ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Hollandi asutuste esitatud teave seoses otsuse 2010/65/EL alusel lubatud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa vee kvaliteedi halvenemist. Liikmesriikide poolt ajavahemiku 2008–2011 kohta esitatud aruannete alusel koostatud komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta näitab, et 88 protsendil Madalmaade seirejaamadest on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 79 protsendil seirejaamadest on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandlusperioodi (2004–2007) seireandmetega näitab põhjavee nitraadisisalduse langustendentsi. 98 protsendil seirejaamadest on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 92 protsendil seirejaamadest on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Enamikus pinnavee seirekohtadest on pinnavee nitraadisisaldus stabiilne või väheneb. Lämmastiku ja fosfori liiga mullas aasta kohta on vähendatud peamiselt sõnniku- ja mineraalväetisekoguste jätkuva vähendamisega, kuna Madalmaade tegevusprogrammides kehtestatud lämmastiku ja fosfori kasutamise norme on pidevalt vähendatud. Aruandeperioodil 2008–2011 klassifitseeriti kõik magevee- ja üleminekuveekogud eutroofseteks või hüpertroofseteks.
(7)

Kemikaalid perfluorooktaansulfoonhape, perfluorooktaansulfonaadid, perfluorooktaansulfoonamiidid ja perfluorooktaansulfonüülid on Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsi kuuenda kohtumise otsusega RC 6/7 lisatud tööstuskemikaalidena selliste kemikaalide hulka, mille suhtes kohaldatakse eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri. Komisjon on Rotterdami konventsiooni sekretariaadilt saanud selle kohta teavet otsustamise juhenddokumendi vormis. Perfluorooktaansulfoonhappe, perfluorooktaansulfonaatide, perfluorooktaansulfoonamiidide ja perfluorooktaansulfonüülide tootmine, turulelaskmine ja kasutamine on keelatud määrusega (EÜ) nr 850/2004, kuid keelust on tehtud teatav hulk konkreetseid erandeid.
4.

Kui ravi anti määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 19 lõike 1 või artikli 27 lõike 1 kohaselt — liikmesriikide puhul pärast 30. aprilli 2010 Euroopa ravikindlustuskaardi alusel, mis on välja antud enne 1. maid 2010, ei või sellise ravi kulude hüvitamise nõuet tagasi lükata põhjendusega, et vastutus isiku tervishoiukulude kandmise eest on määruse (EÜ) nr 883/2004 sätete alusel muutunud; — Šveitsi puhul pärast 31. märtsi 2012 Euroopa ravikindlustuskaardi alusel, mis on välja antud enne 1. aprilli 2012, ei või sellise ravi kulude hüvitamise nõuet tagasi lükata põhjendusega, et vastutus isiku tervishoiukulude kandmise eest on määruse (EÜ) nr 883/2004 sätete alusel muutunud; — Islandi, Liechtensteini ja Norra puhul pärast 31. maid 2012 Euroopa ravikindlustuskaardi alusel, mis on välja antud enne 1. juunit 2012, ei või sellise ravi kulude hüvitamise nõuet tagasi lükata põhjendusega, et vastutus isiku tervishoiukulude kandmise eest on määruse (EÜ) nr 883/2004 sätete alusel muutunud.
1.

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 95 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi, mille eesmärk on võimaldada liikmesriikidel hakata teavet vahetama ainult elektrooniliselt, pikendatakse ja üleminekuperioodi lõppkuupäev määratakse vastavalt järgmisele algoritmile: kaks aastat alates kuupäevast, mil EESSI kesksüsteem on välja töötatud, seda on katsetatud ja see on käiku lastud ning valmis selleks, et liikmesriigid saaksid alustada kesksüsteemiga integreerumist.
(4)

Komisjoni otsuses 2008/940/EÜ (2) on määratud kindlaks teave, mida peavad tehnilistes ja finants-, vahe- ja lõpparuannetes esitama need liikmesriigid, kellel on teatavate loomahaiguste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid, mis on heaks kiidetud liidu kaasrahastamiseks.
(3)

