ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Vastavalt V ühisdeklaratsioonile, (1) mis on lisatud otsusele nr 2/2000, mille on teinud ELi–Mehhiko ühisnõukogu, (2) mis on loodud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelise majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitleva lepinguga, mis allkirjastati Brüsselis 8. detsembril 1997 (3) (edaspidi „otsus nr 2/2000”), peab kõnealuse lepinguga loodud ELi–Mehhiko ühiskomitee läbi vaatama vajaduse pikendada otsuse nr 2/2000 III lisa II liite a jao märkustes 2 ja 3 esitatud päritolureeglite kohaldamisaega pärast 30. juunit 2003.
(226)

Käesoleval juhul ei ole miski ebaseadusliku abi saajale täpselt kinnitanud, et saadud abi oleks seaduslik. Esiteks tuleb rõhutada, et abi andmisel ei oodatud ära komisjoni lõplikku otsust ELTLi artikli 108 lõike 3 tähenduse kohta. Euroopa Kohus (58) on samas mitmel korral täpsustanud, et „kuna komisjonil on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 93 [ELTLi uus artikkel 108] kohustus riigiabi kontrollida, võivad abi saavad ettevõtjad reeglina toetuda õiguspärasele ootusele abi seaduslikkuse osas ainult siis, kui abi andmisel on järgitud nimetatud artiklis ette nähtud menetlust. Hoolas ettevõtja peab suutma tavaliselt kindlaks teha, kas kõnealust menetlust on järgitud”. Selles suhtes on Euroopa Kohus täpsustanud ka, et „liikmesriik, kelle ametiasutused on EÜ asutamislepingu artiklis 88 [ELTLi uus artikkel 108] sätestatud menetlust rikkudes andnud riigiabi, ei saa tugineda abisaaja õiguspärasele ootusele, et hoiduda kõrvale oma kohustusest võtta vajalikke meetmeid abi tagasinõudmise korraldusega komisjoni otsuse täitmiseks. Vastasel juhul puudub EÜ asutamislepingu artiklitel 87 ja 88 [ELTLi uued artiklid 107 ja 108] kasulik mõju selles mõttes, et riiklikud ametiasutused võivad iseenda õigusvastasele käitumisele tuginedes pärssida komisjoni tõhusat kontrolli nende sätete alusel vastu võetud otsustega” (59).
b)

ilma et see mõjutaks punkti a, tuleb rikkumismenetlus algatada, kui pädev RKP on dokumenteerinud korduva rikkumise, v.a järgmistel juhtudel: i) EKP või pädev RKP leiavad, et rikkumismenetlust ei tule algatada, kuna üks või rohkem dokumenteeritud rikkumisjuhtu ei sõltu andmeesitajast; või ii) võimalik trahv jääb sanktsiooni määramise alampiirist allapoole.
ET Euroopa Liidu Teataja L 273/1

NÕUKOGU OTSUS,

7. oktoober 2010,

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) allkirjastamise kohta

(2010/620/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217, koostoimes artikli 218 lõikega 5 ja lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 18. juunil 2007 andis nõukogu komisjonile volitused läbirääkimiste pidamiseks Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) (1) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) (edaspidi „protokoll”) (2) üle.

(2) Kõnealused läbirääkimised lõppesid komisjoni seisukohast edukalt.

(3) Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

(4) Protokoll tuleks liidu nimel allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelist raamlepingut Maroko Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) (edaspidi „protokoll”) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel protokollile alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. oktoober 2010 Nõukogu nimel eesistuja M. WATHELET

(1) EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.

(2) Protokolli tekst avaldatakse koos otsusega selle sõlmimise kohta.
(1)

Oma viisapoliitika ühtsustamiseks nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (1) kehtestasid mõned liikmesriigid enne oma ühinemist liiduga viisavabaduse Brasiilia Liitvabariigi („Brasiilia”) kodanikele, kuna Brasiilia kuulub nende kolmandate riikide loetellu, mille kodanikud on viisanõudest vabastatud.
3)

