Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb uut Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030

(2021/C 504/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

ARVESTADES JÄRGMIST:

on oluline suhtuda tulevikku positiivselt, lähtudes oma töös täiskasvanuhariduse vajadustest ning tagades formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed õppevõimalused, mis suudavad pakkuda kõiki vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi, et luua kaasav, kestlik, sotsiaalselt õiglane ja vastupanuvõimelisem Euroopa. Kuna me liigume üha keerukamate ja sagedasemate üleminekute suunas (eelkõige digi- ja rohepööre) ning tegeleme selliste praeguste ja tulevaste väljakutsetega nagu kliimamuutused, demograafia, tehnoloogia, tervis jne, võib täiskasvanuharidus elukestva õppe olulise osana aidata muuta majandust ja ühiskonda tugevamaks ja vastupanuvõimelisemaks. Samuti on oluline luua vajalikud tingimused, et inimesed saaksid olla oma valikute kaudu muutuste eestvedajad;

TULETADES MEELDE, ET:

1. 2017. aasta õiglase töö ja majanduskasvu teemalisel Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel kuulutasid ELi juhid ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, kehtestades selle esimese põhimõttena kõigi inimeste õiguse kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele ning neljanda põhimõttena õiguse saada tuge tööotsingutel ning koolituseks ja ümberõppeks, samuti õiguse sotsiaalkaitset ja koolitusõigusi töökoha vahetamisel üle kanda;

2. Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldustes (1) rõhutati, et haridus on kaasava ja sidusa ühiskonna loomise ning Euroopa konkurentsivõime säilitamise võti. Seega seati haridus ja koolitus esimest korda Euroopa poliitilise tegevuskava keskmesse;

3. ELi strateegilises tegevuskavas 2019–2024 leppisid ELi juhid kokku, et suurendatakse investeeringuid inimeste oskustesse ja haridusse;

4. 7. mail 2021. aastal tulid ELi juhid kokku Porto sotsiaaltippkohtumisel, et süvendada Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimist, seades hariduse ja oskused poliitilise tegevuse keskmesse;

5. Euroopa Ülemkogu 2021. aasta juuni järeldustes kiitsid ELi juhid heaks Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas esitatud ELi peamised eesmärgid tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise vallas kooskõlas Porto deklaratsiooniga, sealhulgas ELi tasandi eesmärgi, et 2030. aastaks peaks igal aastal täiskasvanuhariduses osalema vähemalt 60 % kõigist täiskasvanutest;

6. arvesse tuleks võtta asjakohaseid taustdokumente, mis on esitatud käesoleva resolutsiooni III lisas;

NING VÕTTES TEADMISEKS:

7. täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava, mille Euroopa Liidu Nõukogu võttis vastu 2011. aastal eesmärgiga jätkata, täiendada ja tugevdada tööd täiskasvanuhariduse valdkonnas nelja strateegilise eesmärgi raames, mille nõukogu oli määranud kindlaks strateegilises raamistikus „HK 2020“;

8. nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (2016), milles tõstetakse esile täiskasvanute (eelkõige madala kvalifikatsiooniga), töötute ja haavatavate rühmade erilisi vajadusi ning seda, et nad vajavad täiendavat tähelepanu ja toetust, et parandada oma põhioskusi ja teha edusamme;

9. täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava käsitleva aruande (2019), milles tehakse kokkuvõte 2011.–2018. aasta edusammudest. Samuti määratakse selles kindlaks uued teemad ja prioriteedid, mida võiks arvesse võtta 2020. aasta järgsel perioodil ja mille hulka kuulub töö jätkamine sellistes valdkondades nagu juhtimine, pakkumine ja omaksvõtt, paindlikkus ja juurdepääs ning kvaliteedi tagamine;

10. et jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavas Euroopa oskuste tegevuskavas (2020) on muu hulgas pakutud välja meede 8 „Eluks vajalikud oskused“, milles nähakse ette komisjoni ja liikmesriikide töö täiskasvanuhariduse Euroopa tegevuskava uute prioriteetidega, et luua kõikehõlmavad, kvaliteetsed ja kaasavad täiskasvanuhariduse süsteemid;

