ET Euroopa Liidu Teataja L 151/1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/858,

30. mai 2018,

mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 26 lõike 2 kohaselt on siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Siseturu eeskirjad peavad olema läbipaistvad, lihtsad, järjepidevad ja tõhusad, pakkudes sel viisil õiguskindlust ja selgust ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks.

(2) Selleks kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (3) laiaulatuslik ELi tüübikinnitusraamistik mootorsõidukitele ja nende haagistele ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele.

(3) 2013. aastal viis komisjon läbi liidu õigusraamistiku hindamise mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta, mis näitas, et direktiiviga 2007/46/EÜ kehtestatud raamistik on asjakohane peamiste eesmärkide saavutamiseks ühtlustamise, siseturu tulemusliku toimimise ja ausa konkurentsi valdkonnas ning milles jõuti järeldusele, et seda tuleks seetõttu jätkuvalt kohaldada.

(4) Nimetatud hindamises järeldati samuti, et tüübikinnitusnõuete täiendamiseks on vaja kehtestada turujärelevalve sätted, samuti on vaja selgitada tagasivõtmis- ja kaitsemenetlusi ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimusi, tõhustada tüübikinnitusraamistiku täitmise tagamist liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetluste ühtlustamise ja parandamise teel, selgelt kirjeldada tarneahela ettevõtjate ning raamistiku täitmise tagamises osalevate ametiasutuste ja poolte ülesandeid ja kohustusi, tagades selliste ametiasutuste ja poolte sõltumatuse, vältides huvide konflikte, ning muuta sobivamaks alternatiivseid tüübikinnitusskeeme (väikeseeria ja üksiksõiduki riiklik tüübikinnitus) ja mitmeastmelist tüübikinnitusprotsessi, et pakkuda nišiturgudele ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi.

(5) Lisaks on viimasel ajal tekkinud probleemid EL-i tüübikinnitusraamistiku rakendamisel toonud esile konkreetseid puudusi ning osutavad põhjaliku läbivaatamise vajadusele, tagamaks et see on kindel, läbipaistev, prognoositav ja jätkusuutlik ning tagab turvalisuse ja tervishoiu ning keskkonnakaitse kõrge taseme.

(6) Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmed kaitsemeetmed, et vältida kehtestatud nõuete valesti kohaldamist sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tüübikinnitusprotsessis. Tüübikinnitusprotsessi kuritarvitamise vältimiseks tulevikus on oluline, et need kaitsemeetmed oleksid tõhusad.

(7) Käesolevas määruses sätestatakse ühtlustatud eeskirjad ja põhimõtted mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta ning üksiksõiduki tüübikinnituse kohta, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks ning pakkuda kõrget turvalisuse taset koos tervise- ja keskkonnakaitsega.

(8) Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse tehnilised ja haldusnõuded reisijate veoks ettenähtud mootorsõidukitele (M-kategooria) ja kaupade veoks ettenähtud mootorsõidukitele (N-kategooria) ja nende haagistele (O-kategooria) ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et tagada turvalisuse ja keskkonnatoime kõrge tase.

(9) Riiklikud ametiasutused peaksid kohaldama käesoleva määruse nõudeid ja tagama nende täitmise kogu liidus ühtsel viisil, et tagada kogu liidus võrdsed tingimused ja vältida erinevate standardite kohaldamist. Nad peaksid tegema täielikku koostööd õigusaktide täitmise tagamise alase teabe vahetamise foorumi („foorum“) ja komisjoniga selle auditeerimis- ja järelevalvetegevuse raames.

(10) Käesolev määrus peaks tugevdama kehtivat EL-i tüübikinnitusraamistikku, eriti turujärelevalve sätete lisamise kaudu. Turujärelevalve kehtestamiseks autotööstussektoris tuleks määrata kindlaks tarneahela ettevõtjate kohustused, liikmesriikide täitevasutuste ülesanded ja meetmed juhtumiteks, kui turule on sattunud autotööstustooted, mis kujutavad endast tõsist turva- või keskkonnariski, kahjustavad tarbijakaitset või ei vasta tüübikinnitusnõuetele.

(11) Tüübikinnitusnõuete tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks tõhustada olemasolevaid toodangu vastavust käsitlevaid sätteid, sätestades muu hulgas vastavuskontrolli meetodite ja asjaomaste autotööstustoodete jätkuva vastavuse nõuete kohustuslikud korralised auditid, ning karmistada tüübikinnitusasutuste alluvuses terviksõidukite tüübikinnituskatseid tegevate tehniliste teenistuste pädevust, kohustusi ja tööd käsitlevaid nõudeid. Tehniliste teenistuste nõuetekohane toimimine on äärmiselt tähtis, et tagada turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase ning kodanike usaldus süsteemi vastu. Direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehniliste teenistuste määramise kriteeriumid tuleks käesolevas määruses üksikasjalikumalt sätestada, et tagada nende järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides. Liikmesriikide tehniliste teenistuste hindamismeetodid kipuvad üksteisest üha enam erinema, sest nende töö on muutunud keerukamaks. Seega tuleb kehtestada menetluskohustused, mis tagaksid teabevahetuse ning seire liikmesriikide tavade üle nende tehniliste teenistuste hindamise, määramise, teavitamise ja seire puhul. Need menetluskohustused peaksid kõrvaldama lahknevused kasutatud meetodites ja tehniliste teenistuste määramise kriteeriumide tõlgendamisel. Selleks et tagada piisav järelevalve ja võrdsed võimalused kogu liidus, peaks taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamine hõlmama kohapealset hindamist.

(12) Mitmeastmelise tüübikinnituse korral on oluline veenduda, et enne viimast komplekteerimist tehtud muudatused ei mõjuta tüübikinnitatud süsteemide, osade või eraldi seadmestike toimimist viisil, mis muudaks eelneva tüübikinnituse kehtetuks.

(13) Vajadust tehniliste teenistuste kontrolliks ja seireks on suurendanud tehnika arengust tulenev oht, et tehnilistel teenistustel puudub vajalik pädevus, et katsetada uut tehnikat või seadmeid, mida määramine hõlmab. Arvestades seda, et tehnika areng lühendab tootetsükleid ja jälgimise eesmärgil tehtud kohapealsete hindamiste ja seire sagedus erineb, peaks tehniliste teenistuste määramise kehtivus olema ajaliselt piiratud, mis peaks tagama tehniliste teenistuste pädevuse perioodilise hindamise.

(14) Tehniliste teenistuste määramisele ja seirele liikmesriikide poolt ning üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohaselt tuleks seega kehtestada järelevalvekontrollid, sealhulgas sellised, mis võimaldaksid tehniliste teenistuste määramiste pikendamist. Tehniliste teenistuste positsiooni tootjate suhtes tuleks tugevdada, sealhulgas nende õigust ja kohustust teha tehastes etteteatamata kontrolle ja teha käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate autotööstustoodetega füüsilisi või laboratoorseid kontrolle, et tagada nõuete järjekindel täitmine tootjate poolt pärast seda, kui nad on saanud oma autotööstustoodetele tüübikinnituse.

(15) Läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse suurendamiseks ning tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise kriteeriumide täiendavaks ühtlustamiseks ja täiustamiseks, samuti laiendamis- ja pikendamismenetlusteks peaksid liikmesriigid tegema koostööd nii omavahel kui ka komisjoniga. Liikmesriigid peaksid omavahel ja komisjoniga nõu pidama käesoleva määruse rakendamise seisukohalt asjakohaste üldiste küsimuste üle ning teavitama üksteist ja komisjoni. On oluline, et liikmesriigid ja komisjon pärast asjakohaseid rakendusperioode kasutaksid halduskoostöö hõlbustamise ja parandamise vahendina ühist turvalist elektroonilist vahetussüsteemi, et muuta teabevahetuse juhtimist tõhusamaks ja tulemuslikumaks, tuginedes lihtsatele ja ühtsetele menetlustele. Teabe kättesaadavuse ja läbipaistvuse soodustamiseks peaks teave olema kättesaadav elektroonilist otsingut võimaldavate struktuursete andmetena.

(16) Kui tehnilise teenistuse määramine põhineb akrediteerimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (4) tähenduses, peaksid akrediteerimisasutused ja tehnilise teenistusi määravad tüübikinnitusasutused vahetama teavet, mis on asjakohane tehniliste teenistuste pädevuse hindamiseks.

(17) Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta tasu tehniliste teenistuste määramise ja seire eest, et tagada liikmesriikide poolt nende tehniliste teenistuste üle teostatava seire jätkusuutlikkus ning võrdsed võimalused tehnilistele teenistustele.

(18) Juhul kui vaatamata liikmesriikide võetud meetmetele nõuete sidusaks ja jätkuvaks kohaldamiseks, kuid tehnilise teenistuse pädevus tekitab sellest hoolimata kahtlusi, peaks komisjonil olema võimalik uurida konkreetseid juhtumeid.

(19) Õigusvastaste asjaolude mõju välistamiseks tehniliste teenistuste katsetele ja aruannetele on oluline, et tehniliste teenistuste ülesehitus ja töökorraldus tagaks täieliku erapooletuse ja sõltumatuse. Oma ülesannete sidusaks ja süstemaatiliseks täitmiseks peaks tehnilistel teenistustel olema nõuetele vastav ametisaladuse hoidmise kohustust hõlmav juhtimissüsteem. Et võimaldada tehnilistel teenistustel oma tööd nõuetekohaselt teha, peaks nende töötajatel olema alati asjakohane teadmiste, pädevuse ja sõltumatuse tase.

(20) Käesoleva määruse nõuete täitmiseks on vaja kindlat nõuete täitmise tagamise mehhanismi. Tüübikinnitusasutuste peamine kohustus peaks jätkuvalt olema tagada autotööstussektorit reguleerivates õigusaktides sätestatud tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse nõuete järgimine, kuna see kohustus on tihedalt seotud tüübikinnituste väljastamisega ja eeldab üksikasjalikke teadmisi nende sisust. Seega on tähtis, et tüübikinnitusasutuste tegevust kontrollitaks regulaarselt.

(21) Selleks et tagada käesoleva määruse järgimine ja selle ühetaoline kohaldamine kogu liidus ning hõlbustada parimate tavade vahetamist, peaks komisjon korraldama ja viima läbi tüübikinnitusasutuste poolt käesoleva määruse kohaselt kehtestatud menetluste hindamisi. Foorumis tuleks arutada sellise hindamise tulemusi, sealhulgas mis tahes mittesiduvaid soovitusi. Hindamised peaksid toimuma korrapäraselt, võttes ühtlasi arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, antud tüübikinnituste arvu ja mitmekesisust ning kõiki vastavuskontrolli käigus avastatud nõuetele mittevastavuse juhtumeid.

(22) Selleks et tagada komisjoni hindamise tõhusus, vähendades samas halduskoormust, on oluline, et tüübikinnitusasutused ja komisjon teeksid hindamise ajal tõhusat koostööd, eelkõige asjaomase tüübikinnitusasutuse valduste hindamise käigus. Komisjoni hindamised tuleks viia läbi kooskõlas kohaldatava õigusega, võttes muu hulgas arvesse liikmesriigi asutuste tööaega või nendes kasutatavat keelt. Komisjon peaks kandma kõnealuste hindamistega kaasnevad kulud, sealhulgas dokumentide tõlkimisega seotud kulud.

(23) Vastavuskontrollisüsteemi tugevdatakse tehniliste teenistuste akrediteerimise ametliku korra tunnustamise või korrapäraste vastastikuste hindamiste kasutuselevõtmise kaudu seoses tüübikinnitusasutuste poolt läbi viidava tehniliste teenistuste hindamise ja seirega. Eesmärgiks on tagada, et kõik tüübikinnitusasutused tagavad tüübikinnitusnõuete täitmise ühtviisi rangelt ja kvaliteetselt.

