosmosevallas, kasutatakse erimeetmeid 
koostööks kahe- ja mitmepoolsetel projektidel, rahvus vahelistel ja ülemaailmsetel algatustel ning 
koostöös tekkivate majandussüsteemide ja aren gumaadega. Meetmed hõlmavad rahvusvaheliste 
kohustuste hindamist ja kontrollimist. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Teadusuuringud esilekerkivate vajaduste vallas võ imaldavad tehnoloogia arenduse innovatiivseid 
lahendusi kosmoseuuringute valdkonnas, ning võimalikke kohandusi ja rakendusi teistes 
valdkondades (nt ressursside majandamine, biol oogilised protsessid ja uued materjalid). 
Ettenägematute poliitiliste vajadustega seot ud teadusuuringute puhul võib käsitleda selliseid 
teemasid nagu kosmosepõhiste lahenduste pakkumin e arengumaade toetuseks, uute kosmoseseire- 
ja sidevahendite ja meetodite väljatöötamine, mi s on seotud asjakohase ühenduse poliitikaga ja selle 
panusega sotsiaalsesse kaasamisse. 
                                                 
1 Näiteks Kyoto protokoll, ÜRO konventsioon, mi s käsitleb kõrbestumise vastu võitlemist, 
ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, 2002. aasta säästva arengu tippkohtumise järeldused ja 2005. aasta G8  tippkohtumise järeldused. 
L 400/216 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 10. Julgeolek 
Eesmärk 
Tehnoloogia ja teadmiste arendamine, et luua kod anike julgeoleku tagamise  võime selliste ohtude 
suhtes nagu terrorism, loodusõnnetused ja kuritegevus, austades samal ajal põhilisi inimõigusi, sealhulgas eraelu puutumatust; Eu roopa tsiviiljulgeoleku huvide s olemasolevate ja arenevate 
tehnoloogiate optimaalse ja kooskõlastatud kasuta mise kindlustamine ning tsiviiljulgeoleku 
valdkonnas lahenduste pakkujate ja kasutajate vahelise koostöö soodustamine, mis suurendab 
Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõimet ja mille tulemusena jõutakse ülesandepõhiste 
uurimistulemusteni, mis aitavad vähendada julgeoleku puudujääke. 
Lähenemisviis 
Julgeolek Euroopas on õitsengu ja vabaduse ee ltingimus. Julgeolekua laste teadusuuringute 
teemavaldkond on keskendunud üksnes tsiviilrakendustele  ning sellega toetatakse selliste ühenduse 
poliitika ja algatuste rakendamist, mis on seotud ju lgeolekuga, nagu näiteks vabadusel, turvalisusel 
ja õigusel rajaneva ala rajamine, transport,  tervis (sealhulgas ELi terviseohutuse kava
1), 
kodanikukaitse (sealhulgas loodus- ja tööstuskatastroofide puhul),  energeetika, keskkond ja 
välispoliitika. Selle kaudu aitab see teemavaldkond kaasa ka majanduskasvule ja tööhõivele ning 
Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõimele . See hõlbustab erinev ate siseriiklike ja 
rahvusvaheliste osapoolte koostööd ja kooskõlastamist , et vältida asjatut kordamist ning igal 
võimalusel uurida koostoimet. Selle eesmärk on kõr valdada võimekuse osas esinevad puudused ja 
anda Euroopa julgeolekuvaja duste osas ilmset lisandväärtu st. Eraelu puutumatuse ja 
kodanikuõiguste austamine on teemavaldkonna puhul  läbivaks juhtpõhimõtteks. Teemavaldkonna 
raames ei uurita surmavate- ja/v õi hävitusrelvade tehnoloogiat. 
                                                 
1 Eesmärgiga parandada valmisolekut ja bioloogiliste ja/või keemiliste mõjurite tahtliku 
levitamise vastu võitlemist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/217 
 Jõustada tuleb konfidentsiaalsuse erinõuded, kuid uur imistulemuste läbipaist vust ei tohi tarbetult 
piirata. Lisaks tuleb määratle da valdkonnad, mis võimaldavad säil itada uurimistulemuste praeguse 
läbipaistvuse. 
Nimetatud mittekaitselise iseloomuga tege vused ühenduse tasandil käsitlevad nelja 
tsiviiljulgeolekumissiooni valdkonda , mis on määratletud vastuseks konkreetsele olulise poliitilise 
tähtsusega väljakutsetele ning Euroopa lisaväärtuse le ohtude ja võimalike julgeolekuintsidentide 
suhtes, ning kolme valdkondadeva helist huvi pakkuvat küsimust. Iga missioonivaldkond hõlmab 
kuut etappi, mis erinevad ajaliselt ja rõhuasetu selt. Need kuus etappi on: määratle (seotud 
juhtumiga), välista (seotud ohuga), kaitse (seotud sihtgrupiga), valmistu (seotud operatsiooniga), 
reageeri (seotud kriisiolukorraga) ja taasta (seotu d tagajärgedega); need kirjeldavad igas vastavas 
etapis vajalikku tegevust. Esimesed neli etappi osut avad intsidendi ärahoidmiseks ja selle võimaliku 
negatiivse mõju leevendamiseks tehtud jõupi ngutustele, kaks viimast osutavad olukorra ja 
pikaajaliste tagajärgedega toim etulekule suunatud jõupingutustele. 
Iga üksiku missioonivaldkonna igas etapis muutub va jalikuks spetsiifiliste võimete kombinatsioon, 
mida vajavad kodanike julgeoleku eest vastutajad , et ohtude ja intsiden tidega tõhusalt hakkama 
saada. Need võimed osutavad sellele, kuidas tuleks jõupingutusi teha  ning paljudel juhtudel 
toetavad need enam kui üht etappi ja/või  missioonivaldkonda. Võimete omandamine põhineb 
teadmiste, tehnoloogia ja organisatsiooniliste meet mete kombinatsioonil. Euroopa julgeolekualase 
võimekuse suurendamiseks käsitletakse käesol evas teemavaldkonnas täiustatud teadmiste ja 
tehnoloogiate, erinevate tegevus valdkondade ühiste IKT süsteemide parema kasutamise ning 
väljatöötatud protsesside ja erin evate lõppkasutajate poo lt protsesside tegeliku rakendamise vahelise 
tõhusa sideme tagamise mooduseid. 
