Euroopa Liidu Teataja L 029 , 05/02/2003 Lk 0028 - 0039



Nõukogu otsus, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised (2003/78/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise rahaliste tagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta, võttes arvesse nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsust 2003/76/EÜ, milles kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise rahalisi tagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli [1] rakendamiseks vajalikud meetmed, ning eelkõige selle artikli 4 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [3] ning arvestades järgmist: (1) Likvideerimisel ESTÜ varade omakapitali investeerimisest ning likvideerimise lõpetamisel söe ja terase teadusfondi varade investeerimisest saadud tulud assigneeritakse söe ja terase teadusfondi ning on mõeldud ainult teadusuuringute raamprogrammi väliste uurimisprojektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud valdkondades. (2) Söe ja terase teadusfondi haldab komisjon vastavalt sarnastele põhimõtetele, mis reguleerivad käesolevaid ESTÜ söe ja terase tehnilisi uurimisprogramme, ning mitmeaastaste tehniliste suuniste põhjal, mis peaksid määrama nende ESTÜ programmide ideaalse pikendamise, tagades teadustegevuse kontsentreerituse ning kindlustades, et need täiendaksid ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogrammi. (3) Nimetatud haldustegevuste raames abistavad komisjoni liikmesriikide esindajatest koosnev korralduskomitee ning samuti nõuande- ja tehnikatöörühmad, mis esindavad majandusharude ja teiste asjaosaliste mitmesuguseid huve, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised (edaspidi "tehnilised suunised") on sätestatud lisas. Artikkel 2 Kui see on asjakohane, siis vaadatakse tehnilised suunised läbi või täiendatakse neid iga viie aasta järel, esimene periood lõpeb 31. detsembril 2007. Sel eesmärgil, hiljemalt esimese kuue kuu jooksul iga viieaastase perioodi esimesel aastal, hindab komisjon tehniliste suuniste toimimist ja tõhusust uuesti ja teeb ettepanekud asjakohaste muudatuste tegemiseks. Kui komisjon peab vajalikuks, võib ta sooritada ümberhindamisi ja esitada nõukogule ettepanekuid mis tahes asjakohaste muudatuste tegemiseks enne viieaastase perioodi lõppu. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 24. juulist 2002. Artikkel 4 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 1. veebruar 2003 Nõukogu nimel eesistuja G. Papandreou [1] ELT L 29, 5.2.2003, lk 22. [2] EÜT C 29, 30.1.2001, lk 254. [3] EÜT C 87, 11.4.2002, lk 19. -------------------------------------------------- LISA SÖE JA TERASE TEADUSFONDI TEADUSPROGRAMMI TEHNILISED SUUNISED 1. PROGRAMM 1.1. Eesmärgid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse söe ja terase teadusuuringute ning tehnoloogia arendusprogrammide (edaspidi "ESTÜ TTA programmid") jätkuna ning jätkusuutliku arengu raames luuakse söe ja terase teadusfondi teadusprogramm (edaspidi "programm"). Programmi eesmärk on toetada ühenduse söe- ja terasetööstusega seotud sektorite konkurentsivõimet. Programm on kooskõlas Euroopa Liidu teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega, see täiendab liikmesriikides läbiviidavaid tegevusi olemasolevate ühenduse teadusprogrammide raames, näiteks Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogia arenduse ja tutvustustegevuse raamprogramm (edaspidi "teadusuuringute raamprogramm"). Soodustatakse kooskõlastamist, vastastikust täiendamist ja sünergiat nende programmide vahel, samuti teabevahetust käesoleva programmi ning teadusuuringute raamprogrammi alusel rahastatavate projektide vahel. 