(24) Riiklike ametiasutuste vaheline tihedam kooskõlastamine teabevahetuse ja koordineeritud hindamiste kaudu, mida juhib koordineeriv ametiasutus, on põhialus, et tagada turvalisuse ning tervise- ja keskkonnakaitse ühtlaselt kõrge tase siseturul. See viiks ka liikmesriigi tasandil nappide ressursside tõhusama kasutamiseni. Sel eesmärgil tuleks parimate tavade edendamiseks luua nõuandefoorum, et liikmesriigid ja komisjon saaksid vahetada teavet ja koordineerida tegevusi seoses tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide täitmise tagamisega. Selles suhtes tuleks ametlikuma raamistiku loomine kasuks praegusele mitteametlikule koostööle liikmesriikide vahel. Foorum peaks koosnema liikmesriikide määratud isikutest, kes esindavad nende tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutusi. Asjaomasel koosolekul osalevad esindajad tuleks valida foorumis arutatavatest küsimustest lähtuvalt. Selleks et kasutada ära erinevaid seisukohti ja sisendeid, on kasulik kutsuda korrapäraselt foorumisse erinevaid välisvaatlejaid, kui kõnealuste vaatlejate tegevus on arutatavate küsimuste seisukohalt asjakohane.

(25) Selleks et vältida võimalikke huvide konflikte, ei tohiks tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused olla oma ülesannete täitmisel omavahel seotud. Kui liikmesriik otsustab koondada nimetatud asutused sama organisatsiooni alla, peaks ta vähemalt tagama, et organisatsiooni struktuuridega kindlustatakse, et asutuste tegevus on otsese juhtimise ja otsuste tegemise osas üksteisest eraldiseisev.

(26) Määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud liidu turule sisenevate toodete liidu turujärelevalve ja kontrolli eeskirju kohaldatakse mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes. Nimetatud eeskirjad ei takista liikmesriike valimast pädevaid asutusi, kes neid ülesandeid täidavad. Turujärelevalve on kohustus, mida võivad omavahel jagada erinevad riiklikud ametiasutused, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 765/2008 alusel kehtestatud riiklikke turujärelevalve süsteeme liikmesriikides. Tulemuslik koordineerimine ja seire nii liidu kui ka liikmesriigi tasandil peaks tagama uue tüübikinnitus- ja turujärelevalveraamistiku rakendamise tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste poolt.

(27) Käesolevasse määrusesse on vaja lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike asutuste õigusi ja kohustusi, tagada nende turujärelevalvemeetmete tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi.

(28) On vajalik, et turujärelevalveasutused ja tüübikinnitusasutused oleksid võimelised nõuetekohaselt täitma käesolevas määruses ettenähtud ülesandeid. Liikmesriigid peaksid eelkõige tagama nimetatud asutustele selleks vajalikud vahendid.

(29) Et suurendada tüübikinnitusprotsessi läbipaistvust ning lihtsustada teabevahetust ja sõltumatut kontrolli turujärelevalveasutuste, tüübikinnitusasutuste ja komisjoni poolt, tuleks tüübikinnitusdokumendid esitada elektroonilisel kujul ja teha üldsusele kättesaadavaks, v.a ärisaladuste ja isikuandmete kaitseks tehtud erandid.

(30) Käesolevas määruses sätestatud riiklike ametiasutuste kohustused seoses turujärelevalvega on konkreetsemad kui määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud kohustused. See tuleneb vajadusest võtta arvesse tüübikinnitusraamistiku spetsiifilisi omadusi ja täiendada seda raamistikku tulemusliku turujärelevalve mehhanismiga, mis tagaks käesoleva määrusega hõlmatud autotööstustoodete vastavuse kindla kontrolli. Raamistiku toimimise tagamiseks on oluline, et turujärelevalveasutused kontrolliksid autotööstustoodete vastavust sõltumata sellest, kas toodete tüübikinnitus anti enne või pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

(31) Turujärelevalve nõuetekohaseks toimimiseks on oluline, et turul kättesaadavate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavuse kontrollimine põhineb kindlal riskihindamisel. Nimetatud vastavuskontroll koos sõidukitega tehtavate kontrollide aastase miinimumarvu kehtestamisega peaks aitama kaasa turujärelevalve alaste kohustuste tõhusale täitmisele kogu liidus.

(32) Arvestades heidetega seotud spetsiifilisi omadusi ja võimalikku riski, tuleks kontrollide miinimumarvust piisav osa määrata heitkogustega seotud testideks. Sõidukite täieliku vastavuse tagamiseks tuleks igal kontrollimisel kindlaks teha, et kõik katsetatava sõiduki puhul kohaldatavad heidetega seotud tüübikinnitusnõuded oleksid täidetud.

(33) Mis tahes liikmesriigis mis tahes sõidukitele tehtavaid mis tahes katseid peaks olema võimalik kasutada parandusmeetmete ja piiravate meetmete võtmiseks teises liikmesriigis. Ühes liikmesriigis tehtud sõidukikontrollide tulemusi tuleks pidada piisavaks parandusmeetmete ja piiravate meetmete võtmiseks teises liikmesriigis. Sellest tulenevalt ei peaks olema vajalik asjaomaste sõidukite füüsiline transportimine mis tahes kontrollide läbiviimiseks teises liikmesriigis.

(34) On eriti oluline, et riiklikud ametiasutused ja komisjon peaksid kasutusel olevate sõidukite vastavuskatseid ja sõidukite ülevaatusi oma vastavuskontrollide osaks. Selleks vastavuskontrolliks esitatavate sõidukite valik tuleks teha asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse võimaliku nõuetele mittevastavuse raskusastet, selle esinemise tõenäosust ja muid võimalikke näitajaid, nagu uue tehnoloogiaga sõidukeid, kogu senist ajalugu või nõuetele mittevastavuse aruandeid, kaugseirekatsete tulemusi ning tunnustatud kolmandate isikute väljendatud mureküsimusi.

(35) Peale selle peaks komisjon korraldama ja tegema vastavuskontrolli katseid ja ülevaatusi sõltumatult nendest, mida oma riiklikest turujärelevalve kohustustest tulenevalt sooritavad liikmesriigid, et kontrollida vastavust asjakohastele nõuetele. Kui selliseid katseid ja ülevaatusi tehakse registreeritud sõidukitele kokkuleppel sõiduki registreerimistunnistuse omanikuga, on oluline võtta arvesse asjaolu, et muudetud sõidukid ei pruugi olla sobivad sellise vastavuse kontrollimiseks. Samuti on oluline võtta arvesse mõju sõiduki registreerimistunnistuse omanikule, eelkõige kui omanik on füüsiline isik, kelle puhul on sobilik sõidukite valimine kas avalike kutsete või liikmesriikide ametiasutuste kaudu. Kui nimetatud katsete ja ülevaatuste käigus tehakse kindlaks mittevastavus nõuetele või leitakse, et tüübikinnitus on antud ebatäpsete andmete põhjal, peaks komisjonil olema õigus algatada liiduüleseid parandusmeetmeid, et taastada asjaomaste sõidukite vastavus ja uurida tüübikinnituse ebatäpsuse põhjusi. Liidu üldeelarves peaks olema tagatud asjakohane rahastus, mis võimaldaks kõnealuseid vastavuskontrolli katseid ja ülevaatusi sooritada.

(36) Komisjon avaldas 26. jaanuaril 2017 dokumendi „Juhend täiendava heitekontrollistrateegia ja katkestusseadmete kasutamise hindamiseks“, et aidata liikmesriikidel katkestusseadmeid tuvastada seoses määruse (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega, kohaldamisega. Kooskõlas juhendiga peaksid komisjoni, tüübikinnitusasutuste ja tehniliste teenistuste tehtavad katsed katkestusseadmete tuvastamiseks jääma olemuselt mitteennustatavateks ja hõlmama ka muudetud katsetingimusi, millega kaasnevad füüsiliste tingimuste ja katseparameetrite variatsioonid.

(37) Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse kõrge tase, tagada sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning tagada keskkonna- ja tervisekaitse, tuleks jätkuvalt ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid ja keskkonnastandardeid ning kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arengule.

(38) Käesoleva määruse eesmärgi saavutamist ei tohiks mõjutada asjaolu, et teatavaid süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid on võimalik paigaldada juba turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukile või sõidukisse. Seetõttu tuleks võtta asjakohased meetmed tagamaks, et tüübikinnitusasutus kontrolliks enne sõidukite turule laskmist, registreerimist või kasutuselevõttu süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid, mida on võimalik sõidukile või sõidukisse paigaldada ja mis võivad märkimisväärselt kahjustada keskkonnakaitse või kasutusohutuse seisukohast oluliste süsteemide toimimist.

(39) Nimetatud meetmeid tuleks kohaldada ainult piiratud arvule tarvikutele või lisaseadmetele. Komisjon peaks tõsise ohu korral ja pärast sidusrühmadega konsulteerimist kehtestama esmajärjekorras selliste tarvikute ja nendega seotud lisaseadmete loetelu ja edasised nõuded. Loetelu kehtestamisel peaks komisjon tagama eelkõige, et heitekontrolli ja turvalisuse jaoks olulised asendustarvikud ja -lisaseadmed vastaksid originaaltarvikute ja -lisaseadmete tehnilistele omadustele. Aruande põhjal peaks komisjon konsulteerima ka sidusrühmadega ning püüdma saavutada õiglase tasakaalu liiklusohutuse parandamise nõuete ja keskkonnakaitse ning tarbijate, tootjate ja turustajate huvide vahel, säilitades sõiduki konkurentsivõime järelturul.

(40) ELi tüübikinnitussüsteem peab võimaldama igal liikmesriigil kinnitada, et iga tüüpi sõiduki ning iga tüüpi süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga, mis on ette nähtud vastavat tüüpi sõidukile, on tehtud käesolevas määruses sätestatud katsed ja ülevaatused, et kontrollida selle vastavust käesoleva määruse tüübikinnitusnõuetele, ning et tootja on saanud sellekohase tüübikinnitustunnistuse. ELi tüübikinnitussüsteem kohustab tootjaid tootma sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga. Sõiduki tootja peab seda kinnitama vastavussertifikaadi väljastamisega igale sõidukile. Igat kehtiva vastavussertifikaadiga sõidukit peaks olema lubatud teha turul kättesaadavaks ja registreerida kõikjal liidus.

(41) Selleks et lihtsustada tüübikinnitusega seotud teabe vahetamist pädevate asutuste vahel ja teha asjaomane teave avalikult kättesaadavaks, tuleks pärast asjakohaseid rakendusperioode kohustuslikus korras kasutada otsinguid võimaldavaid veebipõhiseid andmebaase. Konfidentsiaalsete andmete säilitamiseks on oluline, et kogu andmevahetus toimuks turvalise andmevahetusprotokolli abil. Erilist tähelepanu tuleks pöörata andmete väärkasutamise kaotamisele, sealhulgas mitmekordse esmase registreerimise vältimisele elektroonilisel kujul vastavussertifikaatide kasutamisel.

(42) Toodangu vastavus on üks ELi tüübikinnitussüsteemi nurgakividest ja seega peaks pädev asutus või selleks nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootja rakendatud meetmed selle vastavuse tagamiseks heaks kiitma ja neid tuleks sõltumatute korraliste auditite abil regulaarselt kontrollida. Peale selle peaksid tüübikinnitusasutused tagama asjaomaste autotööstustoodete vastavuse jätkuva kontrolli.

(43) Tüübikinnituste jätkuv kehtivus eeldab, et tootja teatab tema sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele mis tahes muutustest tüübi omadustes või sellele tüübile kohaldatavates turvalisust ja keskkonnatoimet käsitlevates nõuetes, et oleks võimalik kontrollida, et sõidukitüüp vastab jätkuvalt kõigile kohaldatavatele nõuetele. Lisaks sellele tuleks selgitada tüübikinnituste muutmise tingimusi, et tagada ühetaoline menetluste kohaldamine ja tüübikinnitusnõuete täitmine kõikjal liidus, eelkõige selleks, et tagada nende eeskirjade range kohaldamine, mille puhul eristatakse muudetud tüübikinnitusi ja uusi tüübikinnitusi. Tagamaks, et kõige hiljutisemaid nõudeid hakataks teataval ajahetkel rakendama kõikide uute sõidukite suhtes, on oluline, et II lisas loetletud õigusaktid ei sisaldaks mitte ainult uute tüübikinnituste suhtes uute nõuete kohaldamise kuupäeva, vaid ka kuupäeva, alates millest uued nõuded muutuvad kohustuslikuks ka sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemise, registreerimise või kasutuselevõtu puhul.

(44) Teatatud tõsist ohtu turvalisusele ning kahju rahvatervisele või keskkonnale tuleks hinnata riiklikul tasandil, ent kui teatatud oht või kahju võib ulatuda üle liikmesriigi piiride, tuleks tagada koordineerimine liidu tasandil, eesmärgiga jagada ressursse ja tagada kindlaks tehtud ohu või kahju leevendamiseks võetavate parandusmeetmete järjepidevus.

(45) Tagamaks et kõik turule lastud sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud pakuvad kõrget turvalisuse ja keskkonnakaitse taset, peaks tootja või mõni teine tarneahela ettevõtja võtma asjakohased parandusmeetmed, kaasa arvatud sõidukite tagasivõtmine, kui sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab endast tõsist ohtu kasutajatele või keskkonnale vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008. Tüübikinnitusasutustel peaks olema õigus hinnata ja kontrollida, kas nimetatud meetmed on piisavad. Teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustel peaks olema õigus võtta parandusmeetmeid ja piiravaid meetmeid, kui nad peavad tootja parandusmeetmeid ebapiisavateks.

(46) Parandusmeetmete kohaldamise korral ei peaks asjaomaste sõidukite registreerimistunnistuse omanikud kandma oma sõidukite remondikulusid, sealhulgas juhul, kui remonditööd on tehtud registreerimistunnistuse omaniku kulul enne parandusmeetme vastuvõtmist. See ei tohiks välistada tarbijate võimalust kasutada liidu või liikmesriikide õiguse kohaselt kohaldatavaid võlaõiguslikke õiguskaitsevahendeid.

(47) Väikeseeriana toodetud sõidukite tootjatele tuleks alternatiivsete tüübikinnitusskeemide abil võimaldada vajalikku paindlikkust. Neil peaks olema võimalus kasutada siseturu eeliseid, tingimusel et nende sõidukid vastavad konkreetsetele ELi tüübikinnitusnõuetele väikeseeriana toodetud sõidukite kohta. Teatavatel piiratud juhtudel on asjakohane lubada väikeseeria riiklikku tüübikinnitust. Kuritarvituse vältimiseks tuleks väikeseeriana toodetud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada kooskõlas käesoleva määrusega vaid väga väikese toodangu korral. Seega tuleb täpselt määratleda väikeseeriana toodetud sõidukite mõiste vastavalt toodetud sõidukite arvule, kohustuslikele nõuetele ja kõnealuste sõidukite turule laskmise tingimustele. Sama tähtis on määrata kindlaks alternatiivne tüübikinnitusskeem üksiksõidukitele, eriti selleks, et võimaldada piisavat paindlikkust mitmes etapis toodetud sõidukitele tüübikinnituse andmiseks.

(48) Liit on osaline Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppes, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (5). Liit on kiitnud heaks märkimisväärse hulga 1958. aasta muudetud kokkuleppele lisatud eeskirju ja on seega kohustatud aktsepteerima nende eeskirjade alusel antud tüübikinnitusi kui liidu samaväärsetele nõuetele vastavaid. Tüübikinnitusraamistiku lihtsustamiseks ja selle vastavusse viimiseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) rahvusvahelise raamistikuga tunnistas liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 661/2009 (6) kehtetuks oma konkreetsed tüübikinnitusdirektiivid ja asendas need vastavate ÜRO eeskirjade kohustusliku rakendamisega. Tüübikinnitusmenetluse halduskoormuse vähendamiseks tuleks sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tootjatel lubada vajaduse korral taotleda käesoleva määruse kohast tüübikinnitust otse käesoleva määruse lisades loetletud asjakohaste ÜRO eeskirjade alusel.

(49) Seetõttu tuleks ÜRO eeskirjad ja nende muudatused, mille poolt liit on hääletanud või mida ta rakendab kooskõlas otsusega 97/836/EÜ, lisada ELi tüübikinnitust käsitlevatesse õigusaktidesse. Seoses sellega tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, millega muuta käesoleva määruse lisasid tagamaks, et asjaomaste õigusaktide nimekirjas esitatud viited ÜRO eeskirjadele ja nende vastavatele muudatustele oleksid ajakohastatud.

(50) Siseturu toimimise parandamiseks, eelkõige mis puudutab kaupade vaba liikumist, asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, on vaja tagada vaba juurdepääs sõidukite remondi- ja hooldusteabele standardse vormi kaudu, mida saab kasutada tehnilise teabe hankimiseks, ning tõhus konkurents vastavat teavet pakkuvate teenuste turul. Remondi- ja hooldusteabe edastamise nõuded on seni sätestatud määrustes (EÜ) nr 715/2007 (7) ja (EÜ) nr 595/2009 (8). Nimetatud nõuded tuleks koondada käesolevasse määrusesse ning määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 tuleks vastavalt muuta.

(51) Tehnika areng, mille käigus tutvustatakse uusi meetodeid või võimalusi sõidukite diagnostikas ja remondis, näiteks kaugjuurdepääs sõidukiga seotud teabele ja tarkvarale, ei tohiks kahjustada käesoleva määruse eesmärki, mis on seotud juurdepääsuga sõiduki remondi- ja hooldusteabele sõltumatute ettevõtjate poolt.

(52) Selleks et tagada tõhus konkurents sõidukite remondi- ja hooldusteabe teenuste turul ning selgitada, et see teave hõlmab ka teavet, mida tuleb anda sõltumatutele ettevõtjatele, välja arvatud sõidukite remondiga tegelevatele isikutele, tagamaks et sõltumatu sõidukite remondi ja hoolduse turg tervikuna saaks konkureerida volitatud edasimüüjatega, olenemata sellest, kas sõidukitootja annab kõnealust teavet oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele otse või kasutab seda teavet ise remondi ja hoolduse tegemisel, on vaja sätestada sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse eesmärgil antava teabe üksikasjad.

(53) Sõidukite, eriti nende turvalisuse ja keskkonnaga seotud osade ülevaatuseks on peetud vajalikuks ülevaatuspunktide ja asjaomaste pädevate asutuste juurdepääsu iga sõiduki tehnilisele teabele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/45/EL (9). Selleks et hõlbustada nimetatud direktiivi nõuete järgimist, peaks sõltumatutel ettevõtjatel olema juurdepääs asjakohasele tehnilisele teabele, mis on vajalik sõidukite tehnoülevaatuseks ettevalmistamiseks.

(54) Kuna praegu puudub ühine struktureeritud menetlus sõidukiosade andmete vahetamiseks sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjate vahel, on asjakohane töötada välja sellise andmevahetuse põhimõtted. Vahetatavate andmete standardset vormi käsitleva tulevase ühise struktureeritud menetluse peaks ametlikult välja töötama Euroopa Standardikomitee (CEN), ehkki CENile antud volitustes ei kirjutata ette, kuivõrd detailne peaks see standard olema. Eelkõige peaks CENi töös kajastuma ühtviisi nii sõidukitootjate kui ka sõltumatute ettevõtjate huvid ja vajadused ning uurida tuleks ka selliseid lahendusi nagu avatud andmevormingud, mida kirjeldatakse täpselt piiritletud metaandmetega, et hõlbustada olemasoleva infotehnoloogiataristu kaasamist.

(55) Käesoleva määruse tulemuslikkuse tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses tüübikinnitusnõuetega mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike keskkonnatoime ja turvalisuse näitajate kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (10) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

(56) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11).

(57) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Eelkõige peaksid nad kajastama ohtu turvalisusele, tervisele või keskkonnale, mida hulk turul kättesaadavaks tehtud nõuetele mittevastavaid sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke võiksid põhjustada. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni igal aastal kehtestatud karistustest, et jälgida nimetatud eeskirjade kohaldamise sidusust.

(58) Vastavuskontrolli katsete tegemisel peaks tehnilistel teenistustel olema võimalik valida katsete parameetreid vabalt ja mitteennustataval viisil, asjaomastes õigusaktides sätestatud ulatuses. See peaks aitama neil kontrollida, kas katsetatud sõidukid vastavad kõikidele parameetritele, sealhulgas neile, mis vastavad katse halvimale võimalikule juhule.

(59) Selleks et tagada, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastaksid kõigil juhtudel käesolevale määrusele, tuleks neid pidada asjakohastele nõuetele mittevastavaks, kui asjaomasel ametiasutusel ei ole võimalik katse tulemusi empiiriliselt kontrollida isegi olukorras, kus kõik katsetusparameetrid on reprodutseeritud või arvesse võetud. On vaja määrata karistused nendele ettevõtjatele ja tehnilistele teenistustele, kes võltsivad katsetulemusi või esitavad tüübikinnituseks valeandmeid või ebaõigeid andmeid.

(60) Selguse, mõistlikkuse ja lihtsustamise huvides tuleks direktiiv 2007/46/EÜ tunnistada kehtetuks ning asendada käesoleva määrusega. Käesoleva määruse vastuvõtmine tagab sätete vahetu kohaldatavuse ning nende õigeaegse ja tõhusama ajakohastamise, et võtta paremini arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi 1958. aasta muudetud kokkuleppe kontekstis.

(61) Parandusmeetmete ja piiravate meetmete toetamiseks liidu tasandil peaks komisjon olema volitatud kehtestama ühtlustatud haldustrahve käesolevat määrust rikkunud ettevõtjatele, olenemata sellest, kus sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik esialgse tüübikinnituse sai. Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et täiendada käesolevat määrust haldustrahvide arvutamise ja kogumise menetluse ja meetodite kehtestamisega käesolevas määruses sätestatud põhimõtete alusel.

(62) Kui käesolevas määruses sätestatud meetmed nõuavad isikuandmete töötlemist, tuleks need meetmed võtta kooskõlas määrustega (EL) nr 2016/679 (12) ja (EÜ) nr 45/2001, (13) samuti vastavate riiklike rakendusmeetmetega. On oluline, et tootjad rakendavad kõik vajalikud meetmed, et järgida eeskirju, mis käsitlevad sõiduki kasutamise ajal genereeritud isikuandmete töötlemist ja edastamist.

(63) Et võimaldada liikmesriikidel ja riiklikel ametiasutustel ning ettevõtjatel valmistuda käesolevas määruses sisalduvate uute eeskirjade kohaldamiseks, tuleks määrata õigusakti jõustumisest hilisem kohaldamiskuupäev.

(64) Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada haldusnormid ja tehnilised nõuded uute M-, N- ja O-kategooria sõidukite ja selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ning selliste sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turujärelevalve kohta, piisavalt saavutada ning kuna selle ulatuse ja mõju tõttu saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmed kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesolevas määruses sätestatakse kõigi artikli 2 lõikes 1 osutatud uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmise ning üksiksõiduki tüübikinnitusega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded.

Käesolevas määruses sätestatakse ka artikli 2 lõikes 1 osutatud sõidukite oluliste süsteemide nõuetekohast toimimist tõsiselt ohustada võivate tarvikute ja lisaseadmete turule laskmist ja kasutuselevõttu käsitlevad normid.

2. Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse saavate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turujärelevalve nõuded. Käesolevas määruses sätestatakse samuti selliste sõidukite osade ja lisaseadmete turujärelevalve nõuded.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse M- ja N-kategooria mootorsõidukite ja nende O-kategooria haagiste suhtes, mis on ette nähtud liiklemiseks avalikel teedel, sealhulgas ühes või mitmes etapis kavandatud ja konstrueeritud sõidukite suhtes, ning nimetatud sõidukite ja nende haagiste jaoks kavandatud ja konstrueeritud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ning tarvikute ja lisaseadmete suhtes.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes:

a) põllu- ja metsamajanduses kasutatavad sõidukid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 167/2013 (14) esitatud määratlusele;

b) kahe-, kolme- ja neljarattalised sõidukid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 168/2013 (15) esitatud määratlusele;

c) roomikmasinad;

d) üksnes relvajõudude poolt kasutamiseks kavandatud ja konstrueeritud või kohandatud sõidukid.

3. Järgmiste sõidukite puhul võib tootja taotleda tüübikinnitust või üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel, tingimusel et kõnealused sõidukid vastavad käesoleva määruse nõuetele:

a) peamiselt ehitusplatsidel või karjäärides, sadamates või lennujaamades kasutamiseks kavandatud ja konstrueeritud sõidukid;

b) tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks kavandatud ja konstrueeritud või kohandatud sõidukid;

c) iseliikuvad sõidukid, mis on kavandatud ja konstrueeritud konkreetse töö tegemiseks ja mis oma konstruktsiooniliste omaduste tõttu ei sobi reisijate vedamiseks ega kaupade transportimiseks ning mis ei ole mootorsõiduki šassiile paigaldatud masinad.

Tüübikinnituse andmine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ (16) kohaldamist.

4. Järgmiste sõidukite puhul võib tootja taotleda üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel:

a) üksnes maanteevõidusõiduks ettenähtud sõidukid;

b) sõidukite prototüübid, mida kasutatakse teedel tootja vastutusel konkreetse katseprogrammi sooritamiseks ning mis on kavandatud ja konstrueeritud spetsiaalselt selleks otstarbeks.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses ja II lisas loetletud õigusaktides kasutatakse järgmisi mõisteid, kui neis ei ole sätestatud teisiti:

1) „tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

2) „ELi tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab käesoleva määruse asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

3) „riiklik tüübikinnitus“– menetlus, mille abil tüübikinnitusasutus kinnitab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele, mis on kehtestatud liikmesriigi õigusega, kusjuures selline tüübikinnitus kehtib vaid asjaomase liikmesriigi territooriumil;

4) „tüübikinnitustunnistus“– dokument, millega tüübikinnitusasutus kinnitab ametlikult sõidukitüübile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmist;

5) „vastavussertifikaat“– tootja poolt välja antud dokument, mis kinnitab, et toodetud sõiduk vastab tüübikinnituse saanud sõidukitüübile ning kõigi tootmise ajal kehtinud õigusaktide nõuetele;

6) „üksiksõiduki tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab, et konkreetne sõiduk, mis on kas ainulaadne või mitte, vastab üksiksõiduki ELi tüübikinnituse või üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele;

7) „terviksõiduki tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab, et mittekomplektne, komplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele;

8) „mitmeastmeline tüübikinnitus“– menetlus, millega üks või mitu tüübikinnitusasutust kinnitab, et mittekomplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab, olenevalt komplekteerituse astmest, asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

9) „järkjärguline tüübikinnitus“– menetlus, mille käigus kogutakse järk-järgult kokku sõidukiga seonduvate süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustunnistused või ÜRO tüübikinnitustunnistused ning mille viimases astmes antakse tüübikinnitus terviksõidukile;

10) „üheastmeline tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab üheainsa toimingu abil, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp tervikuna vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

11) „sega-tüübikinnitus“– järkjärguline tüübikinnitus, mille käigus terviksõiduki tüübikinnituse andmise viimases astmes antakse tüübikinnitus ühele või mitmele süsteemile, ilma et kõnealustele süsteemidele oleks vaja väljastada ELi tüübikinnitustunnistusi;

12) „süsteemi tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab, et süsteemi tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

13) „eraldi seadmestiku tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab, et eraldi seadmestiku tüüp vastab ühe või mitme konkreetse sõidukitüübiga seoses asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

14) „osa tüübikinnitus“– menetlus, millega tüübikinnitusasutus kinnitab, et osa tüüp vastab sõidukist eraldi asjakohastele haldusnormidele ja tehnilistele nõuetele;

15) „sõiduk“– mootorsõiduk või haagis;

16) „mootorsõiduk“– vähemalt neljarattaline omal jõul liikumiseks kavandatud ja konstrueeritud komplektne, komplekteeritud või mittekomplektne sõiduk, mille maksimaalne tootjakiirus on üle 25 km/h;

17) „haagis“– mitteiseliikuv ratastel sõiduk, mis on kavandatud ja konstrueeritud vedamiseks mootorsõiduki poolt ja mis suudab liikuda vähemalt vedava mootorsõiduki pikisuunalise kesktasapinnaga risti asuva horisontaaltelje ümber ning pikisuunalise kesktasapinnaga paralleelselt oleva vertikaaltelje ümber;

18) „süsteem“– seadmete kogum, mis on ühendatud sõidukis ühe või mitme konkreetse ülesande täitmiseks ja mis peab vastama käesoleva määruse või II lisas loetletud õigusaktide nõuetele;

19) „osa“– seadis, mis on ette nähtud olema sõiduki osa ja millele saab anda sõidukist sõltumatu tüübikinnituse ning mis peab vastama käesoleva määruse või II lisas loetletud õigusaktide nõuetele, kui eriõigusakt sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid;

20) „eraldi seadmestik“– seadis, mis on ette nähtud olema sõiduki osa ja millele saab anda eraldi tüübikinnituse, kuid üksnes seoses ühe või mitme konkreetse sõidukitüübiga ning mis peab vastama käesoleva määruse või II lisas loetletud õigusaktide nõuetele, kui eriõigusakt sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid;

21) „tarvikud“– tooted sõiduki komplekteerimiseks, remondiks ja hoolduseks ning varuosad;

22) „lisaseadmed“– tooted, mis ei ole tarvikud, kuid mida on võimalik sõidukile lisada või paigaldada;

23) „varuosad“– tooted, mis paigaldatakse sõidukisse või sõidukile originaalosade asendamiseks, sealhulgas sõiduki kasutamiseks vajalikud tooted, välja arvatud kütus;

24) „baassõiduk“– sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnituse algetapis;

25) „mittekomplektne sõiduk“– sõiduk, mis peab läbima veel vähemalt ühe järgneva komplekteerimisetapi, et täita käesoleva määruse asjakohaseid tehnilisi nõudeid;

26) „komplekteeritud sõiduk“– sõiduk, mis on valminud mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse tulemusel ja mis vastab käesoleva määruse asjakohastele tehnilistele nõuetele;

27) „terviksõiduk“– sõiduk, mida käesoleva määruse asjakohaste tehniliste nõuetega vastavusse viimiseks ei ole tarvis täiendada;

28) „seerialõpu sõiduk“– laovarusse kuuluv sõiduk, mida ei saa või mida enam ei saa turul kättesaadavaks teha, registreerida või kasutusele võtta uute tehniliste nõuete jõustumise tõttu, millele vastavat tüübikinnitust ei ole sõiduk saanud;

29) „alternatiivkütust kasutav sõiduk“– sõiduk, mille konstruktsioon lubab töötada vähemalt üht liiki kütusega, mis on kas gaaskütus atmosfääritemperatuuril ja -rõhul või kütus, mille peamine koostisosa ei ole mineraalõli;

30) „väikeseeriana toodetud sõiduk“– sõidukitüüp, mille turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud ühikute arv ei ületa V lisas sätestatud aastaseid koguselisi piirnorme;

31) „eriotstarbeline sõiduk“– M-, N- või O-kategooriasse kuuluv sõiduk, millel on tehnilised eriomadused sellise funktsiooni täitmiseks, milleks on vaja spetsiaalseid kohandusi või seadmeid;

32) „sõidukitüüp“– teatav rühm sõidukeid, millel on vähemalt ühised I lisa B osas sätestatud omadused, sealhulgas rühm sõidukeid, mis sisaldab seal osutatud variante ja versioone;

33) „poolhaagis“– veetav sõiduk, mille telg või teljed on viidud sõiduki raskuskeskme taha (ühtlase koormuse juures) ning mis on varustatud ühendusseadmega, mis võimaldab horisontaal- ja vertikaaljõud vedukile üle kanda;

34) „turujärelevalve“– turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud ning tarvikud ja lisaseadmed vastavad liidu asjakohastes ühtlustamisõigusaktides sätestatud nõuetele ega ohusta inimese tervist, turvalisust, keskkonda või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte;

35) „turujärelevalveasutus“– riiklik ametiasutus või ametiasutused, kes vastutab/vastutavad turujärelevalve eest liikmesriigi territooriumil;

36) „tüübikinnitusasutus“– liikmesriigi ametiasutus või ametiasutused, millest liikmesriik on komisjonile teatanud ja mille pädevusse kuuluvad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse või üksiksõiduki tüübikinnituse kõik aspektid, tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise menetlus, tüübikinnitustunnistuste väljastamine ja vajaduse korral tühistamine või väljastamisest keeldumine, tegutsemine teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutuste kontaktasutusena, tehniliste teenistuste määramine ja tootjapoolsete kohustuste täitmise tagamine seoses toodangu vastavusega;

37) „riiklik ametiasutus“– liikmesriigi tüübikinnitusasutus või mõni muu ametiasutus, kes on kaasatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete turujärelevalve, piirikontrolli või registreerimise menetlustesse ning vastutab nende menetluste eest;

38) „tehniline teenistus“– organisatsioon või asutus, mille tüübikinnitusasutus on määranud katseid tegevaks katselaboratooriumiks või vastavushindamise organiks, et teha alghindamist ja muid katseid või kontrollimisi;

39) „riiklik akrediteerimisasutus“– riiklik akrediteerimisasutus määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punkti 11 tähenduses;

40) „tootja“– füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab kõigi sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmise või üksiksõiduki tüübikinnituse andmise või tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise menetluse aspektide ning toodangu nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetava sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turujärelevalve eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kõigisse kavandamis- ja konstrueerimisetappidesse või mitte;

41) „tootja esindaja“– liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle tootja on nõuetekohaselt nimetanud ennast tüübikinnitusasutuses või turujärelevalveasutuses esindama ja enda nimel tegutsema käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes;

42) „importija“– liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb turule kolmandas riigis toodetud sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme;

43) „turustaja“– edasimüüja või muu turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turul kättesaadavaks;

44) „ettevõtja“– tootja, tootja esindaja, importija või turustaja;

45) „sõltumatu ettevõtja“– sõidukite remondi ja hooldusega otseselt või kaudselt tegelev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud volitatud edasimüüja ja remonditöökoda, sealhulgas muud remonditöökojad, remondiseadmete, tööriistade või varuosade tootjad või turustajad, samuti tehnilise teabe kirjastajad, autoklubid, autoabi ettevõtjad, kontrollimis- ja katsetamisteenuseid pakkuvad ettevõtjad ja alternatiivkütust kasutavate sõidukite seadmete paigaldajatele, tootjatele ja remontijatele koolitust pakkuvad ettevõtjad; samuti tähistab see mõiste asjaomase sõidukitootja turustussüsteemi kuuluvaid volitatud remonditöökodasid, edasimüüjaid ning turustajaid, kuivõrd nad osutavad remondi- või hooldusteenuseid sõidukitele, mille tootja turustussüsteemi nad ei kuulu;

46) „volitatud remonditöökoda“– füüsiline või juriidiline isik, kes osutab remondi- ja hooldusteenuseid sõidukitele ning kuulub tootja turustussüsteemi;

