4)

IV peatükki muudetakse järgmiselt: a) D jaos asendatakse punkt a järgmisega: „a) loomsed kõrvalsaadused, mis on ette nähtud käesolevas jaos viidatud töödeldud loomsete valkude tootmiseks, peavad pärinema ühest või mitmest järgmisena kirjeldatud ettevõttest: i) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud tapamajadest, kus ei tapeta mäletsejalisi ja mille pädev asutus on sellisena registreerinud; ii) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud lihalõikusettevõtetest, kus ei konditustata ega tükeldata mäletsejaliste liha ja mille pädev asutus on sellisena registreerinud; iii) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt registreeritud või tunnustatud muudest kui alapunktides i ja ii nimetatud ettevõtetest, kus ei käidelda mäletsejalistelt saadud tooteid ja mille pädev asutus on sellisena registreerinud; iv) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides h ja i osutatud tunnustatud ettevõtetest, mille pädev asutus on registreerinud ettevõtetena, kus käideldakse või ladustatakse üksnes mittemäletsejalistelt saadud loomseid kõrvalsaadusi, mis on pärit punktides i, ii ja iii osutatud ettevõtetest. Erandina esimese lõigu alapunktidest i, ii ja iii võib pädev asutus lubada mäletsejaliste tapmist ja mäletsejalistelt saadud toodete käitlemist esimese lõigu punktides i, ii ja iii osutatud ettevõtetes, kus toodetakse mittemäletsejalistelt saadud loomseid kõrvalsaadusi, mis on ette nähtud käesolevas jaos osutatud töödeldud loomsete valkude tootmiseks. Kõnealuse loa võib anda üksnes siis, kui pädev asutus on pärast kohapealset kontrolli veendunud, et mäletsejalistelt ja mittemäletsejalistelt saadud kõrvalsaaduste ristsaastumise vältimiseks võetud meetmed on tõhusad. Meetmed peavad hõlmama järgmiseid miinimumnõudeid: 1) mittemäletsejaliste tapmiseks tuleb kasutada liine, mis on füüsiliselt eraldatud mäletsejaliste tapmiseks kasutatavatest liinidest; 2) mittemäletsejalistelt saadud tooteid tuleb käidelda tootmisliinidel, mis on füüsiliselt eraldatud mäletsejalistelt saadud toodete käitlemiseks kasutatavatest liinidest; 3) mittemäletsejalistelt saadud loomsete kõrvalsaaduste kogumisel, ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatavad rajatised tuleb hoida eraldi rajatistest, mida kasutatakse mäletsejalistelt saadud loomsete kõrvalsaaduste jaoks; 4) mittemäletsejalistelt saadud loomsetest kõrvalsaadustest tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et neis ei leidu mäletsejaliste valkusid. Kasutatud analüüsimeetod peab olema selleks teaduslikult valideeritud. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teinud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel;“; b) F jagu asendatakse järgmisega: „F JAGU Eritingimused, mida kohaldatakse selliste tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomsete valkude ja selliseid valke sisaldava segasööda tootmise ja kasutamise suhtes, mis on ette nähtud vesiviljelusloomade, kodulindude ja sigade söötmiseks Tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud ning vesiviljelusloomadele, kodulindudele ja sigadele söötmiseks ettenähtud töödeldud loomsete valkude ja selliseid töödeldud loomseid valke sisaldava segasööda tootmise ja kasutamise suhtes kohaldatakse järgmisi eritingimusi: a) tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomsed valgud peavad olema toodetud: i) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti a kohaselt tunnustatud töötlemisettevõttes, mis tegeleb üksnes tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadavate toodete tootmisega; ii) määruse (EL) nr 142/2011 X lisa II peatüki 1. jaos sätestatud nõuete kohaselt. Erandina esimese lõigu punktis i sätestatud tingimusest võib pädev asutus lubada tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomse valgu tootmist töötlemisettevõttes, kus töödeldakse teiste liikide kõrvalsaadusi. Loa võib anda üksnes siis, kui pädev asutus on pärast kontrolli veendunud, et meetmed, mis on võetud tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomsete valkude ristsaastumise vältimiseks muudelt põllumajandusloomadelt saadud töödeldud loomsete valkudega, on tõhusad. Kõnealused ennetusmeetmed peavad hõlmama järgmiseid miinimumnõudeid: — mäletsejalistelt või mittemäletsejalistelt (välja arvatud putukad) saadud töödeldud loomseid valke tuleb toota suletud süsteemis, mis on füüsiliselt eraldatud süsteemist, mida kasutatakse tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks; — mäletsejalistelt või mittemäletsejalistelt, välja arvatud putukatelt saadud loomseid