ET Euroopa Liidu Teataja L 269/1

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1824,

23. juuli 2014,

meetmete kohta, mis Saksamaa on võtnud Niederrheini (Weeze) lennujaama ja ettevõtja Flughafen Niederrhein GmbH suhtes – SA.19880 ja SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5084 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Komisjon sai aastatel 2003–2006 mitu kaebust, milles väideti, et piirkondlikud haldusasutused olid andnud Niederrhein-Weeze lennujaamale (edaspidi „lennujaam”) ebaseaduslikku riigiabi.

(2) Komisjon palus 13. oktoobri 2005. aasta, 2. märtsi 2007. aasta, 3. augusti 2007. aasta, 19. oktoobri 2010. aasta ja 1. aprilli 2011. aasta kirjaga Saksamaalt nende kaebuste kohta teavet.

(3) Saksamaa vastas komisjoni teabepäringutele 21. detsembri 2005. aasta, 2. veebruari 2006. aasta, 14. juuni 2007. aasta, 18. oktoobri 2007. aasta, 11. novembri 2010. aasta ja 30. mai 2011. aasta kirjaga. Saksamaa 30. mai 2011. aasta vastus oli aga puudulik, sest selles ei käsitletud 2009. aasta juulile eelnenud ajavahemikega seotud küsimusi. Saksamaa teatas, et ta keeldub nendele küsimustele vastamast sellepärast, et nendele oli keskendutud ühe varasema uurimise raames, mille komisjon oli väidetavalt 2009. aastal lõpetanud.

(4) 24. augustil 2011 saatis komisjon Saksamaale meeldetuletuse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 10 lõikele 3, andes Saksamaale võimaluse esitada teavet kuni 19. septembrini 2011. Komisjon lisas, et kui selleks tähtajaks vastust ei saabu, kaalub ta teabe esitamise korralduse väljastamist.

(5) Saksamaa palus 13. septembri 2011. aasta e-kirjaga pikendada tähtaega kuni 19. oktoobrini 2011. Komisjon oli palutud pikendusega nõus.

(6) Saksamaa esitas oma vastuse 19. oktoobril 2011. Paraku oli seegi puudulik, sest Saksamaa keeldus jätkuvalt vastamast küsimustele, mis olid seotud 2009. aasta juulile eelnenud ajavahemikega.

(7) 25. jaanuari 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada eespool nimetatud ebaseadusliku abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).

(8) 1. veebruari 2012. aasta e-kirjaga palus Saksamaa pikendada tähtaega, mille jooksul tal tuli esitada menetluse algatamise otsuse kohta oma märkused. Komisjoni talitused pikendasid seda tähtaega 10. veebruari 2012. aasta e-kirjaga.

(9) Saksamaa esitas komisjonile oma tähelepanekud 13. märtsil 2012 ja täiendas neid lisadokumentidega 4. märtsil 2013.

(10) 13. juulil 2012 võeti vastu menetluse algatamise otsuse parandus.

(11) Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4)14. septembril 2012. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

(12) Komisjon sai märkused Düsseldorfi lennujaamalt, Kleve maakonnalt, FN GmbH-lt ja mitmelt teiselt huvitatud isikult, eelkõige ettevõtjatelt, kelle tegevus sõltub Niederrhein-Weeze lennujaama olemasolust. Komisjon edastas need märkused 18. aprillil ja 3. mail 2013 ning 19. juunil 2014 Saksamaale. Saksamaa saatis 19. augusti 2013. aasta ja 3. juuli 2014. aasta kirjaga oma tähelepanekud huvitatud isikute esitatud märkuste kohta.

(13) Komisjon küsis 2013. aasta 18. aprilli ja 29. oktoobri ning 2014. aasta 17. märtsi ja 16. mai kirjaga lisateavet. Saksamaa vastas 2013. aasta 19. augusti ja 17. detsembri ning 2014. aasta 15. jaanuari, 16. aprilli, 8. mai ja 25. mai kirjaga.

(14) 18. juuni 2014. aasta kirjaga nõustus Saksamaa sellega, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles. Seepärast on autentne ainult ingliskeelne tekst.

2. ÜLDINE TAUST

2.1. Lennujaama üldtutvustus

(15) Lennujaam asub Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kleve maakonnas (Landkreis, Saksa haldusüksus) Weeze ja Kevelaeri valla vahel Saksamaa ja Madalmaade piiri ääres. Lähim suurlinn Saksamaal on Duisburg, mis asub umbes 60 km kaugusel lõunas. Lennujaamast umbes 50 km põhja pool asub Nijmegeni linn (Madalmaad).

(16) Kümme kõige lähemat lennujaama on: — Düsseldorf (51 minutilise autosõidu või 76 km kaugusel), — Eindhoven, Madalmaad (1 tunni ja 12 minuti või 88 km kaugusel), — Maastricht, Madalmaad (1 tunni ja 14 minuti või 98 km kaugusel), — Köln-Bonn (1 tunni ja 23 minuti või 133 km kaugusel), — Dortmund (1 tunni ja 25 minuti või 120 km kaugusel), — Liège, Belgia (1 tunni ja 41 minuti või 152 km kaugusel), — Antverpen, Belgia (1 tunni ja 54 minuti või 153 km kaugusel), — Rotterdam, Madalmaad (1 tunni ja 44 minuti või 172 km kaugusel), — Münster-Osnabrück (1 tunni ja 46 minuti või 175 km kaugusel) ja — Brüssel, Belgia (2 tunni ja 10 minuti või 200 km kaugusel).

(17) Aastatel 1954–1999 kasutasid lennujaama militaarlennujaamana Ühendkuningriigi kuninglikud õhujõud. Pärast lennujaama ümberehitamist tsiviillennujaamaks alustati 2003. aastal reisijateveoga.

(18) Lennujaama lennurada on 2 440 meetrit pikk. Lennujaama terminali läbilaskevõime on 3,5 miljonit reisijat. Reisijate arv on muutunud järgmiselt. Tabel 1 Lennuliiklus Niederrhein-Weeze lennujaamas aastatel 2003–2012 Aasta Reisijate arv (kokku) Kasvuindeks 2003 207 992 100 2004 796 745 383 2005 591 744 285 2006 585 403 281 2007 848 852 408 2008 1 524 955 733 2009 2 403 115 1 155 2010 2 896 999 1 392 2011 2 421 720 1 164 2012 2 200 000 1 058 Allikas: aastate 2003–2011 puhul Saksamaa tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta ning 2012. aasta puhul http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html.

(19) Praegu teenindavad lennujaama Ryanair ja Transavia (5). Need lennuettevõtjad lendavad enam kui 50 rahvusvahelisse sihtkohta. Kogu lennujaama reisijateveo mahu kujundavad praegu odavlennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal lennujaama läbivate reisijate koguarvus on [80–99] (6) %. Ryanair on tegutsenud lennujaamas alates selle avamisest ja on vahepeal teinud lennujaamast ühe oma Saksamaa baasi, hoides seal (alates 2013. aasta suvest) alaliselt üheksat õhusõidukit.

(20) Kuni 2010. aastani tuli enam kui 50 % lennujaama reisijatest Madalmaadest, ülejäänud olid pärit peamiselt ümbritsevatest Saksamaa ja osaliselt ka Belgia piirkondadest. Kõige värskema avaliku teabe (7) kohaselt on Madalmaade reisijate osakaal langenud ligikaudu 40 %-le.

2.2. Lennujaama areng

2.2.1. Lennujaama omaniku vahetumine

(21) Lennuvälja rajasid 1954. aastal kuninglikud õhujõud sõjalisel otstarbel. 1990. aastate alguses teatasid kuninglikud õhujõud oma soovist lennuväljalt 1999. aastaks lahkuda. Lennujaama omandiõigus tuli üle anda Saksamaa föderaalvalitsusele. Eeldades ligikaudu 400 tsiviiltöökoha kaotust, otsustasid Kleve maakond ja Weeze vald 1993. aastal rajada endisele militaarlennuväljale tsiviillennujaama (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, edaspidi „EuZZLG”). Selleks asutasid nad ettevõtja Flughafen Niederrhein GmbH (edaspidi „FN GmbH”), et juhtida endise militaarlennuvälja ümberehitamist selle kasutamiseks tsiviilotstarbel.

(22) FN GmbH registreeriti 1993. aastal osaühinguna, mille omakapitali suurus oli 50 000 Saksa marka (25 564 eurot). Asutajaaktsionärid olid Kleve maakond (52 %) ja Weeze vald (48 %).

(23) Weeze vald ja Kleve maakond kavandasid algusest peale, et lennujaama käitajaks saab eraettevõtja. Selle eesmärgi saavutamiseks määrati kindlaks neli sammu: a) leida lennujaama ettevalmistamise ja käitamise eest vastutav erainvestor; b) saada vajalik luba militaarlennuvälja ümberehitamiseks tsiviillennujaamaks; c) sõlmida Madalmaadega leping tema õhuruumi kasutamise kohta; d) osta föderaalvalitsuse käest lennujaama maa-ala.

(24) Kuninglikud õhujõud andsid lennujaama omandiõiguse Saksamaa föderaalvalitsusele üle 30. novembril 1999.

(25) 16. detsembril 1999 asutasid Kleve maakond ja Weeze vald veel ühe ettevõtja – Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (edaspidi „EEL GmbH”). EEL GmbH aktsiatest 52 % kuulub Kleve maakonnale ja 48 % Weeze vallale.

(26) EEL GmbH tollased ülesanded erinesid FN GmbH omadest. Kui FN GmbH oli loodud selleks, et juhtida endise militaarlennujaama ümberehitamist, siis EEL GmbH ülesanne oli eeskätt rajatiste haldamine alates militaarlennujaama sulgemisest 1999. aastal kuni lennujaama müümiseni erainvestorile.

(27) Sellega seoses pidi EEL GmbH lammutama endise militaarlennujaama taristu ja rajatised, et võimaldada lennujaama kasutamist ärilisel otstarbel.

(28) Pärast seda, kui Nordrhein-Westfaleni liidumaa kiitis 23. augustil 2000 heaks Kleve maakonna ja Weeze valla esitatud militaarlennuvälja ümberehitamise kava ning Düsseldorfi ringkonnavalitsus andis 20. juunil 2001 FN GmbH-le loa käitada tsiviillennujaama (8), erastati lennujaama tegevus ja kinnisvara kahes etapis. a) 1. etapp. 1. juulil 2001 taandusid Kleve maakond ja Weeze vald FN GmbHst, müües 99,261 % oma aktsiatest [0,5–3] miljoni euro eest erainvestorile Airport Niederrhein Holding GmbH (edaspidi „ANH GmbH”). ANH GmbH on Madalmaade ettevõtja Airport Network B.V. 100 % tütarettevõtja. 31. detsembrini 2011 kuulus Kleve maakonnale ja Weeze vallale vastavalt 0,0459 % ja 0,0279 % aktsiatest. FN GmbH müümise ajal avaliku sektori asutustelt ANH GmbH-le puudus FN GmbH-l sisuliselt füüsiline vara […]. b) 2. etapp. 14. märtsil 2002 müüs Saksamaa föderaalvalitsus kinnistu, millele lennujaam oli rajatud, [5–15] miljoni euro eest FN GmbH-le. Enne selle kinnistu müümist FN GmbH-le oli föderaalvalitsus võtnud mitteametlikult ühendust teiste võimalike ostjatega. Huvi näitas üles vaid üks investor, kes pakkus hinnaks […] miljonit eurot ja lisaks […] miljonit eurot, kui 2009. aastaks saavutatakse teatavad kasumieesmärgid.

(29) Saksamaa föderaalvalitsus kehtestas lennujaama kinnistu müügihinna vastavalt riigieelarve eeskirja (Bundeshaushaltsordnung) ja hindamismääruse (Wertermittlungsverordnung) artikli 63 lõikele 3. See säte kohustab föderaalvalitsust lähtuma vara müümisel vara hetkeväärtusest, st turuhinnast, mille on hindamismääruses (Wertermittlungsverordnung) sätestatud eeskirjade alusel kindlaks määranud sõltumatu ekspert. Käesolevas juhtumis oli sõltumatu ekspert määranud kinnistu väärtuseks [11–20] miljonit eurot ning kinnistul asunud hoonete väärtuseks [4–10] miljonit eurot, võttes aluseks kinnisvara kavandatud arendamis- ja kasutuspõhimõtted. Nendest väärtustest lahutas ekspert [4–10] miljonit eurot kuludena, mis tekivad ümberehitustööde käigus barakkide lammutamisel, ja veel [2–5] miljonit eurot kuludena, mis kaasnevad kohaldatavates keskkonna- ja projekteerimisalastes õigusaktides nõutavate meetmete võtmisega. Ehitustöödega (varjendite lammutamine, taristu ehitamine reoveepuhastite tarvis jne) alustati 2001. aastal, et valmistada lennujaam ette kasutamiseks tsiviilotstarbel.

2.2.2. EEL GmbH ja FN GmbH majanduslik areng

(30) Kohe pärast asutamist 1999. aastal võttis EEL GmbH liisingulepinguga lennujaama kinnisvara haldamise üle. Esimesed arendus- ja ehitusmeetmed viidi ellu aastatel 2000–2001.

(31) Pärast seda, kui Düsseldorfi ringkonnavalitsus andis FN GmbH-le loa käitada Saksa lennundusõiguse alusel tsiviillennujaama, ja pärast seda, kui 1. juulil 2001 viidi lõpule FN GmbH müük erainvestorite rühmale ANH, hüvitas ANH ettevõtjale EEL GmbH lennujaama taristu haldamisel, sh teatavate ümberehitustööde käigus tekkinud kulud.

