Euroopa Liidu Teataja ET 13/7. kd 173
KOMISJONI DIREKTIIV,
14. detsember 1983,
millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende
haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide
ühtlustamise kohta
(84/8/EMÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi
70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitustkäsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (
1) vii-
mati muudetud direktiiviga 80/1267/EMÜ (2) ja Kreeka ühine-
misaktiga, eriti selle artiklit 11,
võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi
76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus-
ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikideõigusaktide ühtlustamise kohta, (
3) viimati muudetud direktiivi-
ga 83/276/EMÜ (4), eriti selle artiklit 4,
ning arvestades, et:saadud kogemuste põhjal ja silmas pidades tehnilist arengut on
praegu võimalik teatavaid nõudeid mitte ainult täiendada jategelike katsetingimustega kooskõlastada, vaid neid ka range-maks muuta, et suurendada nii sõidukites viibijate kui ka teiste
liiklejate ohutust;
käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas moo-
torsõidukisektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate di-
rektiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Käesolevaga muudetakse direktiivi 76/756/EMÜ I lisa vastavalt
käesoleva direktiivi lisale.
Artikkel 2
1. Alates 1. oktoobrist 1984 ei tohi liikmesriigid direktiivi
76/756/EMÜ I lisa punktides 1.5.7 –1.5.20 loetletud kohustus-
like või mittekohustuslike valgustus- ja valgussignaalseadmete
paigaldamisega seotud põhjustel:—keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, di-
rektiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandesnimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübi-kinnituse andmisest ega
—keelata sõidukite kasutuselevõtmist,
kui kõnealust tüüpi sõiduki või nende sõidukite mainitud
valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus vastab käesolevadirektiivi sätetele.
2. Alates 1. aprillist 1985 liikmesriigid:
—ei anna enam välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1
viimases taandes nimetatud dokumenti sõidukitüübile, millemainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus eivasta käesoleva direktiivi sätetele,
—võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidu-
kitüübile, mille mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmetepaigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.
3. Alates 1. oktoobrist 1987 võivad liikmesriigid keelata
selliste sõidukite kasutuselevõtmise, mille puhul ei vasta maini-
tud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus käesoleva
direktiivi sätetele.
Artikkel 3
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud
õigusnormid hiljemalt 1. oktoobril 1984 ning teatavad sellestviivitamata komisjonile.
Artikkel 4
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 14. detsember 1983
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Karl-Heinz NARJES31984L0008
L 9/24 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 12.1.1984
(1) EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.
(2) EÜT L 375, 31.12.1980, lk 34.
(3) EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.
(4) EÜT L 151, 9.6.1983, lk 47.
LISA
Direktiivi 76/756/EMÜ I lisa muudatused
Punkti 1.5 järele lisatakse järgmine uus punkt 1.5.0:
“1.5.0. Hõõglampide valgusallikas
Hõõglampide valgusallikas –hõõglamp ise. (Kui laternal on mitu hõõglampi, moodustab igaüks neist
valgusallika.) ”
Punkt 1.5.2 asendatakse järgmisega:
“1.5.2. Sõltumatud laternad (1)
Sõltumatud laternad –eraldi valgusavade, eraldi valgusallikate ja eraldi korpustega seadmed. ”
Punkt 1.5.3 asendatakse järgmisega:
“1.5.3. Grupeeritud laternad (1)
Grupeeritud laternad –eraldi valgusavade ja eraldi valgusallikaga, kuid ühise korpusega seadmed. ”
Punkt 1.5.4 asendatakse järgmisega:
“1.5.4. Kombineeritud laternad (1)
Kombineeritud laternad –eraldi valgusavade, kuid ühise valgusallika ja ühise korpusega seadmed. ”
Punkt 1.5.5 asendatakse järgmisega:
“1.5.5. Vastastikku ühendatud laternad (1)
Vastastikku ühendatud laternad –seadmed, millel on eraldi valgusallikad või üks erinevatel tingimustel
(nt optilised, mehaanilised või elektrilised erinevused) töötav valgusallikas, täielikult või osaliselt ühised
valgusavad ja ühine korpus. ”
Lisatakse järgmine joonealune märkus (1):
“(1) Tagumise numbrimärgi ja suunatulede (kategooria 5) valgustusseadmete puhul asendatakse valgusava
puudumisel sõna “valgusava ”sõnadega “valgust kiirgav pind ”.”
Punkt 1.6.5 asendatakse järgmisega:
“1.6.5. Valgust kiirgav pind
Valgust kiirgav pind –valgust läbilaskva materjali, mis aitab anda valgusele selle erilisi fotomeetrilisi ja
kolorimeetrilisi omadusi, kogu välispind või selle osa.
