Nõukogu otsus,

29. aprill 1999,

üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmanda etapi (Tempus III) (2000–2006) vastuvõtmise kohta

(1999/311/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]

võttes arvesse regioonide komitee arvamust [4]

ning arvestades, et:

(1) Euroopa Ülemkogu istungil Strasbourgis 8. ja 9. detsembril 1989 kutsuti nõukogu üles komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtma meetmeid, mis võimaldaksid Kesk- ja Ida-Euroopa riikidel osa võtta olemasolevate ühenduse programmidega sarnastest haridus- ja/või kutseõppeprogrammidest;

(2) 18. detsembril 1989 võttis nõukogu vastu määruse (EMÜ) nr 3906/89 Ungari Vabariigile ja Poola Rahvavabariigile antava majandusabi kohta [5] (Phare programm), millega nähakse ette abi ka koolitusalal, et toetada majandus- ja sotsiaalreformi Kesk- ja Ida-Euroopa riikides; 25. juunil 1996 võttis nõukogu vastu määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 abi andmise kohta endise Nõukogude Liidu uutele iseseisvunud riikidele ning Mongooliale majanduse ümberkujundamiseks ja taastamiseks [6] (programm Tacis);

(3) 29. aprillil 1993 võttis nõukogu otsusega 93/246/EMÜ vastu üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi teise etapi (Tempus II) neljaks aastaks alates 1. juulist 1994; [7] kõnealust otsust muudeti 21. novembri 1996 otsusega 96/663/EÜ, [8] pikendades nimetatud programmi kestust kuuele aastale (1994–2000);

(4) Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, endise Nõukogude Liidu uued iseseisvunud riigid ja Mongoolia, kes saavad abi programmide Phare ja Tacis alusel, peavad kõrg- ja kutseharidust majandus- ja sotsiaalreformide seisukohalt otsustavaks;

(5) kõrgharidusalane koostöö tugevdab ja süvendab olemasolevaid suhteid Euroopa rahvaste vahel, tõstab esile ühised kultuuriväärtused, võimaldab viljakat mõttevahetust ning lihtsustab rahvastevahelist ühistegevust teadus-, kultuuri-, kunsti-, majandus- ja sotsiaalsfääris;

(6) Tempuse äsjane käivitamine mitteassotsieerunud Kesk- ja Ida- Euroopa riikides, endise Nõukogude Liidu uutes iseseisvunud riikides ja Mongoolias, mille vajadused on suuremad ja alad laiaulatuslikumad, õigustab algatatud meetmete jätkamist täielikult;

(7) Tempus suudab tõhusalt kaasa aidata kõrghariduse struktuuri arengule, sealhulgas majandusreformideks vajalike inimressursside ja kutseoskuste parandamisele, kusjuures muid vahendeid selle eesmärgi saavutamiseks ei ole;

(8) Tempus suudab samuti ülikoolide ja ülikoolipersonali vahendusel anda tõhusa panuse avaliku halduse ja haridusstruktuuride arendamiseks abikõlblikes riikides;

(9) Tempus suudab aidata kaasa hiljutiste sündmuste tõttu katkenud koostöö taastamisele ühenduse naaberpiirkondade vahel ning kõnealune koostöö on üks rahu ja stabiilsuse tagatistest Euroopas;

(10) liitumiseelses etapis olevad assotsieerunud riigid, kes on võtnud osa programmidest Tempus I ja Tempus II, võiksid nüüd tänu omandatud kogemustele teha kasulikku koostööd liikmesriikidega, abistades programmiga palju hilisemas etapis ühinenud partnerriike nende kõrgharidussüsteemi ümberkorraldamisel;

(11) otsuse 93/246/EMÜ artikkel 11 seab tingimuseks, et komisjon peab andma programmi Tempus rakendamisele hinnangu ja esitama hiljemalt 30. aprilliks 1998 ettepaneku programmi laiendamiseks või kohandamiseks alates 1. juulist 2000;

(12) Kesk- ja Ida-Euroopa riikide, endise Nõukogude Liidu uute iseseisvunud riikide ja Mongoolia pädevad asutused, käesolevas programmis osalejad, selle korraldamise eest vastutavad struktuurid abikõlblikes riikides ja Euroopa Ühenduses ning Euroopa ülikoolide seisukohti kajastavad spetsialistid ja volitatud esindajad kinnitavad hindamisaruande järeldusi, mis tõestavad Tempuse võimet aidata abikõlblikes riikides kaasa haridusvõimaluste mitmekesistamisele ja ülikoolidevahelisele koostööle, sillutades sel viisil teed teadus-, kultuuri-, majandus- ja sotsiaalkoostööle;

