NÕUKOGU OTSUS 2013/730/ÜVJP,

9. detsember 2013,

SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

Euroopa Ülemkogu võttis 13. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles toodi välja viis peamist liidu ees seisvat rasket ülesannet: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riigi läbikukkumine ja organiseeritud kuritegevus. Neist viiest nelja puhul on kesksel kohal tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikust valmistamisest, üleandmisest ja levitamisest ning nende ülemäärasest hankimisest ja kontrollimatust levikust tulenevad tagajärjed. Need suurendavad ebakindlust Kagu-Euroopas, selle naabruses ja paljudes muudes maailma piirkondades, teravdades konfliktiolukorda ja raskendades konfliktijärgset rahu taastamist, seades seega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku.

Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „strateegia”), milles on esitatud suunised liidu tegevuseks väike- ja kergrelvade valdkonnas. Kõnealuse strateegiaga määratletakse Balkan ja Kagu-Euroopa piirkonnana, mida väike-ja kergrelvade ülemäärane hankimine ja levik eriti mõjutab. Strateegias märgitakse, et liit pöörab erilist tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopale, ning rõhutatakse eelkõige Balkanile viidates, et strateegia tulemusliku elluviimise vahendiks on tõhusal mitmepoolsusel põhineva lähenemisviisi ja asjaomaste piirkondlike algatuste toetamine. Samuti edendatakse strateegiaga sõnaselgelt vajadust osaleda jõupingutustes, mille eesmärk on vähendada üleliigseid väike- ja kergrelvade varusid, mis on Ida-Euroopasse jäänud peale külma sõda.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Pidades silmas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia rakendamist ning rahu ja julgeoleku edendamist, on liidu toetataval projektil, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas järgmised konkreetsed eesmärgid:

Liit rahastab seda projekti, mille üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2. Artiklis 1 osutatud projekti rakendab tehniliselt SEESAC.

3. SEESAC täidab oma ülesandeid kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja vajalikud korraldused kokku UNDPga, kes esindab SEESACi.

Artikkel 3

1. Lähtesumma artiklis 1 osutatud liidu rahastatava projekti rakendamiseks on 5 127 650 eurot. Kogu programmi hinnanguline üldeelarve on 14 335 403 eurot. Programmi kaasrahastajateks on liit, Norra Kuningriigi välisministeerium ja kasusaaja.

2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud lähtesummast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulude nõuetekohase haldamise üle teeb komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon vajaliku lepingu UNDPga, kes esindab SEESACi. Rahastamislepingus sätestatakse, et SEESAC tagab liidu toetuse nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esile kerkivatest probleemidest ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1. Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest SEESACi koostatavate korrapäraste kvartaliaruannete alusel. Nimetatud aruannete põhjal teostab nõukogu hindamise.

2. Komisjon annab aru artiklis 1 osutatud projekti finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast ei ole nimetatud lepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

(1) Nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus 2003/807/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse otsust 2002/842/ÜVJP, millega rakendatakse ühismeede 2002/589/ÜVJP, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas (ELT L 302, 20.11.2003, lk 39).

(2) Nõukogu 22. novembri 2004. aasta otsus 2004/791/ÜVJP, millega pikendatakse otsuse 2002/842/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva kogunemise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust (ELT L 348, 24.11.2004, lk 46).

(3) Nõukogu 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/179/ÜVJP SEESACi poolt Lääne-Balkani riikides läbi viidavate relvakontrollialaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames (ELT L 80, 26.3.2010, lk 48).

LISA

Euroopa Liidu toetus SEESACi projektile, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas

1. Sissejuhatus ja eesmärgid

Minevikus Kagu-Euroopas asetleidnud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude ulatuslik hankimine, turvaliste ladustamiskohtade ebapiisavus ja jätkuvalt puudulik suutlikkus ladustamiskohtasid täielikult turvata, on muutnud piirkonna riigid eriliseks mureküsimuseks ja tähtsaks probleemiks seoses Euroopa Liidu strateegiaga väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks. Seetõttu on nimetatud ELi strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtavates jõupingutustes olulisel kohal seni liidu osutatud toetuse jätkamine, et võidelda ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade levik ja salakaubavedu Kagu-Euroopas ning Kagu-Euroopast.

Projekti üldeesmärgiks on edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, osutades jätkuvalt toetust jõupingutustele, mille eesmärgiks on vähendada ohtu, mida põhjustavad väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude ulatuslik hankimine ja ebaseaduslik kaubandus Kagu-Euroopas. Eelkõige vähendatakse projektiga ülemääraste väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona kättesaadavust, suurendatakse ladustamiskohtade julgeolekut, parandatakse relvade päritolu kindlakstegemist tõhustatud registreerimise ja märgistamise abil ning suurendatakse teadmisi, teabevahetust ja teadlikkust ohu kohta, mida põhjustavad väike- ja kergrelvad. Lisaks toetatakse projektiga stabiilsust Kagu-Euroopas, kuna see viiakse läbi piirkondliku koostöönõukogu raamistiku kaudu.