kõrvalsaadusi tuleb ladustamisel ja transportimisel hoida rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ladustamiseks ja transportimiseks; — mäletsejalistelt või mittemäletsejalistelt, välja arvatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke tuleb ladustamisel ja pakendamisel hoida rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud lõpptoodete jaoks; — tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomsetest valkudest tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et ei esine ristsaastumist mäletsejalistelt või muudelt mittemäletsejalistelt saadud töödeldud loomse valguga, kasutades sööda kontrollimisel määruse (EÜ) nr 152/2009 VI lisas sätestatud loomsete komponentide määramise analüüsimeetodeid. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teinud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel. Selliste proovide võtmise ja analüüside tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; b) tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta tuleb toota ettevõtetes: (i) mille pädev asutus on selleks otstarbeks heaks kiitnud; (ii) mis on ette nähtud vesiviljelusloomade, kodulindude või sigade sööda tootmiseks. Erandina esimese lõigu punktist i ei ole nõutav eriluba täissööda tootmiseks tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavast segasöödast oma tarbeks segasööda tootjate puhul, kes täidavad järgmisi tingimusi: — nad on registreeritud pädevas asutuses kui tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavast segasöödast täissööda tootjad; — nad ei pea määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punkti 6 alapunktis a määratletud põllumajandusloomi, välja arvatud vesiviljelusloomad, kodulinnud, sead või karusloomad; — tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldav segasööt, mida nad tootmises kasutavad, sisaldab toorvalku alla 50 %. Erandina esimese lõigu punktist ii võib pädev asutus pärast kohapealset kontrolli lubada toota tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta vesiviljelusloomadele, kodulindudele või sigadele ettevõtetes, kus toodetakse ka teiste põllumajandusloomade (välja arvatud karusloomad) sööta, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused: — mäletsejalistele ettenähtud segasööta tuleb toota ja hoida ladustamise, transportimise ja pakendamise ajal rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud nendest rajatistest, kus toodetakse ja hoitakse mittemäletsejalistele loomadele ettenähtud segasööta; — vesiviljelusloomadele, kodulindudele või sigadele ettenähtud segasööta tuleb toota ja hoida ladustamise, transportimise ja pakendamise ajal rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud nendest rajatistest, kus toodetakse ja hoitakse muudele mittemäletsejalistele loomadele ettenähtud segasööta; — tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomsete valkude ostmist ja kasutamist ning selliseid valke sisaldava segasööda müüki käsitlevad dokumendid peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; — muude põllumajandusloomade kui vesiviljelusloomade, kodulindude ja sigade segasöödast tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et selles ei esine keelatud loomseid komponente, kasutades sööda kontrollimisel loomsete komponentide määramise analüüsimeetodeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 152/2009 VI lisas. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus määratakse kindlaks riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teostanud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel. Tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; c) tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomse valguga kaasas olev määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 21 lõike 2 kohane saateleht või vajaduse korral terviseohutuse tõend, kõnealuse tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomse valgu märgis ja tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldava segasööda märgis peavad olema selgelt märgistatud vastavalt käesoleva lisa V peatüki G jaole.