Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuse 2006/972/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi “Ideed”) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 400, 30. detsember 2006 )

Otsuse 2006/972/EÜ tekst asendatakse järgmisega:

5. Komisjon tagab, et eriprogrammi viiakse ellu vastavalt artikli 4 lõikes 3 sätestatud põhimõtetele, artikli 5 lõike 3 punktis a osutatud üldisele strateegiale ning artikli 5 lõike 3 punktis b osutatud tööprogrammile ning teadusliku nõukogu kehtestatud meetoditele ja seisukohtadele, mis on määratletud artikli 5 lõike 3 punktides c ja d. Komisjon tagab, et spetsiaalne rakendusstruktuur järgiks rangelt, tõhusalt ja vajaliku paindlikkusega üksnes kõnealuse eriprogrammi eesmärke ja nõudeid.

1. Teadusliku nõukogu puhul tagatakse erinevate teadusuuringute valdkondade esindatus selliselt, et see moodustatakse asjakohaste teadmistega tunnustatud teadlastest, inseneridest ja teaduritest, kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest.

2. Käesoleva eriprogrammi algatajad on teadlased ja selle abil toetatakse kõikide valdkondade teadusuuringuid, mida teevad eraldiseisvad, omavahel Euroopa tasandil konkureerivad riiklikud või riikidevahelised teadlasrühmad. Kõnealuste tegevuste üksikasjalikud eesmärgid ja põhisuunad on esitatud I lisas.

Eriprogramm vastab soovitustele, mis esitati 2002. aasta novembris Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu moodustatud ERCEGi (11) eksperdirühma aruandes ja mida on kinnitatud järjestikustel ülemkogu istungitel (novembris 2003, 11. märtsil 2004, 25.–26. märtsil 2004, 26. novembril 2004) ning mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament (12) . Kõnealune eriprogramm on kooskõlas Lissaboni strateegiaga ja Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel esitatud eesmärkidega, mille kohaselt tuleks Euroopa teadustööalaste investeeringute määra tõsta kolme protsendini Euroopa Liidu SKTst.

Kõnealuse eriprogrammi kohase tegevuse rakendamist ja haldamist kontrollitakse ja hinnatakse pidevalt, et anda hinnang saavutatud tulemustele ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele. Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismidega seoses võib sõltumatul läbivaatamisel põhinev seitsmenda raamprogrammi vahekokkuvõte, milles lähtutakse teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse kriteeriumidest ja millesse on täielikult kaasatud teaduslik nõukogu, osutada vajadusele edasise täiustamise järele, mis nõuab asjaomaseid muudatusi.

Kuna käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed on põhimõtteliselt korraldusmeetmed, tuleks need vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artiklites 3 ja 4 ette nähtud nõuandemenetlusele ja korralduskomitee menetlusele. Teisalt kerkivad seoses inimese embrüo ja inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamist hõlmavate teadusuuringutega üles spetsiifilised eetilised küsimused, mida kirjeldatakse käesoleva otsuse artiklis 3, mistõttu selliste projektide rahastamismeetmed tuleks vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 ette nähtud regulatiivkomitee menetlusele.

Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed, mis on proportsionaalsed Euroopa ühenduste finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toetuse tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite kasutamise tõhususe kontrollimiseks, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest, (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (9) .

Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on ühendus sõlminud mitmeid teadusuuringute alaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringute alase koostöö tugevdamiseks, et integreerida ühendust veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda. Seepärast peaks käesolev eriprogramm olema osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning see peaks samuti olema projektide tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatuse tagamiseks peaks komisjon kindlustama, et peetaks kinni teadusliku nõukogu teadustööalast orientatsiooni ja programmi rakendamisküsimusi käsitlevatest seisukohtadest ning et spetsiaalne rakendusstruktuur järgiks rangelt, tõhusalt ja vajaliku paindlikkusega kõnealuse eriprogrammi eesmärke ja nõudeid.

