Komisjoni direktiiv 92/70/EMÜ,

30. juuli 1992,

milles sätestatakse ühenduses kaitstud alade tunnustamiseks läbiviidavate vaatluste üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 92/10/EMÜ, [2] eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti h neljandat lõiku,

ning arvestades, et:

direktiivi 77/93/EMÜ alusel võib määratleda "kaitstud alad", mis taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad ning mida seepärast tuleks eriliselt kaitsta siseturuga kooskõlas olevate tingimustega;

lisaks võivad liikmesriigid taotleda, et kaitstud alana tunnustataks ala, mille puhul üks või mitu kõnealuses direktiivis osutatud kahjulikest organismidest, mis esinevad ühes või mitmes ühenduse osas, ei ole endeemilised ega levinud, vaatamata soodsatele esinemistingimustele selles piirkonnas;

teisel juhul peaks kaitstud alana tunnustamise aluseks olema siiski asjaolu, et asjakohaste vaatluste tulemused ei tõenda vastupidist;

selliste vaatluste üksikasjade üldtunnustatud eeskirjade puudumisel tuleks need üksikasjad kehtestada, võttes arvesse usaldusväärseid teaduslikke ja statistilisi põhimõtteid;

on asjakohane kehtestada üldised ühenduse tingimused, mis esimeses faasis sisaldavad juhiseid, kuidas vaadelda loomariiki kuuluvaid kahjulikke organisme, eelkõige putukaid ja lesti, mis kahjustavad avamaal kasvatatavaid põllukultuure, ning näha hiljem tehnilise teabe olemasolul ette edasised suunised muude kahjulike organismide kohta;

kaitstud ala tunnustamise taotlemisel peavad liikmesriigid kõnealuseid tingimusi täitma;

käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1. Liikmesriigid tagavad direktiivi 77/93/EMÜ artikli 2 lõike 1 punkti h esimese lõigu esimese taande kohaselt kaitstud ala tunnustamise taotlemisel, et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

2. Lõike 1 kohaldamisel täidetakse järgmisi tingimusi:

a) kehtestatakse ametlik tegevuskava, mille eesmärgiks on kinnitada, et üks või mitu nimetatud direktiivis osutatud kahjulikest organismidest, mille osas asjaomast ala kaitstud alana tunnustatakse, ei ole endeemilised ega seal levinud;

b) punktis a osutatud kava jälgivad liikmesriigis vastutavaid ametiasutusi esindavad isikud vastavalt kõnealusele direktiivile.

3. a) Lõike 2 punktis a osutatud tegevuskava hõlmab:

- kõnealuste kahjulike organismide bioloogia mõistmisel põhinevat ning asjaomase ala agronoomiat ja keskkonda käsitlevat vaatlust, mille puhul kasutatakse sobivaid analüüsimeetodeid, sealhulgas kasvusubstraadi uuringuid ja põldtunnustamist ning vajadusel laborikatseid,

- alalist korda, millega nähakse ette regulaarsed ja süstemaatilised vaatlused asjakohaste ajavahemike järel vähemalt kord aastas kahjulike organismide olemasolu kohta kaitstud alana tunnustataval alal,

- vaatluste tulemuste kohta arvestuste pidamise süsteemi;

b) punktis a osutatud vaatluseid viivad läbi liikmesriigis vastutavaid ametiasutusi esindavad isikud vastavalt kõnealusele direktiivile; lisaks on kõnealustel isikutel juurdepääs kõikidele asjaomastele maa-aladele ning volitused võtta seal proove taimedelt, taimsetelt saadustelt ja kasvusubstraatidelt; samuti on neil vaatluste nõuetekohaseks läbiviimiseks vajalik ettevalmistus;

c) vaatluse metodoloogia, läbiviimine ja tulemused on kättesaadavad kõnealuse direktiivi artikli 19 punktis a osutatud ekspertidele;

d) vaatluse metodoloogiast ja tulemustest teatatakse komisjonile. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

4. Tavaliselt avamaal kasvatatavaid metsataimi või taimseid saadusi kahjustavate loomariiki kuuluvate kahjulike organismide, v.a nematoodide puhul võtavad liikmesriigid lõike 3 punktis a osutatud vaatluste läbiviimisel arvesse järgmisi juhiseid:

a) vaatlus viiakse läbi asjakohasel alal;

b) vaatluse metodoloogia põhineb maatüki mõõdistamise meetodil, mis koosneb järgmistest osadest: kogu asjakohane maa-ala kaetakse süstemaatilise vaatluspunktide võrguga; iga punkti puhul registreeritakse järgmised parameetrid: number, tegelikud laius- ja pikkuskraadid, topograafia ning vajaduse korral maa-ala kirjeldus.

Liikmesriigid koguvad vajaduse korral lisaandmeid; vaatluspunkte võib märgistada; vaatluspunktide kohta võib teha kaardimaterjali;

c) vaatluspunkti sobivuse kindlaksmääramisel kasutatakse järgmisi kriteeriume:

- vaatluspunkti ümbritsev maa-ala peab olema piisavalt suur vaatluspunkti valimiseks,

- enamasti asub vaatluspunkt eespool kirjeldatud maa-alal, et võimaldada asjakohaseid hindamistoiminguid,

- erijuhtudel valitakse vajadusel muud vaatluspunktid, näiteks paikades, kus asjaomaste kahjulike organismide piirkonda võimaliku sissetoomise oht on suur;

d) vajadusel registreeritakse andmed ilmastiku, eelkõige sademete ja temperatuuri kohta, ning mullastikuandmed, eelistatavalt vaatluspunkti kohas, kuid sobivad ka andmed, mis on saadud lähedal asuvast ilmajaamast, kus kõnealuseid muutujaid korrapäraselt mõõdetakse. Samuti registreeritakse äärmuslikud juhud (nt põud, tugev vihm jne), mis tõenäoliselt mõjutavad vaatlusi;

e) igas vaatluspunktis peab vaatlus vastama vähemalt järgmistele tingimustele:

- vaatlus peab keskenduma taimeühikute või taimsete saaduste valikrühmale,

- vaatlus peab keskenduma ühele või mitmele peamistest asjaomastest kahjulike organismide peremeestaimedest või peremeestaimede taimsetest saadustest; vajaduse korral hõlmatakse ka muid peremeestaimi,

- vaatlus peab hõlmama:

- visuaalset kontrolli asjaomaste kahjulike organismide märkide või sümptomite kindlaksmääramiseks, mis viiakse läbi ajal, mil kõnealuseid märke või sümptomeid on eeldatavalt kõige rohkem,

- kahtluse korral laborikatseid proovidega;

f) vajaduse korral kasutatakse vaatluspunktides asjaomaste kahjulike organismide ligimeelitamiseks püüniseid; püüniste laadi ja arvu ning püüdmismeetodite puhul võetakse arvesse kahjurite bioloogiat.

5. Lõikes 2 sätestatud tingimuste täitmiseks võib võtta mis tahes asjakohaseid täiendavaid meetmeid.

6. Lõike 4 suuniseid täiendatakse muude kahjulike organismide osas, kui vajalik tehniline teave on kättesaadav.

Artikkel 2

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kuus kuud pärast direktiivi 77/93/EMÜ lisade I—V läbivaatamist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused meetmed, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõikide käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. juuli 1992

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Ray Mac Sharry

[1] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20.

[2] EÜT L 70, 17.3.1992, lk 27.

--------------------------------------------------