Tuginedes eelkõige nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP edukale rakendamisele ning vastavalt ELi väike- ja kergrelvade strateegiale, on käesoleva jätkuprojekti eesmärgiks riigisiseste kontrollisüsteemide täiendav tugevdamine ja mitmepoolsuse jätkuv edendamine, luues piirkondlikke mehhanisme, mille abil võideldakse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona pakkumise ja destabiliseeriva levikuga. Ulatuslikuma piirkondliku mõõtme tagamiseks kaasab käesolev jätkuprojekt väike- ja kergrelvade kontrolli piirkondlikesse protsessidesse ka Moldova Vabariigi ja Kosovo (1), et tagada tõeliselt ühtne piirkondlik lähenemisviis, millel on pikaajaline mõju ning mis on kestlik.

2. Rakendusasutuse valik ja koordineerimine teiste asjakohaste rahastamisalgatustega

SEESAC on ÜRO arenguprogrammi (UNDP) ja piirkondliku koostöönõukogu (endise Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) ühisalgatus ning on seetõttu Kagu-Euroopas läbiviidavate väike- ja kergrelvadega seonduvate tegevuste osas kontaktpunktiks. Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse piirkondliku rakendamise kava täidesaatva asutusena on SEESAC 11 aasta jooksul teinud koostööd Kagu-Euroopa sidusrühmadega, et viia ellu väike- ja kergrelvade kontrolli terviklik lähenemisviis, teostades erinevaid tegevusi, mis hõlmavad teadlikkuse suurendamise ning väike- ja kergrelvade kogumise kampaaniaid, varude haldamist, üleliigsete varude vähendamist, märgistamise ja päritolu kindlakstegemise suutlikkuse suurendamist ning relvaekspordi kontrolli parandamist. Sel viisil on SEESAC omandanud ainulaadse suutlikkuse ja kogemuse piirkondlike sekkumiste rakendamiseks paljude sidusrühmade osalusel, mis on tunnistuseks piirkonna riikide ühistest poliitilistest ja majanduslikest eesmärkidest, misläbi tagatakse riiklik ja piirkondlik omavastutus, SEESACi tegevuste pikaajaline jätkusuutlikkus ning SEESACi kujunemine peamiseks piirkondlikuks osapooleks väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas.

SEESACil on kahe- ja mitmepoolsed suhtluskanalid kõigi asjaomaste poolte ja organisatsioonidega. Samuti tegutseb SEESAC Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade piirkondliku juhtrühma sekretariaadina. Lisaks on SEESAC varude vähendamise piirkondliku lähenemisviisi algatuse juhtrühma liige ja endine eesistuja. SEESAC on korrapäraselt kutsutud osalema kõikidel asjaomastel piirkondlikel foorumitel, nagu ELi ja Lääne-Balkani riikide justiits- ja siseministrite iga-aastased kohtumised, NATO struktureeritud teabevahetusprotsess väike- ja kergrelvade valdkonnas, Kagu-Euroopa kaitseministeeriumite protsess. SEESAC osaleb ulatuslikes ametlikes ja mitteametlikes partnerlusvõrgustikes, nagu RACVIAC (piirkondlik relvastuskontrolli kontrolli ja rakendusabi keskus) – julgeolekukoostöö keskus, OSCE julgeolekukoostöö foorum (FSC). ÜRO väikerelvade alaste meetmete koordineerimise projekti (CASA) ning muude mehhanismide kaudu toimuvad korrapärased koordineerimiskohtumised teiste ÜRO allasutustega, nagu UNODC ja UNODA. Seega on SEESACist kujunenud piirkondlik keskus erinevate julgeolekusektori reformiga seotud küsimuste osas, keskendudes eelkõige väike- ja kergrelvade kontrolli ja varude haldamise küsimustele. SEESAC asub Belgradis ning tegutseb praegu kogu Kagu-Euroopas – Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Horvaatias, Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Piirkondlik omavastutus tagatakse piirkondliku koostöönõukogu ning väike- ja kergrelvade piirkondliku juhtrühma kaudu, milles kõigi Kagu-Euroopa riikide esindajad annavad SEESACile strateegilisi suuniseid ning esitavad algatusi ja taotlusi.

Ühiste probleemide lahendamine piirkondlike algatuste abil on Kagu-Euroopas osutunud kasulikuks mitte üksnes olulise teabe vahetamise ja sellest tuleneva positiivse piirkondliku konkurentsi edendamise tõttu, vaid ka seepärast, et ühtse rakendamise tulemusel saavutatakse järjepidevad ja kergesti mõõdetavad tulemused. SEESACi osalemine kõigis asjakohastes piirkondlikes protsessides ja algatustes (näiteks SEDM, RASR, RACVIAC) tagab õigeaegse ja avatud teabevahetuse, hea ülevaate olukorrast ning prognoosimisvõime, mis on vajalik, et tagada rakendamine, mille puhul ei esine dubleerimist ning mis vastab valitsuste ja piirkondade praegustele vajadustele ning kujunevatele suundumustele.

SEESACi tegevuse aluseks on kogutud lähteandmed, SEESAC tagab oma tegevuse eeltingimusena riiklike sidusrühmade heakskiidu ja poliitilise toetuse. SEESAC on rakendanud oma eelmisi ELi rahastatud projekte väga edukalt, saavutanud kestlikke tulemusi projektide elluviimisel, arendades ja tugevdades riiklikku omavastutust oma projektide ja tegevuste osas, edendades piirkondlikku koordineerimist, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning piirkondlikke teadusuuringuid. SEESACi kogemused väike- ja kergrelvade valdkonnas ning põhjalikud teadmised piirkondlikest küsimustest ja asjakohastest sidusrühmadest teevad temast kõnealuse tegevuse elluviimiseks kõige sobivaima rakenduspartneri.