L 400/218 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Teadusuuringute puhul pööratakse erilist tähelepanu võimekuse osas esinevate puuduste 
kõrvaldamisele, töötades vastavalt eesmärkid ele ja prioriteetidele välja igas üksikus 
missioonivaldkonnas vajaminevaid ja "ülalt a lla" lähenemisviisiga (juhindudes samas 
lõppkasutajatega peetavast dialoogist) määratle tud tehnoloogiaid ja oskusi. Ametiasutused, 
erasektor ja ELi kodanikud on julg eolekualaste teadusuuringute l õppkasutajatena julgeolekualaste 
teadusuuringutele esitatavate nõuete  määratlemisprotsessis täiel m ääral kaasatud. Tsiviiljulgeoleku 
alase võimekuse osas esinevate puuduste ja  iga üksiku missioonivaldkonna teadus- ja 
arendustegevuse vajaduste analüüsi teostamiseks ka sutatakse "süsteemianalüüsi" lähenemisviisi. 
Tegevused hõlmavad ka ettevõtete julgeolekuv ajaduste analüüsi. Nimetatud teadusuuringute 
vajaduste määratlemine peaks jätkuvalt olema käesoleva teem avaldkonna raames teostatavate 
teadusuuringute oluliseks elemendiks. 
Nimetatud võimekuse osas esinevatele puudustele suunatud lähenemisviisi täiendab "alt üles" 
lähenemisviis, millega uuritakse tehnoloogiaid ee smärgiga hinnata nende kasutamise võimalusi 
Euroopa julgeoleku suurendamiseks. Pakkumise poole (nt tööstus, üli koolid, teadusuuringute 
keskused) osas on oluline tugineda tipptasemele, et tuua esile innovatiivse id julgeolekulahendusi. 
Teadustegevus hõlmab mitut valdkonda ja on ülesandepõhine, see ulatub tehnoloogia ja 
metodoloogia arengust tehnoloogia ja süsteemide integr atsiooni, tutvustamise  ja valideerimiseni. 
Soodustatakse tehnoloogiate mitmeotstarbelisust, et suurendada nende rakendusala ning edendada 
vastastikust rikastamist ning olemasolevate ja  kujunevate tehnoloogiate kasutuselevõttu 
tsiviiljulgeoleku sektoris. Julgeolekualaste t eadusuuringute teemavaldkonna eesmärk on valmistada 
ette keskpika perioodi ja pikaajalised tõhusad lahendused, mis on asjakohaste  ohtude ärahoidmiseks 
piisavalt kohanduvad ja innovatiiv sed. See täiendab ja integreer ib tehnoloogiale ja süsteemidele 
suunatud ning tsiviiljulgeolekuga seotud teadusuuringuid, mis viiaks e läbi teiste teemavaldkondade 
raames. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/219 
 Julgeolekualased teadusuuringud vajavad rakendami seks erieeskirju, mis võtavad julgeolekuga 
seonduva konfidentsiaalse teabe kaitsmise ning liikmesriikidele ja l õppkasutajatele uuringute 
tulemuste kohta piisava teabe edastamise eesmä rgil arvesse nimetatud uuringute spetsiifilist 
iseloomu. 
Teadusuuringutes keskendutakse ük snes tsiviiljulgeoleku rakenduste le. Tõdedes, et on olemas 
kahese kasutusega tehnoloogiavaldkondi, mis on se otud nii tsiviil- kui sõ jaliste rakendustega, 
luuakse sobiv raamistik Euroopa Kaitseagentuur i tegevustega koordineerimiseks. Vastastikuse 
teavitamise ja kattuva rahastamise vältimis e eesmärgil kooskõlastatakse julgeolekualaseid 
teadusuuringuid teiste riik likul ja Euroopa tasandil läbiviidavate tegevustega. 
Märkimisväärselt soodustatakse väikeste ja keskmise suurus ega ettevõtete (VKEde), samuti 
kodanike julgeoleku eest vastutavate ametite ja organisatsioonide kaasatust tegevusse. Pikema 
perspektiivi teadusuuringute kava, mille on töötanud välja Euroopa julgeolekualaste 
teadusuuringute nõukogu (ESRAB),1 toetab käesoleva teemavaldkonna  teadusuuringute sisu ja 
struktuuri kindlaksmääramist. 
                                                 
1 Kehtestatud julgeolekualaste teadusuuringut e kolmeaastase ettevalmistava töö jooksul 
(PASR 2004–2006) 
L 400/220 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
Tegevused on suunatud järgmistele valdkondadele: 
● Kodanike julgeolek:  Tegevused keskenduvad võimalik e rahvusvahelise tähtsusega 
intsidentide sellistele ohuaspekti dele nagu seaduserikkujad, nende poolt 
rünnakumehhanismina kasutatavad vahendid ja ressursid. Selle ülesandevaldkonnaga 
toimetulekuks on nõutav terve rida võimeid, m illest paljud on eelkõige seotud etappidega 
"määratle", "välista" ja "valmistu" ja "reageeri ". Taotluseks on nii intsidendi vältimine kui 
ka selle võimalike tagajärgede leevendamine . Kodanikukaitse, sealhu lgas biojulgeoleku 
ning kuritegevusest ja terrorirünna kutest tulenevate ohtude eest  kaitse osutamise eesmärgil 
vajalike võimete loomiseks on rõhuasetus se llistel küsimustel nagu: oht (nt keemiline, 
bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht, CBRN), teadlikkus (nt operatiivse teabe 
kogumine, koondamine, kasutamine, jagamine, alarmeerimine), avastamine (nt ohtlikud 
ained, lõhkeained, ained B või C, üksikisikud või grupid, kahtla ne käitumine), tuvastamine 
ja kinnitamine (nt isikud, ainete liik ja kogus ), ennetamine (nt rahaliste vahendite puhul 
juurdepääsu ja liikumise kontroll , finantsstruktuuride kontrollimi ne), valmisolek (nt riskide 
hindamine; CBRN kaitse, bioloogiliste ja keemiliste mõjurite tahtliku kasutamise kontrollimine; strateegiliste reservide, nagu inimtööjõu, oskus te, vahendite, tarbekaupade 
taseme hindamine; ulatuslike sündmuste puhul jne), terrorirünnakute ja kuritegevuse mõju 
neutraliseerimine (nt reaktiivmürsud, side, sõidukid, mittepurustavad süsteemid) ja ohjeldamine, õiguskaitsealaste andmete töötlus. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/221 
 ● Infrastruktuuride ja avalike teenuste julgeolek : Tegevused keskenduvad rahvusvahelise 
tähtsusega intsidendi või loodusõnnetuse si htmärkidele, infrastruktuuride hulka kuuluvad 
näiteks suurürituste korralduspaigad, olu lise poliitilise (nt pa rlamendihooned) või 
sümboolse (nt mõned konkreetsed mälestusmärg id) väärtusega paigad ning energia- 
(sealhulgas nafta-, elektri-, g aasi-), vee-, transpordi- (sealhu lgas lennu-, mere-, maismaa-), 
side- (sealhulgas ringhäälingu-), finants-, haldus-, rahvatervise- jms võrgud. Käesoleva 
ülesandevaldkonnaga toimetulekuks on vaja mitmeid võimekusi, millest mitmed seonduvad eelkõige "kaitsmise" etapi, kuid ka "valmistumise" etapiga. Taotluseks on nii 
intsidendi vältimine kui ka selle võimalike tagajärgede leevendamine. Vajaliku võimekuse 
loomiseks on rõhuasetus järgmistel küsimustel: füüsilise infrastruktuuri ja selle toimimise 
nõrkade kohtade analüüs, modelleerimine ja hi ndamine; olemasolevate ja tulevaste riiklike 
ja erasektori infrastruktuurivõrgustike, sü steemide ja teenuste kindlustamine nende 
füüsilises, loogilises ja funktsi onaalses osas; kontrolli- ja hä iresüsteemid, mis intsidendi 
korral võimaldavad kiiret reageerimist; kaitse intsidendi kuhjuvate ta gajärgede eest, uute 
turvaliste infrastruktuuride ja võrkude loomise kriteeriumite määratlemine ja väljatöötamine. 