artikkel 34 asendatakse järgmisega: „Artikkel 34 Üldpõhimõtted 1. Parlamendiliige võib kasutada: a) muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 5a osutatud parlamendiliikmete registreeritud assistente ja b) selliste füüsiliste isikute teenuseid, kes abistavad parlamendiliiget tema valimisriigis ja on sõlminud parlamendiliikmega töölepingu või teenuslepingu kooskõlas siseriiklike õigusaktidega käesolevas peatükis sätestatud tingimustel (edaspidi „kohalikud assistendid”). 2. Mitu parlamendiliiget võivad moodustada rühma ühe või mitme lõikes 1 osutatud assistendi ühiseks töölevõtmiseks või nende teenuste ühiseks kasutamiseks. Sellisel juhul määravad asjaomased parlamendiliikmed endi seast ühe või mitu parlamendiliiget, kellel on volitused rühma nimel dokumentidele alla kirjutada. Assistendi või assistentidega sõlmitavale lepingule lisatakse deklaratsioon parlamendiliikmete rühma moodustamise kohta. Deklaratsioonis määravad parlamendiliikmed kindlaks neist igaühele vastava osa, mis arvatakse maha artikli 33 lõikes 4 ette nähtud summast. 3. Artikleid 35–42 ei kohaldata parlamendiliikme registreeritud assistentide suhtes. 4. Juhatuse poolt kindlaksmääratud tingimuste alusel sõlmitud praktikalepingutega seotud kulud võib samuti katta. 5. Ilma et see piiraks lõike 1 punkti b kohaldamist, võib parlamendiliige teatavate täpselt määratletud ja tema mandaadiga otseselt seotud teenuste puhul kasutada ka teenuseosutajaid käesolevas peatükis sätestatud tingimustel. 6. Teenuste osutamisega ei tohi kaasneda töötajate andmine parlamendiliikme käsutusse, välja arvatud niisuguste teenuse osutajate pakutavate ajutiste teenuste puhul, kes pakuvad selliseid teenuseid korrapäraselt kutsealase tegevuse raames ning kellel on vastavalt siseriiklikule õigusele volitused niisuguseid teenuseid osutada. 7. Juhatus võtab vastu mittetäieliku nimekirja kuludest, mida võib katta seoses parlamendiliikme assisteerimisega. 8. Lõike 1 punktis a osutatud isikute nimed ja niisuguste lõike 1 punktis b osutatud isikute nimed, kes on asjaomase parlamendiliikmega sõlminud töölepingu, tehakse lepingu kehtivuse ajaks Euroopa Parlamendi veebisaidil avalikuks koos selle parlamendiliikme nimega, keda nad abistavad. Need isikud võivad oma isikliku turvalisuse kaitseks taotleda kirjalikult, et nende nimesid Euroopa Parlamendi veebisaidil ei avaldataks. Taotluse rahuldamise üle otsustab peasekretär.”;
(1)

Oma viisapoliitika ühtlustamiseks nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (1) kehtestasid mõned liikmesriigid enne oma ühinemist liiduga viisavabaduse Brasiilia Liitvabariigi („Brasiilia”) kodanikele, kuna Brasiilia kuulub nende kolmandate riikide loetellu, mille kodanikud on viisanõudest vabastatud.
ET Euroopa Liidu Teataja L 271/1

NÕUKOGU OTSUS,

17. mai 2010,

Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT)) allkirjastamise kohta

(2010/615/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu Euroopa Parlamendile ning nõukogule edastatava teatise „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek”, milles kutsuti üles kehtestama meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. Nõukogu järeldused kõnealuse tegevuskava kohta võeti vastu 2003. aasta oktoobris (1).

(2) Nõukogu volitas 5. detsembril 2005 komisjoni alustama läbirääkimisi partnerluslepingute üle, et rakendada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitlevat ELi tegevuskava.

(3) Nõukogu võttis 20. detsembril 2005 vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005, (2) mis kehtestas FLEGT-litsentsimissüsteemi puidu impordi suhtes liitu riikidest, kellega liit on sõlminud vabatahtlikud partnerluslepingud.

(4) Läbirääkimised Kongo Vabariigiga on lõpule viidud ning 9. mail 2009 parafeeriti Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vaheline vabatahtlik partnerlusleping, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (edaspidi „leping”).

(5) Leping tuleks allkirjastada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Kongo Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu (milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT)) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. mai 2010 Nõukogu nimel eesistuja E. ESPINOSA

(1) ELT C 268, 7.11.2003, lk 1.