Käesolevas eriprogrammis tuleks järgida teadlaste algatuse lähenemisviisi: programmi abil tuleks toetada projekte, mis käsitlevad teadlaste endi valitud teemadel tehtavaid eesliiniuuringuid. Eriprogrammi tuleks rakendada paindlikul ja kasutajasõbralikul viisil, nii et see oleks avatud kõikidele asjaosalistele ning võtaks arvesse asjakohaseid teadustavasid.

I LISA

TEADUSLIKUD EESMÄRGID NING TEGEVUSTE PÕHISUUNAD

Tavakäsitluses alusuuringutena käsitletavate tegevuste raames teadlaste algatatud eesliiniuuringud on jõukuse ja sotsiaalse progressi peamised edasiviijad, sest need avavad teaduse ja tehnika arengule uusi võimalusi ning aitavad kaasa uute teadmiste tekkele, mille tulemusena sünnivad uued rakendused ja turud.

Hoolimata paljudest saavutustest ja väga suurest võimekusest paljudes valdkondades ei kasuta Euroopa ära kogu oma teadusuuringute potentsiaali ja kõiki ressursse ning vajab kiiresti tugevdatud võimekust teadmiste kogumiseks ning selleks, et muuta need teadmised majanduslikeks ja sotsiaalseteks väärtusteks ning majanduskasvuks ja sotsiaalseks arenguks.

Eesmärgid

Eriprogrammi “Ideed” eesmärk on kindlustada Euroopa teadustöö tipptase, suurendada selle dünaamilisust ja loovust ning muuta Euroopa huvipakkuvamaks nii Euroopast kui ka kolmandatest riikidest pärit parimatele teadlastele ning ka tööstusuuringutesse investeerimise seisukohalt, luues selleks lisaks siseriiklikule rahastamisele, kuid mitte selle asemele, kogu Euroopas konkurentsivõimelise rahastamisstruktuuri eraldiseisvate teadlasrühmade tehtavate eesliiniuuringute toetuseks. Teadusuuringute tulemuste edastamine ja levitamine on selle programmi oluline aspekt.

Selle rakendamine usaldatakse Euroopa Teadusnõukogule, mille komisjon asutab kõnealuse eriprogrammi raames ning mis koosneb sõltumatust teaduslikust nõukogust ning lihtsast ja kulutõhusast spetsiaalsest rakendusstruktuurist. Euroopa Teadusnõukogu tegutseb teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtete kohaselt ning toetab eesliiniuuringuid käsitlevaid teadlaste algatatud projekte, mida viivad ellu eraldiseisvad, omavahel Euroopa tasandil võistlevad teadlasrühmad kõigis teadustöö valdkondades ja valdkondade vahel.

Eriprogrammi eesmärk on eesliiniuuringuid kogu Euroopa Liidus edendades viia Euroopa teadusuuuringud juhtpositsioonile, luues võimalused uute ja sageli ootamatute teaduslike ja tehnoloogiliste tulemuste saavutamiseks ning uute teadusuuringute valdkondade loomiseks. Eriprogramm elavdab ideedevahetust ning võimaldab Euroopal dünaamilise teadmistepõhise ühiskonna poole pürgimisel kasutada paremini oma teadusressursse ja edendada uuendustegevust, tuues sel moel pikaajalist kasu Euroopa majanduse konkurentsivõimele ja kodanike heaolule.

Programmi rakendamine

Kõnealuse eriprogrammi rakendamiseks moodustab komisjon esialgu Euroopa Teadusnõukogu kaks põhiosa – sõltumatu teadusliku nõukogu ja spetsiaalse rakendusstruktuuri.

Euroopa Teadusnõukogu (teaduslik nõukogu ja spetsiaalne rakendusstruktuur) haldus- ja personalikulud on kooskõlas sujuva ja kulutõhusa juhtimise põhimõtetega; halduskulusid hoitakse minimaalsel tasemel, tagades kvaliteetseks rakendamiseks vajalikud ressursid, et maksimeerida eesliiniuuringute rahastamist (17).

