LÕPLIK OTSUS EUROOPA LIIDU 2005. EELARVEAASTA PARANDUSEELARVE NR 3 VASTUVÕTMISE KOHTA

SISUKORD

TULUDE JA KULUDE KALKULATSIOON PEATÜKKIDE KAUPA

Eelarveosa III: Komisjon

KÖIDE III

KOMISJON

KULUD

Jaotis Rubriik Assigneeringud 2005 Paranduseelarve nr 3 Uus summa Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed 01 MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND 452 732 509 462 854 009 452 732 509 462 854 009 02 ETTEVÕTLUS 393 303 419 399 288 419 393 303 419 399 288 419 03 KONKURENTS 88 839 252 88 839 252 88 839 252 88 839 252 04 TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED 11 577 354 556 9 058 458 825 11 577 354 556 9 058 458 825 05 PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE 53 722 123 633 52 484 803 811 53 722 123 633 52 484 803 811 06 ENERGEETIKA JA TRANSPORT 1 413 397 334 1 346 158 134 1 413 397 334 1 346 158 134 07 KESKKOND 322 320 776 319 290 776 322 320 776 319 290 776 08 TEADUSUURINGUD 3 299 731 056 2 525 607 306 3 299 731 056 2 525 607 306 09 INFOÜHISKOND 1 335 651 319 1 181 111 319 1 335 651 319 1 181 111 319 10 OTSENE TEADUSTEGEVUS 366 422 464 348 310 914 366 422 464 348 310 914 11 KALANDUS 1 029 744 589 927 155 514 1 029 744 589 927 155 514 12 SISETURG 73 349 263 72 749 263 73 349 263 72 749 263 13 REGIONAALPOLIITIKA 27 103 707 247 20 916 865 535 27 103 707 247 20 916 865 535 14 MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT 119 785 688 114 301 688 119 785 688 114 301 688 15 HARIDUS JA KULTUUR 941 251 284 869 019 404 941 251 284 869 019 404 16 PRESS JA TEAVE 185 012 786 176 001 686 185 012 786 176 001 686 17 TERVISE- JA TARBIJAKAITSE 513 511 715 516 164 510 513 511 715 516 164 510 18 VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGLUSEL RAJANEV ALA 578 452 580 566 255 804 578 452 580 566 255 804 19 VÄLISSUHTED 3 061 836 673 3 281 150 276 15 000 000 3 076 836 673 3 281 150 276 20 KAUBANDUS 76 234 391 77 254 391 76 234 391 77 254 391 21 ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA 1 235 215 936 1 315 772 436 1 235 215 936 1 315 772 436 22 LAIENEMINE 1 853 819 158 2 681 549 158 1 853 819 158 2 681 549 158 23 HUMANITAARABI 513 098 157 515 460 657 513 098 157 515 460 657 24 PETTUSTEVASTANE VÕITLUS 61 395 038 58 235 038 61 395 038 58 235 038 25 KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE 209 126 692 207 311 692 209 126 692 207 311 692 26 KOMISJONI HALDUS 647 663 022 647 663 022 647 663 022 647 663 022 27 EELARVE 1 385 620 356 1 385 620 356 1 385 620 356 1 385 620 356 28 AUDIT 10 602 470 10 602 470 10 602 470 10 602 470 29 STATISTIKA 131 296 575 126 078 575 131 296 575 126 078 575 30 PENSIONID 899 771 000 899 771 000 899 771 000 899 771 000 31 RESERVID 557 192 789 325 722 789 557 192 789 325 722 789 Kulud D — Kogusumma 114 159 563 727 103 905 428 029 15 000 000 114 174 563 727 103 905 428 029

JAOTIS 05

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

Üldised eesmärgid

Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid tulenevad otseselt asutamislepingust ning hõlmavad eelkõige turgude stabiliseerimist, põllumajandustootjate rahuldava elatustaseme tagamist ja varustuskindluse tagamist.