L 400/222 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Intelligentne seire ja julgeolek piiridel:  Tegevused keskenduvad Euroopa piiride 
julgeolekustrateegia kõikide järgnevate ta sandite asjakohastele küsimustele, alustades 
viisataotluste menetlustest saatkondades ja konsulaaresindustes (esimene tasand), 
piiriülesest koostööst (teine tasand), maapiiride, sadamate ja lennujaamade 
piiriületuspunktides ning rohelise ja sini se piiri piiriületuspunktide vahel võetavatest 
meetmetest (kolmas tasand) kuni Euroopa välispii ride sees teostatavate  tegevusteni (neljas 
tasand) nagu näiteks teabevahetus, lisameetme d, Schengeni infosüsteem (SIS), õigusalane-, 
politsei-, tolli- ja piirivalvealane koostöö (P CB). Selle ülesandevaldkonnaga toimetulekuks 
on nõutav terve rida võimeid, millest paljud on eelkõige seotud etappidega "määratle", 
"välista" ja "kaitse". Taotluseks on nii in tsidendi vältimine kui ka selle võimalike 
tagajärgede leevendamine. 
Vajaliku võimekuse loomiseks on rõhuase tus järgmistel küsimustel: kõikide 
piiriületuspunktides kasutata vate, julgeolekuga seotud süsteemide, varustuse, töövahendite 
ja protsesside tõhususe ja efektiivsuse pa randamine (nt juurdepääsu omavate isikute 
identifitseerimine, mitteinvasiivne inimeste ja kaupade tuvastamine, ainete jälgimine, proovide võtmine, ruumiline tuvastamine, s ealhulgas andmete hankimine ja analüüs jne); 
Euroopa maa- ja merepiiride julgeoleku para ndamine (nt mitteinvasiivne ja veealune 
sõidukite avastamine, sõidukite jälgimine, ruumiline tuvastamine, sealhulgas andmete 
hankimine ja analüüs, järelvalve, kaugjuhtimine jne); meresõidu turvalisus; (ebaseaduslike) 
rändevoogude hindamine ja juhtimine. Kehtes tatakse sobiv raamistik, et kooskõlastada 
tegevust Euroopa Liidu liikmesriikide väli spiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise 
Euroopa agentuuri tegevustega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/223 
 ● Julgeoleku ja ohutuse taastamine kriisi korral: Tegevused keskenduvad 
tehnoloogiatele, mis annavad ülevaa te erinevatest hädaolukordade 
ohjamisoperatsioonidest, nagu kodanikukaitse (s ealhulgas loodus- ja tööstuskatastroofide 
puhul), humanitaarabist ja päästeülesannetest ning toetavad neid. Selle 
missioonivaldkonnaga toimetulekuks on nõutav te rve rida võimekusi, millest paljud on 
eelkõige seotud etappidega "valmi stu", "reageeri" ja "taasta". Taotluseks on intsidendi 
tagajärgede leevendamine. Vajaliku võime kuse loomiseks on rõhuasetus järgmistel 
küsimustel: üldine organisatsi ooniline ja operatiivne valmisol ek julgeolekuintsidentidega 
toimetulekuks (nt organisatsioonidevahelin e kooskõlastamine ja side hädaolukordades, 
strateegiliste reservide, strateegilise invent ari hindamine jne), kriisireguleerimine (nt 
integreeritud häire- ja juhtimissüsteemid, ints idendi ja prioriteetsete nõuete hindamine, 
heterogeensete osaliste ja ressursside integreerimine, evakueerimine ja isoleerimine, 
terrorirünnakute ja kuritegevuse mõju neutra liseerimine ja ohjeldamine jne), sekkumine 
vaenulikus keskkonnas, kriisiabi ning julgeo lekuintsidendi tagajä rgede ja kuhjuva mõju 
reguleerimine (nt avaliku tervishoiusüsteemi toimimine, äri järjepidevus, usalduse võitmise meetmed, ühiskonna katkenud või hävi nud funktsioonide taastamine jne). 
L 400/224 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Eespool nimetatud valdkondi toetavad järgmised valdkondadevahelised tegevused: 
● Julgeolekusüsteemide integratsioon, vas tastikune seotus ja koostalitlusvõime : Luure, 
teabe kogumise ja tsiviiljulg eolekuga seotud tegevused muudavad võimalikuks eespool 
loetletud võimekuste loomiseks vajaliku tehnoloogia ja/või aitavad kaasa selle 
tulemuslikkusele, keskendudes seega valdkondade vahelist huvi pakkuvatele küsimustele, 
nagu: süsteemide, vahendite, teenuste ja prot sesside (sealhulgas õigus kaitse-, tuletõrje-, 
kodanikukaitse- ja meditsiinilise teabe infras truktuuride) vahelise koostalitlusvõime ja 
vastastikuse teabevahetuse parandamine,  tagades samas nende usaldusväärsuse, 
konfidentsiaalsuse kaitse ja in fo sidususe, kõigi tehingute jä lgitavuse ja töötlemise jne. 
