ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/692 (2) täiendati määrust (EL) 2016/429 seoses loomatervisenõuetega, milles käsitletakse teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetiste liitu toomist kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest. Delegeeritud määruses (EL) 2020/692 on sätestatud, et selle määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu tuua ainult siis, kui need on pärit kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on konkreetsesse liiki või kategooriasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste puhul loetellu kantud vastavalt kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud loomatervisenõuetele.
c)

lisatakse punkt 1.4.4: „1.4.4. Arvestuse pidamine söötmisrežiimi kohta Ettevõtjad peavad arvestust söötmisrežiimi ja, kui see on asjakohane, karjatamisperioodi kohta. Eelkõige peavad nad arvestust sööda, sealhulgas mis tahes vormis kasutatud sööda, näiteks segasööda nimetuse, erinevate söödamaterjalide osakaalu ja oma ettevõttest või samast piirkonnast pärit sööda osakaalu kohta ning, kui see on asjakohane, karjatamisaladele juurdepääsu perioodide ja piirangute korral rändkarjatamise aegade kohta ning säilitavad dokumentaalsed tõendid punktide 1.4.2 ja 1.4.3 kohaldamise kohta.“;
(2)

Rakendusmäärus (EL) 2020/1201 sisaldab sätet liitu sissetoomisel tehtavate ametlike kontrollide kohta. See säte viitab ametlikele kontrollidele, mida tuleb teha liitu sissetoomise kohas või sihtkohas, mis on määratud kindlaks vastavalt komisjoni direktiivile 2004/103/EÜ (3). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 (4) ette nähtud ametliku kontrolli uues raamistikus kehtestati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/2123 (5) uued eeskirjad seoses ametlike kontrollidega, mida tehakse muudes kontrollipunktides kui piiripunktid. Delegeeritud määrusega (EL) 2019/2123 tunnistati direktiiv 2004/103/EÜ alates 14. detsembrist 2020 kehtetuks. Seepärast on asjakohane asendada viide kõnealusele direktiivile viitega delegeeritud määrusele (EL) 2019/2123.
(1)

Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõikes 1 on sätestatud, et retsepti alusel väljastatavate ravimite puhul tuleb kasutada nimetatud direktiivi artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente, välja arvatud juhul, kui asjaomane ravim on kantud kõnealuse direktiivi artikli 54a lõike 2 punktis b sätestatud korra kohaselt kehtestatud loetellu. Sellise loetelu kehtestamisel tuleb lähtuda ravimite ja ravimikategooriatega seotud võltsimisriskist ja võltsimisega kaasnevast riskist ning kohaldada seejuures direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõike 2 punktis b esitatud kriteeriume.
(5)

Toiduohutusamet hindas 21. juunil 2016 vastu võetud arvamuses (4) aine, mille FLi number on 16.127, ohutust ja jõudis järeldusele, et selle kasutamine ei ole ohtlik, kui see piirdub eri toidugruppide eri toitude puhul konkreetselt kehtestatud piirnormidega. Toiduohutusamet märkis ka, et kõnealusel ainel on lõhna ja maitset muutvad omadused.
(11)

Ühises soovituses ja delegeeritud määruses (EL) 2019/2201 on ekslikult määratud proovi minimaalseks suuruseks 2 kg või 1 liiter süvameregarneeli mahu järgi, mille alusel otsustatakse, kas püügipiirkond tuleb reaalajas sulgeda. Seetõttu taotlesid liikmesriigid, et määrust tuleks parandada vastavalt kokkulepitud protokollile, milles on sätestatud, et proovi minimaalne suurus on 1 kilogramm massi järgi või 2 liitrit mahu järgi.
„123.