(2) ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

(3) Lepingu tekst avaldatakse koos lepingu sõlmimist käsitleva otsusega.
(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 103n on sätestatud, et saada olevate ühenduse vahendite jaotus ja veinisektori riiklike toetusprogrammide eelarvelised piirangud on sätestatud kõnealuse määruse Xb lisas.
ET Euroopa Liidu Teataja L 271/3

NÕUKOGU OTSUS,

7. oktoober 2010,

Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu sõlmimise kohta

(2010/616/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu volitas 26.–27. veebruaril 2009 eesistujariiki alustama komisjoni abiga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingu üle.

(2) Euroopa Liidu ja Jaapani vahelisele kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi lepingule (edaspidi „leping”) kirjutati kooskõlas nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsusega 2010/88/ÜVJP/JSK alla 30. novembril ja 15. detsembril 2009, eeldusel et leping sõlmitakse.

(3) Leping on seni sõlmimata. Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009 reguleeritakse lepingu sõlmimiseks vajalikke liidu menetlusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218.

(4) Leping tuleks heaks kiita.

(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on need liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

(6) Euroopa Liidu lepingule Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Jaapani vaheline kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi leping on käesolevaga liidu nimel heaks kiidetud (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel osalema lepingu artikli 31 lõikes 1 ette nähtud heakskiitmiskirjade vahetamises, et leping muutuks liidule siduvaks (2).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 7. oktoober 2010 Nõukogu nimel eesistuja M. WATHELET

(1) Lepingu tekst koos allkirjastamist käsitleva otsusega on avaldatud väljaandes ELT L 39, 12.2.2010, lk 20.

(2) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(14)

Arvestades sündmuse tähtsust ning seda, et käesolevas otsuses sätestatud eritingimuste alusel Euroopa Liitu saabuvaid hobuseid on vähe ja et need hobused on tuntud, on täiendavad halduseeskirjad asjakohased.
(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) (3) on keelatud loomsete kõrvalsaaduste ja töödeldud toodete import ja transiit, välja arvatud juhtudel, kui see on kõnealuse määrusega lubatud.
(6)

Sellest aruandest nähtus, et pettuste esinemine on oluliselt vähenenud ja et selliste ettevõtjate arv, kes kvalifitseeruvad otsuse 2007/740/EÜ kohase pöördmaksustamise korra alla, on erimeetme ja rahvusvahelisel turul toimunud arengu tulemusel pidevalt vähenenud. Niisiis on Madalmaade Kuningriigi valmisrõivasektor järk-järgult jälle stabiilseks muutumas.
(13)

Seoses väitega, et valim ei olnud tüüpiline, sest sinna ei kuulunud tootja, kes tootis põhiliselt sisetarbeks, märgitakse, et tarnevõimet võib uurida liidu huvide analüüsi raames, kui selline taotlus esitatakse ja sel juhul võib sisetarbimise tootmismahust maha arvata. Seega ei ole sellist tootjat vaja lisada valimisse, et uurida teatavaid kahjutegureid. Teiseks võib topelthuvisid, mis võivad olla tingitud sellest, et äriühing on ELis üheaegselt nii tootja kui ka töötleja seisundis, hinnata samuti liidu huvide analüüsis. See, et äriühing on ELis üheaegselt nii tootja kui ka töötleja, ei ole seotud liidu tootmisharu edukusega, kui võrdlusaluseks on müük ELi sõltumatutele tarbijatele. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(1)

Määruse (EL) nr 53/2010 IIB lisa punktis 5.1 on täpsustatud maksimaalne päevade arv, mille jooksul ELi laevad, mille kogupikkus on vähemalt 10 meetrit ning mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm; nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadad, võivad viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, 1. veebruarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011.
(2)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 8 on sätestatud mehhanism, et rahastada kaubanduslikke näidisprojekte, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning uuenduslikke taastuvenergiatehnoloogia näidisprojekte. Et osutatud mehhanism toimiks tõrgeteta, on vaja selliste projektide valimiseks ja rakendamiseks kehtestada eeskirjad ja kriteeriumid, samuti põhimõtted saastekvootide konverteerimiseks ja tulu haldamiseks.
a)

sellega, et on jätnud esitamata direktiivi 1999/13/EÜ artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe või on esitanud liiga vähe teavet selleks, et pädev asutus saaks nõuete täitmist kontrollida;
ET Euroopa Liidu Teataja L 292/1

NÕUKOGU OTSUS,

8. november 2010,

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) allkirjastamise kohta

(2010/676/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu artikliga 19 nähakse ette, et lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks.

