ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Kuna monepanteel on uut liiki ühend, mis ei sobi ühtegi olemasolevasse alajaotisesse, tuleks I ja III lisasse lisada selguse huvides uus alajaotis „Muud”. Alamkategooria „Endoparasiitide vastased ained” praegused alajaotised põhinevad ühendite keemilisel koostisel ning mitu kõnealust keemilist alajaotist sisaldab ainult ühte toimeainet. Seetõttu on soovitav luua uus alajaotis „Muud” selle asemel, et lisada iga uue ainerühma jaoks uus keemilisel koostisel põhinev alajaotis, mis tekitaks juurde ühte ainet sisaldavaid alajaotisi. Kuna monepanteeli puhul ei ole teada, milline molekuli osa on farmakoloogilise toimega, ei ole ka selge, millist nimetus peaks monepanteeli keemilisel koostisel põhinev alajaotis kandma.
2)

Artikkel 16a asendatakse järgmisega: „Artikkel 16a Teatavate prioriteetidega seotud eritegevused 1. Hiljemalt 31. detsembriks 2009 sätestavad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides vastavalt oma erivajadustele tegevuste liigid, millel on järgmised ühenduse strateegiasuunistes kirjeldatud ja riiklikes strateegiakavades täpsustatud prioriteedid: a) kliimamuutused; b) taastuvenergia; c) veemajandus; d) bioloogiline mitmekesisus; e) piimandussektori ümberkorraldamisega kaasnevad meetmed; f) punktides a–d loetletud prioriteetidega seonduv innovatsioon; g) interneti lairibaühenduse infrastruktuur maapiirkondades. Esimese lõigu punktides a–f osutatud prioriteetidega seotud tegevuste liigid on ette nähtud selliste mõjude saavutamiseks nagu näiteks II lisas täpsustatud võimalikud mõjud. Selliste tegevuste liikide mittetäielik loetelu ja nende võimalikud mõjud on esitatud II lisas. Esimese lõigu punktis g osutatud prioriteediga seotud tegevuste liikide loetelu on esitatud III lisas. Käesolevas lõikes osutatud tegevustega seonduvad muudetud maaelu arengu programmid esitatakse komisjonile hiljemalt 15. juuliks 2009. 2. Alates 1. jaanuarist 2009 võib lõike 1 punktides a–f osutatud tegevuste liikide puhul suurendada I lisas kindlaks määratud toetuse määra 10 protsendipunkti võrra. 3. Hiljemalt 31. detsembriks 2009 sisaldab iga maaelu arengu programm ka järgmist: a) tegevuste liikide loetelu ja artikli 16 punktis c osutatud teave käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tegevuste eriliikide kohta; b) tabel, milles sätestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013 meetmete kaupa ühenduse panus lõike 1 punktides a–f osutatud tegevuste liikidele ja meetmete kaupa ühenduse panus lõike 1 punktis g osutatud tegevuste liikidele.”
(3)

Määruse (EÜ) nr 637/2008 artikli 7 lõike 2 punktis a on sätestatud, et nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1051/2001 (puuvilla tootmistoetuste kohta) (4) IV peatüki järgsed toetusesaajad turustusaastal 2005/2006 on määruse (EÜ) nr 637/2008 artikli 7 lõike 1 punktides a, b ja d osutatud meetmete toetusesaajad. Kuna aga mõnesid toorpuuvillatehaseid ei käitanud võrdlusturustusaastal nende omanikud ja neid omanikke ei käsitatud määruse (EÜ) nr 1051/2001 IV peatüki kohaselt toetusesaajatena, ei saa need toorpuuvillatehased osaleda ka ümberkorraldamisprotsessis. Selleks et riiklikud ümberkorraldamiskavad oleksid tõhusad, tuleks määruse (EÜ) nr 637/2008 artikli 7 lõike 1 punktides a, b ja d osutatud meetmeid kohaldada kõikide võrdlusturustusaastal 2005/2006 tegutsenud selliste toorpuuvillatehaste suhtes, mis on määruse (EÜ) nr 1051/2001 IV peatüki alusel toetusesaamiskõlblikud. Seepärast on seoses kõnealuse turustusaastaga asjakohane lugeda tehaste omanikud ümberkorraldamiskava järgseteks toetusesaajateks.
1)

artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Liikmesriikides väljastatavad passid ja reisidokumendid vastavad määruse lisas sätestatud minimaalsetele turvastandarditele. Passid ja reisidokumendid väljastatakse igale isikule eraldi dokumentidena. Komisjon esitab hiljemalt 26. juunil 2012 aruande üksi või saatjaga reisivatele ja liikmesriikide välispiire ületavatele lastele kehtivate nõuete kohta ning esitab vajaduse korral asjakohaseid algatusi, et tagada ühine lähenemisviis eeskirjadele, mis käsitlevad liikmesriikide välispiire ületavate laste kaitset. 2. Passidele ja reisidokumentidele lisatakse äärmiselt turvaline andmekandja, mis sisaldab näokujutist. Liikmesriigid lisavad samuti koostalitlusvõimelistes vormingutes otsevajutusega võetud kaks sõrmejälge. Andmed on turvatud ja andmekandja on piisava salvestusmahu ja -võimega, et tagada andmete terviklikkus, autentsus ja konfidentsiaalsus. 2a. Järgmised isikud on sõrmejälgede andmise kohustusest vabastatud: a) alla 12-aastased lapsed. 12 aasta vanusepiir kehtib ajutiselt. Artiklis 5a osutatud aruanne sisaldab vanusepiiri läbivaatamist ja vajaduse korral vanusepiiri muutmise ettepanekut. Ilma et see piiraks artikli 5a kohaldamise tagajärgi, võivad liikmesriigid, kus oli enne 26. juunil 2009. aastat vastu võetud siseriikliku õigusaktiga ette nähtud 12 aastast madalam vanusepiir, kohaldada seda vanusepiiri üleminekuperioodil kuni neli aastat pärast 26. juunil 2009. Siiski ei tohi vanusepiir üleminekuperioodil olla madalam kui 6 aastat; b) isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta. 2b. Kui sõrmejälgede võtmine kindlaksmääratud sõrmedelt on ajutiselt võimatu, lubavad liikmesriigid võtta sõrmejälgi teistelt sõrmedelt. Kui ka teistelt sõrmedelt on ajutiselt võimatu sõrmejälgi võtta, võivad nad väljastada ajutise passi, mille kehtivusaeg on 12 kuud või lühem.”;
(3)

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklitega 93–97 rakendatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklit 103e, millega on ette nähtud riiklik finantsabi tootjaorganisatsioonidele piirkondades, kus puu- ja köögiviljasektori tootjate organiseerituse tase on eriti madal, et aidata kaasa tootjate organiseerituse taseme tõstmisele kõnealustes piirkondades. Riiklik finantsabi peaks olema otseselt seotud kõnealuste piirkondade toodanguga. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 93 selgitada, et riiklikku finantsabi võidakse maksta üksnes puu- ja köögiviljasektori selliste toodete eest, mis on toodetud piirkondades, kus puu- ja köögiviljasektori tootjate organiseerituse tase on eriti madal.
(4)

Määrusega (EÜ) nr 72/2009 jäetakse 1. juulist 2009 välja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 101. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1898/2005 tunnistada kehtetuks alates samast kuupäevast. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikliga 78 on siiski ette nähtud, et või võib üle anda alates tõendil märgitud kalendrikuule eelneva kuu 20. päevast kuni tõendil märgitud kalendrikuule järgneva kuu 10. päevani. Selleks, et ettevõtjad võiksid täielikult ära kasutada 2009. aasta juuni lõpuni kehtivaid tõendeid, tuleks määruse (EÜ) nr 1898/2005 IV peatükki nendele tõenditele jätkuvalt kohaldada.
(4)

Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003) (4) artikli 8 lõikega 1 on ette nähtud, et otsetoetuste netosummad, mida võib liikmesriigis maksta iga kalendriaasta kohta pärast toetuse ümbersuunamist, vabatahtlikku ümbersuunamist ning ilma et see piiraks finantsdistsipliini järgimist (v.a nõukogu määruste (EÜ) nr 247/2006 (5) ja (EÜ) nr 1405/2006 (6) kohaselt makstavad otsetoetused), ei tohi ületada määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisas sätestatud ülemmäärasid. Finantsdistsipliini järgimise eesmärgil tuleks sätestada erisätted, et vältida olukorda, kus maksetähtaegadest mitte kinni pidamine tooks kaasa selle, et otsetoetuste kogukulud ületaksid kõnealuseid ülemmäärasid vastava eelarveaasta jooksul.
(4)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 168 ja määruses (EÜ) nr 639/2003 on sätestatud, et loomade heaolu eeskirjade järgimine on eksporditoetuste maksmise tingimus. Seepärast tuleks sõnaselgelt sätestada, et kõnealuste loomade heaolu käsitlevate sätete eiramisega, välja arvatud vääramatu jõu juhtumitel, mida on tunnustatud Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikas, ei kaasne mitte eksporditoetuse vähendamine, vaid sellest ilma jätmine, mis on seotud selliste loomade arvuga, kelle puhul heaolu käsitlevaid nõudeid ei täidetud. Nii kõnealustest sätetest kui ka määruse (EÜ) nr 1/2005 artiklites 2 ja 3 ning artiklites 4–9 ning selles nimetatud lisades sätestatud loomade heaolu eeskirjadest tuleneb, et toetusest jäetakse ilma selliste loomade puhul, kelle suhtes heaolu käsitlevaid nõudeid ei täidetud, olenemata loomade konkreetsest füüsilisest seisundist.
a)

asjaolu, et need finantsaruanded on konsolideerimata finantsaruanded; et on kasutatud konsolideerimisest vabastust; (majandus)üksuse, mille rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega kooskõlas olevad konsolideeritud finantsaruanded on tehtud avalikkusele kättesaadavaks, nimi ja asutamis- või asukohariik; ja aadress, kus need konsolideeritud finantsaruanded on kättesaadavad;
(7)

Tagatisfondi toimimise kogemused on näidanud, et tagatisfondi vahendite ja tagatud kohustuste põhisumma (mida on suurendatud tasumata intressi võrra) sobivaks suhteks on 9 %.
(4)

Eelkõige on komisjon kontrollinud teatavaid julgestusstandardeid konkreetsete kolmandate riikide lennujaamades ning leidnud, et need on rahuldavad; kõnealused riigid teevad head koostööd ühenduse ja selle liikmesriikidega. Sellele tuginedes on komisjon otsustanud võtta meetmed, et leevendada eespool määratletud probleeme nende reisijate puhul, kellel on kaasas kõnealuste riikide osutatud lennujaamadest ostetud vedelikke.
(4)

Võttes arvesse, et jääkide uuring toimus alles pärast nahaalust manustamist ning et 12–24 tundi pärast manustamist oli jääkide saamine kudedest, kaasa arvatud manustamiskohast, 88 % eeldatavast aktsepteeritavast päevadoosist, jõudis veterinaarravimite komitee järeldusele, et laiendamine on lubatud ainult seoses parenteraalse kasutusega munevate ja aretuslindude puhul. Seetõttu tuleks tiludroonhappe dinaatriumsoola praegust kannet määruse (EMÜ) nr 2377/90 II lisas muuta nii, et lubataks aine parenteraalne kasutamine kodulindudel (munevad ja aretuslinnud).
„c)