STATE CONTRACTING PILING AND FOUNDATIONS COMPANY ( alias STATE CONTRACTING COMPANY FOR PILING AND FOUNDATIONS). Aadress: P.O. Box 22072, Al-Nahtha, near Sharki Baghdad Station, Baghdad, Iraq.“
(4)

Selguse huvides on asjakohane sätestada eeskirjad, mis käsitlevad ekspordilitsentse, mis on välja antud kooritud (pruuni) riisi ja poolkroovitud või kroovitud riisi (poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata) jaoks, mille ekspordilitsentsikohustus on käesoleva määrusega kaotatud ja mis käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval endiselt kehtivad.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1793,

6. oktoober 2021,

millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse suursilm-tuuni püügi keeld Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2021/92 (2) on kehtestatud kvoodid 2021. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on suursilm-tuuni varu püük Atlandi ookeanil Portugali lipu all sõitvate või Portugalis registreeritud laevade puhul ammendanud 2021. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Portugali lipu all sõitvatel või Portugalis registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1795,

11. oktoober 2021,

millega parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 396/2005 seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate terbutüülasiini jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 49 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

(1) Terbutüülasiini jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas.

(2) Komisjoni määrusega (EL) 2021/618 (2) muudeti määrust (EÜ) nr 396/2005, kehtestades terbutüülasiini jääkide piirnormi suhkrumaisis, maisis ja harilikus sorgos ekslikult tasemel 0,01 mg/kg, mitte 0,02 mg/kg, mis on õige määramispiir. Määramispiir 0,02 mg/kg on kooskõlas Euroopa Toiduohutusameti põhjendatud arvamusega (3) jääkide kehtivate piirnormide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1.

(3) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt parandada.

(4) Ettevõtjate ja täitevasutuste jaoks selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2021/618.

(5) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 6. novembrist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 11. oktoober 2021 Komisjoni nimel president Ursula VON DER LEYEN

(1) ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

(2) Komisjoni 15. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/618, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses diklofopi, fluopüraami, ipkonasooli ja terbutüülasiini jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (ELT L 131, 16.4.2021, lk 55).

(3) Euroopa Toiduohutusamet, „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for terbuthylazine according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Põhjendatud arvamus terbutüülasiini jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12), EFSA Journal (2020); 18(1): 5980.
(4)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/592 artikli 3 lõikest 9 ja artikli 4 lõikest 8 nähtub, et rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artiklit 2 kohaldatakse mutatis mutandis vastavalt meetmete „veini destilleerimine kriisiolukorras“ ja „veini kriisiladustamise toetus“ suhtes. Nende sätete eesmärk on tagada, et erakorraliste meetmetega järgitakse võimalikult täpselt määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud meetmete suhtes kohaldatavaid eeskirju. Rakendusmääruse (EL) 2020/600 artikli 2 lõikega 1 tehakse siiski ajutine erand rakendusmääruse (EL) 2016/1150 artikli 2 lõikest 1, lubades liikmesriikidel vajaduse korral lisada oma riiklikesse toetusprogrammidesse meetmeid või neid muuta. Selleks et tagada erakorraliste meetmete rakendamine samal viisil nagu mis tahes muu olemasolev toetusmeede, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2020/600 artikli 2 lõiget 1 ka meetmete „veinide destilleerimine kriisiolukorras“ ja „veini kriisiladustamise toetus“ suhtes. Seda on asjakohane selgitada, lisades selge viite neile kahele erakorralisele meetmele.
(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/600 (2) on kehtestatud mitu erandit kehtivatest eeskirjadest, sealhulgas veinisektoris kehtivatest eeskirjadest, et kergendada veiniettevõtjate olukorda ja aidata neil tulla toime COVID-19 pandeemia mõjuga. Eelkõige võimaldas see liikmesriikide teha ajutiselt erandeid komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 (3) artikli 2 lõikest 1, et vajaduse korral muuta veinisektori riiklikke toetusprogramme seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõike 1 punktis a ja artiklites 46–52 osutatud meetmetega.
Prokurör Venemaa Föderatsiooni Lõuna sõjaväeringkonna sõjaväeprokuratuuris Rostovis Doni ääres („Military Prosecutor’s Office of the Southern Military District of the Russian Federation in Rostov-on-Don“).

196.

