ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Hoolimata Guatemalast imporditud banaanide madalast hinnast ei registreeritud 2018. aasta juuliks banaanide keskmise hulgimüügihinna langust liidu turul ja see oli endiselt kõrge. 2018. aasta augustis oli (eri päritolu) banaanide keskmine hulgimüügihind 911,5 eurot tonni kohta, mis on 2,8 % kõrgem kui vastav hind 2017. aasta augustis (855,3 eurot tonni kohta). Lisaks oli liidu toodetud banaanide keskmine hulgimüügihind 2018. aasta augustis 1 228,6 eurot tonni kohta, mis on 38,9 % kõrgem kui 2017. aasta augusti tase (884,6 eurot tonni kohta). Seda ka hoolimata asjaolust, et Nicaraguast pärit import on nüüdseks ületanud oma künnise 409 %.
(7)

On asjakohane määrata kindlaks Euroopa Liidu nimel CTEs võetav seisukoht, kuna COTIFi lisal F (APTU) põhineva UTP GEN-B punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 muudatused on liidule siduvad. Lisaks on asjakohane toetada UTP TAFi kogu kooskõlastamist ELi koostalitluse tehniliste kirjeldustega (TAF TSI),
LISA

Liidu deklaratsioon määruse (EL) 2017/2226 (millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem) jõustumise ja Schengeni acquis'd täielikult kohaldavate liikmesriikide kohta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2226, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011, jõustus 29. detsembril 2017.

Selle tulemusel on alates määruse (EL) 2017/2226 kohaldamise kuupäevast (1) Schengeni acquis'd täielikult kohaldavad liikmesriigid Schengeni lepingu kohaldamisel need liikmesriigid, kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välispiiridel. Maksimaalne viibimisaeg, milleks on 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, arvutatakse, võttes arvesse viibimist kõigis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi välispiiridel rakendavates liikmesriikides.

(1) Kohaldamise kuupäeva otsustab vastavalt määruse (EL) 2017/2226 artiklile 73 komisjon.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ (2) on sätestatud igale liikmesriigile heitkoguste aastased piirmäärad ajavahemikuks 2013–2020 ning mehhanism nendele piirmääradele vastavuse hindamiseks kord aastas. Liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogused CO2-ekvivalenttonnides on esitatud komisjoni otsuses 2013/162/EL (3). Iga liikmesriigi aastase saastekvoodi kohandused on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/634/EL (4).
(8)

Olles teatavaks võtnud kõigi selliste liikmesriikide nõusoleku, kelle suhtes otsus 2008/615/JSK on siduv, otsustas nõukogu 16. juulil 2018, et Iirimaa on täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatükis esitatud andmekaitse üldsätted.
(1)

Määrusega (EÜ) nr 1224/2009 on kehtestatud eeskirjad kõigi selliste ühise kalanduspoliitika valdkonda kuuluvate tegevuste kontrollimiseks, mis viiakse läbi liikmesriikide territooriumil või liidu vetes või mille viivad läbi liidu kalalaevad või, lipuriigi esmavastutust piiramata, liikmesriikide kodanikud, ning selles on eelkõige sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et kontroll, inspekteerimine ja jõustamine toimub sektoreid, laevu või isikuid diskrimineerimata ning riskijuhtimise põhjal.
(7)

Teatavatel juhtudel on vaja leida tasakaal andmesubjektidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (3) alusel antud õiguste ning juurdluse vajaduste, muude pädevate avaliku sektori asutustega teabe vahetamise konfidentsiaalsuse ning teiste andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste täieliku austamise vahel. Seda silmas pidades on ametil määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 kohaselt võimalik piirata kõnealuse määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning samuti artikli 4 kohaldamist, kui need sätted vastavad artiklites 14–22 sätestatud õigustele ja kohustustele.
(2)

Talitus teostab siseauditi tegevusi vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklitele 117–123 ning oma ametijuhendile (2). Talitus on sellega seoses täielikult sõltumatu ning tal on täielik ja piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema siseauditi tegevuste läbiviimiseks asjaomase liidu institutsiooni tegevuse ja talituste suhtes.
c)