Ühist põllumajanduspoliitikat on pärast selle kasutuselevõttu korduvalt ümber korraldatud ning viimati tehti seda 2003. aasta juunis Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga. Kõnealuse, Agenda 2000 raamesse kuuluva reformi eesmärk on muuta põllumajandus rohkem turule suunatuks ja suurendada seeläbi põllumajandussektori konkurentsivõimet. Põllumajandustegevuse mitmetahulisust arvesse võttes peab ühine põllumajanduspoliitika järgima täielikult jätkusuutliku arengu põhimõtteid, edendades eelkõige keskkonnasõbralikke tootmismeetodeid ja vahendite tulemuslikku kasutamist. Põllumajanduspoliitika teise samba – maaelu arendamise – eesmärk on maapiirkondade konkurentsivõime suurendamine ning keskkonna ja maapiirkondade kultuuripärandi säilitamine, et kindlustada maapiirkondade tulevik ja toetada töökohtade säilimist ja loomist.

2005. aastal jätkatakse 2004. aastaks seatud eesmärkide poole püüdlemist, eelkõige seoses 2003. ja 2004. aastal vastuvõetud reformide rakendamisega, ühenduse õigustiku tegeliku rakendamisega uutes liikmesriikides ja Maailma Kaubandusorganisatsiooniga peetavate läbirääkimistega. Neile prioriteetidele lisanduvad tavapäraselt ühise põllumajanduspoliitika raames elluviidavad toimingud.

Jaotis Peatükk Rubriik Assigneeringud 2005 Paranduseelarve nr 3 Uus summa Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed 05 01 PÕLLUMAJANDUSE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD 149 945 773 149 945 773 149 945 773 149 945 773 05 02 TAIMESAADUSED 29 134 620 000 29 134 620 000 29 134 620 000 29 134 620 000 05 03 LOOMAKASVATUSSAADUSED 13 683 780 000 13 683 780 000 13 683 780 000 13 683 780 000 05 04 MAAELU ARENDAMINE 10 771 477 860 9 194 072 038 10 771 477 860 9 194 072 038 05 05 PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE ÜHINEMISEELNE PROGRAMM (SAPARD) 248 800 000 577 500 000 248 800 000 577 500 000 05 06 VÄLISSUHTED 5 270 000 5 270 000 5 270 000 5 270 000 05 07 PÕLLUMAJANDUSKULUDE AUDIT – 374 085 000 – 362 785 000 – 374 085 000 – 362 785 000 05 08 PÕLLUMAJANDUSE POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA KOORDINEERIMINE 102 315 000 102 401 000 102 315 000 102 401 000 05 49 ENDISE FINANTSMÄÄRUSE ALUSEL TEOSTATUD PROGRAMMIDE HALDUSKORRALDUSKULUD — p.m. — p.m. Jaotis 05 — Kogusumma 53 722 123 633 52 484 803 811 53 722 123 633 52 484 803 811

PEATÜKK 05 08 —

PÕLLUMAJANDUSE POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA KOORDINEERIMINE

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt Rubriik FP Assigneeringud 2005 Paranduseelarve nr 3 Uus summa Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed 05 08 PÕLLUMAJANDUSE POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA KOORDINEERIMINE 05 08 01 Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN) 3 14 000 000 14 000 000 14 000 000 14 000 000 Artikkel 05 08 01 — Vahesumma 14 000 000 14 000 000 14 000 000 14 000 000 05 08 02 Põllumajandusettevõtete struktuuri uuringud 3 14 400 000 15 500 000 14 400 000 15 500 000 Artikkel 05 08 02 — Vahesumma 14 400 000 15 500 000 14 400 000 15 500 000 05 08 03 Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine 3 7 615 000 6 601 000 7 615 000 6 601 000 Artikkel 05 08 03 — Vahesumma 7 615 000 6 601 000 7 615 000 6 601 000 05 08 04 Edendusmeetmed: liikmesriikide maksed 05 08 04 01 Edendusmeetmed: liikmesriikide maksed 1.1 48 500 000 48 500 000 48 500 000 48 500 000 Artikkel 05 08 04 — Vahesumma 48 500 000 48 500 000 48 500 000 48 500 000 05 08 05 Edendusmeetmed: Euroopa Ühenduse otsetoetused 05 08 05 01 Edendusmeetmed: Euroopa Ühenduse otsetoetused 1.1 11 000 000 11 000 000 11 000 000 11 000 000 Artikkel 05 08 05 — Vahesumma 11 000 000 11 000 000 11 000 000 11 000 000 05 08 06 Ühise põllumajanduspoliitika alane teavitustegevus 1.1 6 500 000 6 500 000 6 500 000 6 500 000 Artikkel 05 08 06 — Vahesumma 6 500 000 6 500 000 6 500 000 6 500 000 05 08 07 Teabevaldkonna varasemate meetmete lõpuleviimine 3 p.m. p.m. p.m. p.m. Artikkel 05 08 07 — Vahesumma p.m. p.m. p.m. p.m. 05 08 08 Direktiivi 2000/36/EÜ välismõju 3 300 000 300 000 300 000 300 000 Artikkel 05 08 08 — Vahesumma 300 000 300 000 300 000 300 000 05 08 99 Muud 1.1 p.m. p.m. p.m. p.m. Artikkel 05 08 99 — Vahesumma p.m. p.m. p.m. p.m. Peatükk 05 08 — Kogusumma 102 315 000 102 401 000 102 315 000 102 401 000