“; c) lisatakse järgmised jaod: „ G JAGU Eritingimused, mida kohaldatakse selliste sigadelt saadud töödeldud loomsete valkude ning selliseid valke sisaldava segasööda tootmise ja kasutamise suhtes, mis on ette nähtud kodulindude söötmiseks Sigadelt saadud ning kodulindude söötmiseks ettenähtud töödeldud loomsete valkude ja selliseid töödeldud loomseid valke sisaldava segasööda (edaspidi „sigadelt saadud töödeldud loomsed valgud“) tootmise ja kasutamise suhtes kohaldatakse järgmisi eritingimusi: a) Sigadelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks kasutatavad loomsed kõrvalsaadused peavad olema saadud ühest või mitmest järgmisest ettevõttest: i) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud tapamajadest, kus ei tapeta mäletsejalisi ega kodulinde ning mille pädev asutus on sellisena registreerinud; ii) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud lihalõikusettevõtetest, kus ei konditustata ega tükeldata mäletsejaliste ega kodulindude liha ja mille pädev asutus on sellisena registreerinud; iii) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt registreeritud või tunnustatud muudest kui alapunktides i ja ii nimetatud ettevõtetest, kus ei käidelda mäletsejalistelt ega kodulindudelt saadud tooteid ja mille pädev asutus on sellisena registreerinud; iv) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides h ja i osutatud tunnustatud ettevõtetest, mille pädev asutus on registreerinud ettevõtetena, kus käideldakse või ladustatakse üksnes mittemäletsejalistelt saadud loomseid kõrvalsaadusi, mis on pärit punktides i, ii ja iii osutatud ettevõtetest. Erandina esimese lõigu punktidest i, ii ja iii võib pädev asutus lubada mäletsejaliste või kodulindude tapmist ja mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud toodete käitlemist esimese lõigu punktides i, ii ja iii osutatud ettevõtetes, kus toodetakse sigadelt saadud loomseid kõrvalsaadusi, mis on ette nähtud sigadelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks. Kõnealuse loa võib anda üksnes siis, kui pädev asutus on pärast kohapealset kontrolli veendunud, et meetmed, mis on võetud mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud kõrvalsaaduste ristsaastumise vältimiseks sigadelt saadud kõrvalsaadustega, on tõhusad. Meetmed peavad hõlmama järgmiseid miinimumnõudeid: 1) sigade tapmiseks tuleb kasutada liine, mis on füüsiliselt eraldatud mäletsejaliste või kodulindude tapmiseks kasutatavatest liinidest; 2) sigadelt saadud tooteid tuleb käidelda tootmisliinidel, mis on füüsiliselt eraldatud mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud toodete käitlemiseks kasutatavatest liinidest; 3) sigadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste kogumisel, ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatavad rajatised tuleb hoida eraldi rajatistest, mida kasutatakse mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud loomsete kõrvalsaaduste jaoks; 4) sigadelt saadud loomsetest kõrvalsaadustest tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et neis ei leidu mäletsejaliste või kodulindude valkusid. Kasutatud analüüsimeetod peab olema selleks teaduslikult valideeritud. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teinud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel; b) sigadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, mis on ette nähtud sigadelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks, tuleb transportida töötlemisettevõttesse sõidukites ja konteinerites, mida ei kasutata mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud loomsete kõrvalsaaduste transportimiseks. Erandina esimesest lõigust võib neid transportida sõidukites ja konteinerites, mida on eelnevalt kasutatud mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud loomsete kõrvalsaaduste transportimiseks, tingimusel et need sõidukid ja konteinerid on ristsaastumise vältimiseks enne puhastatud vastavalt dokumenteeritud menetlusele, mille pädev asutus on eelnevalt heaks kiitnud. Kui sellist menetlust kasutatakse, tuleb see dokumenteerida ning dokumendid säilitada vähemalt kahe aasta jooksul pädevale asutusele kättesaadavatena; c) sigadelt saadud töödeldud loomseid valke tuleb toota töötlemisettevõtetes: i) mis on ette nähtud tapamajadest, lihalõikusettevõtetest või muudest punktis a osutatud ettevõtetest pärit kõrvalsaaduste töötlemiseks; ii) mille pädev asutus on registreerinud ettevõttena, kus ei töödelda mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud kõrvalsaadusi. Erandina esimese lõigu punktist ii võib pädev asutus lubada sigadelt saadud töödeldud loomse valgu tootmist töötlemisettevõtetes, kus töödeldakse mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud loomseid kõrvalsaadusi. Kõnealuse loa võib anda üksnes siis, kui pädev asutus on pärast kontrolli veendunud, et meetmed, mis on võetud mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkude ristsaastumise vältimiseks sigadelt saadud töödeldud loomsete valkudega, on tõhusad. Kõnealused ennetusmeetmed