Tegevused käsitlevad ka standardiseerimis- ja koolitusküsimusi (sealhulgas kultuurilise, inimestevahelise ja organisatsiooni lise koostalitlusvõime seisukohast). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/225 
 ● Julgeolek ja ühiskond:  Tegevused on valdkondadevahelised  ning need tuleks läbi viia 
loodusteaduste, tehnoloogia ni ng teiste teaduste, eelkõige  poliitika-, sotsiaal- ja 
humanitaarteaduste omavahelises koos töös. Keskendutakse eesmärgipäraste 
kultuurialastele ja sotsiaalmajandusli kele analüüsidele ning süsteemsetele 
riskianalüüsidele, stsenaariumide loomisel e ja muudele teadusuuringutele, mis on seotud 
järgmiste valdkondadega: julgeolek kui ar enev kontseptsioon (j ulgeolekuga seotud 
vajaduste ulatuslikud analüüsid, määratlemaks  muutliku julgeolekumaastiku käsitlemiseks 
vajalikke peamisi funktsionaalseid nõudeid);  loodusõnnetustest ja  uutest ohtudest (nt 
terrorismi ja organi seeritud kuritegevuse vallas) tulenev vastastikune sõltuvus ja 
haavatavus; kodanike hoiakud kr iisisituatsioonis (nt terrorismi ja kuritegevuse tajumine, 
masside käitumine, avalikkuse arus aamine kodanikuõigustest ja kaitse 
sotsiaalkultuurilistest vormidest ning julgeoleku (ja ohutus-)  kontrollide ak tsepteerimine); 
kodanike valmisolek ja valmidus terrorirünnakut eks; haldusasutuste ja  kodanike vahelise 
kommunikatsiooniga seotud küsim used kriisisituatsioonides; üldise teadlikkuse tõstmine 
ohtudest; kodanike nõustamine sisejulgeo leku nõuande- ja abisüsteemide osas 
liikmesriikides ja ELi tasandil; terroris tlike õigusrikkujate käitumuslikud, psühholoogilised 
ja muud asjakohased analüüsid; isikuandmete kaits et ja info sidusust puudutavad eetilised 
küsimused. Teadusuuringud on suunatud ka kuritegevuse statis tiliste näitajate 
arendamiseks, et hinnata paremini  kuritegevusega seotud muutusi. 
● Julgeolekualaste uuringute kooskõla stamine ja struktureerimine: See  valdkond annab 
meetmetele ühise platvormi siseriiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste julgeolekualaste 
uuringute kooskõlastamiseks ja struktureerimi seks, tsiviil-, turva lisus- ja kaitsealaste 
uuringute vahelise koostoimimise arendami seks, samuti julgeolekualaste uuringute 
nõudluse ja pakkumise kooskõlastamine. Sa muti keskenduvad meetmed asjakohaste 
õiguslike tingimuste ja menetluste parandamisele. 
L 400/226 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Rahvusvaheline koostöö 
Rahvusvahelist koostööd julgeole kualaste teadusuur ingute valdkonnas teostatakse kooskõlas 
ühenduse poliitikate siseste ja väliste aspektideg a. Käesoleva valdkonna erilise tundlikkuse tõttu 
tehakse rahvusvahelise koostöö osas otsuseid  vastavalt igale üksikjuhtumile. Rahvusvahelise 
koostöö konkreetsed nõudeid ja kriteeri ume võib täpsustada tööprogrammis. 
Konkreetseid rahvusvahelisi koostöömeetmeid kaalut akse siis, kui sellest tõuseb mõlemapoolne 
kasu, näiteks ülemaailmse kohaldatavuseg a (nt suurte loodusõnne tuste haldamine) 
julgeolekumeetmetega seotud uuringute puhul. 
Reageerimine esilekerkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele 
Julgeolekualaste uuringute teemavaldkond on oma ol emuselt ja ülesehituselt paindlik. Meetmed 
võimaldavad seni teadmata tu leviku julgeolekuohtude, sealhulg as loodusõnnetuste ja võimalike 
tekkivate seotud poliitiliste vajaduste omavah elist kohandamist. Paindlikkus täiendab eespool 
esitatud teadusuuringute ülesanne tele orienteeritud olemust. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/227 
 II LISA  
SUMMA SOOVITUSLIK JAOTUS 
Soovituslik jaotus on järg mine (miljonites eurodes): 
Tervis 6100 
Toit, põllumajandus, kalandus ja biotehnoloogia 1935 
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad 9050 Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjal id ja uued tootmistehnoloogiad 3475 
Energeetika 2350 Keskkond (sealhulgas kliimamuutused) 1890 Transport (sealhulgas lennundus) 4 160 Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused 623 
Kosmos 1430 
Julgeolek 1400 
  
L 400/228 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 KOKKU1, 2, 3, 4 32 413 
 
                                                 
1 Kaasa arvatud ühised tehnoloogiaalgatused (s ealhulgas rahastamiskava jne) ning osa 
teemavaldkondade raames rahastatavatest koordin eerimis- ja rahvusvahelise koostöö alastest 
tegevustest. 
2 Eesmärk on võimaldada, et vähemalt 15% pr ogrammi raames saadaolevast rahastamisest 
läheks VKEdele. 
3 Kaasa arvatud kuni 800 miljoni euro suurune panus Euroopa Investeerimispangale 
riskijagamisrahastu jaoks, nagu on osut atud III lisas. Teemavaldkondade panused on 
proportsionaalsed, välja arvatud te emavaldkonna "Sotsiaalmajandus- ja 
humanitaarteadused" puhul, mis riskija gamisrahastusse (RSFF) ei panusta. 
 Ajavahemikul 2007–2010 on iga-aastaste osamaksete suuruseks ligikaudu 400 miljonit 
eurot. 
4 Millest vähemalt 210 miljonit eurot ja maksimaalselt 250 m iljonit eurot COSTile, võttes 
arvesse vahehindamise tulemusi. Rahalist toet ust antakse toetusena, mida maksatakse 
toetuslepinguga, mis sõlmitakse komisjoni ja CO STi määratud juriidilisest isikust esindaja 
vahel; vastava teabe edastab komisjonile nõukog u peasekretariaat ning sellele osutatakse 
tööprogrammis.   
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/229 
 III LISA  
Riskijagamisrahastu 
Vastavalt II lisale annab ko misjon panuse (kooskõlastus- ja toetusmeede) Euroopa 
Investeerimispangale, kes on riskijagamisp artner riskijagamisrahastu (RSFF) puhul. 
Riskijagamisrahastut kaasrahastavad ühendus ja EIP ja selle eesmärk on edendada erasektori 
investeeringuid teadusuuringut esse, tehnoloogiaarendusse ja tu tvustamistegevusse ning 
innovatsiooni kogu Euroopas. 
