Nõukogu määrus (EÜ) nr 978/2000,

8. mai 2000,

millega kehtestatakse Austraaliast, Indoneesiast ja Taiwanist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1], eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. AJUTISED MEETMED JA LÕPETAMINE

(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 123/2000 [2] (edaspidi "ajutist tollimaksu käsitlev määrus") kehtestati tasakaalustavad tollimaksud Austraaliast ja Taiwanist pärinevate CN-koodi 55032000 alla kuuluvate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes ühendusse ning lõpetati menetlus samasuguse Korea Vabariigist ja Taist pärineva toote suhtes.

Et puudusid vaieldamatud tõendid subsideerimise kohta, ei kehtestatud ajutisi tasakaalustavaid meetmeid Indoneesiast pärinevate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes. Sellegipoolest otsustati jätkata kõnealusest riigist pärit impordi uurimist eelkõige koostöös mitteosalenud äriühingute kohtlemise suhtes ja üleriigilise subsideerimismarginaali kindlaksmääramiseks.

(2) Samaaegse dumpinguvastase uurimise tulemusel kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 124/2000 [3] ajutised dumpinguvastased tollimaksud Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärineva polüesterstaapelkiudude impordi suhtes ühendusse.

2. JÄRGNENUD MENETLUS

(3) Pärast ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamist on mitmed isikud esitanud kirjalikult oma märkused. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2026/97 (edaspidi "algmäärus") artikli 11 lõikega 5 anti kõigile huvitatud isikutele, kes taotlesid asja arutamist, selline võimalus.

(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(5) Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada Austraaliast, Taiwanist ja Indoneesiast pärinevate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud.

Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(6) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike otsuste tegemisel vajaduse korral arvesse.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(7) Vaatlusalune toode on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist sünteesstaapelkiud, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 55032000 alla. Üldjuhul kasutatakse selle puhul mõistet "polüesterstaapelkiud".

(8) Et pärast ajutiste järelduste teatavakstegemist ei esitatud mingeid märkusi vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse kohta, kiidetakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduste 10–12 sätted heaks.

C. SUBSIIDIUMID

(9) Ajutist tollimaksu käsitlevas määruses esitatud järeldused eksportivate tootjate saadud tasakaalustatavate subsiidiumide kohta kiidetakse lõplikult heaks, kui käesolevas määruses ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti.

I. AUSTRAALIA

1. SISSEJUHATUS

(10) Pärast ajutist tollimaksu käsitleva määruse avaldamist esitas Austraalia valitsus 17. jaanuaril 2000 kirjalikud märkused teatavakstegemise dokumendi kohta, mis sisaldas nende oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasju, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud. Ainsalt koostööd tegevalt eksportijalt saadi märkused 14. jaanuaril 2000. Austraalia valitsus taotles asja arutamist komisjoni talitustes ja seda võimaldati 4. veebruaril 2000.

2. SUBSIDEERIMISEGA SEOTUD KÜSIMUSED

2.1. Üldised seisukohad

(11) Austraalia valitsus väitis, et teatavakstegemise dokumentides ei olnud esitatud "nende oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasju, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud", nagu on sätestatud algmääruse artiklis 30. Et Austraalia valitsus ei saanud arvutamismeetodit ega ajutiste meetmete kehtestamise meetodit, oli teatavakstegemise dokument puudulik. Eelkõige ei esitatud kapitalikulude/põhivara ühekordsete toetustega seotud metoodikat.

(12) Vastuseks nimetatud väitele leitakse, et Austraalia valitsusele saadetud teatavakstegemise dokument, hoolimata asjaolust, et Austraalia valitsus ei olnud taotlenud sellist esialgset teatavakstegemist, sisaldas subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide üksikasjalikku analüüsi. Seega olid kõnealuses teatavakstegemise dokumendis tegelikult sätestatud need oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjad, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud. Teatavakstegemise dokumendis on esitatud subsiidiumisumma arvutamise meetodi selgitus kõigi subsiidiumikavade kohta, millelt saadud kasu on tasakaalustatud, ja ühekordsete toetuste puhul on korratud selgitust ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 30–32.

(13) Leitakse, et algmääruse artikliga 30 ei ole ette nähtud valitsusele konkreetse äriühingu subsiidiumisumma tegeliku arvutuse esitamist, silmas pidades eelkõige algmääruse artiklit 29 ja selles sisalduvaid konfidentsiaalse teabe käitlemise eeskirju. Selline teave esitati koostööd tegevale eksportijale esialgses teatavakstegemise dokumendis. Peale selle oli asjaomastel isikutel vastavalt ajutist tollimaksu käsitleva määruse artiklile 2 võimalus oma seisukohad kõnealuse määruse sisu, sealhulgas tasakaalustavate tollimaksude taseme kohta kirjalikult teatavaks teha.

2.2. Üksikkavad

2.2.1. Ekspordituru arendamise toetuskava (EMDG)

(14) Austraalia valitsus väitis, et EMDG-kava alusel korraldatav nn toetuse saamise test, mida on kirjeldatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 14–17, ei seo toetust eeldatava ekspordituluga, sest kõnealuse testi eesmärk on tagada, et ettevõttel peab olema võimalus saavutada edu sellega, et taotleja kavandab nõuetekohase rahastamise ja juhtimise.

(15) Tehti kindlaks, et kõnealuse testi kohaselt peab taotleja näitama kavandatavat eksporditulu, mis ei tohiks olla võimatu. Et Austraalia valitsus seda asjaolu ei vaidlustanud, määrati kindlaks, et kui ei eeldata eksporditulu, EMDG-kava alusel toetust ei anta. Sellest tulenevalt leitakse, et subsiidium sõltub tegelikult eksporditegevusest, sest uurimise käigus kontrollitud faktidest selgus, et subsiidiumi andmine on seotud eeldatava ekspordituluga algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses, olenemata kõnealuse testi eesmärgist.

(16) Lisaks tuleks märkida, et Austraalia valitsus ja kõnealune eksportiv tootja keeldusid esitamast äriühingule tegelikult makstud toetust käsitlevate dokumentide koopiaid, viidates äriteabe konfidentsiaalsusele. Seetõttu ei olnud võimalik kontrollida, kas nimetatud äriühing esitas tegelikult kavandatud eksporditulu käsitlevad arvud toetust andvatele asutustele. Kõnealusele äriühingule ja Austraalia valitsusele tehti kontrollkäigu ajal selgeks, et sellise keeldumise tulemusena võidakse lõppjäreldused teha olemasolevate faktide põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 28. Kuna asjaolu, et toetuse andmise test näeb ette kavandatud eksporditulu käsitleva teabe esitamine, ei vaidlustatud, siis leitakse, et toetust anti sellise eeldatava eksporditulu alusel.

(17) Austraalia valitsus väitis, et EMDG-kava ei sõltu eksporditegevustest, sest toetus arvutatakse hüvitisena reklaamikulude protsendimäärast, mis ei ole seotud toote müügiga. Lisaks ei ole kõnealune kava spetsiifiline, sest selles ei piirduta eksportijatega ja abikõlblikkus on automaatne, põhinedes objektiivsetel kriteeriumidel.

(18) Et kõnealuse kava alusel toetuse saamine on tegelikult seotud eeldatava ekspordituluga, leitakse, et subsiidium sõltub tegelikult eksporditegevustest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses, olenemata subsiidiumisumma tegelikust arvutusest. Sellised ekspordisubsiidiumid loetakse vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 õiguse seisukohalt spetsiifiliseks.

(19) Austraalia valitsus väidab, et EMDG-kava ei soodusta kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel, sest õigusaktide kohaselt on lubatud reklaamida Austraalias või väljaspool seda valmistatud tooteid.

(20) Vastuseks sellele väitele viidatakse ekspordituru arendamise toetuskava seaduse 4. osa 24. jaotisele, milles on sätestatud, et Austraalias valmistatud kaubad on abikõlblikud, kui vähemalt 50 % nende koostisest pärineb Austraaliast, ning väljaspool Austraaliat valmistatud kaubad on abikõlblikud, kui vähemalt 75 % nende koostisest pärineb Austraaliast. Vastavalt kõnealuse jaotise 3. ja 4. alajaotisele võib nimetatud päritolueeskirjadest kõrvale kalduda sõltuvalt Austraalia kaubanduskomisjoni (Austrade) määratlusest, kas "Austraalia panus kõnealustesse kaupadesse [ …] on piisav tagama Austraaliale märgatavat puhaskasu nende eksportimisest" või ei ole seda. See näitab selgelt, et olenemata sellest, kas kaubad on valmistatud Austraalias või väljaspool seda, peavad nad vastama Austraalias kehtivale koostisenõudele, mistõttu sõltub subsiidiumi andmine kodumaiste toodete kasutamisest importtoodete asemel, nagu on sätestatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis b. Lisaks seob Austrade'i määratlus, kas Austraalia panus on piisav tagamaks, et nende eksportimisest saadakse märgatavat puhaskasu, nimetatud kava tegelikult eeldatava ekspordituluga algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses.

(21) Austraalia valitsus ja eksportiv tootja väitsid, et täiendavaid makseid ei ole saadud, sest äriühingul ei ole enam õigust lisatoetusi saada. Peale selle väitis kõnealune eksportiv tootja, et kuna uurimisperioodi jooksul saadud toetus oli seotud enne perioodi tehtud kulutustega, ei tohiks seda tasakaalustada.

(22) Leitakse, et isegi kui äriühing ei saanud pärast kõnealust toetust korduvaid subsiidiume seetõttu, et ta ei vastanud pärast nimetatud kuupäeva abikõlblikkuse kriteeriumidele, kuna ületas tulukünnise, ei olnud ta püsivalt abikõlbmatu. Asjaolu, kas äriühing saab tulu vähem EMDG-kava kohaselt kehtestatust või mitte, määratakse kindlaks üksnes kaubanduse arengu põhjal. See ei õigusta kõrvalekaldumist üldpõhimõttest, et tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamisel lähtutakse saaja kasust, mis vastavalt algmääruse artiklile 5 selgub uurimisperioodil.

(23) Üldjuhul määratakse uurimisperioodil subsiidiumi saamise ajaks see hetk, kui äriühing saab kasu. Et toetus maksti äriühingule välja uurimisperioodi jooksul, sai äriühing kasu kõnealuseks kuupäevaks.

(24) Seetõttu lükatakse tagasi Austraalia valitsuse ja eksportiva tootja väited EMDG-kava kohta ning kiidetakse heaks esialgsed järeldused.

(25) Uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava koostööd tegev eksportiv tootja, kes sai 0,03 % suuruse subsiidiumi.

2.2.2. Impordikrediidikava (ICS)

(26) Austraalia valitsus ja eksportiv tootja väitsid, et vastavalt ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 33–35 kirjeldatud kavale ei ole abikõlblik toode ja kõnealune äriühing ei saanud mingeid polüesterstaapelkiududega seotud makseid ega hüvitisi. Impordikrediidikava alusel saadud hüvitised olid seotud muude toodetega ja need kulutati kõnealuste toodete peale. Puudusid tõendid eri toodete vahelise ristsubsideerimise kohta. Komisjon jõudis ekslikule järeldusele, et impordikrediidi müügist saadud rahalistest vahenditest said kasu kõik eksporttooted, sest sularaha ei olnud seotud ühe konkreetse tootega. Samuti oli väär järeldada, et polüesterstaapelkiudude eksport sai kasu impordikrediidi müügist, sest enamik nimetatud kiududest müüakse eksporditurul. Seda ei tõenda faktid, eriti kui silmas pidada äriühingu ulatuslikku omamaist müüki.

(27) Leitakse, et käesoleval juhul ristsubsideerimist ei esine. Impordikrediidikava alusel saadud hüvitised ei ole seotud ühe konkreetse tootega. Äriühing saab krediiti, mida on võimalik ümber arvestada sularahaks, mille suhtes piirangud puuduvad. Puudub nõue, et sularaha peab kasutama ainult selle toote eksportimiseks, müügiks või tootmiseks, mille kohta krediidisumma arvutati. Seepärast, arvestades asjaolu, et subsiidiumist saadud kasu ei ole seotud ühe konkreetse tootega, mida uurimises ei käsitleta, leitakse, et kasu saab kogu eksportmüük, kaasa arvatud polüesterstaapelkiudude eksportmüük. Peale selle ei tõenda ükski dokument väidet, et impordikrediit "kulutati kõnealuste [muude] toodete peale". Tegelikult veenduti, et kõnealune äriühing arvestas uurimisperioodi jooksul saadud kogu impordikrediidi ümber sularahaks. Samuti tuleks märkida, et Euroopa Komisjon ei ole kunagi teinud järeldust, et kuna enamik polüesterstaapelkiude eksporditakse, on nimetatud kiudude eksporti subsideeritud. Küsimus, kas enamik polüesterstaapelkiududest müüakse eksporditurul või mitte, ei ole asjakohane küsimuse puhul, kas kogu ekspordile, sealhulgas polüesterstaapelkiudude ekspordile on tehtud makseid impordikrediidikava alusel.

(28) Austraalia valitsus väitis ka seda, et kuna impordikrediidikava lõpeb 30. juunil 2000, ei ole subsiidiumi kasutamise jätkamine tasakaalustava tollimaksu arvutamisel õigustatud vastavalt WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 19 lõikele 4.