Organisatsiooni esindaja kannab tabelis 3 esitatud teabe joonisel 4 esitatud sertifikaadi taotlemise vormi, klõpsates protsessi lõpetamiseks nupul „Next (soft-PSE)“ (edasi). Joonis 4 Nõutud väljad Kirjeldus Country (Riik) C = riigi kood, sertifikaadiomaniku asukoht, mida kontrollitakse avalikust kataloogist; Piirangud: 2 märki, vastavalt standardile ISO 3166-1, alpha-2, tõstutundlik; Näited: DE, BE, NL, Erijuhtumid: UK (Suurbritannia), EL (Kreeka) Organisation/Company (O) (organisatsioon/äriühing) O = sertifikaadiomaniku organisatsiooni nimi Master domain (OU1) (põhivaldkond) OU = CEF_eDelivery.europa.eu Area of responsibility (OU2) (vastutusala) OU = CEF_TACHOnet Department (OU3) (osakond) Välja „AREA OF RESPONSIBILITY“ kohustuslik väärtus Sertifikaadi taotlemisel peab sisu kontrollima ammendavast loetelust (valgest nimekirjast). Kui teave ei vasta loetelule, ei saa taotlust esitada. Vorming: OU=<TYPE>-<GTC_NUMBER> Milles „<TYPE>“ asendatakse järgmisega: AP_PROD: Access Point in Production environment (juurdepääsupunkt tootmiskeskkonnas). Ja milles <GTC_NUMBER> on GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx, milles Ares(2018)xxxxxx on sõnumiedastussüsteemi TACHOnet projekti GTC number. Näiteks: AP_PROD-GTC_OID-1.3.130.0.2018.xxxxxx First name (CN) (eesnimi) Peab olema täitmata Last name (CN) (perekonnanimi) Peab algama järgmisega: „GRP:“, millele järgneb tavanimetus. Vorming: CN = GRP:<AREA OF RESPONSIBILITY>_<TYPE>_<COUNTRY CODE>_<UNIQUE IDENTIFIER> Näiteks: GRP:CEF_TACHOnet_AP_PROD_BE_001 E-post: (e-post) E = CEF-EDELIVERY-SUPPORT@ec.europa.eu E-post: 1 (SAN) (e-post 1) Peab olema täitmata E-post: 2 (SAN) (e-post 2) Peab olema täitmata E-post: 3 (SAN) (e-post 3) Peab olema täitmata Address (aadress) Peab olema täitmata Street (tänav) Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.) Street no. Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.) Zip Code (sihtnumber) Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.) Tähelepanu : kui sihtnumber EI OLE viiekohaline, jätke sihtnumbri väli tühjaks ja kirjutage sihtnumber väljale City (linn). City (linn) Peab olema sertifikaadiomaniku organisatsiooni ametlik aadress. (Kasutatakse volikirjas.) Tähelepanu : kui sihtnumber EI OLE viiekohaline, jätke sihtnumbri väli tühjaks ja kirjutage sihtnumber väljale City (linn). Phone no (tel nr) Peab olema täitmata Identification data (identimisandmed) E-posti aadress peab olema sama, mida kasutati kordumatu tunnuse registreerimisel. + Peab olema organisatsiooni esindava isiku nimi. (Kasutatakse volikirjas.) + Äriregistri number (kohustuslik vaid eraõiguslike organisatsioonide puhul) Esitatud … kohalikule kohtule (vajalik vaid Saksamaa ja Austria eraõiguslike organisatsioonide puhul) Revocation password (tühistamissalasõna) Kohustuslik väli, sisu valib taotleja Revocation password repetition (tühistamissalasõna kordus) Kohustuslik väli, sisu valib taotleja, kordus Tabel 3. Kõigi nõutud väljade täielik selgitus
(11)