peavad hõlmama järgmiseid miinimumnõudeid: 1) mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke tuleb toota suletud süsteemis, mis on füüsiliselt eraldatud süsteemist, mida kasutatakse sigadelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks; 2) mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud loomseid kõrvalsaadusi tuleb ladustamisel ja transportimisel hoida rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse sigadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ladustamiseks ja transportimiseks; 3) mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke tuleb ladustamisel ja pakendamisel hoida rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse sigadelt saadud lõpptoodete jaoks; 4) sigadelt saadud töödeldud loomsetest valkudest tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et ei esine ristsaastumist mäletsejalistelt või kodulindudelt saadud töödeldud loomse valguga, kasutades sööda kontrollimisel määruse (EÜ) nr 152/2009 VI lisas sätestatud loomsete komponentide määramise analüüsimeetodeid. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teinud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel. Selliste proovide võtmise ja analüüside tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; d) sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta tuleb toota ettevõtetes: i) mille pädev asutus on selleks otstarbeks heaks kiitnud; ii) mis on ette nähtud üksnes kodulindude, vesiviljelusloomade või karusloomade sööda tootmiseks. Erandina esimese lõigu punktist i ei ole nõutav eriluba täissööda tootmiseks sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavast segasöödast oma tarbeks segasööda tootjate puhul, kes täidavad järgmisi tingimusi: — nad on registreeritud pädevas asutuses kui sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavast segasöödast täissööda tootjad; — nad ei pea määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punkti 6 alapunktis a määratletud põllumajandusloomi, välja arvatud kodulinnud, vesiviljelusloomad või karusloomad, — sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldav segasööt, mida nad tootmises kasutavad, sisaldab toorvalku alla 50 %. Erandina esimese lõigu punktist ii võib pädev asutus pärast kohapealset kontrolli lubada sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldava kodulindude segasööda tootmist ettevõtetes, kus toodetakse ka muude põllumajandusloomade kui vesiviljelusloomade ja karusloomade segasööta, kui on täidetud järgmised tingimused: — mäletsejalistele ettenähtud segasööta tuleb toota ja hoida ladustamise, transportimise ja pakendamise ajal rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud nendest rajatistest, kus toodetakse ja hoitakse mittemäletsejalistele loomadele ettenähtud segasööta; — sigadele ettenähtud segasööta tuleb toota ja hoida ladustamise, transportimise ja pakendamise ajal rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud nendest rajatistest, kus toodetakse ja hoitakse muudele mittemäletsejalistele loomadele ettenähtud segasööta; — sigadelt saadud töödeldud loomsete valkude ostmist ja kasutamist ning selliseid valke sisaldava segasööda müüki käsitlevad dokumendid peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; — muude põllumajandusloomade kui kodulindude, vesiviljelusloomade ja karusloomade segasöödast tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et selles ei esine keelatud loomseid komponente, kasutades sööda kontrollimisel loomsete komponentide määramise analüüsimeetodeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 152/2009 VI lisas. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus määratakse kindlaks riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teostanud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel. Tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; e) sigadelt saadud töödeldud loomse valguga kaasas olev määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 21 lõike 2 kohane saateleht või vajaduse korral terviseohutuse tõend, kõnealuse sigadelt saadud töödeldud loomse valgu märgis ja sigadelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldava segasööda märgis peavad olema selgelt märgistatud vastavalt käesoleva lisa V peatüki G jaole. H JAGU Eritingimused, mida kohaldatakse selliste kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkude ning selliseid valke sisaldava segasööda tootmise ja kasutamise suhtes, mis on ette nähtud sigade söötmiseks Kodulindudelt saadud ning sigade söötmiseks ettenähtud töödeldud loomsete valkude