(29) Algmääruse artiklis 5 nähakse ette, et tasakaalustatavad subsiidiumid arvutatakse, lähtudes saaja kasust, mille olemasolu tehakse kindlaks subsideerimise uurimise perioodi jooksul. Et impordikrediidikava alusel saadi kasu uurimisperioodil, võetakse seda arvesse tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamisel. Teavet, mis käsitleb subsideerimisprogrammidega seotud võimalikke muudatusi pärast uurimisperioodi, ei võeta tavaliselt arvesse algmääruse artikli 11 kohase subsideerimise uurimisel. Seoses sellega tuleks märkida, et algmääruse artikli 19 kohaselt on õigus taotleda vahepealset läbivaatamist, mille käigus võib komisjon muu hulgas vaagida, kas subsideerimisega seotud asjaolud on märgatavalt muutunud. Seetõttu ei nõustuta Austraalia valitsuse väitega.

Subsiidiumisumma arvutamine

(30) Austraalia valitsus väitis, et subsiidiumisumma ei olnud nõuetekohaselt arvutatud, sest ei ole õige, et ainult eksporti ristsubsideeritakse. Seepärast peaks õige nimetaja olema kogumüük, mitte eksportmüük.

(31) Vastuseks sellele väitele viidatakse samasuguse väite tagasilükkamisele põhjustel, mis käsitlevad kapitalikulude/põhivara ühekordsete toetuste nimetajat, nagu on esitatud allpool rahvusvahelise konkurentsivõime soodustamise programmis (IICP) ja investeeringute ligimeelitamise programmis (IAP). Et eespool öeldu kohaselt on tegemist ekspordisubsiidiumiga, siis leitakse, et kasu saab eksportmüük. Seega tuleb subsiidium arvutada, jaotades summa eksportmüügi peale.

(32) Uurimisperioodi jooksul kasutas nimetatud kava üks koostööd tegev eksportiv tootja, kes sai 3,48 % suuruse subsiidiumi.

2.2.3. Investeeringute ligimeelitamise programm (IAP) ja rahvusvahelise konkurentsivõime soodustamise programm (IICP)

(33) Austraalia valitsus väitis, et uurimiseaegne koostöö õnnestus. Isegi kui IICP- ja IAP-programmiga seotud toetuslepinguid, mida on kirjeldatud vastavalt ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 24–27 ja 38–41, ei olnud võimalik esitada, esitati komisjoni talitustele nendes sisalduv teave ning selgitus kõnealuste programmide eesmärgi, parameetrite ja toimimise kohta. Peale selle on algmääruse artikli 28 lõikega 3 ette nähtud, et teavet ei jäeta tähelepanuta, kui isik on muu hulgas tegutsenud oma võimaluste kohaselt, nagu sündis käesoleval juhul. Tõendite või teabe tagasilükkamise põhjuseid ei tehtud teatavaks ega esitatud avaldatud järeldustes, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 28.

(34) Kontrollkäigu ajal teavitati Austraalia valitsust ja koostööd tegevat eksportivat tootjat mitu korda algmääruse artikli 28 lõikest 1, milles on sätestatud, et toetuslepingule ja sellekohastele tõendavatele dokumentidele juurdepääsust keeldumise korral võidakse teha järeldused IICP- ja IAP-programmi kohaselt antud subsiidiumide kohta kättesaadavate faktide põhjal. Austraalia valitsus ja koostööd tegev eksportiv tootja ei avalikustanud kunagi kõiki kõnealuste toetuste tegelikke tingimusi komisjoni talitustustele isegi mitte suuliselt. Seoses sellega tuleks märkida, et teavet, mille Austraalia valitsus ja kõnealune eksportiv tootja esitasid nimetatud kahe programmi eesmärgi, parameetrite ja toimimise kohta ning kõnealuste toetuste tingimuste ja suuruse kohta, ei jäetud tähelepanuta niivõrd, kuivõrd seda teavet oli võimalik kontrollida kooskõlas algmääruse artikli 28 lõikega 3. Põhjused, miks lükati tagasi Austraalia valitsuse kontrollimatu väide, et IICP- ja IAP-programmi alusel antud toetused ei sõltu eksporditegevusest, on selgelt esitatud esialgses teatavakstegemise dokumendis ning ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 28, 29, 40 ja 42.

(35) Lisaks väitis Austraalia valitsus, et teave, mille Victoria osariigi valitsus esitas toetuse maksmise kohta IAP-programmi alusel, jäeti tähelepanuta ning et Euroopa Komisjoni väited selle kohta, et Victoria osariigi valitsus maksab toetust sõltuvalt ekspordist ja et eksport on üks 1981. aasta seaduse Economic Development Act eesmärke, ei ole õiged ega tugine faktidele.

(36) Järeldused toetuse tegeliku maksmise kohta IAP-programmi alusel oleks tulnud teha eespool selgitatu kohaselt kättesaadavate faktide põhjal. Nimetatud faktid hõlmasid 1981. aasta seaduse Economic Development Act 3. jaotise lõike 1 punkti c, milles märgitakse, et majandusarengu ministeeriumi ülesandeks on muu hulgas hõlbustada, soodustada, parandada ja teostada "kogu osariigi tööstuse ekspordivõimsuse arendamist", ning Victoria osariigi audiitorite aruannet, mida kaebuse esitaja tsiteeris ja milles viidatakse koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordi eeldatavale suurenemisele.

(37) Kõnealuse toetusega seotud sättes, s.o 1981. aasta seaduse Economic Development Act 13. jaotise lõikes 3, milles kehtestatakse IAP-programmi eesmärgid, ei ole konkreetselt mainitud ekspordivõimsuse arendamist, vaid selliseid üldisemaid tingimusi nagu osariigi tasakaalustatud majandusareng. Victoria osariigi tööstus- ja tööhõiveministeeriumi 1. septembri 1993. aasta tööstusalases aruandes "Doing Business in Victoria" on kirjeldatud IAP-programmi ning seal on muu hulgas märgitud, et abi saavad projektid peavad tooma Victoria osariigile märgatavat majanduslikku puhaskasu eelkõige ekspordi osas ning et investeeringuid tuleks teha tähtsaimates kaubandusele suunatud tööstusvaldkondades, eelistades konkureerivaid eksportivaid ja importivaid äriühinguid.

(38) Seetõttu leitakse, et Austraalia valitsuse väited IAP- ja IICP-programmi kohta tuleks tagasi lükata ning kinnitatakse, et kõnealused subsiidiumid sõltuvad eksporditegevuses algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses.

Subsiidiumisumma arvutamine

(39) Austraalia valitsus väitis IICP- ja IAP-programmi alusel antud toetuste kohta, et subsiidiumisumma jaotamise nimetaja peaks olema kogumüük, mitte ainult eksportmüük, kuna toetused on seotud põhivarade soetamisega, mistõttu saab kasu kogu tegevus.

(40) Harilikult jaotatakse eksporditegevusest sõltuvad subsiidiumid eksportmüügile, olenemata sellest, kas need on antud põhivarade ostmiseks või mitte. On põhjust oletada, et ekspordi soodustamiseks ettenähtud subsideerimisprogrammidest saadav kasu on sellise ekspordiga seotud ja et seetõttu tuleks seda arvutada eksportmüügi põhjal. Selline lähenemisviis on kooskõlas ühenduse suunistega subsiidiumisumma arvutamise kohta tasakaalustavat tollimaksu käsitlevates uurimistes.

(41) Uurimisperioodi jooksul kasutas IICP- ja IAP-programmi kõnealune koostööd tegev eksportiv tootja, kes sai vastavalt 1,92 % ja 0,64 % suurused subsiidiumid.

3. TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMA

(42) Vastavalt algmäärusele on tasakaalustatavate ekspordisubsiidiumide summa

ad valorem

uuritud eksportija puhul järgmine.

| EMDG | IICP | ICS | IAP | Kokku |

Leading Synthetics | 0,03 % | 1,92 % | 3,48 % | 0,64 % | 6,07 % |

(43) Et uuritud eksportiva tootja osa moodustas peaaegu kogu Austraalia vaatlusaluse toote impordi ühendusse, on kaalutud keskmine üleriigiline subsiidiumimarginaal suurem kui kohaldatav 1 % suurune subsideerimise miinimummarginaal.

II. INDONEESIA

1. SISSEJUHATUS

(44) Pärast järelduste üksikasjalikku teatavakstegemist ja ajutist tollimaksu käsitleva määruse avaldamist ei saadud ettenähtud tähtaja jooksul ühtki ettepanekut ega märkust.

(45) Kooskõlas WTO subsiidiumide lepingu VII lisa reguleerimisalasse kuuluvaid riike käsitleva kinnistunud tava ja põhimõtetega leitakse, et vähem kui 0,3 % suurustest subsiidiumidest kasu ei saada. Seda reeglit kohaldatakse ainult individuaalselt koheldavate koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes.

2. VÄLJAVÕTTELINE UURING

(46) Selleks et komisjoni talitused saaksid moodustada valimi vastavalt algmääruse artiklile 27, paluti eksportivatel tootjatel endast teada anda 15 päeva jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada põhiteave eksport- ja omamaise müügi kohta, vaatlusaluse toote valmistamisega seotud täpsed toimingud ning kõigi polüesterstaapelkiudude sektori sidusettevõtete nimed ja tegevusalad. Komisjon teavitas asjast ka Indoneesia ametiasutusi ja Indoneesia eksportivate tootjate ühendust.

a) Koostööd tegevate äriühingute eelvalik

(47) Tähtaja jooksul teatasid endast ja esitasid nõutud teabe seitse Indoneesia äriühingut. Kõnealuseid äriühinguid peeti algselt koostööd tegevateks ja võeti arvesse valimi moodustamisel.

Tähtaja jooksul endast teada andnud äriühingute toodang moodustab peaaegu kogu Indoneesiast pärineva toote impordi ühendusse.

(48) Koostööd tegevatele äriühingutele, keda valimisse lõpuks ei jäetud, teatati, et nende ekspordi suhtes kohaldatav tasakaalustav tollimaks arvutatakse vastavalt algmääruse artikli 15 lõike 3 sätetele.

(49) Äriühinguid, kes endast tähtaja jooksul teada ei andnud, kui selliseid üldse oli, käsitleti koostöös mitteosalenud äriühingutena.

b) Valimi moodustamine

(50) Koostöös Indoneesia eksportivate tootjate ühendusega kaasati algselt valimisse kolm Indoneesia äriühingut. Indoneesia eksportivate tootjate ühendus tegi ettepaneku asendada kaks esialgu valitud äriühingut kahe teise äriühinguga, mida ei saanud küll käsitleda esialgu valitud äriühingutest tüüpilisemana. Sellest teavitati kõiki asjassepuutuvaid isikuid.

(51) Kõigile kolmele algselt valimisse kaasatud äriühingule saadeti täitmiseks küsimustikud. Seejärel esitas üks kolmest äriühingust ebatäieliku vastuse, mis oli pealegi vastuolus varem valimi moodustamisel esitatud põhiteabega. Teine äriühing ei esitanud täielikku ja põhjendatud vastust ega teavitanud nõuetekohaselt komisjoni talitusi oma suhetest ühe teise Indoneesia äriühinguga. Tuleks märkida, et mõlemad äriühingud said mitu palvet, mis täpsustasid vajaliku teabe laadi, ja neile pikendati kõnealuse teabe esitamiseks ettenähtud tähtaega. Seejärel teavitati kõnealust kahte äriühingut üksikasjalikult põhjustest, miks neid ei käsitletud enam uurimises koostööd tegevatena, ja sellest, et uurimistulemused võivad olla nende jaoks ebasoodsamad võrreldes sellega, kui nad oleksid koostööd teinud.

(52) Arvestades esialgu valimisse kaasatud äriühingute koostöösoovimatust, otsustasid komisjoni talitused moodustada uue valimi kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 4. Selleks lisati valimisse kaks teist koostööd tegevat Indoneesia äriühingut, kes olid esitanud küsimustikule täielikud ja põhjendatud vastused, et neid kontrollitaks individuaalselt. Indoneesia eksportivate tootjate ühendust, asjaomaseid äriühinguid ja Indoneesia ametiasutusi teavitati sellest ning nad ei esitanud mingeid vastuväiteid.

(53) Kolmele lõpuks valimi moodustanud ja uurimises täielikult koostööd teinud äriühingule määrati oma subsiidiumimarginaal ja individuaalne tollimaksumäär.

3. KOOSTÖÖD TEGEVATE EKSPORTIJATE KASUTATUD SUBSIDEERIMISPROGRAMMID

BKPM-kavad

(54) Investeeringute koordineerimise nõukogu (Badan Koordinasi Penanaman Modal – BKPM) on valitsusasutus, mis tegutseb otseselt Indoneesia Vabariigi presidendi alluvuses. BKPMi ülesanne on abistada presidenti investeerimist käsitleva valitsuspoliitika sõnastamisel ning ta vastutab investeeringute kavandamise ja edendamise eest, samuti investeeringute heakskiitmise ja litsentseerimise ning nende rakendamise järelevalve eest. BKPM etendab keskset osa investeerimistegevuse koordineerimisel teiste valitsusasutustega. BKPM on samaaegselt seotud regionaalarenguga ning negatiivse investeerimisnimekirja koostamise ja haldamisega (Daftar Negative Investasi – DNI), mis hõlmab investeeringutele suletud ja reguleeritavaid valdkondi.

(55) BKPM kinnitab nii välisinvesteeringud (Penanaman Modal Asing – PMA) kui ka siseinvesteeringud (PMDN). Äriühingud, mille BKPM on kinnitanud PMA- või PMDN-äriühinguks, vabastatakse täielikult või osaliselt imporditollimaksust ning tootmisvahendite, s.o masinate, seadmete, varuosade ja abiseadmete suhtes kehtivatest impordimaksudest, samuti selliste toormaterjalide impordimaksudest, mida kavatsetakse tootmises kasutada kokku kahe aasta jooksul.