11. et nõukogu soovituses jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta (2020) ning Osnabrücki deklaratsioonis kutsehariduse ja -koolituse kohta (2020) kutsutakse üles arendama edasi kutseharidust ja -õpet kui atraktiivset ja kvaliteetset võimalust töökohtade ja igapäevaelu jaoks ning suurendama ja edendama täiskasvanute teadlikkust sellest, et õppimine on elukestev ettevõtmine;

12. et nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale, nähakse ette kaasavas, terviklikus ja elukestva õppe perspektiivis toimuv Euroopa haridus- ja koolituse alane koostöö kuni 2030. aastani (2021–2030), ning lisaks märgitakse, et elukestev õpe hõlmab kõiki hariduse ja koolituse vorme ja tasemeid alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni täiskasvanuhariduseni, sealhulgas kutseharidus ja -õpe ning kõrgharidus;

LEIAB, ET:

13. Euroopa Liidu liikmesriikide täiskasvanuhariduse mudelid on sõltuvalt riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest vajadustest, oludest, poliitikast, strateegiatest ja traditsioonidest erinevad. Aruannetest nähtub, et COVID-19 pandeemia tõttu on täiskasvanuhariduses ja muudes õpikeskkondades tehtud kohandusi, mis on kogu Euroopas täiskasvanuhariduse õpitavasid veelgi mitmekesistanud (2);

14. hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates 2020 (3) märgitakse, et täiskasvanuhariduses osalemine on väike – viimasel neljal nädalal enne 2019. aasta uuringut osales täiskasvanuhariduses vaid keskmiselt 10,8 % ELi täiskasvanutest vanuses 25–64 eluaastat (naiste osakaal 11,9 % ja meeste oma 9,8 %). Lisaks näitavad Eurostati 2020. aasta andmed, et täiskasvanuhariduses osalemine on veelgi väiksem kui enne COVID-19 pandeemiat – viimasel neljal nädalal enne uuringut osales täiskasvanuhariduses vaid keskmiselt 9,2 % ELi täiskasvanutest vanuses 25–64 eluaastat (naiste osakaal 10,0 % ja meeste oma 8,3 %).

15. Eurydice’i aruandest „Adult education and training in Europe: Building inclusive pathways to skills and qualifications“ („Täiskasvanuharidus ja -õpe Euroopas: kaasav teekond oskuste ja kvalifikatsioonideni“ (2021)) ilmneb, et ligikaudu viiendik ELi täiskasvanuid ei ole omandanud keskharidust ning et märkimisväärsel osal täiskasvanutest Euroopas jääb puudu kirja-, arvutus- ja/või digioskustest. Ka täiskasvanute osalemine hariduses ja koolituses on riigiti erinev, ühine tunnus on aga see, et enamik õpitegevust, milles täiskasvanud osalevad, on mitteformaalset laadi;

TUNNISTAB, ET:

16. uus õpikultuur peaks esile tõstma põhioskuste tähtsust kõigi jaoks ning asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste pideva omandamise tähtsust kõigil tasanditel formaalses, mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas kogu elu jooksul. Elukestvat õpet pooldava mõtteviisiga inimesed on paremini valmis selleks, et kohaneda uute oludega ning arendada oskusi, mida neil on vaja töökoha saamiseks, ühiskonnaelus täielikuks osalemiseks ja isiklikuks arenguks;

17. täiskasvanuharidusel on eriline koht Euroopa haridusruumi suunas tehtava Euroopa koostöö strateegilise raamistiku strateegilises prioriteedis „Elukestva õppe ja liikuvuse võimaldamine kõigile“, ning täiskasvanuharidus praegu vajalikum kui kunagi varem, võttes arvesse COVID-19 kriisist taastumisega seotud väljakutseid, vajadust tagada vastupanuvõime, aga ka tööturu muutuvaid vajadusi, oskuste nõudlusele mittevastavust, rohe- ja digipööret ning asjaolu, et Euroopas on jätkuvalt palju väheste põhiteadmiste, oskuste ja pädevusega täiskasvanuid;

