Nõukogu otsus,

24. juuni 1988,

ühenduste omavahendite süsteemi kohta

(88/376/EMÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 199 ja 201,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 171 lõiget 1 ja artiklit 173,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]

ning arvestades, et:

iga liikmesriigi puhul ühtse käibemaksubaasi suhtes kohaldatav piirmäär, milleks oli eelnevalt nõukogu 21. aprilli 1970. aasta otsusega liikmesriikide rahaliste osamaksete asendamise kohta ühenduste omavahenditega [4] (edaspidi "21. aprilli 1970. aasta otsus") kinnitatud 1 %, tõsteti nõukogu 7. mai 1985. aasta otsusega 85/257/EMÜ, Euratom ühenduste omavahendite kohta [5] (viimati muudetud ühtse Euroopa aktiga) 1,4 protsendini;

1,4 % piirmäära raames kasutatavatest vahenditest ei piisa enam ühenduse prognoositud kulude katmiseks;

ühtne Euroopa akt avab ühenduse jaoks uusi võimalusi; Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 8a nähakse ette siseturu väljakujundamine 31. detsembriks 1992;

ühendusel peavad olema stabiilsed ja garanteeritud tulud, mis võimaldaksid tal stabiliseerida käesolevat olukorda ja rakendada ühist poliitikat; nimetatud tulude aluseks peavad olema sel eesmärgil vajalikuks peetud kulud, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppe finantskalkulatsioonis, mis hakkab kehtima 1. juulil 1988;

11., 12. ja 13. veebruaril 1988 Brüsselis peetud istungjärgul jõudis Euroopa Ülemkogu teatavatele seisukohtadele;

vastavalt nimetatud seisukohtadele määratakse alates 1992. aastast omavahendite ülemmääraks 1,2 % kõigi liikmesriikide aasta rahvamajanduse kogutoodangust turuhindades, edaspidi "RKT";

nimetatud ülemmäära järgimine eeldab, et ajavahemikul 1988–1992 ühenduse kasutuses olevate omavahendite kogusumma ei ületa ühelgi aastal kindlaksmääratud protsendimäära kõnealuse aasta ühenduse RKT kogusummast; nimetatud protsendimäär vastab Euroopa Ülemkogu eelarvedistsipliini ja eelarve haldamist käsitlevate seisukohtadega ettenähtud ühenduse kulude suurenemise suuniste kohaldamisele, jättes ettenägemata kulude katmiseks kindlusvaru, mis on 0,03 % ühenduse RKTst;

kohustuste assigneeringute üldiseks ülemmääraks on sätestatud 1,30 % liikmesriikide RKTst; tagada tuleb kohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute korrapärane areng;

kõnealuseid ülemmääri tuleks kohaldada kuni käesoleva otsuse muutmiseni;

pidades silmas seda, et iga liikmesriigi tasutud vahendid vastaksid võimalikult täpselt tema suutlikkusele sellise panuse andmiseks, oleks vaja ühenduse omavahendite koosseisu muuta ja laiendada; selleks tuleb:

- kinnitada iga liikmesriigi ühtse käibemaksubaasi suhtes kohaldatavaks piirmääraks 1,4 %, mis piirdub vajaduse korral 55 % asjaomase riigi RKTst,

- kehtestada veel üks täiendav omavahendite liik, mis võimaldaks tasakaalustada tulude ja kulude eelarve ja mis põhineks liikmesriikide RKTde summal; selleks võtab nõukogu vastu direktiivi turuhindades arvestatud rahvamajanduse kogutoodangu kindlaksmääramise ühtlustamise kohta;

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingus käsitletud toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud tuleks arvata ühenduse omavahendite hulka;

Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. juuni seisukohad eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise kohta kehtivad käesoleva otsuse kehtimise ajal; kehtivat tasakaalustamiskorda tuleb siiski korrigeerida, et võtta arvesse käibemaksubaasi piiristamist ja lisaomavahendite kasutuselevõtmist, ning see kord peab võimaldama korrigeerimise finantseerimist RKT võtme põhjal; kõnealuse korrigeerimisega tuleks tagada, et Ühendkuningriigi osa käibemaksus asendatakse tema makseosaga kolmandas ja neljandas tuluallikas (mis saadakse vastavalt tulumaksust ja RKTst) ning et käibemaksubaasi piiristamise ja neljanda tuluallika kasutuselevõtmise mõju Ühendkuningriigile teataval aastal, mida käesolev muutus ei kompenseeri, kaetakse kompenseerimise korrigeerimisega kõnealuse aasta puhul; Hispaania ja Portugali osamakseid tuleks vähendada vastavalt 1985. aasta ühinemisakti artiklites 187 ja 374 sätestatud tagasimaksetele;

eelarveline tasakaalustamatus tuleks korrigeerida nii, et see ei mõjutaks ühenduse tegevuse põhisuundadele ettenähtud omavahendeid;