(32) 2002. aasta jooksul andis EEL GmbH lennujaama taristu haldamise üle FN GmbH-le. 2002. aastal teenis FN GmbH 0,3 miljonit eurot kahjumit. Alates 2003. aastast ei täida EEL GmbH enam lennujaama kinnisvara haldamisega seotud ülesandeid. Kleve maakond ja Weeze vald EEL GmbHd 2003. aastal siiski ei likvideerinud.

(33) Järgmisest tabelist on näha, et enne, kui ettevõtja FN GmbH hakkas kasumit teenima, kuhjusid tal alguses finantskahjud. Tabel 2 2003.–2011. aasta tulemused ning intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum (tuhandetes eurodes) Aasta 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Aastane kasum – 6 960 – 8 336 – 7 914 – 4 822 663 707 426 34 Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum – 4 805 – 4 718 – 4 399 – 1 172 4 372 5 508 6 108 6 286 Allikas: Saksamaa.

3. HINNATAVATE MEETMETE KIRJELDUS JA KONTEKST

3.1. 1. meede: EEL GmbH laenud FN GmbH-le

(34) FN GmbH seisis 2003. aasta alguses silmitsi rahaliste raskustega, mis seadsid ohtu kommertslendudega alustamise (mis oli kavandatud 1. maiks 2003) ning seega kogu lennujaama ümberehitus- ja arendusprojekti. Seepärast otsustasid EEL GmbH avalik-õiguslikud omanikud oma ettevõtja tegevusega jätkata. 11. aprillil 2003 andis EEL GmbH FN GmbH-le esimese laenu (edaspidi „1. laen”), mille suurus oli [11–20] miljonit eurot ja mille intressimäär oli baasmäärast [1–5] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes Saksa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch, edaspidi „BGB”) artiklis 247 sätestatud tavapärast baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,97 % (9). Laenu tähtajaks määrati 30. juuni 2005. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks laenusumma ehk [11–20] miljoni euro ulatuses koormatis (Grundschuld). Kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli sellele näitajale lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress. Peale selle andis […] laenule isikliku tagatise (selbstschuldnerische Bürgschaft) maksimumsummas [5–15] miljonit eurot. Saksamaa ei esitanud teavet selle isikliku tagatise väärtuse kohta. Kõnealune isiklik tagatis asendati 8. juunil 2003 […] antud isikliku tagatisega summas [5–15] miljonit eurot. Peale selle pantisid FN GmbH eraaktsionärid nii ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad (mille hinnanguline väärtus oli [20–30] miljonit eurot) kui ka Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta.

(35) Saksamaa sõnul tahtsid EEL GmbH avalik-õiguslikud omanikud pakkuda selle laenuga FN GmbH-le sildfinantseeringut likviidsuspuudujääkide katmiseks, et ettevõtja saaks lõpule viia lennujaama tegevuse õigeaegseks alustamiseks vajalike varade omandamise ja paigaldamise.

(36) 2003. aastal alustas lennujaam tegevust ja FN GmbH kandis seitse miljonit eurot kahju. Vaid aasta pärast seda, kui lennujaamast oli hakatud tegema kommertslende, st 2004. aastal, lõpetas maksejõuetuse tõttu oma tegevuse lennujaama kõige olulisem lennuettevõtja – Madalmaade ettevõtja V-Bird. Kuna see tekitas FN GmbH-le pidevaid finantsprobleeme, jätkas EEL GmbH 2004. aasta vältel FN GmbH-le laenude andmist: a) 17. juunil 2004 andis EEL GmbH FN GmbH-le teise laenu (edaspidi „2. laen”), mille suurus oli [2–5] miljonit eurot ja millel oli sama tähtaeg, mis 2003. aastal antud esimesel laenul (30. juuni 2005). Intressimäär oli kohaldatavast baasmäärast [1–5] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes BGB artiklis 247 sätestatud baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,14 %. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks [2–5] miljoni euro suurust laenu kattev koormatis (Grundschuld). Kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress. Peale selle panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta. b) Kuu aega hiljem, 28. juulil 2004, andis EEL GmbH FN GmbH-le kolmanda laenu (edaspidi „3. laen”) suurusega [2–5] miljonit eurot. Kolmanda laenu tähtajaks määrati 31. detsember 2007 ja laenule kehtestati intressimäär, mis oli kohaldatavast baasmäärast [3–8] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes BGB artiklis 247 sätestatud baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,13 %. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks [2–5] miljoni euro suurust laenu kattev koormatis (Grundschuld). Kui mittemaksmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress (10). Peale selle panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Samuti seati FN GmbH-le kommertspant Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta.

(37) Kokkuvõttes sai FN GmbH ainuüksi 2004. aastal EEL GmbH-lt [4–10] miljonit eurot laenu (lisaks teistele uuritavatele meetmetele, mida Kleve maakond rakendas otse – vt jagu 3.2). Saksamaa sõnul anti need laenud varem militaarotstarbel kasutatud lennuvälja arendamiseks ja ümberehitamiseks, mitte tegevuskulude katmiseks.

(38) 2004. aasta lõpuks oli FN GmbH kandnud taas kahju, seekord summas 8,3 miljonit eurot. FN GmbH tundus jällegi lisalikviidsust vajavat. EEL GmbH antud 1. ja 2. laen (kokku [10–20] miljonit eurot) oleks tulnud 30. juuniks 2005 tagasi maksta. Selleks ajaks oli FN GmbH osaliselt tasunud varasemate laenude intressid. Saksamaa sõnul katsid aastatel 2002–2006 FN GmbH-l tekkinud kahjud siiski selle eraomanikud.

(39) Sellega seoses andis EEL GmbH 1. juulil 2005 FN GmbH-le neljanda laenu (edaspidi „4. laen”), mille suurus oli seekord [4–10] miljonit eurot ja tähtaeg 31. detsember 2010. Laenulepingu lõike 1 punktiga 2 nähti ette, et laen eraldatakse vaid investeeringute tarvis. Peale selle nõuti lõikega 2, et FN GmbH (ja EEL GmbH, kui ta seda ise nõuab) kontrolliks, et arved oleksid seotud üksnes lennujaama valmisehitamisega ja et EEL GmbH (mitte FN GmbH) kasutaks arvete tasumiseks laenu. Lisaks pikendati 1., 2. ja 3. laenu kogusummas [15–30] miljonit eurot (ilma intressita) (edaspidi „1. pikendamine”). Nende laenude tagasimaksmise tähtaegu ühtlustati ja pikendati kuni 31. detsembrini 2010. Kõikide nende laenude jaoks kehtestati alates 1. juulist 2005 kohaldatav kindel [1–5] % suurune intressimäär. Sellega alandati 1., 2. ja 3. laenu intressimäära. Tagatisena seati lisaks varasemate 1., 2. ja 3. laenu pantide kehtivuse pikendamisele lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks koormatis (Grundschuld) neljanda laenu ([4–10] miljonit eurot) ulatuses, millele tuli lisada juhul, kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, igal aastal [15–23] % suurune intress. Peale selle andis […] 1. juulil 2005 kõikidest laenudest tulenevate kõikide EEL GmbH nõuete tagamiseks isikliku tagatise (selbstschuldnerische Bürgschafte) maksimumsummas [20–30] miljonit eurot (millele lisandus intress ja liitintress). Selle tagatisega pikendati eelmist tagatist, mille oli andnud 8. juunil 2003 seoses 1. laenuga […]. Viimaks panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta.

(40) EEL GmbH ja FN GmbH leppisid kokku, et FN GmbH peab tasuma intressi laenu tagasimaksmise tähtajaks, st hiljemalt 31. detsembril 2010, ning et kui FN GmbH peaks jõudma kasumisse enne seda kuupäeva, on ta kohustatud hakkama tasuma intressi alates päevast, millal ta enam ei olnud kahjumis. Mis puudutab intressimäärasid, mida kohaldati kolme esimese laenu suhtes kuni määrade ühtlustamiseni 1. juuli 2005. aasta laenulepinguga, siis 29. novembri 2010. aasta pikendamislepingu (Darlehensverlängerungsvertrag) paragrahvis 5 (5.4) on öeldud, et maksmatajätmise korral kohaldatakse kõigi nelja laenu suhtes [15–23] % suurust aastaintressimäära (11).

(41) Saksamaa väitis, et EEL GmbH oli nõus alandama 2009. aasta märtsist kuni 2010. aasta 31. detsembrini enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung) seoses juurdepääsuga maale seatud koormatisena antud tagatisele, et võimaldada FN GmbH-l saada [pangast] lühiajalist laenu (vt põhjendus 73).

(42) FN GmbH muutus kasumlikuks 2007. aastal. Sellegipoolest ja vastupidiselt varasematele lepingulistele kokkulepetele ei hakanud FN GmbH ei laene tagasi maksma ega intressi tasuma. 31. detsembril 2010 – lepingus poolte vahel kokku lepitud tagasimaksetähtajal – võlgnes FN GmbH EEL GmbH-le laenudena [20–30] miljonit eurot, millele lisandus [7–10] miljonit eurot intresse, st kokku [24–40] miljonit eurot. EEL GmbH nõustus teist korda pikendama kõiki nelja laenu, samuti kogunenud intressi tasumise tähtaega (edaspidi „2. pikendamine”). 29. novembril 2010 kirjutasid FN GmbH ja EEL GmbH alla viiendale laenulepingule, pikendades sel moel kõigi nelja laenu tähtaega kuni 31. detsembrini 2016.

(43) Laenude tähtaja 2. pikendamisel kehtestati intressiks [1–5] % aastas. Saksamaa väitel lisati 29. novembri 2010. aasta laenulepingu intressimäära kehtestamisel 1,24 % suurusele viitemäärale […] baaspunkti (12). EEL GmbH ja FN GmbH leppisid kokku, et enne 31. detsembrit 2010 tasumisele kuulunud intressid lisatakse laenu põhiosale, suurendades seda sel viisil [24–40] miljonile eurole. Peale selle oli FN GmbH kohustatud tasuma intressi kvartalipõhiselt ja esimene intressimakse tuli teha 2011. aasta esimese kvartali lõpuks.

(44) Viie hinnatava laenulepingu põhijooned on kokku võetud järgmises tabelis. Tabel 3 Ülevaade avaliku sektori toetusmeetmetest, mida EEL GmbH rakendas FN GmbH suhtes Maht (miljonites eurodes) Laenulepingu kuupäev Intressimäär Tähtaeg/laenu pikendamine Tagatis Rahastamisviis (EEL) [11–20] 11.4.2003 [1–5] % baas-määrast kõrgem (1,97 %) Esimene tähtaeg: 30. juuni 2005, mida pikendati esimene kord 31. detsembrini 2010 ja teine kord 31. detsembrini 2016 — Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) — […] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft) — ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant Kleve maakonna antud laen ([5–15] miljonit eurot intressimääraga [1–5] %); [panga] antud laen (riikliku tagatise andja: Weeze vald). [2–5] miljoni euro suurune laen konverteeritakse 30. juunil 2005 ja [pank] võtab selle uue võlausaldajana üle. [2–5] 17.6.2004 [1–5] % baas-määrast kõrgem (1,14 %) Esimene tähtaeg: 30. juuni 2005, mida pikendati esimene kord 31. detsembrini 2010 ja teine kord 31. detsembrini 2016 — Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) — ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant Laen, mille andis EEL GmbH-le Kleve maakond (Kassenkredite). [2–5] 28.7.2004 [3–8] % baas-määrast kõrgem (1,13 %) Esimene tähtaeg: 31. detsember 2007, mida pikendati esimene kord 31. detsembrini 2010 ja teine kord 31. detsembrini 2016 — Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) — ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant — FN GmbH-le seatud kommertspant Laen, mille andis EEL GmbH-le Kleve maakond (Kassenkredite). Kleve maakond ja Weeze vald teevad EEL GmbHsse [0,4–1] miljoni euro suuruse kapitalisüsti. [4–10] 1.7.2005 [1–5]% Esimene tähtaeg: 31. detsember 2010, mida pikendati 31. detsembrini 2016 — Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) — […] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft) ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant Kleve maakond ja Weeze vald teevad EEL GmbHsse [0,4–1] miljoni euro suuruse kapitalisüsti. [24–40] ([20–30] (kõigi nelja laenu summa) pluss kogunenud intress [4–10]) 29.11.2010 [1–5]% 31. detsember 2016 — Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) — […] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft) — ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant Kõikide Kleve maakonna varasemate EEL GmbH-le antud laenude (Kassenkredite) tähtaja pikendamine ja [panga] antud laen, millel võib endiselt olla Weeze valla antud riiklik tagatis.

(45) 2011. aasta esimese kvartali lõpus ei suutnud FN GmbH taas laenulepingute pikendamisel (Darlehensverlängerungsvetrag) 29. novembril 2010 kokku lepitud esimest intressimakset teha. Kleve maakond võttis seoses laenu intressi ja põhiosa maksete jätkuva edasilükkamisega vastu FN GmbH aktsionäri pakkumise omandada 2011. aasta märtsis FN GmbH aktsiad võla konverteerimise teel omakapitaliks (13). Sellele konverteerimistehingule kirjutati ametlikult alla aga alles 2012. aasta lõpus. Praegu kuulub Kleve maakonnale 1,88 % FN GmbH aktsiakapitalist (14).

3.2. 2. meede: Nordrhein-Westfaleni liidumaa toetus

(46) 15. oktoobril 2002 andis Nordrhein-Westfaleni liidumaa FN GmbH-le 3,525 miljonit eurot avaliku sektori toetust, et rahastada 50 % kuludest, mis olid seotud perrooni, tankimisala, ruleerimisradade laiendamise ja olemasolevate perroonide renoveerimise, täppislähenemise tuledesüsteemi, raja ääretulede, stardi- ja rajatuledega.

(47) Selle toetuse õiguslik alus oli Nordrhein-Westfaleni transpordi-, energia- ja ruumilise planeerimise ministri dekreet Nordrhein-Westfaleni lennujaamade ehitamise ja renoveerimise meetmete (investeeringud taristusse) jaoks antava avaliku sektori toetuse kohta (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617, edaspidi „dekreet”). Need suunised asendati hiljem uutega VA 5 – 10 – 60/195- v. 25. november 2002) (15), mis kehtisid alates 1. jaanuarist 2003 kuni 1. jaanuarini 2008.

(48) 1993. aasta dekreediga nähti ette rahalise toetuse andmine selliste investeerimiskulude katmiseks, mis tekivad seoses lennujaama teatavat liiki taristuga – lennurajad, ruleerimisrajad, perroonid, kaitsevööndid, lennujuhtimise taristu (lennujuhtimiskeskus, radar, optilised hoiatussüsteemid), navigatsioonituled, maandumist toetavad optilised seadmed, kõrghooned (terminalid, angaarid jne), parkimiskohad, tarad –, lennuohutuse, tarnimise ja kõrvaldamise taristuga, müra- ja tulekaitsega, talviste ja päästeteenustega ning kompensatsioonimeetmetega, mis hõlmavad maastiku- ja keskkonnakaitset. Nordrhein-Westfaleni liidumaa andis 1993. aasta dekreedi alusel toetust, et katta kuni 40 % eespool nimetatud taristuosade rahastamiskõlblikest kuludest. Rahvusvahelised ja piirkondlikud lennujaamad võisid saada toetust, mis katab rahastamiskõlblikest kuludest kuni 65 %. Parkimiskohtade, tarade ja lennuohutustaristu puhul võidi anda lennujaama taotlusel toetust kuni 80 % ulatuses rahastamiskõlblikest kuludest.

3.3. 3. meede: Kleve maakonna otsetoetus FN GmbH-le lennujaama kinnisvara omandamiseks

(49) Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28, müüs Saksamaa föderaalvalitsus lennujaama aluse kinnistu 14. märtsil 2002 [5–15] miljoni euro eest FN GmbH-le. Samal päeval sõlmis Kleve maakond FN GmbHga lepingu, mis käsitles lennujaama kinnisvara omandamise kulude osaliseks katmiseks sildfinantseeringu andmist. Sildfinantseering eraldati intressivaba laenu kujul, mis oli täielikult tagatud lennujaama kinnisvaraga (mistõttu oli selle väärtus laenu andmise kuupäeval [5–15] miljonit eurot). Lepiti kokku, et Kleve maakond maksab [5–15] miljonist eurost [4–10] miljonit eurot ette. Airport Network B.V., ANH GmbH emaettevõtja, pidi maksma esimese osa ([2–5] miljonit eurot) sellest intressivabast laenust Kleve maakonnale tagasi 30. detsembriks 2003 (mida ta ka tegi). [2–5] miljoni euro suurune teine osa tuli tagasi maksta viie aasta jooksul pärast lennundustegevusega alustamist lennujaamas, hiljemalt 31. detsembril 2007, välja arvatud juhul, kui on täidetud Kleve maakonna ja FN GmbH vahel sõlmitud lepingus sätestatud töökohtade loomise klausel (350 töökohta).

(50) 8. juulil 2004 otsustas Kleve maakond, et FN GmbH ei pea [2–5] miljoni euro suurust laenu teist osa tagasi maksma, sest loodud oli juba üle 350 töökoha.

3.4. 4. meede: avaliku sektori toetus EEL GmbH-le

(51) FN GmbH-le laenu andmiseks vajas EEL GmbH ka ise refinantseerimist. EEL GmbH refinantseeris end järgmiste laenude abil: a) [5–15] miljoni euro suurune laen ja [2–5] miljoni euro suurune laen, mille aastane intressimäär oli [1–5] % ja tähtaeg 30. juuni 2005. Need kaks laenu andis Kleve maakond vastavalt 11. aprillil 2003 ja 16. juunil 2004; b) [1–5] miljoni euro suurune laen, mille aastane intressimäär oli [2–5] % ja tähtaeg 30. detsember 2007. Selle laenu andis Kleve maakond 28. juulil 2004 (16).

(52) 2005. aasta juulis muutsid EEL GmbH aktsionärid EEL GmbH kapitali struktuuri, otsustades teha [5–15] miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja konverteerida [1–4] miljoni euro suuruse võla omakapitaliks, mille tulemusel kahanes esimese laenuga seotud võlg [3–13] miljonile eurole. EEL GmbH maksis tagasi teise laenu, mille suurus oli [2–5] miljonit eurot. Allesjäänud laenulepinguid summas [3–13] miljonit eurot ja [2–5] miljonit eurot pikendati kuni 31. detsembrini 2010. Seejärel kehtestati intressimääraks 2005. aasta 1. juulil [3–8] % ja alates 2005. aasta 1. novembrist [3–8] %. 29. novembril 2010 pikendati kõnealuse kahe laenu tähtaega taas, kuni 31. detsembrini 2016, intressimääraga [3–8] %.

(53) Kleve maakond paigutas EEL GmbHsse veel kapitali 2006. aastal ([1–5] miljonit eurot) ja 2007. aastal ([2–6] miljonit eurot). Need summad on kirjendatud kapitalireservina ja tuleb tagasi maksta koos laenuga 2016. aasta lõpus. Kaks avalik-õiguslikku aktsionäri on andnud EEL GmbH-le ühtekokku [24–40] miljonit eurot ([15–25] miljonit eurot kapitalisüstidena, sh võla konverteerimisena omakapitaliks, ja [10–20] miljonit eurot laenudena).

(54) Samal ajal sai EEL GmbH 2. mail 2003 eraomanduses olevalt [pangalt] [2–5] miljoni euro suuruse laenu. Laenu tähtajaks kehtestati 30. juuni 2005 ja intressimääraks [1–5] %. Weeze vald andis sellele laenule vastavalt EEL GmbH ja [panga] kasuks täies ulatuses riikliku tagatise. 30. juunil 2005 laen konverteeriti ja riigi omanduses olev [pank] ([panga] tütarettevõtja) asus võlausaldajana [panga] asemele. Laenu tähtaega pikendati esimene kord kuni 30. detsembrini 2010, kehtestades intressimääraks [1–5] %, ja teist korda 2010. aastal kuni 31. detsembrini 2016 intressimääraga [1–5] %.

4. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

4.1. 1. meede – EEL GmbH laenud FN GmbH-le

(55) Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses, kas EEL GmbH oli andnud FN GmbH-le laene ja pikendanud neid turutingimustel. Esiteks märkis komisjon, et Saksamaa ei olnud esitanud andmeid laenusaaja varasemate laenude ega reitingu kohta. Peale selle ei saanud komisjon välistada, et FN GmbH oli rahalistes raskustes olev äriühing. Komisjon juhtis tähelepanu ka sellele, et Saksamaa ei olnud esitanud ühtki selgitust konkreetsete laenude suhtes kohaldatud intressimäärade ega saadud tagatiste kohta. Samuti täheldas komisjon, et puuduvad selgitused selle kohta, miks oli riigi omandis olev laenuandja korduvalt nõus laene pikendama, lükates nende tasumise tähtaega alati edasi, ning miks ei ole praeguseni nõutud laenu põhiosa tagasimaksmist ega intresside tasumist.

(56) Selliste kaalutluste põhjal jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et FN GmbH-le laenude andmisel ja nende pikendamisel ei toiminud EEL GmbH ei turumajanduse tingimustes tegutseva investorina ega võlausaldajana. Kuna ilmnes, et FN GmbH oli olnud kogu vaatlusalusel ajavahemikul raskustes olev äriühing, kellel ei olnud vähemalt 2010. aasta lõpuni võimalik kommertspankadelt rahalisi vahendeid saada, jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et kogu abisummat, millele lisandub tasumisele kuuluv intress, tuleks käsitada riigiabina.

(57) Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

(58) Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalused lepingud – kui need peaksid liigituma riigiabiks – on kokkusobivad siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (17).

4.2. 2. meede – Nordrhein-Westfaleni liidumaa toetus FN GmbH-le

(59) Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud toetus FN GmbH-le oli valikuline meede, sest kõik liidumaa lennujaamad ei olnud kõlblikud sellist toetust saama. Kuna toetus oli pärit avaliku sektori vahenditest ja sellega anti investeerimistoetuse kujul lennujaamale eelis, ei saa välistada, et toetus kujutab endast riigiabi.

(60) Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

(61) Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalune meede – kui see peaks liigituma riigiabiks – on kokkusobiv siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (18).

4.3. 3. meede – Kleve maakonna otsetoetus FN GmbH-le

(62) Kleve maakonnalt FN GmbH-le antud otsetoetuse puhul asus komisjon esialgsele seisukohale, et ükski turuinvestor ei oleks andnud sellist toetust midagi vastu saamata. Samuti kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor on valmis piirkonnas töökohtade loomise kaalutlusel loobuma osast tagasimaksmisele kuuluvast summast.

(63) Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

(64) Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalune meede – kui see peaks liigituma riigiabiks – on kokkusobiv siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (18).

4.4. 4. meede – EEL GmbH kasuks tehtud kapitalisüstid ja antud laenud

(65) Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses, kas EEL GmbH avalik-õiguslikud aktsionärid olid andnud EEL GmbH-le rahalisi vahendeid ja pikendanud nende tagasimaksmise tähtaega turutingimustel.

(66) Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

(67) Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalused meetmed – kui need peaksid liigituma riigiabiks – on kokkusobivad siseturuga.

5. SAKSAMAA MÄRKUSED

5.1. Üldised märkused

5.1.1. Projekti tagapõhi

(68) Saksamaa tuletab meelde projekti tagapõhja, mida on kirjeldatud eespool jagudes 2.1 ja 2.2. Projekti „Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe” nurgakivi oli erakätes oleva tsiviillennujaama arendamine endisel militaarlennuväljal.

(69) Saksamaa väitel takistasid liikluse kasvu arendamist välised tegurid. Esiteks põhjustas oma põhibaasi Niederrhein-Weezesse paigutanud V-Birdi pankrot 2004. aasta oktoobris liikluse märkimisväärse vähenemise, mida ei suutnud täielikult korvata ka Ryanairi ja Hapagfly lisareisid kuni aastani 2008, mil liiklus saavutas oma 2004. aasta taseme. Teiseks tekitas hulk liikmesriikide kohtutele esitatud hagisid lennuettevõtjate seas korduvalt õiguslikku ebakindlust (19) ja tähendas FN GmbH jaoks ettenägematuid lisakulusid. FN GmbH ei saanud enne lõpliku tegevusloa saamist 2009. aastal pooleliolevate kohtuvaidluste tõttu oma strateegiat ellu viia ning tegi valiku kohtuväliste vaidluste lahendamise kasuks. Rõõmustavatele tulemustele vaatamata tuli FN GmbH-l maksta nende menetluste pooltele hüvitist kogusummas [5–10] miljonit eurot. Kolmandaks häiris 2010. aastal lennujaamas liiklust lennuliikluse katkemine Islandi Eyjafjallajökulli vulkaani purskamise tõttu. Neljandaks märgib Saksamaa, et 2010. aasta septembris kehtestas ta reisijatasu, mis kahjustas Niederrhein-Weeze konkurentsivõimet võrreldes teiste Euroopa lennujaamadega, kus sellist tasu ei kohaldatud. Saksamaa sõnul vähendas Ryanair selle tulemusel oma Niederrhein-Weezest lähtuvaid lende ja lennujaama reisijate arv kahanes nii 2011. kui ka 2012. aastal.

(70) Saksamaa väidab, et hoolimata nendest ebasoodsatest sündmustest, mille üle FN GmbH-l, EEL GmbH-l ja nende sidusrühmadel puudus kontroll, näitab projekti edukust uuritaval ajavahemikul aset leidnud liikluse pidev kasv (vt põhjendus 18), mis kattus erinevate eksperdiuuringute liiklusprognoosidega või isegi ületas neid (v.a 2011. aastal). Lisaks juhib Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FN GmbH suutis suurendada ka lennundusega mitteseotud tulu ja parandada aja jooksul oma kasumlikkust.

5.1.2. Lennujaama erasektoripoolse rahastamise loogika

(71) Saksamaa juhib tähelepanu Niederrhein-Weeze lennujaama eduloole – tegemist ei ole mitte üksnes Nordrhein-Westfaleni liidumaa suuruselt kolmanda lennujaamaga, vaid ka harukordse näitega turuhinna eest müüdud erastatud taristust. Saksamaa lisab, et lennujaama tehtud investeeringute tase hoiti alati väga kõrge. Ajavahemikus 2002–2011 investeeris FN GmbH kokku [60–90] miljonit eurot, millest [20–30] miljonit eurot kulus ärihoonete arendamisele, [10–20] miljonit eurot lennuseadmetele ja perroonidele ning [5–10] miljonit eurot idu- ja laiendamisprojektidele. Saksamaa väitel sai FN GmbH enda erastamisest tugineda nende oluliste investeeringute rahastamisel alates pidevalt erasektori vahenditele, nimelt: i) aktsionäride laenudele ja kapitalisüstidele, ii) kommertspankade laenudele ja iii) FN GmbH enda tegevuskasumile.

(72) Seoses enamusaktsionäri toetusega leiab Saksamaa, et ANH GmbH ja selle aktsionärid on korduvalt toetanud oma tütarettevõtjat FN GmbHd, et katta selle esialgne tegevuskahjum ja investeerida lennujaama taristusse. See toetus väljendus kapitalisüstides ja laenudes, mille puhul enamusaktsionär oli nõus alandama enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung). Seda tehes muutis enamusaktsionär võlanõuded omakapitaliks, mis ei saanud enam olla pankrotivara osa. Saksamaa märgib siiski, et eraaktsionärid üksi ei oleks suutnud kanda kogu sellise kuluka investeeringuga kaasnevat finantskoormust. Nad vajasid uusi rahastamisallikaid, mida said turutingimustel pakkuda vaid avaliku sektori asutused. Seda välist abi oli arvesse võetud juba 2003. aasta äriplaanis (vt põhjendus 95).

(73) Kommertspankade laenudega seoses väidab Saksamaa, et tänu oma äriedule oli FN GmbH-l võimalik saada väga kiiresti kommertspankadelt laenu. Saksamaa sõnul tõestas juurdepääs pankadele erasektoripoolsel rahastamisel põhineva ärimudeli jätkusuutlikkust. 2009. aasta esimesel poolel kirjutas FN GmbH [0–10] miljoni euro suuruse investeerimislaenu saamiseks alla laenulepingule [pangaga]. Selle laenu intressimäär oli [2–6] %, kuid tingimuseks seati EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenudega seotud nõuete allutamine (ja seeläbi vajadus, et EEL GmbH alandaks enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku). Laenu tähtajaks kehtestati 31. detsember 2010. Saksamaa sõnul olid lepingutes sätestatud tagatise andmise tingimused ja intressimäärad seetõttu FN GmbH jaoks võrdlemisi soodsad. FN GmbH maksis selle laenu ettenähtud kuupäeval [pangale] tervikuna tagasi. Saksamaa lisab, et [pank] pakkus FN GmbH-le kaht laenu ([8–15] miljonit eurot ja [1–5] miljonit eurot) esialgse intressimääraga [1–5] % (20) ning et [pangaga] oleks võinud alla kirjutada ligikaudu [0–3] miljoni euro suurusele kapitalirendilepingule.

(74) Omafinantseerimise küsimuses rõhutab Saksamaa, et tänu tegevusest tulenevale positiivsele rahavoole suutis FN GmbH oma investeeringuid üha rohkem rahastada. Esimene positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum registreeriti 2006. aastal ja esimene puhaskasum 2007. aastal ehk vaid mõni aasta pärast tegevuse algust. Lisaks heidab Saksamaa komisjonile ette seda, et menetluse algatamise otsuses on FN GmbH käivet ja kulusid käsitlevad näitajad esitatud vääralt ja eksitavalt. Sellega seoses esitas Saksamaa järgmise võrdleva teabe käibe ja kulude arengu kohta ajavahemikul 2003–2010. Tabel 4 FN GmbH tulud ja kulud ajavahemikul 2003–2010 (tuhandetes eurodes) Aasta 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Käive (Umsatz) 2 225 7 968 7 364 7 136 8 281 13 338 19 900 23 759 Muu tegevustulu (Sonstigebetriebliche Erträge) […] […] […] […] […] […] […] […] — sh maksudega seotud tehingud maaga (Grundstückstransaktion) […] […] […] […] […] […] […] […] Ostud (Materialaufwand) […] […] […] […] […] […] […] […] Personalikulud (Personalaufwand) […] […] […] […] […] […] […] […] Muud tegevuskulud (Sonstiger betrieblicher Aufwand) […] […] […] […] […] […] […] […]

(75) Saksamaa väitel jättis komisjon eelkõige arvesse võtmata kõik avalike ülesannetega seotud kulud (mittemajandusliku tegevuse kulud), mis ei ole seostatavad lennujaama igapäevase tegevusega ja mis vähendavad kunstlikult lennujaama tegevuskasumit. Saksamaa meelest kajastab FN GmbH tegevuse tegelikku kasumlikkust järgmine tabel. Tabel 5 FN GmbH kohandatud kulustruktuur (ilma avalike ülesannetega seotud kuludeta) (tuhandetes eurodes) Aasta 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Kasum vastavalt aastaaruandele […] […] […] […] […] […] […] […] […] Avalikud ülesanded […] […] […] […] […] […] […] […] […] a) julgeolek ja ohutus, millest: […] […] […] […] […] […] […] […] […] — tulekaitse (personal) […] […] […] […] […] […] […] […] […] — investeerimiskulude amortisatsioon (tulekaitse) […] […] […] […] […] […] […] […] […] — amortisatsioonikulud (videovalve) […] […] […] […] […] […] […] […] […] — patrullimine […] […] […] […] […] […] […] […] […] — turvatöötajad […] […] […] […] […] […] […] […] […] b) reisijate ja lennukite kaitse […] […] […] […] […] […] […] […] […] — kontrolliseadmed (töötajad ja vahendid) […] […] […] […] […] […] […] […] […] — lennujulgeolek (DFS TTC) […] […] […] […] […] […] […] […] […] — amortisatsioon (lennujuhtimisüksus) […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kohandatud aastane kasum […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kohandatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum […] […] […] […] […] […] […] […] […]

5.1.3. Abi mõiste – lennujaama ehitamise käsitamine mittemajandusliku tegevusena

(76) Saksamaa leidis, et lennujaama ehitamine ei ole majandustegevus, mida erainvestorid oleksid valmis ise ette võtma, ning ühtki sellist näidet Euroopast ei leia (vt järgmine jagu). Saksamaa sõnul oleksid erainvestorid märksa enam huvitatud juba olemas oleva lennujaamataristu käitamisest, sest siis on riskid väiksemad ja juhitavad.

(77) Saksamaa ettepanekul ei peaks lennujaamataristu ehitamist enam riigiabi suhtes kontrollima, sest see leevendaks erainvesteeringute puudumist selles valdkonnas. Saksamaa väidab, et sellise taristu ehitamise abil saab riik juhtida majanduse arengut ja kujundada transpordipoliitika kaudu maakasutuse planeerimist.

(78) Lisaks leiab Saksamaa, et käesoleva juhtumi puhul oli avaliku sektori toetus mõeldud peamiselt avalike ülesannete täitmisega seotud tegevusele, mille suhtes komisjon riigiabi kontrollimist ei kohalda. [20–30] miljonist eurost [20–30] miljonit oleks investeeritud tulekaitsesse ja turvasüsteemidesse. Saksamaa lisas, et ülejäänud [2–5] miljonit eurot oleks kasutatud täielikult muu tegevuse rahastamiseks 2011. aastal.

5.1.4. Abi mõiste – hüpoteetilise võrdlusinvestori puudumine

(79) Saksamaa on arvamusel, et Euroopas puudub eraomandisse kuuluva piirkondliku lennujaama taristu rahastamise turg. Saksamaa sõnul on Euroopas vaid mõni üksik täielikult erastatud lennujaam. Sellised on näiteks Glasgow-Prestwicki ja Lutoni lennujaam. Ehkki selliste täielikult erakätes olevate lennujaamade suhtes ei ole algatatud ühtki riigiabiga seotud uurimist, kahtles Saksamaa, et sellistele lennujaamadele ei ole antud avaliku sektori toetust. Saksamaa toonitas, et isegi kui tuua näiteks Lübeck-Blankensee lennujaam, läks selle platvorm 2009. aastal tagasi Lübecki omavalitsuse omandisse. Selline eraomandisse kuuluvate lennujaamade nappus on seotud lennujaama taristu ehitamise suurte püsikuludega, mida tunnistab ka komisjon 2014. aasta lennundussuuniste projektis, mille koostamine oli ametliku uurimismenetluse algatamise ajal alles pooleli (21). Lisaks märkis komisjon, et erainvestoreid heidutas sellist liiki projektiga liitumast õiguslik ebakindlus, mille põhjustas lennujaama kohustuslik sertifitseerimisprotsess, samaaegne otsuse tegemine Aéroports de Paris' kohtuasjas ning rahvusvahelise lepingu sõlmimine Saksamaa ja Madalmaade vahel. Saksamaa sõnul jättis komisjon oma menetluse algatamise otsuses antud esialgses hinnangus ekslikult tähelepanuta asjaolu, et kommertspangad olid eralennujaamade rajamise rahastamise suhtes ootuspäraselt tõrksad ja et selles valdkonnas ei olnud toimivat turgu.

(80) Saksamaa on seisukohal, et komisjon ei hinnanud oma esialgses hinnangus uuritavate meetmete vastavust turutingimustele selgete kriteeriumide põhjal. Saksamaa sõnul oleks komisjon pidanud tuginema universaalsete postiteenuste vallas väljakujunenud kohtupraktikale (22), mis kinnitaks, et võrgu ülesehitamine ja haldamine ei vasta puhtalt äriloogikale. Samuti teeb Saksamaa ettepaneku lähtuda komisjoni varasemast praktikast, mille puhul on komisjon väidetavalt sarnased toetusmeetmed heaks kiitnud. Nende seisukohtade toetamiseks kasutas Saksamaa Kassel-Caldeni lennujaama taristu rahastamise näidet.

(81) Lõpetuseks väitis Saksamaa, et lennujaama edukat arengut arvesse võttes oleks iga erainvestor investeerinud Niederrhein-Weeze lennujaama, nagu seda tegi Saksamaa.

5.1.5. FN GmbH ei liigitu raskustes olevaks äriühinguks

(82) Saksamaa lükkab ümber komisjoni esialgse järelduse, et FN GmbHd võib pidada raskustes olevaks äriühinguks raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (23) tähenduses.

(83) Saksamaa tugineb seda väites viiele põhjusele. Esiteks oleks FN GmbH hakanud teenima kasumit juba väga lühikese alustamisetapi järel (esimene positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum 2006. aastal (avalike ülesannetega seotud kulude väljajätmise korral) ja esimene puhaskasum 2007. aastal). Saksamaa märgib, et piirkondlike lennujaamade rahastamise meetmeid hinnates ei ole komisjon kunagi käsitanud alustamisetapis kahjumit tootvat abisaajat raskustes oleva äriühinguna. Kui komisjon peaks jääma oma arutluskäigule kindlaks, ei ole Saksamaa sõnul võimalik rahastada enam ühtki lennujaamataristut.

(84) Teiseks väidab Saksamaa, et FN GmbH ei ole kunagi vastanud ühelegi raskustes oleva äriühingu põhikriteeriumile. Saksamaa vaidlustab menetluse algatamise otsuses esitatud märkused negatiivse omakapitali kohta ja lisab, et enamusaktsionär hoidis ettevõtjat laenuga, uue kapitalisüstiga ja nõusolekuga alandada enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung) rahaliselt vee peal. Lisaks vaidlustab Saksamaa komisjoni tõlgenduse Üldkohtu otsustest kohtuasjades T-102/07 ja T-120/07: Freistaat Sachsen vs. komisjon, kuivõrd sellega viidatakse automaatsele seosele negatiivse omakapitali ja raskustes olevaks äriühinguks liigitumise vahel. Saksamaa sõnul on negatiivse omakapitali kriteerium vaid üks mitmest Üldkohtu kindlaksmääratud kriteeriumist, mille põhjal otsustada, kas äriühing on raskustes.

(85) Kolmandaks leiab Saksamaa, et FN GmbH puhul ei esine ühtki sümptomit, mis viitaks sellele, et ettevõtja on raskustes, sest FN GmbH äritegevus on arenenud selle algusest saadik positiivses suunas. Asjaolu, et FN GmbH intressinõuded suurenevad, ei paljasta rahalisi raskusi, nagu ülelaenamine, vaid kajastab pigem põhiaktsionäri korduvat investeerimist FN GmbHsse.

(86) Neljandaks kinnitab Saksamaa, et FN GmbH suutis lahendada oma rahalised raskused tänu enda tegevuskasumile, kommertspankadelt saadud laenudele ning oma põhiaktsionäri antud laenudele ja vahenditele.

(87) Lõpetuseks väidab Saksamaa, et FN GmbHd ei saa pidada päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel raskustes olevaks äriühinguks, sest nende suuniste kohaselt ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks ettevõtteid, mille asutamisest on möödunud vähem kui kolm aastat (nagu FN GmbH puhul).

5.1.6. Konkurentsi moonutamine

(88) Saksamaa väitel ei suutnud komisjon menetluse algatamise otsuses näidata, milline on toetusmeetmete mõju konkurentsile asjaomasel turul, mis jäi samuti määratlemata.

(89) Pärast nende üldiste märkuste esitamist võttis Saksamaa hinnatavate meetmete suhtes järgmise seisukoha.

5.2. 1. meede: EEL GmbH toetus FN GmbH-le

5.2.1. EEL GmbH kontroll FN GmbH üle

(90) Saksamaa väitel kontrollis EEL GmbH rangelt kõiki makseid, mida rahastati EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenudest, jälgides, et need kantakse FN GmbH nimel (treuhänderisch) üle otse võlausaldajatele.

(91) Saksamaa sõnul sai EEL GmbH kanda niiviisi hoolt selle eest, et tema vahendid eraldatakse üksnes investeeringuteks, mitte igapäevategevuseks.

(92) Lisaks märgib Saksamaa, et Kleve maakonnale ja Weeze vallale kui EEL GmbH aktsionäridele on antud FN GmbH asutamisaktis (Geschäftsvertrag) hulk ainuõigusi, näiteks volitus nimetada ametisse FN GmbH tegevjuht (mida kasutati 2004. aastal) ning mitu vetoõigust seoses konkreetsete juhtimismeetmete ja FN GmbH kapitali muutmise või müügiga. Need õigused kehtivad senikaua, kuni FN GmbH on tagasi maksnud kõik oma võlad kõnealuse kahe aktsionäri ees.

5.2.2. Turutingimuste ja vajalike investeeringute eelhindamine

(93) Saksamaa väitel tuginesid kõik investeerimisotsused kogu uuritaval ajavahemikul turu-uuringutele, mille järeldustes viidati järjekindlalt investeerimise vajalikkusele.