1.2. Peamised põhimõtted Programmiga antakse finantsabi põhjendatud projektidele, nende kaasmeetmetele ja muudele punktis 1.5 määratletud tegevustele, mis edendavad koostööd ettevõtete, teaduskeskuste ja kõrgkoolide vahel. Programm hõlmab tootmisprotsesse, kasutuselevõttu, ressursside säilitamist, keskkonnatingimuste parendamist ning tööohutust söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Mõisted "süsi" ja "teras" on määratletud liites A. 1.3. Kohaldamisala Käesolevad suunised kirjeldatavad programmi ülesehitust, haldamist ja rakendamist, selle teaduslikku ja tehnilist sisu ning prioriteete, mis täiendavad teisi olemasolevaid teadusprogramme ja osalemisreegleid. Käesolevad suunised sisaldavad programmi esitamise üleskutset, mida on kirjeldatud punktis 3.1, ning teaduslik-tehnilisi ja sotsiaalmajanduslikke prioriteete, mida on kirjeldatud liidetes B ja C ning mida komisjon võib muuta punktis 2.1 kirjeldatud korras. 1.4. Osalemine 1.4.1. Liikmesriigid Programmis võivad osaleda ja finantsabi taotleda liikmesriigi territooriumil registreeritud ettevõtjad, teadusasutused või füüsilised isikud, eeldusel et nad soovivad läbi viia TTA tegevust või suudavad anda olulise panuse sellisesse tegevusse. 1.4.2. Taotlejariigid Taotlejariikide ettevõtjad, teadusinstituudid või füüsilised isikud võivad osaleda programmist finantsabi saamata, kui see ei ole sätestatud teisiti asjakohastes Euroopa lepingutes või nende lisaprotokollides ning erinevate assotsiatsiooninõukogude otsustes. 1.4.3. Kolmandad riigid Kolmandate riikide ettevõtjad, teadusinstituudid või füüsilised isikud võivad osaleda üksikprojektide alusel programmist finantsabi saamata, eeldusel et osalemine on ühenduse huvides. 1.5. Põhjendatud projektid, kaasmeetmed ja muud tegevused Programmi alusel võib rahastada teadus-, katse- ja näidisprojekte, kaasmeetmeid ning toetus- ja ettevalmistustegevusi. Teadusprojekti eesmärk on reguleerida uurimistööd ja katsetamist, mille eesmärk on uute teadmiste omandamine hõlbustamaks konkreetsete praktiliste eesmärkide saavutamist, mis võib olla näiteks uute toodete, tootmisprotsesside või teenuste väljaarendamine. Katseprojekti iseloomustab sobiva suurusega seadmestiku või selle olulise osa ehitamine, kasutamine ja arendamine, kasutades piisava suurusega komponente, et uurida teoreetiliste või laboratoorsete tulemuste rakendamise võimalust ja/või suurendada tehniliste ja majandusandmete usaldusväärsust, mis on vajalikud edasiseks näidise valmistamiseks ja teatavatel juhtudel toote tööstuslikuks ja/või kaubanduslikuks tootmiseks. Näidisprojekti iseloomustab tööstusliku ulatusega seadmestiku või tööstusliku ulatusega seadmestiku märkimisväärse osa ehitamine ja/või kasutamine, et viia kokku kõik tehnilised ja majandusandmed, eesmärgiga võtta tehnoloogia tööstus- ja/või kaubanduslikku kasutusse võimalikult väikeste ohtudega. Kaasmeetmed on seotud saadud teadmiste kasutamise edendamisega, projektide rühmitamise, tulemuste levitamise ning teadlaste koolituse ja liikuvuse toetamisega seoses programmi alusel rahastatavate projektidega. Tugi- ja ettevalmistustegevused on tegevused, mis on programmi kindla ja tõhusa haldamise seisukohast asjakohased, näiteks punktis 4 osutatud perioodiline järelevalve ja hindamine, uuringud või programmi alusel rahastatavate seotud projektide võrgustiku loomine. 2. PROGRAMMI HALDAMINE Programmi haldab komisjon. Komisjoni abistamiseks moodustatakse järgmine komitee ja järgmised rühmad: a) punktis 2.1 kirjeldatud söe ja terase komitee; b) punktis 2.2 kirjeldatud söe ja terase nõuanderühmad; c) punktis 2.3 kirjeldatud söe ja terase tehnikarühmad. 