Euroopa Liidu Teataja L 196 , 26/07/1990 Lk 0001 - 0007

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0208

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0208



Nõukogu direktiiv 28. juuni 1990, töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (90/394/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist, [1] koostöös Euroopa Parlamendiga, [2] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3] ning arvestades, et: asutamislepingu artiklis 118a on sätestatud, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja ohutuse paremaks kaitsmiseks; vastavalt kõnealusele artiklile tuleb sellistes direktiivides hoiduda niisuguste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut; nõukogu 27. veebruari 1984. aasta resolutsioon Euroopa ühenduste tööohutust ja -tervishoidu käsitleva teise tegevusprogrammi kohta [4] näeb ette meetmete kasutuselevõtu kantserogeenidega kokkupuutuvate töötajate kaitsmiseks; komisjoni teatis tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitleva programmi kohta [5] näeb ette töötajate tervist ja ohutust tagavate direktiivide vastuvõtmise; tervise ja ohutuse tagamiseks kavandatud miinimumnõuete järgimine eesmärgiga kaitsta töötajaid tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest on töötajate tervise ja ohutuse kindlustamisel eriti oluline; käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ [6] artikli 16 lõike 1 tähenduses; seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid kantserogeenidega kokkupuutumise suhtes täielikult, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate range mate ja/või spetsiifilisemate sätete kohaldamist; ohtlike ainete liigitamise, pakendamise ja märgistamisega seotud õigusnormide ühtlustamist käsitlev nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ, [7] viimati muudetud direktiiviga 88/490/EMÜ, [8] sisaldab ohtlike ainete loetelu koos iga aine liigitus- ja märgistusviiside üksikasjadega; ohtlike preparaatide liigitamise, pakendamise ja märgistamisega seotud õigusnormide ühtlustamist käsitlev nõukogu 7. juuni 1988. aasta direktiiv 88/379/EMÜ, [9] viimati muudetuddirektiiviga 89/178/EMÜ, [10] sisaldab nende preparaatide liigitus- ja märgistusviiside üksikasjad; programmi "Euroopa vähi vastu" alusel vastuvõetud tegevusplaan aastateks 1987—1989 näeb ette toetada Euroopas tehtavat uurimistööd, mis käsitleb teatavate keemiliste ainete poolt põhjustatud võimalikku vähktõveohtu; ehkki praegused teaduslikult põhjendatud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks määrata tase, millest allpool tervisele enam ohtu ei ole, vähendab kantserogeenidega kokkupuute piiramine siiski kõnealust ohtu; selle ohu vähendamiseks tuleks siiski kehtestada piirnormid ja muud kõnesolevaga otseselt seotud sätted kõikide nende kantserogeenide kohta, mille puhul teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete olemasolu seda võimaldab; kantserogeenidega kokkupuutuvate töötajate tervise ja ohutuse kaitseks tuleb võtta ohutusabinõusid; käesolev direktiiv sätestab erinõuded, mida tuleb arvestada kantserogeenidega kokku puutudes; käesoleval direktiivil on konkreetne osa siseturu sotsiaalse ulatuse väljaarendamisel; vastavalt otsusele 74/325/EMÜ, [11] viimati muudetud 1985. aasta ühinemisaktiga, konsulteerib komisjon selles valdkonnas ettepanekute koostamisel tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I JAGU ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Eesmärk 1. Käesolev direktiiv, mis on direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses kuues üksikdirektiiv, seab eesmärgiks kaitsta töötajaid, nende tervist ja tööohutust ning ühtlasi ära hoida tööl kantserogeenidega kokkupuutumise tõttu tekkivad või tekkida võivad ohud. Direktiiv sätestab selles valdkonnas konkreetsed miinimumnõuded, sealhulgas piirnormid. 2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata nende töötajate suhtes, kes puutuvad kokku üksnes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus käsitletud kiirgusega. 3. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või spetsiifilisemate sätete kohaldamist. Artikkel 2 Mõiste Käesolevas direktiivis kasutatakse mõistet kantserogeen järgmises tähenduses: a) aine, mille kohta kasutatakse direktiivi 67/548/EMÜ I lisa hoiatusväljendit R 45 "võib põhjustada vähki"; b) preparaat, mis direktiivi 88/379/EMÜ artikli 3 lõike 5 punkti j alusel tuleb märgistada hoiatusväljendiga R 45 "võib põhjustada vähki"; c) I lisas nimetatud aine, preparaat või menetlus, samuti I lisas nimetatud menetluses vabanenud aine või preparaat. Artikkel 3 Reguleerimisala — ohu kindlaksmääramine ja hindamine 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse tööprotsessi suhtes, mille ajal töötajad oma töö tõttu puutuvad kokku või võivad kokku puutuda kantserogeenidega. 2. Igasuguse kantserogeenidega kokkupuute ohtu sisaldada võiva tööprotsessi puhul tuleb kindlaks määrata kokkupuute laad, ulatus ja kestus, et oleks võimalik kõigekülgselt hinnata riski töötajate tervisele või tööohutusele ning ette näha vajaminevad meetmed. Hindamist tuleb korrata regulaarselt ja alati siis, kui tingimuste muutumine võib mõjutada töötajate kokkupuudet kantserogeenidega. Tööandja peab vastutavate asutuste nõudmisel andma neile teavet, mida hindamisel on kasutatud. 3. Lisaks tuleb ohu hindamisel arvesse võtta kõiki teisi olulisi kokkupuuteviise, nagu näiteks kahjulik toime nahale. 4. Lõikes 2 nimetatud hindamisel peavad tööandjad tähelepanu pöörama eriti vastuvõtlike töötajate tervisele või tööohutusele ja võtma muu hulgas arvesse, et niisuguseid töötajaid ei ole soovitav kasutada valdkondades, kus nad võivad kokku puutuda kantserogeenidega. II JAGU TÖÖANDJA KOHUSTUSED Artikkel 4 Vähendamine ja asendamine 1. Tööandja peab vähendama kantserogeeni kasutust töökohal, asendades selle nii palju kui võimalik aine, preparaadi või menetlusega, mis oma kasutustingimustes ei kujuta endast nii suurt riski töötajate tervisele või tööohutusele. 2. Tööandja peab vastavatele asutustele nende nõudmisel esitama oma uurimuste tulemused. Artikkel 5 Kokkupuute ärahoidmine ja vähendamine 1. Kui artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb risk töötajate tervisele või tööohutusele, tuleb töötajate kokkupuude ohtlike ainetega ära hoida. 2. Kui tehniliselt ei ole võimalik kantserogeeni asendada aine, preparaadi või menetlusega, mis oma kasutustingimustes ei kujuta endast nii suurt riski tervisele või tööohutusele, tagab tööandja, niipalju kui see on tehniliselt võimalik, kantserogeeni valmistamise ja kasutamise suletud süsteemis. 3. Kui suletud süsteem ei ole tehniliselt võimalik, tagab tööandja, et töötajate kokkupuude ohtlike ainetega oleks nii vähene kui tehniliselt võimalik. 4. Kantserogeeni kasutamisel kohaldab tööandja kõiki järgmisi meetmeid: a) kantserogeeni koguste piiramine töökohal; b) kantserogeenidega kokkupuutuvate või tõenäoliselt kokkupuutuvate töötajate arvu hoidmine nii väiksena kui võimalik; c) tööprotsessi ja tehnilise kontrolli meetmete kavandamine nii, et vältida kantserogeeni vabanemine töökohal või viia see miinimumini; d) kantserogeenide eemaldamine nende tekkimise kohas, kohtäratõmme või üldventilatsioon, mis kõik on asjakohased ning tervise- ja keskkonnakaitse vajadusega kooskõlas; e) olemasolevate asjakohaste kantserogeenide mõõtmismeetodite kasutamine, eriti selleks, et varakult avastada ettenägematust sündmusest või õnnetusest tulenevad erakordsed kokkupuuted kantserogeenidega; f) sobivate tööviiside ja -meetodite kasutamine; g) ühis- ja/või isikukaitsevahendid, kui kokkupuudet ei ole muul viisil võimalik vältida; h) hügieenimeetmed, eriti põrandate, seinte ja muude pindade korrapärane puhastamine; i) töötajate teavitamine; j) ohupiirkondade piiritlemine ning nõuetekohaste hoiatus- ja ohutusmärkide, sealhulgas sildi "suitsetamine keelatud" kasutamine piirkondades, kus töötajad puutuvad või võivad kokku puutuda kantserogeenidega; k) plaanide koostamine ohuolukordade puhuks, mis võivad põhjustada erakordse kokkupuute kantserogeenidega; l) ohutu ladustamise, käitlemise ja transpordi vahendid, eriti hermeetiliselt suletavate ning selgelt ja nähtavalt märgistatud konteinerite