Ühenduse panus suurendab panga võimalusi riske pa remini juhtida, võimaldades i) EIP laenamise 
ja tagamise suuremat mahtu teatud riskitasemel ja ii) Euroopa riskants emate teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse tegevuste rahastamist, mis ei  oleks võimalik ilma ühe nduse sellise panuseta, 
aidates seega ületada turu puudujääke. Selle eesmärk on: 
● anda lisandväärtust valdkondades, kus turg ei saa pakkuda vajalikku rahastamist, ning 
● soodustada erainvesteeringute tegemist. 
Ühenduse panus riskijagamisrahastule eraldata kse vastavalt II lisas  esitatud sätetele. 
Euroopa Investeerimispank annab oma finantspar tneritele laenu või tagatisi vahenditest, mis on 
saadud rahvusvahelistelt fi nantsturgudelt, vastava lt standardeeskirjadele, määrustele ja korrale. 
L 400/230 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Seda panust kasutab pank põhimõttel "kes ees, see mees" reserviks ja kapitali assigneeringuteks 
pangas, et katta osaliselt riske seoses oma opera tsioonidega, mis toetavad  abikõlblikke Euroopa 
teadusuuringute ja tehnol oogiaarenduse meetmeid. 
Tuginedes oma finantshinnangule, hindab EIP finantsriskide taset ning teeb otsuse reservi ja 
kapitali assigneeringu te väärtuse kohta. 
Riskianalüüsis ja hindamisel ning nendel põhineva l otsustamisel reservi loomise ja kapitali 
assigneeringute kohta järgitakse pa nga standardtoimingud struktureeri tud rahastamisvahendi alusel, 
mille tema aktsionärid on heaks kiitnud ja mida nad kontrollivad ning mida vajadusel ajakohastatakse ja muudetakse. Seda ei muudeta ühenduse panuse andmise tõttu. 
Ühenduse eelarvega seotud risk on piiratud ma kstud või maksmiseks eraldatud summadega. 
Ühenduse eelarvele ei tekitata lisako hustusi, kuna ülejäänud riski kannab EIP. 
Ühenduse panus antakse iga-aastaste maksetena mitmeaastase kava alusel, võttes arvesse nõudluse 
kujunemist. Iga-aastane summa kehtestatakse tö öprogrammis EIP esitatava tegevusaruande ja 
prognooside alusel. 
Mitmeaastast kava rahastatakse igast panustava st eriprogrammi teemavaldkonnast ning vajadusel 
kohandatakse seda kooskõlas proportsi onaalsete kohustuste põhimõttega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/231 
 Euroopa Investeerimispangaga pärast liikmesr iikidega peetavaid tihedaid konsultatsioone 
sõlmitavas lepingus sätestatakse tingimused, mille alusel võib Euroopa Investeerimispank kasutada 
ühenduse panust reserviks ja kapitali assigne eringuks. Kõnealune leping hõlmab muu hulgas 
järgmisi tingimusi: 
● Ühenduse teadusuuringute ja  tehnoloogiaarenduse meetmete  abikõlblikkus. Ühenduse 
rahastatavad VKEde huvides toimivad ühised tehnoloogiaalg atused, koostööprojektid ning 
tippkeskuste võrgustikud ja te adusuuringud on automaatselt abikõlblikud, tingimusel et 
nende eesmärgid jäävad käesoleva eriprogr ammi panustavate teemavaldkondade raamesse. 
Muudes kui assotsieerunud kolma ndates riikides registreer itud õigussubjektid on samuti 
abikõlblikud, kui nad osalevad seitsmenda  raamprogrammi kaudsetes meetmetes ning 
nende kulud on abikõlblikud. 
 Muud Euroopa meetmed (näiteks EUREKA)  on abikõlblikud tingimusel, et need 
käsitlevad selliseid teadusuuringuid, tehnol oogiaarendust või tutvustamistegevust, mis 
jäävad panustavate eriprogrammi teemav aldkondade raamesse ja vastavad Euroopa 
teadusuuringute põhimõtetele ja kriteeriumitele , ning et laenajad või  garantii saajad on 
liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud õigussubjektid. 
 Riskijagamisrahastu on saadaval kõigis liik mesriikides ja assotsieerunud riikides, et 
tagada, et kõikide liikmesriikide kõik õigussubjektid, olenemata nende suurusest (sealhulgas VKEd, teadusasutused ja ülikoolid),  võiksid kasutada kõnealust rahastut nende 
tegevuste rahastamiseks abikõlblike meetmete raames. 
Kommertslikku laadi innovatsi oonialased tegevused on risk ijagamisrahastuga seoses 
abikõlblikud ainult EIPi e nda panuse kasutamise kaudu. 
L 400/232 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Kooskõlas asutamislepingu artikli 167 alusel  vastu võetud osalemise eeskirju käsitleva 
määrusega nähakse lepingus samuti ette menetlused, mis võimaldavad ühendusel olla nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastu ühe nduse panuse kasutamisele EIP poolt. 
 Eeskirjad, millega määratakse kindlaks finantsr iski osa, mis kaetakse ühenduse panusest, ja 
riskitase, millest kõrgemal EIP võib kasutada  ühenduse panust, ning samuti saadava tulu 
jagamise eeskirjad. 
 Iga operatsiooni korral sõltub ühenduse panuse tase EIPi läbiviidavast finantsriski 
hindamisest. Reservi ja kapitali assigneeri ngute kogutase enamuse riskijagamisrahastu 
operatsioonide korral on eeldatavalt va hemikus 15%–25% nende operatsioonide 
nimiväärtusest. Mingil juhul ei ületa ühenduse panusel põh ineva reservi ja kapitali 
assigneeringute kogusumma 50% laenu või ta gatise nominaalväärtuse st. Iga operatsiooni 
puhul toimub riskijagamine. 
 Kord, mille alusel ühendus jälgib ühenduse panus ega seotud EIPi laenu ja tagatise andmise 
operatsioone, kaasa arvatud operatsioonid EIPi finant seerimispartnerite kaudu. 
EIP võib ühenduse panust kasutada ainult oper atsioonideks, mis on heaks kiidetud käesoleva 
eriprogrammi jõustumise kuupäeva ning 31. detsembri 2013. aasta vahelisel perioodil. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/233 
 Sellel perioodil ühenduse panuselt kogunenud intresside ja saadud tulude kohta esitab EIP iga-
aastase aruande komisjonile, kes teavitab Euroop a Parlamenti ja nõukogu. Vastavalt finantsmääruse 
artikli 18 lõikele 2 loetakse need riskijagamisra hastule eraldatavateks tuludeks ning kantakse 
eelarvesse. 