Teaduslik nõukogu

Artikli 5 kohaselt asutatud teadusliku nõukogu ülesanded on järgmised.

1. Teadustöö strateegia: — kehtestada programmi teadustöö üldstrateegia, pidades silmas teadustöö võimalusi ja Euroopa teadustöö vajadusi, — kooskõlas teadustöö strateegiaga tagada püsivalt tööprogrammi kehtestamine ja selles vajalike muudatuste tegemine, sealhulgas tagada projektikonkursside läbiviimine ja asjakohaste kriteeriumide kehtestamine ning vajaduse korral konkreetsete teemavaldkondade ja sihtrühmade (noorte teadlasrühmad/uued teadlasrühmad) määratlemine.

2. Teadusjuhtimine ja järelevalve ning programmi rakendamise kvaliteedikontroll: — kehtestada vastavalt vajadusele ja teaduseesmärkidest lähtudes seisukohad, mis käsitlevad projektikonkursside läbiviimist ja juhtimist, hindamiskriteeriume ja eksperdihinnangute andmist, sealhulgas ekspertide valikut ning eksperdihinnangute andmise ja ettepanekute hindamise meetodeid, mille alusel määratakse teadusliku nõukogu järelevalve all kindlaks rahastatavad projektid; samuti kehtestada seisukohad eriprogrammi tulemusi ja toimet mõjutavate muude küsimuste ja tehtava teadustöö kvaliteedi kohta, — teostada järelevalvet tegevuse kvaliteedi üle ning hinnata programmi rakendamist ja tulemusi ning teha soovitusi parandus- ja tulevikumeetmete kohta.

3. Teavitamine ja teabe levitamine: — tagada programmi tegevust ja tulemusi ning Euroopa Teadusnõukogu arutelusid käsitlev teabevahetus teadusringkondadega ja peamiste sidusrühmadega, — esitada komisjonile regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta.

Teaduslikul nõukogul on täielik pädevus otsustada, milliste teadusuuringute liike rahastatakse ja tagada tehtava teadusuuringu teaduslik kvaliteet.

Teaduslik nõukogu võib sõltumatult valida peasekretäri, kes tegutseb teadusliku nõukogu volituste piires. Peasekretär abistab muu hulgas teaduslikku nõukogu selle tagamisel, et teadusliku nõukogu ja spetsiaalse rakendusstruktuuri ning komisjoni tegevus oleks omavahel tõhusalt seotud, ning järelevalve teostamisel teadusliku nõukogu strateegia ja seisukohtade tõhusa rakendamise üle spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt.

Teadusliku nõukogu esimehele ja aseesimeestele võib ette näha administratiivse abi.

Spetsiaalne rakendusstruktuur

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab programmi haldamise ja rakendamisega seotud küsimuste eest vastavalt iga-aastasele tööprogrammile. Rakendusstruktuur rakendab eelkõige hindamisprotseduure, eksperdihinnangut ja valikumenetlust vastavalt teadusliku nõukogu kehtestatud põhimõtetele ning kindlustab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise. Spetsiaalne rakendusstruktuur hoiab teaduslikku nõukogu kursis oma tegemistega.

Euroopa Teadusnõukogu juhib kas selleks palgatud või ühenduse institutsioonidest lähetatud personal, sealhulgas ELi institutsioonide ametnikud, ja see tegeleb ainult tegelike haldusvajadustega, et tagada tõhusaks haldamiseks vajalik stabiilsus ja järjepidevus.