kasutamine; m) vahendid, mis võimaldavad töötajatel ohutult jäätmeid koguda, ladustada ja kõrvaldada, sealhulgas hermeetiliselt suletavate ning selgelt ja nähtavalt märgistatud konteinerite kasutamine. Artikkel 6 Pädeva asutuse teavitamine Kui artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb risk töötajate tervisele või tööohutusele, peavad tööandjad pädevale asutusele tema nõudmisel esitama järgmise asjakohase teabe: a) tööprotsessid ja/või tööstusmenetlused ning kantserogeenide kasutamise põhjused; b) valmistatavate või kasutatavate kantserogeene sisaldavate ainete või preparaatide kogused; c) kantserogeenidega kokkupuutuvate töötajate arv; d) kasutatavad ohutusabinõud; e) kasutatavate kaitsevahendite liik; f) kokkupuute laad ja ulatus; g) kantserogeensete ainete asendamise võimalused. Artikkel 7 Ettenägematu kokkupuude 1. Ettenägematu sündmuse või õnnetuse korral, millest tõenäoliselt tuleneb töötajate erakordne kokkupuude kantserogeeniga, peab tööandja sellest töötajaid teavitama. 2. Kuni normaalne olukord on taastatud ja erakordse kokkupuute põhjused kõrvaldatud: a) lubatakse saastatud piirkonda ainult neid töötajaid, keda on vältimatult vaja remondi ja muude vajalike tööde tegemiseks; b) kõnealustele töötajatele antakse kaitseriietus ja individuaalsed hingamisteede kaitsevahendid, mida nad peavad kandma; kokkupuude ei tohi olla pikaajaline ja peab iga töötaja puhul rangelt piirduma lühima vajaliku ajaga; c) kaitsmata töötajatel ei lubata saastatud piirkonnas töötada. Artikkel 8 Ettenähtav kokkupuude 1. Mõne tööprotsessi, näiteks hooldustöö korral, kui võib ette näha töötajate oluliselt suuremat kokkupuudet kantserogeeniga ja kui tehnilised ohutusabinõud töötajate kokkupuute piiramiseks on täielikult ammendatud, määrab tööandja pärast ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimist (mis ei piira tööandja vastutust) kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et vähendada töötajate kokkupuute kestus võimaliku miinimumini ja tagada niisuguse tööprotsessiga seotud töötajate kaitse. Vastavalt esimesele punktile antakse kõnealustele töötajatele kaitseriietus ja hingamisteede jaoks isikukaitsevahendid, mida nad peavad kandma niikaua, kuni erakordne kokkupuude kantserogeeniga kestab; see kokkupuude ei tohi olla pikaajaline ja peab iga töötaja puhul rangelt piirduma lühima vajaliku ajaga. 2. Võetakse asjakohased meetmed tagamaks, et piirkonnad, kus lõike 1 esimeses lõigus nimetatud töö aset leiab, oleksid selgelt piiritletud ja märgitud või et kõrvaliste isikute juurdepääs niisugustesse piirkondadesse oleks muul viisil välditud. Artikkel 9 Juurdepääs ohupiirkondadele Tööandjad võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et ainult need töötajad, kelle töö või ülesanded seda nõuavad, pääsevad tööpiirkondadesse, kus artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb risk töötajate tervisele või tööohutusele. Artikkel 10 Hügieen ja isikukaitse 1. Tööandjad on kõikide tööprotsesside puhul, kus on kantserogeenidega saastatuse oht, kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et: a) töötajad ei söö, joo ega suitseta tööpiirkondades, kus on kantserogeenidega saastatuse oht; b) töötajatele antakse asjakohane kaitse- või muu eririietus; töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad; c) töötajatele nähakse ette asja- ja nõuetekohased pesemis- ja tualettruumid; d) kaitsevahendeid ladustatakse õigesti täpselt määratletud kohas; neid kontrollitakse ja puhastatakse võimaluse korral enne ja alati pärast iga kasutust; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse enne järgmist kasutust. 2. Töötajatelt ei tohi nõuda kõnealuste meetmete kulude kandmist. Artikkel 11 Töötajate teavitamine ja koolitus 1. Tööandja võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et ettevõtte või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad küllaldase ja asjakohase koolituse kogu olemasoleva teabe alusel, eeskätt teatiste ja juhistena, mis käsitlevad: a) võimalikke ohte tervisele, sealhulgas suitsetamisest põhjustatud lisaohte; b) kokkupuute ärahoidmiseks rakendatavaid ettevaatusabinõusid; c) hügieeninõudeid; d) kaitsevahendite ja -riietuse kandmist ja kasutamist; e) meetmeid, mida töötajad, sealhulgas päästetöötajad, peavad võtma õnnetusjuhtumite korral ja nende ärahoidmiseks. Koolitust tuleb: - uue või muutunud ohu arvessevõtmiseks kohandada ja - vajaduse korral reeglipäraselt korrata. 