18. tegeleda tuleb täiskasvanuhariduse killustatusega sektorite, poliitikavaldkondade ja õigusraamistike vahel. Vaja on kõigi poolte vahelist dialoogi, et tagada ühine nägemus täiskasvanuhariduse tõhusamast pakkumisest viisil, milles võetakse arvesse nii täiskasvanuhariduse sotsiaalset mõõdet kui ka inimeste tööalast konkurentsivõimet. Kuna täiskasvanuharidusest saavad kasu üksikisikud, tööandjad ja riik, tuleks tunnustada iga osaleja vastutust ja panust;

19. äärmiselt oluline on suurendada tööandjate teadlikkust sellest, et täiskasvanuharidus aitab kaasa nii tööprotsesside ja -tulemuste kvaliteedile kui ka töötajate motiveerituse tasemele. Täiskasvanuharidus võib aidata suurendada tööviljakust, konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust, soolist võrdõiguslikkust, loovust, innovatsiooni ja ettevõtlikkust. See on oluline tegur motiveerimaks tööandjaid aktiivsemalt toetama oma töötajate täiendus- ja ümberõpet ning parandama järjepidevalt nende tööalast konkurentsivõimet ja tööturustaatuste vahelist liikumist. Seetõttu on oluline luua kõigis töökohtades õppimist soosiv kultuur, kavandada ja korraldada õppimisvõimalusi töökohal ning neid kõigi sidusrühmade poolt edendada ja toetada;

20. täiskasvanuharidus peab aga minema kaugemale tööga seotud oskuste arendamisest. Oluline on ka suurendada elanikkonna teadlikkust elukestvas õppes osalemise tähtsusest ja eelistest. Täiskasvanuharidus peaks olema põimitud igat liiki ja taseme hariduse ja koolitusega, sealhulgas kõrgharidusega, paindlike formaalsete, mitteformaalsete ja informaalsete õpiviiside kaudu;

21. täiskasvanuharidus aitab parandada täiskasvanute elu- ja töövõimalusi olenemata nende sotsiaal-demograafilisest ja isiklikust olukorrast. Kutsealase elukestva suunamise ja toetamise osaks tuleks pidada isikliku vastutuse võtmist karjääri kujundamise eest. Lisaks saab täiskasvanuharidus aidata kaasa kodanikuaktiivsusele ja kogukonnaõppele. Samuti toetab see isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut ja eneseteostust, tervist ja heaolu vastavalt isiku olemasolevatele ja tulevastele vajadustele, annetele ja püüdlustele. Täiskasvanuharidus aitab väga olulisel määral tulla toime praeguste ja tulevaste igapäevaelu ja tööalaste väljakutsetega ja luua võimalusi, mille tulemuseks on kestlikud kogukonnad;

22. demograafiliste muutuste ning rohe- ja digipöörde mõju tõttu on vaja uusi lähenemisviise, et hõlbustada täiskasvanute, sealhulgas õppetegevuses osalemist pigem mittesoosivate ja üle 65-aastaste isikute osalemist täiskasvanuhariduses, et toetada nende täielikku integreerumist ühiskonda ja selles osalemist;

TOONITAB, ET:

23. täiskasvanuharidus vajab terviklähenemist, mis hõlmab valdkondadevahelist ja paljusid sidusrühmi hõlmavat koostööd ning tõhusat koordineerimist Euroopa, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning mille puhul järgitakse täiskasvanuhariduse eri mudeleid Euroopa Liidus ja järgitakse täielikult eri poliitikatasandite pädevusi;

LEPIB SELLEST TULENEVALT KOKKU ET:

24. kuni 2030. aastani (k.a) on uue Euroopa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2021–2030 (edaspidi „täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030“) üldeesmärk suurendada ja parandada kõigi jaoks mõeldud formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste pakkumist, edendamist ja omaksvõttu;

25. täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 peamised prioriteetvaldkonnad tagavad täiskasvanuhariduse alase töö järjepidevuse ja edasise arendamise allpool esitatud ning käesoleva dokumendi I lisas kirjeldatud viisil järgmises: — juhtimine, — elukestva õppe võimaluste pakkumine ja omaksvõtt, — kättesaadavus ja paindlikkus, — täiskasvanuhariduse kvaliteet, võrdsus, kaasavus ja edukus, — rohe- ja digipööre;

VÕTTES ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA LIIKMESRIIKIDE RIIKLIKKE OLUSID , LEPIB LISAKS KOKKU JÄRGMISTES RAKENDUSVAHENDITES:

26. Avatud koordinatsiooni meetod: liikmesriigid ja komisjon teevad kuni 2030. aastani tihedat koostööd, et teha kokkuvõte tehnilisel tasandil tehtud tööst, hinnates protsessi ja selle tulemusi avatud koordinatsiooni meetodi abil ning võttes oma vastavas pädevusvaldkonnas riigi, piirkondlikul või Euroopa tasandil protsessi eest vastutus. Seejuures tuleks konsulteerida täiskasvanuhariduse töörühmaga, mis loodi osana strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), ning täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite võrgustikuga.

27. Vastastikune õpe: vastastikune õpe on täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 oluline element, kuna see võimaldab tutvuda eri liikmesriikide heade tavadega ja neist õppida. Vastastikusesse õppesse on kaasatud asjakohased sidusrühmad ning see korraldatakse sellisel viisil nagu üksteiselt õppimine, vastastikune nõustamine ning heade tegevuspõhimõtete ja tavade vahetamine, konverentsid, seminarid, kõrgetasemelised foorumid ja eksperdirühmad, aga ka uuringute ja analüüside, võrgustike (sh veebipõhiste) ja muude levituskanalite ning tulemuste selge nähtavuse abil.

28. Tulemuslik juhtimine: täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 on lahutamatu osa strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030).

29. Protsessi järelevalve: ELi tasandi eesmärkide (4) saavutamiseks tehtud edusammude korrapärane järelevalve ELi tasandi näitajate abil (üksikasjalikult esitatud käesoleva dokumendi II lisas), mida kasutatakse rahvusvaheliselt võrreldavate andmete süstemaatilisel kogumisel ja analüüsimisel, annab olulise panuse tõenditel põhinevasse poliitikakujundamisse, tekitamata liikmesriikidele lisakoormust. Iga-aastane järelevalve toimub hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate ning Euroopa poolaasta protsessi kaudu (läbivaadatud sotsiaalnäitajate tulemustabel), jälgides kõigi täiskasvanuhariduse valdkonnas kokkulepitud ELi tasandi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. ELi tasandi eesmärke ja näitajaid tuleks jälgida ja hinnata koostöös näitajate ja sihttasemete alalise töörühmaga ning see protsess tuleks 2023. aastal läbi vaadata.

30. Teadmusloome ja tõenduspõhine täiskasvanuhariduspoliitika: vaja on edasi arendada andmete süvaanalüüsi ja -uuringuid, tehes seda võimaluse korral rahvusvahelisel, Euroopa ja riigi tasandil mitmesuguste vahendite abil ning võttes aluseks Eurostati, Eurydice’i, Cedefopi, Euroopa Koolitusfondi (ETF), Eurofoundi, OECD ja muude organisatsioonide töö. Analüüs peaks hõlmama ka haavatavate täiskasvanurühmade seiret ning andmeid haridus- ja koolitusinvesteeringute kohta, muu hulgas võimaluse korral ka tööandjate ja kohalike kogukondade tasandil. Töökohtade ümberkujundamine ning hulgalised täiendus- ja ümberõppealased jõupingutused nõuavad usaldusväärset ja sihipärast oskuste prognoosimist, et kaardistada tulevasi oskusvajadusi tööturul. See toetab täiskasvanuid nende elukestvates karjääriarengutes ning hõlbustab nii tööturustaatuste vahelist liikumist kui ka ühiskondlikke muutusi.

31. Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega: oluline on tõhustada koostööd selliste organisatsioonidega nagu OECD (kasutades eelkõige rahvusvahelise täiskasvanute oskuste uuringu (PIAAC) tulemusi), ÜRO (eelkõige UNESCO ja ILO) ja Euroopa Nõukoguga ning koostööd asjakohaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatuste raames.

32. Rahastamine: täiskasvanuharidust rahastatakse mitmesugustest allikatest saadavate eri vahendite kaudu. Täiskasvanuharidus peaks eelistatavalt ja asjakohasel juhul ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega tuginema püsivale ja regulaarsele rahastamisele ning mitte projektide või programmidega seotud toetustele. Avaliku ja erasektori sidusrühmade jagatud vastutusel põhinevad rahastamisviisid võivad aidata ressursse suurendada ja intensiivistada;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA KOHALIKKE OLUSID ARVESTADES JÄRGMIST:

33. keskendama oma 2021.–2030. aasta jõupingutused I lisas kirjeldatud prioriteetvaldkondadele, aidates seeläbi asjakohasel juhul ning kooskõlas oma riigi, piirkonna ja kohaliku konteksti, olude ja õigusaktidega kaasa ka strateegilisele raamistikule üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030);

34. tugevdama tõhusat koostööd asjaomaste ministeeriumide vahel ning sidusrühmadega, nagu sotsiaalpartnerid, ettevõtjad, asjaomased valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et suurendada täiskasvanuhariduspoliitika ja laiema sotsiaal-majandusliku poliitika vahelist sidusust. Seda kogu valitsemissektorit ja paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemist saab veelgi tugevdada tõhusa riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi koordineerimisega, mis seoks poliitika ja rakendamise;

35. toetama täiskasvanuharidust elukestva nõustamise ja karjääriarengu kaudu, luues partnerlussuhteid kõigil tasanditel. Vastavalt kvaliteedi tagamise põhimõtetele peaks selline nõustamine kuuluma teavitustegevuse, õppe valideerimise ja teadlikkuse suurendamise juurde, aidates seeläbi kaasa oskuste täiendamise meetmeid käsitleva nõukogu soovituse rakendamisele. Sellega antakse kõigile täiskasvanutele võimalus arendada oma põhioskusi ja võtmepädevusi vastavalt oma vajadustele ning saavutada tänapäeva ühiskonnas ja tööturul vajalik oskuste tase;

36. tegema mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist käsitleva nõukogu soovituse rakendamisel edusamme selle tagamisel, et õppe valideerimise võimalused on olemas kõigi täiskasvanute jaoks, tagades nii ka teise võimaluse pakkumise ning aidates liikuda võimaliku täieliku või osalise kvalifikatsioonini;

37. toetama täiskasvanuhariduse laiendamist nii üld- kui ka kutsehariduse teise ja kolmanda taseme haridusse, kasutades paindlikke õppevorme, näiteks rahvakoole, osaajaga õpet, kaug- ja põimõpet, ning võimaldama täiskasvanud õppijatel a) omandada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku 4. ja kõrgema taseme kvalifikatsioon ja b) läbida lühikursused, mis võimaldavad oskusi uuendada, laiendada või süvendada;

38. tõstma täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ametialast staatust ja toetama nende ameti kutseliseks muutmist (5) ning täiustama nende esma- ja jätkuharidust ja -koolitust ning kutsealast arengut, sealhulgas toetades uuenduslike lähenemisviiside (nagu põim-, veebi-, distants-, hübriidõpe jne) ja ressursside (IKT-taristu ja -seadmed) kasutamist;

39. toetama asjakohasel juhul haridus-, koolitus- ja õppeprotsesside kvaliteetset ja kaasamispõhist digitaliseerimist organisatsiooni ja üksikisiku tasandil. Lisaks aitama, harima ja koolitama täiskasvanud õppijaid selles, kuidas kasutada digitaalseid vahendeid laialdasemalt ja tõhusamalt, võttes samal ajal arvesse digitaalset lõhet ja soolist ebavõrdsust digitaalsektoris;