Euroopa Ülemkogu 11., 12. ja 13. veebruari 1988. aasta seisukohtades sätestati, et ühenduse eelarvesse luuakse valuutareserv, edaspidi "EAGGF valuutareserv", et tasakaalustada eküü/dollari pariteedi oluliste ja ettenägematute kõikumiste mõju Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu kuludele; nimetatud reservi suhtes tuleks ette näha erisätted;

ette tuleb näha sätted, mis reguleeriksid ülemineku otsusega 85/257/EMÜ, Euratom kehtestatud süsteemilt käesoleva otsusega kehtestatavale süsteemile;

11., 12. ja 13. veebruari 1988. aasta Euroopa Ülemkogu sätestas, et käesolev otsus peaks kehtima hakkama 1. jaanuaril 1988,

ON KEHTESTANUD KÄESOLEVAD SÄTTED JA SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL NEED VASTU VÕTTA:

Artikkel 1

Omavahendeid eraldatakse ühendustele vastavalt järgmiste artiklite sätetele selleks, et tagada nende eelarve rahastamine.

Olenemata muudest tuludest, rahastatakse ühenduste eelarvet täies mahus ühenduste omavahenditest.

Artikkel 2

1. Järgmisi tulusid käsitatakse ühenduste eelarvesse kavandatud omavahenditena:

a) impordimaksud, lisatasud, täiendavad summad või hüvitissummad, lisasummad või lisaelemendid ja muud tollimaksud, mille ühenduste institutsioonid on kehtestanud või kehtestavad ühise põllumajanduspoliitika raames kolmandate riikidega kauplemise suhtes, ning osamaksud ja muud suhkruturu ühise korralduse raames sätestatud tollimaksud;

b) ühise tollitariifistiku maksumäärad ja muud tollimaksud, mille ühenduste institutsioonid on kehtestanud või kehtestavad kolmandate riikidega kauplemise suhtes, ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingus käsitletud toodete suhtes kehtestatud tollimaksud;

c) kõigi liikmesriikide käibemaksu arvestusbaasi suhtes ühtse määra kohaldamine, mis määratakse liikmesriikide jaoks kindlaks ühtviisi ja kooskõlas ühenduse eeskirjadega; ühegi liikmesriigi puhul ei ületa käesoleva otsuse kohaldamisel arvessevõetav arvestusbaas 55 % selle riigi RKTst;

d) eelarvemenetluse alusel ja kõiki muid tulusid arvesse võttes kehtestatud määra kohaldamine kõigi liikmesriikide RKT summa suhtes, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva otsuse artikli 8 lõike 2 alusel vastuvõetava direktiiviga kehtestatavatele ühenduse eeskirjadele.

2. Ühenduste eelarvesse kavandatud omavahenditena käsitatakse ka tulusid, mis on saadud võimalikest uutest maksudest, mis on kehtestatud ühise poliitika raames vastavalt Euroopa Majandusühenduse asutamislepingule või Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule tingimusel, et on järgitud Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklis 201 või Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 173 sätestatud korda.

3. Liikmesriigid jätavad 10 % lõike 1 punktide a ja b alusel makstud summadest sissenõudmiskuludena endale.

4. Lõike 1 punktis c nimetatud ühtne määr vastab määrale, mis tuleneb:

a) liikmesriikide puhul 1,4 % kohaldamisest käibemaksu arvestusbaasi suhtes,

b) artikli 4 lõikes 2 nimetatud alushüvitise brutosumma mahaarvamisest. Brutosumma on hüvitise summa, mida korrigeeritakse lähtuvalt sellest, et Ühendkuningriik ei osale oma hüvitise rahastamises ja Saksamaa Liitvabariigi osa vähendatakse ühe kolmandiku võrra. See arvutatakse nii, nagu rahastaksid liikmesriigid alushüvitissummat vastavalt oma käibemaksu arvestusbaasile, mis on kindlaks määratud artikli 2 lõike 1 punkti c kohaselt. 1988. aasta puhul vähendatakse alushüvitise brutosummat 780 miljoni eküü võrra.