2.1. Söe ja terase komitee 2.1.1. Komisjoni abistab söe ja terase komitee (edaspidi "komitee"). Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, [1] artikleid 4 ja 7 kohaldatakse analoogia põhjal. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. 2.1.2. Komitee võib käsitleda kõiki küsimusi, mida komitee esimees võtab omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral päevakorda. 2.1.3. Komitee võtab vastu oma töökorra. 2.1.4. Punktis 2.1.1 osutatud korras võetakse vastu järgmised küsimused: a) raha eraldamine üksikprojektidele vastavalt punkti 3 alapunktile 3.3; b) punktis 4 osutatud programmi järelevalve ja hindamisega seotud volituste koostamine; c) käesolevate suuniste liidete B ja C mis tahes muudatused; d) mis tahes muud programmiga seotud küsimused. 2.1.5. Komisjon varustab komiteed teabega programmi kui terviku kohta ja kõigi rahastatud TTA tegevuste edusammude ja tegeliku või eeldatava mõju kohta. 2.2. Söe ja terase nõuanderühmad Söe ja terase nõuanderühmad (edaspidi "nõuanderühmad") on komisjoni abistamiseks moodustatud sõltumatud tehnikanõuanderühmad. Mõlemad nõuanderühmad annavad vastavalt nõu järgmistes söe ja terasega seotud TTA küsimustes: a) programmi üldine areng, liidetes B ja C loetletud prioriteedid koos mis tahes muudatustega, punktis 3.1 osutatud teabekogum ja edasised suunised; b) järjepidevus ja võimalik kattumine muude TTA programmidega ühenduse ja riigi tasandil; c) suunavate põhimõtete kehtestamine TTA projektide järelevalveks; d) eriprojektide raames tehtud töö; e) programmi lühiajaliste prioriteetide määratlemine vastavalt liidetele B ja C; f) käsiraamatu koostamine TTA tegevuste hindamiseks ja valikuks punkti 3.3 kohaselt; g) TTA tegevuste ettepanekute hindamine ja neile ettepanekutele antav prioriteet, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid; h) punktis 2.3 osutatud tehnikarühmade arv, pädevus ja koosseis; i) muud meetmed, kui komisjon nõuab neid rakendada. Mõlemad nõuanderühmad koosnevad punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaselt komisjoni poolt viieks aastaks isikuliselt ametisse nimetatud liikmetest. Ametisse nimetamised võidakse tühistada. Komisjon võtab arvesse ettepanekuid ametisse nimetamise kohta, mis on saadud järgmisel teel: liikmesriikide ettepanekul; punktides 2.2.1 ja 2.2.2 osutatud üksuste ettepanekul; vastusena reservnimekirja kandmiseks esitatud taotluste esitamise üleskutsele. Igast huvitatud liikmesriigist peaks olema vähemalt üks liige ning mõlemas nõuanderühmas tuleb tagada eriteadmiste tasakaalustatud skaala ja võimalikult lai geograafiline esindatus. Liikmed peavad olema tegevad asjaomases valdkonnas ja teadlikud tööstuslikest prioriteetidest. Komisjon on nõuanderühmade koosolekutel eesistujaks ning tagab samuti sekretariaadi töö. Vajaduse korral võib esimees paluda liikmetel hääletada; igal liikmel on üks hääl. Vajaduse korral võib esimees kutsuda koosolekutele külaliseksperte. Vajaduse korral (näiteks nõuandmine küsimustes, mis on olulised mõlemale sektorile) peavad kaks nõuanderühma ühisnõupidamisi. 2.2.1. Söe nõuanderühm Söe nõuanderühma koosseis on järgmine: Liikmed | Suurim koguarv | a)Söetootjate hulgast/riigisisestest ühendustest või seonduvatest teaduskeskustest | 8 | b)Organisatsioonidest, mis esindavad söetootjaid Euroopa tasemel | 2 | c)Söekasutajate hulgast või seonduvatest teaduskeskustest | 8 | d)Organisatsioonidest, mis esindavad söekasutajaid Euroopa tasemel | 2 | e)Töötajaid esindavatest organisatsioonidest | 2 | f)Seadmete tarnijaid esindavatest organisatsioonidest | 2 | | 24 | Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud teadmised ühes või mitmes järgmises valdkonnas: söe kaevandamine ja kasutamine, keskkonna- ja sotsiaalküsimused, sealhulgas ohutusküsimused. 