40. püüdma töötada ettevõtete ja üksikisikute jaoks välja lihtsad, paindlikud ja laiaulatuslikud mehhanismid üksikisikute ja ühiskonna teadlikkuse suurendamiseks ning mõtteviisi muutmiseks, tuginedes elukestva õppe kontseptsioonile, mis seab esikohale vajaduse omandada pidevalt teadmisi, oskusi ja pädevusi;

41. looma sellised elukestva õppe tingimused, mis aitavad edendada täiskasvanute osalemist õppimises, kasutades mitmesuguseid vahendeid, nagu EPALE – Euroopa täiskasvanuõppe elektrooniline platvorm (nt toetades täiskasvanuhariduse spetsialiste, sealhulgas täiskasvanuõpetajaid ja -koolitajaid, juhendajaid ja tugitöötajaid, teadlasi ja akadeemikuid ning poliitikakujundajaid);

42. edendama täiskasvanud õppijate ja täiskasvanuhariduse valdkonna töötajate õpirännet ning piiriülest koostööd, sealhulgas programmi „Erasmus+“, ELi ühtekuuluvuspoliitika fondide ja muude vahendite kaudu, kui see on asjakohane;

43. tegema täiendavaid jõupingutusi, et kõrvaldada igasugust õpet takistavad tõkked ja asjaolud, sealhulgas probleemid seoses liikuvuse, juurdepääsetavuse, soolise ebavõrdsuse, nõustamise, teavitustegevuse, üliõpilasteenuste ja varasemate õpingute arvestamisega õpiväljundite osana;

44. arendama nt siseste ja väliste kvaliteeditagamise protsesside edendamise kaudu veelgi edasi kvaliteedi tagamise mehhanisme, näiteks programmide, protsesside, rakendusorganisatsioonide, täiskasvanuõpetajate ja -koolitajate ning nõustamistegevuse puhul, ning samuti arendades andmekogumist, näiteks kasutades hariduse omandanute edasise käekäigu jälgimisel saadud teavet;

PALUB KOMISJONIL TEHA OMA PÄDEVUST JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESSE VÕTTES JÄRGMIST:

45. toetada liikmesriike täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 ja selle I lisas kirjeldatud prioriteetvaldkondade rakendamisel ning võimalike terviklike, kogu valitsemissektorit hõlmavate riiklike oskuste strateegiate väljatöötamisel;

46. tagada tegevuskava kohaselt tehtud ELi poliitiliste algatuste vastastikune täiendavus ja sidusus;

47. teha tihedat koostööd liikmesriikidega, et tagada paindlik ja tõhus juhtimisstruktuur, nagu on sätestatud nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), eelkõige kaasates täiskasvanuhariduse töörühma, täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite võrgustiku, vastastikuse õppe ja muu võrgustikutöö;

48. toetada täiskasvanuhariduse riiklikke koordinaatoreid, rahastades nende tööd, et hõlbustada liikmesriikidevahelist ja komisjoniga tehtavat koostööd tegevuskava 2030 elluviimisel;

49. suurendada teadmisi täiskasvanuharidusest Euroopas, viies läbi täiskasvanuhariduse küsimuste analüüsimiseks vajalikke uurimisi ja uuringuid, sealhulgas Eurydice’i, CEDEFOPi ja ETFi kaudu ning koostöös teiste asjaomaste võrgustike ja asutustega, kasutades täielikult ära nende teabe- ja uurimissuutlikkust ning tekitamata liikmesriikidele lisakoormust. Tähelepanu tuleks pöörata ka üle 65aastastele inimestele, töötades välja võrdlevad tõendid ja andmed nende osalemise kohta täiskasvanuhariduses;

50. jätkata ja intensiivistada koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD, ÜRO (eelkõige UNESCO ja ILO) ja Euroopa Nõukogu, samuti teiste asjaomaste piirkondlike ja ülemaailmsete algatustega, näiteks Lääne-Balkanil, idapartnerlus jne;