Kui valgust kiirgab ainult välispinna osa, määrab kahtluse korral valgust kiirgava pinna kindlaks pädev
asutus pärast sõiduki ja/või osa tootjaga konsulteerimist. ”
Punktide 1.16 ja 1.17 sõnastus viiakse kõigi keelte, välja arvatud inglise keele puhul vastavusse ingliskeelse tekstiga.
Sellele vastavalt:
Prantsuskeelne tekst on järgmine:
“1.16. Témoin de fonctionnement
Par témoin de fonctionnement, on entend un témoin optique ou acoustique indiquant si un dispositif,
mis en action, fonctionne correctement ou non.
1.17. Témoin d ’enclenchement
Par témoin d ’enclenchement, on entend un témoin optique indiquant qu ’un dispositif a été mis en
action sans indiquer s ’il fonctionne correctement ou non. ”Euroopa Liidu Teataja ET 13/7. kd 174
Saksakeelne tekst on järgmine:
“1.16. Funktionskontrolle
ist eine optische oder akustische Kontrolleinrichtung, die anzeigt, ob eine eingeschaltete Einrichtung
einwandfrei arbeitet.
1.17. Einschaltkontrolle
ist eine optische Einrichtung, die anzeigt, dass eine Einrichtung in Betrieb ist, gleichviel, ob sie
einwandfrei funktioniert oder nicht. ”
Itaaliakeelne tekst on järgmine:
“1.16. Spia di funzionamento
Per spia di funzionamento si intende una spia ottica o acustica che indica se un dispositivo messo in
azione funziona correttamente o no.
1.17. Spia di innesto
Per spia di innesto si intende una spia ottica che indica che è stato messo in azione un dispositivo,
senza indicare se questo funziona correttamente o no. ”
Hollandikeelne tekst on järgmine:
“1.16. Functionele verklikker
Onder functionele verklikker wordt een verklikkerlicht of akoestisch verklikkersignaal verstaan dat
aangeeft of een inrichting die in werking is gesteld, al dan niet correct functioneert.
1.17. Inschakelverklikker
Onder inschakelverklikker wordt een verklikkerlicht verstaan dat aangeeft dat een inrichting is
ingeschakeld, doch niet of deze al dan niet correct functioneert. ”
Taanikeelne tekst on järgmine:
“1.16. Funktionskontrol
Ved funktionskontrol forstaas kontrollampe eller lydsignal, der angiver om en anordning, der tilsluttes,
fungerer korrekt eller ikke.
1.17. Tilslutningskontrol
Ved tilslutningskontrol forstaas kontrollampe, der angiver, at en anordning er tilsluttet, men ikke viser,
om den fungerer korrekt eller ikke. ”
Kreekakeelne tekst on järgmine:
“1.16. Evδεικτικ óλειτουργί aας
Ως ενδεικτικό λειτουργίας νοείται ένα οπτικο ή ακουστικο ενδεκικό που δείχνει αν μια διάταξη πουτέθηκε σε
λειτουργία λειτουργεί ορθά ή όχι .
1.17. Ενδεικτικό ενάρξεως λειτουργίας
Ως ενδεικτικό ενύρξεως λειτουργίας νοείται ένα οπτικο ενδεκικό που δείχνει ότι μια διάταξη έχει τεθεί σε
λειτουργία χωρίς να δείχνει αν λειτουργεί ορθά ή όχι .”
Punkt 3.10 asendatakse järgmisega:
“3.10. Punktis 1.5 määratletud laternad ei kiirga ettepoole mingit segadust tekitada võivat punast valgust ja
punktis 1.5 määratletud laternad ei kiirga tahapoole mingit segadust tekitada võivat valget valgust, välja
arvatud tagurdustulelatern. Sõiduki sisemusse paigaldatud valgustusseadmeid ei võeta arvesse. See nõue
loetakse täidetuks: ”
Punkt 4.3.10 asendatakse järgmisega:
“4.3.10. Elektriühendused
Eesmisi udutulelaternaid peab saama sisse ja välja lülitada sõltumata kaugtulelaternatest, lähitulelater-
natest või kaug- ja lähitulelaternate mis tahes kombinatsioonist. ”Euroopa Liidu Teataja ET 13/7. kd 175
Punkt 4.5.4.2 asendatakse järgmisega:
“4.5.4.2. Kõrgus maapinnast
4.5.4.2.1. Külgmiste suunatulelaternate (kategooria 5) valgust kiirgava pinna kõrgus peab olema kõige
madalamast punktist mõõdetuna vähemalt 500 millimeetrit või kõige kõrgemast punktist mõõde-
tuna kuni 1 500 millimeetrit.