2.2.2. Terase nõuanderühm Terase nõuanderühma koosseis on järgmine: Liikmed | Suurim koguarv | a)Terasetööstustest/riigisisestest ühendustest või seonduvatest teaduskeskustest | 21 | b)Organisatsioonidest, mis esindavad terasetootjaid Euroopa tasemel | 2 | c)Töötajaid esindavatest organisatsioonidest | 2 | d)Organisatsioonidest, mis esindavad tootmisahela järgmiste lülide tööstusi või terasekasutajaid | 5 | | 30 | Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud teadmised ühes või mitmes järgmises valdkonnas: toorained; raua tootmine; terase tootmine; pidevvalu; kuum- ja/või külmvaltsimine; terase viimistlemine ja/või pinnatöötlus; teraseliikide ja/või toodete arendamine; terase rakendused ja omadused; keskkonna- ja sotsiaalküsimused, sealhulgas ohutusküsimused. 2.3. Söe ja terase tehnikarühmad Söe ja terase tehnikarühmade ülesanne on abistada komisjoni teadusuuringute ning katse- ja näidisprojektide järelevalves. Liikmed määrab ametisse komisjon ning need on pärit söe- ja terasetööstusega seotud sektoritest, teadusorganisatsioonidest või töötlevast tööstusest, kus nad vastutavad teadusstrateegia, juhtimise või tootmise eest. 3. PROGRAMMI RAKENDAMINE 3.1. Ettepanekute esitamise üleskutse Käesoleva otsusega algatatakse avatud ja pidev ettepanekute esitamise üleskutse, mille hindamiseks esitatavate ettepanekute esitamise tähtaeg on iga aasta 15. septembril, alates 2002. aastast. Komisjon koostab ja avalikustab teabekogumi, sealhulgas ühenduse teadus- ja arendusteabe keskuse kaudu (CORDIS) või selle kodulehel, mis annab ettepaneku tegijatele ja huvitatud pooltele praktilist teavet programmi, osalemiseeskirjade, ettepanekute ja projektide haldamise, taotlusvormide, ettepanekute esitamise eeskirjade, näidislepingute, lubatavate kulude, suurima lubatava finantsabi ja makseviiside kohta. Taotlused tuleb esitada komisjonile vastavalt teabekogumis sätestatud eeskirjadele, mille paberkoopia saab vajaduse korral komisjonist. 3.2. Ettepanekute sisu Ettepanekud peavad olema seotud liidetes B ja C sätestatud teaduslik-tehniliste ja sotsiaalmajanduslike prioriteetidega. Iga ettepanek peab sisaldama kavandatava projekti üksikasjalikku kirjeldust ja täielikku teavet eesmärkide, partnerite (sealhulgas iga partneri täpse rolli), juhtimisstruktuuri, eeldatavate tulemuste ja rakenduste kohta ning hinnangut oodatavate tööstus-, majandus-, sotsiaal- ja keskkonnahüvede osas. Kavandatav kogumaksumus ja selle jaotumine peab olema realistlik ja tõhus ning projekt peab eeldama soodsat kulude ja tulude suhet. 3.3. Ettepanekute hindamine ja valik ning projektide järelevalve Komisjon tagab ettepanekute konfidentsiaalse, õiglase ja erapooletu hindamise. Komisjon koostab ja avaldab käsiraamatu TTA tegevuste hindamiseks ja valikuks punkti 2.2 alapunkti f kohaselt. Ettepanekute hindamine ja valik viiakse komisjoni vastutusel läbi järgmiselt. 1. Pärast ettepanekute saamist ja registreerimist ning nende tingimustele vastavuse tõendamist hindab komisjon neid punkti 2.2 alapunktis g osutatud asjakohase nõuanderühma ning vajaduse korral sõltumatute ekspertide kaasabil. 2. Komisjon koostab paremusjärjekorras vastu võetud ettepanekute nimekirja. 