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 14 lõike 5 ja artikli 16 lõike 5 kohaldamist, on komisjonil selle määruse artikli 25 alusel võimalik piirata andmesubjektide teavitamist ja nende muude õiguste kohaldamist, kui see on vajalik, et kaitsta oma konkurentsi valdkonnas tehtavaid uurimisi ja konkurentsieeskirjade täitmise tagamisega seotud tegevust, liikmesriikide konkurentsiasutuste uurimisi ja menetlusi, uurimisvahendeid ja -meetodeid ning komisjoni uurimistega seotud teiste isikute õigusi.
(1)

Nõukogu otsusega 2006/659/EÜ (2) anti Ühendkuningriigile luba kohaldada erilihtsustamismeedet (edaspidi „meede“), et kindlaks määrata kindla maksumäära alusel sellise mahaarvamisele mittekuuluva käibemaksu suurus, mis on seotud nende ametiautode kütusele tehtavate kulutustega, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse tarbeks. See süsteem, mis on maksukohustuslastele vabatahtlik, põhineb auto süsinikdioksiidi (CO2) heite tasemel, kuna heite kogus ja kütusekulu on omavahel proportsionaalses vastavuses ja seega ka vastavuses kütusele tehtavate kulutustega.
1.

Järgmist lauset: „Võttes arvesse asjaolu, et isasloomade rümpades ladestub vähemal määral rasva, sealhulgas lihaskoevahelist rasva, kui emasloomade rümpades, peab nende rümpade konsistentsi pehmuse suurendamiseks esimeste rümbaveerandite laagerdumine kestma vähemalt 4 päeva ja tagumiste rümbaveerandite laagerdumine vähemalt 10 päeva“ on muudetud järgmiselt: „Võttes arvesse asjaolu, et isasloomade rümpades ladestub vähemal määral rasva, sealhulgas lihaskoevahelist rasva, kui emasloomade rümpades, peab isasloomade rümpade konsistentsi pehmuse suurendamiseks kõikide tükkide laagerdumine kestma vähemalt 4 päeva, välja arvatud puusatüki (romsteek), pähkeltüki, kubemetüki ja ristluutüki puhul, mille laagerdumine peab kestma vähemalt 10 päeva“. Täpsustatud on, et ainult puusatüki (romsteek), pähkeltüki, kubemetüki ja ristluutüki laagerdumine peab kestma vähemalt 10 päeva, teiste tükkide laagerdumine peab kestma vähemalt 4 päeva. See muudatus on vajalik, kuna rümba tagumise poole tükkide füüsikalised omadused on erinevad ning neid ei saa kasutada ülejäänud tükkidega samalaadselt. Nende tükkide omaduste tõttu kasutatakse osa neist eelistatult hakkliha tootmiseks, mille puhul on sanitaarnõuete tõttu nähtud ette lühem laagerdumisaeg kui praeguses tootespetsifikaadis sätestatud laagerdumisaeg. Pikem laagerdumisaeg on vajalik teatud kindlate suuremate lihatükkide puhul, milles on vähem sidekude ja mille puhul kasutatakse üldiselt lühemat küpsetusaega, nagu puusatükk (romsteek), pähkeltükk, kubemetükk ja ristluutükk, mille puhul minimaalne laagerdumisaeg on toote kvaliteedi jaoks määrava tähtsusega.
(2)

Kavandatud kodanikualgatuse põhieesmärgid on järgmised: „See referendum ei ole siduv rahvahääletus, vaid arvamusuuring. Euroopa Komisjon peaks toetama seda rahvaküsitlust, mis annab kõigile Euroopa kodanikele 28 liikmesriigis võimaluse väljendada oma arvamust selle kohta, kas Brexit peaks toimuma või mitte. Loodame, et saame arvestada Euroopa Komisjoni 100 %-lise toetusega, eeskätt sellepärast, et meie arvates on talumatu olukord, kus kõiki Euroopa kodanikke viidi rahvahääletusel eksiteele lubaduste ja väidetega, mis ei peegelda mingil määral reaalsust.“
(12)