kui abisaaja põllumajandusettevõte antakse täielikult või osaliselt üle looduskaitseorganile keskkonna säilitamise eesmärgil, tingimusel et üleandmise eesmärk on maa kasutamise alaline muutmine, mis on seotud looduskaitsega ning mis on olulise tähtsusega keskkonna jaoks.”;
5)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt: a) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Toetuse arvutamise alus pindalapõhiste meetmete osas kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõigetele 1, 3 ja 7. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse toetusesaaja poolt deklareeritud pindalad, mis saavad teatava pindalapõhise meetme alusel toetust sama toetusmäära alusel, üheks põllukultuurirühmaks. Vähenevate toetussummade kasutamisel võetakse aga arvesse kõnealuste summade keskmist seoses vastavate deklareeritud pindaladega. Kui abikõlbliku pindala suhtes on kehtestatud maksimaalne piirang või piirmäär, vähendatakse toetusetaotluses näidatud hektarite arvu kehtestatud piirangu või piirmäärani. 2. Kui asjaomase põllukultuurirühma puhul deklareeritud pindala ületab määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõikega 3 kindlaks määratud pindala, arvutatakse toetus kindlaks määratud pindala alusel, millest lahutatakse kahekordne erinevus, kui kõnealune erinevus on suurem kui 3 % või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 % kindlaks määratud pindalast. Asjaomasele põllukultuurirühmale ei anta toetust, kui erinevus on üle 20 % kindlaks määratud pindalast. Kui erinevus on suurem kui 50 %, jäetakse toetusesaaja veel kord toetusest ilma kuni selle summa ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõikega 3 kindlaks määratud pindala erinevusele.”; b) lõige 3 jäetakse välja; c) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Kui deklareeritud pindala ja kindlaks määratud pindala erinevus on suurem kui 3 %, kuid mitte rohkem kui 30 % kindlaks määratud pindalast, vähendatakse erandina lõikest 2 ja lõike 3 esimesest lõigust määruse (EÜ) nr 73/2009 (6) artiklis 122 sätestatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide toetusesaajatele antavat toetust 2009. kalendriaasta toetusetaotluste puhul kahekordse leitud erinevuse võrra. 2009. kalendriaasta puhul ei anta toetust, kui erinevus on üle 30 % kindlaks määratud pindalast. d) lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega: „5. Kui deklareeritud pindala ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud pindala erinevused tulenevad tahtlikest eeskirjade eiramistest, ei anta toetusesaajale toetust, mida tal oleks kõnealuse artikli alusel olnud kõnealusel kalendriaastal asjaomase pindalapõhise meetme eest õigus saada, kui kõnealune erinevus on suurem kui 0,5 % kindlaks määratud pindalast või suurem kui üks hektar. Lisaks, kui erinevus on suurem kui 20 % kindlaks määratud pindalast, jäetakse toetusesaaja veel kord toetusest ilma kuni selle summa ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõikega 3 kindlaks määratud pindala erinevusele. 6. Summa, mis tuleneb käesoleva artikli lõike 2 kolmandas lõigus ja lõikes 5 sätestatud väljaarvamisest, tasaarvestatakse määruses (EÜ) nr 1698/2005 või määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud mis tahes toetusmeetmete toetusmaksetega, millele asjaomasel toetusesaajal on õigus taotluste raames, mille ta esitab rikkumise tuvastamise kalendriaastale järgneva kolme kalendriaasta jooksul. Kui seda summat ei ole võimalik täielikult tasaarvestada nimetatud maksetega, siis tasumata jääk kustutatakse.”
(1)

Määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 5 lõikes 2 osutatud raamatupidamisarvestusest on selgunud, et veel on saadaval suhkrukoguseid määruse (EÜ) nr 950/2006 artikliga 12 ette nähtud kvoodi raames, mille järjekorranumbrid on 09.4332, 09.4337, 09.4341, 09.4343, 09.4346 ja 09.4351 (2008–2009).
(2)

Alates 2009. aasta algusest on Prantsusmaa ülemeredepartemangud Guadeloupe ja Martinique seisnud mitu nädalat silmitsi suurte sotsiaalsete rahutustega, mis on takistanud tavapärast majandus- ja haldustegevust. See tähendab eelkõige postiteenuste katkemist ja suuri liiklemisprobleeme kõigi ettevõtjate jaoks. Seepärast oli kohalikel ametiasutustel väga raske võtta vastu ja kinnitada toetusetaotlusi meetmete puhul, mis on ette nähtud kohaliku tootmise toetamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 247/2006 artikli 24 lõikega 2 heakskiidetud Prantsusmaa programmile. Range kinnipidamine taotluste esitamise tähtpäevast, milleks on kooskõlas määruse (EÜ) nr 793/2006 artikliga 25 määratud 28. veebruar, ei ole seega kõnealuses kahes departemangus täheldatud häirete tõttu põhjendatud.
(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 153 lõikele 3 väljastatakse rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentse üksnes täiskoormusega rafineerimistehastele, tingimusel et asjaomased kogused ei ületa koguseid, mida võib importida määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 153 lõikes 1 osutatud traditsioonilise tarnevajaduse raames. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 155 kohaselt võib komisjon vastu võtta meetmeid, millega tehakse erand kõnealuse määruse artikli 153 lõikest 3, et tagada AKV/India suhkru import ühendusse AKV protokollis ja Indiaga sõlmitud kokkuleppes sätestatud tingimustel. Imporditud toor-roosuhkru 1. oktoobri 2009. aasta hinnalangust arvestades saab kõnealuseid tingimusi 1. juulil 2009 algaval tarneperioodil täita vaid juhul, kui kõigil ettevõtjatel on juurdepääs rafineerimiseks ette nähtud suhkru impordilitsentsidele. Seepärast on vaja teha erand määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 10 lõikest 1, millega piiratakse täiskoormusega rafineerimistehastele ette nähtud suhkru impordilitsentsitaotluste esitamist.
(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 546/2003 (3) on sätestatud, et liikmesriigid peavad komisjonile igal neljapäeval teatama puuris peetavate kanade A-klassi munade keskmise müügihinna pakkimiskohas, mis on L- ja M-klassi keskmine hind. Teatavad liikmesriigid on üle võtnud nõukogu 19. juuli 1999. aasta heaolu käsitleva direktiivi 1999/74/EÜ (millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded), (4) kehtestades oma territooriumil kõnealuse direktiiviga kindlaksmääratud miinimumstandarditest rangemad heaolu käsitlevad standardid. Sellest tulenevalt ei ole teatavad munakanade pidamise viisid mõnes liikmesriigis enam kasutusel. Sel põhjusel peaksid need liikmesriigid, kellel ei ole enam võimalik teatada puuris peetavate kanade munade hindu, teatama komisjonile õrrekanade munade hinnad.
(45)