Magomed Farmanovich MAGOMEDOV (Магомед Фарманович Магомедов)

Sugu: mees Sünniaeg: 5.2.1981

Eriasjade uurija Krimmi Vabariigi ja Sevastopoli linna Venemaa uurimiskomisjoni põhiuurimisosakonna eriti tähtsate asjade uurimise direktoraadi esimeses uurimisosakonnas („First Investigation Department, Directorate for Investigation of Particularly Important Cases of the Main Investigative Committee, of the Investigative Committee of Russia for the Republic of Crimea and the city of Sevastopol“). Ta on olnud seotud poliitiliselt motiveeritud kriminaaluurimistega krimmitatari rahva esinduskogu Medžlis juhtide vastu, keda süüdistati aktiivses vastuseisus Krimmi poolsaare ebaseaduslikule annekteerimisele. Ta toetas seeläbi aktiivselt tegevust ja rakendas poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.
(9)

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud piirnormid selliste saasteainete nagu nikli sisalduse suhtes kasvusubstraadis, mis on ELi väetisetoode, välja arvatud oma asukohas olev muld, mis toimib taimede või seente kasvukeskkonnana. Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud kõnealust liiki väetisetoodete ühtlustamiseeskirjad. Turul on juba palju kasvusubstraate, mille suhtes kehtivad riiklikud eeskirjad ja millel on väga erinevad omadused ning mis võiksid saada ELi väetisetooteks. Määruses (EL) 2019/1009 igat liiki kasvusubstraatide jaoks sätestatud nikli piirnorm tekitab siiski raskusi mõnede kasvusubstraatide puhul, mis sisaldavad üksnes mineraalseid koostisosi. Need on nišitooted, mis vastavad ringmajanduse põhimõtetele ja juba täidavad komisjoni otsusega (EL) 2015/2099 (11) kasvusubstraatide suhtes kehtestatud ELi ökomärgise kriteeriume. Käesolevas otsuses eristatakse saasteainete, sealhulgas nikli sisalduse määramise meetodite jaoks mineraalseid kasvusubstraate ja muid kasvusubstraate. Seega tuleb kõikide muude kui mineraalsete kasvusubstraatide puhul kindlaks määrata saasteaine üldsisaldus ning mineraalsete kasvusubstraatide puhul tuleb kindlaks määrata ainult biosaadav sisaldus. Sellise vahetegemis põhjus on asjaolu, et mineraalseid kasvusubstraate toodetakse tavaliselt kõrgel temperatuuril, mis tekitab saasteainete ja mineraalsete koostisosade struktuuri vahele tugeva keemilise sideme, piirates selliste saasteainete biosaadavust. Määruses (EL) 2019/1009 sellist eristamist aga ette nähtud ei ole. Kättesaadava teabe põhjal võib öelda, et kuigi turul kättesaadavad mineraalsed kasvusubstraadid vastaksid määruses (EL) 2019/1009 kehtestatud nikli piirnormile, kui tuleb kindlaks määrata ainult saasteaine biosaadav sisaldus, ei suuda need vastata samale piirnormile, kui kindlaks tuleb määrata üldsisaldus, nagu praegu nõutakse. Seepärast on oluline tagada kooskõla kõnealuste toodete puhul kehtivate määruse (EL) 2019/1009 kohaste CE-märgise kohaldamise nõuete ja ökomärgise kohaldamise nõuete vahel, et vältida tahtmatut olukorda, kus tooted, mis on keskkonnale ohutud ja millel on seega ökomärgis, jääksid ühtlustamiseeskirjade kohaldamisalast välja. Seega tuleks niklisisalduse piirnormi, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/1009 I lisas, kohaldada üksnes mineraalsete kasvusubstraatide biosaadava sisalduse suhtes.
b)

nad tõendavad, et on olemas piisav avalik huvi ja vaiet toetab vähemalt 4 000 üldsuse liiget, kes elavad või asuvad vähemalt viies liikmesriigis, millest igaühest on vähemalt 250 üldsuse liiget. Esimeses lõigus osutatud juhtudel esindab üldsuse liikmeid valitsusväline organisatsioon, mis vastab lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, või jurist, kellel on õigus liikmesriigi kohtus olla volitatud esindaja. Valitsusväline organisatsioon või jurist teeb asjaomase liidu institutsiooni või asutusega koostööd, et teha kindlaks, kas esimese lõigu punktis b osutatud kvantitatiivsed tingimused on asjakohasel juhul täidetud, ning esitab selle kohta täiendavad tõendid.“;
(6)

Kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikli 18 lõike 7 punktiga g peab komisjon vastu võtma erinormid, mis käsitlevad kriteeriume ja tingimusi ametlike kontrollide tegemiseks, et määrata kindlaks, millal jäetakse kammkarplaste, meritigude ja meripuralaste tootmis- ja ülekandealad klassifitseerimata. Meripuralased kuuluvad okasnahksete hõimkonna klassi. Okasnahksed ei ole üldiselt filtreeriva toitumisviisiga loomad. Seega on nende loomade puhul fekaalse saastumisega seotud mikroorganismide akumuleerumise risk vähene. Lisaks ei ole esitatud epidemioloogilist teavet, mis võiks seostada rahvaterviseriske okasnahksetega, kes ei ole filtreeriva toitumisviisiga. Seepärast tuleks määruse (EL) 2017/625 artikli 18 lõike 7 punktis g sätestatud võimalust teha erand tootmis- ja ülekandealade klassifitseerimise nõudest laiendada kõigile okasnahksetele, kes ei ole filtreeriva toitumisviisiga, näiteks merisiilikute klassi kuuluvatele okasnahksetele, mitte ainult meripuralastele. Samal põhjusel tuleks selgitada, et komisjoni kehtestatavaid tingimusi klassifitseeritud tootmis- ja ülekandealade klassifitseerimiseks ja seireks kohaldatakse elusate kahepoolmeliste molluskite, okasnahksete, mantelloomade ja meritigude suhtes, välja arvatud need meriteod ja okasnahksed, kes ei ole filtreeriva toitumisviisiga. Määruse (EL) 2017/625 artikli 18 lõigetes 6, 7 ja 8 kasutatud terminoloogia tuleks vastavalt ühtlustada.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1769,

5. oktoober 2021,

millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, 2021. aastaks ammendatuks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 24 meetrit, on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavarude rühma alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/1770,

5. oktoober 2021,

millega Itaalia lipu all sõitvatele laevadele, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, kehtestatakse hiid-lehthännaku püügi keeld GFCMi geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Komisjonile esitatud teabe kohaselt loetakse hiid-lehthännakule eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11 Itaalia lipu all sõitvate või Itaalias registreeritud laevade puhul, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, 2021. aastaks ammendatuks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Itaalia lipu all sõitvatel või Itaalias registreeritud laevadel, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, kuid vähem kui 18 meetrit, on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavarude rühma alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(2)

COVID-19 pandeemiast tingitud probleemid ei ole lahenenud. Mõnes liidu piirkonnas ja mujal maailmas ei ole vaktsineerimiskampaaniad olnud piisavad ning enamikus riikides kohaldatakse praegugi liikumispiiranguid ja sotsiaalse distantseerumise meetmeid. Need meetmed hõlmavad jätkuvalt reisimise, koosviibimistel ning era- ja avalikel üritustel osalevate inimeste arvu ning väljaspool kodu einestamise suhtes kehtivaid piiranguid. Nende piirangute tõttu on veini tarbimine liidus veelgi vähenenud, veini laovarud on suurenenud ning veiniturg on üldiselt häiritud. Mõnes liikmesriigis on kolmandik veinitarbimisest seotud turismiga. Seetõttu on veini tarbimine jätkuvalt vähenenud ja veini laovarud on endiselt suured. Pandeemia mõju, millele on lisandunud Ameerika Ühendriikide kehtestatud veinitariifid ja 2021. aasta aprilli külmaperiood, on avaldanud liidu veinitootjate sissetulekutele väga negatiivset mõju. Arvatakse, et kõigi nende tegurite koosmõjul on liidu veinisektori käive vähenenud keskmiselt 15–20 %, kusjuures osa ettevõtjaid on teada andnud 40 %sest käibe vähenemisest.
ii)