ning selliseid töödeldud loomseid valke sisaldava segasööda (edaspidi „kodulindudelt saadud töödeldud loomsed valgud“) tootmise ja kasutamise suhtes kohaldatakse järgmisi eritingimusi: a) kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks kasutatavad loomsed kõrvalsaadused peavad olema saadud ühest või mitmest järgmisest ettevõttest: i) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud tapamajadest, kus ei tapeta mäletsejalisi ega sigu ning mille pädev asutus on sellisena registreerinud; ii) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt tunnustatud lihalõikusettevõtetest, kus ei konditustata ega tükeldata mäletsejaliste liha ega sealiha ja mille pädev asutus on sellisena registreerinud; iii) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 4 kohaselt registreeritud või tunnustatud muudest kui alapunktides i ja ii nimetatud ettevõtetest, kus ei käidelda mäletsejalistelt ega sigadelt saadud tooteid ja mille pädev asutus on sellisena registreerinud; iv) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktides h ja i osutatud tunnustatud ettevõtetest, mille pädev asutus on registreerinud ettevõtetena, kus käideldakse või ladustatakse üksnes mittemäletsejalistelt saadud loomseid kõrvalsaadusi, mis on pärit punktides i, ii ja iii osutatud ettevõtetest. Erandina esimese lõigu punktidest i, ii ja iii võib pädev asutus lubada mäletsejaliste või sigade tapmist ning mäletsejalistelt või sigadelt saadud toodete käitlemist esimese lõigu punktides i, ii ja iii osutatud ettevõtetes, kus toodetakse kodulindudelt saadud loomseid kõrvalsaadusi, mis on ette nähtud kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks. Kõnealuse loa võib anda üksnes siis, kui pädev asutus on pärast kohapealset kontrolli veendunud, et meetmed, mis on võetud mäletsejalistelt või sigadelt saadud kõrvalsaaduste ristsaastumise vältimiseks kodulindudelt saadud kõrvalsaadustega, on tõhusad. Meetmed peavad hõlmama järgmiseid miinimumnõudeid: 1) kodulindude tapmiseks tuleb kasutada liine, mis on füüsiliselt eraldatud mäletsejaliste või sigade tapmiseks kasutatavatest liinidest; 2) kodulindudelt saadud tooteid tuleb käidelda tootmisliinidel, mis on füüsiliselt eraldatud mäletsejalistelt või sigadelt saadud toodete käitlemiseks kasutatavatest liinidest; 3) kodulindudelt saadud loomsete kõrvalsaaduste kogumisel, ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatavad rajatised tuleb hoida eraldi rajatistest, mida kasutatakse mäletsejalistelt või sigadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste jaoks; 4) kodulindudelt saadud loomsetest kõrvalsaadustest tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et kontrollida, et neis ei leidu mäletsejaliste või sigade valkusid. Kasutatud analüüsimeetod peab olema selleks teaduslikult valideeritud. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teinud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel; b) kodulindudelt saadud loomsed kõrvalsaadused, mis on ette nähtud kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks, tuleb transportida töötlemisettevõttesse sõidukites ja konteinerites, mida ei kasutata mäletsejalistelt või sigadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste transportimiseks. Erandina esimesest lõigust võib neid transportida sõidukites ja konteinerites, mida on eelnevalt kasutatud mäletsejalistelt või sigadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste transportimiseks, tingimusel et need sõidukid ja konteinerid on ristsaastumise vältimiseks enne puhastatud vastavalt dokumenteeritud menetlusele, mille pädev asutus on eelnevalt heaks kiitnud. Kui sellist menetlust kasutatakse, tuleb see dokumenteerida ning dokumendid säilitada vähemalt kahe aasta jooksul pädevale asutusele kättesaadavatena; c) kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke tuleb toota töötlemisettevõtetes: i) mis on ette nähtud tapamajadest, lihalõikusettevõtetest või muudest punktis a osutatud ettevõtetest pärit loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks; ii) mille pädev asutus on registreerinud ettevõttena, kus ei töödelda mäletsejalistelt või sigadelt saadud kõrvalsaadusi. Erandina esimese lõigu punktist ii võib pädev asutus lubada kodulindudelt saadud töödeldud loomse valgu tootmist töötlemisettevõtetes, kus töödeldakse mäletsejalistelt või sigadelt saadud loomseid kõrvalsaadusi. Kõnealuse loa võib anda üksnes siis, kui pädev asutus on pärast kontrolli veendunud, et meetmed, mis on võetud mäletsejalistelt või sigadelt saadud töödeldud loomsete valkude