Kriteeriumide ja tingimuste hulgas, mis on vajalikud, et võrgustikud saaksid täita direktiivi 2011/24/EL artikli 12 lõikes 2 sätestatud kohaldatavaid eesmärke, kehtestatakse käesoleva otsusega ka võrgustike juhtimise ja koordineerimise kriteeriumid, mis peaksid tagama võrgustike läbipaistva ja tõhusa toimimise. Kuigi võrgustikud peaksid saama kasutada erinevat töökorraldust, on asjakohane nõuda, et kõik võrgustikud valiksid ühe oma liikme koordineerivaks liikmeks. Koordineeriv liige nimetab ühe isiku võrgustiku koordinaatoriks (edaspidi „koordinaator”). Koordinaator peaks alluma võrgustiku juhatusele (edaspidi „juhatus”), mis koosneb iga võrgustiku liikme esindajast. Juhatus vastutab kodukorra, tööplaanide, eduaruannete ja muude võrgustiku tegevusega seotud dokumentide koostamise ja vastuvõtmise eest. Koordinaator, keda abistab juhatus, peaks toetama ja lihtsustama koordineerimist võrgustiku sees ja teiste tervishoiuteenuste osutajatega.
(3)

Lisaks sellele on kõnealuse kavaga ette nähtud, et kõik loomset päritolu toodete saadetised tuleb importimiseks lubatud sisenemiskohas ette näidata ning et nende lähetamine liidu territooriumi muudesse osadesse on täiesti välistatud. Kavas on samuti näidatud, et rakendusotsuse 2012/44/EL artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud erinõuded on täidetud.
(2)

Kuna loetelu kolmandatest riikidest ja organisatsioonidest, kellega Europol sõlmib kokkulepped, s.o otsuse 2009/371/JSK artikli 26 lõike 1 punktis a osutatud loetelu (edaspidi „loetelu”) koostamine on seotud liidu ja selle liikmesriikide välissuhetega, annab see punkt nõukogule rakendamisvolitused loetelu koostamiseks. Otsuste 2009/371/JSK ja 2009/935/JSK kohaselt esitatakse kõnealune loetelu otsuse 2009/935/JSK lisas.
1)

Artikli 1 lõikes 3 asendatakse punktid f ja g järgmisega: „f) relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimise, müügi või üleandmise suhtes ning sõjalise tegevusega seotud tehnilise nõustamise, rahalise ja muu toetuse ja väljaõppe otsese või kaudse pakkumise suhtes, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, välja arvatud seoses II lisas loetletud esemete tarnimisega, kui sanktsioonide komiteed on teavitatud, nagu see on sätestatud käesoleva artikli lõikes 4; g) II lisas sätestatud relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimise, müügi või üleandmise suhtes Somaalia föderaalvalitsusele, mille sanktsioonide komitee on eelnevalt ja üksikjuhtumipõhiselt heaks kiitnud, nagu see on sätestatud käesoleva artikli lõikes 4a;”.
(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro, (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldtingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud suunise EKP/2011/14 I lisas, samuti otsuses EKP/2013/6 ja otsuses EKP/2013/35 (3).
(2)

Kui vedelaid ja muid biokütuseid tuleb arvesse võtta direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma, et need tõendaksid vedelate ja muude biokütuste vastavust direktiivi 2009/28/EÜ artikli 17 lõigete 2–5 kohastele säästlikkuskriteeriumidele.
(4)

Komisjonilt taotleti 18. veebruaril 2014 tunnustust selle kohta, et kava „Gafta Trade Assurance Scheme” (mida on muudetud taastuvenergia direktiivi lisandusega) tõendab, et sellega hõlmatud biokütusesaadetised vastavad direktiivide 98/70/EÜ ja 2009/28/EÜ kohastele säästlikkuskriteeriumidele. Kõnealune kava võib hõlmata kõiki biokütusetootmise lähteaineid ja see on üleilmse ulatusega. Kava hõlmab põllumajanduslike lähteainetega kauplemist ning nende vedu ja ladustamist alates põllumajanduslikust majapidamisest kuni nende esimese töötlejani ning järgnevatel etappidel tuginetakse komisjoni tunnustatud muudele vabatahtlikele kavadele. Seega on kava „Gafta Trade Assurance Scheme” ülesanne tagada, et tunnustus, mille komisjon on andnud selle kavaga koos kohaldatavatele kavadele, kehtiks kogu koostööperioodi jooksul. Tunnustatud kava tuleks teha kättesaadavaks direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestatud läbipaistvusplatvormi vahendusel.
(2)