3. Komisjon võtab komitee abiga vastu otsuse projektide valiku ja raha eraldamise kohta punktis 2.1.1 osutatud korras. Komisjon teostab punktis 2.3 osutatud tehnikarühmade abiga järelevalvet teadusprojektide ja -tegevuste üle. 3.4. Lepingud Leping sõlmitakse selliste projektide kohta, mis põhinevad punktis 1.5 määratletud valitud ettepanekutel, meetmetel ja tegevustel. Lepingud põhinevad komisjoni koostatud asjakohastel näidislepingutel, võttes vajaduse korral arvesse asjaomaste tegevuste olemust. Lepingutes määratletakse programmi raames tehtud rahaeraldus lubatud kulude alusel, samuti eeskirjad, mis käsitlevad kulude aruannet, raamatupidamiskontode sulgemist ja auditeid. 3.5. Rahaline toetus Programm põhineb jaotatud kuludega TTA lepingutel. Kogu rahaline toetus, sealhulgas mis tahes lisarahastamine riigieelarvest, vastab kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele. Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, on suurim rahaline kogutoetus, väljendatuna protsentides punktis 3.6 määratletud lubatud kuludest: a)teadusprojektidele: | kuni 60 % | b)katse- ja näidisprojektidele: | kuni 40 % | c)kaasmeetmetele, tugi- ja ettevalmistustegevustele: | kuni 100 % | 3.6. Lubatavad kulud Lubatavad kulud katavad ainult lepingu raames tehtud töö tegelikke kulusid. Tööettevõtjad, seotud peatöövõtjad ja alltöövõtjad ei saa kajastada kuludena eelarvelisi ega kommertshindu. Lubatavad kulud jaotatakse järgmisse nelja kategooriasse: 3.6.1. Seadmekulud Projekti elluviimisega otseselt seotud seadmete ostu- või rendikulud hüvitatakse otsekuludena. Lubatavad kulud seadmete liisimiseks ei tohi ületada nende lubatavaid ostukulusid. 3.6.2. Tööjõukulud Hüvitatakse otse tööettevõtja poolt palgatud teadurite, kraadiõppurite, tehniliste töötajate ja tööliste ainult projektile pühendatud tegelike töötundidega seotud kulud. Mis tahes lisatööjõukulude hüvitamiseks (näiteks stipendiumid) on vaja komisjoni eelnevat kirjalikku nõusolekut. Kõik hüvitatavad töötunnid peavad olema dokumenteeritud ja kinnitatud. 3.6.3. Töökulud Projekti elluviimisega seotud otsesed töökulud on seotud ainult järgmisega: a) toorained; b) korrapäraselt tarbitavad väiksemad kaubad; c) äratarvitatavate asjade kasutamine; d) energia; e) seadmete hooldus ja remont; f) seadmete või toodete vedu; g) olemasolevate seadmete ümberehitamine või -kujundamine; h) IT-teenused; i) seadmete rentimine; j) mitmesugused analüüsid; k) eriuuringud ja -katsed; l) kolmandate poolte abi; m) reisi- ja majutuskulud. 3.6.4. Kaudsed kulud Kõik muud kulud ("üldkulud"), mis võivad tekkida seoses projektiga ja mis ei ole täpselt nimetatud eelnevates kategooriates, kaetakse põhisummast, mis moodustab 30 % punktis 3.6.2 osutatud lubatavatest tööjõukuludest. 3.7. Tehnilised aruanded Programmi alusel võib rahastada teadus-, katse- ja näidisprojekte, kaasmeetmeid ning toetus- ja ettevalmistustegevusi. Nimetatud aruandeid kasutatakse saavutatud tehnikaalaste edusammude kirjeldamiseks. Töö lõpetamisel esitatakse lõpparuanne, mis sisaldab hinnangut kasutuselevõtu ja mõjude kohta. Komisjon avaldab aruande täielikult või osaliselt, sõltuvalt projekti strateegilisest tähtsusest. Komisjon teeb otsuse pärast asjaomase nõuanderühmaga konsulteerimist, kui see osutub vajalikuks. Vajaduse korral tuleb esitada lõpparuanded kaasnevate meetmete ning abi- ja ettevalmistustegevuste kohta ning need avaldatakse. 