47) „sõltumatu remonditöökoda“– füüsiline või juriidiline isik, kes osutab remondi- ja hooldusteenuseid sõidukitele, kuulumata tootja turustussüsteemi;

48) „sõiduki remondi- ja hooldusteave“– kõik andmed, sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused, mis on vajalikud sõiduki diagnoosimiseks, teenindamiseks ja kontrollimiseks, tehnoülevaatuseks ettevalmistamiseks, remondiks, ümberprogrammeerimiseks, taaslähtestamiseks või diagnostiliseks kaugtoeks või selliste tarvikute ja lisaseadmete sõidukile paigaldamiseks, mille tootja esitab oma volitatud partneritele, edasimüüjatele ja remonditöökodadele või mida tootja kasutab remondi ja hoolduse eesmärgil;

49) „sõiduki pardadiagnostika andmed“– andmed, mille on genereerinud sõidukisse paigaldatud või mootoriga ühendatud süsteem, mis on võimeline avastama rikke ja vajaduse korral teatama sellest häiresüsteemi abil, määrama kindlaks rikke arvatava asukoha arvutimälusse salvestatud teabe abil ning edastama seda teavet väljapoole;

50) „turule laskmine“– sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme esmakordne kättesaadavaks tegemine liidus;

51) „turul kättesaadavaks tegemine“– sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme tarnimine turul turustamiseks või kasutamiseks äritegevuse käigus, kas tasu eest või tasuta;

52) „kasutuselevõtt“– sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme esmakordne ettenähtud otstarbel kasutamine liidus;

53) „registreerimine“– tüübikinnituse saanud sõidukile kas alalise või ajutise riikliku maanteeliikluse loa andmine, kaasa arvatud sõiduki identifitseerimine ja sellele seerianumbri omistamine, mida nimetatakse registreerimisnumbriks;

54) „virtuaalne katsemeetod“– arvutisimulatsioon, sealhulgas arvutused, mille abil näitlikustatakse, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik vastab II lisas loetletud õigusaktis sätestatud tehnilistele nõuetele, ilma et oleks vaja kasutada füüsilist sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku;

55) „alternatiivsed nõuded“– haldussätted ja tehnilised nõuded, mille eesmärk on tagada kasutusohutuse, keskkonnakaitse ja tööohutuse selline tase, mis on võimalikult suures ulatuses samaväärne ühe või mitme II lisas loetletud õigusaktiga tagatud tasemega;

56) „kohapealne hindamine“– kontrollimine tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate ettevõttes;

57) „järelevalvega seotud kohapealne hindamine“– kindlate ajavahemike järel järjepidevalt tehtav kohapealne hindamine, mis ei ole tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate esmakordse määramise korral tehtav kohapealne hindamine ega määramise uuendamise korral tehtav kohapealne hindamine;

58) „sõiduki tootmiskuupäev“– kuupäev, mil sõiduki tootmine tootjale antud kinnituse kohaselt lõpule viidi.

Artikkel 4

Sõidukikategooriad

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi sõidukikategooriaid.

a) M-kategooria: peamiselt reisijate ja nende pagasi veoks kavandatud ja konstrueeritud mootorsõidukid, mis jagunevad järgmistesse kategooriatesse: i) M1-kategooria: mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta ja milles ei ole ruumi seisukohtadele olenemata sellest, kas istekohtade arv piirdub juhiistmega; ii) M2-kategooria: mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille täismass on kuni 5 tonni olenemata sellest, kas nendes mootorsõidukites on ruumi seisukohtade jaoks, ning iii) M3-kategooria: mootorsõidukid, milles on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille täismass on üle 5 tonni olenemata sellest, kas nendes mootorsõidukites on ruumi seisukohtade jaoks.

b) N-kategooria: peamiselt kaupade veoks kavandatud ja konstrueeritud mootorsõidukid, mis jagunevad järgmistesse kategooriatesse: i) N1-kategooria: mootorsõidukid täismassiga kuni 3,5 tonni; ii) N2-kategooria: mootorsõidukid täismassiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 12 tonni, ning iii) N3-kategooria: mootorsõidukid täismassiga üle 12 tonni.

c) O-kategooria haagised, mis jagunevad järgmistesse kategooriatesse: i) O1-kategooria: haagised täismassiga kuni 0,75 tonni; ii) O2-kategooria: haagised täismassiga üle 0,75 tonni, kuid mitte üle 3,5 tonni; iii) O3-kategooria: haagised täismassiga üle 3,5 tonni, kuid mitte üle 10 tonni, ning iv) O4-kategooria: haagised täismassiga üle 10 tonni.

2. Sõidukite, sõidukitüüpide, variantide ja versioonide kategooriatesse liigitamise kriteeriumid on sätestatud I lisas.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 82 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta tehnika arengu arvesse võtmiseks I lisa sõidukitüüpide ja keretüüpide osas.

II PEATÜKK

ÜLDKOHUSTUSED

Artikkel 5

Tehnilised nõuded

1. Sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud peavad vastama II lisas loetletud õigusaktide nõuetele.

2. Sõidukeid, süsteeme, osasid ja eraldi seadmestikke peetakse käesolevale määrusele mittevastavaks eelkõige järgmistel juhtudel:

a) nad kalduvad ELi tüübikinnitustunnistustes või nende lisades esitatud andmetest või katsearuannetes esitatud kirjeldavatest andmetest kõrvale rohkem kui asjaomane õigusakt lubab;

b) kõikidel asjaomases õigusaktis sätestatud tingimustel ei täideta asjaomases õigusaktis sätestatud seeriatootmise hindamiskriteeriume või piirnorme;

c) tüübikinnitusasutused, turujärelevalveasutused või komisjon ei suuda kõikidel asjaomases õigusaktis sätestatud tingimustel reprodutseerida teabedokumendis tootja poolt esitatud mis tahes andmeid.

Vastavuse hindamisel käesoleva lõike tähenduses võetakse arvesse üksnes tüübikinnitusasutuste, turujärelevalveasutuste või komisjoni poolt või nimel tehtud kontrolle, katseid, ülevaatuseid ja hindamisi.

3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 82 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa, eesmärgiga võtta arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi, lisades ja ajakohastades viiteid õigusaktidele, mis sisaldavad nõudeid, millele sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud peavad vastama.

Artikkel 6

Liikmesriikide kohustused

1. Liikmesriigid asutavad või määravad oma tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused. Liikmesriigid teavitavad asutuste asutamisest ja määramisest komisjoni.

Teade peab sisaldama asutuse nime, aadressi, kaasa arvatud elektronposti aadressi, ja vastutusalasid. Komisjon avaldab tüübikinnitusasutuste ja turujärelevalveasutuste nimekirja ja kontaktandmed oma veebisaidil.

Liikmesriigid tagavad, et nende tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused peavad kinni rollide ja vastutusalade rangest lahususest ning toimivad kõik üksteisest sõltumatult. Kõnealused asutused võivad olla samas organisatsioonis tingimusel, et nende tegevus on korraldatud autonoomselt, eraldi struktuuri osana.

2. Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab liikmesriik neist ühe, kes on ainukesena vastutav teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega artikli 11 kohaldamiseks ja XV peatükis sätestatud kohustuste täitmiseks.

3. Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve eest rohkem kui üks turujärelevalveasutus, määrab liikmesriik neist ühe, kes on ainukesena vastutav teabevahetuse eest teiste liikmesriikide turujärelevalveasutustega artikli 11 kohaldamiseks.

4. Liikmesriigid lubavad turule lasta, registreerida ja kasutusele võtta vaid selliseid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis vastavad käesolevale määrusele.

5. Liikmesriigid ei keela, piira ega takista sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turule laskmist, registreerimist või kasutuselevõttu, kui need vastavad käesolevale määrusele, välja arvatud XI peatükis sätestatud juhtudel.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust võivad liikmesriigid otsustada mitte lubada selliste sõidukite teel liiklemist, turule laskmist, registreerimist või kasutuselevõttu, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse alusel, kuid ületavad nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (17) I lisas sätestatud ühtlustatud mõõtmeid, kaalu ja teljekoormust.

6. Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule sisenevate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turujärelevalvet ja kontrollimist kooskõlas käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 765/2008 III peatükiga.

7. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et turujärelevalveasutustel oleks õigus vajaduse korral ja põhjendatult siseneda nende territooriumil asuvate ettevõtjate ettevõttesse ning võtta kõiki vajalikke sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike näidiseid vastavuse katsetamiseks.

8. Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma tüübikinnitustegevused ja hindavad nende toimimist. Läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse komisjonile ja artiklis 11 osutatud õigusaktide täitmise tagamise alase teabe vahetamise foorumile („foorum“).

Liikmesriigid teevad perioodiliste läbivaatamiste ja hindamiste tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

Liikmesriigid annavad komisjonile ja foorumile aru foorumi esitatud ja artikli 11 lõikes 5 osutatud soovituste elluviimise kohta.

9. Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma turujärelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse komisjonile ja foorumile.

Liikmesriigid teevad perioodiliste läbivaatamiste ja hindamiste tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

Liikmesriigid annavad komisjonile ja foorumile aru foorumi esitatud ja artikli 11 lõikes 5 osutatud soovituste elluviimise kohta.

10. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse ühetaolised kriteeriumid käesoleva artikli lõigetes 8 ja 9 osutatud läbivaatamiste ja hindamiste alaste aruannete vormi kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 83 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Tüübikinnitusasutuste kohustused

1. Tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse vaid sõidukitele, süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele, mis vastavad käesolevale määrusele.

2. Tüübikinnitusasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 4 sätestatud kohustust teha komisjonile kättesaadavaks vajalikud andmed ning muid liidu õiguses sätestatud kohaldatavaid avalikustamise nõudeid liidu tarbijate huvide kaitsmiseks.

Tüübikinnitusasutused teevad tõhusat ja tulemuslikku koostööd ja jagavad oma rolli ja ülesannetega seotud asjakohast teavet.

3. Selleks et turujärelevalveasutused saaksid teha kontrolle, teevad tüübikinnitusasutused turujärelevalveasutustele kättesaadavaks vajalikud andmed, mis on seotud vastavuskontrolli läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Andmed peavad hõlmavad vähemalt artikli 28 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet. Tüübikinnitusasutused esitavad nimetatud teabe põhjendamatu viivituseta turujärelevalveasutustele.

4. Kui tüübikinnitusasutust on teavitatud kooskõlas XI peatükiga, et sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul kahtlustatakse, et need kujutavad endast tõsist ohtu või ei vasta nõuetele, võtab ta kõik vajalikud meetmed välja antud tüübikinnituse läbivaatamiseks ning parandab või tühistab vajaduse korral tüübikinnituse, sõltuvalt ilmsiks tulnud kõrvalekallete põhjustest ja raskusastmest.

Artikkel 8

Turujärelevalveasutuste kohustused

1. Turujärelevalveasutused teevad regulaarseid kontrolle, et veenduda sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavuses asjakohastele nõuetele. Kontrolle tehakse piisaval määral, kontrollides dokumente ning tehes vajaduse korral statistiliselt asjakohase valimi alusel laboratoorseid ja teekatseid.

Kontrolle tehes võtavad turujärelevalveasutused arvesse:

a) riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid,

b) põhjendatud kaebusi ja

c) muud asjakohast teavet, sealhulgas foorumis vahetatavat teavet ning kõiki katsetulemusi, mille on avaldanud tunnustatud kolmandad isikud, kes vastavad artikli 13 lõikes 10 osutatud rakendusaktide nõuetele.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, teostavad iga liikmesriigi turujärelevalveasutused aastas vähemalt miinimumarvu sõidukikatseid. Katsete miinimumarv liikmesriigi kohta on üks iga 40 000 eelneval aastal selles liikmesriigis registreeritud uue sõiduki kohta, kuid mitte vähem kui viis katset.

Iga katse kontrollib vastavust II lisas loetletud kohaldatavatele õigusaktidele.