Kõnealuste meetmete kohaldamisaega pikendati nõukogu otsusega 2011/324/EL (6) kuni 6. detsembrini 2011 ning seda muudeti ja pikendati nõukogu otsusega 2011/808/EL (7) kuni 5. detsembrini 2012. Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta otsusega 2012/749/EL (8) pikendati kõnealuste meetmete kohaldamisaega ajani, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal, et usaldusväärsed valimised on toimunud ja et Madagaskaril on taastatud põhiseaduslik kord.
(2)

Komisjoni otsustega 2011/263/EL, (4) 2011/264/EL, (5) 2011/382/EL, (6) 2011/383/EL, (7) 2012/720/EL (8) ja 2012/721/EL (9) on kehtestatud Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid nõudepesumasinates, pesumasinates ja käsinõudepesuvahendites kasutatavatele detergentidele, universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele, tööstuslike ja asutustes kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahenditele ning tööstuslikele ja asutustes kasutatavatele pesupesemisvahenditele. Pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist muudeti määrust (EÜ) nr 1272/2008 komisjoni määrusega (EL) nr 286/2011 (10). Määruse (EÜ) nr 1272/2008 muudatusi hakati ainete suhtes kohaldama alates 1. detsembrist 2012 ja segude suhtes hakatakse neid kohaldama alates 1. juunist 2015. Määrusega (EL) nr 286/2011 lisati uued veekeskkonnale pikaajaliste ohtude klassifitseerimise kriteeriumid veekeskkonda ohustava kroonilise mürgisuse ning biolagunevuse andmete põhjal. Uute kriteeriumide põhjal on enamik kergesti lagunevad pindaktiivsed ained, mida praegu kasutatakse detergentides ja puhastusvahendites, klassifitseeritud kroonilise ohu 3. kategooriasse (H412) ja mõnel juhul, eelkõige käsinõudepesuvahendite puhul, kroonilise ohu 2. kategooriasse (H411) ning seega on neid keelatud kasutada ELi ökomärgisega toodetes. Seetõttu on keeruline saavutada olukorda, kus kõikidest liidu turul kättesaadavatest detergentidest ja puhastusvahenditest 10–20 % moodustavad sellised nõudepesumasinates, pesumasinates ja käsinõudepesuvahendites kasutatavatele detergentidele, universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele, tööstuslike ja asutustes kasutatavate automaatsete nõudepesumasinate pesuvahenditele ning tööstuslikele ja asutustes kasutatavatele pesupesemisvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilistele kriteeriumidele vastavad tooted, mille keskkonnatoime on parim kogu nende olelusringi vältel, kuna puuduvad tõendid alternatiivsete pindaktiivsete ainete olemasolu kohta. Hindamist ja kontrolli käsitlevat teksti on ajakohastatud, et näha taotlejatele ette suunised uutele nõuetele vastavuse tõendamiseks.
(3)

Seega peaks tööprogrammis olema loetelu elektroonilistest süsteemidest, mille liikmesriigid ja komisjon peaksid omavahelises tihedas koostöös välja arendama selleks, et tolliseadustikku oleks võimalik ka tegelikkuses kohaldada. See loetelu põhineb olemasoleval kõigi IT-alaste tolliprojektidega seotud kavandamisdokumendil, mida nimetatakse mitmeaastaseks strateegiliseks kavaks ja mis on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 70/2008/EÜ, (2) eriti selle artikliga 4 ja artikli 8 lõikega 2. Tööprogrammis nimetatud elektrooniliste süsteemide suhtes tuleks kohaldada sama projektijuhtimisel põhinevat lähenemisviisi ning need tuleks ette valmistada ja välja arendada nii, nagu on ette nähtud mitmeaastases strateegilises kavas.
(5)

Praegu kättesaadavate teaduslikult põhjendatud teadmiste kohaselt on enamikus austrivastsetest ja kudust kogutud proovides tuvastatud viirus OsHV-1 μVar endiselt kui suremuse põhjus ning kõnealusest haigusest tingitud üldine suremuse määr on viimase kahe aasta jooksul vähenenud ja stabiliseerunud. Lisaks sellele ilmneb Iirimaa ja Ühendkuningriigi seireprogrammidest, et on olemas märkimisväärne arv suurte hiidaustrite tootmispiirkondi, mis on jäänud taudist puutumata. Seireprogrammidest nähtub, et praegu kehtivate liikumispiirangute kohaldamine on olnud tõhus. Siiski leidub endiselt küsitavusi seoses taudi epidemioloogia ja kõige sobivamate meetmetega, mida on vaja võtta, et taudiga tõhusalt võidelda. Seepärast peetakse vajalikuks olukorra põhjalikumat teaduslikku hindamist, sealhulgas Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) uut teaduslikku arvamust.
(2)