Projekt täiendab ka paralleelset SEESACi algatust relvade üleandmise kontrolli valdkonnas, mille eesmärgiks on suurendada suutlikkust kontrollida relvakaubandust suurema läbipaistvuse ja piirkondliku koostöö kaudu (2). Lisaks täiendab projekt eelkõige Bosnia ja Hertsegoviina osas veel kahte projekti:

— projekt EXPLODE, mida rahastatakse ELi stabiliseerimisvahendi lühiajalisest komponendist, mida rakendab UNDP büroo Sarajevos partnerluses OSCE missiooniga Bosnias ja Hertsegoviinas ning mille eesmärk on suurendada Bosnia ja Hertsegoviina elanike turvalisust, vähendades ebastabiilseid laskemoona varusid ja tõhustades ladustamise turvalisust,

— projekt SECUP Bosnias ja Hertsegoviinas, mille eesmärk on suurendada laskemoona ja relvade ladustamiskohtade julgeolekut ning mida rakendavad ühiselt OSCE missioon Bosnias ja Hertsegoviinas ning Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeerium, kusjuures EUFOR annab tehnilisi eksperdinõuandeid ning teostab järelevalvet projekti rakendamise ohutus- ja julgeolekuaspektide üle; SEESAC suhtleb korrapäraselt missiooniga EUFOR Althea, OSCE missiooniga Bosnias ja Hertsegoviinas ja UNDP bürooga Sarajevos, et tagada pidev koordineerimine ja vastastikune täiendavus nimetatud projektide ning rahvusvahelise üldsuse jätkuvate jõupingutustega, mille eesmärgiks on käsitleda Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi valduses olevate tavarelvade laskemoona üleliigsete varude küsimust, ning peab silmas võimalikke tulevasi kavasid kampaania korraldamiseks, mille käigus kogutakse Bosnia ja Hertsegoviinas ebaseaduslikke tavarelvasid.

Projekti kaasatud teiste riikide osas koordineerib SEESAC oma tegevust järgmiste rahvusvaheliste abistamisalgatustega:

— MONDEM projekt Montenegros, mida juhib UNDP koostöös OSCEga ning mille eesmärgiks on vähendada leviku tõkestamisega seonduvaid ohtusid, luua ohutud ja turvalised tavarelvade laskemoona ladustamistaristud ja juhtimissüsteemid, vähendada keskkonnasõbraliku demilitariseerimise abil lõhkeainete poolt elanikkonnale tekkivaid ohtusid, hävitada ohtlikke ja mürgiseid jäätmeid (vedel raketikütus) ning toetada kaitsesektori reformi, hävitades piiratud koguse raskerelvastuse süsteeme, mille on kindlaks määranud Montenegro kaitseministeerium;

— KOSSAC projekt Kosovos (1) (Kosovo väikerelvade kontrollialgatus), mille esialgne eesmärk oli vähendada Kosovos (1) relvastatud vägivalda ja suurendada elanikkonna turvalisust, kuid mis on aastate jooksul arenenud ulatuslikuks relvastatud vägivalla ennetamise projektiks, mille keskmes on julgeolekusektori reform ja suutlikkuse arendamine;

— CASM projekt Serbias (tavarelvade laskemoona varude haldamine), mida rahastavad UNDP ja OSCE ning mille eesmärk on suurendada eelnevalt määratletud tavarelvade laskemoona ladustamiskohtade julgeolekut ja turvalisust ning kõrvaldada üleliigne laskemoon, millest on teavitatud.

SEESAC suhtleb samuti korrapäraselt OSCE, NATO ja Norra abiorganisatsiooniga (Norwegian Peoples Aid) ning teiste asjaomaste pooltega, et tagada tegevuse vastastikune täiendavus, õigeaegne sekkumine ja ressursside kulutõhus kasutamine.

3. Projekti kirjeldus

Projekti rakendamise tulemusel suureneb Kagu-Euroopas ja mujal julgeolek ja stabiilsus ning sel eesmärgil võideldakse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo vastu. Projektiga toetatakse otseselt ELi julgeolekustrateegia, ELi väike- ja kergrelvade strateegia, ÜRO tegevusprogrammi, päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi ja ÜRO tulirelvaprotokolli rakendamist ning sellega tõhustatakse konkreetselt piirkondlikku koostööd võitluses ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona levik. Projektil on eelkõige järgmised tulemused:

— väike- ja kergrelvade turvalisuse ja varude haldamise parandamine ladustamiskohtade tõhustamise kaudu;

— väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona üleliigsete ja konfiskeeritud varude vähendamine nende hävitamise kaudu;

— väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja arvestuse pidamise suutlikkuse parandamine;

— piirkondliku koostöö ja teabevahetuse tugevdamine;

— elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike relvade arvu vähendamine teadlikkuse suurendamise ja relvakogumise kampaaniate elluviimise kaudu.

Projekti geograafiliseks kohaldamisalaks on Kagu-Euroopa ning projekti otsesteks kasusaajateks on Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (1), Moldova Vabariik, Montenegro, Serbia ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik.

3.1. Varude turvalisuse suurendamine taristu parandamise ja suutlikkuse arendamise kaudu

Eesmärk

Selle tegevusega vähendatakse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohtu, parandades turvalisust ning tavarelvade ja laskemoona varude haldamist Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos (1), Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

Kirjeldus

Nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP edukas rakendamine, mille käigus järgiti kahest lähenemisviisi (1) ladustamiskohtade turvalisuse suurendamine kolmes riigis (3) ning (2) varude haldamisega tegeleva personali suutlikkuse suurendamine, (4) tugevdas märkimisväärselt turvalisust ning vähendas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ohtu. Kõnealustele tulemustele tuginedes jätkatakse projekti teises etapis Kagu-Euroopa relvade ja laskemoona ladustamiskohtade turvalisuse suurendamist, osutades täiendavat konkreetset tehnilist ja taristualast toetust, mis on kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavade ja standarditega. Projekti raames teostatavate tegevustega toetatakse Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariigi, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kaitseministeeriumeid ning Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Kosovo (1) siseministeeriumeid relvade ja laskemoona varude turvaliseks ladustamiseks vajalike seadmete hankimisel ja paigaldamisel. Lisaks pakutakse vajaduse korral koolitust varude haldamise eest vastutavatele töötajatele. Selleks, et valida ladustamiskohad, mille turvalisust suurendatakse, hinnatakse prioriteete ja nende poolt tekitatavaid julgeolekuohtusid.

Projektiga nähakse ette järgmised konkreetsed tegevused:

— Bosnia ja Hertsegoviina: suurendatakse kaitseministeeriumi tavarelvade ja laskemoona ladustamiskoha turvalisust, mis hõlmab piirdeala aiaga piiramist ja/või aia remonti, piirdeala valgustuse paigaldamist ja/või remonti, sissetungijate avastamise ja alarmsüsteemi, videovalvet ja telekommunikatsiooniseadmeid, millega täiendatakse UNDP ja OSCE poolt varude turvalisuse osas tehtud tööd.

— Kosovo (1): suurendatakse politseiameti varude haldamise suutlikkust, viies läbi koolitusi ja hetkeolukorra hindamisi. Remonditakse üht väikest kohaliku tähtsusega väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ladu.

— endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: suurendatakse siseministeeriumi kesklao (Orman) turvalisust turvaseadmete hanke ja taristu parandamisega, mis hõlmab piirdeala aia remonti, videovalvet ja valgustust ning laohoonetele uute turvauste paigaldamist. Suurendatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi relvajõudude kesklao turvalisust, mis hõlmab videovalve hanget ja selle paigaldamist ning piirdeala ja hoonete turvalisuse parandamist seeläbi, et parandatakse aedasid, paigaldatakse uued sissepääsuväravad ja remonditakse laohoone turvauksi.

— Moldova Vabariik: suurendatakse siseministeeriumi relvade ja laskemoona kesklao turvalisust, mis hõlmab turvaaedade ja sissepääsukontrolli süsteemide paigaldamist ning relvade e-registri hanget.

— Montenegro: suurendatakse Brezoviki laskemoona ladustamiskoha füüsilist turvalisust, sealhulgas parandatakse ladustamiskoha turvalisust tagavat taristut. Luuakse ladustatud relvade ja laskemoona keskregister.

— Serbia: suurendatakse siseministeeriumi väike- ja kergrelvade kesklao turvalisust, mis hõlmab videovalvet ja sissepääsukontrolli.

— Varude haldamise alane piirkondlik koolitus: rakendatakse nii piirkonna (igal aastal) kui riigi (vajaduse korral) tasandil.

Projekti tulemused ja rakendamise näitajad:

Projekti tulemusel suureneb julgeolek Kagu-Euroopas seeläbi, et järgmiste meetmete abil väheneb ebaseadusliku kaubanduse oht:

— suurendatakse väike- ja kergrelvade ladustamiskohtade turvalisust Bosnias ja Hertsegoviinas (4 ladustamiskohta), Kosovos (1) (1), Moldova Vabariigis (2), Montenegros (1), Serbias (1) ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis (2), parandades mõõdetavalt turvalisust tagavat taristut;

— suurendatakse töötajate varude haldamise alast suutlikkust, mis hõlmab kasusaavatest riikidest vähemalt 60 töötaja väljaõpet kolmel seminaril ning sihtotsatarbelist koolitust riigi tasandil.

3.2. Varude vähendamine väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona hävitamise kaudu

Eesmärk

Suurendada julgeolekut ja vähendada leviku ohtu, vähendades märkimisväärselt ladustatud tavarelvade ja laskemoona üleliigseid varusid.