(56) Välisinvesteeringuid (PMA) reguleeritakse peamiselt 1967. aasta väliskapitali investeerimise seadusega nr 1, mida on muudetud 1970. aasta seadusega nr 11.

(57) Siseinvesteeringuid (PMDN) reguleeritakse omamaise kapitali investeerimise seadusega nr 6/1968, mida on muudetud seadusega nr 12/1971.

(58) Peale selle kohaldatakse PMA-äriühingute ja muude äriühingute suhtes vastavate valitsusorganite kohaldatavat valdkonnapoliitikat, näiteks tööstust käsitlevas seaduses nr 5/1984, metsandust käsitlevas seaduses nr 5/1967 ja põllumajandust käsitlevas seaduses nr 12/1992 sätestatud põhimõtteid.

(59) Imporditollimaksust täielikult või osaliselt vabastamise meetmete õiguslik alus sisaldub mitmes rahandusministri dekreedis (nr 297/KMK.01/1997, nr 545/KMK.01/1997, nr 546/KMK.01/1997 ja nr 252/KMK.04/1998).

a) Abikõlblikkus

(60) Nimetatud soodustusi saavad investeerimisprojektid, mille on heaks kiitnud BKPM, ning PMA- ja PMDN-projektid, sealhulgas olemasolevad PMA- ja PMDN-äriühingud, kes laiendavad oma projekte samasuguste toodete valmistamiseks paigaldatud tootmisvõimsusest 30 % võrra suuremas mahus või mitmekesistavad tootevalikut.

(61) Abikõlblikkuse kriteeriumid kehtestab BKPM ja neid ajakohastatakse sageli. Kõnealused kriteeriumid sisaldavad konkreetseid välisinvesteeringute suhtes kehtivaid piiranguid, eelkõige kohustust asutada teatavatesse valdkondadesse investeerimise korral ühisettevõte Indoneesia äriühinguga.

(62) Negatiivsesse investeerimisnimekirja kantud valdkondadesse tehtavad investeeringud ei ole abikõlblikud ning kõnealuste valdkondade alla kuuluvad sellised keemiatööstuse alad nagu tsüklamaadi- ja sahhariinitööstus. Ülejäänud 12 valdkonna investeeringud on abikõlblikud ainult siis, kui nad vastavad teatavatele lisakriteeriumidele. Nimetatud valdkonnad on loetletud BKPMi avaldatud trükises "Technical manual – implementation of capital investment 1998" ning see sisaldab muu hulgas iodeeritud majapidamissoola, etanooli- ja väetisetööstust.

(63) Seoses programmi haldamisega märgiti, et äriühingute suhtes kohaldatakse vastavate ministeeriumide kohaldatavat valdkonna- või üldist tööstuspoliitikat.

b) Praktiline rakendamine

(64) Kõigepealt esitatakse avaldused BKPM-le, kus hinnatakse nende sobivust eri aspektide, näiteks valdkonnapoliitika, tehnoloogia, turu ja rahastamise seisukohast. Heakskiitmise korral abistab BKPM äriühingut ka muude vajalike lubade, näiteks ehitus-, maaostu- ja töölubade hankimisel.

(65) Imporditollimaksu soodustused saadakse hilisemas etapis. Selleks tuleb esitada imporditavaid tootmisvahendeid ja tooraineid sisaldav nn põhinimekiri tehnilise kontrolli asutuse PT. Sucofindo kaudu, kus hinnatakse kõnealust nimekirja ja saadetakse see pärast heakskiitmist BKPM-le. Seejärel annab BKPM välja heakskiidukirja ja impordilitsentsi.

c) Järeldus tasakaalustatavuse kohta

(66) BKPM-kavade puhul on tegemist subsiidiumiga, sest tasumata tollimaksudena antava Indoneesia valitsuse rahalise toetusega kaasneb otsene kasu selle saajale.

(67) Kõnealused kavad ei ole algmääruse I–III lisa sätete kohased tagastamiskavad, sest tootmisvahendeid ei tarbita tootmisprotsessis ja puudub kohustus eksportida tooraineid sisaldavat valmistoodet.

(68) BKPM-kavad ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest ega kodumaiste toodete kasutamisest importtoodete asemel.

(69) Sel ajal kui kõnealused kavad on kättesaadavad paljudele investeeringutele, piirdutakse subsiidiumile juurdepääsu puhul selgelt teatavate ettevõtetega, kes ei tegutse konkreetsetes valdkondades. Peale selle ei ole teatavate valdkondade suhtes kohaldatavate piirangute, eelkõige selliste, millega piiratakse teatavate ettevõtteliikide või teatava geograafilise piirkonna abikõlblikkust või millega arvatakse teatavad valdkonnad investeeringutest täielikult välja, arv ja ulatus kooskõlas algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tingimustega, mille järgi peab toetust andev asutus kehtestama objektiivsed kriteeriumid, mis on neutraalsed, ei anna teatavatele ettevõtetele teiste ees eeliseid ning on laadilt majanduslikud ja rakenduselt horisontaalsed. Sellest tulenevalt käsitletakse kõnealuseid programme spetsiifilisena algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses, sest subsiidiumile juurdepääsu puhul piirduvad need selgelt teatavate ettevõtetega.

(70) Isegi kui puuduks algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a kohane õiguslik spetsiifilisus, oleks kõnealune kava de facto spetsiifiline vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile c, sest ei ole näidatud, et abikõlblikkus on automaatne, vaid et pigem põhineb see otsuse tegemisel iga juhtumi kohta eraldi, millega on seotud teatud hulk vastavate ministeeriumide kohaldatavat valdkonna- või üldist tööstuspoliitikat järgivaid valitsusorganeid. Teavet ei esitatud subsideerimisprogrammi tegeliku kasutuse ega viisi kohta, kuidas toetust andvad asutused on toiminud oma äranägemisel. Sellest tulenevalt jõutakse järeldusele, et teatavatel juhtudel käsitletakse BKPM-kavasid spetsiifilisena vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile c ning seetõttu tasakaalustatavana.

d) Subsiidiumisumma arvutamine

(71) Saadud kasu kindlaksmääramisel tugineti toorainete ja varuosade puhul uurimisperioodil tasumata tollimaksude summale ning tootmisvahendite puhul, mille suhtes on kõnealuses tootmisharus kohaldatud tavaliselt 17 kuu pikkust amortisatsiooniperioodi, ajavahemikus 1. jaanuarist 1998 kuni uurimisperioodini eest tasumata tollimaksude summale. Et kõnealused kavad ei sõltu eksporditegevusest, jaotati kogukasu kogukäibele. Seejärel korrigeeriti saadud summat uurimisperioodil pangalaenude suhtes kehtestatud keskmise turuintressimääraga, milleks määrati 24,61 %.

(72) Kaks eksportivat tootjat kasutasid kõnealuseid kavu, kuid ei saanud neist kasu eespool kirjeldatud põhimõtete kohaselt.

BAPEKSTA-kavad

(73) Imporditollimaksude haldamise, nendest vabastamise ja nende tagasimaksmise keskus (BAPEKSTA) võib taotluse korral vabastada ekspordi tarvis täiendavalt töödeldavad kaubad importimisel imporditollimaksust või selle tagastada või nende suhtes käibemaksu või luksuskauba suhtes kohaldatavat müügimaksu mitte kehtestada.

(74) Vabastamiskava hõlmab hiljem toimuva impordi eest makstavat tollimaksu, samal ajal kui tagastamiskava kohaldatakse importsisendite suhtes, mida on eksporttootes juba kasutatud.

(75) Õiguslikuks aluseks on rahandusministri 1. detsembri 1997. aasta dekreet nr 615/KMK.01/1997.

a) Abikõlblikkus

(76) BAPEKSTA-kavad on Indoneesia tootjatele kättesaadavad BAPEKSTA-le esitatud taotluse alusel.

(77) Vabastuse saamiseks peab äriühing 12 kuu jooksul alates impordikuupäevast reeksportima importmaterjalid 100 %- liselt valmistoodetena, kui tootmisaeg ei ole pikem kui 12 kuud. Sel juhul võib vabastuse anda. Äriühing peab esitama tagatise pangatagatise kujul, mis katab tollimaksuvabastuse ning tavaliselt makstava käibemaksu ja müügimaksu summa.

(78) Maksu tagasisaamiseks peab äriühing olema valmistooted juba eksportinud. Import ei tohi olla toimunud varem kui 12 kuud enne eksportkauba lähetamist.

(79) Mõlema nimetatud soodustuse korral võib eksportida ka Indoneesia tolli kontrolli all olevatesse piirkondadesse.

b) Praktiline rakendamine

(80) Maksuvabastuse saamiseks peavad äriühingud esitama vormi, mis sisaldab edaspidist eeldatavat eksporditegevust, importkaupade kavandatud vajadust ning hinnangut tavaliselt makstavate tolli- ja muude maksude kohta. Seejärel on nad kohustatud esitama BAPEKSTA-le aruande iga kuue kuu järel.

(81) BAPEKSTA võib hiljem kontrollida asjaomase äriühingu raamatupidamisaruandeid.

(82) Maksu tagasisaamiseks peab äriühing esitama vormi, millest ilmneb importpäritolu kaupade, millelt on makstud tolli- ja muud maksud, ning eksportkaupade vaheline seos, ning impordi- ja ekspordidokumendid.

(83) BAPEKSTA-l on õigus kontrollida kõnealuseid dokumente asjaomase äriühingu valduste kontrolli käigus.

c) Järeldus tasakaalustatavuse kohta

(84) Indoneesia valitsus väitis, et BAPEKSTA-kavad on tavalised rahvusvaheliste kohustustega kooskõlas olevad tollimaksu tagastamise kavad. Äriühinguid, kelle puhul on tuvastatud, et nad kuritarvitavad kõnealuseid kavu, või kes on saanud liiga palju maksuvabastust või tagasimakseid, karistatakse. Samuti väideti, et arvutisüsteeme kasutati impordi- ja eksporditehingute vastavuse arvutamiseks ning kontrollimaks, missuguseid sisendeid on eksporttoodete tootmisel tarbitud ja kui suurtes kogustes.

(85) Kuid Indoneesia valitsus ei suutnud esitada piisavaid tõendeid tõhusa kontrollsüsteemi olemasolu kohta.

(86) Algmääruse II lisa II osa lõikega 5 ja III lisa II osa lõikega 3 nähakse ette, et kui tehakse kindlaks, et ekspordiriigi valitsusel ei ole kehtivat süsteemi, peaks ekspordiriik harilikult korraldama tegelikult kasutatavate sisendite või tegelike tehingute põhjal edasise uurimise, et teha kindlaks, kas on esinenud liigmakseid. Indoneesia valitsus sellist uurimist ei korraldanud. Seepärast ei uurinud komisjon, kas impordimaksude ülemäärane tagastamine eksporditava toote tootmisel tarbitud sisendite suhtes tõepoolest toimus.

(87) BAPEKSTA-kavade puhul on tegemist subsiidiumiga, kuna maksuvabastuse või tagasimaksena antava Indoneesia valitsuse rahalise toetusega kaasneb otsene kasu selle saajale. Tegemist on subsiidiumiga, mis sõltub eksporditegevusest (ekspordisubsiidium vastavalt algmääruse I lisa I osa sätetele) ja seetõttu käsitletakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel spetsiifilisena.

d) Subsiidiumisumma arvutamine

(88) Eksportijate kasu on arvutatud uurimisperioodi jooksul antud tollimaksuvabastuse alusel, mis on jaotatud kõnealuse perioodi ekspordi kogukäibele. Seejärel korrigeeriti nimetatud summat, lisades sellele poole 24,61 %-st, s.o uurimisperioodil pangalaenude suhtes kehtestatud keskmisest turuintressimäärast.

(89) Kõnealuseid kavu kasutas PT. Indorama Synthetics TbK ja sai kasu 1,4 %.

4. SUBSIDEERIMISPROGRAMMID, MIDA KOOSTÖÖD TEGEVAD EKSPORTIVAD TOOTJAD EI KASUTANUD

(90) Leiti, et koostööd tegevad eksportivad tootjad ei saanud kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest järgmiste programmide alusel:

- tulumaksusoodustus vastavalt valitsuse 8. juuli 1996. aasta määrusele nr 45 ja presidendi 14. jaanuari 1999. aasta dekreedile nr 7,

- tollikontrolli all olevad piirkonnad vastavalt valitsuse 4. juuni 1996. aasta määrusele nr 33/1996 ning Indoneesia Vabariigi rahandusministri otsustele (nr 291/KMK.05/1997, nr 547/KMK.01/1997 ja nr 292/KMK.01/1998).

5. TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMA

(91) Komisjon piirdus kontrollimisel algmääruse artikli 27 kohase valimi moodustamisega. Vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 4 otsustati, et kahe valmisse kaasatud äriühingu puhul ilmnenud koostöösoovimatus võib oluliselt mõjutada uurimistulemust, mistõttu tuli moodustada uus valim. Valimis sisalduvatele koostöös osalevatele eksportivatele tootjatele kehtestatakse järgmised tasakaalustatavate subsiidiumide summad.

| BKPM-kavad | BAPEKSTA-kavad | Kokku |

PT. Indorama Synthetics TbK | 0,0 % | 1,41 % | 1,41 % |

PT. Panasia Indosyntec TbK | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

PT. Susila Indah Synthetic Fiber Industries | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

(92) Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 ei ületa ükski nendelt eksportijatelt või tootjatelt, kes on endast artikli 27 alusel teada andnud, ent keda uurimine ei hõlmanud, pärineva impordi suhtes kohaldatav tasakaalustav tollimaks valimisse kaasatud isikute suhtes kehtestatud tasakaalustatavate subsiidiumide kaalutud keskmist. Sellest tulenevalt kehtestatakse valimivälistele koostöös osalevatele eksportivatele tootjatele järgmised tasakaalustatavate subsiidiumide summad.

| BKPM-kavad | BAPEKSTA-kavad | Kokku |

PT. GT Petrochem Industries TbK | 0,0 % | 0,45 % | 0,45 % |

PT. Teijin Indonesia Fiber Corporation | 0,0 % | 0,45 % | 0,45 % |

(93) Vastavalt algmääruse sätetele jääb koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustatavate subsiidiumide summa väärtuseliselt vahemikku 0–1,0 % ning on seega allpool Indoneesia subsideerimise miinimumläve, s.o alla 3 %.

(94) Kaks valimist väljaarvatud äriühingut, s.o PT. Global Fiberindo ja PT. Polysindo Eka Perkasa tagasid märkimisväärse osa (üle 30 %) vaatlusaluse toote impordist ühendusse. Seepärast tehakse lõplikud järeldused kõnealuse kahe äriühingu ja kõigi teiste käesolevas menetluses mitteosalenud äriühingute kohta algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal.

(95) Selle põhjal on uurimine tõendanud koostöös mitteosalenud eksportivatele tootjatele kättesaadavate tasakaalustatavate subsiidiumide olemasolu. Leitakse, et koostöö puudumine on tingitud sellest, et kõnealused tootjad on kasutanud tasakaalustatavaid subsiidiume ja et neist saadud kasu ületab Indoneesia suhtes kehtestatud miinimumtaseme. Kooskõlas algmääruse artikli 28 sätetega ning kaebuses sisalduva teabe ja uurimise järeldustega, samuti selleks, et takistada koostöös mitteosalemise soodustamist, kehtestatakse kõnealusele kahele äriühingule järgmised tasakaalustatavate subsiidiumide summad.

| BKPM-kavad (siseturu subsiidium) | BAPEKSTA-kavad (ekspordisubsiidium) | Kokku |

PT. Global Fiberindo | 5 % | 5 % | 10 % |

PT. Polysindo Eka Perkassa | 5 % | 5 % | 10 % |

Any other company | 5 % | 5 % | 10 % |

(96) Kõigi nende uuritud eksportivate tootjate (sealhulgas kõnealuse kahe koostöös mitteosalenud äriühingu), kes moodustavad peaaegu kogu vaatlusaluse toote ekspordi Indoneesiast ühendusse, kaalutud keskmine üleriigiline subsiidiumimarginaal on suurem kui nimetatud riigi suhtes kohaldatav 3 % suurune miinimummarginaal.

III. TAIWAN

1. SISSEJUHATUS

(97) Pärast ajutist tollimaksu käsitleva määruse avaldamist esitas Taiwani valitsus 2000. aasta 17. ja 19. jaanuari kirjades oma seisukohad teatavakstegemise dokumendi kohta, mis sisaldas nende oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasju, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud. Palju kirjalikke ettepanekuid saadi eksportivatelt tootjatelt, kes kõik taotlesid asja arutamist ja kelle taotlus rahuldati 15. veebruaril 2000.

2. ÜLDISED SEISUKOHAD

2.1. Asjaomaste kavade spetsiifilisus

(98) Eksportivad tootjad esitasid mõned üldmärkused spetsiifilisuse mõiste tõlgendamise kohta. Uuritud subsiidiumi spetsiifilisus määrati kindlaks kooskõlas algmääruse sätetega, eelkõige selle artikliga 3. Eksportivate tootjate märkusi on võetud arvesse, et teha algmääruse artikli 3 kohaselt kindlaks, kas uuritud kava hõlmab spetsiifilisi tasakaalustatavaid subsiidiume või mitte. Seega on üksikkava spetsiifilisuse kindlaksmääramise viisi kirjeldatud vajaduse korral kõnealust kava käsitlevas jaotises ja lisaks ajutises määruses sisalduvates järeldustes.

2.2. Valitseva turuintressimäära arvutamine

(99) Esialgu otsustati, et käesoleva uurimise käigus kohaldatakse 9,03 % suurust üldist intressimäära. See intressimäär määrati kindlaks uurimise käigus saadud ja asjakohaseks peetud teabe alusel. Taiwani valitsus ja eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla kõnealuse intressimäära usaldusväärsuse.

(100) Seda vastuväidet silmas pidades arvutasid komisjoni talitused üldiselt kohaldatava intressimäära ümber. Asjakohane intressi viitemäär on 8,52 % ning see määrati kindlaks Taiwani 37 panga poolt uurimisperioodil kehtestatud igakuise turuintressimäära alusel. Need intressimäärad on avalikult kättesaadavad ja moodustavad osa Hiina Vabariigi Keskpanga majandusuuringute osakonna igakuisest rahandusstatistikast.

(101) Samuti väideti, et esialgsetes järeldustes oleks tulnud kasutada võrreldavate laenude suhtes kohaldatavat intressimäära ning et komisjoni kohaldatav intressimäär ei vasta sellele intressimäärale, mida äriühingud võivad saada turul, ning et tegelikult anti äriühingutele kommertslaene uurimisperioodi jooksul. Võrreldav laen peab olema niisama suur ning sama eesmärgi ja tasumistähtajaga. Asjaomaste eksportivate tootjate puhul ei tuvastatud ühtki võrreldavat laenu. Seetõttu kiidetakse eespool selgitatud intressi viitemäära arvutamise meetod heaks.

2.3. Intressimäära kohaldamine subsiidiumisumma arvutamisel

(102) Eksportivate tootjate väitel komisjon eksib, lisades subsideerituks osutunud programmidele intressi, mis vastab Taiwani keskmisele turuintressimäärale uurimisperioodil.

(103) Subsiidiumi nimiväärtusele intressi lisamise õiguslikuks aluseks on algmääruse artiklid 5, 6 ja 7, mis sisaldavad subsiidiumisumma arvutamist käsitlevaid sätteid, nagu need on välja töötatud komisjoni suunistes subsiidiumide summa arvutamiseks tasakaalustavate tollimaksudega seotud uurimistes.

(104) Vastavalt algmääruse artiklile 5 kajastub saadud kasu arvutuses uurimisperioodil tuvastatud subsiidiumi suurus ja mitte üksnes selle summa nimiväärtus ajal, kui see saajale üle kantakse või kui valitsus on selle välja maksnud. Selline lähenemisviis on spetsiaalselt ette nähtud komisjoni suunistega subsiidiumide summa arvutamiseks tasakaalustavate tollimaksudega seotud uuringutes, kus on märgitud, et subsiidiumisumma nimiväärtus tuleb muuta uurimisperioodi jooksul valitsevaks väärtuseks tavapärast turuintressimäära kohaldades.

(105) Samuti väideti, et seda meetodit ei saa kasutada maksusoodustuste väidetava subsideerimise suhtes, sest äriühingute väidete kohaselt kasutatakse maksusoodustusi ainult iga-aastases maksudeklaratsioonis, mis koostatakse järgmise aasta 31. märtsiks. Seepärast väitsid eksportivad tootjad, et kuni selle kuupäevani ei saa äriühingud mingit kasu.

(106) Vastusena sellele väitele leitakse, et kuna kasu väljendub igal aastal makstava otsese maksu vähendusena, saadakse seda ka igal aastal. Seepärast peaks kasu hõlmama ka sellist intressi, et maksusäästule vastavat summat ei peaks laenama avatud turult.

2.4. Subsiidiumide hindamine seoses vaatlusaluse tootega

(107) Taiwani valitsus ja eksportivad äriühingud teatasid, et komisjon oleks subsideerimismäära arvutamisel pidanud siduma väidetavad subsideerimiskavad vaatlusaluse tootega ning arvestama subsideerimise hulka kasu, mida on võimalik spetsiifiliselt seostada tootmisliinidega niivõrd, kuivõrd need on otseselt seotud vaatlusaluse tootega.

(108) Komisjoni suunistes on selgesõnaliselt mainitud, et kui subsiidiumist saadav kasu piirdub konkreetse tootega, peaks subsiidiumisumma jagamisel kasutatav nimetaja kajastama ainult selle toote müüki (või eksportmüüki). Muudel juhtudel kasutatakse nimetajana saaja kogumüüki (või eksportmüüki).

(109) Nagu eksportivad tootjad on õigesti märkinud, on komisjon tooraine vabastamisel imporditollimaksudest oma arvutustes järginud kõnealust lähenemisviisi. Kõnealusel konkreetsel juhul määrati saadud kasu kindlaks ainult kiujaotuse osas ning järelikult kasutati selleks vastava müügiga seotud nimetajat. Kõigi teiste kirjeldatud kavade osas leiti, et saadud kasu ei piirdunud konkreetse tootega ning seepärast kasutati nimetajana kogumüüki.

3. ÜKSIKKAVAD

3.1. Maksusoodustus automaatika- ja saastekontrolliseadmete ostmise korral

(110) Taiwani valitsus ja eksportivad tootjad väitsid, et komisjon hindas ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 49–58 kirjeldatud kava valesti subsiidiumi spetsiifilisuse osas. Eelkõige väideti, et automaatika- ja saastekontrolliseadmetega seotud maksusoodustuste väidetav subsideerimine ei sõltu kodumaiste toodete kasutamisest importtoodete asemel ning seepärast ei saa seda käsitleda spetsiifilisena vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti b tingimustele.

(111) Kuigi nimetatud programmiga on ette nähtud maksusoodustus import- ja kodumaistele seadmetele, on subsiidium kodumaiste seadmete ostu korral kahekordne. Leitakse, et kõnealused kaks maksusoodustust on erinevad programmid, mis käsitlevad vastavalt siseturul ostetud seadmeid ja importseadmeid. Kui kodumaiste seadmete puhul puudunuks 20 % suurune maksusoodustus, ei oleks äriühing saanud mingit maksusoodustust. 10 % suurust soodustust ei saa käsitleda tavapärase maksusoodustusena, sest see on kättesaadav ainult importseadmete puhul. Et 20 % suurune maksusoodustus on kättesaadav ainult kodumaiste, mitte importseadmete puhul, sõltub see kodumaiste toodete kasutamisest importtoodete asemel. Seetõttu on kõnealune maksusoodustus algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti b kohane spetsiifiline impordi asendamise subsiidium.

(112) Samamoodi on 10 % suurune soodustus ette nähtud ainult importseadmetele ja seetõttu piirdutakse selle puhul ainult kõnealuseid importseadmeid ostvate ettevõtetega. Leitakse, et selline piirang ei ole neutraalne algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses, sest sellega eelistatakse teatavaid ettevõtteid teiste ees. Peale selle ei ole kriteeriumid majanduslikku laadi ega rakenduselt horisontaalsed. Järelikult on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses spetsiifiline.

Subsiidiumisumma arvutamine

(113) Seoses tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisega väitsid eksportivad tootjad, et kodumaiste kaupade ostmiseks ettenähtud 20 % suurusest maksusoodustusest ei ole võimalik tasakaalustada 15 %, sest selline maksusoodustus saadakse hoolimata kauba päritolust. Seda väidet ei peeta põhjendatuks. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa hõlmab maksusoodustuste kogusummat, sest siseturul ostetud seadmete 20 % suurust maksusoodustust ei saa käsitleda kõrvalekaldena tavapärasest 10 % suurusest maksusoodustusest. Nagu eespool selgitatud, peetakse kõnealust kaht maksusoodustust eri programmideks, mis käsitlevad vastavalt siseturul ostetud seadmeid ja importseadmeid. Kui kodumaiste seadmete puhul puudunuks 20 % suurune maksusoodustus, ei oleks äriühing saanud mingit maksusoodustust. Kõnealust 10 % suurust maksusoodustust kohaldatakse ainult importseadmete suhtes. Tegemist ei ole üldise maksusoodustusega. Seepärast jõudis komisjon järeldusele, et subsiidiumisumma on kogu see tulu, mis Taiwani valitsusel saamata jäi.

(114) Eksportivate tootjate kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 57 esitatud selgituste kohaselt siiski nii, et uurimisperioodi jooksul tasumata maksude summale lisatud keskmist turuintressimäära korrigeeriti eespool esitatud viisil.

(115) Taiwani valitsus väitis ka seda, et kuna subsiidium on seotud põhivarade ostuga, tuleks subsiidiumi arvutamisel jagada see asjaomase tootmisharu põhivahendite tavalisele amortisatsiooniperioodile.

(116) Leitakse, et otseste maksude kokkuhoidmise kaudu saadud kasu ei ole üldjuhul seotud põhivarade ostmisega. Otseseid makse käsitlev kasu on seotud pigem otsese maksukohustuse vähendamisega, mitte põhivarade ostmisega, sest otsene maksukohustus on tavaliselt olemas hoolimata sellest, kas põhivarasid ostetakse või ei. Selline lähenemisviis on kooskõlas ka komisjoni suunistega subsiidiumide summa arvutamiseks tasakaalustavate tollimaksudega seotud uuringutes, nagu on eelkõige esitatud kõnealustele suunistele lisatud tabelis 2. Seetõttu arvutati kava alusel saadud kasu uurimisperioodi jooksul kokkuhoitud tulumaksu põhjal vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 4.

(117) Kaks äriühingut kasutasid seda kava uurimisperioodi jooksul ja said vastavalt 0,42 % ja 0,40 % suurused subsiidiumid.