Nõukogu tuletas oma 26. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine” (3) meelde, et kosmosevara on meie majandusele hädavajalikuks muutunud ning et seetõttu tuleb tagada selle julgeolek. Nõukogu toonitas, et „[---] Euroopa jaoks on vajalik töötada välja Euroopa suutlikkus oma kosmoseinfrastruktuuri ja kosmosejäätmete seireks ja järelevalveks; suutlikkus rajaneks esialgu olemasolevatele riiklikele ja Euroopa varadele, saades kasu suhetest, mida võib luua teiste partnerriikidega ning nende suutlikkusega”.
(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Brasiilia reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik koosneb Brasiilia väärtpaberi- ja börsikomisjoni (Comissão de Valores Mobiliários, CVM) määrusest ICVM 521, mis võeti 1976. aasta seaduse nr 6.385 alusel vastu 25. aprillil 2012. Õigusraamistikuga kohustatakse reitinguagentuure täitma kõiki Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tegevusjuhendi sätteid. Kõik asjaomased õigusnormid on jõustunud. Õigusraamistiku kohaselt peavad reitinguagentuurid olema registreeritud ning CVMi pideva järelevalve all. Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik annab CVMile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi. CVM võib uurida raamatupidamist, registreid ja dokumente ja mis tahes muid toimikuid ning teha neist väljavõtteid, samuti võib ta nõuda teavet või selgitusi, mille andmisest keeldumisel saab ta määrata trahvi, ilma et see piiraks muude karistuste kohaldamist. CVMi õiguste hulka kuulub ka etteteatamisega või etteteatamiseta inspekteerimiste tegemine, et võimaldada reitinguagentuuride üle tõhusa järelevalve teostamist ja nendepoolse nõuete täitmise tagamist, ning õigus määrata kohaldatavaid eeskirju rikkuvatele reitinguagentuuridele karistusi. CVM võib määrata reitinguagentuuridele ja krediidireitingute andmisega otseselt seotud mis tahes isikutele mitmesuguseid karistusi, alates hoiatustest, trahvidest ja peatamistest kuni reitinguagentuuri registreeringu tühistamiseni. Kui CVM peaks kindlaks tegema, et toime on pandud kuritegu, peab ta andma asja edasi prokuratuuri (Ministério Público). Samuti võib CVM taotluse korral osaleda väärtpaberituruga seotud kohtuvaidlustes, kus tema tegevus võib ulatuda tõendite kogumisest õiguslike hinnangute andmiseni. Reitinguagentuurid peavad esitama CVMile iga-aastase aruandevormi ning sündmustele tuginevat teavet näiteks metoodika olulise muutmise või krediidireitingu lõpetamise kohta otsuse tegemise korral või kui emitent ei kasutanud tehingu avalikustamisel esialgset arvamust. 2013. aasta septembri seisuga olid kõik reitinguagentuurid esitanud CVMile oma ajakohastatud aruandevormid ning ta on saanud ka sündmustele tuginevat teavet. CVM on dokumendid läbi vaadanud ja palunud ühel reitinguagentuuril anda selgitusi kindlakstehtud huvide konflikti kohta, mille see reitinguagentuur on ka andnud. CVMi ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Brasiilia reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.
(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Argentina õigus- ja järelevalveraamistik on kehtinud alates 1992. aastast. Hiljuti vaadati see läbi ja muudeti rangemaks ning nüüd koosneb see 29. novembril 2012 vastu võetud seadusest nr 26.831 (kapitaliturgude seadus), mida täiendab 29. juuli 2013. aasta dekreet nr 1023/13, millega nähakse ette Argentina kapitaliturgude üldpõhimõtted, sealhulgas reitinguagentuuride kohaldatavad kõrgel tasemel kindlaks määratud põhimõtted, ja riikliku väärtpaberikomisjoni (Comision Nacional de Valores, CNV) uutest rakendusmäärustest, mis võeti vastu üldresolutsiooniga nr 622/2013; kõik nimetatud õigusaktid on kehivad. Reitinguagentuurid peavad täitma ka kõiki Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tegevusjuhendi sätteid. Õigusraamistiku kohaselt peavad reitinguagentuurid olema registreeritud ning CNV pideva järelevalve all. CNV järelevalve- ja karistuste määramise pädevus on sätestatud seaduses nr 26.831. CNV-l on õigus teha kontrolle ja teostada uurimisi tema järelevalvevolituste alla kuuluvate füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, paluda abi õiguskaitseasutustelt, algatada kohtumenetlusi ning teatada kuritegudest. CNV teostab iga registreeritud reitinguagentuuri suhtes kaks korda aastas kohapealset ja dokumentaalset kontrolli. Kohaldatavate sätete rikkumise korral võib CNV määrata selliseid karistusi nagu trahvid või vähemat viieaastane keeld tegutseda direktori, juhi, audiitori või reitingukomitee liikmena. Samuti võib CNV peatada vastutavate isikute tegevuse ajutiselt või lõplikult ning tühistada reitinguagentuuri registreeringu või tegevusloa. CNV peab oma veebisaidil jõustamisjuhtumitest avalikku registrit, kus on näidatud, millal juhtum algatati, milline oli lõplik otsus ja millised karistused määrati. CNV ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Argentina reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.
(4)