2. Tööandjad teavitavad töötajaid kantserogeene sisaldavatest seadmetest ja nendega seotud konteineritest ja tagavad, et kõik kantserogeene sisaldavad konteinerid, pakendid ja seadmed on selgelt ja loetavalt märgistatud hästi nähtavate hoiatus- ja ohumärkidega. Artikkel 12 Töötajate teavitamine Tuleb võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et: a) ettevõtte või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad kontrollida käesoleva direktiivi rakendamist või osa võtta selle rakendamisest, eriti seoses i) tagajärgedega, mida töötajate ohutusele ja tervisele põhjustab kaitseriietuse ja -vahendite valik, kandmine ja kasutus; see ei piira tööandja vastutust kaitseriietuse ja -vahendite tõhususe kindlaksmääramisel, ii) tööandja kindlaksmääratud meetmetega, mis on nimetatud artikli 8 lõike 1 esimeses lõigus; see ei piira tööandja vastutust nende meetmete kindlaksmääramisel; b) ettevõtte või asutuse töötajaid ja/või nende esindajaid teavitatakse nii kiiresti kui võimalik erakordsetest, sealhulgas artiklis 8 nimetatud kokkupuudetest, nende põhjustest ning olukorra parandamiseks võetud või võetavatest meetmetest; c) tööandja peab ajakohastatud loetelu töötajate kohta, kelle tööprotsessis ilmneb artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemusena risk töötajate tervisele või tööohutusele, osutades teabe olemasolu korral kantserogeenidega kokkupuute ulatusele; d) arstil ja/või pädeval asutusel, samuti teistel töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutavatel isikutel on juurdepääs punktis c nimetatud loetelule; e) igal töötajal on juurdepääs loetelus olevale isiklikult temaga seotud teabele; f) ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs üldisele anonüümsele teabele. Artikkel 13 Töötajate nõustamine ja nende osalemine Käesoleva direktiivi ja selle lisaga hõlmatud asjus töötajate ja/või nende esindajate nõustamine ja nende osalemine toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt. III JAGU MUUD SÄTTED Artikkel 14 Tervisekontroll 1. Vastavalt siseriiklikule õigusele ja/või tavale seavad liikmesriigid sisse asjakohase tervisekontrolli korra nende töötajate jaoks, kelle suhtes artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb oht tervisele või tööohutusele. 2. Lõikes 1 nimetatud kord peab võimaldama igal töötajal vajaduse korral läbida asjakohase tervisekontrolli - enne kokkupuudet, - pärast seda korrapäraste ajavahemike järel. See kord peab võimaldama otseselt rakendada individuaalse ja tööhügieeni meetmeid. 3. Kui töötajal avastatakse tõenäoliselt kantserogeenidega kokkupuute tagajärjel tekkinud tervisehäire, võib töötajate tervisekontrolli eest vastutav arst või asutus nõuda, et teised samamoodi kantserogeenidega kokkupuutunud töötajad läbiksid tervisekontrolli. Sel juhul hinnatakse kokkupuuteohtu uuesti vastavalt artikli 3 lõikele 2. 4. Tervisekontrolli puhul koostatakse töötaja tervisekaart ja tervisekontrolli eest vastutav arst või asutus teeb ettepaneku, missuguseid kaitsemeetmeid või ohutusabinõusid iga töötaja puhul tuleks rakendada. 5. Töötajatele tuleb anda teavet ja nõu tervisekontrolli kohta, mille nad pärast kokkupuute lõppu võivad läbida. 6. Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale - on töötajatel juurdepääs oma tervisekontrolli tulemustele ja - kõnealused töötajad või tööandja võivad nõuda ülevaadet tervisekontrolli tulemustest. 7. Konkreetsed soovitused töötajate tervisekontrolliks antakse II lisas. 8. Kõikidest vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale kindlakstehtud, töökeskkonnas kantserogeeniga kokkupuutest tulenenud vähktõvejuhtumitest teatatakse pädevale asutusele. Artikkel 15 Dokumentide säilitamine 1. Artikli 12 punktis c nimetatud loetelu ja artikli 14 lõikes 4 nimetatud töötaja tervisekaarti säilitatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale pärast kantserogeeniga kokkupuute lõppu vähemalt 40 aastat. 