3. Turujärelevalveasutused, kes viivad aastas läbi rohkem kui viis katset, pühendavad katsete miinimumarvust vähemalt 20 % heitkogustega seotud katsetele, mis on võrreldavad tüübikinnituskatsetega, hõlmates kõiki katsetatava sõidukitüübi suhtes kohaldatavaid heidetega seotud nõudeid, mis on sätestatud II lisas loetletud õigusaktides.

4. Liikmesriigi turujärelevalveasutus võib teise liikmesriigi turujärelevalveasutusega kokku leppida, et selle teise liikmesriigi turujärelevalveasutus viib läbi lõigete 2 ja 3 kohaselt nõutud katsed.

5. Liikmesriigi turujärelevalveasutus võib komisjoniga kokku leppida, et komisjon viib lõike 3 kohaselt nõutud katsed läbi nimetatud liikmesriigi kulul. Kõik käesoleva lõike alusel tehtud katsed loetakse lõike 2 kohaselt nõutud katsete miinimumarvu hulka.

6. Liikmesriik koostab igal aastal põhjaliku ülevaate oma kavandatud turujärelevalvekontrollidest ja esitab selle foorumile hiljemalt 1. märtsil.

7. Liikmesriik koostab iga kahe aasta tagant aruande oma järelduste kohta pärast iga eelmise kahe aasta jooksul tehtud vastavuskontrolli katseid. Kõnealune aruanne esitatakse foorumile asjaomase kaheaastase perioodi lõppemisele järgneva aasta 30. septembriks.

8. Turujärelevalveasutused nõuavad ettevõtjatelt selliste dokumentide, teabe ja muude tehniliste kirjelduste, sealhulgas tarkvarale ja algoritmidele juurdepääsu kättesaadavaks tegemist, mida turujärelevalveasutused turujärelevalvemeetmete võtmiseks vajalikuks peavad.

9. Turujärelevalveasutused võtavad tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate esitatud vastavussertifikaate, tüübikinnitustähiseid või tüübikinnitustunnistusi.

10. Turujärelevalveasutused võtavad vajalikud meetmed, et hoiatada nende liikmesriikide territooriumidel elavaid tarbijaid piisavalt vara kõikide sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seonduvate nende või komisjoni poolt kindlaks tehtud ohtude eest, et vältida või vähendada vigastuste või muu kahju tekitamise riski, sealhulgas tehes selle teabe kättesaadavaks ka turujärelevalveasutuse veebisaidil.

Turujärelevalveasutused teevad koostööd ettevõtjatega meetmete osas, mis võivad vältida või vähendada kõnealuste ettevõtjate poolt turul kättesaadavaks tehtud sõidukitest, süsteemidest, osadest või eraldi seadmestikest tulenevat ohtu.

11. Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku XI peatüki kohaselt turult kõrvaldada, teatavad nad sellest asjaomasele ettevõtjale ja asjaomasele tüübikinnitusasutusele.

12. Turujärelevalveasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 4 sätestatud kohustust teha komisjonile kättesaadavaks vajalikud andmed ning muid liidu õiguses sätestatud kohaldatavaid avalikustamise nõudeid liidu tarbijate huvide kaitsmiseks.

13. Eri liikmesriikide turujärelevalveasutused koordineerivad oma turujärelevalvemeetmeid, teevad omavahel koostööd ning jagavad nimetatud järelevalvemeetmete tulemusi üksteise ja foorumiga. Turujärelevalveasutused lepivad vajaduse korral kokku töö jagamises ja spetsialiseerumises.

14. Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve ja välispiirikontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus, teevad need ametiasutused tõhusat ja tulemuslikku koostööd ja jagavad oma vastavate rollide ja ülesannetega seotud asjakohast teavet.

15. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et sätestada ühised kriteeriumid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vastavuskontrollide piisava ulatuse kindlaksmääramiseks ja ühised kriteeriumid käesoleva artikli lõigetes 6 ja 7 osutatud ülevaate ja aruande vormide jaoks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 83 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Vastavuse kontrollimine komisjoni poolt

1. Komisjon korraldab ja teeb oma kulul vastavuse kontrollimise katseid ja ülevaatusi, et kontrollida, kas sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastavad asjakohastele nõuetele.

Katseid ja ülevaatusi tehakse muu hulgas statistiliselt asjakohase valimi alusel laboratoorsete katsete ja teekatsete abil, millele lisaks kontrollitakse dokumente.

Katseid ja ülevaatusi tehes võtab komisjon arvesse:

a) riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid,

b) põhjendatud kaebusi ja

c) muud asjakohast teavet, sealhulgas foorumis vahetatavat teavet ja katsetulemusi, mille on avaldanud tunnustatud kolmandad isikud, kes vastavad artikli 13 lõikes 10 osutatud rakendusaktide nõuetele, turul olevaid uusi tehnoloogiaid puudutavat teavet ja teeäärsel kaugseirel põhinevaid aruandeid.

Katsete ja ülevaatuste tegemiseks võib komisjon kasutada tehniliste teenistuste abi ning sel juhul tegutseb tehniline teenistus komisjoni nimel. Kui komisjon kasutab katsete ja ülevaatuste tegemisel käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil tehniliste teenistuste abi, tagab komisjon, et ei kasutata sama tehnilist teenistust kui see, kes tegi algse tüübikinnituskatse.

Katseid ja ülevaatusi võib teha

a) uutele sõidukitele, mille tootjad või ettevõtja on teinud kättesaadavaks lõike 2 kohaselt;

b) registreeritud sõidukitele kokkuleppel sõiduki registreerimistunnistuse omanikuga.

2. Tüübikinnitust omavad tootjad või muud ettevõtjad teevad komisjonile nõudmise korral õiglase kompensatsiooni eest kättesaadavaks statistiliselt asjakohase hulga komisjoni valitud toodetavaid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis esindavad neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on asjaomase tüübikinnituse alusel turule laskmiseks kättesaadavad. Sellised sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud esitatakse katsetamiseks komisjoni nõutaval ajal ja kohas ning komisjoni nõutavaks ajavahemikuks.

3. Enne kui komisjon teeb oma katseid ja ülevaatusi, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud liikmesriiki ja liikmesriiki, kus sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik turul kättesaadavaks tehti.

Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, kui viimane teeb nimetatud katseid ja ülevaatusi.

4. Selleks et komisjon saaks teha käesoleva artikli kohaseid katseid ja ülevaatusi, teevad liikmesriigid komisjonile põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks vajaliku teabe, mis on seotud vastavuskontrolli katseid läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Teave peab hõlmama vähemalt artikli 28 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet.

5. Tootjad avalikustavad komisjonile tasuta ja põhjendamatu viivituseta kõik andmed, mis on vajalikud vastavuskontrolliks ning mis ei ole kättesaadavad artikli 28 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistusel ja selle lisadel.

Andmed sisaldavad kõiki parameetreid ja seadeid, mis on vajalikud selleks, et matkida täpselt katsetingimusi, mida kohaldati tüübikinnituskatse ajal. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks avalikustatavad andmed, järgides seejuures ärisaladuse kaitset ja isikuandmete kaitset liidu ja liikmesriikide õiguse kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 83 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

6. Kui komisjon teeb kindlaks, et sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta käesolevas määruses sätestatud tüübikinnitusnõuetele, et sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta tüübikinnitusele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, algatab ta artiklis 53 või 54 sätestatud menetluse.

Kui katsed ja ülevaatused seavad kahtluse alla tüübikinnituse enda õigsuse, teatab komisjon sellest viivitamata asjaomas(t)ele tüübikinnitusasutus(t)ele ning foorumile.

Komisjon teavitab asjaomaseid tüübikinnitusasutusi ja turujärelevalveasutusi, et võtta vajalikke meetmeid liidus elavate tarbijate piisavalt varajaseks hoiatamiseks kõikide sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seonduvate tema poolt tuvastatud nõuetele mittevastavuste eest, et vältida või vähendada vigastuste või muu kahju tekitamise riski.

Komisjon teeb avalikult kättesaadavaks aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset ning edastab oma järeldused liikmesriikidele ja foorumile. Aruanne sisaldab üksikasju hinnatud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta ja asjaomase tootja nime, samuti järelduste, sealhulgas tuvastatud nõuetele mittevastavuse olemuse lühikirjeldust.

Artikkel 10

Komisjoni hindamised

1. Komisjon korraldab ja viib läbi hindamisi nende menetluste üle, mille on kehtestanud tüübikinnitusasutused, mis on viie aasta jooksul enne hindamist andnud ELi tüübikinnitusi, eelkõige tüübikinnituse andmise, toodangu nõuetele vastavuse, tehniliste teenistuste määramise ja seiremenetluste üle. Hindamine hõlmab hindamisele eelnenud viie aasta jooksul antud tüübikinnituste juhusliku valimi alusel vastavuse hindamist artikli 26 lõike 2 punktis c osutatud kohaldatavatele nõuetele.

2. Hindamiste eesmärk on aidata ELi tüübikinnitusi andvatel tüübikinnitusasutustel tagada käesoleva määruse ühtset kohaldamist ning parimate tavade jagamist.

3. Hindamised viiakse läbi kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega, võttes nõuetekohaselt arvesse asutuste õigusi, ning kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Komisjon täidab oma ülesandeid sõltumatult ja erapooletult ning järgib konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi vastavalt kohaldatavale õigusele. Komisjon kannab hindamistega kaasnevad kulud.

4. Asjaomased tüübikinnitusasutused hõlbustavad hindamist, tehes komisjoniga koostööd, andes talle vajalikku abi ja vajalikku dokumentatsiooni.

5. Komisjon tagab, et hindamises osalevad töötajad on piisavalt kvalifitseeritud ja instrueeritud. Komisjon teatab liikmesriikidele ja asjaomastele tüübikinnitusasutustele aegsasti enne hindamist selle alguskuupäeva ning hindamist läbiviivate töötajate nimed. Asjaomase tüübikinnitusasutuse ruumides toimuv hindamine ei kesta üldjuhul kauem kui kaks päeva, ja kunagi ei kesta see kauem kui kolm päeva.

6. Komisjon hindab iga tüübikinnitusasutust, kes viie aasta jooksul on andnud vähemalt ühe ELi tüübikinnituse, ühe korra kõnealuse ajavahemiku jooksul.

Erandina esimesest lõigust võib tüübikinnitusasutust hinnata harvem, kui komisjon leiab, et kõnealuse asutuse esimene hindamine tõendab, et kehtestatud menetlused tagavad käesoleva määruse tõhusa kohaldamise, võttes arvesse antud ELi tüübikinnituste ulatust ja valikut.

7. Komisjon edastab foorumile hindamise tulemused, sealhulgas kõik soovitused, ja teeb tulemuste kokkuvõtte avalikult kättesaadavaks. Foorum kontrollib hindamise tulemusi.

8. Liikmesriigid annavad komisjonile ja foorumile aru hindamise tulemustes sisalduvate soovituste elluviimise kohta.

9. Võttes nõuetekohaselt arvesse foorumi kaalutlusi, võtab komisjon vastu rakendusaktid, et kehtestada ühised kriteeriumid hindamise ulatuse, selle jaoks kasutatava metoodika, hindamisrühma koosseisu, vähemalt viite aastat hõlmava hindamiste kava ning konkreetsete tingimuste kindlaksmääramiseks, mille olemasolul võib hindamissagedust vähendada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 83 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 11

Õigusaktide täitmise tagamise alase teabe vahetamise foorum

1. Komisjon loob õigusaktide täitmise tagamise alase teabe vahetamise foorumi („foorum“) ning juhib ja haldab seda.

Foorum koosneb iga liikmesriigi poolt määratud tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste esindajatest.