Esimese tingimuse kohaselt peab kolmanda riigi reitinguagentuuridel olema tegevusluba või nad peavad olema registreeritud ja nende tegevuse üle tuleb teostada regulaarselt ja pidevalt tõhusat järelevalvet. Singapuri reitinguagentuuride õigus- ja järelevalveraamistik jõustus 17. jaanuaril 2012. Singapuri Rahandusametil, mis on Singapuri keskpank, on väärtpaberi- ja futuuriseaduse kohaselt õigus välja anda teiseseid õigusakte. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega nõutakse, et reitinguagentuurid peavad Singapuris krediidireitingu teenuste pakkumiseks saama kapitalituruteenuste tegevusloa, ning nad on Singapuri Rahandusameti pideva järelevalve all. Singapuri Rahandusameti määrused, mis on kohaldatavad reitinguagentuuride kui kapitalituruteenuste tegevusloa omanike suhtes, hõlmavad tegevusloa andmist ja äritegevust käsitlevaid ning kapitalituruteenuste tegevusloa omanike võimendustagatise ja finantsnõudeid käsitlevaid väärtpaberi- ja futuurimääruseid, samuti reitinguagentuuride õiguslikult siduvat käitumisjuhendit. Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik annab Singapuri Rahandusametile ulatuslikud volitused, mis võimaldavad tal uurida, kas reitinguagentuurid täidavad õigusaktidest tulenevaid kohustusi lisaks nende kohustusele teavitada Singapuri Rahandusametit jooksvalt mis tahes muutustest oma kontaktandmetes ja esitada talle finantsteavet. Singapuri Rahandusametil on õigus inspekteerida kapitalituruteenuste tegevusloa omanikke ning reitinguagentuurid peavad andma talle täieliku juurdepääsu oma raamatupidamisarvestusele, registritele ja dokumentidele ning andma teavet ja vahendeid, mis võivad osutuda vajalikuks inspekteerimise teostamiseks. Singapuri Rahandusametil on õigus teha mis tahes esitatud raamatupidamisarvestusest koopiaid või võtta see oma valdusesse ning ta saab rakendada dokumentide esitamise nõudmiseks uurimisvolitusi. 2012. aasta aprilliks oli Singapuris tegevusloa saanud kolm reitinguagentuuri ning 2013. aasta esimese kaheksa kuu jooksul teostas Singapuri Rahandusamet ühe kohapealse inspekteerimise. Lisaks sellele on Singapuri Rahandusametil õigus teha reitinguagentuurile kirjalikke ettekirjutusi, mis ei seostu krediidireitingute sisu, nende väljavaadete ega nende andmise metoodikaga, kui ta peab seda vajalikuks või otstarbekaks avalikes huvides või investorite kaitseks; samuti on tal õigus reitinguagentuuri tegevusluba tühistada või tema tegevus peatada ning avaldada teavet reitinguagentuuri regulatiivsete kohustuste mis tahes rikkumise kohta. Singapuri Rahandusamet saab anda asja uurimiseks edasi riigi asjaomastele ametiasutustele, kes tegelevad kriminaaljuurdluste ja kohtulikule vastutusele võtmisega. Singapuri Rahandusameti ja ESMA vahel sõlmitud koostöölepinguga on ette nähtud teabe vahetamine seoses piiriüleste reitinguagentuuride suhtes võetud täitmise tagamise ja järelevalvemeetmetega. Selle põhjal tuleks pidada Singapuri reitinguagentuuride suhtes kohaldatavaid tegevusloa saamise või registreerimise nõudeid samaväärseteks määruses (EÜ) nr 1060/2009 sätestatud nõuetega ning nende suhtes kohaldatavat järelevalve- ja täitmise tagamise korda tõhusalt kohaldatuks ja jõustatuks.
(5)