(13) tuleks anda võimalus Tempus III programm ja muude ühenduse hariduse ja/või kutseõppega seotud programmid või tegevused tõhusalt kooskõlastada, ergutades seeläbi nende koostoimet ja tõstes ühenduse kõikide tegevuste lisandväärtust;

(14) asutamislepingus ei nähta käesoleva otsuse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 235 sätestatute, kõnealusele artiklile tuginemiseks on tingimused täidetud,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Tempus III kestus

Üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmas etapp (edaspidi "Tempus III") on vastu võetud kuueks aastaks alates 1. juulist 2000.

Artikkel 2

Abikõlblikud riigid

Tempus III hõlmab mitteassotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riike, kellel vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3906/89 (Phare programm) [9] on õigus saada majandusabi, ning endise Nõukogude Liidu uusi iseseisvunud riike ja Mongooliat, mida on mainitud määruses (Euratom, EÜ) nr 1279/96 (programm Tacis), tingimusel, et neid abiprogramme pikendatakse eespool viidatud ajavahemikuks. Neid riike nimetatakse edaspidi "abikõlblikeks riikideks".

Vastavalt nimetatud määrustes sätestatud korrale lepib komisjon iga riigi konkreetsete olude hindamise põhjal vastava abikõlbliku riigiga kokku, kas see peaks programmis Tempus III osalema ning millised peaksid olema selle osaluse olemus ja tingimused sotsiaal- ja majandusreformideks ettenähtud ühenduse abi siseriiklikul planeerimisel.

Artikkel 3

Assotsieerunud riikide kaasamine

Tempus III tegevus on avatud ka assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele selleks, et oleks võimalik Tempusega saavutatut jagada naaberriikidega ning arendada piirkondlikku ja piiriülest koostööd. Võttes arvesse vastavaid finantseeskirju, tuleks julgustada koostööd Tempuse ja Erasmuse projektide vahel.

Artikkel 4

Mõisted

Tempus III puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) mõiste "ülikool" hõlmab kõiki keskharidusejärgseid haridus- ja kutseõppeasutuste liike, mis pakuvad kõrgema astme hariduse ja kutseõppe raames kõnealuse taseme kvalifikatsioone ja diplomeid, olenemata sellest, kuidas selliseid asutusi nimetatakse;

b) mõisted "tööstus" ja "ettevõte" hõlmavad igat liiki majandustegevust, sõltumata selle õiguslikust seisundist – iseseisvaid äriorganisatsioone, kaubandus- ja tööstuskodasid ja/või nendega samaväärseid ühinguid, kutseliite ning ülalmainitud institutsioonide ja organisatsioonide koolitusasutusi;

c) mõiste "institutsioon" hõlmab kohalikke ja riigiasutusi ning tööturu osapooli ja nende koolitusasutusi.

Iga liikmesriik või abikõlblik riik võib otsustada, millised punktis a viidatud asutuste liikidest saavad osaleda programmis Tempus III.

Artikkel 5

Eesmärgid

Tempus III eesmärgiks on edendada kookõlas majandus- ja sotsiaalreformi programmide Phare ja Tacis suuniste ja üldeesmärkidega kõrgharidussüsteemi arengut abikõlblikes riikides nende võimalikult tasakaalustatud koostöö teel kõigist ühenduse liikmesriikidest pärit partneritega.

Konkreetsemalt on Tempus III mõeldud hõlbustama kõrghariduse kohanemist abikõlblike riikide uute sotsiaalmajanduslike ja kultuuriliste vajadustega, pöörates tähelepanu:

a) õppekavade arendamise ja ümberkujundamisega seotud küsimustele eelisvaldkondades;

b) kõrgharidusstruktuuride ja -asutuste ning nende juhtimise reformimisele;

c) kvalifikatsiooni omandamisega lõppeva kutseõppe arendamisele, et leevendada majandusreformideks vajatavate kõrgetasemeliste kutseoskustega töötajate nappust, eelkõige parandades ja tihendades sidemeid tööstusega;

d) panusele, mis kõrg- ja kutseharidus annavad kodanikutunde ja demokraatia tugevdamiseks.