5. Lõike 1 punkti d alusel kinnitatud määra kohaldatakse iga liikmesriigi RKT suhtes.

6. Kui eelarveaasta alguseks ei ole eelarvet vastu võetud, jäävad kuni uute määrade jõustumiseni kehtima varasem ühtne käibemaksumäär ja liikmesriikide RKT suhtes kohaldatud määr, olenemata sätetest, mis võidakse eelarvesse loodud EAGGF valuutareservi tõttu vastavalt artikli 8 lõikele 2 vastu võtta.

7. Erand lõike 1 punktist c: kui kõnealuse eelarveaasta 1. jaanuaril ei kohaldata kõigis liikmesriikides veel käibemaksu ühtse arvestusbaasi kindlaksmääramist käsitlevaid eeskirju, määratakse kõnealust ühtset arvestusbaasi veel mitte kohaldavate liikmesriikide rahaline panus ühenduste eelarvesse käibemaksu asemel kindlaks selle põhjal, kui suure osa liikmesriikide summaarse rahvamajanduse kogutoodangust turuhindades moodustab kõnealuse riigi rahvamajanduse kogutoodang turuhindades kõnealusele ajavahemikule eelneva viieaastase ajavahemiku esimese kolme aasta jooksul. Nimetatud erand kaotab kehtivuse kohe, kui käibemaksu arvestamise ühtse baasi määramise eeskirju hakatakse kohaldama kõigis liikmesriikides.

8. Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab RKT kõnesoleva aasta rahvamajanduse kogutoodangut turuhindades.

Artikkel 3

1. Ühendustele antavate omavahendite kogusumma ei või maksete assigneeringute puhul olla suurem kui 1,20 % kogu ühenduse RKTst.

Ühendustele antavate omavahendite kogusumma ei või ajavahemikul 1988–1992 olla ühelgi aastal suurem kui järgnevalt kõnealuste aastate suhtes sätestatud protsendimäär kogu ühenduse RKTst:

- 1988: 1,15,

- 1989: 1,17,

- 1990: 1,18,

- 1991: 1,19,

- 1992: 1,20.

2. Ühenduste üldeelarvesse ajavahemikul 1988–1992 kavandatud kohustuste assigneeringud peavad suurenema korrapäraselt ning selle tulemuseks peab olema summa, mis ei ületa 1,30 % kogu ühenduse 1992. aasta RKTst. Kohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute vahelist suhet tuleb säilitada, et tagada nende omavaheline kokkusobivus ning võimaldada järgnevatel aastatel järgida lõikes 1 nimetatud ülemmäära.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud üldisi ülemmäärasid kohaldatakse käesoleva otsuse muutmiseni.

Artikkel 4

Ühendkuningriigil võimaldatakse korrigeerida eelarvelist tasakaalustamatust. Nimetatud korrigeerimine koosneb põhisummast ja kohandamisest. Kohandamisega korrigeeritakse põhisumma alushüvitissumma tasemele.

1. Põhisumma kehtestamiseks:

a) arvutatakse välja erinevus järgmiste eelnenud eelarveaasta näitajate vahel:

- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa artikli 2 lõike 1 punktides c ja d osutatud ning kõnealuse eelarveaasta jooksul sooritatud maksete kogusummast, kaasa arvatud ühtse määraga kohandamine varasemate eelarveaastate puhul, ja

- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulust;

b) niiviisi saadud erinevust kohaldatakse eraldatud kogukulude suhtes;

c) tulemus korrutatakse 0,66ga.

2. Alushüvitissumma on allpool sätestatud punktide a, b ja c kohaldamise tagajärjel saadud summa, mida korrigeeritakse vastavalt sellele, kuidas üleminek piiristatud käibemaksule ja artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud maksetele mõjutab Ühendkuningriiki.