Teise tingimuse kohaselt peavad kolmanda riigi reitinguagentuuride suhtes kehtima õiguslikult siduvad eeskirjad, mis on samaväärsed määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklites 6–12 ja I lisas sätestatutega, välja arvatud nendega, mis on sätestatud artiklites 6a, 6b, 8a, 8b, 8c ja 11a ning I lisa B jao punkti 3 alapunktis ba ning punktides 3a ja 3b. Selle tingimuse täitmise hindamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 462/2013 (2) artikli 2 lõiget 1, kus on sätestatud, mis kuupäevast alates teatavaid määruse (EÜ) nr 1060/2009 sätteid kohaldatakse. Mehhiko äriühingu üldjuhtimist käsitleva raamistikuga nõutakse, et reitinguagentuuril peab olema direktorite nõukogu, mis koosneb maksimaalselt 21 liikmest, kellest vähemalt 25 % vastavad sõltumatuse nõuetele. Sõltumatute direktorite ülesannete hulka kuulub muu hulgas krediidireitingu andmise tegevuspõhimõtete ja metoodika väljatöötamine, sisekontrollisüsteemi tõhususe tagamine ning vastavuskontrolli ja juhtimisprotsesside jälgimine. Huvide konfliktid tuleb kindlaks teha ja kõrvaldada, ning kui see on asjakohane, siis tuleb vastavuskontrolli spetsialisti teavitada krediidireitinguid mõjutada võivast mis tahes võimalikust huvide konfliktist. Kui reitinguagentuur teeb kindlaks tema krediidireitinguid mõjutada võiva huvide konflikti, peab ta loobuma teenuste osutamisest. Mehhiko raamistik sisaldab ulatuslikke arvestuse pidamisele ja konfidentsiaalsusele esitatavaid organisatsioonilisi nõudeid ning sellega on nähtud ette, et reitinguagentuurid jäävad täielikult vastutavaks mis tahes edasi antud tegevuse eest. CNBV järelevalve alla kuuluvad ka üksused, kellele reitinguagentuur on teenuste osutamise edasi andnud. Reitinguagentuuridelt nõutakse, et nad looksid krediidireitingute andmise metoodika ja mudelite läbivaatamiseks ametliku läbivaatamise funktsiooni ning Mehhiko raamistikus on ette nähtud mitmesugused avalikustamisnõuded seoses krediidireitingute ja krediidireitingualase tegevusega. Seega peaks Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistikuga saavutatama seoses huvide konfliktide juhtimise, reitinguagentuurile vajalike organisatsiooniliste protsesside ja protseduuride, krediidireitingute ja nende andmise metoodika kvaliteedi, krediidireitingute avalikustamise ja krediidireitingualase tegevuse üldise ja perioodilise avalikustamisega samad eesmärgid kui määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Seega pakub Mehhiko raamistik reitinguagentuuride terviklikkuse, läbipaistvuse ja hea valitsemistava ning krediidireitingualase tegevuse usaldusväärsuse osas samaväärset kaitset.
3)

I lisa tabelisse tehakse järgmised kanded: 1 2 3 4 5 6 7 „Lathyrus cicera 80 95 1,0 (c), (d), (e) 25 1 000 Medicago doliata 70 98 2,0 (c), (d), (e) 10 100 Trifolium isthmocarpum 70 (sealhulgas kõvad seemned) 98 1,0 (c), (d), (e) 10 100”