Kirjeldus

Tuginedes eelmise etapi edukatele tulemustele (kokku hävitati 78 366 relva, millest 45 275 Serbias ja 33 091 Horvaatias) ning selleks, et täiendavalt vähendada riigi institutsioonide ja eraisikute valduses olevate väike- ja kergrelvade üleliigseid varusid ning seeläbi vähendada nende relvade ebaseadusliku kaubanduse ohtu, hävitatakse projekti käigus järgmistes riikides kuni 165 000 väike- ja kergrelva:

— Albaania (kuni 120 000 relva),

— Bosnia ja Hertsegoviina (kuni 4 500 relva),

— Kosovo (1) (kuni 2 500 relva),

— endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (kuni 1 500 relva),

— Moldova Vabariik (kuni 2 500 relva),

— Montenegro (kuni 4 000 relva),

— Serbia (kuni 30 000 relva).

Albaanias on juba hävitatud kaitseministeeriumi valduses olevad laskemoona üleliigsed varud, kuid sellele lisaks tuleb hävitada väike- ja kergrelvasid, eriti kui võtta arvesse üleliigsete varude suurust ja nende turvalisusega seotud probleeme. Serbias tuleb nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP rakendamisel saavutatud edu tugevdada ning täiendavalt hävitada üleliigseid varusid ja konfiskeeritud relvi; samal ajal tuleb ka teistes riikides võtta sarnaseid meetmeid, et märkimisväärselt vähendada üleliigsete varude hulka kuuluvate relvade ebaseadusliku leviku ja salakaubanduse ohtu. Lisaks hävitatakse projekti käigus sise- ja kaitseministeeriumi valduses olevad lõhkeainete üleliigsed varud ja konfiskeeritud lõhkeained ning väike- ja kergrelvade laskemoon.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

Projekti tulemusel vähendatakse märkimisväärselt väike- ja kergrelvade leviku ohtu, mis hõlmab väike- ja kergrelvade, lõhkeainete ja laskemoona üleliigsete varude ning konfiskeeritud väike- ja kergrelvade, lõhkeainete ja laskemoona arvu vähendamist, mis on ladustatud Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos (1), Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis:

— hävitatakse kuni 165 000 tavarelva;

— demilitariseeritakse ja hävitatakse kuni 12 442 ühikut laskemoona ja lõhkeainet, mille puhul esineb ebaseadusliku leviku oht.

3.3. Väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimise parandamine

Eesmärk

Parandada märgistamise ja päritolu kindlakstegemise suutlikkust, toetades Kagu-Euroopas relvade registreerimise ja arvestuse pidamise elektrooniliste süsteemide loomist või nende tõhustamist.

Kirjeldus

Selle projekti osaga toetatakse õigusriigi põhimõtte tugevdamist ning väike- ja kergrelvade piiramise, registreerimise ning nende koguse ja nõudluse mõõtmise tõhustamist. Projekt on töötatud välja kooskõlas ÜRO tegevusprogrammi, päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi, ÜRO tulirelvaprotokolli, nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ ja ELi ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP ning seetõttu tõhustatakse projektiga ka nende vahendite ja õigusaktide rakendamist; projektiga suurendatakse Kagu-Euroopa riikide suutlikkust seoses relvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimisega, keskendudes eelkõige riigiasutuste suutlikkusele registreerida tsiviilisikute valduses olevaid seaduslikke relvasid, toetades sel eesmärgil kõnealuste süsteemide tõhustamist ja digiteerimist. Samal ajal suurendatakse suutlikkust, et relvi märgistada, teha kindlaks nende päritolu ja neid ballistiliselt analüüsida.

Projekti käigus pööratakse riiklike, piirkondlike ja valdkondlike programmide läbiviimisel tähelepanu ühtsuse ja vastastikkuse täiendavuse tagamisele ÜRO ja ELi tegevuse vahel ning kõik kõnealuse projekti tegevused viiakse ellu viisil, millega tagatakse sünergia ja vastastikune täiendavus Interpoli (iARMS) ja Europoli algatustega selles valdkonnas.

Projektiga toetatakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimise alase suutlikkuse suurendamist väljaõppe ja tehnilise tasandi abi ühendamise kaudu, mida tugevdatakse normatiivse ja institutsionaalse analüüsiga:

— Albaania: Albaania politseiametit toetatakse relvade elektroonilise keskregistri väljatöötamisel ja rakendamisel, millisel eesmärgil töötatakse välja süsteem, viiakse läbi vajaliku riistvara hankemenetlus ja paigaldus ning õpetatakse välja töötajaid;

— Bosnia ja Hertsegoviina: toetatakse Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuri (SIPA) jõupingutusi ja tulemusi, mis peaks viima väike- ja kergrelvade leviku vähenemiseni, millisel eesmärgil suurendatakse väike- ja kergrelvade kontrolli alase teabe ja jõustamise tehnilist suutlikkust;

— endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: tehakse koostööd riigi ametiasutustega, et täiendavalt tõhustada olemasolevat relvade registreerimise süsteemi, millisel eesmärgil parendatakse tarkvara nii, et see hõlmaks ka julgeolekujõudude valduses olevaid relvasid, ning õpetatakse välja töötajaid, et tagada tulirelvade registreerimine kooskõlas õigusaktidega;

— Kosovo (1): tehakse koostööd Kosovo politseiametiga, et töötada välja standardne töökord ja pakkuda koolitust selle rakendamise kohta. Samal ajal püütakse kaardistada väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse struktuuri, tehes koostööd asjaomaste ametiasutustega, et teha kindlaks peamised ohuvaldkonnad;

— Serbia: toetatakse siseministeeriumi ballistikalaboratooriumi tehnilise suutlikkuse arendamist relvade ja laskemoona märgistamiseks ja päritolu kindlakstegemiseks, millisel eesmärgil viiakse läbi erivarustuse hankemenetlus ja osutatakse väljaõpet.

Piirkondlikul tasandil tehakse järgmist:

— projektiga toetatakse Kagu-Euroopa tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku loomist ning korraldatakse kuni kuus piirkondlikku seminari, et suurendada teadmiste vahetamist;

— võrgustikku toetatakse internetiplatvormiga, millega hõlbustatakse teadmiste ja teabe vahetamist;

— SEESAC teeb tihedat koostööd asutusega Conflict Armament Research (CAR), misläbi lihtsustatakse ebaseaduslike relvade käsitlevat teabevahetust SEESACi, tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku ja CARi projekti iTrace vahel;

— viiakse läbi teostatavusuuring, millega kaardistatakse õiguslikud ja tehnilised võimalused päritolu kindlakstegemise tihedamaks ja institutsionaalsemaks muutmiseks ning ballistiliste andmete vahetamiseks.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

— Albaanias luuakse relvade elektrooniline keskregister;

— Bosnias ja Hertsegoviinas suurendatakse Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuri tehnilist suutlikkust teha kindlaks ja uurida väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona päritolu;

— endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis tõhustatakse elektroonilist relvaregistrit nii, et see hõlmab ka julgeolekujõudude valduses olevaid relvasid ning vähemalt 25 töötajat saab uute sätete alase väljaõppe;

— Kosovo (1) politsei jaoks töötatakse välja väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimise alane standardne töökord ning tehakse uuring, millega kaardistatakse ebaseadusliku kaubanduse struktuur;

— suurendatakse Serbia siseministeeriumi ballistikalaboratooriumi tehnilist suutlikkust relvade ja laskemoona päritolu kindlakstegemiseks;

— luuakse tulirelvaekspertide piirkondlik võrgustik, mis alustab ka tegevust ning viiakse läbi kuus seminari;

— luuakse internetiplatvorm, millega hõlbustatakse tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku teadmiste ja teabe vahetamist;

— tõhustatakse teabevahetust SEESACi, tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku ja CARi projekti iTrace vahel;

— viiakse lõpule teostatavusuuring registreerimissüsteemide omavahelise sidumise kohta.

3.4. Piirkondlik koostöö teadlikkuse suurendamiseks, teabevahetuseks ja teadmiste vahetamiseks

Eesmärk

Täiendavalt suurendada suutlikkust võidelda ohuga, mida Kagu-Euroopas tekitavad väike- ja kergrelvad ning nende laskemoon, tugevdades ja hõlbustades tihedama piirkondliku koostöö abil teadmiste vahetamist, teabevahetust ja teadlikkuse suurendamist.

Kirjeldus

Projektiga suurendatakse riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ning relvastuskontrolli valdkonnas osalevate institutsioonide suutlikkust, osutades tehnilist abi ja arendades suutlikkust, hõlbustades samal ajal teabevahetust. Projekti raames tehakse tihedat koostööd kõnealuste institutsioonidega, et kaardistada nende vajadused ja töötada välja vajalikud toetusvahendid, millega võimaldatakse neil täiendavalt tugevdada oma suutlikkust kontrollida tavarelvasid ja nende laskemoona. Samal ajal luuakse ja hõlbustatakse projektiga piirkondlikku teabevahetuse protsessi, milles osalevad riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ning relvastuskontrolli valdkonnas osalevate institutsioonide esindajad, misläbi suurendatakse piirkondlikku koostööd ja teadmiste vahetamist. Piirkondlik teabevahetuse protsess koosneb järgmisest:

— kaks korda aastas toimuvad riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ametlikud piirkondlikud kohtumised;

— kogutakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli osas omandatud kogemusi;

— töötatakse välja Kagu-Euroopa riikide väike- ja kergrelvade alaste õigusaktide kogu; koostatakse lühiülevaateid ja teisi teavitusmaterjale, mida on vaja väike- ja kergrelvade kontrolli tõhusaks rakendamiseks;

— töötatakse välja piirkondlik uuring, mis käsitleb väike- ja kergrelvade mõju kodu- ja soolisele vägivallale;

— töötatakse välja internetipõhine teadmiste vahetamise platvorm ja internetiportaal, mis võimaldab korrapäraselt vahetada teadmisi ja kogemusi väike- ja kergrelvade kontrollimise projektide, tegevuste ja sekkumiste kohta;

— hõlbustatakse kahepoolset teabevahetust, korraldades õppereise ja ekspertide vahetust.