Komisjon püüab Tempus III eesmärke järgides kinni pidada ühenduse üldisest meeste ja naiste võrdõiguslikkuse poliitikast. Komisjon püüab ka tagada, et ükski kodanike grupp ei jääks programmist välja ega oleks ebasoodsas olukorras.

Artikkel 6

Dialoog abikõlblike riikidega

Komisjon määrab kooskõlas iga riigi pädevate asutustega üksikasjalikult kindlaks Tempus III eelisvaldkonnad ja eesmärgid siseriiklikus majandus- ja sotsiaalreformi strateegias, võttes aluseks programmi eesmärgid ja lisas esiletoodud sätted ning pidades eelkõige kinni:

a) i) Phare programmi üldeesmärkidest;

ii) programmi Tacis üldeesmärkidest, pidades eriti silmas selle valdkondlikke aspekte;

b) iga abikõlbliku riigi majandus-, sotsiaal- ja haridusreformi poliitikast;

c) vajadusest leida sobiv tasakaal väljavalitud eelisvaldkondade ja Tempus III programmile eraldatud vahendite vahel.

Artikkel 7

Komitee

1. Komisjon rakendab Tempus III programmi kooskõlas lisa sätetega, igaks aastaks vastuvõetavate üksikasjalike suuniste alusel ning järgides iga abikõlbliku riigi pädevate asutustega kokkulepitud üksikasjalikke eesmärke ja eelistusi, nagu on sätestatud artiklis 6.

2. Kõnealuse ülesande täitmisel abistab komisjoni komitee, kuhu kuulub igast liikmesriigist kaks esindajat ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja. Komitee liikmeid võivad abistada asjatundjad ja nõustajad.

Eelkõige abistab komitee komisjoni koostööprogrammi rakendamisel, võttes arvesse artiklis 5 sätestatud eesmärke, ning kooskõlastab selle tööd muude hariduse (Socrates) ja kutseõppe (Leonardo) alal käivitatud programmide komiteedega.

3. Komisjoni esindaja esitab komiteele meetmete eelnõusid, mis käsitlevad:

a) Tempus III üldeesmärke;

b) ühenduse rahalise abi andmise valikumenetlusi ja üldsuuniseid (summad, kestus ja abisaajad);

c) Tempus III üldbilansiga seotud küsimusi, kaasa arvatud selle jagunemine eri tegevuste vahel;

d) üksikasju eelisvaldkondade ja eesmärkide kohta, mis lepitakse kokku iga abikõlbliku riigi pädevate asutustega;

e) Tempus III järelevalve ja hindamise korda.

4. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu meetmete kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule.

Sellisel juhul võib komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise ühe kuu võrra edasi lükata.

Eelmises lõigus osutatud tähtaja jooksul võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.

5. Lisaks võib komisjon komiteega nõu pidada kõigi muude Tempus III rakendamist käsitlevate küsimuste, sealhulgas aastaaruande üle.

Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab esimees lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee kõnealuse eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades.

Arvamus protokollitakse; lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus taotleda oma seisukoha protokollimist.

Komisjon võtab komitee esitatud arvamust arvesse võimalikult suurel määral. Ta teatab komiteele, millisel viisil komitee arvamust on arvestatud.

Artikkel 8

Koostöö pädevate asutustega

1. Komisjon teeb koostööd iga abikõlbliku riigi asutustega, mis on määratud ja asutatud Tempus III rakendamisel vajalike suhete ja struktuuride kooskõlastamiseks, kaasa arvatud abikõlblike riikide endi eraldatud vahendite jaotamiseks.

2. Lisaks teeb komisjon Tempus III rakendamiseks tihedat koostööd liikmesriikide määratud pädevate siseriiklike struktuuridega. Ta võtab igal võimalusel nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide sellekohaseid kahepoolseid meetmeid.

Artikkel 9

Seosed ühenduse muu tegevusega

Komisjon tagab kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 3 sätestatud korraga ning vajaduse korral määruse (EMÜ) nr 3906/89 artiklis 9 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 artiklis 8 kindlaksmääratud korraga ning aastaeelarve otsustega seatud piires Tempus III järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse nii nende ühenduse tegevustega, mis toimuvad ühenduses, kui ka nendega, mis on osa abikõlblikele riikidele osutatavast abist, pidades eelkõige silmas Euroopa Koolitusfondi tegevust.