Tööprogrammi vastuvõtmisel võib komisjon pä rast raamprogrammi II lisas nimetatud 
vahehindamist otsustada riskijagamisrahastu poolt ka sutamata ja seetõttu EIPilt tagasi saadud mis 
tahes summa ümber suunata käesoleva eripr ogrammi panustavate teemavaldkondade muude 
kaudsete meetmete jaoks. Vahehindamine sisaldab  riskijagamisrahastu mõju välishindamist. 
Komisjon jälgib tähelepanelikult üh enduse panuse tõhusat kasutamist , viies sealhulgas läbi meetme 
edukate omaduste järelhindamisi, ning esitab regu laarselt aruandeid progr ammikomiteele. Lisaks 
sellele lisab komisjon olulisemad sellega seotud järeldused teadusuuringu te ja tehnoloogiaarenduse 
meetmete aastaaruandesse, mille ta saadab  asutamislepingu artikli 173 kohaselt Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule. 
 
L 400/234 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 IV LISA  
Ühised tehnoloogiaalgatused ja ühenduse poolt mittehallatavate  
teadusuuringute programmide kooskõlastamine 
Ühised tehnoloogiaalgatused1 
Esialgses loendis olevad ühi ste tehnoloogiaalgatuste tea dusuuringute valdkonnad on kindlaks 
määratud allpool, tuginedes I lisas esitatud krit eeriumidele. Need ühised tehnoloogiaalgatused 
käsitlevad mitmesuguseid väljakutseid. Seega tule b struktuurid kindlaks määrata vastavalt igale 
üksikjuhtumile, et need arvestaksid asjakohase  teadusuuringute val dkonna eriomadustega. Iga 
juhtumi korral määratakse kindlaks konkreetne st ruktuur selleks, et ra kendada kokkulepitud ühise 
tehnoloogiaalgatuse teadusuur ingute programmi ja tuua kokku vajalikud riiklikud ja 
erainvesteeringud ja kogu Euroopa t hõlmavate jõupingutuste kooskõl astamine. Ühendus võib anda 
toetust teadusuuringute programmi rakendamiseks er aldi ettepanekute alusel. Võimalik on edasiste 
ühiste tehnoloogiaalgatuste kind lakstegemine I lisas toodud kriteeriumide alusel ja nende 
kavandamine seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal. 
● Innovatiivse meditsiini algatus 
Innovatiivse meditsiini ühise tehnoloogiaalga tuse eesmärk on Euroopa farmaatsiavaldkonna 
konkurentsivõime suurendamine, pakkudes kooskõlasta tud lähenemisviisi teadustöö kitsaskohtade 
ületamiseks ravimiarenduse protsessis, vä hendades ravimiarenduse aega ja kliinilise 
väljapraakimise määra uute ravimite puhul. See võimaldab kiiremini juurde pääseda rohkem 
suunatud meditsiinile ja teadusinvesteeringute kiiremat tasuvust ning seega juurde saada rohkem 
erainvesteeringuid ed asiseks teadustööks. 
                                                 
1 Kavandatavate ühiste tehnoloogiaalgatuste loen d on indikatiivne ning seda võib tulevaste 
arengute valguses muuta. Iga ühise tehnoloogiaalg atuse kohta langetataks e eraldi otsus (vt I 
lisa, peatükk "Teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, teemavaldkondade ja tegevuste põhisuunad"). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/235 
 Innovatiivse meditsiini algatuse strateegil ises teadusuuringute programmis määratletud 
konkurentsieelne uurimistegevus hõlmab: vahendite ja meetodite arendamist ravimite sobivuse, 
ohutuse ja tõhususe paremaks prognoosimiseks, intelligentseid infrastruktuure andmete integreerimiseks ja teadmiste haldamist tihedas  koostöös tööstusharudega, akadeemiate ja 
kliinikumidega kõigis vajalikes etappides. See käsitleb ka haridust ja koolitust kindlustamaks, et Euroopal oleksid vajalikud teadmised uurimistule muste muutmiseks patsiendile kasutoovateks. 
Tagatakse tihe koostöö Euroopa Üh enduse ning tööstusharude ja teiste sidusrühmade vahel, nagu 
regulatiivasutused, patsiendid, akadeemia, klinitsistid jne, samuti tagatakse riikliku ja erakapitali kaasamine. Strateegiliste t eadusuuringute programmi rakendami sel kasutatakse innovatiivse 
meditsiini algatust, mis on sobiv just selleks ot starbeks loodud avaliku ja erasektori koostöö 
struktuur. 
● Nanoelektroonika tehnoloogiad 2020 
Nanoelektroonika on Euroopa konkurentsivõime jaoks  suure strateegilise tähtsusega, kuna need 
tooted on võtmetähtsusega, võimaldamaks innovati ivsust teistes majandusharudes (multimeedia, 
telekommunikatsioon, transport, te rvis, keskkond, töötlev tööstus jn e). See eeldab, et teadus- ja 
arendustegevus ja pingutused uuendusteks olek sid paremini struktur eeritud, optimeeritud ja 
integreeritud laiemasse protsessi, mis hõlmab kõi ki selles valdkonnas edu saavutamiseks olulisi 
osalisi. 
See algatus tegeleb vajadusega ränipõhise tehnoloogia järele nelja s tehnoloogiavaldkonnas: 
i) loogiliste ja mäluseadmete kahandamine, et  suurendada võimsust ja vähendada kulusid, 
ii) lisandväärtuse funktsioonide  arendamine, sealhulgas tajumis-, aktiveerimis- ja 
pakkimisfunktsioon, ning nende manustamine loogi ka ja mäluga, et moodustada keerukaid 
kiibisüsteemide ( systems-on-a-chip ) ja paketisüsteemide ( systems-in-a-package ) lahendusi, 
iii) seadmed ja materjal ning iv) konstrueerimise automatiseerimine. 
L 400/236 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Manussüsteemid  
Manussüsteemid – nähtamatu elektroonika ja ta rkvara, mis edastavad teavet toodetele ja 
protsessidele – on Euroopa oluliste tööstush arude, nagu autotööstu s, lennuelektroonika, 
tarbeelektroonika, telekommunikats ioon, meditsiinisüsteemid ja töö tlev tööstus, konkurentsivõime 
seisukohalt strateegilise tähtsusega. Lisaks loob seadmete suurenev ühilduvus võimalusi  täiesti uute 
turgude ja sotsiaalsete rakenduste  jaoks, kus Euroopa peab olema h ea positsiooniga, et neist kasu 
saada. 