05 08 03

Põllumajandusuuringute süsteemide ümberkorraldamine

Assigneeringud 2005 Paranduseelarve nr 3 Uus summa Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed 7 615 000 6 601 000 7 615 000 6 601 000

Kulukohustustele vastav tõenäoline maksete ajakava on järgmine:

Kulukohustused Maksed 2004 2005 2006 2007 Järgnevad eelarveaastad ja muud Enne 2004 tekkinud täitmata kulukohustused 4 156 497 637 697 Taaskasutusele võetud ja/või 2003 üle kantud kulukohustuste assigneeringud Assigneeringud 2004 100 504 810 3 046 000 997 800 Assigneeringud 2005 7 615 000 2 917 303 3 915 000 782 697 Kogusumma 112 276 307 6 601 000 4 912 800 782 697

Märkused

See assigneering on ette nähtud järgmiste summade rahastamiseks:

— kulud, mis on seotud ühenduse põllumajandusstatistika süsteemide täiustamisega,

— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad teadusuuringute ja statistiliste või majandusuuringute läbiviimisega seotud teenuste eest tasumist põllumajanduse, põllumajanduse keskkonnapoliitika ja maaelu arengu valdkonnas,

— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad andmebaaside ostmise ja kasutamisega seotud teenuste eest tasumist,

— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad põllumajandussektori modelleerimisega, turu- ja põllumajandusstruktuuri suundumusi käsitlevate lühiajaliste ja keskmise tähtajaga prognoosidega ning tulemuste levitamisega seotud teenuste eest tasumist,

— Toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad tasu majandusanalüüsi läbiviimise ja näitajate väljatöötamisega seotud teenuste eest põllumajanduspoliitika valdkonnas.

— toetused, lepingulised kulud ja kulud, mis hõlmavad kaugseire, piirkondlike valimite ja agrometeoroloogiliste mudelite põllumajandusstatistikas rakendamisega seotud teenuste eest tasumist.

Õiguslik alus

Ettevalmistav tegevus nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 49 lõike 2 tähenduses.

Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 49 lõike 2 punkti c raames komisjoni institutsioonilistest õigustest tulenevad ülesanded.

Nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/411/EÜ ühenduse põllumajandusstatistika täiustamise kohta (EÜT L 162, 1.7.1996, lk 14), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta otsus nr 1445/2000/EÜ aerofotograafia ja kaugseire tehnikate rakendamise kohta põllumajandusstatistikas 1999–2003 (EÜT L 163, 4.7.2000, lk 1), viimati muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

JAOTIS 19

VÄLISSUHTED

Üldised eesmärgid

Välissuhete poliitikavaldkonna eesmärk on toetada Euroopa Liidu välispoliitilisi eesmärke koostöö, arenguabi, konfliktide ärahoidmise ning inimõiguste alaste programmide ja projektide abil. Lisaks arengukoostööle hõlmavad need eesmärgid Euroopa Liidu identiteedi laiemat tutvustamist rahvusvahelisel tasandil, eelkõige ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise kaudu.