(2) Nõukogu volitas septembris 2005 komisjoni alustama Norraga läbirääkimisi, et saavutada põllumajandustoodetega kauplemise suurem liberaliseerimine Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 raames. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (edaspidi „leping”) parafeeriti 28. jaanuaril 2010.

(3) Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, tingimusel et leping sõlmitakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (edaspidi „leping”) liidu nimel heaks tingimusel, et nimetatud leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Käesolevaga antakse nõukogu eesistujale õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingu liidu nimel allkirjastama tingimusel, et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. november 2010 Nõukogu nimel eesistuja M. WATHELET

(1) Lepingu tekst avaldatakse koos selle allkirjastamist käsitleva otsusega.
(7)

Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 teatas Euroopa Liit Portugali valitsusele, et Euroopa Liit on asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane,
(2)

Nende asutuste integreerimiseks eurosüsteemi kohustuslike reservide süsteemi on tarvis vastu võtta üleminekusätted sujuva integreerumise tagamiseks, ilma et nende liikmesriikide krediidiasutustel, mille rahaühik on euro, sealhulgas Eesti, lasuks ebaproportsionaalne koormus.
b)

on väga tõenäoline, et kaitsenõudeid rikutakse; on põhjust arvata, et Andorra pädev ametiasutus ei võta ega kavatse võtta aegsasti asjakohaseid meetmeid kõnealuse olukorra lahendamiseks; andmeedastuse jätkamine võib kujutada andmesubjektide jaoks vältimatut tõsise kahju ohtu ning liikmesriikide pädevad ametiasutused on asjaolusid arvestades võtnud piisavaid meetmeid Andorras asuva töötlemise eest vastutava poole teavitamiseks ja andnud talle võimaluse vastata.
2.

Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp Silonex SLCD-61N1), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil.
(5)

Rannikualade integreeritud majandamine on üks osa ELi integreeritud merenduspoliitikast, mis kiideti heaks 13. ja 14. detsembril 2007 Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning mida on üksikasjalikult kirjeldatud ka komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Integreeritud merenduspoliitika – vahend juhtimise parandamiseks Vahemerel”; samuti on selle üle hiljem avaldanud heameelt üldasjade nõukogu oma 16. novembri 2009. aasta järeldustes integreeritud merenduspoliitika kohta.
(8)

Lepinguosalised on jõudnud seisukohale, et tuleks lihtsustada 2. liidet, milles on loetletud artikli 2 lõikes 3 ja artikli 3 lõikes 1 nimetatud asutused.
(1)

Liikmesriigid võivad otsustada kinnitada kolmandates riikides meremeestele välja antud kutsetunnistused tingimusel, et komisjon on asjakohast kolmandat riiki tunnustanud ning on tagatud, et see riik täidab 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni muudetud versiooni (edaspidi „STCW konventsioon”) (2) nõudeid.
ET Euroopa Liidu Teataja L 308/1

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2010,

Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta

(2010/706/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 27. novembril 2008 volitas nõukogu komisjoni alustama Gruusiaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimise üle. Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ja leping parafeeriti 25. novembril 2009.

(2) Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (1). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(3) Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(5) Lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule (edaspidi „leping”) allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. juuni 2010 Nõukogu nimel eesistuja A. PÉREZ RUBALCABA

(1) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

(2) EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

(3) Lepingu, protokolli ja deklaratsioonide tekstid avaldatakse koos otsusega lepingu sõlmimise kohta.
(2)

Selleks, et üldsus ELi ökomärgise süsteemi omaks võtaks, on oluline, et keskkonnaalased vabaühendused ja tarbijaorganisatsioonid oleksid huvitatud isikutena koos liikmesriikide pädevate asutustega ELi ökomärgise komisjoni liikmed.
(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(1)

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 (edaspidi „määrus”) artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid, kellel on elektrooniline andmebaas, mida komisjon peab täielikult kasutusel olevaks, võivad kindlaks määrata, et loomapass tuleb välja anda ainult liidusiseseks kauplemiseks ettenähtud loomadele ja et see peab loomadega kaasas olema ainult nende viimisel asjaomase liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile.