1 Kvaliteet Mikrokvalifikatsioonitunnistuste välise ja sisemise kvaliteedi tagab neid väljaandev süsteem (nt haridus-, koolitus- või tööturuasutus, kus mikrokvalifikatsioonitunnistusi välja töötatakse ja antakse). Kvaliteedi tagamise protsessid peavad olema eesmärgipärased, selgelt dokumenteeritud ja kättesaadavad ning vastama õppijate ja sidusrühmade vajadustele ja ootustele. Pakkujad Väline kvaliteedi tagamine põhineb peamiselt pakkujate (mitte üksikute kursuste) hindamisel ja nende sisemiste kvaliteeditagamismenetluste tõhususel. Pakkujad peaksid tagama, et sisemine kvaliteedi tagamine hõlmab kõiki järgmisi elemente: — mikrokvalifikatsioonitunnistuse üldine kvaliteet, mis põhineb allpool osutatud standarditel; — vajaduse korral mikrokvalifikatsioonitunnistuse andmisega lõppeva kursuse kvaliteet; — õppijate tagasiside mikrokvalifikatsioonitunnistuse andmisega lõppeva õpikogemuse kohta; ning — kaastöötajate, sealhulgas teiste pakkujate ja sidusrühmade tagasiside mikrokvalifikatsioonitunnistuse andmisega lõppeva õpikogemuse kohta. Standardid Väline kvaliteedi tagamine tuleb läbi viia kooskõlas järgmisega: — Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku soovituse IV lisa, kui see on asjakohane; — vajaduse korral Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standardid ja suunised; — Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -õppe valdkonnas (EQAVETi raamistik), kui see on asjakohane; — muud kvaliteedi tagamise vahendid, sealhulgas registrid ja märgised, et suurendada üldsuse usaldust mikrokvalifikatsioonitunnistuste vastu, kui see on asjakohane.

2 Läbipaistvus Mikrokvalifikatsioonitunnistused on mõõdetavad, võrreldavad ja arusaadavad ning sisaldavad selget teavet õpiväljundite, töökoormuse, sisu, taseme ja õppevõimaluse pakkumise kohta, kui see on asjakohane. Töökoormus — Kõrgharidusasutused peaksid võimaluse korral kasutama Euroopa ainepunktisüsteemi (ECTS) ning järgima Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku käsitleva soovituse V lisas esitatud põhimõtteid, et näidata mikrokvalifikatsioonitunnistuse õpiväljundite saavutamiseks vajalikku arvestuslikku töökoormust. — Pakkujad, kes ei kasuta ECTSi, võivad kasutada muid süsteeme või teabeliike, mis suudavad tõhusalt kirjeldada õpiväljundeid ja töökoormust kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku käsitleva soovituse V lisas esitatud põhimõtetega. Kvalifikatsiooniraamistik/-süsteemid — Mikrokvalifikatsioonitunnistusi võib lisada riiklikesse kvalifikatsiooniraamistikesse/-süsteemidesse, kui see on asjakohane ning kooskõlas riiklike prioriteetide ja otsustega. Riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud/-süsteemid on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ning vastavad kõrghariduse kvalifikatsioonide puhul Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistikule, mis võib veelgi suurendada mikrokvalifikatsioonitunnistuste läbipaistvust ja usaldust nende vastu. Teave mikrokvalifikatsioonitunnistuste pakkumise kohta Mikrokvalifikatsioonitunnistuste süsteemid peaksid andma läbipaistvat ja selget teavet, et toetada õppijate juhendamise süsteeme kooskõlas riiklike tavade ja sidusrühmade vajadustega. — Teave mikrokvalifikatsioonitunnistuste pakkujate kohta avaldatakse võimaluse korral olemasolevates asjaomastes registrites. Kõrghariduse pakkujad (ja muud asjaomased teenuseosutajad) tuleks võimaluse korral lisada välise kvaliteedi tagamise tulemuste andmebaasi (DEQAR), mis põhineb kvaliteedi tagamisel kooskõlas Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standardite ja suunistega (ESG). — Teave õppimisvõimaluste kohta, mis lõppevad mikrokvalifikatsioonitunnistuste andmisega, peaks olema kättesaadav ja seda tuleks hõlpsasti vahetada asjakohaste platvormide, sealhulgas Europassi kaudu.