Alushüvitissumma kehtestamiseks:

a) arvutatakse välja erinevus järgmiste eelnenud eelarveaasta näitajate vahel:

- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa sellisest käibemaksu sissemaksete kogusummast, mis oleks artikli 2 lõike 1 punktides c ja d osutatud vahenditest rahastatud summade puhul tulnud tasuda kõnealuse eelarveaasta jooksul, kaasa arvatud kohandamised varasemate eelarveaastate puhul, kui piiristamata arvutusbaaside suhtes oleks kohaldatud ühtset käibemaksumäära, ja

- Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulust;

b) niiviisi saadud erinevust kohaldatakse eraldatud kogukulude suhtes;

c) tulemus korrutatakse 0,66ga;

d) lõike 1 punkti a esimeses taandes arvesse võetud Ühendkuningriigi sooritatud maksed lahutatakse lõike 2 punkti a esimeses taandes osutatud maksetest;

e) punkti d kohaselt arvutatud summa lahutatakse punkti c kohaselt arvutatud summast.

3. Põhisummat kohandatakse nii, et see vastaks alushüvitissummale.

Artikkel 5

1. Korrigeerimiskulud kannavad teised liikmesriigid järgmise korra kohaselt.

Kulude jaotumine arvutatakse esialgu lähtuvalt iga liikmesriigi osast artikli 2 lõike 1 punktis d nimetatud maksetes, arvestamata Ühendkuningriigi osa; seejärel kohandatakse seda nii, et Saksamaa Liitvabariigi osa käesoleva arvutuse tulemusel saadavast summast piirduks kahe kolmandikuga.

2. Võimaldamaks Ühendkuningriigile korrigeerimist, vähendatakse makseid, mida ta peab tasuma tulenevalt artikli 2 lõike 1 punkti c kohaldamisest. Teiste liikmesriikide kantud kulud lisatakse maksetele, mida nad peavad tasuma tulenevalt artikli 2 lõike 1 punkti c (kuni 1,4 % käibemaksu arvestusbaasist) ja artikli 2 lõike 1 punkti d kohaldamisest iga liikmesriigi suhtes.

3. Komisjon teeb artikli 4 ja käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud arvutused.

4. Kui eelarveaasta alguseks ei ole eelarvet vastu võetud, kohaldatakse Ühendkuningriigile võimaldatavat korrektsiooni ja teiste liikmesriikide kantavaid kulusid nii, nagu on kavandatud viimases lõplikult vastuvõetud eelarves.

Artikkel 6

Artiklis 2 nimetatud tulusid kasutatakse vahet tegemata kõigi ühenduste eelarvesse kavandatud kulude rahastamiseks. Ühenduste eelarvesse kavandatud EAGGF valuutareservi osaliseks või täielikuks katmiseks vajalikke tulusid ei nõuta liikmesriikidelt siiski sisse enne reservi rakendamist. Kõnealuse reservi funktsioneerimist käsitlevad sätted võetakse vajaduse korral vastu artikli 8 lõike 2 kohaselt.

Eelmine lõik ei piira teatavate liikmesriikide poolt Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklis 130 l sätestatud lisaprogrammidesse antud panuste käsitlemist.

Artikkel 7

Ühenduste eelarveaasta kulusid ületav tulude summa kantakse üle järgnevasse eelarveaastasse. Võimalikke ülejääke, mis on tekkinud EAGGF tagatiste peatükist valuutareservi ülekandmise tõttu, käsitatakse siiski omavahenditena.

Artikkel 8

1. Liikmesriigid nõuavad artikli 2 lõike 1 punktides a ja b nimetatud ühenduse omavahendid sisse vastavalt siseriiklikele õigus- või haldusnormidele, mida kohandatakse vajaduse korral ühenduse eeskirjade nõuete kohaselt. Komisjon kontrollib regulaarselt siseriiklikke õigusnorme, mis liikmesriigid on talle saatnud, edastab liikmesriikidele kohandused, mida ta peab ühenduse eeskirjade täitmisel vajalikuks, ja annab aru eelarvepädevatele institutsioonidele. Liikmesriigid annavad artikli 2 lõike 1 punktides a–d ettenähtud vahendid komisjoni käsutusse.