4.5.4.2.2. Kategooriate 1 ja 2 suunatulelaternate kõrgus peab punkti 3.8 sätete kohaselt mõõdetuna olema
vähemalt 350 millimeetrit või kuni 1 500 millimeetrit.
4.5.4.2.3. Kui sõiduki ehitus ei võimalda kõnealuseid eespool osutatud viisil mõõdetud maksimumväärtusi
kasutada, võib neid piirmäärasid tõsta 2 300 millimeetrini kategooria 5 külgmiste suunatulelaterna-
te puhul ning 2 100 millimeetrini kategooriate 1 ja 2 suunatulelaternate puhul. ”
Punkt 4.5.4.3 asendatakse järgmisega:
“4.5.4.3. Pikkus
Kaugus külgmise suunatulelaterna (kategooria 5) valgust kiirgava pinna ja sõiduki kogupikkuse
eesmist piirjoont tähistava püsttasapinna vahel ei tohi olla üle 1 800 millimeetri. Kui sõiduki ehituse
tõttu ei ole võimalik täita minimaalse nähtavusnurgaga seotud nõuet, võib kõnealust kaugust
suurendada 2 500 millimeetrini. ”
Punkti 4.9.4.3 järele lisatakse järgmine uus punkt 4.9.4.4:
“4.9.4.4. Kui eesmine ääretulelatern on muu laternaga vastastikku ühendatud, tuleb kasutada muu laterna
valgusava asendiga seotud nõuete (punktid 4.9.4.1 –4.9.4.3) täitmise kontrollimiseks. ”
Punkt 4.9.5 asendatakse järgmisega:
“4.9.5. Geomeetriline nähtavus
Horisontaalnurk:45° sissepoole ja 80° väljapoole.Vertikaalnurk:
horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole.
Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada viie kraadini laternate puhul, mille
kõrgus on alla 750 mm maapinnast. ”
Punkt 4.10.5 asendatakse järgmisega:
“4.10.5. Geomeetriline nähtavus
Horisontaalnurk:45° sissepoole ja 80° väljapoole.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole.
Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada viie kraadini laternate puhul, mille
kõrgus on alla 750 mm maapinnast. ”
Punkt 4.13.1 asendatakse järgmisega:
“4.13.1. Olemasolu
Kohustuslik sõidukite puhul laiusega üle 2,10 meetri.
Ei ole kohustuslik sõidukite puhul laiusega 1,80 –2,10 meetrit.
Tagumine küljeääretulelatern ei ole kohustuslik kabiiniga rungadel. ”
Punkt 4.13.4.1 asendatakse järgmisega:
“4.13.4.1. Laius
Ees ja taga: võimalikult lähedal sõiduki külgserva äärmisele punktile. See tingimus loetakse
täidetuks, kui sõiduki keskmisest pikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava
punkt ei ole sõiduki külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 millimeetrit. ”Euroopa Liidu Teataja ET 13/7. kd 176
Punkt 4.13.4.2 asendatakse järgmisega:
“4.13.4.2. Kõrgus
Ees: Mootorsõidukid: seadme valgusava ülemise serva vastu puutuv horisontaaltasapind ei
tohi olla madalamal kui tuuleklaasi läbipaistva ala ülemise serva vastu puutuv
horisontaaltasapind.
Haagised ja poolhaagised: maksimaalsel kõrgusel, mis vastab sõiduki laiuse, konst-
ruktsiooni ja töönõuetega ning laternate sümmeetrilisusega seotud nõuetele.
Taga: maksimaalsel kõrgusel, mis vastab sõiduki laiuse, konstruktsiooni ja töönõuetega ning
laternate sümmeetrilisusega seotud nõuetele. ”
Punkt 4.14.1 asendatakse järgmisega:
“4.14.1. Olemasolu
Kohustuslik mootorsõidukite puhul.Lubatud haagiste puhul tingimusel, et need on grupeeritud muude tagumiste valgussignaalseadmete-
ga.”
Punkt 4.16.1 asendatakse järgmisega:
“4.16.1. Olemasolu
Kohustuslik haagistel.Ei ole kohustuslik mootorsõidukitel. ”
7. liidet muudetakse järgmiselt:Punkt 1.5 asendatakse järgmisega:
“1.5. Lülitusseadmete kindlaksmääramiseks võib kasutada ainult järgmisi tähiseid:
Kasutada võib ka tähiseid, millel on nelja asemel viis kriipsu. ”
Punktis 2 esitatud näidised kujundatakse ümber järgmiselt:
“Näidis 1:
Näidis 2:
Euroopa Liidu Teataja ET 13/7. kd 177
Näidis 3:
”Euroopa Liidu Teataja ET 13/7. kd 178