Vajaduse korral võidakse käesoleva artikli lõikes 7 osutatud kodukorra kohaselt kutsuda foorumisse vaatlejatena tehnilisi teenistusi, tunnustatud kolmandaid isikuid, kes vastavad artikli 13 lõikes 10 osutatud rakendusaktides sätestatud nõuetele, Euroopa Parlamendi, tööstusharu või muude asjaomaste ettevõtjate esindajaid, samuti turva- ja keskkonnaküsimustega seotud sidusrühmi.

Foorumi nõuandva rolli eesmärgiks on parimate tavade propageerimine, et hõlbustada käesoleva määruse ühtset tõlgendamist ja rakendamist, teabevahetus õigusaktide täitmise tagamisega seotud probleemide kohta, koostöö, eelkõige seoses tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja seirega, töömeetodite ja vahendite väljatöötamine, elektroonilise teabevahetuse korra väljatöötamine ning ühtlustatud õigusaktide täitmise tagamise projektide ja karistuste hindamine.

2. Foorum kaalub:

a) käesolevas määruses ja II lisas loetletud õigusaktides sätestatud nõuete ühtse tõlgendamisega seotud küsimusi kõnealuste nõuete rakendamise ajal;

b) liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 6 lõigetega 8 ja 9 läbi viidud tüübikinnitustegevuste ja turujärelevalvemeetmete tulemusi;

c) komisjoni poolt kooskõlas artikliga 9 läbi viidud katsete ja ülevaatuste tulemusi;

d) komisjoni poolt kooskõlas artikliga 10 läbi viidud hindamiste tulemusi;

e) tunnustatud kolmandate isikute, mis vastavad artikli 13 lõikes 10 osutatud rakendusaktide nõuetele, esitatud katsearuandeid võimalike nõuetele mittevastavuste kohta;

f) tüübikinnitusasutuste poolt kooskõlas artikliga 31 läbi viidud toodangu vastavuse alaste tegevuste tulemusi;

g) liikmesriikide poolt artikli 67 lõike 6 alusel esitatud teavet tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise menetluste ning tehniliste teenistuste seire menetluste kohta;

h) käesolevas määruses sätestatud nõuete rakendamise seisukohast asjakohaseid üldiseid küsimusi seoses tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja seirega kooskõlas artikli 67 lõikega 10 ja artikli 78 lõikega 4;

i) ettevõtjate poolt toime pandud rikkumisi;

j) XI peatükis sätestatud parandusmeetmete ja piiravate meetmete rakendamist;

k) turujärelevalvemeetmete planeerimist, koordineerimist ja nende tulemusi;

l) XIV peatükis sätestatud sõidukite pardadiagnostika andmete ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitlevaid küsimusi, eelkõige artiklis 65 kehtestatud menetluste rakendamisega seotud küsimusi.

3. Liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 8 lõikega 7 esitatud aruannete põhjal teeb komisjon iga kahe aasta tagant avalikult kättesaadavaks kokkuvõtva aruande turujärelevalvemeetmete kohta.

4. Komisjon esitab igal aastal kokkuvõtte foorumi tegevuse kohta Euroopa Parlamendile.

5. Nõuandva rolli osana ja lõike 2 kohaste kaalutluste tulemusi arvesse võttes võib foorum avaldada arvamust või esitada soovituse.

Arvamust väljendades või soovitusi andes püüab foorum konsensust saavutada. Kui konsensusele ei jõuta, väljendab foorum oma arvamust või esitab soovitused liikmesriikide lihthääleenamusega. Igal liikmesriigil on üks hääl. Eriarvamusele jäävad liikmesriigid võivad nõuda, et nende esitatud seisukohad ja seisukohtade põhjendused oleksid foorumi arvamuses või soovitustes märgitud.

6. Komisjon võtab rakendusaktide vastuvõtmisel asjakohaselt arvesse foorumi poolt lõike 5 kohaselt väljendatud arvamusi.

7. Foorum kehtestab oma kodukorra.

Artikkel 12

Internetipõhine andmevahetus

1. Komisjon ja liikmesriigid kasutavad artiklis 27 osutatud ühist turvalist elektroonilist andmevahetussüsteemi seoses artikli 28 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistuste ja nende lisadega, sealhulgas katsearuannete ning iga ELi tüübikinnituse muutmise, andmisest keeldumise või tühistamisega.

Komisjon ja liikmesriigid kasutavad turujärelevalve teostamiseks, meeldetuletusteks ning muudeks turujärelevalveasutuste, liikmesriikide ja komisjoni vahelisteks asjakohasteks toiminguteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/95/EÜ (18) asutatud kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX, Rapid Information System) ja määrusega (EÜ) nr 765/2008 asutatud turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS, Information and Communication System on Market Surveillance).

2. Alates 5. juulist 2026 teevad liikmesriigid artikli 37 kohaselt sõiduki valmistajatehase tähise abil iga sõiduki vastavussertifikaadi elektroonilisel kujul struktureeritud andmetena üldsusele kättesaadavaks ühises turvalises elektroonilises andmevahetussüsteemis.

Alates 5. juulist 2026 teevad liikmesriigid artikli 37 kohaselt sõiduki vastavussertifikaadil olevad andmed, välja arvatud valmistajatehase tähise, elektroonilisel kujul struktureeritud andmetena üldsusele kättesaadavaks ühises turvalises elektroonilises andmevahetussüsteemis.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva lõike esimeses ja teises lõigus osutatud andmete vorming ja nende avaliku kättesaadavuse kriteeriumid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 83 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed artikli 27 lõikes 3 osutatud ühise turvalise elektroonilise andmevahetussüsteemi ning RAPEXi ja ICSMSi vahelise liidese loomiseks, et lihtsustada turujärelevalvetoiminguid ning tagada tarbijatele ja kolmandatele isikutele antava teabe kooskõlastatus, järjepidevus ja täpsus.

4. Liikmesriigid kasutavad artiklis 27 osutatud ühist turvalist elektroonilist andmevahetussüsteemi, et teha 1. septembriks 2022 üldsusele kättesaadavaks loetelu nende poolt antud, muudetud ja tühistatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnitustest ja kõnealuste ELi tüübikinnituste andmisest keeldumistest, samuti loetelu vastavate ELi tüübikinnituste katseid teostanud tehnilistest teenistustest.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud avalikult kättesaadavate andmete vorming ja nende juurdepääsukriteeriumid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 83 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5. Komisjon töötab välja vahendi, et teha avalikult kättesaadavaks katsetulemused ning artikli 13 lõikes 10 osutatud rakendusaktides sätestatud nõuetele vastavate tunnustatud kolmandate isikute poolt esitatud kaebused sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tulemuslikkuse kohta.

Artikkel 13

Tootjate üldised kohustused

1. Tootja tagab, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud, mis ta on tootnud ja mis on turule lastud, on toodetud ja saanud tüübikinnituse kooskõlas käesolevas määruses, eelkõige artiklis 5, sätestatud nõuetega.

2. Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest.

Mitmeastmelise tüübikinnituse korral vastutab tootja ka nende süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest, mille ta lisas sõiduki komplekteerimisetapis. Tootja, kes muudab varasemates astmetes juba tüübikinnituse saanud osi, süsteeme või eraldi seadmestikke, vastutab muudetud osade, süsteemide ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja toodangu vastavuse eest. Eelneva etapi tootja annab teavet järgmise etapi tootjale seoses muutustega, mis võivad mõjutada osale, süsteemile, eraldi seadmestikule või terviksõidukile tüübikinnituse andmist. Teave esitatakse niipea, kui on antud terviksõiduki tüübikinnituse uus laiendus ning hiljemalt mittekomplektse sõiduki tootmise alguskuupäeval.

3. Tootja, kes muudab mittekomplektset sõidukit nii, et see kvalifitseerub mõne muu kategooria sõidukina, mis tähendab, et tüübikinnitusmenetluse varasemas astmes juba hinnatud nõuded on muutunud, vastutab ka nende nõuete täitmise eest, mida kohaldatakse sellele sõidukikategooriale, millesse muudetud sõiduk kvalifitseerub.

4. Sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike ELi tüübikinnitusega seoses nimetab tootja, kes asub väljaspool liitu, ühe liidus registreeritud esindaja, kes esindab teda tüübikinnitusasutuse ees. See tootja nimetab ühtlasi turujärelevalve eesmärkidel ühe liidus asuva esindaja, kelleks võib olla sama esindaja, kes nimetati seoses ELi tüübikinnitusega.

5. Tootja tagab, et sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kavandamisel ei kasutata strateegiaid ega muid vahendeid, mis muudavad kohaldatavate katsemenetluste ajal täheldatud tulemuslikkust nii, et see enam ei vasta käesolevale määrusele tingimustes, mille esinemist võib põhjendatult eeldada tavapärase töö korral.

6. Tootja kehtestab menetluse, mis võimaldab tagada, et sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike seeriatootmine jääb vastavusse tüübikinnituse saanud tüübiga.

7. Tootjad kontrollivad saadud kaebusi ohtude, võimalike vahejuhtumite ja nõuetele mittevastavuste kohta seoses tema poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute ja lisaseadmetega.

Tootjad säilitavad selliste kaebuste andmeid, sealhulgas iga kaebusega seonduva probleemi kirjeldust ja andmeid, mis on vajalikud mõjutatud sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme tüübi kindlakstegemiseks, ning hoiavad põhjendatud kaebuste korral oma turustajad ja importijad asjaga kursis.

8. Lisaks sõidukitele andmesildi kinnitamisele ning nende osadele või eraldi seadmestikele tüübikinnitustähise kinnitamisele artikli 38 kohaselt märgib tootja oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja liidus asuva kontaktaadressi kas turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, osadele või eraldi seadmestikele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või osa või eraldi seadmestikuga kaasas olevasse dokumenti.

9. Tootja tagab, et sel ajal, kui sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik on tema vastutuse all, ei ohusta toote ladustamise ega transpordi tingimused selle vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.

10. Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 5 kohaldamist ning sõltuvalt ärisaladuste kaitsest ja isikuandmete säilitamisest liidu ja liikmesriikide õiguse kohaselt, teeb sõiduki tootja kättesaadavaks andmed, mida kolmandad isikud vajavad katsete läbiviimiseks võimalike nõuetele mittevastavuste avastamiseks, hõlmates kõiki parameetreid ja seadeid, mis on vajalikud selleks, et dubleerida täpselt tüübikinnituskatse ajal kohaldatud katsetingimusi.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks tasuta avalikustatavad andmed ning kolmandate isikute poolt täidetavad nõuded nende õigustatud huvi tõendamiseks seoses avaliku ohutuse või keskkonnakaitsega ning asjakohaste ülevaatuskohtade kasutamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 83 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 14

Tootjate kohustused seoses sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute ja lisaseadmetega, mis ei vasta nõuetele või kujutavad endast tõsist ohtu

1. Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade, mis on turule lastud või kasutusele võetud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele või kui tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, võtab tootja viivitamata parandusmeetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavusse viimiseks, vajaduse korral turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks.

Tootja teavitab viivitamata tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust, esitades andmed nõuetele mittevastavuse ja võetud meetmete kohta.

2. Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab tootja viivitamata üksikasjaliku teabe ohu ja võetud meetmete kohta tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele.

3. Tootja säilitab artikli 28 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistusi ja nende lisasid 10 aastat pärast sõiduki ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu.

Sõiduki tootja hoiab artiklis 36 osutatud vastavussertifikaatide koopiat tüübikinnitusasutusele kättesaadavana 10 aastat pärast sõiduki tootmise kuupäeva.

4. Tootja esitab riikliku ametiasutuse või komisjoni põhjendatud nõudmise korral ametiasutusele või komisjonile sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavust tõendava ELi tüübikinnitustunnistuse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa koopia keeles, mis on riiklikule ametiasutusele või komisjonile kergesti arusaadav.