2. Ilma et see piiraks raamatupidamisarvestuse kontrollimist ning nimetatud kontrolli seaduslikkuse ja korrapärasuse inspekteerimist vastavalt Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 206 sätetele – nimetatud kontrollimine ja inspekteerimine käsitlevad peamiselt käibemaksust ja RKTst laekuvate omavahendite baasi kindlaksmääramise siseriiklike süsteemide ja korra usaldusväärsust ja tõhusust – ning ilma et see piiraks kõnealuse asutamislepingu artikli 209 lõikes c sätestatud inspekteerimise korda, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu sätted, mida on vaja käesoleva määruse kohaldamiseks ning selleks, et kontrollida artiklites 2 ja 5 nimetatud tulude sissenõudmist, komisjoni käsutusse andmist ja tasumist.

Artikkel 9

Käibemaksust ja RKT-põhistest osamaksetest laekuvate omavahendite astmelise tagasimaksmise mehhanismi, mis võeti kasutusele 1985. aasta ühinemisakti artiklitega 187 ja 374 Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi puhul 1991. aastani, kohaldatakse käesoleva otsuse artikli 2 lõike 1 punktides c ja d nimetatud käibemaksust ja RKT-põhistest allikatest laekuvate omavahendite suhtes. Seda kohaldatakse ka maksete suhtes, mida kaks kõnealust liikmesriiki sooritavad vastavalt käesoleva otsuse artikli 5 lõikele 2. Viimasel juhul kohaldatakse seda tagasimaksmise määra, mis kehtib korrigeerimisega seotud aastal.

Artikkel 10

1991. aasta lõpuks esitab komisjon süsteemi toimimist käsitleva aruande, mille raames vaadatakse uuesti läbi käesoleva otsusega kehtestatud eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimine, mida võimaldatakse Ühendkuningriigile.

Artikkel 11

1. Euroopa Ühenduste Nõukogu peasekretär teatab liikmesriikidele käesolevast otsusest ja otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Liikmesriigid teatavad Euroopa Ühenduste Nõukogu peasekretärile viivitamata oma põhiseadusest tulenevatest nõuetest lähtuvalt käesoleva otsuse vastuvõtmiseks vajaliku menetluse lõpuleviimisest.

Käesoleva otsus jõustub viimase teises lõigus nimetatud teatamise vastuvõtmisele järgneva kuu esimesel päeval. Käesolev otsus hakkab kehtima 1. jaanuaril 1988.

2. a) Otsus 85/257/EMÜ, Euratom tunnistatakse alates 1. jaanuarist 1988 kehtetuks, ilma et see piiraks punktide b ja c kohaldamist. Kõiki viiteid 21. aprilli 1970. aasta otsusele ja otsusele 85/257/EMÜ, Euratom käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

b) Otsuse 85/257/EMÜ, Euratom artiklit 3 kohaldatakse jätkuvalt nende tulude arvutamise ja kohandamise suhtes, mis on saadud määrade kohaldamisel piiristamata ühtse käibemaksu arvestusbaasi suhtes 1987. aasta ja sellele eelnenud aastate puhul. 1988. aastal Ühendkuningriigi kasuks tehtav mahaarvamine eelnenud eelarveaastate puhul arvutatakse mainitud otsuse artikli 3 lõike 3 punkti b alapunktidele i, ii ja iii kohaselt. Selle rahastamisega seotud kulude jaotumine arvutatakse käesoleva otsuse artikli 5 lõike 1 kohaselt. Selle rahastamisega seotud kulude mahaarvamisele ja jaotumisele vastavaid summasid käsitletakse käesoleva otsuse artikli 5 lõike 2 kohaselt. Kui tuleb kohaldada artikli 2 lõiget 7, asendatakse käibemaksu sissemaksed iga asjaomase liikmesriigi puhul kõnealuses lõikes osutatud arvutustes kasutatud osamaksetega; seda süsteemi kohaldatakse ka varasemate aastate korrigeerimistega seotud kohandamiste maksmise suhtes.

c) Otsuse 85/257/EMÜ, Euratom artikli 4 lõiget 2 kohaldatakse jätkuvalt osamaksete suhtes, mida on vaja kõrgvooreaktori käitamiseks tehtud 1984.–1987. aasta lisaprogrammi viimase osa rahastamiseks.

Luxembourg, 24. juuni 1988

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Bangemann

[1] EÜT C 102, 16.4.1988, lk 8.

[2] Arvamus esitatud 15. juunil 1988 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[3] EÜT C 175, 4.7.1988.

[4] EÜT L 94, 28.4.1970, lk 19.

[5] EÜT L 128, 14.5.1985, lk 15.

--------------------------------------------------