Need, kes ei olnud nõus protsessis osalema, lükkasid tagasi kalanduslepingu ja selle rakendamise protokolli kohaldamise Lääne-Saharaga külgnevate vete suhtes, kuna nad leidsid eelkõige, et selliste aktidega kinnitatakse Maroko Kuningriigi positsiooni Lääne-Sahara territooriumil. Samas ei võimalda miski kõnealuse kalanduslepingu ega selle rakendamise protokolli puhul järeldada, et sellega tunnustataks Maroko Kuningriigi suveräänsust või suveräänseid õigusi Lääne-Sahara ja sellega külgnevate vete suhtes. Liit jätkab tugevdatud jõupingutusi, et toetada ÜRO egiidi all alanud ja jätkuvat protsessi vaidluse rahumeelseks lahendamiseks.
1)

Punkti 23b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ) tekst asendatakse järgmisega: „32015 L 0849: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73). Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse direktiivi sätteid järgmises kohanduses: a) Artikli 3 punkti 4 alapunkt d asendatakse järgmisega: „liidu finantshuve kahjustav kelmus, vähemalt raske kelmus, vastavalt allpool määratletule: i) kulude puhul tahtlik tegevus või tegevusetus, mis on seotud: — valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjel vääralt eraldatakse või hoitakse vahendeid, mis sisalduvad Euroopa Liidu üldeelarves või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavates eelarvetes; — konkreetset kohustust rikkudes teabe varjamisega, millel on sama tagajärg; — kõnealuste rahaliste vahendite väära kasutamisega eesmärkidel, milleks need ei olnud algselt eraldatud; ii) nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuses Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (5) määratletud tulude puhul tahtlik tegevus või tegevusetus, mis on seotud: — valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjel õigusvastaselt vähendatakse vahendeid, mis sisalduvad Euroopa Liidu üldeelarves või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavates eelarvetes; — konkreetset kohustust rikkudes teabe varjamisega, millel on sama tagajärg; — õiguspäraselt saadud kasu väärkasutamisega, millel on sama tagajärg. Raske kelmusena käsitatakse kelmust, mille miinimumsuuruseks määratakse summa, mis ei ole suurem kui 50 000 eurot.““
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (2) artikli 6 lõike 1 kohaselt eeldatakse, et veebisaitide ja mobiilirakenduste sisu, mis vastab sellistele harmoneeritud standarditele või nende osadele, millele osutavad viited on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, on vastavuses kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud juurdepääsetavusnõuetega, mis on reguleeritud kõnealuste standardite või nende osadega.
(2)

19 liikmesriiki, mille rahaühik on euro, on EKP-le heakskiitmiseks esitanud oma taotlused 2019. aastal emiteeritavate müntide mahu kohta koos täiendavate selgitavate märkustega prognoosimise metodoloogia kohta. Mõned nendest liikmesriikidest on esitanud ka täiendava teabe käibemüntide kohta, kui see oli kättesaadav ja liikmesriik pidas seda oluliseks taotluse heakskiitmise põhjendamiseks.
(5)

Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi alusel ulatub 2018. aasta valitsemissektori kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete ja ühekordsete meetmeteta) 7,0 %ni, mis ületab selgelt kulude kasvu soovitusliku kontrollväärtuse 2,8 % (kõrvalekalle 1,6 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon halveneb 0,4 % võrra SKPst, kusjuures soovitatud on, et see peaks suurenema 1,0 % võrra SKPst (kõrvalekalle 1,4 % SKPst). Seega mõlemad näitajad osutavad märkimisväärsele kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärgi saavutamist mõjutavad negatiivselt kolm elementi, nimelt prognoositust väiksem keskpika perioodi potentsiaalne kasvumäär ja kulude kasvu eesmärgi aluseks olev SKP deflaator, samuti teatavate meetmete kaudne mõju tuludele. Pärast nende tegurite arvessevõtmist tundub kulude kasvu eesmärk eelarvekohandust asjakohaselt kajastavat ja osutab siiski kõrvalekaldele. Struktuurse eelarvepositsiooni hindamine annab sama tulemuse. Tulude alalaekumine mõjutab struktuurset eelarvepositsiooni negatiivselt, kuid osaliselt tasakaalustab seda potentsiaalse SKP kasvu suurema punkthinnangu mõju võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seega kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet soovitatud kohandamisest.
ADDENDUM

Seoses ICAO poolt riikidele saadetud kirja AN 1/17.14 – 18/78 LISAGA C (TEATAMINE VASTAVUSEST VÕI ERINEVUSEST SEOSES 16. LISA IV KÖITEGA) teatatakse erinevustest ning sellega seoses antakse järgmised selgitused:

Üldmärkused

Liit ja selle liikmesriigid toetavad kindlalt ICAO jõupingutusi võtta maailmas rahvusvahelises lennunduses kasutusele üleilmne turupõhine meede, mis aitaks võidelda kliimamuutusega.