Kahtlemata on äravoolukanalite/lineaarsete äravoolusüsteemide (mis koosnevad tavaliselt äravoolukanalist ja seda katvast restist) eesmärk enamasti vee äravoolu tagamine maapinnalt. Samas tagavad nad ka turvalise ja lihtsa juurdepääsu kaevudele ehk kõnealusel juhul äravoolukanalitele. Kui näiteks lehed või muud esemed on äravoolukanali ummistatud, on inimestel pärast resti eemaldamist juurdepääs äravoolukanalile, et ummistus eemaldada. Isegi kui äravoolukanalit ei saa käsitada maa all asuva kaevu osana, millele on tagatud juurdepääs kogu valandi ulatuses, saab siiski väita, et äravoolukanali rest katab sirgjoones kulgevat õõnsust maa sees, mis on kaevatud vee äravoolu võimaldamiseks. Lisaks tuleb rõhutada, et kõnealuses põhjenduses nimetatakse juurdepääsu visuaalse kontrolli eesmärgil, mida äravoolukanali rest kindlasti võimaldab. Lisaks tuleb kõnealuse huvitatud isiku osutatud lauset vaadelda kontekstis, st koos põhjendusega 15 ja põhjenduse 16 algusega. Nagu eespool mainitud, on määruses sätestatud, et „valandid koosnevad üldiselt raamist, mis paikneb maa sees, ja kaanest või restist, mis asub samal tasapinnal jalakäijate ja/või sõidukite liikumispinnaga ning peab otseselt vastu pidama jalakäijate ja/või sõidukite raskusele. […] Valandeid kasutatakse kaevu katmiseks ning need peavad pidama vastu mootorsõidukite ja/või jalakäijate survele. Kaas või rest peab olema tihedalt raamile kinnitatud, et vältida müra, reostust, vigastusi ja sõidukite purunemist.” Uurimise käigus selgus, et äravoolukanalite restid koosnevad üldiselt maa sees paiknevast äravoolukanalist ja restist, mis asub samal tasapinnal jalakäijate ja/või sõidukite liikumispinnaga ning peab otseselt vastu pidama jalakäijate ja/või sõidukite raskusele. Lisaks võib äravoolukanali reste kasutada kaevule juurdepääsuks ja/või sellesse sisenemiseks ning need peavad pidama vastu mootorsõidukite ja/või jalakäijate survele. Seepärast lükatakse tagasi väide, et tootevalik ei hõlmanud ilmselgelt äravoolukanalite reste.
(6)

Nõukogu on teinud järelduse, et teised käesoleva määruse lisas loetletud isikud, rühmitused ja üksused on osalenud terroriaktides nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) (4) artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud piiravate erimeetmete kohaldamist.
(13)

Vaatlusalune toode on Hiinast pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid, mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 all. Käsikahveltõstukid on määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).
(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsusega nr 70/2008/EÜ (tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta) (6) luuakse elektrooniline tollisüsteem tollideklaratsioonis sisalduva teabe vahetamiseks. Et registreerida füüsilist kaubavoogu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning tagada, et impordi- ja ekspordialased andmed on asjaomases liikmesriigis kättesaadavad, on vaja tolli- ja statistikaasutuste vahelisi kokkuleppeid ning need tuleks täpselt kindlaks määrata. See hõlmab ka liikmesriikide asutuste andmete vahetamise eeskirju. Andmevahetussüsteemis peaks kasutama võimalikult suurel määral ära tolliasutuste loodud infrastruktuuri.
(2)