(94) Sellega seoses nimetab Saksamaa esimesena 1998. aasta uuringut (mille korraldas […]), mille kohaselt tundus Niederrhein-Weeze projekt olevat majanduslikult usaldusväärne ja jätkusuutlik. Saksamaa nimetas teisigi uuringuid, mis tehti pisut hiljem ja milles soovitati keskenduda uue lennujaamataristu puhul odavlendude turuosale, mida peeti 1990. aastate lõpus kõige paljulubavamaks kasvuallikaks. Selgelt odavlennuliikluse jaoks kavandatud taristu ehitamist, lennujaama geograafilist asukohta (piirkonnas, kus on ligikaudu 35 miljonit elanikku) ning lähedal asuvate Amsterdami ja Düsseldorfi lennujaamade ülekoormust kirjeldati tollal kui konkurentsieeliseid.

(95) Veel viitab Saksamaa edasistele äriplaanidele, milles lähtuti lennujaama finantsedu prognoosimisel odavlennuliikluse eeldatavast kasvust, naabruses asuvate lennujaamade ülekoormusest ja lepingute sõlmimisest Ryanair'iga. Võttes arvesse vajadust jõustada keskkonnakaitse-eeskirju, tellis FN GmbH samal ajal […] lennuliikluse prognoosi, milles eeldati, et 2010. aastal on reisijaid 2,88 miljonit ja 2020. aastal 3,1–4,85 miljonit. Saksamaa sõnul on liiklusandmete põhjal näha, et hoolimata eespool kirjeldatud ebasoodsatest sündmustest peeti kuni 2010. aastani äriplaanist täielikult kinni.

(96) Edasi selgitab Saksamaa, et pidades silmas Ryanairi tegevuse laienemist lennujaamas, lasi FN GmbH koostada 2009. aastal veel ühe äriplaani, mis hõlmas ajavahemikku 2009–2020. See äriplaan edastati [pangale], kes sai seda eksperdiuuringut FN GmbH-le kommertslaenu andmise otsustamisel arvesse võtta.

(97) Neid asjaolusid arvesse võttes vaidlustas Saksamaa komisjoni esialgsed seisukohad, et FN GmbH ärimudel oli jätkusuutmatu ja et erastamisprotsess toimus poliitilistel kaalutlustel, mitte puht ärilistel alustel.

5.2.3. EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenude vastavus turutingimustele

(98) Saksamaa väidab, et menetluse algatamise otsuses on kasutatud ebaõiget õiguslikku alust hindamaks, kas EEL GmbH antud laenude intressimäärad vastavad turutingimustele. Saksamaa sõnul kasutas komisjon hindamise käigus komisjoni 2008. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) (24). Saksamaa väidab, et kuna enamik kontrollitavaid meetmeid võeti aastatel 2003–2005, oleks komisjon pidanud kohaldama 1997. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (edaspidi „1997. aasta viitemäärade teatis”) (25).

(99) Lisaks – olenemata sellest, kumb teatistest on ajaliselt kohaldatav, seadis Saksamaa käesolevas juhtumis kahtluse alla komisjoni igasuguse viitemäära kohaldatavuse, sest lennujaamataristu ehitamise jaoks puudub väidetavalt toimiv finantsturg.

(100) Saksamaa lisas, et avaliku sektori asutuste antud laenud vastasid igati turutingimustele järgmistel põhjustel: a) kõikides laenulepingutes oli ette nähtud laenu põhiosa tagasimaksmine koos turutingimustele vastavate ja/või õiguslikult kohaldatavate intressidega; b) kõik FN GmbH-le antud laenud olid täielikult ja pidevalt tagatud i) kogu maale seatud esimese rahuldamisjärgu koormatisega (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatega ja iii) ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatega. c) FN GmbH-le antud laenude intressimäärad vahemikus [1–8] % olid alati vastavuses turutingimustega, võttes arvesse erasektori kapitalisüstide märkimisväärset algset osakaalu (ligikaudu [20–50] %) kogu projekti rahastamises ja tagatise kõrget taset; d) need intressimäärad on samaväärsed nendega, mis on kehtestatud 80 % ulatuses kinnisvaraga tagatud kümneaastase tähtajaga laenude puhul.

(101) Mis puudutab erainvestori kriteeriumi kohaldamist, siis viitas Saksamaa kohtupraktikale kohtuasjas Itaalia Vabariik vs. komisjon, kus kohus oli öelnud: „Et otsustada, kas sellised meetmed on oma olemuselt riigiabi, tuleb hinnata, kas sarnastel asjaoludel oleks avalikku sektorit juhtivate asutustega võrreldava suurusega erainvestor andnud sama suurel hulgal kapitali” (26). Saksamaa väitis, et erainvestor oleks EEL GmbH asemel arvesse võtnud kohustust järgida õigusnorme, ja oli nõus, et investeeringu kasumlikuks muutumine võib kõnealuste normide järgimise kulude tõttu edasi lükkuda, mida komisjon on tunnistanud ka juba eelmises individuaalse abi juhtumis Einzelbeihilfe für Wasserwerke (27). Samuti lisas Saksamaa, et erainvestor võib oma kasumlikkusprognooside kohandamisel arvesse võtta ka ärimudeli strateegilist olemust/eesmärki. Avaliku sektori asutuste osalust äriühingute kapitalis käsitleva komisjoni 14. septembri 1984. aasta seisukoha (28) punkti 3.2 alapunkti v kohaselt ei ole tegemist riigiabiga, kui investeeringul on turgude või tarnijate jaoks selline strateegiline tähtsus, et osaluse omandamist võib pidada kapitali andja tavaliseks käitumiseks, ehkki kasumlikkuseni jõudmine viibib. Saksamaa järeldas, et see säte välistab riigiabi kaasava majandusliku eelise olemasolu.

5.3. 2. meede: FN GmbH suhtes rakendatud Nordrhein-Westfaleni liidumaa toetusmeede

(102) Saksamaa sõnul ei kujuta 3,525 miljoni euro suurune toetusmeede, mida rakendati FN GmbH suhtes Nordrhein-Westfaleni liidumaa otsuse põhjal 15. oktoobril 2002, endast tegelikult riigiabi või see on vähemalt olemasolev abi menetlusmääruse tähenduses. Saksamaa väitel on see meede võetud 1993. aasta dekreedi alusel. Ta täheldab, et dekreet võeti vastu enne komisjoni teatist, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral (29).

(103) Saksamaa lisas, et lennujaamataristu rahastamist hakati käsitama riigiabi andmisena ja komisjon hakkas seda kontrollima alles hiljem, pärast seda, kui: a) komisjon oli 2005. aastal vastu võtnud ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised”) ning b) Üldkohus ja Euroopa Liidu Kohus olid võtnud asjaomases sektoris vastu teedrajavad otsused (30).

(104) Saksamaa väitis sellega seoses veel, et komisjon oli kasutanud menetluse algatamise otsuses 2. meetme esialgsel hindamisel ebaõiget õiguslikku alust. Tõepoolest, menetluse algatamise otsuses (31) tugineti 1993. aasta dekreedi uuemale versioonile, mis jõustus 1. jaanuaril 2003, st pärast meetme võtmist.

(105) Lõpetuseks leiab Saksamaa, et kuna 1993. aasta dekreet, mille põhjal kontrollitav abimeede on võetud, on kehtetuks tunnistatud, puudub komisjonil vajadus kasutada menetlusmääruse sätteid, mis on seotud olemasoleva abiga.

5.4. 3. meede: Kleve maakonna otsetoetus FN GmbH-le

(106) Saksamaa leiab, et sildfinantseeringu eraldamine oli vajalik selleks, et täiendada alustamisetapis lennujaama tehtavaid erainvesteeringuid. Mis puudutab FN GmbH vabastamist kohustusest maksta tagasi teine osa laenust, siis Saksamaa leiab, et Kleve maakond tegi selle otsuse teadlikult, sest FN GmbH oli täitnud oma õigusliku kohustuse luua vähemalt 350 töökohta.

5.5. 4. meede: EEL GmbH avaliku sektori poolne refinantseerimine

(107) Saksamaa ei ole nõus, et EEL GmbH refinantseerimine on toiming, millesse on kaasatud riik, sest tegemist on pelgalt EEL GmbH aktsionäride tehtud kapitalisüstiga. Saksamaa juhib tähelepanu asjaolule, et EEL GmbHd refinantseerisid avalik-õiguslikud omanikud ja erapangad.

(108) Saksamaa väidab, et menetluse algatamise otsuses on võetud väidetavat riigiabi arvesse kaks korda (FN GmbH refinantseerimine EEL GmbH poolt ja EEL GmbH refinantseerimine selle avalik-õiguslike aktsionäride poolt), ehkki tegemist on üheainsa meetmega. Saksamaa tuletab meelde, et komisjon oli sarnase Leipzig/Halle juhtumi (32) puhul topelthindamisest loobunud.

(109) Saksamaa eitab EEL GmbH osalemist mis tahes majandustegevuses ning väidab, et EEL GmbHd peaks käsitama hoopis lennujaama taristu haldamiseks ja arendamiseks loodud ajutise eriotstarbelise üksusena. Saksamaa vaatenurga järgi loodi EEL GmbH selleks, et juhtida projekti tõhusamalt, kui seda teeksid selle kaks aktsionäri (Kleve maakond ja Weeze vald) eraldi, ning tagada nende aktsionäride antud starditoetuse paigutamisel suurem läbipaistvus. Saksamaa sõnul ei oleks ükski erainvestor võtnud ette selliseid toiminguid nagu EEL GmbH.

(110) Lõpetuseks lisas Saksamaa, et EEL GmbH teenis kasumimarginaali tänu oma aktsionäridelt saadud laenude ja FN GmbH-le antud laenude intressimäärade erinevusele.

5.6. Siseturuga kokkusobivuse hindamine

(111) Saksamaa kahtleb, kas komisjon hindas menetluse algatamise otsuses põhjalikult toetusmeetmete kokkusobivust siseturuga. Saksamaa lisab, et allpool selgitatud õiguspäraste ootuste küsimust silmas pidades ei tohiks komisjon jätkata uurimist ega kaaluda toetuse sissenõudmist. Viimaks märgib Saksamaa, et komisjon on juba kuulutanud kokkusobivaks Kassel-Caldeni lennujaama suhtes rakendatud toetusmeetmed, mis sarnanevad Niederrhein-Weeze lennujaama puhul võetud meetmetega. Saksamaa järeldab sellest, et komisjon peaks kuulutama viimati nimetatud meetmed siseturuga kokkusobivaks.

5.7. Õiguspärased ootused

(112) Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta kordas Saksamaa oma varasemaid väiteid õiguspäraste ootuste kohta. Saksamaa sõnul teavitas komisjon Saksamaad 2009. aasta juulis (33) sellest, et tal ei ole kavas juhtumit edasi uurida, tekitades sellega õiguspäraseid ootusi. Saksamaa järeldas, et komisjon oli seejärel kohustatud järgima head juhtimistava ja oleks pidanud esialgse uurimise lõpetama. Oma seisukohtade toetamiseks väitis Saksamaa, et Euroopa Liidu Kohus oli Salzgitteri kohtuasjas leidnud, et komisjoni viivitus kontrollivolituste kasutamisel ja riigiabi sissenõudmise korralduse andmisel muudab selle sissenõudmisotsuse ebaseaduslikuks üksnes erakorralistel juhtudel (nagu käesoleva juhtumi puhul), mis seisnevad komisjoni ilmselges tegevusetuses või tema hoolsuskohustuse ilmses rikkumises (34).

(113) Saksamaa väitis, et komisjoni ametliku uurimise käigus jäeti tähelepanuta teised komisjoni aktid, nagu 2005. aasta Konver II otsus (millega anti Nordrhein-Westfaleni liidumaa endiste militaarlennujaamade ümberehitamiseks 14,9 miljonit eküüd) ning Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava (35), milles kutsuti sõnaselgelt üles ehitama uusi lennujaamataristuid.

6. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

6.1. Flughafen Düsseldorf GmbH

(114) Düsseldorfi lennujaama käitaja Flughafen Düsseldorf GmbH (edaspidi „Flughafen Düsseldorf”) oli seisukohal, et neli kontrollitavat meedet on mõjutanud konkurentsi siseturul ja seega tuleks neid lugeda siseturuga kokkusobimatuteks. Flughafen Düsseldorfi sõnul kasvas liiklus Niederrhein-Weezes vähem kui kümne aastaga kümme korda üksnes seepärast, et lennujaama kantavaid kulusid vähendati avaliku sektori toetusega kunstlikult. Seoses lennutegevuse alustamisega Niederrhein-Weezes on Ryanair kuritarvitanud oma turunduskampaaniates kaubamärki „Düsseldorf”, mis on eksitanud ja meelitanud võimalikud kliendid Flughafen Düsseldorfi kulul Niederrhein-Weezesse.

6.2. Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg

(115) Kohalik kaubandus-tööstuskoda Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (edaspidi „Niederrheinische IHK”) juhib tähelepanu sellele, et militaarlennujaama sulgemise tagajärjel jäi piirkond ilma 400 töökohast ja aastas ligikaudu 100 miljoni euro suurusest tulust, seevastu Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse areng on olnud ülimalt edukas ja selle käigus on loodud piirkonnas üle 1 200 töökoha. Veel märgib Niederrheinische IHK, et lennujaam on kasvanud vastavalt 2003. aasta äriplaanile ja sellest on saanud liidumaa suuruselt kolmas piirkondlik lennujaam. Hiljutine reisijate arvu vähenemine on suuresti seostatav lennureisijatasu kehtestamisega Saksamaal.