4. PROGRAMMI IGA-AASTANE LÄBIVAATAMINE, JÄRELEVALVE JA HINDAMINE Komisjon vaatab igal aastal läbi programmi raames teostatud tegevused ja TTA töö edusammud. Läbivaatust sisaldav aruanne edastatakse komiteele. Programmi üle tehakse järelevalvet, sealhulgas antakse hinnang eeldatavale kasule. Selle kohta koostatakse aruanne 2006. aasta lõpuks ja seejärel iga viie aasta möödumisel. Aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komiteele ja nõuanderühmadele. Programmile antakse hinnang iga viieaastase perioodi jooksul rahastatud projektide lõpetamisel, esimene periood lõpeb 2008. aastal. Samuti hinnatakse TTA kasu ühiskonnale ja asjaomastele sektoritele. Hindamisaruanne avaldatakse. Komisjon koostab järelevalve ja hindamise juhendi; komisjoni abistab komitee. Nii järelevalvet kui hindamist viivad läbi komisjoni poolt ametisse nimetatud kõrgkvalifitseeritud ekspertidest koosnevad rühmad. 5. ÜLEMINEKUKLAUSEL Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid sujuva ülemineku tagamiseks ESTÜ TTA programmidelt programmile. ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise ajal kehtivaid lepinguid haldab komisjon vastavalt nende lepingulistele kohustustele, eesmärgiga ühtlustada ESTÜ lepingute ja programmi raames sõlmitud lepingute haldamine. [1] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. -------------------------------------------------- Liide A SÖE JA TERASE TEADUSFONDI TEADUSPROGRAMM MÕISTETE "SÜSI" JA "TERAS" MÄÄRATLUSED 1. SÜSI a) Kivisüsi; b) kivisöebrikett; c) kivisöekoks ja -poolkoks; d) pruunsüsi; e) pruunsöebrikett; f) pruunsöekoks ja -poolkoks. Mõiste "kivisüsi" hõlmab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni söe rahvusvahelises kodifitseerimissüsteemis määratletud kõrge ja keskmise kvaliteediga A-sütt (subbituminoosset sütt). Mõiste "pruunsüsi" hõlmab sama klassifikatsiooni vähekvaliteetset C-sütt (või ortoligniiti) ja vähekvaliteetset B-sütt (või metaligniiti). Pruunsöe puhul kohaldatakse programmi ainult elektri või kombineeritud soojuse ja elektri tootmiseks kasutatava pruunsöe suhtes, mis ei ole mõeldud briketi või poolkoksi tootmiseks. 2. RAUD JA TERAS a) Toormaterjalid raua ja terase tootmiseks, näiteks rauamaak, käsnraud ja vanaraud; b) malm (sealhulgas kuum metall) ja rauasulamid; c) toorraud ja raua pooltooted, tavaline või eriteras (sealhulgas taaskasutatavad tooted ja valtstoorikud), näiteks vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, ning sellised pooltooted nagu valuplokid, kangid, vardad, plaadid ja latid; d) rauast kuumtöödeldud valmistooted, tavaline või eriteras (kaetud või katmata tooted, välja arvatud terasevalandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted), näiteks rööpad, sulundtarindid, tarielemendid, vardad, valtstraat, plaadid ja universaalplaadid, latid ja lehed ning ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras; e) rauast, tavalisest või eriterasest (kaetud või katmata) lõpptooted, näiteks külmvaltsitud latid ja lehed ning elektrotehniline teras; f) terase esimese töötlemisetapi tooted, mis võivad parendada eespool nimetatud raua- ja terasetoodete konkurentsiolukorda, näiteks torutooted, tõmmatud ja poleeritud tooted, külmvaltsitud ja külmvormitud tooted. -------------------------------------------------- Liide B SÖE JA TERASE TEADUSFONDI TEADUSPROGRAMM TEADUSLIK-TEHNILISED JA SOTSIAALMAJANDUSLIKUD PRIORITEEDID SÖE TTA Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisel on ühenduse energeetikaeesmärkide toetamisel väga tähtis osa seoses ühenduse söe tarnimise ning selle konkurentsivõimelise ja keskkonnahoidliku töötlemise ja kasutamisega. Peale selle tähendab söeturu kasvav rahvusvaheline mõõde ja selle ees seisvate probleemide ülemaailmne ulatus seda, et Euroopa Liit peab asuma kaasaegsete tehnikate, kaevandusohutuse ja ülemaailmse keskkonnakaitsega seotud probleemide lahendamisel juhtpositsioonile, tagades oskusteabe siirde, mis on vajalik tehnika edasiseks arenguks, paremateks töötingimusteks (tervishoid ja ohutus) ning tõhusamaks keskkonnakaitseks. Prioriteetsed valdkonnad on sätestatud punktides 1–4, esitamise järjekord ei kajasta punktide tähtsusjärjestust. 