Manussüsteemide ühine tehnoloogiliaalgatus ühendab ja koondab teadustöö jõupingutused, 
kasutades riigi- ja erainvesteeri nguid suure riski jagamiseks ja kõr gete ambitsioonide säilitamiseks. 
Algatus on suunatud asukohast sõltumatute, koostalitlusvõimeliste ja kulutõhusate, kuid siiski võimsate, turvaliste ja kindlate elektrooniliste  ja tarkvarasüsteemide konstrueerimisele, 
arendamisele ja levitamisele. Selles pakutakse  välja eeskuju, mis pakub antud rakendustele 
standardseid arhitektuu rilisi lähenemisi, vahetarkvara, mis võimaldab takistusteta ühenduvust ja 
koostalitlusvõimet, integreeritud projekteerimistarkva ra vahendeid ja meetodeid kiireks arenguks ja 
prototüüpimiseks, samuti uusi lähenemisviise su htlusele arvutite ja pärismaailma vahel. 
● Vesiniku- ja kütuseelementide algatus 
Vesiniku- ja kütuseelemendid on en ergiatehnoloogiad, mis võivad tuua  paradigma muutuse sellesse, 
kuidas Euroopa energiat tarbib ja toodab, pakkude s suurt arengupotentsiaali pikaajalise sõltumatu 
säästva energiavarustuse suuna s ja andes Euroopale olulise konkurentsieelise. Üleminek 
vesinikupõhisele majandusele eeldab laiaulatus likku teadustegevust ja investeeringuid uute 
tööstusharude, varustuskettide ning infrastruktuuride loomisse ja inimressursside koolitamisse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/237 
 Ühistes tehnoloogiaalgatuses määratakse kindlaks  ja viiakse ellu eesmärgile suunatud Euroopa 
tööstusuuringute, tehnoloogiliaarenduse ja tut vustamistegevuse programm, et töötada välja 
töökindlad vesiniku- ja kütuseelemenditehno loogiad kuni äritegevuse alustamiseni. Ühise 
tehnoloogiaalgatuse teadusuuri ngute programmi peamised teemad on: kütuseelementide 
arendamine kõigile rakendussektoritele ja val dkondadele; stabiilne vesinikupakkumine, sealhulgas 
tootmine, levitamine, ladustamine ja kättetoimetam ine; integreeritud, mastaapne valmiva ja areneva 
tehnoloogia demonstreerimine tõelises tegevusk ontekstis; ja tururaamistikku ettevalmistavad 
tegevused. Seda kohaldatakse kindla ja pi devalt areneva ELi te hnoloogia arenguteede ja 
tegevuskava alusel, täpsustades üleminekustrateeg iad ja pikaajalised ees märgid ning rakendamise 
pöördepunktid. 
● Lennundus ja õhutransport 
Euroopa peab jääma võtmetehnoloogiate eesliin ile ning omama tulevikus jätkusuutlikku, 
innovatiivset ja konkurentsivõimelis t lennundust ja õhutranspordi töös tust. Roheliste tehnoloogiate 
arendamine on määrava tähtsusega kogu õhutra nspordisektori konkurentsivõime tagamisel. 
Innovatiivsed tehnoloogiad on ülitähtsad, et säil itada konkurentsivõimet valdkondades, kus surve 
konkurentsi tõttu kasvab, ning taastada konkur entsivõime valdkondades, kus Euroopal on 
potentsiaali võtta enda valdusse märkimisväär ne turuosa, näiteks pi irkondliku transpordi 
valdkonnas. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusmahuka tööstusena on Euroopa lennunduse ja 
õhutranspordi ettevõtete praegune  konkurentsivõime maailmatur ul olnud aastakümnete vältel 
rajatud olulistele erasektori t eadusinvesteeringutele (t avaliselt 13–15% käibest). Arvestades sektori 
eripära, sõltuvad uued arengud sageli tõhusast koostööst avaliku ja erasektori vahel. 
L 400/238 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Mõned ACARE strateegiliste teadusuuringut e programmi aspektid nõuavad eesmärgi 
laiaulatuslikkust ja pidevust, mistõttu tuleb üh ine tehnoloogiaalga tus koondada järj epidevale ja 
pühendunud teadusuuringute programmile arenenud tehnoloogiate alal ja  soodustavatele teguritele, 
nagu integratsioon, laiaulatuslik valideerimine ja tutvustamistegevus. 
Lennunduse ja õhutranspordi valdkonnas tuleks ühtse Euroopa õhuruumi poliitika ja SESAR-
algatuse toetuseks käsitleda erinevaid va ldkondi, nagu keskkonnas õbralik ja kulutõhus 
õhutranspordisüsteem ("roheline õhutranspordisüsteem") ja lennuliikluse korraldamine. 
● Üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): 
Euroopa vajab autonoomset võimekust, mis põhineks üleilmse seire Euroopa standardil. See aitab 
märkimisväärselt Euroopat ja selle tööstusharus id selles valdkonnas, kus konkurendid üleilmse seire 
süsteemide arendamisse palju investeerivad. 
GMES peab vastama poliitilisele mandaadile, mi s talle anti 2001. aasta juunis toimunud Göteborgi 
tippkohtumisele järgnenud nõukogu 13. novembri 2006. aas ta resolutsiooniga üleilmse keskkonna- 
ja turvaseire esialgse perioodi käivitamise kohta1, 2004. aasta veebruaris esitatud GMESi 
tegevusplaaniga2 ja selle lisamisega "kasvualgatuse"  ja "kiire stardi" nimekirja. 
                                                 
1 EÜT C 350, 11.12.2001, lk 4. 
2 "Üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GME S): GMESi suutlikkuse loomine 2008. aastaks – 
(tegevusplaan (2004–2008)": KOM (2004)65 (lõplik) (3.2.2004). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/239 
 GMESi tulevik sõltub nii kasutajate kui infr astruktuuriteenuste pa kkujate (nii avaliku kui 
erasektori) olulistest pikaajalistest investeeringute st. Selleks on hädavajalik, et GMES esitaks endast 
selge ja sidusa pildi, mis olek s kasutajate, ametiasutuste ja tö östuse poolt lihtsasti äratuntav. 
Sõltumata konkreetsetest GMES rakendusvaldkondade st hõlmab see l teatud hulka heakskiidetud 
standardeid, valideerimismehhanisme ja stra teegiaid ühtse poliitilise vastutuse all. 