6.3. Erlebe-Fernreisen ja Atlasreisen

(116) Kohalikud reisibürood Erlebe-Fernreisen GmbH (edaspidi „Erlebe-Fernreisen”) ja Atlasreisen Partnerunternehmen (edaspidi „Atlasreisen”) toetasid Niederrhein-Weeze lennujaama seisukohta käesolevas menetluses. Erlebe-Fernreisen on arvamusel, et militaarlennujaama renoveerimine ja koostöö Niederrhein-Weeze lennujaama juhtkonnaga on edendanud ettevõtte arengut. Atlasreisen tuletab meelde lennujaama suutlikkust läbida keeruline sertifitseerimisprotsess ja saada üle lennureisijatasu kehtestamisest Saksamaal.

6.4. Agello

(117) Lennujaamateenuste pakkuja Agello Service GmbH (edaspidi „Agello”) leiab, et Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse soodne areng on teinud lennujaamast liidumaa suuruselt kolmanda piirkondliku lennujaama, ning peab seda Euroopa edukaks projektiks. Agello arvates on hiljutine reisijate arvu vähenemine suuresti seostatav lennureisijatasu kehtestamisega Saksamaal.

6.5. Pro:niederrhein

(118) Pro:niederrhein – rühm Niederrhein-Weeze lennujaama toetavaid kohalikke elanikke – leiab, et hinnatavad meetmed ei ole ebaseaduslikud ja et lennujaam on piirkonna jaoks oluline, nagu näitab petitsioon, millele kirjutas 2006. aastal alla üle 20 000 inimese.

6.6. Tower Company ja STI

(119) Lennujulgeoleku eest vastutav lennujaamateenuste osutaja Tower Company GmbH ja reisijakontrolli teenuse pakkuja STI Security Training International GmbH leiavad, et nende avalike ülesannetega seotud tegevust ei ole lennujaama sulgemise korral võimalik mujale üle viia. Sellega seoses kutsutakse komisjoni üles võtma hindamise käigus arvesse tööhõivet.

6.7. Serve2fly ja I-Punkt

(120) Lennujaama maapealse teeninduse pakkuja Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (edaspidi „Serve2fly”) ja kohalik ehitusettevõtja I-Punkt GmbH leiavad, et Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse areng on olnud üliedukas ja selle käigus on loodud selles Nordrhein-Westfaleni liidumaa vähem arenenud osas üle 1 000 töökoha. Serve2fly väidab, et menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohad on vastuolus komisjoni enda suunistega, takistades kohalikel lennujaamadel turul konkureerimast. Serve2fly tuletab meelde ebasoodsaid väliseid sündmusi, millega lennujaamal tuli silmitsi seista, ja kutsub komisjoni üles neid arvesse võtma.

6.8. Gaetan Data

(121) Kohalik koolitusettevõtja Gaetan Data GmbH väidab, et lennujaam kujutab endast lennujaamakoolituse seisukohast ainulaadset ressurssi, ja leiab, et komisjon peaks lahendama juhtumi kiiresti.

6.9. Van Boekel, RAS ja SOV

(122) Kohalik ettevõtja Van Boekel GmbH, kes tegutseb muu hulgas teedeehituse ja maastikukujunduse valdkonnas, lennuki tankimise teenuse pakkuja Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH ja bussiettevõtja Schilling Omnibusverkehr GmbH, kes teenindab Niederrhein-Weeze lennujaama Kölnist ja Düsseldorfist, väidavad, et lennujaam on nüüd kasumlik eralennujaam, millel on tõeline Euroopa mõõde.

6.10. NRN Energie

(123) NRN Energie GmbH (edaspidi „NRN Energie”) väidab, et lennujaama rahastas erainvestor, vastupidiselt Eindhoveni lennujaamale, kes võis olla kindel Madalmaadelt sõjaliste manöövrite jaoks rahaliste lisavahendite saamises. Seoses avaliku sektori kaasamisega leiab NRN Energie, et avaliku sektori laenud on antud turutingimustel. NRN Energie jagas Saksamaa muret õiguspäraste ootuste petmise pärast.

6.11. KPP

(124) Maksunõustamisteenuseid pakkuv ettevõtja KPP Steuerberatungsgesellschaft GmbH (edaspidi „KPP”) viitab FN GmbH märkimisväärsele kapitalitasuvusele ([10–20] %) 2010. aastal. KPP väidab, et FN GmbH saadud laene tuleks lugeda suures osas kvaasikapitaliks ja igal juhul on need täielikult tagatud.

6.12. Kleve maakond

(125) Kleve maakond toetab kõiki Saksamaa esitatud märkusi, iseäranis neid, mis on seotud õiguspäraste ootuste petmisega. Samuti tõstab Kleve maakond esile üha suurenevat nõudlust piirkondlike lennujaamade järele Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Euroopa ühes kõige tihedamini asustatud piirkonnas, mida lähedal asuv ja peaaegu läbilaskevõime piiril tegutsev Düsseldorfi lennujaam ei suuda täielikult rahuldada. Kleve maakond lisab, et Niederrhein-Weeze lennujaama rahastamisel peeti rangelt kinni 2005. aasta lennundussuunistest, kuivõrd kõnealune lennujaam kvalifitseerus D-kategooria lennujaamaks (kuni 2007. aasta lõpuni).

6.13. FN GmbH

(126) FN GmbH toetab kõiki märkusi, mis Saksamaa esitas menetluse algatamise otsuse kohta ja mida ta oli aidanud koostada. FN GmbH toonitab, et kontrollitavad meetmed – eriti EEL GmbH turutingimustel antud laenud – ei kujuta endast riigiabi. FN GmbH sõnul on FN GmbH suutnud – hoolimata tohututest investeeringutest lennujaama taristusse ([50–100] miljonit eurot) – säilitada suure omakapitali osakaalu (üle [20–50] %) ja hoida kontrollitavate rahastamismeetmete osakaalu kogurahastamises allpool [20–50] %. FN GmbH lisab, et nii liiklusnäitajad kui ka tegevuskasum on alates tegevuse algusest 2003. aastal pidevalt kasvanud, nii et FN GmbH on teeninud alates 2007. aastast igal aastal kasumit. Veel märgib FN GmbH, et tegevustulud jätkavad suurenemist ja ületavad tublisti tegevuskulusid, mis püsivad muutumatutena. FN GmbH sõnul oleks tegevus veelgi tulemuslikum, kui kasumiaruandest arvataks maha kõik avalike ülesannetega seotud kulud.

(127) FN GmbH rõhutab, et ta ei ole raskustes olev äriühing ja et kõik laenud on antud turutingimustel. FN GmbH väidab, et selle laenuliigi puhul on EEL GmbH antud laenude jaoks kehtestatud intressimäärad kõrgemad kui Bundesbanki määrad uute tagatud laenude puhul või Pfandbriefindexi (36) määrad (millele lisandub tavapärane 80–120 baaspunkti suurune marginaal).

6.14. Muud kolmandad isikud

(128) Viis isikut kahtlevad: a) kas Saksamaa esitatud teave kajastas EEL GmbH-le ja FN GmbH-le antud tegelikke summasid; b) kas lennujaam oleks suutnud püsima jääda ilma avaliku sektori laenudeta; c) kas puudus toimiv rahastamisturg, mis oleks saanud rahastada selliseid projekte nagu Niederrhein-Weeze lennujaama oma; d) kas FN GmbH suudab maksta kõik laenud tagasi ja tasuda intressid 2016. aastaks kehtestatud tähtaegadeks; sellega seoses väidavad asjaomased kolmandad isikud, et Saksamaad võidi sundida nõustuma 2011. kavandatud võla konverteerimisega omakapitaliks, mis kujutas endast ebaseaduslikku abi ja oli toiming, mida ükski erainvestor ei oleks sooritanud; e) kas intress, mida Saksamaa FN GmbH-lt nõudis, vastab turul valitsevale tegelikule olukorrale; f) kas FN GmbH on loonud 350 töökohta (mis oli Saksamaa esitatud eeltingimus, et vabastada FN GmbH laenu [2–5] miljoni euro suuruse teise osa tagasimaksmisest 2004. aastal); g) kas nende tagatiste tegelik väärtus, mille Airport Network B.V. andis FN GmbH-le väljastatud laenude puhul, on suur (37); h) kas investor oleks riskinud, andes laene lennujaamale, kes ei saanud tegevusluba kohe alguses.

7. SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

(129) Saksamaa leidis, et hr Kleinschnittgeri esitatud teavet ei saa menetluses õiguspäraselt kasutada, sest selles avalikustatakse Kleve maavalitsuse koosolekutel ebaseaduslikult kogutud ja komisjonile edastatud konfidentsiaalseid andmeid.

(130) Seoses mõne üksikisiku esitatud märkustega viitas Saksamaa oma 2013. aasta 18. märtsi ja 19. augusti kirjale, mida on käsitletud kokkuvõtlikult 5. jaos.

8. MEETMETE HINDAMINE

(131) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(132) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et meede kujutaks endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, peavad seepärast olema täidetud kõik neli järgmist tingimust. Finantsabi peab: — olema saadud riigilt või riigi ressurssidest; — soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; — kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja — kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

(133) Käesolevas juhtumis on Saksamaa väitnud, et EEL GmbH ja selle aktsionärid toimisid järjepidevalt turumajanduse tingimustes tegutseva ja kasumlikkusest juhinduva kaalutleva ettevõtja kombel ning et hinnatavate meetmetega ei antud ühtki majanduslikku eelist, mida ettevõtja ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Kui see on tõesti nii, ei kujuta Saksamaa rakendatud meetmed endast riigiabi.

8.1. Õiguspärased ootused

(134) Vastupidiselt Saksamaa väidetele ei ole komisjon tekitanud seoses esialgse uurimise lõpetamisega mingeid õiguspäraseid ootusi. Esiteks ei ole väide komisjoni tegevusetuse kohta asjakohane. Komisjon on kinnitanud liidetud kohtuasjades Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon (38), et ilmnenud tegevusetus ei oma tähtsust, kui komisjoni ei ole abikavast teavitatud. Kuna Saksamaa jättis abist teatamata (vt põhjendus 247), ei saa Saksamaal tekkida õiguspäraseid ootusi. Komisjon märgib, et viide Salzgitteri kohtupraktikale ei ole asjakohane, sest selles kohtuotsuses käsitletakse üksnes komisjoni otsusega siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi tagasinõudmise perioodi, mitte esialgse uurimise perioodi, mida käsitletakse Saksamaa märkustes. Lõpetuseks märgib komisjon, et kuna ta ei ole kunagi teatanud Saksamaale käesoleva juhtumi lõpetamisest, on tal õigus ametliku uurimisega jätkata.

8.2. Raskustes olev äriühing

(135) Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et ei saa välistada, et FN GmbH oli rahalistes raskustes olev äriühing. Võttes arvesse Saksamaa esitatud teavet, on komisjon siiski arvamusel, et FN GmbH rahaline olukord on aja jooksul paranenud: a) ettevõtja suutis tekitada vähem kui viis aastat pärast tegevuse algust positiivse rahavoo (vt tabel 5) ja teenis kuni 2010. aasta lõpuni (aasta, mil võeti viimane kontrollitav meede) kasumit; b) ettevõtjal oli alati olemas oma eraaktsionäride toetus (vt põhjendus 72) ja lõpuks oli tal võimalus saada kommertspangalt laenu (vt põhjendus 73); c) FN GmbH juhtkond ei kaalunud kõnealusel ajavahemikul kordagi pankrotiavalduse esitamist.

(136) Seepärast on komisjon seisukohal, et ettevõtja ei ole olnud kunagi päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 9 kirjeldatud olukorras, kus ta „ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni”. Komisjon järeldab, et FN GmbHd ei tuleks lugeda raskustes olevaks äriühinguks.

8.3. Abi olemasolu FN GmbH-le antud laenude puhul (1. meede)

8.3.1. Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

(137) Veel hiljuti järgiti lennujaamade arendamisel sageli üksnes territoriaalset loogikat või teatavatel juhtudel sõjalisi vajadusi. Lennujaamade töökorraldus oli pigem omane avalikule sektorile kui äriettevõttele. Konkurents lennujaamade ja lennujaama käitajate vahel oli samuti piiratud ja arenes vähehaaval.

(138) See olukord on viimastel aastatel siiski muutunud. Kuigi maakasutuse planeerimisega seotud kaalutlused ja haldusstruktuurid võivad mõnel juhul veel püsida, toimib enamik lennujaamadest äriõiguse alusel, mis võimaldab neil tegutseda turutingimustes üha tiheneva konkurentsiga keskkonnas. Erasektorisse liikumise protsess on harilikult toimunud erastamise või omanike arvu järkjärgulise suurendamise kaudu. Viimastel aastatel on näidanud lennujaamade omandamise vastu üles suurt huvi börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad ettevõtjad ning investeerimis- ja pensionifondid, nagu on näha käesoleva juhtumi põhjal.

(139) Nagu on märgitud lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate komisjoni suuniste (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised”) (39) punktis 44, ei luba lennundussektori turujõudude järkjärguline areng kindlaks määrata täpset kuupäeva, alates millest tuleks lennujaama käitamist kahtlusteta pidada majandustegevuseks. Euroopa kohtud on siiski tunnistanud lennujaamategevuse olemuslikku muutumist. Leipzig/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas oli Üldkohus seisukohal, et alates päevast, mil tehti otsus Aéroports de Paris' kohtuasjas, ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes (40). Seega tuleb alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana.

(140) Käesolevas juhtumis andis EEL GmbH FN GmbH-le Niederrhein-Weeze lennujaama rajamise rahastamiseks laene, mille suhtes kohaldatakse ametlikku uurimismenetlust, alates 2003. aastast, seega pärast Aéroports de Paris'd käsitleva kohtuotsuse tegemist. Seetõttu järeldab komisjon, et tal on õigus kontrollida kõiki laene, mis EEL GmbH on FN GmbH-le andnud.

8.3.2. Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

(141) Riigiabi mõiste laieneb mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt.