Tootja teeb riikliku ametiasutusega selle põhjendatud nõudmise korral koostööd kõikide meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

Artikkel 15

Tootja esindajate kohustused

1. Tootja esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituse piires. Volituses sätestatakse vähemalt, et esindajal on õigus teha järgmist:

a) omada juurdepääsu artikli 28 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistusele ja selle lisadele ning vastavussertifikaadile ühes liidu ametlikus keeles. Need dokumendid tehakse tüübikinnitusasutustele ja turujärelevalveasutustele kättesaadavaks 10 aastaks pärast sõiduki ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu ja viieks aastaks pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu;

b) esitada tüübikinnitusasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise vastavust tõendava täieliku teabe, dokumentatsiooni ja muud tehnilised kirjeldused, samuti anda juurdepääsu tarkvarale ja algoritmidele;

c) teha tüübikinnitus- või turujärelevalveasutuse taotluse korral selle ametiasutusega koostööd, et kõrvaldada kõnealuse volitusega hõlmatud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete põhjustatav tõsine oht;

d) teatada tootjale viivitamata kaebustest ja teadetest ohtude, võimalike vahejuhtumite ja nõuetele mittevastavuste kohta seoses volitusega hõlmatud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega;

e) lõpetada volitus karistuseta, kui tootja tegutseb vastupidiselt käesolevast määrusest tulenevatele kohustustele.

2. Tootja esindaja, kes lõpetab volituse lõike 1 punktis e osutatud põhjusel, teatab sellest viivitamata nii tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele kui ka komisjonile.

Esitatav teave peab täpsustama vähemalt järgmist:

a) volituse lõpetamise kuupäev;

b) kuupäev, kuni milleni võib tegevust lõpetavat tootja esindajat tootja esitatavas teabes, sealhulgas reklaammaterjalides nimetada;

c) dokumentide üleandmine, sealhulgas konfidentsiaalsusega seotud küsimused ja omandiõigused;

d) tegevust lõpetava tootja esindaja kohustus edastada pärast volituse lõppu tootjale või tegevust alustavale tootja esindajale kõik ohtusid ja võimalikke vahejuhtumeid käsitlevad kaebused ja teated seoses sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega, mille jaoks tegevust lõpetav tootja esindaja oli tootja esindajaks määratud.

Artikkel 16

Importijate kohustused

1. Importija laseb turule vaid sellised sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis vastavad käesolevale määrusele.

2. Enne tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turule laskmist kontrollib importija, et sellel on kehtiv ELi tüübikinnitustunnistus ning et süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud tüübikinnitustähist ja vastab artikli 13 lõikele 8.

Sõiduki puhul tagab importija, et sõidukiga on kaasas nõutav vastavussertifikaat.

3. Kui sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesoleva määruse ning eeskätt tüübikinnituse nõuetele, siis ei lase importija seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turule, ei võimalda selle kasutuselevõttu ega registreeri seda seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud.

4. Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, teatab importija sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. Tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul teatab ta sellest ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

5. Importija märgib oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas sõidukile, osale, eraldi seadmestikule, tarvikule või lisaseadmele või, kui see ei ole võimalik, selle pakendile või osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega kaasas olevale dokumendile.

6. Importija tagab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga on kaasas artiklis 59 nõutud juhised ja teave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

7. Selleks et kaitsta tarbijate tervist ja turvalisust, peab importija arvestust tema poolt turule lastud sõidukeid, süsteeme, osasid, eraldi seadmestikke, tarvikuid ja lisaseadmeid käsitlevate kaebuste ja tagasivõtmiste kohta ning teatab turustajatele sellistest kaebustest ja tagasivõtmistest.

8. Importija teatab asjaomasele tootjale viivitamata kõikidest saadud kaebustest ohtude, võimalike vahejuhtumite ja nõuetele mittevastavuste kohta seoses nende poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute ja lisaseadmetega.

9. Importijad tagavad, et sel ajal, kui sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik on nende vastutusel, ei ohusta toote ladustamise ega transpordi tingimused selle vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.

Artikkel 17

Importijate kohustused seoses sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute ja lisaseadmetega, mis ei vasta nõuetele või kujutavad endast tõsist ohtu

1. Kui importija poolt turule lastud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse nõuetele, võtab importija viivitamata parandusmeetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme nõuetega vastavusse viimiseks tootja järelevalve all, vajaduse korral turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. Importija teatab sellest ka tootjale ja ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

2. Kui turule lastud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab importija viivitamata üksikasjaliku teabe tõsise ohu kohta tootjale ja tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele.

Importija teatab tüübikinnitusasutustele ja turujärelevalveasutustele ka igast võetud meetmest ning esitab üksikasjalikud andmed, eelkõige tõsise ohu ja kõigi tootja võetud meetmete kohta.

3. Importija säilitab artikli 28 lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitustunnistuse ja selle lisade koopiat 10 aastat pärast sõiduki ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppu ning tagab, et need saab tüübikinnitusasutustele ja turujärelevalveasutustele nõudmise korral kättesaadavaks teha.

4. Importija esitab liikmesriigi ametiasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele ametiasutusele kergesti arusaadav.

Importija teeb riikliku ametiasutusega selle põhjendatud nõudmise korral koostööd kõikide meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

Artikkel 18

Turustajate kohustused

1. Enne sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemist kontrollib turustaja, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud andmesilti või tüübikinnitustähist, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning artiklis 59 nõutud juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 13 lõikes 8 ning artikli 16 lõikes 5 sätestatud nõuded.

2. Turustaja teatab asjaomasele tootjale viivitamata kõikidest saadud kaebustest ohtude, võimalike vahejuhtumite ja nõuetele mittevastavuste kohta seoses tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute ja lisaseadmetega.

3. Turustajad tagavad, et sel ajal, kui sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik on nende vastutuse all, ei ohusta toote ladustamise ega transpordi tingimused selle vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele.

Artikkel 19

Turustajate kohustused seoses sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute ja lisaseadmetega, mis ei vasta nõuetele või kujutavad endast tõsist ohtu

1. Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse nõuetele, teavitab turustaja sellest tootjat, importijat ja ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust ega tee sõidukit, süsteemi, osa, eraldi seadmestikku, tarvikut või lisaseadet turul kättesaadavaks seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud.

2. Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade, mille turustaja on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele, teavitab turustaja sellest tootjat, importijat ja ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust.

3. Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab turustaja viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale, importijale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti.

Turustaja teatab neile ka igast võetud meetmest ning esitab üksikasjalikud andmed kõikide tootja võetud meetmete kohta.

4. Turustaja teeb riikliku ametiasutusega selle põhjendatud nõudmise korral koostööd kõikide meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

Artikkel 20

Tootja kohustuste kohaldamine importijate ja turustajate suhtes

Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse importijat või turustajat tootjana ning tema suhtes kohaldatakse artiklitest 8, 13 ja 14 tulenevaid tootja kohustusi järgmistel juhtudel:

a) kui importija või turustaja teeb sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks või vastutab selle kasutuselevõtu eest oma nime või kaubamärgi all või muudab sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku nii, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei pruugi enam asjakohastele nõuetele vastata, või

b) kui importija või turustaja teeb süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks või vastutab selle kasutuselevõtu eest väljaspool liitu asuvatele tootjatele väljastatud ÜRO tüübikinnituste alusel ning tootja esindajat liidu territooriumil ei ole võimalik kindlaks määrata.

Artikkel 21

Ettevõtjate kindlakstegemine

Tüübikinnitusasutuse või turujärelevalveasutuse taotlusel ning 10 aasta vältel pärast sõiduki turule laskmist ja viie aasta vältel pärast süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turule laskmist annavad ettevõtjad teavet alljärgneva kohta:

a) iga ettevõtja isik, kes on neid sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega varustanud;

b) iga ettevõtja isik, keda nemad on sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadmega varustanud.

III PEATÜKK

ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE MENETLUSED

Artikkel 22

ELi tüübikinnituse andmise menetlused

1. Terviksõiduki tüübikinnituse taotlemisel võib tootja valida ühe järgmistest menetlustest:

a) järkjärguline tüübikinnitus;

b) üheastmeline tüübikinnitus;

c) sega-tüübikinnitus.

Lisaks võib tootja valida mittekomplektse või komplekteeritud sõiduki puhul mitmeastmelise tüübikinnituse.

2. Ilma et see piiraks II lisas loetletud õigusaktide nõuete kohaldamist, kehtib süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul üksnes üheastmeline tüübikinnitus.

3. Mitmeastmelist tüübikinnitust võib anda mittekomplektsele või komplekteeritud sõidukitüübile, mis, arvestades sõiduki komplekteerituse astet, vastab artiklis 24 osutatud teatmikus esitatud andmetele ning II lisas loetletud õigusaktides kehtestatud tehnilistele nõuetele.

Mitmeastmelist tüübikinnitust kohaldatakse ka komplekteeritud sõidukite suhtes, mida on teise tootja poolt pärast nende valmimist ümber ehitatud või muudetud.

4. Sõiduki viimase komplekteerimisetapi ELi tüübikinnitus antakse alles pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud vastavalt IX lisas sätestatud menetlustele, et viimases astmes tüübikinnituse saanud sõiduki tüüp vastab tüübikinnituse andmise ajal kõigile kehtivatele tehnilistele nõuetele. Kontroll hõlmab kõiki mittekomplektsele sõidukitüübile mitmeastmelise menetluse käigus antud ELi tüübikinnitusega hõlmatud nõudeid puudutavate dokumentide kontrolli, sealhulgas ka juhul, kui ELi tüübikinnitus anti erinevale sõidukikategooriale.

5. Lõikes 1 osutatud ELi tüübikinnitusmenetluse valik ei mõjuta kohaldatavaid nõudeid, millele kinnituse saanud sõidukitüüp peab vastama terviksõiduki tüübikinnituse andmise ajal.

6. Mitmeastmelist tüübikinnitust võib kasutada ka üksiktootja, tingimusel et selle eesmärgiks ei ole hoida kõrvale ühes etapis toodetud sõidukite suhtes kehtivatest nõuetest. Üksiktootja toodetud sõidukeid ei loeta artiklite 41, 42 ja 49 kohaldamisel mitmes etapis toodetud sõidukiteks.

Artikkel 23

ELi tüübikinnituse taotlemine

1. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele ELi tüübikinnituse taotluse ja artiklis 24 osutatud teatmiku.

2. Ühe konkreetse sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta võib esitada ainult ühe taotluse. Taotlus esitatakse ainult ühes liikmesriigis ainult ühele tüübikinnitusasutusele.

Sama sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta ei tohi mõnes teises liikmesriigis uut taotlust esitada, kui:

a) tüübikinnitusasutus on keeldunud sellele tüübile tüübikinnituse andmisest;

b) tüübikinnitusasutus on selle tüübi tüübikinnituse tühistanud või

c) tootja on selle tüübi tüübikinnitustaotluse tagasi võtnud.

Tüübikinnitusasutus ei rahulda tüübikinnituse taotlust teise tüübi määramiseks või muudatuste tegemiseks mõne varasema taotluse suhtes, kui muudatused ei ole piisavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku uue tüübi määramiseks.

3. Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike ELi tüübikinnituse taotlus peab sisaldama tootja deklaratsiooni, millega kooskõlas lõike 2 teise lõiguga kinnitatakse, et:

a) tootja ei ole taotlenud sama tüübi ELi tüübikinnitust mõnelt teiselt tüübikinnitusasutuselt ning et ükski teine tüübikinnitusasutus ei ole tootjale vastavat tüübikinnitust andnud;

b) ükski tüübikinnitusasutus ei ole keeldunud sellele tüübile tüübikinnituse andmisest;

c) ükski tüübikinnitusasutus ei ole selle tüübi tüübikinnitust tühistanud ning

d) tootja ei ole selle tüübi tüübikinnitustaotlust tagasi võtnud.

4. Iga tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki, süs