Jaotis Peatükk Rubriik Assigneeringud 2005 Paranduseelarve nr 3 Uus summa Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed 19 01 VÄLISSUHETE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD 384 013 173 384 013 173 384 013 173 384 013 173 19 02 MITMEPOOLSED SUHTED JA VÄLISSUHETE ÜLDKÜSIMUSED 98 573 500 88 048 500 98 573 500 88 048 500 19 03 ÜHINE VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA 62 200 000 53 600 000 62 200 000 53 600 000 19 04 EUROOPA DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTE ALGATUS (EIDHR) 1 767 000 139 717 000 1 767 000 139 717 000 19 05 SUHTED ÜHENDUSEVÄLISTE OECD-RIIKIDEGA 16 000 000 17 000 000 16 000 000 17 000 000 19 06 SUHTED IDA-EUROOPA, KAUKAASIA JA KESK-AASIA VABARIIKIDEGA 483 580 000 563 650 000 483 580 000 563 650 000 19 08 SUHTED LÄHIS-IDA JA VAHEMERE LÕUNAPIIRKONNA RIIKIDEGA 1 047 673 000 921 298 353 1 047 673 000 921 298 353 19 09 SUHTED LADINA-AMEERIKAGA 310 625 000 442 050 000 310 625 000 442 050 000 19 10 SUHTED AASIAGA 634 000 000 623 150 000 15 000 000 649 000 000 623 150 000 19 11 VÄLISSUHETE POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE STRATEEGIA JA KOORDINEERIMINE 23 405 000 20 430 000 23 405 000 20 430 000 19 49 ENDISE FINANTSMÄÄRUSE ALUSEL TEOSTATUD PROGRAMMIDE HALDUSKORRALDUSKULUD — 28 193 250 — 28 193 250 Jaotis 19 — Kogusumma 3 061 836 673 3 281 150 276 15 000 000 3 076 836 673 3 281 150 276

PEATÜKK 19 10 —

SUHTED AASIAGA

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt Rubriik FP Assigneeringud 2005 Paranduseelarve nr 3 Uus summa Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed 19 10 SUHTED AASIAGA 19 10 01 Finants- ja tehniline koostöö Aasia arengumaadega 4 327 000 000 320 000 000 327 000 000 320 000 000 Artikkel 19 10 01 — Vahesumma 327 000 000 320 000 000 327 000 000 320 000 000 19 10 02 Poliitika-, majandus- ja kultuurialane koostöö Aasia arengumaadega 4 98 000 000 126 500 000 98 000 000 126 500 000 Artikkel 19 10 02 — Vahesumma 98 000 000 126 500 000 98 000 000 126 500 000 19 10 03 Abi kodukohast lahkuma sunnitud isikutele Aasia riikides 4 26 000 000 10 350 000 26 000 000 10 350 000 Artikkel 19 10 03 — Vahesumma 26 000 000 10 350 000 26 000 000 10 350 000 19 10 04 Taastamis- ja ülesehitusmeetmed Aasia arengumaades 4 p.m. 2 300 000 15 000 000 15 000 000 2 300 000 Artikkel 19 10 04 — Vahesumma p.m. 2 300 000 15 000 000 15 000 000 2 300 000 19 10 06 Abi Afganistani taastamis- ja ülesehitustöödeks 4 183 000 000 164 000 000 183 000 000 164 000 000 Artikkel 19 10 06 — Vahesumma 183 000 000 164 000 000 183 000 000 164 000 000 Peatükk 19 10 — Kogusumma 634 000 000 623 150 000 15 000 000 649 000 000 623 150 000

Märkused

Selle eelarverea kohase arengukoostöö eesmärk on aidata eelkõige saavutada millenniumi arengueesmärke, eriti eesmärki 1, s.t vähendada aastaks 2015 poole võrra nende inimeste arvu, kelle sissetulek on väiksem kui 1 USA dollar päevas ja nende inimeste arvu, kes kannatavad nälga. Millenniumi arengueesmärgid annavad sellekohased üldsuunised.

OECD arenguabikomitee (DAC) 1. nimekirja riikide puhul on sihteesmärgiks eraldada 35 % aastastest kulukohustustest sotsiaalsele infrastruktuurile, st peamiselt haridusele ja tervishoiule, aga ka makromajanduslikule abile, kui see piirdub sotsiaalsektoriga. Selles kontekstis tuleb ELi eelarve vahenditest tehtud panust vaadelda igas asjakohases riigis sotsiaalsektorile antava üldise doonortoetuse osana. Normiks peab olema teatav paindlikkus. Vähemalt 20 % kogu aastastest kulukohustustest eraldatakse esmatasandi tervishoiu ja põhihariduse valdkonna tegevustele, sh sektoriviisilisele eelarvetoetusele tervishoiu- ja haridusministeeriumidele, kus see peab teenima esmatasandi tervishoiu ja põhihariduse huve.