ristsaastumise vältimiseks kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkudega, on tõhusad. Kõnealused ennetusmeetmed peavad hõlmama järgmiseid miinimumnõudeid: 1) mäletsejalistelt või sigadelt saadud töödeldud loomseid valke tuleb toota suletud süsteemis, mis on füüsiliselt eraldatud süsteemist, mida kasutatakse kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkude tootmiseks; 2) mäletsejalistelt või sigadelt saadud loomseid kõrvalsaadusi tuleb ladustamisel ja transportimisel hoida rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse kodulindudelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ladustamiseks ja transportimiseks; 3) mäletsejalistelt või sigadelt saadud töödeldud loomseid valke tuleb ladustamisel ja pakendamisel hoida rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse kodulindudelt saadud lõpptoodete jaoks; 4) kodulindudelt saadud töödeldud loomsetest valkudest tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et ei esine ristsaastumist mäletsejalistelt või sigadelt saadud töödeldud loomse valguga, kasutades sööda kontrollimisel määruse (EÜ) nr 152/2009 VI lisas sätestatud loomsete komponentide määramise analüüsimeetodeid. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus tuleb kindlaks määrata riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teinud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel. Selliste proovide võtmise ja analüüside tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; d) kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavat segasööta tuleb toota ettevõtetes: i) mille pädev asutus on selleks otstarbeks heaks kiitnud; ii) mis on ette nähtud üksnes sigade, vesiviljelusloomade või karusloomade sööda tootmiseks. Erandina esimese lõigu punktist i ei ole nõutav eriluba täissööda tootmiseks kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavast segasöödast oma tarbeks segasööda tootjate puhul, kes täidavad järgmisi tingimusi: — nad on registreeritud pädevas asutuses kui kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldavast segasöödast täissööda tootjad; — nad ei pea määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punkti 6 alapunktis a määratletud põllumajandusloomi, välja arvatud sead, vesiviljelusloomad või karusloomad; — kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldav segasööt, mida nad tootmises kasutavad, sisaldab toorvalku alla 50 %. Erandina esimese lõigu punktist ii võib pädev asutus pärast kohapealset kontrolli lubada kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldava sigade segasööda tootmist ettevõtetes, kus toodetakse ka muude põllumajandusloomade kui vesiviljelusloomade ja karusloomade segasööta, kui on täidetud järgmised tingimused: — mäletsejalistele ettenähtud segasööta tuleb toota ja hoida ladustamise, transportimise ja pakendamise ajal rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud nendest rajatistest, kus toodetakse ja hoitakse mittemäletsejalistele loomadele ettenähtud segasööta; — kodulindudele ettenähtud segasööta tuleb toota ja hoida ladustamise, transportimise ja pakendamise ajal rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud nendest rajatistest, kus toodetakse ja hoitakse muudele mittemäletsejalistele loomadele ettenähtud segasööta; — kodulindudelt saadud töödeldud loomsete valkude ostmist ja kasutamist ning selliseid valke sisaldava segasööda müüki käsitlevad dokumendid peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; — muude põllumajandusloomade kui kodulindude, vesiviljelusloomade ja karusloomade segasöödast tuleb võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, et selles ei esine keelatud loomseid komponente, kasutades sööda kontrollimisel loomsete komponentide määramise analüüsimeetodeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 152/2009 VI lisas. Proovide võtmise ja analüüside tegemise sagedus määratakse kindlaks riskihinnangu põhjal, mille ettevõtja on teostanud oma menetluste osana ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi põhimõtetel. selliste proovide võtmise ja analüüside tulemused peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; e) kodulindudelt saadud töödeldud loomse valguga kaasas olev määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 21 lõike 2 kohane saateleht või vajaduse korral terviseohutuse tõend, kõnealuse kodulindudelt saadud töödeldud loomse valgu märgis ja kodulindudelt saadud töödeldud loomseid valke sisaldava segasööda märgis peavad olema selgelt märgistatud vastavalt käesoleva lisa V peatüki G jaole.“;