3.2. Olulistes ettevõtetes tehtavatele investeeringutele antavad maksusoodustused

(118) Taiwani valitsus väitis, et kõnealune kava ei ole subsiidium, sest investeerinud äriühingud ei saa rahalist toetust. Maksuvähendusi tehakse ainult investeerivatele aktsionäridele, mitte aktsiaid väljalaskvatele äriühingutele.

(119) Leitakse, et Taiwani valitsus toetas rahaliselt maksusoodustust taotlevaid äriühinguid, s.o olulistesse ettevõtetesse investeerivaid äriühinguid. Sellise valitsusel saamata jäänud tulu näol antava rahalise toetuse tulemusena saavad investeerivad aktsionärid kasu vähendatud maksukohustuse näol. Tasakaalustatakse investeeriva äriühingu kasu, mitte nende äriühingute kasu, millesse investeeritakse.

(120) Taiwani valitsus ja eksportivad tootjad väitsid, et ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 59–66 kirjeldatud kava käsitleb üldiselt kättesaadavat maksusoodustust, mis seega ei ole spetsiifiline, sest nimetatud programm on kättesaadav kõigile teatavatesse ettevõtetesse investeerivatele juriidilistele ja füüsilistele isikutele. Eelkõige väidetakse seda, et kõnealuse kava abikõlblikkus ei piirdu teatavate ettevõtetega, vaid et see on objektiivne, automaatne ja neutraalne ning et äriühing ei saa maksusoodustust seetõttu, et ta toodab vaatlusalust toodet.

(121) Kõnealuste väidete suhtes leidis komisjon, et käesolevale programmile on juurdepääs selgelt ainult neil äriühingutel, mis investeerivad teatavatesse ettevõtetesse, sest kõik aktsiainvesteeringud ei saa maksusoodustusi. Maksusoodustust saavad ainult piiratud arvu ettevõtetesse, s.o olulistesse tehnoloogiaettevõtetesse või investeerimisühingutesse tehtavad investeeringud.

(122) Lisaks sellele leitakse, et kuigi komisjon nõustub väitega, et abikõlblike ettevõtete määratlus on selge ja objektiivne, ei ole abikõlblikkus neutraalne, nagu on nõutud algmääruse artikli 3 lõike 2 punktiga b, sest investeeringute arv, millele võidakse anda maksusoodustust asjaomaste ettevõtete tegevuse alusel, on piiratud. Kui investeerimisühing soovib saada subsiidiumi, on tema valikuvabadus valdkonniti piiritletud. Peamiste tehnoloogiaettevõtete tegevusala kindlaksmääramise kriteeriumide artiklis 2 on maksusoodustus tootmisharude ja tehnilisi teenuseid osutava tööstusharu puhul ette nähtud ainult 11 spetsiifilise investeerimisliigi puhul. Sellest tulenevalt sõltub juurdepääs käesolevale programmile investeeringute tegemisest teatavatesse ettevõtetesse ega ole üldiselt kättesaadav. Seega tuleb eksportivate tootjate sellekohased väited tagasi lükata.

(123) Samuti väidetakse, et äriühing ei saa maksusoodustust seetõttu, et ta toodab vaatlusalust toodet. Käesoleva kava alusel saadav kasu ei piirdu konkreetse toote tootmisega. Puudub nõue, et soodustust peab kasutama ainult muu toote eksportimiseks, müümiseks või tootmiseks. Äriühing saab maksusoodustust, millest saab kasu polüesterstaapelkiudude tootmine ja eksport. Seepärast, arvestades asjaolu, et subsiidiumist saadud kasu ei ole seotud ühe konkreetse tootega, mida uurimises ei käsitleta, leitakse, et kasu saab kogu müük, kaasa arvatud polüesterstaapelkiudude müük. Järelikult tuleb eksportivate tootjate eespool esitatud väide tagasi lükata.

(124) Sellest tulenevalt kiidetakse heaks järeldus, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a käsitletakse käesolevat kava spetsiifilisena ja see hõlmab tasakaalustatavaid subsiidiume.

Subsiidiumisumma arvutamine

(125) Ainsa asjaomase eksportiva tootja kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 57 esitatud selgituste kohaselt nii, et uurimisperioodi jooksul tasumata maksude summale lisatud keskmist turuintressimäära korrigeeriti eespool esitatud viisil 9,03 %-lt 8,52 %-le.

(126) Nimetatud äriühing sai kasu 0,71 %.

3.3. Teadus- ja arendustegevusele ning personalikoolitusele antavad maksusoodustused

(127) Nagu ajutist tollimaksu käsitlevas määruses (põhjendused 67–72) juba selgitatud, ei ole kõnealuseid maksusoodustusi käsitletud spetsiifilisena. Asjaomastelt isikutelt ei ole saadud sellist järeldust vaidlustavaid kirjalikke märkusi. Seega ei peeta käesolevat kava spetsiifiliseks algmääruse artikli 3 tähenduses ega seetõttu ka tasakaalustatavaks.

3.4. Loodusvaravaestesse piirkondadesse tehtavatele investeeringutele antavad maksusoodustused

(128) Taiwani valitsus väitis kõnealuse kava kohta algmääruse artikli 4 lõike 3 kohaselt heakskiitu eeldavalt, et see vastab ebasoodsatele piirkondadele ettenähtud mittetasakaalustatavate subsiidiumide kriteeriumidele. Kuid selle väite kinnituseks ei esitatud kontrollitavaid tõendeid. Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kõnealuses sättes esitatud nõuded on tegelikult täidetud, tuleb nimetatud väide tagasi lükata.

(129) Taiwani valitsus väitis ka seda, et eksportivad äriühingud ei saanud mingit kasu seoses polüesterstaapelkiududega. See väide tuleb tagasi lükata vastavalt eespool toodud jaotises "Subsiidiumide hindamine seoses vaatlusaluse tootega" antud vastusele.

Subsiidiumisumma arvutamine

(130) Üks äriühing kasutas käesolevat kava ja sai kasu 0,01 %.

3.5. Rahvusvaheliste margitoodete loomiseks tehtavad maksusoodustused

(131) Nagu ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 81 kirjeldatud, kasutas üks eksportiv tootja nimetatud kava, kuid ei saanud mingit kasu. Asjaomastelt isikutelt ei saadud mingeid märkusi.

3.6. Soodusintressiga laenud: automatiseerimiseks, saastetõrjeks ja energia säästmiseks tehtavad soodustused

(132) Nimetatud kavad, mida on kirjeldatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 82–91, põhinevad tööstusharude ajakohastamist käsitleva seaduse (Statute for Upgrading Industries, edaspidi "SUI") artikli 21 lõikel 1.

(133) Taiwani valitsus ja eksportivad tootjad väitsid, et need laenud on kättesaadavad peaaegu kõigile Taiwani äriühingutele ning seepärast ei ole need spetsiifilised ega järelikult ka tasakaalustatavad. Konkreetselt väidetakse seda, et abikõlblikkuse puhul ei piirduta teatavate ettevõtetega, vaid et kõnealuse programmi puhul on see objektiivne ning isegi kui see nii ei ole, ei järeldu sellest automaatselt, et programm on spetsiifiline.

(134) Seoses kõnealuste väidetega on tõsi, et eespool nimetatud SUI artikli 21 lõike 1 sätted piirduvad sellekohase kasu puhul selgelt teatavate ettevõtetega, mis vastavad mitmetele kriteeriumidele või tingimustele. Leitakse, et nimetatud kriteeriumid või tingimused, näiteks arengufondi Executive Yuan kehtestatud eritingimustel eriseadmetesse tehtavad investeeringud ei ole algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses objektiivsed. SUI artikli 21 lõike 1 sätteid ei saa pidada objektiivseks, sest kriteeriumid ei ole neutraalsed, majanduslikku laadi ega rakenduselt horisontaalsed, sest on juba ette teada, et teatavatel ettevõtetel on pelgalt oma äritegevuse liigist tulenevalt suurem tõenäosus kõnealustest laenudest kasu saada. Seepärast on paratamatu, et kõnealusest kavast saadav kasu on mõne valdkonna puhul asjakohasem kui teiste puhul.

(135) Spetsiifilisuse üldpõhimõte on, et subsiidiumi suhtes, mis moonutab vahendite eraldamist majanduses, eelistades teatavaid ettevõtteid teistele, ja juhul, kui see tekitab kahju, tuleks kohaldada tasakaalustavaid meetmeid. Kui subsiidiumikõlblikkust piiritletakse majanduses mitteneutraalsete kriteeriumide alusel, esineb tõenäoliselt moonutusi vahendite jaotamisel. See põhimõte tugineb algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a, milles on sätestatud, et subsiidium on spetsiifiline sel juhul, kui toetust andev asutus või õigusakt, mille kohaselt nimetatud asutus tegutseb, piirdub toetusele juurdepääsu puhul selgelt teatavate ettevõtetega. Seetõttu lükatakse eespool esitatud väited tagasi.

(136) Väideti, et isegi kui abikõlblikkus ei ole objektiivne, ei järeldu sellest automaatselt, et programm on spetsiifiline. See väide tuleks samuti tagasi lükata, sest spetsiifilisuse kohta ei ole tehtud mingit automaatset järeldust. Nagu eespool selgitatud, käsitletakse kõnealust kava spetsiifilisena, sest see piirdub teatavate ettevõtetega algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses. Seetõttu kiidab komisjon ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 87 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks.

(137) Samuti väideti soodusintressiga laenude osas, et tasakaalustatav subsiidium hõlmab ainult valitsuse poolt kasutatavate intressimäärade ja kaubandustegevuses kasutavate intressimäärade vahelist erinevust.

(138) Kuid komisjoni suunistes subsiidiumide summa arvutamiseks tasakaalustavate tollimaksudega seotud uuringutes on siiski täpsustatud, et valitsuselt võetud laenude puhul kujutab subsiidium endast valitsuslaenult makstava intressi ja võrreldava kommertslaenu pealt tavaliselt makstava intressi vahelist erinevust uurimisperioodi jooksul.

(139) Taiwani valitsus väitis ka seda, et ainult kaks äriühingut olid kasutanud kõnealust programmi polüesterstaapelkiudude arendamiseks. See väide tuleb tagasi lükata kooskõlas eespool toodud jaotises "Subsiidiumide hindamine seoses vaatlusaluse tootega" antud vastusega.

Subsiidiumisumma arvutamine

(140) Eksportivad tootjad väitsid, et esialgsetes järeldustes oleks tulnud kasutada võrreldavate laenude suhtes kohaldatavat intressimäära ning et komisjoni kohaldatav intressimäär ei vasta sellele intressimäärale, mida äriühingud võivad saada turul, ning et tegelikult anti kommertslaene äriühingutele uurimisperioodi jooksul.

(141) Võrreldav laen peab olema niisama suur ning sama eesmärgi ja tasumistähtajaga. Nagu ajutise määruse põhjenduses 89 mainitud, ei täheldatud asjaomaste eksportivate tootjate puhul ühtki võrreldavat laenu. Seepärast kiidab komisjon Taiwani kohta arvutatud ja eespool selgitatud intressi viitemäära kohaldamise heaks.

(142) Lisaks sellele väitis üks eksportiv tootja esimest korda, et komisjon võttis arvutamisel arvesse eeldatava kasu isegi siis, kui asjaomane äriühing ei olnud kogu uurimisperioodi jooksul intressi maksnud, sest uurimisperioodil maksti laenu osade kaupa. Järgmistes kirjades väitis sama eksportiv tootja vastupidiselt, et uurimisperioodi jooksul oli intresse makstud.

(143) Kõnealune äriühing osutas konkreetselt kolmele laenule, mille kohta küsimustiku vastuses esitatud teave, mida kontrolliti kohapeal ja mille kohaselt ei makstud uurimisperioodi jooksul kõnealustelt laenudelt mingeid intresse, vaidlustati alles siis, kui nimetatud äriühing oli esitanud esimest korda oma seisukoha pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

(144) Kõnealuste laenude kohta teatati, et äriühing ei maksnud uurimisperioodi jooksul nendelt mingeid intresse ja et laenude põhisumma anti ühekordse toetusena. Komisjon arvutas eeldatavad subsiidiumisummad vastavalt ajutise määruse selgitusele.

(145) Kõnealune äriühing väitis pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist, et nimetatud laenude puhul maksti intresse mitmel korral uurimisperioodi jooksul ja et põhiline laenusumma anti mitmekordse toetusena.

(146) Leitakse, et selle kohta esitatud teave on vastuolus selgesõnaliste seletustega, mida äriühing esitas küsimustiku vastuses ja kontrollkäigu ajal. Peale selle ei vasta uued väited varem kontrollitud andmetele. Kõnealuseid väiteid ei ole ka piisavalt põhjendatud objektiivsete ja/või kontrollitavate tõenditega. Seepärast kiidab komisjon heaks nimetatud laenude esialgse arvutamise meetodi.

(147) Samuti väideti, et komisjon peaks subsiidiumisumma arvutamisel võtma arvesse asjaolu, et kahe aastase ajapikenduse tõttu ei tehtud uurimisperioodi jooksul laenu põhisumma tagasimakseid. See väide ei muuda komisjoni kasuarvutust, mis põhineb makstud intressisumma ja tavaliselt makstava intressisumma vahelisel erinevusel. Seepärast kiidab komisjon heaks kõnealuste laenude esialgse arvutamise meetodi.

(148) Eksportivate tootjate saadud kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 88–90 kirjeldatud viisil.