Hispaanias ja Kreekas, kus kahe riigi peale kokku toodetakse rohkem kui kaks kolmandikku ELis toodetavast oliiviõlist, on komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (2) artiklis 4 täpsustatud ajavahemiku jooksul turul registreeritud keskmine hind allpool määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 33 osutatud taset ning see asjaolu on tõsiste turuhäirete põhjuseks kõnealustes riikides. Lisaks sellele on tõsiseid turuhäireid täheldatud Itaalias, Prantsusmaal ja Portugalis, kuna langevate hindade lootuses lükkavad kauplejad edasi kõik ostud, mida ei ole vaja otsekohe teha.
2)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt: a) punktile a lisatakse järgmine lõik: „Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4450.”; b) punktile b lisatakse järgmine lõik: „Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4451.”; c) punktile c lisatakse järgmine lõik: „Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4452.”; d) punktile d lisatakse järgmine lõik: „Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4453.”; e) punktile e lisatakse järgmine lõik: „Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4454.”; f) punktile f lisatakse järgmine lõik: „Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4002.”; g) punktile g lisatakse järgmine lõik: „Kõnealuse kvoodi järjekorranumber on 09.4455.”;
(2)

Innovatsiooni järelevalvemeetmeid on vaja muuta ja ajakohastada, et need vastaksid kasvavatele ja kiirelt täienevatele keskkonnanõuetele.
(3)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisaga ette nähtud loetelus oleku tähtaeg Indial lõpeb 30. juunil 2009. Kaubandushäirete ärahoidmiseks on vaja India loetelus olekut pikendada. India ametiasutused on taotlenud komisjonilt nelja uue kontrolli- ja sertifitseerimisasutuse lisamist. India ametiasutused on komisjonile esitanud vajalikud tagatised tõendamaks, et uus kontrolli- ja sertifitseerimisasutus vastab määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimustele. India ametiasutused on teatanud komisjonile, et üks kontrolliasutus on nime muutnud.
(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 712/2007 (3) on 2007/2008. turustusaastaks välja kuulutatud alalised pakkumismenetlused liikmesriikide sekkumisametite valduses oleva teravilja edasimüümiseks ühenduse turul. Selleks et tagada loomakasvatajate ning loomasöödatööstuse varustamine 2008/2009. turustusaasta esimestel kuudel teraviljaga, millel on konkurentsivõimelised hinnad, muudeti kõnealust määrust nii, et osaliste pakkumiskutsete raames oleks võimalik pakkumisi esitada kuni 17. detsembrini 2008.
(6)

Erandi lubamise taotlus esitati pindaktiivse aine suhtes, mille IUPACi (3) nimetus on „alkoholid, Guerbet, C16-20, etoksüülitud, n-butüüleeter (7-8EO)”, tuntud ka kaubandusliku nimetuse Dehypon G 2084 all, ning mille CASi (4) number on 147993-59–7, selle kasutamiseks järgmises kolmes tööstuslikus rakenduses: pudelipesu, puhastamine kohapeal ja metallide puhastamine.
(2)

Tagamaks, et 2009. aasta suviseks sõiduplaani perioodiks jaotatud teenindusaegade kasutamata jätmise tagajärjel ei kaotaks lennuettevõtjad oma õigust nendele teenindusaegadele, on vaja selgelt ja ühemõtteliselt sätestada, et kõnealust sõiduplaani perioodi mõjutab majanduskriis.
(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 100, mida on muudetud nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2009 (milles käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika muudatusi ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 320/2006, (EÜ) nr 1405/2006, (EÜ) nr 1234/2007, (EÜ) nr 3/2008 ja (EÜ) nr 479/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 1883/78, (EMÜ) nr 1254/89, (EMÜ) nr 2247/89, (EMÜ) nr 2055/93, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 2596/97, (EÜ) nr 1182/2005 ja (EÜ) nr 315/2007), (2) on sätestatud võimalus anda toetust lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks või kaseinaatideks.