(142) Käesoleva juhtumi puhul kuulub abi andja EEL GmbH täielikult avaliku sektori asutustele, st ühelt poolt Kleve maakonnale ja teiselt poolt Weeze vallale. Seepärast on tegemist riigi osalusega äriühinguga komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (41) artikli 2 punkti b tähenduses.

(143) Kleve maakonna ja Weeze valla suur mõju ilmneb selgelt EEL GmbH aktsiate jagunemises – Kleve maakond (52 %) ja Weeze vald (48 %) on ettevõtja ainuaktsionärid. Lisaks koosneb EEL GmbH juhatus kahest avaliku sektori asutuse esindajast, nimelt Weeze vallavanemast ja Kleve maavanemast (Landrat).

(144) Avaliku sektori asutuste määrav mõju EEL GmbH-le on ka rahaline, sest nagu eespool öeldud, sai EEL GmbH aastatel 2004–2005 oma aktsionäridelt erinevaid toetusi (likviidsustoetused ja kapitalisüstid). Seega on haldusasutused andnud EEL GmbH-le otsest rahalist toetust.

(145) Seepärast leiab komisjon, et EEL GmbH on riigi osalusega äriühing ja tema vahendeid tuleb käsitada riigi ressurssidena.

(146) Kohus on siiski otsustanud ka seda, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja kui tal on valitsev mõju selle tegevuse üle, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostatakse. Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud. Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks asjaomased laenud, riigiga. Kohus märkis, et riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme seostatavust riigiga võib järeldada mitme näitaja põhjal.

(147) Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimitus avaliku halduse struktuuridesse, äriühingu tegevuse olemus ja tegevus turul tavalistes konkurentsitingimustes kõrvuti eraettevõtjatega, äriühingu õiguslik seisund (st kas talle kohaldub avalik õigus või tavapärane äriühingu õigus), avaliku sektori asutuste poolt äriühingu juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus või muud näitajad, mis väljendavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes muu hulgas arvesse meetme ulatust, sisu ja selles sisalduvaid tingimusi.

(148) Esmalt tuleb märkida, et lennujaama mõjutavad suured investeerimisprojektid pakuvad huvi kohalikele haldusasutustele, kes on sellistesse projektidesse sageli teatud määral kaasatud. Selle taga on asjaolu, et lennujaamal võib olla oluline koht mitmes poliitikavaldkonnas: transpordipoliitikas, piirkondlikus või riiklikus majanduspoliitikas või linna ja maapiirkondade planeerimise poliitikas. Käesoleva juhtumi puhul käitab lennujaama tegelikult eraettevõtja. Otsus ehitada endine militaarlennujaam ümber tsiviillennujaamaks ja müüa see erainvestorile oli sellegipoolest poliitiline otsus. Pealegi oli Kleve maakonnal ja Weeze vallal selles ümberehituses väga oluline roll.

(149) Komisjon märgib, et need kaks piirkondlikku avaliku sektori asutust asutasid EEL GmbH selleks, et valmistada lennujaama kinnisvara ette edasiseks kasutamiseks ärilisel otstarbel tsiviillennujaamana ja hallata kinnisvara, kuni erainvestor selle üle võtab, nagu on sätestatud EEL GmbH 16. detsembri 1999. aasta asutamisakti (Gesellschaftsvertrag) artiklis 2 (42). Nagu on selgitatud põhjenduses 32, see tegevus lakkas, kuni ettevõtja tegevus sai 2003. aasta aprillis uue hoo. Sellest ajast saati on EEL GmbH tegevus piirdunud uute investeeringute paigutamisega Niederrhein-Weeze lennujaama, mis on endiselt kooskõlas ettevõtja algsete ülesannetega.

(150) Lisaks käitasid lennujaama aastatel 1999–2001 Kleve maakond ja Weeze vald (tollal riigile kuulunud FN GmbH kaudu) ning EEL GmbH sai loodud spetsiaalselt selleks, et tagada tsiviillennujaama tulevane toimimine.

(151) Eelöeldu põhjal tuleks EEL GmbHd käsitada põhjenduses 109 juba määratletud üksusena, mille Kleve maakond ja Weeze vald lõid selleks, et saavutada oma avaliku poliitika eesmärgid, mis on seotud Niederrhein-Weeze lennujaamaga ja eeskätt selle ümberehitamisega militaarlennujaamast tsiviilotstarbeliseks lennujaamaks, mida vaatlusaluste meetmetega kavatseti rahastada ja toetada. See on kindel märk sellest, et vaatlusalused meetmed on seostatavad Kleve maakonna ja Weeze vallaga.

(152) Otsuse anda FN GmbH-le EEL GmbH kaudu laene ja nende laenude tähtaega pikendada võtsid vastu EEL GmbH aktsionärid, kes esindavad avaliku sektori asutusi. Komisjon märgib veel, et kaks avalik-õiguslikku aktsionäri on määranud kindlaks iga EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenu ulatuse, sisu ja tingimused, nagu on toonitatud EEL GmbH üldkoosoleku protokollis.

(153) Peale selle refinantseeris Kleve maakond kõik laenud, mis EEL GmbH andis lennujaama käitajale FN GmbH-le (43). See on järjekordne märk sellest, et otsus anda FN GmbH-le laene ja neid pikendada tuli tegelikult avaliku sektori asutustelt.

(154) Lisaks ei ole EEL GmbH-l juhatust. Mõlemad tegevdirektorid on avalik-õiguslike aktsionäride esindajad. Ettevõtja üks tegevdirektoritest on Kleve maavanem (Landrat) ja teine Weeze vallavanem. Peale selle puuduvad EEL GmbH-l alalised töötajad ja seda juhib üks Kleve maakonna ametnik. Nende asjaolude põhjal on ilmne, et ükskõik millise EEL GmbHs vastu võetava otsuse teevad tegelikult avalik-õiguslike aktsionäride esindajad, kes lisaks osalemisele ettevõtja juhtimisorganites korraldavad selle igapäevategevust. See kinnitab, et vaatlusalused meetmed on seostatavad avalik-õiguslike aktsionäridega.

(155) Peale selle – ehkki EEL GmbH õiguslik vorm on eraettevõtja – kohaldatakse ettevõtja suhtes avaliku sektori raamatupidamiseeskirju (44).

(156) Lõpetuseks on kavas EEL GmbH likvideerida kohe, kui FN GmbH on tagasi maksnud kõik EEL GmbH-le tagastamisele kuuluvad laenud ja tasunud intressid. Seepärast tuleks Saksamaa väitel näha EEL GmbHs selle kahe avalik-õigusliku aktsionäri loodud üksust, mille ainus ülesanne on koguda FN GmbHsse investeerimise otstarbel paigutatavaid vahendeid. See kinnitab ka, et meetmeid saab seostada kõnealuste avalik-õiguslike aktsionäridega.

(157) Seepärast on komisjon seisukohal, et EEL GmbH otsused anda FN GmbH-le laene ja pikendada nende tagasimaksetähtaega, mis moodustavad 1. meetme, kujutavad endast riigi ressursside üleandmist ja on seostatavad riigiga.

8.3.3. Valikuline majanduslik eelis – turumajanduse tingimustes tegutseva investori/võlausaldaja põhimõte

(158) Et kontrollida, kas ettevõtjale on sooduslaenu saamisega tekkinud majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt ei tohiks käsitada riigiabina kapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (45).

(159) Seepärast peab komisjon esmalt hindama, kas EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud nelja laenu tingimustega ja kahe laenu tähtaja pikendamisega anti viimatinimetatule majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Saksamaa selgitas käesoleva juhtumi puhul seoses kõnealuse nelja laenuga, et kommertspankade laenuandmiskohustused FN GmbH suhtes olid tollal (2003–2005) väga ebatõenäolised, nagu on selgitatud eespool.

(160) Meetmete abielemendi kindlaksmääramine viitab riigiabi mõistele ja nagu Euroopa Kohus on korduvalt leidnud, vastab riigiabi mõiste objektiivsele olukorrale, mida tuleb hinnata hetkel, kui komisjon teeb oma otsuse. Et hinnata, kas avalikest allikatest pärit laenud on antud turutingimustel või kas nendega on antud laenuvõtjale eelis, võib komisjon võrreldava turuintressimäära puudumisel tugineda turuintressimäära indikaatoriks olevale viiteintressimäärale. Selle tulemusena leiab komisjon, et abielemendi kindlaksmääramiseks sobib meetod, mis on esitatud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodite läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) (46), mis jõustus 1. juulil 2008. Komisjon paneb ette kontrollida vaatlusaluseid meetmeid selle teatise valguses (47).

(161) Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele sõltub laenu intressimäära marginaal tagatise tasemest ja laenuvõtja krediidireitingust. Seepärast peab komisjon asjakohase turutingimustele vastava intressimäära kindlaksmääramisel arvesse võtma FN GmbH krediidireitingut ja laenu tagatise väärtust.

FN GmbH krediidireiting

(162) Ajavahemikul, mil anti neli esimest laenu, ei andnud ükski reitinguagentuur FN GmbH-le reitingut ja ka pangasiseselt antud reiting ei olnud kättesaadav. Seepärast on Saksamaa palunud konsultatsiooniettevõttel […] (edaspidi „konsultant”) hinnata FN GmbH reitingut iga aasta puhul, mil anti esimene kuni neljas laen. Konsultant hindas makseviivituse tõenäosust ühe aasta jooksul ja reitingut. Seejärel kontrollis ja kinnitas need hinnangud auditifirma […].

(163) Konsultandi hinnangud põhinevad 2006. aasta maksevõime määrusel (48), millega rakendatakse Saksamaal Basel II eeskirju. Maksevõime määruse kohaselt peavad pangad arvutama sisereitingute meetodi abil välja makseviivituse tõenäosuse ühe aasta jooksul. Mõnele rahastamisviisile (nn Spezialfinanzierungen) makseviivituse tõenäosuse väljaarvutamise kohustus siiski ei laiene. Selliste rahastamisviiside puhul on maksevõime määrusega ette nähtud riskide lihtkaalumine. Konsultant tugines makseviivituse tõenäosuse ja reitingu hindamisel eelnimetatud lihtsustatud hindamismeetodile. Selle meetodi põhjal hinnati järgmist viit tegurit: laenuvõtja finantsolukord, poliitiline ja õiguskeskkond, tegevuse iseloom, omaniku olukord ja tagatis.

(164) Kõikide laenude makseviivituse tõenäosus hinnati olevat [0,5–3] % kuni [1–5] %. Konsultandi sõnul vastab see makseviivituse tõenäosus reitingule […]. Tuleb märkida, et reitingu hindamise käigus hinnati tagatise taset ja seega iga laenuga seonduvat makseviivitusest tingitud kahjumäära. See tähendab, et konsultandi antud reiting juba hõlmab võimalikku astme tõstmist tagatise andmise jaoks ja emissioonireitingut (erinevalt emitendi reitingust). Siiski ei sisalda konsultandi aruanne teavet kõnealuste laenude puhul esitatud tagatise väärtuse ega ka iga laenuga seonduva makseviivitusest tingitud kahjumäära tegeliku taseme kohta.

(165) Kui võtta arvesse vaid nelja esimest konsultandi hinnatud tegurit (ja jätta välja viimane, tagatise tegur), peaks konsultandi hinnang andma reitingu, mis on sarnane emitendi reitingule. Näiteks on esimese nelja teguri hindamistulemuste keskmine [1–5], mida võiks tõlgendada tulemusena, mis on lähedal reitingule […]. See emitendi reiting kehtib 1., 2. ja 3. laenu puhul. 4. laenu puhul on sel meetodil hinnatud emitendi reiting […].

(166) Komisjon märgib, et konsultandi aruanne annab põhjust kahelda mõnevõrra reitinguhinnangu kvaliteedis. Pealegi tuleb suhtuda sellesse reitinguhinnangusse teatava ettevaatlikkusega, kuna konsultandil puudub laenuvõtjaga laenusuhe. Samal ajal on reitinguhinnang reitinguagentuuride kasutataval reitinguskaalal võrdlemisi madal ega tundu olevat vastuolus krediidireitingu hindamisega, mille tegi hilisema ajavahemiku kohta [pank].

(167) Peale selle esitas Saksamaa 2009. ja 2010. aasta kohta hinnangu FN GmbH makseviivituse tõenäosuse kohta ühe aasta jooksul, mida oli kasutanud [pank]. [Pank] andis 2009. aastal FN GmbH-le kaheaastase laenu summas [4–10] miljonit eurot. [Panga] hinnangul oli makseviivituse tõenäosus ühe aasta jooksul nii 2009. kui ka 2010. aastal [1–5] %. Reitinguagentuuride avaldatud keskmise makseviivituse tõenäosuse hinnangute kohaselt vastab [1–5] % suurune makseviivituse tõenäosus ühe aasta jooksul reitingule […] kuni […] (49).

Tagatis ja makseviivitusest tingitud kahjumäär (50)

(168) Esimene laen tagati laenu andmise ajal (11. aprill 2003) järgmiste tagatistega: a) lennujaama alusele maale (ligikaudu 620 ha) ja hoonetele seatud koormatis. FN GmbH ostis maa Saksa riigilt 2002. aastal [5–20] miljoni euro eest. 2002. aasta septembris sõltumatu hindaja koostatud aruandes on öeldud, et maa turuväärtus oli ligikaudu [5–20] miljonit eurot. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2002. aasta lõpus ligikaudu [5–20] miljonit eurot. 1. laenu andmise ajal oli maa koormatud […] kasuks seatud [1–6] miljoni euro suuruse esimese järjekoha hüpoteegiga; b) […] antud isiklik tagatis. Saksamaa ei esitanud teavet tagatise andja isikliku vara kohta; c) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; d) ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta.