51. tagada Euroopa tasandil kättesaadavad vahendid täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 elluviimise toetamiseks asjakohaste ELi programmide, fondide ja vahendite kaudu, nagu programm „Erasmus+“, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, taaste- ja vastupidavusrahastu, õiglase ülemineku fond, programm „InvestEU“, tehnilise toe rahastamisvahend jne;

52. esitada nõukogule süstemaatilisi ülevaateid ja tegevuskavasid, mis puudutavad liidu tasandil käimasolevaid ja kavandatavaid poliitikameetmeid, koostöövahendeid, rahastamisvahendeid, algatusi ja sihipäraseid projektikonkursse, nagu oskuste täiendamise meetmed, programm „Erasmus+“ ja Euroopa poolaasta, mis aitavad kaasa täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamisele, ning neid regulaarselt ajakohastada;

53. esitada täiskasvanuhariduse tegevuskava 2030 elluviimise kohta aruandeid osana strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (2021–2030), tuginedes täiskasvanuhariduse riiklike koordinaatorite, täiskasvanuhariduse töörühma, uuringute ja teadusekspertide tööle;

54. võimaldada arendada edasi ja rakendada programmi EPALE, millega toetatakse ja tugevdatakse täiskasvanuhariduse spetsialiste kolleegidevaheliste kogemustevahetuse, blogipostituste, foorumite ja võrgustike kaudu ning mis pakub kvaliteetset, täpset ja asjakohast teavet täiskasvanuhariduse kõigi aspektide kohta;

55. toetada liikmesriike, sealhulgas rahastamise kaudu, nende regulaarses osalemises teadustsüklites, et saada võrreldavaid andmeid nende edusammude kohta täiskasvanute oskuste valdkonnas (OECD täiskasvanute oskuste uuring [PIAAC], täiskasvanuhariduse uuring ja tööjõu-uuring).

(1) Dok EUCO 19/1/17 REV 1.

(2) Vt nt järgmised publikatsioonid: „Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities“ („Täiskasvanuharidus ja COVID-19: probleemid ja võimalused“), HK 2020 täiskasvanuhariduse töörühm, 2020; „Adult learning and education and COVID-19“ („Täiskasvanuõpe ja -haridus ning COVID-19“), UNESCO Institute for Lifelong Learning, 2020; „Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing?“ („Täiskasvanuharidus ja COVID-19: kui paljust informaalsest ja mitteformaalsest õppest jääb töötajatel puudu?“ (OECD, 2021).

(3) Hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade 2020. „Teaching and learning in a digital age“ („Õpetamine ja õppimine digitaalajastul“), SWD (2020) 234 final. Andmeallikas: Eurostati ELi tööjõu-uuring (2022. aastal on kavas meetodit muuta).

(4) Nimetatud eesmärgid on määratletud ELi keskmiste väärtustena, mille liikmesriigid peavad ühiselt saavutama. Eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudest aru andmisel, sealhulgas vajaduse korral Euroopa poolaasta raames, peaks komisjon võtma arvesse erinevate riiklike süsteemide ja asjaolude eripära. Liikmesriigid peaksid täielikult ära kasutama liidu rahastamisvõimalusi vastavalt oma riigi oludele, prioriteetidele ja probleemidele. Eesmärgid ei mõjuta otsuseid selle kohta, kuidas rakendatakse liidu rahastamisvahendeid mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames.

(5) Käesolevas resolutsioonis on õpetaja isik, kellel on vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja tavadele õpetaja (või samaväärne) staatus, ning koolitaja isik, kes täidab üht või mitut (teoreetilise või praktilise) koolitustegevusega seotud ülesannet kas haridus- või koolitusasutuses või töökohal. Kõnealused mõisted hõlmavad üld- ja kõrghariduse tasandi õpetajaid, esma- ning jätkutasandi kutsehariduse õpetajaid ja koolitajaid, samuti alusharidus- ja lapsehoiutöötajaid ning täiskasvanuõpetajaid, kooskõlas nõukogu järeldustega tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (ELT C 193, 9.6.2020, lk 11).