(149) Kõnealuse nelja äriühingu saadud kasu oli 0,04–0,31 %.

3.7. Imporditollimaksudest vabastamine: uute seadmete ja saastetõrjeseadmete ostmine

(150) Väidetava tasakaalustatava subsiidiumi kaval on järgmine õiguslik alus: Hiina Vabariigi import- ja eksportkaupade imporditollitariifistiku ja klassifikatsiooni (edaspidi "tolliseadustik") 84. rühma lisamärkused 3 ja 9, 85. rühma lisamärkused 4 ja 5 ning 90. rühma lisamärkused 1 ja 2.

(151) Taiwani valitsus väitis, et see programm ei vasta ühelegi algmääruse artiklis 2 sätestatud subsiidiumi määratlusele eelkõige seetõttu, et tegemist ei ole otsese vahendite ülekandmisega ning puuduvad pakutavad kaubad ja teenused ning tulu- ja hinnatoetus. See väide tuleb tagasi lükata, sest asjaomane kava hõlmab algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii vastavat Taiwani valitsuse rahalist toetust imporditollimaksudest saadavast tulust loobumise näol ning seeläbi saadud kasu.

(152) Taiwani valitsus ja eksportivad tootjad väitsid, et komisjon hindas ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 92–99 kirjeldatud kava valesti subsiidiumi spetsiifilisuse osas ning seetõttu ka väidetava subsiidiumi tasakaalustatavuse suhtes.

(153) Eelkõige väideti, et kõnealune imporditollimaksust vabastamise kava on kättesaadav kõigile Taiwani äriühingutele, kes soovivad osta seadmeid, mida ei toodeta kohapeal, ning seepärast ei saa seda kava pidada spetsiifiliseks, sest nimetatud vabastust kasutada soovivate äriühingute ringi ei ole piiratud ning kava korraldamisel lähtutakse objektiivsetest ja neutraalsetest kriteeriumidest.

(154) Leitakse, et selline kriteerium ei ole algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses objektiivne. Kõnealuse artikliga on ette nähtud, et objektiivsed kriteeriumid või tingimused peavad olema neutraalsed, majanduslikku laadi ja rakenduselt horisontaalsed. Leitakse, et eespool mainitud tolliseadustiku lisamärkuste sätted ei ole majanduslikku laadi ega rakenduselt horisontaalsed, sest seda kava saavad kasutada ainult teatud ettevõtted. Ettevõtted, kes võivad kõnealuse kava alusel kasu saada, peavad olema registreeritud ja nõuetele vastavad tootjad või tehnilisi teenuseid osutavad tööstusharud, kes kasutavad seda kava tolliseadustiku konkreetsete peatükkide alla kuuluvate õhu- ja veesaaste, müra ja vibratsiooni vältimiseks ettenähtud masinate, seadmete ja instrumentide importimiseks või keskkonnajärelevalve, keskkonnaalaste katsete, jäätmete kõrvaldamise, teadusuuringute ja katsete või uurimise ja analüüsimisega seotud eesmärgil. Lisaks tuleks rõhutada, et kõnealustele nõuetele vastavad eriseadmed võidakse vabastada imporditollimaksust ainult sel juhul, kui Taiwani ametiasutused on veendunud, et kõnealuseid seadmeid Taiwanis veel ei valmistata. Seepärast saavad kõnealusest kavast kasu ainult sellises tööstusharus aktiivselt tegutsevad äriühingud, milles kasutatavaid masinaid Taiwanis ei valmistata.

(155) Eespool esitatud väited lükatakse tagasi ja ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 97 kirjeldatud esialgsed järeldused kiidetakse heaks.

Subsiidiumisumma arvutamine

(156) Eksportivate tootjate saadud kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 98 kirjeldatud viisil.

(157) Nelja asjaomase eksportiva äriühingu saadud kasu oli 0,12–0,20 %.

3.8. Imporditollimaksudest vabastamine: tooraine import

(158) Ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 100–106 kirjeldatud väidetava tasakaalustatava subsiidiumi kava õiguslikuks aluseks on Hiina Vabariigi import- ja eksportkaupade imporditollitariifistiku ja klassifikatsiooni (edaspidi "tolliseadustik") 29. rühma lisamärkus 6.

(159) Eksportivad tootjad väitsid, et uurimine ei oleks pidanud hõlmama kõnealust kava, sest kaebuses sellele ei viidatud ja kuni kontrollkäikudeni ei nõudnud komisjon teavet kõnealuse programmi kohta.

(160) Nii kaebuses kui ka algatamisteates osutati "imporditollimaksudest vabastamisele" kui väidetavatele subsiidiumiprogrammidele, millest saab kasu vaatlusalune toode. Seetõttu leitakse, et kaebus sisaldas uurimise algatamiseks piisavaid esmapilgul usutavaid tõendeid ja et algatamisteates ning komisjoni saadetud küsimustikus ja sellega seotud dokumentides oli piisava selgusega nõutud teavet imporditollimaksust vabastamise kohta ka toorainete osas. Lisaks sellele ei saa eeldada, et kaebuse esitajatele oleksid selle esitamise ajal teada kõik kolmanda riigi väidetavate subsiidiumiprogrammide üksikasjad. Algmääruse artikli 10 lõikes 2 on kindlaks määratud, et kaebus sisaldab kaebuse esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet. Kaebaja esitas väited ka uute seadmete ja saastetõrjeseadmete ostu vabastamise kohta imporditollimaksudest. Silmas pidades subsiidiumide laadi ja eelkõige asjaolu, et kõnealused seadmed ja toorained vabastati imporditollimaksudest samade tolliseadustiku lisamärkuste alusel, jõutakse järeldusele, et komisjonil on õigus neid uurida ja vajaduse korral soovitada tasakaalustavaid meetmeid.

(161) Taiwani valitsus väitis, et see programm ei vasta ühelegi algmääruse artiklis 2 sätestatud subsiidiumi määratlusele eelkõige seetõttu, et tegemist ei ole otsese vahendite ülekandmisega ning puuduvad pakutavad kaubad ja teenused ning tulu- ja hinnatoetus. See väide tuleb tagasi lükata, sest asjaomane kava hõlmab algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii vastavat Taiwani valitsuse rahalist toetust imporditollimaksudest saadavast tulust loobumise näol ning seeläbi saadud kasu.

(162) Taiwani valitsus ja eksportivad tootjad väitsid, et komisjon hindas kõnealust kava valesti subsiidiumi spetsiifilisuse osas ja sellest tulenevalt ka väidetava subsiidiumi tasakaalustatavuse suhtes.

(163) Väideti, et imporditollimaksust vabastamisel ei piirduta tegelikult ainult teatavate ettevõtetega, sest vabastamist võimaldavad kriteeriumid on objektiivsed ja neutraalsed.

(164) Kõnealune kava on selgelt piiratud teatud tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse erieeskirju (factory administration rules) ja kes impordivad konkreetselt loetletud toorainet, käesoleval juhul kemikaale, mida kasutatakse ainult plastide, tehiskiu, kummi ja naftakeemia vahesaaduste valmistamiseks keemiliste reaktsioonide abil, tingimusel et neid kemikaale Taiwanis juba ei toodeta või need ei ole seal piisavalt kättesaadavad. Seetõttu leiab komisjon, et see kava piirdub selgelt teatud ettevõtetega, mis vastavad tolliseadustiku konkreetses lisamärkuses sätestatud tingimustele. Leitakse, et sellised tingimused ei ole neutraalsed, majanduslikku laadi ega rakenduselt horisontaalsed.

(165) Eksportivad tootjad väitsid ka seda, et kõnealust kava ei saa käsitleda subsiidiumina, sest sellega ei kaasne kasu, mis oleks suurem kui kaupade impordi eest võetavad impordimaksud, mis sisalduvad täielikult vaatlusaluses tootes. Arvestades, et algmääruse I lisa kohaselt ei käsitleta maksuvabastust tasakaalustatava subsiidiumina, kui see sõltub ekspordist, väidetakse, et analoogset eksporditegevusest sõltumatut maksuvabastust tuleks a fortiori käsitleda mittetasakaalustatava subsiidiumina.

(166) Algmääruse I lisa sisaldab ekspordisubsiidiumide näidisloetelu, mille punkt i käsitleb tollimaksu tagastamise kavu, millele kõnealuses väites on tõenäoliselt viidatud. Kuid kõnealuse kava alusel ei vähendata ega tagastata tollimakse, sest valmis eksporttoote sisendina ei ole nõutud kasutada importtooteid. Seepärast leitakse, et ekspordisubsiidiumide näidisloetelu sisaldavat I lisa ei kohaldata juhul, kui kõnealuse programmi puhul on tegemist subsiidiumiga, eelkõige seetõttu, et nimetatud kava ei käsitleta ekspordisubsiidiumina. Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktiga ii on selgelt ette nähtud, et subsiidiumidena ei käsitleta ainult I–III lisa kohaselt antud maksuvabastusi. Seetõttu kohaldatakse algmääruse artiklis 2 sisalduvat subsiidiumi tavamääratlust. Kõnealune kava on subsiidium, sest Taiwani valitsus toetab rahaliselt imporditollimaksust saadavast tulust loobumise kaudu ning toetuse saaja saab kasu seetõttu, et ei pea tasuma muidu maksmisele kuuluvaid imporditollimakse.

(167) Seepärast kiidab komisjon ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 104 esitatud esialgsed järeldused heaks.

Subsiidiumisumma arvutamine

(168) Eksportivate tootjate saadud kasu on arvutatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 105 kirjeldatud viisil.

(169) Nelja asjaomase eksportiva äriühingu saadud kasu oli 0,16–0,51 %.

3.9. Ühisfondid ja abifondid

(170) Taiwani valitsus väitis kõnealuse kava kohta algmääruse artikli 4 lõike 2 kohaselt heakskiitu eeldavalt, et see vastab teadusuuringutele ettenähtud mittetasakaalustatavate subsiidiumide kriteeriumidele. Kuid selle väite kinnituseks ei esitatud kontrollitavaid tõendeid. Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kõnealuses sättes esitatud nõuded on tegelikult täidetud, tuleb nimetatud väide tagasi lükata.

(171) Taiwani valitsus väitis ka seda, et kõnealune programm ei ole seotud polüesterstaapelkiudude tootmisega. See väide tuleb tagasi lükata kooskõlas eespool toodud jaotises "Subsiidiumide hindamine seoses vaatlusaluse tootega" antud vastusega.

Subsiidiumisumma arvutamine

(172) Kõnealust kava kasutas kaks äriühingut. Üks äriühing kasu ei saanud, teine sai kasu 0,01 %.

4. TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMA

(173) Koostööd tegevatele äriühingutele kehtestati järgmised siseturu subsiidiumimäärad:

| Maksusoodustused | Laenud | Imporditollimaksudest vabastamine | Ühisfondid | Subsiidiumi kogusumma |

Nan Ya Plastics Corp. | 1,14 | 0,06 | 0,32 | 0,00 | 1,52 |

Far Eastern Textile Ltd | 0,40 | 0,31 | 0,36 | 0 | 1,08 |

Shinkong Synthetic Fibres Corp. | 0 | 0,04 | 0,68 | 0,01 | 0,73 |

Tuntex Distinct Corp. | 0 | 0,20 | 0,34 | 0 | 0,54 |

(174) Kõigi nende uuritud eksportivate tootjate, kes moodustavad peaaegu kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taiwanist ühendusse, kaalutud keskmine üleriigiline subsiidiumimarginaal on suurem kui kohaldatav 1 % suurune miinimummarginaal.

D. KAHJU

1. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(175) Et ühenduse tootmisharu määratlemise kohta märkusi ei esitatud, kiidetakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 133 esitatud järeldused heaks.

2. TARBIMINE ÜHENDUSES

(176) Et ühenduse tarbimise kohta märkusi ei esitatud, kiidetakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 134 sellele antud hinnang heaks.

3. ASJAOMASTEST RIIKIDEST PÄRIT POLÜESTERSTAAPELKIUDUDE IMPORT ÜHENDUSSE

a) Impordi kumulatiivne hindamine

(177) Esialgu leiti, et Austraaliast ja Taiwanist pärit impordi kumuleerimine ning Korea Vabariigist, Taist ja Indoneesiast pärit impordi väljajätmine analüüsist on piisavalt põhjendatud.

(178) Et uurimise praeguses staadiumis tuvastati Indoneesia suhtes miinimumlävest kõrgemad tasakaalustatavad subsiidiumid, tuli uurida, kas Indoneesiast pärinevate polüesterstaapelkiudude importi on vaja algmääruse artikli 8 lõike 4 kohaselt hinnata kumulatiivselt koos Austraaliast ja Taiwanist pärit impordiga.

(179) Järgnenud uurimise tulemused näitasid järgmist:

a) Austraalia, Taiwani ja Indoneesia üleriigilised subsiidiumimarginaalid olid miinimumtasemest kõrgemad;

b) kõnealustest riikidest pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu, kui seda võrrelda tarbimisega ühenduses;

c) imporditud polüesterstaapelkiudude ja ühenduse toote vahelise konkurentsi tingimusi ning imporditud polüesterstaapelkiudude omavahelise konkurentsi tingimusi ühenduse turul käsitlev analüüs näitas järgmist:

- kõigist ekspordiriikidest imporditud polüesterstaapelkiud ja ühenduses toodetud polüesterstaapelkiud on samasugused tooted,

- kõigist ekspordiriikidest imporditud polüesterstaapelkiude müüdi sarnaste müügikanalite kaudu ühtedele ja samadele klientidele,

- kõigist riikidest imporditud polüesterstaapelkiude müüdi sarnaste hindadega.

