NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2852/2000,

22. detsember 2000,

millega kehtestatakse Indiast ja Korea Vabariigist pärinevate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Ajutised meetmed

(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1472/2000[2] (edaspidi "ajutine määrus") kehtestati Indiast ja Korea Vabariigist pärinevate ning CN-koodi 5503 20 00 alla kuuluvate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes ühendusse ajutised dumpinguvastased tollimaksud.

2. Järgnev menetlus

(2) Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist on mitmed isikud esitanud oma kirjalikud märkused. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 6 lõike 5 sätetele anti nendele isikutele, kes seda taotlesid, võimalus esitada oma seisukohad. Neile teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist lõpliku tollimaksu ulatuses. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(3) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused, mis esitati selleks määratud tähtaja jooksul, vaadati läbi ja vajaduse korral võeti neid lõplike otsuste tegemisel nõuetekohaselt arvesse.

(4) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et komisjoni kohaldatud algatamispõhimõtted olid väärad ja omavolilised. Nad väitsid ka seda, et uue menetluse algatamine Korea Vabariigi suhtes pärast eelmise menetluse lõpetamist (vt ajutise määruse põhjendus 7) oli vastuolus kõnealuse uurimise järeldusega, et dumpingu kordumine ei ole tõenäoline. Seoses sellega tuleks märkida, et järeldus dumpingu kordumise ebatõenäolisuse kohta põhines 1997. aasta septembris, s.o kaks aastat enne käesoleva menetluse algatamist lõppenud 12 kuu pikkust uurimisperioodi käsitlevatel järeldustel. Lisaks sellele oli komisjon tutvunud uute 1999. aasta augustis esitatud kaebuses sisalduvate tõenditega ning leidis, et need on käesoleva uurimise algatamiseks piisavad.

(5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

B. VAATLUSALUNE TOODE

(6) Kasutajate ühendus väitis, et käesoleva menetluse algatamise teates ei käsitletud muul otstarbel kui ketruseks kasutatavaid polüesterstaapelkiuliike ja järelikult oleks tulnud nimetatud kiuliigid menetlusest välja arvata.

(7) Tuleks märkida, et algatamisteates ja kaebuses on selgelt kirjeldatud asjakohast CN-koodi, mis hõlmab kõiki asjaomaste riikide eksportivatelt tootjatelt imporditavate ja ühenduse tootmisharu toodetavate polüesterstaapelkiuliike, olenemata nende kasutusest. Asjakohase CN-koodi kirjelduse sõnastust on õigesti tõlgendanud kõik käesoleva menetluse huvitatud isikud, välja arvatud nimetatud kasutajate ühendus, kes kordas väidet, mis oli juba tagasi lükatud varasemas määruses (EÜ) nr 1522/2000[3] käsitletud uurimises Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüesterstaapelkiudude impordi kohta.

(8) Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et ketruseks kasutatavaid polüesterstaapelkiude (nimetatakse ka kootud kiud) tuleks igal juhul eristada muul otstarbel kui ketruseks kasutatavatest polüesterstaapelkiududest (nimetatakse ka lausmaterjalitööstuses kasutatavaks kiuks ehk kiudtäidiseks), sest neil on teatavad erinevad füüsikalised põhiomadused, mis määravad ka toote lõppkasutuse. Sellest tulenevalt väideti, et importkiudude suhtes tuleks kohaldada kõnealuseid omadusi tõendavaid neutraalseid laborisertifikaate. Lisaks sellele väideti, et ketruseks kasutatavaid polüesterstaapelkiude ja muul otstarbel kui ketruseks kasutatavaid polüesterstaapelkiude saab üksteisega asendada, kui see üldse on võimalik, väga piiratud ulatuses ning et see hõlmab ainult teatavaid kiuliike, mis algselt olid mõeldud kasutamiseks ketruseks, kuid mida võib kasutada muul otstarbel. Nii et kui muul otstarbel kui ketruseks kasutatavaid polüesterstaapelkiude ei jäeta uurimisest välja, tuleks neid uurida eraldi menetluse käigus.

(9) Vaatlusaluse toote kasutuse suhtes leiti, et eri polüesterstaapelkiuliikide puhul esineb märgatav kattumine, neid võib tihti üksteisega asendada ja nad konkureerivad omavahel. Uurimine on näidanud, et eri liikide vahel puudub selge eraldusjoon, mille alusel võiks kehtestada ühtse seose toote füüsikaliste omaduste ja kasutusotstarbe vahel, ning et järelikult ei võimalda olemasolevad tõendid tooteid sel viisil diferentseerida. Seoses sellega rõhutatakse ka asjaolu, et sõltumatu labori analüüsi tulemustega ei pruugi olla võimalik kõnealuse toote lõppkasutust lõplikult kindlaks määrata. Seega tuleks käesolevas menetluses käsitleda asjaomaseid erinevaid polüesterstaapelkiuliike ühtse tootena.