Omandatud kogemuste ametliku kogumise ja teadmistebaasi loomisega suurendatakse täiendavalt Kagu-Euroopa riikide suutlikkust töötada välja, kavandada ja rakendada väike- ja kergrelvade kontrollialast tegevust, muutes nad samal ajal teadmiste eksportijateks teistesse piirkondadesse. Seeläbi muutuvad Kagu-Euroopas omandatud kogemused kasulikuks ka maailma teistele piirkondadele.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

Suureneb piirkondlik koostöö, mida tehakse, et võidelda ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude ulatuslik hankimine ja salakaubavedu, tänu järgmisele:

— korraldatakse kuni kuus väike- ja kergrelvade komisjonide ametlikku kohtumist;

— hõlbustatakse kahepoolset teadmiste vahetamist ja teabevahetust;

— vajaduse korral töötatakse välja riiklikud väike- ja kergrelvade strateegiad;

— korraldatakse riigisiseseid koolitusi ja suurendatakse suutlikkust, lähtudes teostatud vajaduste hinnangutest;

— suureneb teadlikkus väike- ja kergrelvade mõjust kodu- ja soolisele vägivallale, mis saavutatakse piirkondliku uuringu väljatöötamise ja edendamise kaudu.

Suureneb riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ja teiste relvastuskontrolli valdkonnas osalevate institutsioonide suutlikkus, millisel eesmärgil:

— luuakse teadmiste vahetamise platvorm;

— avaldatakse väike- ja kergrelvade alaste õigusaktide loetelu ning kogutakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli osas omandatud kogemusi;

— pakutakse tehnilist nõustamist.

3.5. Relvakogumise ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad

Eesmärk

Suurendada julgeolekut ja vähendada ohtu, mida kujutab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubavedu, millisel eesmärgil:

— toetatakse Kagu-Euroopa riikide elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike ja üleliigsete relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja nendega seotud lahingumoona kogumist;

— aidatakse legaliseerida elanikkonna valduses olevaid relvi nende registreerimise teel;

— suurendatakse teadlikkust ohtudest, mida tekitab ebaseaduslike relvade valdamine.

Kirjeldus

Projekti esimese etapi ajal (nõukogu otsus 2010/179/ÜVJP) viidi Horvaatias läbi poolteist aastat kestnud kogumise ja teadlikkuse suurendamise kampaania, mille tulemusel koguti 1 753 relva, 16 368 ebaseaduslikku kildrelva, 818 153 laskemoonaühikut ja 620 kg lõhkeaineid ning suurenes avalikkuse teadlikkus. Serbias aitas internetiplatvormi kasutav ja uuenduslik teadlikkuse suurendamise kampaania SEESACil koguda väärtuslikku teavet avalikkuse meeleolude ning väike- ja kergrelvade olemasolu kohta. Kõnealuste kampaaniate tulemusel omandatud kogemuste alusel keskendutakse projekti teises etapis kolmele üksteist vastastikku tugevdavale põhisuunale:

— sihipärastele teadlikkuse suurendamise tegevustele tuginedes töötatakse välja ja viiakse ellu kogumiskampaaniaid, et nõuetekohaselt levitada teavet ebaseaduslike tulirelvade legaliseerimise ja vabatahtliku üleandmise kohta;

— töötatakse välja ja viiakse ellu teadlikkuse suurendamise meetmeid, mis käsitlevad ohtusid, mida tekitab ebaseaduslike tulirelvade, laskemoona ja lõhkeainete valdamine;

— kasutatakse uuenduslikku vahendeid (näiteks avalikku konsulteerimist), et kaardistada ebaseaduslike tulirelvade valdamist ja suurendada elanikkonna teadlikkust ohtudest, mida tekitavad ebaseaduslikud relvad.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

Projektiga suurendatakse julgeolekut Kagu-Euroopas, vähendades elanikkonna valduses olevaid ebaseaduslikke relvasid:

— vähendatakse elanikkonna valduses olevate relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja lahingumoona kogust;

— suurendatakse teadlikkust, töötades välja kampaaniad ja viies neid ellu vähemalt kuues riigis.

4. Kasusaajad

Projekti otsesed kasusaajad on riigiasutused, kes vastutavad Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli eest. Varude haldamise valdkonnas saavad Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariigi, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kaitseministeeriumid ning Kosovo (1), Moldova Vabariigi, Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumid kasu suutlikkuse suurendamise ja ladustamiskohtade taristu parandamise tulemusel. Varude vähendamise alaste jõupingutuste otsesed kasusaajad on Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (1), Moldova Vabariigi, Montenegro, Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumid ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ning Moldova Vabariigi kaitseministeeriumid. Väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja arvestuse pidamise suutlikkuse parandamise otsesed kasusaajad on Albaania, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Kosovo (1) ja Serbia siseministeeriumid ning Bosnia ja Hertsegoviina Riigi Teabe- ja Kaitseagentuur ning teised siseministeeriumid saavad kasu tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku tulemusel. Riiklikud väike- ja kergrelvade komisjonid ning teised Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas osalevad institutsioonid saavad kasu koolituse, teabevahetuse ja piirkondliku koostöö tulemusel.

Kavandatud tegevused on täielikult kooskõlas väike- ja kergrelvade kontrolli riiklike prioriteetidega ning väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas osalevad asjaomased riigiasutused on need heaks kiitnud, mis näitab nende osalemist ja tahet saavutada projekti kavandatud tulemused.

Kagu-Euroopa riikide ja ELi elanikud, keda väike- ja kergrelvade ulatuslik levik ohustab, saab käesolevast projektist kaudset kasu, kuna kõnealune oht väheneb.