Komisjoni roll

Komisjon tagab Euroopa Teadusnõukogu täieliku sõltumatuse ja usaldusväärsuse. Ta tagab, et Euroopa Teadusnõukogu tegutseb kooskõlas teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtetega ning et see järgib täpselt teadusliku nõukogu kehtestatud strateegiat ja rakendusmeetodeid. Eelkõige on komisjonil järgmised ülesanded:

— tagada spetsiaalse rakendusstruktuuri moodustamine ning sellele ülesannete ja kohustuste delegeerimine,

— nimetada teadusliku nõukogu seisukohta arvestades ametisse spetsiaalse rakendusstruktuuri direktor ja kõrgemad ametnikud,

— võtta vastu teadusliku nõukogu kindlaks määratud rakendamismeetodeid käsitlevad seisukohad ja tööprogramm,

— tagada, et ettepanekud valitakse välja ja projekte rahastatakse ainult eksperdihinnangu tulemusel saadud järjekorra alusel, eksperdihinnangu tulemusel saadud järjekorra muudatused peab teaduslik nõukogu selgesõnaliselt heaks kiitma,

— hoida programmikomiteed programmi rakendamisega korrapäraselt kursis,

— koostada koostöös teadusliku nõukoguga Euroopa Teadusnõukogu tegevust ja eriprogrammis ette nähtud eesmärkide saavutamist käsitlevad iga-aastased aruanded ning esitada need nõukogule ja parlamendile.

Tegevused

Kõnealuse programmi kaudu edendatakse maailmatasemel eesliiniuuringuid. Mõistes “eesliiniuuringud” kajastub uus arusaam alusuuringutest. See asjaolu näitab ühest küljest, et teaduse ja tehnoloogia valdkonna alusuuringud on otsustava tähtsusega majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule ning teisest küljest, et teadustöö olemasolevate teadmiste piiril ja väljaspool neid piire on uusi ja väga keerukaid teadusvaldkondi hõlmav ohtlik ettevõtmine ning et sellise teadustöö puhul puuduvad teadusharude vahelised piirid.

Kõnealuse programmi kaudu toetatakse eraldiseisvaid projekte, mida võib ellu viia teaduse ja tehnoloogia alusuuringute mis tahes valdkonnas, mis kuulub kõnealuse raamprogrammi alusel rahastatava ühenduse teadustöö käsitlusalasse, sealhulgas tehnika, sotsiaalmajanduse ning humanitaarteaduste vallas. Vastavalt vajadusele võib kooskõlas programmi eesmärkidega ja tõhusa rakendamise vajadusega arvesse võtta konkreetseid uurimisteemasid ja sihtrühmi (nt uue põlvkonna teadlased/uued teadlasrühmad). Erilist tähelepanu pööratakse uutele ja kiiresti arenevatele teadmiste eesliinil olevatele valdkondadele ja erinevaid teadusharusid ühendavatele teadusvaldkondadele.

Järgitakse teadlaste algatuse lähenemisviisi. See tähendab, et programmi kaudu toetatakse teadlaste endi valitud ja projektikonkursil kindlaksmääratud piiridesse jäävatel teemadel ellu viidavaid projekte. Projektide ettepanekuid hinnatakse eksperdihinnangut kasutades ainult teadusliku tipptaseme kriteeriumi alusel, võttes arvesse nii uute teadlasrühmade, uue põlvkonna teadlaste kui ka väljakujunenud rühmade teaduslikku tipptaset ning pöörates erilist tähelepanu ettepanekutele, mis on suures ulatuses teedrajavad ning seetõttu suure teadusliku riskiga.

Programmi kaudu toetatakse eraldiseisvate teadlasrühmade poolt ellu viidavaid siseriiklikke või riikidevahelisi projekte. Eraldiseisev teadlasrühm koosneb ühest juhtivteadlasest ja vajaduse korral teistest isikutest ehk rühma liikmetest (18).