(Lisage siia oma riigi nimi) toetab igakülgselt ICAO jõupingutusi, et muuta CORSIA võimalikult kiiresti toimivaks. Vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ tegeletakse Euroopas praegu CORSIAs sätestatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuete ülevõtmisega liidu õigusaktidesse, mis peaksid jõustuma 2019. aasta jaanuariks. Tähtaeg, mille jooksul tuleb teatada võimalikest erinevustest kooskõlas ICAO poolt riikidele saadetud kirjaga AN 1/17.14 – 18/78, on liiga lühike, et liit saaks liidu õiguse vastavaid kohandusi selle ajaga vastu võtta.

Praegusel hetkel on teatavaid erinevusi ühelt poolt direktiivi 2003/87/EÜ ja komisjoni vastu võetud üksikasjalike eeskirjade ning teiselt poolt CORSIA vahel. See käib nii seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuete kui ka kompenseerimisnõuete kohta.

Mõlema puhul kavatsetakse direktiivi 2003/87/EÜ praegune kohaldamisala läbi vaadata. Direktiivi kohaldamisel ei võeta arvesse lennuettevõtja riikkondsust ja põhimõtteliselt hõlmab see lende, mis väljuvad lennuväljalt või saabuvad lennuväljale, mis asub selle liikmesriigi territooriumil, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisel ei tehta vahet liikmesriikide ja/või EMP riikide siselendude ning nendevaheliste lendude vahel.

Seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuded

CORSIAs esitatud seire-, aruandlus- ja tõendamisnõudeid hakatakse kohaldama alates 1. jaanuarist 2019.

Selles valdkonnas 1. detsembril 2018 kohaldama hakatavad Euroopa Liidu normid sisalduvad peamiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem. Kõnealune direktiiv on õiguslik alus selleteemalistele üksikasjalikele sätetele, mis sisalduvad komisjoni 21. juuni 2012. aasta määruses (EL) nr 600/2012, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite- ja tonnkilomeetriaruannete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ, ning komisjoni 21. juuni 2012. aasta määruses (EL) nr 601/2012 direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta.

Tuleks märkida, et Euroopa Komisjonis on praegu vastuvõtmisel eeskirjad, millega peaks kõrvaldatama üldmärkustes nimetatud erinevused lisa 16 IV köite esimeses väljaandes sätestatud CORSIA seire-, aruandlus- ja tõendamisnõuetest ning need peaksid jõustuma enne 1. jaanuari 2019.

Kompenseerimisnõuded

Kompenseerimisega seoses juhitakse tähelepanu sellele, et CORSIAs esitatud vastavaid nõudeid hakatakse kohaldama alles hilisemas etapis ning vahepealsel perioodil võidakse liidu õigust CORSIAst lähtudes muuta.

Seetõttu ei ole vaja praegu kehtivaid liidu õiguse kohaseid kompenseerimisnõudeid käsitleda põhjalikumalt kui eespool esitatud üldmärkustes.
(5)

2018. aastal ulatub komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori esmaste netokulude kasv 11,3 %-ni, mis on tunduvalt suurem kui kulude kasvu eesmärk 3,3 %. Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon püsib 2018. aastal üldiselt stabiilsena tasemel 3,3 % SKPst. Seega osutavad mõlemad näitajad kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärk osutab kõrvalekaldele 2,3 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon kinnitab seda näitu, kuid selle puhul on kõrvalekalle väiksem, 0,8 % SKPst. Struktuurset eelarvepositsiooni mõjutab positiivselt märkimisväärselt kõrgem SKP deflaator ja potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seda mõju tasakaalustab osaliselt avaliku sektori investeeringute suurenemine, mille mõju kulude kasvu eesmärgile on väiksem. Seega kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet nõukogu soovitatud kohandamisest.
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/2003,

20. september 2016,

Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi Filipiini Vabariigi valitsusega teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu (edaspidi „leping“) sõlmimiseks. Läbirääkimised viidi 10. veebruaril 2016 lepingu parafeerimisega edukalt lõpule.