1. ÜHENDUSE SÖE KONKURENTSIOLUKORRA PARENDAMINE Eesmärk on vähendada kaevandustoodete kogumaksumust, parendada toodete kvaliteeti ja vähendada söe kasutamiskulusid. Teadusprojektid hõlmavad söe kogu tootmisahelat: - tänapäevased maardlate uurimise tehnoloogiad, - kaevanduste integreeritud planeerimine, - tõhusad ja suures osas automatiseeritud strekk- ja kaevandamistehnoloogiad, mis vastavad Euroopa kivisöemaardlate geoloogilistele omadustele, - asjakohased toetustehnoloogiad, - transpordisüsteemid, - energiavarustusteenused, side- ja teabe-, edastus-, seire- ja protsessiohjesüsteemid, - söerikastustehnoloogiad, mis on suunatud tarbimisturgude vajadustele, - söe töötlemine, - söe põletamine. Teadusprojektide eesmärk peab olema samuti saavutada teaduslikku ja tehnoloogilist edu, et saada paremini aru maardlate toimimisest ja nende ohjamisest mäesurve, eralduvate gaaside, plahvatusohu, ventilatsiooni ja muude kaevandustöid mõjutavate tegurite osas. Käesolevate eesmärkidega teadusprojektide abil peab olema võimalik saavutada tulemusi, mida saab lühikese või keskmise tähtajaga kohaldada olulisele osale ühenduse toodangust. Eelistatakse projekte, mis edendavad vähemalt ühte järgmistest punktidest: a) üksiktehnikate integreerimine süsteemideks ja meetoditeks ning integreeritud kaevandusmeetodite arendamine; b) tootmiskulude oluline vähendamine; c) edusammud kaevandusohutuse ja keskkonnaküsimustes. 2. TERVISHOID JA OHUTUS KAEVANDUSTES Ülalnimetatud nõutavate arengutega peavad kaasnema asjakohased jõupingutused kaevandamisohutuse, kaevandusgaaside ohjamise, ventilatsiooni ja õhu konditsioneerimise valdkonnas. Lisaks sellele tuleb valdkonnale vastavalt parendada maa all töötamise tingimusi töötervishoiu ja tööohutuse osas. 3. TÕHUS KESKKONNAKAITSE JA SÖE KUI PUHTA ENERGIAALLIKA KASUTAMISE PARENDAMINE Käesoleva eesmärgiga teadusprojektidega püütakse minimeerida kaevandustööde mõju ja ühenduse söe kasutamise mõju atmosfäärile, veele ja pinnasele saastamist arvestava integreeritud juhtimisstrateegia raames. Et ühenduse söetööstuses toimub pidev ümberkorraldamine, on teadustöö suunatud ka sulgemisele määratud kaevanduste keskkonnamõjude minimeerimisele. Eelistatakse projekte, mis näevad ette: a) söemaardlatest lähtuvate kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani heitkoguste vähendamist; b) kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamissaaduste tagasiviimist kaevandusse koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane; c) jäätmemägede korrastamist ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide tööstuslikku kasutamist; d) põhjavee kaitset ja kaevanduste drenaaživee puhastamist; e) nende seadmestike keskkonnamõjude vähendamist, mis kasutavad peamiselt ühenduse sütt ja pruunsütt; f) maapinnal olevate rajatiste lühi- ja pikaajalist kaitset pinnase vajumise mõjude eest; g) söe kasutamisega kaasnevate heitmete koguste vähendamist. 