Igal aastal peab komisjon enne juulikuud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule arengukoostöö kohta aastaaruande. Aruanne peab sisaldama andmeid ka selle kohta, kuidas komisjoni töö aitas kaasa sotsiaalse infrastruktuuri osas püstitatud 35 %-sihteesmärgi ja millenniumi arengueesmärkide saavutamisele. Samuti peaks aruandest selguma, kuidas korraldati rahastamise koordineerimine liikmesriikide vahel ja kuidas eelarvest antav toetus aitas kaasa millenniumi arengueesmärkide saavutamisele. Eelarvest antav toetus sõltub sellest, kas toetus saava riigi institutsiooniline võimekus on piisav ja kas täidetakse vahendite haldamise ja kasutamise üksikasjalikke kriteeriume. Aastaaruandes tuleb esitada kriteeriumid ja hinnata nende järgimist.

Pärast aruande esitamist toimub kolme institutsiooni vahel selle tulemuste arutelu, samuti arutletakse, missugused võiksid olla seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud edasised sammud.

Aasia arengumaadega sõlmitud koostöölepingutes on sätestatud inimõigusi käsitlev punkt, mille mittetäitmise korral peatatakse kõnealused lepingud. Komisjon peab iga projekti rahastamisel rangelt kontrollima, et abisaajad täidavad kõnealust punkti. Selle assigneeringuga kaetakse ka kulusid, mis on seotud laste õiguste kaitse ja edendamisega ning laste õiguste integreerimisega programmide koostamisse, sealhulgas strateegiadokumentidesse, riiklikesse näidisprogrammidesse ja vahearuannetesse.

19 10 04

Taastamis- ja ülesehitusmeetmed Aasia arengumaades

Assigneeringud 2005 Paranduseelarve nr 3 Uus summa Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed p.m. 2 300 000 15 000 000 15 000 000 2 300 000

Kulukohustustele vastav tõenäoline maksete ajakava on järgmine:

Kulukohustused Maksed 2004 2005 2006 2007 Järgnevad eelarveaastad ja muud Enne 2004 tekkinud täitmata kulukohustused 16 066 901 6 500 000 1 300 000 1 000 000 1 000 000 6 266 901 Taaskasutusele võetud ja/või 2003 üle kantud kulukohustuste assigneeringud Assigneeringud 2004 4 125 000 2 000 000 1 000 000 1 000 000 125 000 Assigneeringud 2005 15 000 000 (1) Kogusumma 35 191 901 8 500 000 2 300 000 2 000 000 1 125 000 6 266 901

Märkused

See assigneering on ette nähtud meetmete rahastamiseks, millega aidatakse arengumaade elanikel taasalustada tavaelu pärast loodusõnnetustest, vägivaldsetest konfliktidest või muudest kriisidest põhjustatud kriitilisi olukordi. Eelkõige rahastatakse sellest tsunamijärgset ülesehitusabi.

Rahastatav tegevus hõlmab järgmist:

— püsikindla tootmise taaskäivitamine,

— põhilise infrastruktuuri füüsiline ja funktsionaalne taastamine, sealhulgas lõhkekehade kõrvaldamine,

— eriti pagulaste, ümberasustatud isikute ja demobiliseeritud sõjaväelaste sotsiaalne reintegreerimine,

— taastamisperioodil vajaliku institutsioonilise suutlikkuse ennistamine, seda eriti kohalikul tasandil,

— laste vajaduste rahuldamiseks antav abi, eriti sõjas kannatanud lastele, sealhulgas lapssõduritele antav taastusabi,

— puuetega inimeste ja nende organisatsioonide toetamine, et tagada nende erivajaduste rahuldamine taastamistööde ajal,

— tagamine, et õnnetuste tagajärgede kõrvaldamisel ja ülesehitustöödel võetakse arvesse naiste, laste ja eakate inimeste vajadusi,

— teadlikkuse tõstmine seoses loodusõnnetustega kaasnevate ohtudega ning loodusõnnetuste vältimiseks või nende tagajärgede vältimiseks või vähendamiseks kavandatud meetmetega.

Tegevus võib eelkõige hõlmata programme ja projekte, mida rakendavad valitsusvälised organisatsioonid ja muud kodanikuühiskonna liikmed, keda julgustatakse osalema ja kes omakorda soodustavad abisaajate osalemist kõikidel otsustamis- ja rakendamisetappidel.

Õiguslik alus

Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1).

Nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades (EÜT L 306, 28.11.1996, lk 1).

(1) Järgmisi maksete assigneeringuid taotletakse ülekande teel.