Lepingu eesmärk on viia kümne liikmesriigi ja Filipiini Vabariigi vahel sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud kooskõlla liidu õigusega.

Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Selleks et võimalikult kiiresti kasutada lepinguga kaasnevaid eeliseid, tuleks lepingut kohaldada ajutiselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Euroopa Liidu ja Filipiini Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et leping sõlmitakse.
(4)

Komisjon märgib kooskõlas komitee enamuse arvamusega, et paljudest kõnealuses XV lisa kohases toimikus esitatud ja käsitletud andmetest, sealhulgas komitee vähemuse arvamuses osutatud peamise teadusuuringu tulemustest nähtub, et 3-bensülideenkamper muudab endokriinsüsteemi talitlust ja seega on sellel ainel endokriinne toimemehhanism. Peale selle märgib komisjon, et kõnealune vähemus nõustub oma arvamuses sellega, et on selgeid viiteid selle kohta, et 3-bensülideenkamper mõjutab kalade endokriinsüsteemi. Samuti nähtub nimetatud peamisest teadusuuringust looduslike populatsioonide jaoks oluline tõsine pöördumatu mõju kalade sigivusele, olemasolevad tõendid aga viitavad sellele, et selline kahjulik mõju avaldub endokriinse toimemehhanismi kaudu. Seepärast on komisjon kooskõlas komitee enamuse arvamusega jõudnud seisukohale, et 3-bensülideenkamper vastab Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise kemikaaliohutuse programmi (WHO/IPCS) raames kokku lepitud määratlusele endokriinfunktsiooni kahjustava aine kohta (3).
(10)

Igal kriisil võib olla erinev iseloom, mis vajab nõukogus sobivat käsitlemist. IPCR on välja töötatud nii, et see oleks paindlik ja kohandatav, võimaldades kindlaks määrata poliitilise tasandi kaasatuse ja vajaliku toetuse sõltuvalt kriisist. Paindlikkuse saavutamiseks on ette nähtud kaks aktiveerimisrežiimi, milleks on teabevahetuse režiim ja täieliku aktiveerimise režiim, ning võimalused asjaomaseid osalejaid kaasata. Kohandatavus on seotud poliitilise otsustustasandiga.
(3)

Komisjoni töödeldavad isikuandmed on näiteks isikusamasuse tuvastamiseks vajalikud andmed, kontaktandmed, andmed ametialase tegevuse kohta ja andmed, mis on seotud või esitatud seoses uurimise esemega. Isikuandmeid hoitakse turvatud elektroonilises keskkonnas, et neile ei pääseks ebaseaduslikult juurde komisjoniga mitteseotud isikud või et neid sellistele isikutele ebaseaduslikult ei edastataks. Teatavad isikuandmed võib kanda eraldiseisvasse elektroonilisse keskkonda, millele on juurdepääs kindlal arvul uurimisest huvitatud isikutel. Isikuandmeid säilitatakse uurimise eest vastutavas komisjoni talituses uurimise lõpuni. Andmete halduslik säilitustähtaeg on viis aastat, mida hakatakse arvestama alates uurimise lõpust. Säilitustähtaja lõpus saadetakse juhtumiga seotud teave, sealhulgas isikuandmed komisjoni arhiivi (6).
(5)

Horvaatia väidab, et sageli on raske täpselt kindlaks teha, mil määral kasutatakse autosid era- või ametisõitudeks, ning isegi kui see on võimalik, on see tihti koormav. Seetõttu leiab Horvaatia, et käibemaksu mahaarvamisel on asjakohane kohaldada kindlat protsendimäära. Hinnangutele tuginedes leiab Horvaatia, et asjakohane määr on 50 %.