2. Kui ettevõte lõpetab tegevuse, tuleb need dokumendid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale anda vastutava asutuse käsutusse. Artikkel 16 Piirnormid 1. Nõukogu sätestab asutamislepingu artiklis 118a ettenähtud korras, et olemasoleva teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel kehtestatakse direktiividega piirnormid kõikidele nendele kantserogeenidele, mille puhul see on võimalik, ja vajaduse korral teised kõnesolevaga otseselt seotud sätted. 2. Piirnormid ja teised otseselt seotud sätted nähakse ette III lisas. Artikkel 17 Lisad 1. I ja III lisa võib muuta ainult asutamislepingu artiklis 118a ettenähtud korras. 2. II lisas tehtavad puhttehnilist laadi kohandused, mis tulenevad tehnika edusammudest, rahvusvaheliste määruste või nõuete muudatustest ja kantserogeenide valdkonnas tehtud uutest leidudest, võetakse vastu direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 ettenähtud korras. Artikkel 18 Andmete kasutamine Komisjonil on õigus saada oma käsutusse artikli 14 lõikes 8 nimetatud siseriiklikele asutustele saadetav teave. Artikkel 19 Lõppsätted 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992. Kui pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist muudetakse direktiividega direktiive 67/548/EMÜ või 88/379/EMÜ artikli 2 punktides a ja b nimetatud ainete ja preparaatide osas, jõustavad liikmesriigid muudatusi sisaldavate direktiivide rakendamiseks ettenähtud tähtajaks õigusnormid, mis on vajalikud kõnealuste muudatuste tegemiseks esimeses punktis nimetatud sätetesse. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata käesolevas lõikes nimetatud sätete jõustamisest. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritud valdkonnas juba vastuvõetud või tulevikus vastuvõetavad siseriiklikud õigusnormid. Artikkel 20 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 28. juuni 1990 Nõukogu nimel eesistuja M. Geoghegan-quinn [1] EÜT C 34, 8.2.1988, lk 9. [2] EÜT C 158, 26.6.1989, lk 121 ja EÜT C 149, 18.6.1990. [3] EÜT C 208, 8.8.1988, lk 43. [4] EÜT C 67, 8.3.1984, lk 2. [5] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 1. [6] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. [7] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. [8] EÜT L 259, 19.9.1988, lk 1. [9] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 14. [10] EÜT L 64, 8.3.1989, lk 18. [11] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15 -------------------------------------------------- I LISA Ainete, preparaatide ja menetluste loetelu (Artikli 2 punkt c) 1. Auramiini valmistamine. 2. Tööprotsessid, kus puututakse kokku kivisöetahmas, tõrvas, pigis, suitsus või tolmus sisalduvate polütsükliliste aromaatsete süsivesinikega. 3. Tööprotsessid, kus puututakse kokku vasknikkelmattide särdamisel ja elektrorafineerimisel tekkivate tolmude, suitsude ja sumudega. 4. Tugevate hapete kasutamisega seotud menetlus isopropüülalkoholi valmistamisel. -------------------------------------------------- II LISA Konkreetsed soovitused töötajate tervisekontrolliks (Artikli 14 lõige 7) 1. Kantserogeenidega kokkupuutuvate tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või asutus peab iga töötaja puhul tundma tema kokkupuutetingimusi või -olusid. 2. Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele; see peab hõlmama vähemalt järgmisi meetmeid: - arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töökäigu kohta, - isiklik vestlus, - vajaduse korral bioloogiline uuring ning varaste ja taanduvate mõjude kindlakstegemine. Seoses tervisekontrolliga võidakse töötervishoiu uusimaid kättesaadavaid andmeid silmas pidades iga töötaja puhul teha otsus lisaläbivaatuste kohta. -------------------------------------------------- III LISA Piirnormid ja teised kõnesolevaga otseselt seotud sätted (Artikkel 16) A. Piirnormid p.m. B. Muud kõnesolevaga otseselt seotud sätted p.m. --------------------------------------------------