Leiti, et asjaomastest riikidest pärit impordi müügihinnad lõid alla ühenduse tootmisharu müügihindu.

(180) Eespool esitatud järeldustele tuginedes leiti, et Austraaliast, Taiwanist ja Indoneesiast pärit impordi kumuleerimine on piisavalt põhjendatud.

b) Impordi maht ja turuosa

(181) Indoneesia kumuleerimise korral arenes asjaomastest riikidest pärinevate polüesterstaapelkiudude import ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini järgmiselt:

Allikas:

Eurostat

(tonnides) |

Import | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Austraalia | 62 | 1248 | 11254 | 11799 |

Indeks | 100 | 2007 | 18093 | 18969 |

Taiwan | 20213 | 26811 | 35524 | 34878 |

Indeks | 100 | 133 | 176 | 173 |

Indoneesia | 4696 | 12238 | 25276 | 22871 |

Indeks | 100 | 260 | 538 | 487 |

Riigid kokku | 24971 | 40297 | 72054 | 69548 |

Indeks | 100 | 161 | 288 | 278 |

(182) Eespool esitatud tabelist selgub, et asjaomastest riikidest pärit impordi maht suurenes märgatavalt eelkõige aastatel 1997–1998, kui see peaaegu kahekordistus. Väike langus ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodini oli tingitud impordi madalast tasemest 1999. aasta esimeses kvartalis võrreldes 1998. aasta esimese kvartaliga.

Turuosa | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Kõik asjaomased riigid | 5,5 % | 7,8 % | 12,3 % | 12,0 % |

Indeks | 100 | 142 | 224 | 218 |

(183) Eespool esitatud arvud hõlmavad Indoneesiast pärit importi. Suundumus kinnitab asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemist ühenduse turul nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

c) Keskmise impordihinna liikumine

Keskmine impordihind | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Kõik asjaomased riigid Indeks: 1996 = 100 | 100 | 94 | 82 | 77 |

(184) Eespool esitatud tabelist ilmneb keskmise impordihinna märgatav langus eelkõige aastatel 1997–1998 (–12 %). Ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodini langesid hinnad veel 6 %. Selline negatiivne hinnaliikumine ühtib asjaomastest riikidest pärit impordi aktiviseerumisega ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini.

d) Hinna allalöömine

(185) Tuleks meenutada, et esialgu tehti hinna allalöömine kindlaks ekspordihinna (CIF-väärtus ühenduse tollipiiril, millest on tollimaksud maha arvatud) võrdlemisel ühenduse tootmisharu kehtestatud hindadega (tehasest hankimisel). Sarnaste polüesterstaapelkiuliikide puhul käsitleti müügihindadena sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, millest on maha arvatud hinnaalandused ja hinnavähendid. Vajaduse korral korrigeeriti ekspordihindu nii, et need kajastaksid ühenduse tootmisharuga üht ja sama kaubandustasandit.

(186) Võrdlustulemused (kaalutud keskmiste väärtuste põhjal) näitasid, et hinna allalöömise marginaal, mida väljendatakse protsendina ühenduse tootmisharu keskmistest müügihindadest, oli Austraalia puhul 21 % ja Taiwani puhul 6,1 %. Et hinna allalöömise arvutuste kohta mingeid märkusi ei esitatud, kiidetakse hinna allalöömise marginaalid heaks.

(187) Sama meetodit kohaldati ka Indoneesia suhtes. Koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud teabele ja koostöös mitteosalenud Indoneesia eksportivatele tootjatele kättesaadavatele parimatele faktidele tugineva võrdluse tulemuse kohaselt oli kõnealuse riigi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal 33,9 %.

4. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSOLUKORD

a) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(188) Austraalia valitsus seadis kahtluse alla meetodi, mida vaatlusaluse toote puhul kasutas komisjon ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse hindamisel. Tema arvates määrati polüesterstaapelkiudude tootmisvõimsuse 7 % suurune langus kindlaks seoses muude toodete tootmiseks kasutatud tootmisvõimsusega ja on seega ebaõige. Austraalia valitsus leidis, et polüesterstaapelkiudude puhul oleks tulnud tootmisvõimsust hinnata ainult uurimisega hõlmatud polüesterstaapelkiudude tegeliku toodangu alusel.

(189) Igal juhul leidis Austraalia valitsus, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse vähenemine ei ole kooskõlas olulist kahju käsitleva järeldusega: esiteks ei saanud ühenduse tootmisharu sellise vähenemise tõttu osaleda vaatlusperioodi jooksul turu märkimisväärses kasvus (+ 27 %); teiseks tingis tootmisvõimsuse vähenemise asjaolu, et muud tooted olid polüesterstaapelkiududest tasuvamad.

(190) Seoses tootmisvõimsuse hindamisega tuleks rõhutada, et vaatlusalust toodet valmistatakse samadel tootmisliinidel nagu teisi samasse tooterühma kuuluvaid tooteid. Seepärast ei ole võimalik kindlaks määrata ainult ühe toote jaoks ettenähtud tegelikku võimsust võrreldes kõigi samal tootmisliinil toodetavate toodetega. Seega hinnati polüesterstaapelkiudude tootmismahtu nende tegeliku toodangu ja kõigi muude samadel tootmisliinidel toodetavate toodete tegeliku toodangu võrdlemisel saadud suhte alusel. Seega võetakse, vastupidiselt Austraalia valitsuse väitele, polüesterstaapelkiudude tootmismahu hindamisel arvesse nende tegelikku toodangut.

(191) Sellest järeldub ka, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse languse kindlaksmääramisel ei võetud arvesse muid tooteid. Seda väidet toetavad uurimise hilisemad järeldused, mis kinnitavad, et ühenduse tootmisharu muutis mitu varasemat polüesterstaapelkiudude tootmisliini muude käesoleva uurimisega hõlmamata kiuliikide tootmisliinideks. Samuti näitas uurimine, et vaatlusperioodi jooksul suleti mitu polüesterstaapelkiu tootmise käitist.

(192) Samuti tuleks märkida, et üleminek polüestertsaapelkiudude tootmiselt muude toodete tootmisele oli tingitud peamiselt ühenduse tootmisharule polüesterstaapelkiudude tootmisest ja müügist tekkinud pikaajalisest kahjumist, mida põhjustas kolmandatest riikidest pärit dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordiga seotud jätkuv ebaaus konkurents. Seetõttu on tootmisvõimsuse vähenemine, mis ei võimaldanud ühenduse tootmisharul osaleda turu kasvus, eriti oluline kahju kindlaksmääramisel, kuid veelgi konkreetsemalt allpool käsitletava subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahelise põhjusliku seose analüüsimisel.

(193) Selle põhjal leitakse, et Austraalia valitsuse väited on alusetud. Seega kiidetakse heaks esitatud andmed, polüesterstaapelkiudude tootmisvõimsuse hindamiseks ettenähtud meetodid ning ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjendustes 141 ja 142 esitatud järeldused.

b) Ühenduse tootmisharu tasuvus

(194) Austraalia valitsus osutas asjaolule, et ühenduse tootmisharu tasuvus suurenes märgatavalt vaatlusperioodil, täpsemalt umbes 4 % suurusest kahjumist rohkem kui 6 % suuruse kasumini. Samuti väideti, et kui ajutist tollimaksu käsitlevas määruses oli tasuvuse taset nimetatud ikka veel ebapiisavaks, ei esitatud ühtki näitajat kõnealuse tootmisharu tasuvuse kohta enne subsideeritud impordi ilmumist. Sellest tulenevalt ei olnud Austraalia valitsuse väidete kohaselt võimalik korralikult hinnata, kas ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli oluline.

(195) Eespool esitatud seletus kinnitab õigustatult, et vaatlusperioodil toimunud tasuvuse kasvust ei saa automaatselt järeldada seda, et ühenduse tootmisharule ei tekitatud olulist kahju. Peale selle ei saa hinnang selle kohta, kas ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli oluline, põhineda ainult tasuvusel ega selle võrdlemisel ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini.

Algmääruse sätetes on loetletud rida tegureid, sealhulgas dumpinguhinnaga impordi maht ja selle mõju samasuguste toodete hindadele ühenduse turul, ning on kindlaks määratud, et üks ega mitu kõnealust tegurit ei saa tingimata otsustavaks kahju käsitleva negatiivse järelduse tegemisel.

(196) Nagu allpool ühenduse tootmisharu majandusolukorra kohta esitatud järeldustest ilmneb, ei põhjendatud olulist kahju käsitlevat järeldust mitte ainult ühenduse tootmisharu ebapiisava tasuvusega, vaid tugineti ka enamiku kõnealuse tootmisharuga seotud majandusnäitajate puhul täheldatud negatiivsetele arengutendentsidele: turuosa, tootmisvõimsus, müügimaht ja -hinnad, varud, investeeringud, tööhõive ja asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordist põhjustatud märkimisväärne hinna allalöömine.

(197) Tasuvuse osas näitas käesolev uurimine, et selle kasv oli põhiliselt tingitud ühenduse tootmisharus ettevõetud ümberkorraldusprotsessist ning sellest tulenevast müügi-, üld- ja halduskulude ning tooraine ostuhinna vähenemisest. Tootmiskulud vähenesid kiiremini kui müügihinnad, mis võimaldas ühenduse tootmisharul jõuda uuesti kasumisse alates 1998. aastast. Sellegipoolest rõhutati, et selline tasuvuse kasv võib olla ainult ajutine ja mis tahes kahjustav tegur, näiteks toorainehindade ebasoodne liikumine, võib tõsiselt mõjutada praegust olukorda.

(198) Sellest hoolimata tuleks märkida, et ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 179 osutas komisjon asjaolule, et ühenduse tootmisharu kahjusid vältiva hinnataseme saavutamiseks tuleks tootmise kogukuludele lisada 10 % suurune marginaal. Sellest tulenevalt leitakse, et kõnealuse marginaali puhul on tegemist miinimumkasumiga, mida ühenduse tootmisharu võib eeldada asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi puudumise korral.

(199) Eespool öeldu põhjal ja arvestades asjaolu, et muid märkusi ühenduse tootmisharu tasuvuse kohta ei esitatud, kiidetakse heaks järeldus, et uurimisperioodi jooksul oli tasuvus ebapiisav.

c) Turuosa

(200) Taiwani valitsus väitis, et üks ühenduse tootmisharu ümberkujundamise tagajärgi oli mitmete ühenduse ebatõhusate polüesterstaapelkiutootjate kõrvaldamine ühenduse turult. Lisaks väideti, et ülejäänud tootjad ei muutunud rahvusvahelise konkurentsi tõttu mitte ainult konkurentsivõimelisemateks, vaid et nad ei minetanud ka turuosa, mida võib pidada oluliseks.

(201) Seoses selle väitega tuleks osutada asjaolule, et vaatlusperioodil hinnati turuosa arengut järjepidevalt nende äriühingute alusel, kes moodustavad käesoleval juhul ühenduse tootmisharu. Seetõttu, vastupidiselt Taiwani valitsuse väitele, põhineb ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine (–17 %) ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini ainult ühenduse tootmisharu moodustavaid äriühinguid käsitlevatel andmetel. Seepärast on alusetu väide, et ühenduse tootmisharu turuosa hõlmab teavet turul tegevuse lõpetanud või peatanud äriühingute kohta.

d) Järeldus

(202) Silmas pidades eespool nimetatut ja asjaolu, et Indoneesiast pärit impordi kumuleerimine ei andnud põhjust muuta esialgseid järeldusi ega järeldust ühenduse tootmisharule uurimisperioodi jooksul tekitatud olulise kahju kohta, kiidetakse heaks ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduste 151 ja 152 sisu, milles esitatakse ühenduse tootmisharu olukorda käsitlevad järeldused.

E. PÕHJUSLIK SEOS

1. SUBSIDEERITUD IMPORDI MÕJU

(203) Austraalia valitsuse ja Taiwani valitsuse väitel puuduvad tõendid selle kohta, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks on piiratud mahuga import Taiwanist ja Austraaliast.

(204) Austraalia valitsus väitis, et Austraaliast pärit impordi turuosa oli liiga väike (2 % tarbimisest), et mõjutada ühenduse turu hindu. Pigem pidid nemad järgima suurte ühenduse turul tegutsevate suurte ettevõtjate kehtestatud hinnasuundumusi. Sellest tulenevalt oletas Austraalia valitsus, et kui kahju üldse esines, oli selle põhjuseks muudest kolmandatest riikides pärit suuremahuline import.

(205) Taiwani valitsus väitis samamoodi, et Taiwani ekspordi umbes 6 % suurune turuosa, võttes arvesse selle impordi puhul määratud madalat hinna allalöömise taset, ei saanud objektiivselt mõjutada ühenduse tootmisharu olukorda, mille turuosa ühenduses oli üle 50 %.

(206) Seoses Austraalia valitsuse ja Taiwani valitsuse esitatud vastuväitega nende turuosa kohta meenutatakse, et Austraaliast ja Taiwanist pärit import leiti uurimisperioodil olevat kindlalt üle miinimumtaseme. Lisaks sellele leiti, et kõik kumulatiivseks analüüsiks vajalikud tingimused olid täidetud. Sellistel asjaoludel on üksikute riikide turuosa käsitlevad märkused ebaolulised.