Venemaad käsitlev kanne asendatakse järgmisega: „RU Venemaa RU-0 Keelatud Keelatud Keelatud Keelatud Keelatud C C D Keelatud Keelatud MPST RU-2 C või D1 C või D1 C või D1 C või D1 C või D1 C C D Keelatud Keelatud MPST“
(4)

Kui tegevuslubade ja ohutussertifikaatide kehtivusaega ei pikendata, et võimaldada pidada läbirääkimisi ohutussertifikaate käsitleva piiriülese lepingu üle, eeldusel et direktiivi 2012/34/EL artikli 14 kohaselt teeb komisjon hindamise ja võtab vastu rakendusotsuse, ning ajutiselt kohaldada ohutussertifikaate käsitlevat piiriülest lepingut ja tegevuslubasid käsitlevat piiriülest lepingut või need sõlmida, peatub asjaomaste raudteeveo-ettevõtjate tegevus La Manche’i väina püsiühenduses 30. septembril 2021. See põhjustaks märkimisväärseid häireid liidu ja Ühendkuningriigi vahelises reisijate- ja kaubaveos.
(9)

Kui riiki ei ole loetellu kantud või kui konkreetseid jäätmeid ja jäätmesegusid ei ole konkreetse riigi puhul määruse (EÜ) nr 1418/2007 lisasse kantud, tähendab see, et riik ei ole üldse esitanud kirjalikku kinnitust või ei ole esitanud kirjalikku kinnitust selle kohta, et neid jäätmeid ja jäätmesegusid võib taaskasutamiseks eksportida liidust sellesse riiki. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 37 lõike 2 teisele lõigule kohaldatakse selliste jäätmete ekspordi puhul, mille väljavedu nendesse riikidesse taaskasutamise eesmärgil ei ole osutatud määruse artikli 36 kohaselt keelatud, eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust. Juhtudel, kui riigid on teatanud, et nad keelavad kõikide määruse (EÜ) nr 1013/2006 III ja IIIA lisas nimetatud jäätmete impordi, kuid ei ole esitanud konkreetset teavet jäätmete kande B3011 alla kuuluvate plastijäätmete riiklike kontrollimenetluste kohta, tuleks käesoleva määruse lisa veeru a puhul käsitada üldist impordikeeldu nii, et see kehtib ka kande B3011 alla kuuluvate plastijäätmete kohta.
Artikkel 1

„Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd.

2. Valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate suhtes kohaldatavat TARICi lisakoodi A977 kohaldatakse äriühingu Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd., Yixing City suhtes alates 16. jaanuarist 2020. Äriühingu Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd., Yixing City valmistatud toodete impordilt tasutud lõplik tollimaks, mis ületab rakendusmääruse (EL) 2017/325 artikli 1 lõikes 2 Wuxi Solead Technology Development Co., Ltd. suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega.
(4)

Mõned neist muudatustest kuuluvad aluslepingu kohaldamissalasse ja seepärast on vaja liidu tasandi õigusakti, et rakendada need koos tehniliste kohandustega, mida on vaja ÜRO Julgeolekunõukogu eelmistest resolutsioonidest tingituna, eelkõige selleks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid neid ühetaoliselt.
(5)

Toiduohutusamet tegi järelduse, et kõik nõuded andmete osas on täidetud ja et taotleja soovitud muudatus jääkide piirnormide kohta on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetav vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule Euroopa 27 spetsiifilise tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet aine toksikoloogiliste omaduste kohta. Tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuse ainega kõigi sellist ainet sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ei teki ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et akuutse standarddoosi kehtestamine ei ole vajalik, kuna kõnealuse aine puhul on ägeda mürgisuse oht väike.