3 Asjakohasus Mikrokvalifikatsioonitunnistusi tuleks kavandada ja välja anda kui konkreetseid ja sihipäraseid õpiväljundeid ning nende saavutamiseni viivaid õppimisvõimalusi tuleb ajakohastada vajaduse korral nii, et need vastaksid kindlaksmääratud õpivajadustele. Haridus- ja koolitusorganisatsioone, tööandjaid, sotsiaalpartnereid, muid mikrokvalifikatsioonitunnistuste pakkujaid ja kasutajaid julgustatakse tegema koostööd, et suurendada mikrokvalifikatsioonitunnistuste asjakohasust tööturu jaoks.

4 Nõuetekohane hinnang Mikrokvalifikatsiooni õpiväljundeid hinnatakse läbipaistvate kriteeriumide alusel.

5 Õppimisvõimalused Mikrokvalifikatsioonitunnistused on kavandatud ja välja antud selleks, et toetada paindlikke õppimisvõimalusi, sealhulgas võimalust eri süsteemides olevaid mikrokvalifikatsioonitunnistusi valideerida, tunnustada ja kombineerida. Kombineeritavus Mikrokvalifikatsioonitunnistused on kavandatud moodulitena, nii et kõrgemate kvalifikatsioonide loomiseks oleks võimalik lisada teisi mikrokvalifikatsioonitunnistusi. Vastuvõttev organisatsioon (nt haridus- ja koolitusasutused, tööandjad jne) võib vastavalt oma tavadele teha otsuseid kvalifikatsioonitunnistuste kombineerimise kohta ning need peaksid toetama õppija eesmärke ja vajadusi. Kombineerimine ei anna automaatselt õigust kvalifikatsiooni või kraadi omandamisele. Selliseid otsuseid teevad piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused või institutsioonid ma väljaandmismenetluste kohaselt; Mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimine Mikrokvalifikatsioonitunnistuste saamine on võimalik pärast mikrokvalifikatsioonitunnistuse andmisega lõppeva konkreetse kursuse õpiväljundite või mitteformaalse ja informaalse õppimise õpiväljundite hindamist.

6 Tunnustamine Mikrokvalifikatsioonitunnistused demonstreerivad selgelt väiksemate õppemoodulite õpiväljundite väärtust. Tunnustamine sillutab teed selliste õpikogemuste laiemale pakkumisele võrreldaval viisil kogu ELis. Pädevad asutused tunnustavad mikrokvalifikatsioonitunnistusi võimaluse korral akadeemilistel, koolitus- või tööhõivealastel eesmärkidel, tuginedes teabele, mis on esitatud vastavalt Euroopa standardi elementidele (I lisa) ning mikrokvalifikatsioonitunnistuste kavandamise ja väljaandmise põhimõtetele (II lisa). Kui mikrokvalifikatsioonitunnistusi annavad välja formaalhariduse pakkujad, tunnustatakse neid võimaluse korral välisriigi kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud õppeperioodide tunnustamiseks kasutatavate standardsete tunnustamismenetluste alusel. See ei piira pädevate asutuste õigust määrata kindlaks tunnustamismenetlus või kontrollida dokumentide ehtsust.

7 Ülekantav Mikrokvalifikatsioonitunnistused kuuluvad kvalifikatsioonitunnistuse omanikule (õppija), kes võib neid hõlpsasti säilitada ja jagada, sealhulgas turvaliste digitaskute (nt Europass) kaudu kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega. Andmete säilitamise taristu põhineb avatud standarditel ja andmemudelitel. See tagab koostalitlusvõime ja sujuva andmevahetuse ning võimaldab andmete autentsust hõlpsalt kontrollida.

8 Õppijakeskne Mikrokvalifikatsioonitunnistused on kavandatud nii, et need vastaksid õppijate sihtrühma vajadustele. Õppijad osalevad sisemistes ja välistes kvaliteeditagamise protsessides ning nende tagasisidet võetakse arvesse osana mikrokvalifikatsioonitunnistuse pidevast täiustamisest.

9 Autentne Mikrokvalifikatsioonitunnistused sisaldavad piisavalt teavet, et kontrollida kvalifikatsioonitunnistuse omaniku (õppija) isikut, väljaandja juriidilist isikut, mikrokvalifikatsioonitunnistuse väljaandmise kuupäeva ja kohta.