Artikkel 10

Tegevuse kooskõlastamine ühenduseväliste riikidega

1. Komisjon kooskõlastab asjakohaselt oma töö ühenduseväliste riikide [10] või nende ülikoolide ja ärisektori tegevusega Tempus III valdkonnas, sealhulgas vajaduse korral nende osalemine Tempus III projektides.

2. Osalemine võib toimuda mitmel moel, kaasa arvatud ühel või mitmel järgnevaist:

- Tempus III projektides osalemine kaasrahastamise teel,

- Tempus III pakutavate võimaluste kasutamine kahepoolsetelt rahastatavate vahetustegevuste juhtimiseks,

- Tempus III ja selliste siseriiklike algatuste kooskõlastamine, millel on ühised eesmärgid, kuid mida finantseeritakse ja juhitakse eraldi,

- vastastikune teabevahetus kõigi sellealaste algatuste kohta.

Artikkel 11

Aastaaruanne

Komisjon edastab Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele Tempus III toimimise kohta aastaaruande. See aruanne edastatakse teadmiseks ka abikõlblikele riikidele.

Artikkel 12

Järelevalve- ja hindamisaruanded

Komisjon jälgib kooskõlas artikli 7 lõikes 3 sätestatud korraga, et toimuks Tempus III käigus saadud kogemuste korrapärane järelevalve ja välishindamine, võttes nõuetekohaselt arvesse artikli 5 konkreetseid eesmärke ja vastavalt artiklile 6 kindlaksmääratud siseriiklikke eesmärke.

Ta esitab 30. aprilliks 2004 hindamistulemuste põhjal vahearuande koos võimalike ettepanekutega Tempuse jätkamiseks või kohandamiseks alates 1. juulist 2006.

Komisjon esitab lõpparuande hiljemalt 30. juuniks 2009.

Luxembourg, 29. aprill 1999

Nõukogu nimel

eesistuja

W. Müller

[1] EÜT C 270, 29.8.1998, lk 9 jaEÜT C 87, 29.3.1999, lk 102.

[2] EÜT C 98, 9.4.1999.

[3] EÜT C 40, 15.2.1999, lk 23.

[4] EÜT C 51, 22.2.1999, lk 86.

[5] EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 753/96 (EÜT L 103, 26.4.1996, lk 5).

[6] EÜT L 165, 4.7.1996, lk 1.

[7] EÜT L 112, 6.5.1993, lk 34.

[8] EÜT L 306, 28.11.1996, lk 36.

[9] Hetkel Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

[10] Kõnealuste riikide hulka kuuluvad G-24 riigid, välja arvatud ühenduse liikmesriigid, Küprose Vabariik ja Malta ning assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, kusjuures on mõeldud osalemist projektides mitteassotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega, millel on Phare programmi alusel õigus abi saada.

--------------------------------------------------

LISA

Euroopa ühisprojektid

1. Euroopa Ühendus toetab Euroopa ühisprojekte, mis kestavad maksimaalselt kolm aastat.

Ühisprojekt seob vähemalt üht abikõlbliku riigi ülikooli, üht liikmesriigi ülikooli ja partnerasutust (artiklis 4 määratletud ülikool, ettevõte või institutsioon) mõnest muust liikmesriigist.

2. Toetada on võimalik ühisprojekte, mille tegevus on seotud kõnealuste asutuste konkreetsete vajadustega ja kooskõlas kindlaksmääratud eelisvaldkondadega, sealhulgas:

i) ühine haridus- ja kutseõppealane tegevus, pidades eelkõige silmas õppekava arendamist ja ajakohastamist, ülikoolide võime tõstmist pakkuda jätkuharidust ja ümberõpet, lühikeste intensiivkursuste ning avatud ja kaugõppesüsteemide arendamist, mis hõlmaks info- ja sidetehnoloogiat;

ii) meetmed kõrghariduse ja selle mahu ümberkujundamiseks ja arendamiseks, eriti kõrgharidusasutuste ja -süsteemi juhtimise ümberkorraldamise, olemasolevate infrastruktuuride kaasajastamise, ühisprojektide rakendamiseks vajaliku varustuse soetamise ning vajaduse korral vastutavatele asutustele tehnilise ja rahalise abi osutamise teel;

iii) ühisprojektide kaudu koostöö edendamine artiklis 4 määratletud ülikoolide, tööstuse ja institutsioonide vahel;