5. ELi nähtavus

SEESAC võtab kõik asjakohased meetmed, millega teavitatakse, et meedet rahastab Euroopa Liit. Sellised meetmed viiakse ellu vastavalt liidu välistegevuse alase teabe edastamise ja nähtavuse käsiraamatule, mille on koostanud ja avaldanud Euroopa Komisjon. SEESAC tagab seega ELi panuse nähtavuse sobivate märkide ja reklaami kaudu, toonitades liidu rolli, tagades liidu meetmete läbipaistvuse ja suurendades teadlikkust käesoleva otsuse tegemise põhjustest, samuti liidu toetusest sellele otsusele ning selle toetuse tulemustest. Projekti käigus koostatavas materjalis esitatakse liidu lippu silmapaistval viisil kooskõlas liidu suunistega lipu nõuetekohase kasutamise ja kujutamise kohta.

Võttes arvesse, et kavandatavate tegevuste ulatus ja laad on väga erinevad, kasutatakse erinevaid teavitusvahendeid, sealhulgas traditsioonilist ajakirjandust, veebisaite, sotsiaalmeediat, teabe- ja reklaammaterjale, mis hõlmavad arvutigraafikat, reklaamlehti, teabelehti, pressiteateid ja vajaduse korral teisi materjale. Nähtavusnõudeid kohaldatakse ka projekti raames koostatavate trükiste, korraldatavate avalike sündmuste ja kampaaniate, hangitava varustuse ning teostatavate ehitustööde puhul. Selleks, et täiendavalt suurendada projekti mõju ning erinevate riikide valitsuste ja üldsuse, rahvusvahelise üldsuse ning kohaliku ja rahvusvahelise meedia teadlikkust, tuleb projekti iga sihtrühmaga suheldes kasutada asjakohast keelt.

6. Kestus

Tuginedes nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP rakendamisel saadud kogemustele ning võttes arvesse projekti piirkondlikku laadi, kasusaajate arvu ning kavandatud tegevuste arvu ja keerukust, on projekti rakendamise kestuseks 36 kuud.

7. Üldine korraldus

Käesoleva projekti tehnilise rakendamise eest vastutab SEESAC, mis on piirkondlik algatus, mis tegutseb ÜRO arenguprogrammi ja piirkondliku koostöönõukogu (endise Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) egiidi all. SEESAC on Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse piirkondliku rakendamise kava täidesaatev asutus ning on seetõttu Kagu-Euroopas läbiviidavate väike- ja kergrelvadega seonduvate tegevuste osas kontaktpunktiks.

SEESACil on üldine vastutus projekti tegevuste elluviimise eest ning ta vastutab projekti rakendamise eest. Projekti kestuseks on 3 aastat (36 kuud) ning kogu projekti hinnanguline üldeelarve on 14 335 403 eurot, kusjuures tagatud on Norra kaasrahastamine.

8. Partnerid

SEESAC rakendab projekti vahetult, tehes seda tihedas koostöös Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariigi, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kaitseministeeriumitega; Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (1), Moldova Vabariigi, Montenegro, Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumitega ning Bosnia ja Hertsegoviina Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuriga; ning riiklike väike- ja kergrelvade komisjonidega Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos, (1) Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

Käesolev projekt on osa ulatuslikumast relvastuskontrolli programmist Lääne-Balkani riikides ning seda täiendatakse relvaekspordi kontrolli projektiga, mida rahastab Norra Kuningriigi välisministeerium, ning Serbia Vabariigis läbiviidava laskemoona varude haldamise suutlikkuse suurendamise programmiga. Kogu programmi hinnanguline üldeelarve on 14 335 403 eurot ning liidu toetus on kuni 5 127 650 eurot, mis moodustab kuni 35,77 % hinnangulisest üldeelarvest. Norra toetus on 411 689 eurot (3 140 000 Norra krooni) vastavalt ÜRO operatiivsele vahetuskursile 2013. aasta juuni seisuga, mis moodustab 2,87 % programmi üldeelarvest. Kasusaaja toetus moodustab 61,36 % programmi üldeelarvest.

9. Aruannete esitamine

Kirjeldavad aruanded ja finantsaruanded hõlmavad kõiki tegevusi, mida on kirjeldatud asjaomases toetuslepingus ja sellele lisatud eelarves, ning seda hoolimata sellest, kas komisjon rahastab tegevust täielikult või on selle kaasrahastaja.

Kirjeldavad eduaruanded esitatakse kord kvartalis, et jäädvustada põhitulemuste saavutamisel tehtud edusamme ja teostada järelevalvet nende üle.

10. Hinnanguline eelarve

ELi rahastatava projekti hinnanguline üldeelarve on 5 127 650 eurot.

(1) Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

(2) Relvade üleandmise kontrolli komponenti rahastab Norra Kuningriigi välisministeerium ning seda rakendab SEESAC.

(3) Horvaatias suurendati siseministeeriumi keskse relvalao MURAT turvalisust videovalve paigaldamise abil; Bosnias ja Hertsegoviinas paigaldati 41 turvaust ning suurendati turvalisust kaitseministeeriumi neljas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaladustamiskohas; Montenegros suurendati kaitseministeeriumi lao TARAS turvalisust, et see vastaks rahvusvahelistele julgeolekustandarditele.

(4) Töötati välja varude haldamise kursus ning vastava koolituse läbis 58 operatiivametnikku Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro ja Serbia kaitseministeeriumitest, relvajõududest ja siseministeeriumitest.