(169) Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([5–20] miljonit eurot) ja lahutada sellest […] eelisjärjekorras rahuldatav nõue ([1–6] miljonit eurot), jääb võlausaldaja nõuete ([5–15] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [5–15] miljonit eurot. Seega on makseviivitusest tingitud kahjumäär hinnangute kohaselt ligikaudu […] % (51). See on tõenäoliselt konservatiivne hinnang makseviivitusest tingitud kahjumäära kohta, sest isikliku tagatisega ja panditud aktsiatega, mille kohta teave puudub, võib kaasneda mõningane lisaväärtus.

(170) Teine laen tagati laenu andmise ajal (17. juunil 2004) järgmiste tagatistega: a) lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2003. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 2. laenu andmise ajal oli seatud […] kasuks [1–6] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek ja EEL GmbH kasuks seoses esimese laenuga [11–20] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek (vt eespool 1. laen); b) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; c) ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta.

(171) Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([20–40] miljonit eurot) ning lahutada sellest […] ja EEL GmbH eelisjärjekorras rahuldatavad nõuded ([1–6] miljonit eurot ja [11–20] miljonit eurot), jääb EEL GmbH 2. laenust tulenevate nõuete ([1–5] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [10–25] miljonit eurot. Hinnanguline sissenõudmismäär on sel juhul ligikaudu […] %. Makseviivitusest tingitud kahjumäär on seega hinnangute kohaselt […] %.

(172) Kolmas laen tagati laenu andmise ajal (28. juuli 2004) järgmiste tagatistega: a) lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2003. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 3. laenu andmise ajal oli seatud […] kasuks [1–6] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek ning võlausaldaja kasuks seoses esimese ja teise laenuga esimese järjekoha hüpoteek kogusummas [10–20] miljonit eurot; b) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta. c) ANH Gmb-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta. d) FN GmbH-le seatud kommertspant. Teave selle tagatise väärtuse kohta puudub.

(173) Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([20–40] miljonit eurot) ning lahutada sellest […] ja EEL GmbH eelisjärjekorras rahuldatavad nõuded ([1–6] miljonit eurot ja [10–20] miljonit eurot), jääb võlausaldaja 3. laenust tulenevate nõuete ([2–5] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [10–20] miljonit eurot. Sissenõudmismäär on sel juhul ligikaudu […] %. Makseviivitusest tingitud kahjumäär on seega hinnangute kohaselt […] %.

(174) Neljanda laenu andmise ajal (1. juuli 2005) pikendati ühtmoodi kõikide varasemate laenude ning tasumata ja tasutavate intresside (ligikaudu [0,5–3] miljonit eurot) tähtaega (kuni 31. detsembrini 2010). Laenude kogusumma oli [20–30] miljonit eurot, millele lisandus [0,5–3] miljonit eurot tasumata intresse. Tagatised, milles lepiti kokku nende EEL GmbH nõuete tagamiseks, oli järgmised: a) lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2004. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 4. laenu andmise ajal kehtis võlausaldaja 1., 2. ja 3. laenust tulenev eelisjärjekorras rahuldatav nõue kogusummas [10–25] miljonit eurot. […] antud laenu puhul eelisjärjekorras rahuldatavaid nõudeid enam ei esinenud (52); b) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; c) ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; d) lisaks esitas […] 1. juulil 2005 kõikidest laenudest tulenevate EEL GmbH nõuete tagamiseks isikliku tagatise. Sellega pikendati eelmist tagatist, mille oli andnud […] 8. juunil 2003 seoses 1. laenuga. Saksamaa esitas hinnangu […] isikliku vara kohta, jättes arvestamata talle kuuluvate ANH GmbH ja FN GmbH aktsiate väärtuse, et vältida tagatise topeltarvestamist. Tagatise andja isikliku vara väärtus oli 2004. aasta lõpus hinnangute kohaselt ligikaudu [20–40] miljonit eurot (53).

(175) Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus ([20–40] miljonit eurot) ja […] isiklik tagatis ([20–40] miljonit eurot) katavad enam kui 100 % kogu laenusummast ja tasutavast intressist ([20–30] miljonit eurot pluss [0,5–3] miljonit eurot). Seega on sissenõudmismäär […] % ja makseviivitusest tingitud kahjumäär […] %.

(176) 29. novembril 2010 pikendati kõikide antud laenude (kogusummas [20–30] miljonit eurot) ning kogunenud ja tasutavate intresside ([5–10] miljonit eurot) tähtaega veel kuus aastat (kuni 31. detsembrini 2016). Tasumisele kuuluv summa tagati järgmiste tagatistega: a) lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) 2009. aasta lõpus ei ole komisjonile teada. Kõige hiljutisem teadaolev pikaajaliste varade arvestuslik väärtus on 2005. aasta lõpu seisuga [20–40] miljonit eurot. Saksamaa andis teada, et maa ja hoonete arvestuslik väärtus oli 2010. aasta lõpus [30–70] miljonit eurot (54). Kuna sellest arvestuslikust väärtusest anti teada üsna pea pärast teist tagasimaksetähtaja pikendamist, võib seda käsitada olemasoleva tagatise väärtusena. Maale ja hoonetele oli seatud tollal esimese järjekoha hüpoteek, et tagada [0,5–3] miljoni euro ulatuses [panga] nõuded; b) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta; c) ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta; d) FN GmbH-le kuulunud FN Gewerbe GmbH ja FN Grundbesitzgesellschafti aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta; e) […] esitatud isiklik tagatis hinnangulise väärusega ligikaudu [30–70] miljonit eurot (55).

(177) Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus ([30–70] miljonit eurot) ja isiklik tagatis hinnangulise väärtusega ligikaudu [30–70] miljonit eurot, millest on lahutatud [panga] esimese rahuldamisjärgu nõue ([0,5–3] miljonit eurot), katavad ligikaudu […] % kogu laenusummast ja tasutavast intressist ([20–30] miljonit eurot pluss [5–10] miljonit eurot), mistõttu on makseviivitusest tingitud kahjumäär […] %.

(178) Järgmises tabelis on esitatud laenude kaupa kokkuvõtlik teave reitingu ja tagatiste kohta. Tabel 6 Reiting ja tagatised laenude kaupa Laen Kuupäev Summa miljonites eurodes (laen + tasutav intress) Emitendi reiting Tagatise väärtus (maa ja hooned ning isiklik tagatis) […] eelisjärjekorras rahuldatav nõue [Panga] eelisjärjekorras rahuldatav nõue Sissenõudmismäär Makseviivitusest tingitud kahjumäär 1. laen 11. aprill 2003 [11–20] […] [5–20] [1–6] […] […] […] 2. laen 17. juuni 2004 [2–5] […] [20–40] [1–6] […] […] […] 3. laen 28. juuli 2004 [2–5] […] [20–40] [1–6] […] […] […] 4. laen ja 1. pikendamine 1. juuli 2005 [20–33] […] [40–100] […] […] […] […] 2. pikendamine 29. november 2010 [24–40] […] [70–120] […] [1–3] […] […]

(179) Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele lisatakse viitemäärade kindlaksmääramisel aastasele baasmäärale asjakohane riskipreemia. Asjakohased riskipreemiad on sätestatud 2008. aasta viitemäärade teatises esitatud skaalal ning nende puhul võetakse arvesse laenuvõtja reitingut ja laenu tagatise taset. Näiteks laenu 2. pikendamise puhul oli tagatise tase kõrge ning FN GmbH reiting jäi vahemikku […] kuni […]. Et olla konservatiivne, lähtub komisjon reitingust […]. Seega kuulub FN GmbH 2008. aasta viitemäärade teatises kindlaks määratud skaalal reitinguklassi […] (56). Sellele reitinguklassile ja tagatise kõrgele tasemele vastav riskimarginaal on […] baaspunkti. Laenu pikendamise ajal (29. november 2010) kohaldati baasmäära 1,24 % (57).

(180) Järgmises tabelis on kokku võetud teave tegelike laenumäärade ja laenude andmise hetkel 2008. aasta viitemäärade teatise alusel kohaldatud viitemäärade kohta. Tabel 7 Viiteintressimäärad vs. kohaldatud intressimäärad Laen Kuupäev Kestus Emitendi reiting Makseviivitusest tingitud kahjumäär Baasmäär (ühe aasta EURIBOR) (kolme kuu keskmine) (%) Riskimarginaal Kogu viiteintressimäär Kohaldatud intressimäär 1. laen 11. aprill 2003 […] […] […] 2,50 […] [1–6] [3–7] 2. laen 17. juuni 2004 […] […] […] 2,30 […] [1–6] [3–7] 3. laen 28. juuli 2004 […] […] […] 2,35 […] [1–6] [6–9] 4. laen ja 1. pikendamine 1. juuli 2005 […] […] […] 2,20 […] [1–6] [1–5] 2. pikendamine 29. november 2010 […] […] […] 2,20 […] [1–6] [1–5]

(181) Eespool esitatud hinnangute kohaselt kohaldati 1., 2. ja 3. laenu andmisel määra, mis ületas märkimisväärselt kohaldatavat viitemäära. Seepärast leiab komisjon, et FN GmbH ei ole saanud kõnealuste meetmete kaudu majanduslikku eelist.

(182) Mis puudutab 2. pikendamist, siis ülalpool kirjeldatud andmed viitavad sellele, et ka see toimus turutingimustel, sest sel pikendamisel kohaldatud intressimäär on hinnangulisest viiteintressimäärast kõrgem. Ometi on hulk elemente, mis seavad kahtluse alla riigiabi puudumise 2. pikendamise puhul – näiteks asjaolu, et abisaaja ei olnud eelmisi laene veel tagasi maksnud, abi olemasolu 4. laenu ja 1. pikendamise puhul ning lühike aeg, mis jäi 2. pikendamise ning põhjenduse 45 järgse, avaliku sektori asutuste ja FN GmbH vahelise, võla omakapitaliks konverteerimise esialgse tehingu sõlmimise vahele. Igal juhul leiab komisjon, et kui 2. pikendamine kvalifitseerub riigiabiks, võib seda abi pidada siseturuga kokkusobivaks samadel põhjustel, mis on esitatud jaos 9.4, kus käsitletakse 1. pikendamisega seotud abi kokkusobivust siseturuga.

(183) 4. laenu ja 1. pikendamise puhul kohaldati määra, mis jäi […] baaspunkti võrra allapoole viitemäära. Seepärast on komisjon seisukohal, et seoses 4. laenu ja 1. pikendamisega on FN GmbH saanud majandusliku eelise, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud (58).

8.3.4. Valikulisus

(184) Komisjon märgib seoses käesoleva juhtumiga, et 1. meede (4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) ei ole üldine meede, vaid individuaalne abimeede, mida rakendati vaid FN GmbH suhtes.

(185) Seepärast on FN GmbH-le 1. meetmega (4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) antud eelis valikuline.

8.3.5. Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

(186) Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt moonutab finantstoetus konkurentsi, kui see tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega (59). Kui ühe liikmesriigi antud eelis tugevdab ettevõtjat teiste konkurentide suhtes mingil Euroopa turul, tuleb seda üldjuhul vaadelda liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisena (60).

(187) Lennujaamade käitajad pakuvad Euroopa tasandil teineteisele konkurentsi, meelitades lennujaamadesse lennuettevõtjaid, kes seaksid sisse uued lennuliinid või suurendaksid liinidel lendude sagedust. Valides lennujaamu, kus avada uusi liine või suurendada olemasolevatel liinidel lendude sagedust, võrdlevad lennuettevõtjad lennujaamu selliste tegurite põhjal nagu osutatavad lennujaamateenused ja asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaamataristu ja -teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus ja üldised kaubandustingimused (61). Andes FN GmbH-le rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui tavapärased turutingimused, on Saksamaa seega võimaldanud FN GmbH-l konkureerida lennuettevõtjate ligimeelitamisel teiste lennujaamakäitajatega jõulisemalt, kui ta oleks saanud teha siis, kui tal oleks tulnud tasuda kapitali hind kooskõlas tavapäraste turutingimustega.

(188) Seepärast võis 1. meede (1. laen ja 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) moonutada konkurentsi ja kahjustada ELi-sisest kaubandust.

8.3.6. Järeldus

(189) Laenude suhtes kohaldatud määrade võrdlemisel 2008. aasta viitemäärade teatise kohaste viitemääradega on näha, et kõikide laenude andmisel ja laenude pikendamisel (v.a 4. laen ja 1. pikendamine) on kohaldatud määrasid, mis ületasid viitemäärasid.

(190) Seepärast võib komisjon järeldada, et 1., 2. ja 3. laen anti turutingimustel, samal ajal kui 4. laenu andmine ja 1. pikendamine ei olnud turutingimustega kooskõlas. Komisjon jätab lahtiseks küsimuse, kas 2. pikendamine oli kooskõlas turutingimustega.

(191) Kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohased kumulatiivsed kriteeriumid on täidetud, leiab komisjon, et 1. meetme kohane 4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine, hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.4. Abi olemasolu Nordrhein-Westfaleni liidumaalt saadud toetuse puhul (2. meede)

8.4.1. Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

(192) 1. meetme abielemendiga seotud põhjendused (vt jagu 8.3.1) on asjakohased siingi, ehkki Saksamaa väitel kujutab see meede endast olemasolevat abi (vt põhjendus 102). Euroopa Kohus kinnitas Leipzig/Halle kohtuotsuses, et alates 2000. aastast (st juba enne 2. meetme rakendamist 15. oktoobril 2002) tuleks kohaldada riigiabieeskirju ka lennujaamataristu ehitamise suhtes. Seepärast on komisjon seisukohal, et meede kujutas endast selle elluviimise ajal abi. Vastupidiselt Saksamaa väidetele ei mõjuta hindamist asjaolu, et meede võeti 1993. aasta dekreedi alusel. 1993. aasta dekreediga nähti vaid ette õiguslik alus, et rakendada piirko