(207) Peale selle lõid hinnad, millega nimetatud riikidest imporditud polüesterstaapelkiude müüdi ühenduse turul, alla ühenduse tootmisharu hinnad. Järelikult oli Austraaliast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiudude subsideeritud impordil ning Indoneesiast pärit odaval subsideeritud polüesterstaapelkiudude impordil märkimisväärne negatiivne mõju veel ühenduse ohualti tootmisharu majandusolukorrale. Seda järeldust kinnitab asjaolu, et polüesterstaapelkiuturg on läbipaistev ja seetõttu võib hinnaerinevustel või odavatel pakkumistel olla hindu allalööv mõju.

(208) Lisaks leitakse, et Austraalia valitsus ja Taiwani valitsus ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid vastuolus esialgse järeldusega, et ühenduse tootmisharule tekitati olulist kahju odava subsideeritud impordi tõttu. Sellest tulenevalt kiidetakse heaks järeldus, et subsideeritud import eraldi võttes tekitas olulist kahju ühenduse tootmisharule.

2. VALUUTAKURSSIDE KÕIKUMINE

(209) Austraalia valitsus väitis, et komisjon ei olnud arvesse võtnud vahetuskursside kõikumise mõju Austraaliast pärit impordi hinnale, ja täpsustas, et Austraaliast imporditud polüesterstaapelkiududele oli kasulik uurimisperioodi jooksul kasulik soodne vahetuskursi tugevnemine.

(210) Seoses sellega tuleks märkida, et kõnealusest riigist pärit impordi kohta esitati ühenduse turul kaubaarved USA dollarites, Saksa markades ja Suurbritannia naeltes, mitte aga Austraalia dollarites. Seetõttu ei olnud Austraalia valuuta pariteet kindlaksmääramisel asjakohane.

(211) Igal juhul tuleks rõhutada asjaolu, et võrreldes Austraalia valuuta pariteeti uurimisperioodi esimesel kuul kehtinud eküü/euro kursiga, odavnes kõnealune valuuta uurimisperioodi esimese seitsme kuu jooksul ja seejärel tugevnes järgmise viie kuu jooksul. Järelikult ei olnud uurimisperioodi jooksul Austraalia valuuta pideva languse tendentsi.

3. JÄRELDUS

(212) Et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuste kohta rohkem väiteid ei esitatud, kiidetakse heaks ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 168 esitatud järeldus, et subsideeritud import eraldi on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju.

F. ÜHENDUSE HUVID

1. ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

(213) Et eespool käsitletud küsimuste kohta märkusi ei esitatud, kiidetakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 170 ühenduse tootmisharu huvide kohta esitatud järeldused heaks.

2. MÕJU KASUTAJATELE

(214) Pärast ajutise määruse avaldamist esitasid mitmed kasutajad ja importijad oma kirjalikud märkused. Peale selle reageeris üks kasutajate ühendus ajutist tollimaksu käsitlevale määrusele, taotles asja arutamist komisjonis ja talle anti see võimalus.

(215) Tuleks rõhutada, et enamik eespool nimetatud kasutajaid ja importijaid ei andnud endast teada menetluse algatamise teates määratud tähtaja jooksul ega vastanud komisjoni saadetud küsimustikule. Järelikult ei saa enamikku neist käsitleda huvitatud isikutena vastavalt algmääruse artikli 31 lõikele 2 ja üldiselt ei tuleks nende seisukohti menetluse selles etapis arvesse võtta.

(216) Lisaks sellele, nagu ajutise määruse põhjenduses 171 märgitud, tähendas koostöö üldine madal tase ühenduse huve käsitlevas uurimises seda, et meetmete mõju kasutajate ja importijate tegevusele hinnati kättesaadava teabe alusel.

(217) Uuriti huvitatud isikute ettepanekuid ja jõuti järeldusele, et nende põhiväide oli see, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine mõjutaks negatiivselt nende konkurentsivõimet tootmisahela järgmise etapi toodete puhul ja ohustaks tõsiselt nende tegevuse jätkamist ühenduse polüesterstaapelkiuturul. Kõigepealt kaasneks tollimaksude kehtestamisega asjaomastest riikidest pärit polüesterstaapelkiudude hindade tõus, sundides ühenduse polüesterstaapelkiudude kasutajaid omakorda tõstma tootmisahela järgmise etapi toodete hindu. Nende arvates põhjustaks selline arengutendents muudest kolmandatest riikidest ja käesoleva uurimisega hõlmatud riikidest pärit odavate tootmisahela järgmise etapi toodete impordi suurenemise.

(218) Silmas pidades ajutise määruse põhjenduste 171 ja 172 sisu, on uurimine näidanud, et teatavad kasutajad hakkasid ühenduse tootmisharu polüesterstaapelkiudude asemel ostma ainult asjaomastest riikidest pärinevaid polüesterstaapelkiude. Seetõttu leitakse, et kui odavate polüesterstaapelkiudude subsideeritud impordi olemasolust põhjustatud moonutava mõju korrigeerimiseks ei võeta mingeid meetmeid, süveneb selline olukord veelgi ja turg tervikuna kannatab pika aja jooksul: esiteks seetõttu, et mitmed ühenduse tootjad lõpetavad tegevuse ja sellest tingituna väheneb konkurents ühenduse turul; teiseks seepärast, et sellega soodustatakse odavate subsideeritud polüesterstaapelkiudude pääsu ühenduse turule, asetades sellise impordi kasutajad soodsamatesse konkurentsitingimustesse võrreldes muude tarneallikate kasutajatega. Sellest tulenevalt leitakse, et kõigi ühenduse turu ettevõtjate huvid nõuavad tõhusat kaubanduskonkurentsi ja järelikult tasakaalustavate meetmete kehtestamist polüesterstaapelkiudude subsideeritud impordi suhtes.

(219) Igal juhul ilmneb töötleva tööstuse kulustruktuuride kohta kättesaadavast teabest, kavandatavate meetmete tasemest ning subsideeritud impordi ja muude tarneallikate vahelisest suhtest, et:

- polüesterstaapelkiud võivad moodustada 25–45 % kasutajate tootmisahela järgmise etapi toodete tootmise kogukuludest,

- asjaomaste riikide keskmine tasakaalustav tollimaks on umbes 3 %,

- subsideeritud impordi osakaal polüesterstaapelkiudude kogutarbimises on 12 %.

Kavandatavad meetmed võivad põhjustada kasutajate tootmiskulude kasvu 0,1–0,16 %. Leitakse, et tõenäoline maksimumkasv on tähtsusetu võrreldes kavandatavate meetmete mõjuga tõhusa konkurentsi taastamisel ühenduse turul.

(220) Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 172 esitatud järeldus, et kavandatavate meetmete mõju kasutajate tasuvusele ja nende tegevuse jätkumisele turul on väike.

3. JÄRELDUS

(221) Leitakse, et seoses ühenduse huvide kindlaksmääramisega esitatud uued väited ei kummuta järeldust, et tasakaalustusmeetmete kehtestamatajätmiseks puuduvad kaalukad põhjused. Seetõttu kiidetakse esialgsed järeldused heaks.

G. LÕPLIKUD TOLLIMAKSUD

(222) Subsiidiumide, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleks kehtestada lõplikud tasakaalustusmeetmed, et Austraaliast, Indoneesiast ja Taiwanist pärinev subsideeritud import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

1. KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

(223) Nagu ajutist tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 179 selgitatud, määrati kindlaks kahjusid vältiv hinnatase, mis katab kõik ühenduse tootmisharu tootmiskulud, ja kasum, mida saadaks asjaomastest riikidest pärit subsideeritud impordi puudumise korral.

2. TOLLIMAKSU VORM JA TASE

(224) Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1 on tasakaalustava tollimaksu määrad kooskõlas subsiidiumimarginaalidega, kuna leitakse, et kahjumarginaalid on liiga kõrged kõigi asjaomaste riikide eksportijate jaoks.

a) Austraalia

(225) Seepärast kehtestati Austraalia koostööd tegeva tootja suhtes järgmised tasakaalustavad tollimaksud:

Äriühing | Ekspordisubsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumimarginaal | Kavandatava tasakaalustava tollimaksu määr |

Leading Synthetics | 6,0 % | 6,0 % | 6,0 % |

Muud äriühingud | 6,0 % | 6,0 % | 6,0 % |

(226) Võttes arvesse koostöö kõrget taset, mis hõlmas peaaegu kogu vaatlusaluse toote Austraaliast pärit importi, peeti asjakohaseks kehtestada jääktollimaksu määraks koostööd tegeva äriühingu jaoks kehtestatud kõrgeim tollimaksu määr, st 6,0 %.

b) Indoneesia

(227) Arvestades Indoneesia koostöös mitteosalemise kõrget taset, mis määrati olevat üle 30 %, peeti asjakohaseks kohaldada meetodit, millega takistatakse koostöös mitteosalemise soodustamist. Seetõttu kehtestati koostöös mitteosalenud äriühingute tollimaksumääraks algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavate faktide alusel 10 %.

Äriühing | Ekspordisubsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumimarginaal | Kavandatava tasakaalustava tollimaksu määr |

PT. Indorama Synthetics TbK | 1,4 % | 1,4 % | 0 % |

PT. Panasia Indosyntec TbK | 0 % | 0 % | 0 % |

PT. Susila Indah Synthetic Fiber Industries | 0 % | 0 % | 0 % |

PT. GT Petrochem Industries TbK | 0,4 % | 0,4 % | 0 % |

PT. Teijin Indonesia Fiber Corporation | 0,4 % | 0,4 % | 0 % |

Muud äriühingud | 5 % | 10 % | 10 % |

c) Taiwan

(228) Meenutatakse, et Taiwanist pärit polüesterstaapelkiudude impordi suhtes juba kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Kuid käesoleva uurimise käigus tuvastatud subsiidiumid ei ole ekspordisubsiidiumid ja seetõttu leitakse, et need ei ole mõjutanud ekspordihinda ega vastavat dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt võib tasakaalustavad tollimaksud kehtestada kumulatiivselt koos olemasolevate dumpinguvastaste meetmetega. Seepärast kehtestati koostööd tegevate Taiwani tootjate suhtes järgmised tasakaalustavad tollimaksud:

Äriühing | Ekspordisubsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumimarginaal | Kavandatava tasakaalustava tollimaksu määr |

Nan Ya Plastics Corp. | 0 % | 1,5 % | 1,5 % |

Far Eastern Textile Ltd | 0 % | 1,0 % | 1,0 % |

Shinkong Synthetic Fibres Corp. | 0 % | 0 % | 0 % |

Tuntex Distinct Corp. | 0 % | 0 % | 0 % |

Muud äriühingud | 0 % | 1,5 % | 1,5 % |

(229) Võttes arvesse koostöö kõrget taset, mis hõlmas peaaegu kogu vaatlusaluse toote Taiwanist pärit impordi ühendusse, peeti asjakohaseks kehtestada jääktollimaksu määraks koostööd tegevate äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeim tollimaksu määr, st 1,5 %.

(230) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(231) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud tasakaalustava tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [4] koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

H. AJUTISE TOLLIMAKSU SISSENÕUDMINE

(232) Eksportivate tootjate suhtes tuvastatud tasakaalustavate subsiidiumide hulka ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju olulisust arvesse võttes peetakse vajalikuks määrusega (EÜ) nr 123/2000 kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksude määrale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Austraaliast, Indoneesiast ja Taiwanist pärinevate kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata ning praegu CN-koodi 55032000 alla kuuluvate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks.

2. Tollimaksumäär, mida kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on vastavalt päritoluriigile järgmine:

1) Austraalia

Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |

Leading Synthetics Pty Ltd, Melbourne, Victoria | 6,0 | A059 |

Kõik teised Austraalia äriühingud | 6,0 | A999 |

2) Indoneesia

Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |

PT. Indorama Synthetics TbK Graha Irama, 17th floor Jl. H. R. Rasuna Said Blok X-1 Kav. 1-2 PO Box 3375 Jakarta 12950 | 0 | A051 |

PT. Panasia Indosyntec TbK Jl. Garuda 153/74 Bandung 40184 | 0 | A052 |

PT. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries Jl. Kh. Zainul Arifin Kompleks Ketapang Indah Blok B 1 n. 23 Jakarta 11140 | 0 | A054 |

PT. GT Petrochem Industries TbK Exim Melati Building, 9th floor Jl. M.H. Thamrin Kav. 8-9 Jakarta 10230 | 0 | A053 |

PT. Teijin Indonesia Fiber Corporation TbK 5th floor Mid Plaza 1 Jl. Jend. Sudiman Kav. 10-11 Jakarta 10220 | 0 | A055 |

Kõik teised äriühingud | 10 | A999 |

3) Taiwan

Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |

Nan Ya Plastics Corp.,201 Tung Kwa N.Road,Taipei | 1,0 | 8192 |

Far Eastern Textile Ltd,33rd floor, no 207 Tun-Hwa South Road, Sec. 2,Taipei | 1,0 | 8192 |

Shinkong Synthetic Fibres Corp.,7, 8th floor, 123 Sec. 2, Nanking E. Road,Taipei | 0 | 8194 |

Tuntex Distinct Corp.,15th floor, no 376, Sec. 4, Jen Ai road,Taipei | 0 | A063 |

Kõik teised äriühingud | 1,5 | 8195 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. Määruse (EÜ) nr 123/2000 alusel Austraaliast ja Taiwanist pärineva impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse sisse käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud tollimaksu ulatuses. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra, vabastatakse.

2. Artikli 1 lõikes 3 nimetatud sätteid kohaldatakse ka ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise suhtes.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

J. Pina Moura

[1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[2] EÜT L 16, 21.1.2000, lk 3.

[3] EÜT L 16, 21.1.2000, lk 30.

[4] Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, C-direktoraat, DEM 24-8/38, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B

--------------------------------------------------