iv) ühisprojektide alusel õppejõudude, ülikooli halduspersonali ja üliõpilaste liikuvuse suurendamine:

a) liikmesriikide ülikoolide õppe-/halduspersonalile või ettevõtete koolitajatele pakutakse kuni ühe aasta pikkusi toetusi õpetamis-/koolitustööks abikõlblikus riigis või vastupidi;

b) abikõlblike riikide ülikoolide õppe-/halduspersonalile antakse toetusi ümberõppeks ja enesetäiendamiseks Euroopa Ühenduses;

c) üliõpilastele ja kraadiõppeks kuni doktorandi tasemeni tehakse kättesaadavaks toetused, mille sihtgrupp on nii Euroopa Ühenduses õppivad abikõlblike riikide tudengid kui ka abikõlblikes riikides õppivad Euroopa Ühenduse tudengid. Need toetused kestavad üldjuhul kolmest kuust kuni ühe aastani;

d) tehakse kättesaadavaks toetused üliõpilastele, kes osalevad ühisprojektides, mille konkreetseks sihiks on liikuvuse suurendamine, kusjuures eelistatakse üliõpilasi, kes osalevad projektides, mille puhul nende koduülikool arvestab täielikult võõrsil õpitud aega;

e) pakutakse ühe kuu kuni ühe aasta pikkust praktiseerimise ja ettevõtetes töötamise toetust abikõlblike riikide õppejõududele, koolitajatele, üliõpilastele ja ülikooli lõpetanutele, kes pole veel tööle asunud, et nad saaksid praktiseerida ühenduse ettevõtetes, ja vastupidi;

v) tegevus kaht või enamat abikõlblikku riiki hõlmava ühisprojekti õnnestumise tagamiseks.

Struktuuri- ja/või täiendmeetmed

Teatavatele struktuuri- ja/või täiendmeetmetele (eriti tehniline abi, seminarid, uurimistöö, väljaanded, teabetegevus) antakse rahalist abi, et toetada programmi eesmärke, eelkõige kõrgharidussüsteemi arengut ja ümberkorraldamist abikõlblikes riikides. Struktuurimeetmete osas antakse rahalist abi, et aidata abikõlblikke riike muu hulgas:

- arendada ja tugevdada kõrgharidusasutuste strateegilist planeerimist ja institutsioonilist arengut ülikooli või teaduskonna tasandil,

- luua ülikooli arengukava, aitamaks neil rajada rahvusvahelisi suhteid,

- toetada püsiva koostöö levikut, mis on suunatud Tempuse eesmärkide elluviimisele,

- valmistada ette abikõlbliku riigi siseriiklik strateegia mõne konkreetse kõrgharidusvaldkonna arendamiseks.

Üksikisiku toetused

Lisaks ühisprojektidele ning struktuuri- ja/või täiendmeetmetele toetab Euroopa Ühendus üksiktoetuste andmist abikõlblike riikide ja ühenduse õppejõududele, koolitajatele, ülikooli haldustöötajatele, ministeeriumide vanemametnikele, haridusjuhtidele ja muudele koolitusspetsialistidele, et teha külaskäike kõrghariduse ja kutseõppe kvaliteedi, arengu ja ümberkorraldamise edendamiseks abikõlblikes riikides.

Kõnealused külaskäigud võiksid muu hulgas hõlmata järgmisi valdkondi:

- kursuste ja õppematerjali väljatöötamine,

- töötajate enesetäiendus, eriti täiendõppe ja ettevõttepraktika teel,

- õpetamis- ja koolitustöö,

- kõrghariduse arengut toetav tegevus,

- osavõtt Euroopa ühenduste, eelkõige ülikoolidevaheliste ühenduste tegevusest.

Toetusmeetmed

1. Komisjonile antakse käesoleva otsusega ettenähtud tegevuse läbiviimiseks ja programmi järelevalve rakendamiseks vajalik tehniline abi.

2. Võimaldatakse toetus programmile Tempus III asjakohase välishinnangu andmiseks. Võimaldatakse ka toetus Euroopa ühisprojektide, struktuuri- ja/või täiendmeetmete ning üksikisikute liikuvusega seotud teabe levitamiseks, samuti teabe levitamiseks programmi Tempus varasemate etappide eri projektide edukate tulemuste kohta.

--------------------------------------------------