Sellel eesmärgil võiks ühise tehnoloo giaalgatuse vormis luua GMES juhtimisstruktuuri, et tuua 
kokku kõik asjaosalised koos oma vahenditega, eriti kasutajaorganisa tsioonid nii siseriiklikul kui 
Euroopa tasandil. 
Ühine tehnoloogiaalgatus GMESi jaoks peaks ki ndlustama GMESiga seotud tegevuste tugeva 
koordineerimise, sealhulgas jä rgmiste funktsioonide kaudu: 
– iga GMES rakendusvaldkonna kasutajanõudmiste ühendamine, 
– GMESi operatiivteenuste, seotud võimekuse ja infrastruktuuride arengu ülevaatamine ja 
toetamine, 
– vajaduse korral selliste  teenuste valideerimine, 
– andmetele pikaajalist juurdepääsu kindlus tavate mehhanismide arendamine (andmete 
ostmine). 
L 400/240 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 GMESi ühine tehnoloogiaalgatus oleks samuti tõhus vahend edendamaks erasektori aktiivset 
osalust, toimides koordineeriva ja  finantseeriva vahendajana töös tusele (sh VKEd) ja teistele 
sobilike konkurentsivõimeliste protsesside kaudu GMESi rakendamisse panustada soovivatele võimalikele lepingupartneritele. 
GMES annab Euroopale liidripositsiooni suurte infrastruktuuride juhtimise ja kasutamise, 
sealhulgas strateegiliste kosmosevõimekuste va ldkonnas. Samuti võib see luua võimalused piiratud 
loodusvarade tõhusaks kasutamiseks nii avalikus  kui erasektoris. Seeg a aitab see parandada 
tootlikkust paljudes sektorites, mis vajavad olemas olevate vahendite kohta sidusat ja ajakohast 
teavet. 
Ühenduse poolt mittehallatavate teadus uuringute programmide  kooskõlastamine
1 
Allpool on esitatud siseriiklike t eadusuuringute programmide ühise rakendamisega seotud algatuste 
esialgne loend ning nende suhtes võidakse vast u võtta eraldi otsus va stavalt asutamislepingu 
artiklile 169. Edasisi algatusi võib määrata ki ndlaks ja kavandada seitsmenda raamprogrammi 
rakendamise ajal. 
Iga otsuse vastuvõtmise puhul ning ajal võib luua meetme  rakendamiseks spetsiaalse 
rakendusstruktuuri koos tegevuse ellu viimiseks vajaliku organisatsioon ilise struktuuri ja sobivate 
juhtorganitega. Vastavalt II lisale võib ühendus anda algatustele raha list abi ja osaleda aktiivselt 
rakendamises konkreetse tegevuse ja oks kõige sobivamal viisil. 
                                                 
1 Loend on üksnes indikatiivne ning iga kavandatu d algatuste kohta teha kse artikli 169 alusel 
eraldi otsus (vt I lisa,  peatükk "Teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, 
teemavaldkondade ja tegevuste põhisuunad"). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/241 
 ● Artikli 169 kohane algatus L äänemere uuringute valdkonnas 
Eesmärk on algatada ja rakendada ühine teadus- ja arendustegevuse programm, mis hõlmab hulka 
siseriiklikke programme meretea duse ja Läänemere säästva arengu valdkonnas. Kooskõlas paljude 
rahvusvaheliste, Euroopa ja piirkondlike L äänemerd käsitlevate kokkulepetega võimaldab 
kõnealune algatus luua platvormi selle valdkonna tu lemuste sünteesimiseks ja  levitamiseks ja loob 
vajaliku teadus- ja arendustegevuse Läänemere säästva arengu toetamiseks. 
● Artikli 169 kohane algatus "A mbient Assisted Living" 
Ühise teadus- ja arendustegevuse programmi "A mbient Assisted Living" eesmärk on tuua kokku 
siseriiklikud teadusuurin guted tegelemaks küsimusega, kuidas IKT abil saaks parandada vanemate 
inimeste elukvaliteeti ja pikendada aega, mil nad saavad elada iseseisvalt oma kodukeskkonnas. See 
hõlmab näiteks abi igapäevat egevustes, sotsiaalsete kontaktide lihtsustamist, tervise- ja tegevuse 
kontrolli ning turvalisuse ja ohutuse suurendamist. Keskendutakse seadmete, süsteemide ja teenuste 
integreerimisele kulutõhusateks, kindlateks ja usaldusväärseteks lahendu steks. Selle algatuse 
eesmärk on laiaulatuslik üleeuroop aline koostöö piisava kriitilise ma ssiga ja pikaajalise kohustuse 
võtmisega. 
● Artikli 169 kohane algatu s metroloogia valdkonnas 
Eesmärk on algatada ja rakendada ühine metrol oogiaalane teadus- ja arendustegevuse programm, 
mis hõlmab hulka siseriiklikke programme ja võimaldab Euroopa l vastata kasvavale nõudmisele 
eriti nüüdisaegse metroloogia järele, toetades teadusuuringuid ja -po liitikat. Algatuse ga toetatakse 
eelkõige Euroopa siseriiklike mõõtesüsteemide ees märke siseriiklike metr oloogialaboratooriumide 
võrgustiku kaudu. 
 
L 400/242 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 V LISA  
Komisjoni poolt kooskõlas artikl i 8 lõikega 5 esitatav teave 
1. Üksikprojekte käsitlev teave, mis võimaldab  jälgida iga ettepaneku kõiki etappe ning mis 
hõlmab eelkõige järgmist: 
– esitatud ettepanekud; – iga ettepaneku hindamise tulemused; – toetuslepingud; – lõpuleviidud projektid. 
2. Kõikide konkursside tulemusi ja projektid e rakendamist käsitlev teave, mis hõlmab 
eelkõige järgmist: 
– iga konkursi tulemused; 
– toetuslepingute alaste läbirääkimiste tulemused; 
– projekti rakendamine, sealhulgas andmed  maksete kohta ning projekti tulemus. 
3. Programmi rakendamist käsitlev teave, seal hulgas raamprogrammi, eriprogrammi ja iga 
teemavaldkonna tasandi asjakohane teave. 
Kõnealune teave (eriti ette panekuid, nende hindamist ja toetus lepinguid käsitlev teave) tuleks 
esitada ühtselt struktureeritud, elektrooniliselt loetav as ja töödeldavas formaadis, millele pääseb ligi 
IT-põhise info- ja aruandlussüsteemi kaudu, kus juures nimetatud süsteem peaks võimaldama 
andmeid hõlpsasti analüüsida.