4. ENERGIAVARUSTUSE VÄLISSÕLTUVUSE HALDAMINE Käesoleva eesmärgiga teadusprojektid on seotud pikaajalise energiavarustuse perspektiividega ning käsitlevad seoses majandus-, energia- ja keskkonnaküsimustega nende söemaardlate ajakohastamist, mida ei ole võimalik tavapäraseid kaevandustehnoloogiad kasutades ökonoomselt kaevandada. Projektid võivad sisaldada uuringuid, strateegiate määratlusi, alus- ja rakendusuuringuid ning uudsete tehnoloogiate katsetamist, mille abil oleks võimalik ühenduse söeressursse ajakohastada. Eelistatakse projekte, mis integreerivad selliseid täiendavaid tehnoloogiaid nagu metaani või süsinikdioksiidi adsorbeerimine, söekihist metaani ekstraheerimine ja söe maa-alune gaasistamine. -------------------------------------------------- Liide C SÖE JA TERASE TEADUSFONDI TEADUSPROGRAMM TEADUSLIK-TEHNILISED JA SOTSIAALMAJANDUSLIKUD PRIORITEEDID TERASE TTA Seoses üldise eesmärgiga suurendada konkurentsivõimet ja aidata kaasa jätkusuutlikule arengule, on TTA põhirõhk uue või täiustatud tehnoloogia arendamisel, et tagada ökonoomne, puhas ja ohutu terase ning terasetoodete tootmine, mida iseloomustab püsivalt kasvav jõudlus, kasutussobivus, tarbija rahulolu, senisest suurem kasutuskestus, lihtne taaskasutamine ja ringlussevõtt. Prioriteetsed valdkonnad on sätestatud punktides 1–4, esitamise järjekord ei kajasta punktide tähtsusjärjestust. 1. TERASE UUED JA TÄIUSTATUD VALMISTUS- JA VIIMISTLUSTEHNOLOOGIAD TTA eesmärk peab olema arendada terase tootmisprotsesse toote kvaliteedi parendamiseks ja tootluse tõstmiseks. Soovitud edasiarenduste lahutamatuks osaks peaks olema heitkoguste, energiatarbimise ja keskkonnamõjude vähendamine ning toormaterjalide kasutamise ja ressursside säilitamise parendamine. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega: - uued ja täiustatud rauamaagi taandamismenetlused, - rauatootmismenetlused ja -toimingud, - elektrikaarahjumenetlused, - terasetootmismenetlused, - teisesed metallurgiatehnoloogiad, - pidevvalu ja mõõdulähedasse vormi valamise menetlused koos otsevaltsimisega või ilma, - valtsimis-, viimistlus- ja pindamistehnoloogiad, - kuum- ja külmvaltsimistehnoloogiad, peitsimis- ja viimistlusmenetlused, - menetluste mõõte-, ohje- ja automatiseerimistehnika, - tootmisliinide hooldamine ja töökindlus. 2. TTA JA TERASE KASUTAMINE Terase kasutamise TTA on olulise tähtsusega terasekasutajate edasiste nõuete rahuldamiseks ja uute turuvõimaluste loomiseks. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega: - uued teraseliigid nõudlike rakenduste jaoks, - terase omadused, eelkõige mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus ja sitkus, väsimine, kulumine, roome, korrosioon ja murdumiskindlus, - kasutuskestuse pikendamine, eelkõige parendades teraste ja terastarindite vastupidavust kuumuse ja korrosiooni suhtes, - terast sisaldavad komposiit- ja kihtmaterjalid, - mikroehituse ja mehaaniliste omaduste ennustamiseks kasutatavad matkemudelid, - ehitusliku ohutuse ja projekteerimise meetodid, eelkõige tule- ja maavärinakindluse osas, - tehnoloogiad, mis on seotud terase ja muude materjalide stantsimise, keevitamise ja ühendamisega, - katse- ja hindamismeetodite standardimine. 3. RESSURSSIDE SÄILITAMINE JA TÖÖTAMISTINGIMUSTE PARENDAMINE Nii terase tootmise kui kasutamise TTA töö lahutamatu osa peaksid moodustama ressursside ja ökosüsteemi säilitamise ning ohutusega seotud küsimused. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega: - eri allikatest pärit vanaterase ringlussevõtutehnoloogiad ja terasejäätmete liigitamine, - teraseliigid ja koostetarindite kavandamine, mis võimaldaksid terasejäätmeid lihtsalt ringlusse võtta ja kasutatavaks teraseks ümber töödelda, - keskkonnakaitse ja -ohje töötamiskohal ja selle ümbruses, - terasetehaste asukohtade loodustingimuste taastamine, - töötamistingimuste ja elukvaliteedi parendamine töötamiskohal, - ergonoomilised meetodid, - töötervishoid ja tööohutus, - kokkupuute vähendamine heitmetega töötamiskohal. --------------------------------------------------