Läbivaatamine

Tegevuse rakendamist ja haldamist kontrollitakse ja hinnatakse pidevalt, et anda hinnang saavutatud tulemustele ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele. Raamprogrammi artikli 7 lõikes 2 osutatud vahehinnangu raames antakse ka Euroopa Teadusnõukogu struktuurile ja mehhanismidele teaduslikku nõukogu täielikult kaasates sõltumatu hinnang, lähtudes teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse kriteeriumidest. See hõlmab teadusliku nõukogu liikmete valikumenetlust ja -kriteeriume. Läbivaatamise käigus antakse selgesõnaline hinnang rakendusasutusel põhineva struktuuri ja asutamislepingu artiklil 171 põhineva struktuuri eelistele ja puudustele. Nimetatud hinnangu tulemuste põhjal peaks kõnealuseid struktuure ja mehhanisme vastavalt muutma. Komisjon tagab, et muudetud struktuuri kasutuselevõtmiseks tehakse võimalikult kiiresti kõik vajalikud ettevalmistavad tööd, sealhulgas koostatakse mis tahes õigusaktide ettepanekud, mida komisjon vajalikuks peab, ning vastav teave esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt asutamislepingu sätetele. Selleks muudetakse või täiendatakse raamprogrammi kaasotsustamismenetluse korras vastavalt asutamislepingu artikli 166 lõikele 2. Raamprogrammi artikli 7 lõikes 2 osutatud eduaruanne, mis eelneb vahehindamisele, annab esialgse ülevaate Euroopa Teadusnõukogu toimimisest.

Eetilised aspektid

Kõnealuse eriprogrammi rakendamisel ja sellest tulenevate teadusuuringute tegemisel tuleb järgida eetika põhialuseid. Nende hulka kuuluvad muu hulgas ELi põhiõiguste harta põhimõtted, mis hõlmavad järgmist: inimväärikuse, inimelu ja isikuandmete kaitse, eraelu puutumatus, samuti loomade ja keskkonna kaitse vastavalt ühenduse õigusele ning vastavatele rahvusvahelistele konventsioonidele, suunistele ja tegevusjuhenditele, näiteks Helsingi deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCO vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toiduks ja põllumajanduses kasutamise rahvusvaheline leping ja asjakohased Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid.

Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõustajate Euroopa töörühma (1991–1997) arvamusi ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma (alates 1998. aastast) arvamusi.

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad teadusprojektides osalejad täitma nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustööd tehakse. Igal juhul kohaldatakse siseriiklikke sätteid ja ühenduse rahadega ei toetata üheski vastavas liikmesriigis ega muus riigis seal keelatud uurimistegevust.

Vajaduse korral peavad teadusprojektide läbiviijad taotlema enne teadus- ja arendustegevuse alustamist asjaomaste riiklike või kohalike eetikakomiteede heakskiitu. Komisjon vaatab eetika seisukohast lähtudes korrapäraselt läbi ka delikaatseid küsimusi käsitlevad ettepanekud või juhtumid, mille puhul eetilistele aspektidele pole piisavalt tähelepanu pööratud. Erijuhtudel võib projekti rakendamise käigus toimuda eetilise hinnangu ülevaatamine.

Teadusuuringuid, mis on kõikides liikmesriikides keelatud, ei rahastata.

Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta on sätestatud nõue, et ühenduse poliitika, sealhulgas teaduspoliitika kavandamisel ning rakendamisel pöörab ühendus täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele. Nõukogu 24. novembri 1986. aasta direktiiviga 86/609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (19) nõutakse, et kõik katsed on kavandatud nii, et välditakse katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist, kasutatakse võimalikult vähe loomi, kasutatakse neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi ning põhjustatakse võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade genotüübi muutmine ja loomade kloonimine võivad kõne alla tulla ainult sel juhul, kui nende eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, loomade heaolu on tagatud ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid.

Kõnealuse programmi rakendamise ajal jälgib komisjon korrapäraselt teaduslikke edusamme ning siseriiklikke ja rahvusvahelisi sätteid, et võtta arvesse võimalikke arenguid.