(10) Eespool öeldu põhjal leitakse, et vaatlusaluse toote kohta saadud märkused ei ole sellised, et muudaksid kehtetuks ajutise määruse põhjenduses 18 esitatud järeldused. Sellest tulenevalt kiidetakse heaks kõnealused järeldused, mis on kooskõlas samasuguse toote kohta varasemates uuringutes tehtud järeldustega.

C. DUMPING

1. India

(11) Otsuse kohta mitte moodustada India eksportivaid tootjaid käsitlevat valimit ei esitatud ühtki vastuväidet ning seepärast kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 20-25 esitatud järeldused heaks.

1.1. Normaalväärtus

(12) Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist taotles üks eksportiv tootja teatavate siseturul müüdavate teise kvaliteediklassi kuuluvate tooteliikide tootmiskulude alandamist tavapärase kaubandustegevuse hindamise jaoks. Sellise taotlusega ei ole võimalik nõustuda, sest kõnealune äriühing esitas küsimustiku vastuses ühesugused tootmiskulud kõigi tooteliikide eri kvaliteediklasside kohta.

(13) Normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei esitatud ühtki muud vastuväidet. Kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 46 sätestatud järeldused.

1.2. Ekspordihind

(14) Ekspordihinna kindlaksmääramise kohta ei esitatud ühtki vastuväidet. Kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 47 sätestatud järeldused.

1.3. Võrdlus

(15) Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist väitis üks eksportiv tootja, et nendel siseturul müüdavatel tooteliikidel, mida võrreldi ühendusse eksporditud tooteliikidega, on erinevad füüsikalised ja tehnilised omadused ning erinev lõppkasutus. Seepärast taotles kõnealune äriühing füüsikaliste omaduste korrigeerimist ja esitas taotluse kinnituseks uue teabe. Leiti, et pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist esitatud uus teave käsitles toote lisaomadusi, mille kohta ei olnud komisjon kunagi teavet nõudnud ja mida äriühing ei olnud küsimustiku vastuses täpsustanud. Sellises uurimisetapis ei olnud võimalik muuta toodete võrdlemise põhimõtteid, mis on täpsustatud komisjoni küsimustiku tabelis ja mis hõlmavad kõiki eksportivaid tootjaid. Peale selle oli kõnealune uus teave vastuolus varem saadud teabega, mistõttu lükati füüsikaliste omaduste korrigeerimise taotlus tagasi.

(16) Üks teine eksportiv tootja väitis, et kiu denjeedes või detsiteksides väljendatud jämedusest tingitud erinevusi ei tohiks arvesse võtta ning sellest tulenevalt tuleks kõiki tooteliike käsitleda ühe tootena. Selleks et tagada siseturul ja eksporditurgudel müüdavate toodete õiglane ja mõttekas võrdlus, võrreldakse kõigi eksportivate tootjate valmistatud tooteid komisjoni küsimustikus määratletud tooteliikide kaupa. Sellest tulenevalt ei saa nõustuda väitega, et võrdlemisel piirdutakse ühe tooteliigiga.

(17) Üks eksportiv tootja esitas uut teavet selleks, et kinnitada tollimaksu tagastamise nõuet, mille komisjon oli algetapis tagasi lükanud. Selle taotlusega ei ole võimalik nõustuda, kuna kõnealust teavet, ehkki seda nõuti küsimustikus, ei esitatud õigeaegselt, mistõttu seda oli võimatu kontrollida.

(18) Kõnealune eksportiv tootja väitis ka seda, et kuna tollimaksu tagastamisega seotud korrigeerimist käsitlevat nõuet tõendati juba umbes kümme aastat varem algatatud menetluse (nõukogu määrus (EMÜ) nr 54/93[4]) käigus, ei peaks seda uuesti uurima. Seoses sellega tuleks meeles pidada, et kõiki dumpinguvastaseid menetlusi hinnatakse eraldi ning kontrollitakse tegelike ja õiguslike olude põhjal, mis võivad olla iga menetluse puhul erinevad. Nagu eelmises põhjenduses osutatud, ei suutnud kõnealune eksportiv tootja tõendada käesolevas uurimises oma nõuet. Eelkõige ei näidatud seda, et uurimisperioodi jooksul kohaldati sisetarbimiseks mõeldud samasuguse toote suhtes tollimaksu. Seetõttu kõnealuse väitega ei nõustutud.

(19) Seoses tollimaksu tagastamise küsimusega väitsid kaks eksportivat tootjat, et sellist korrigeerimist tuleks teha automaatselt niipea, kui tollimaksud seoses eksportimisega tagasi makstakse, ning et küsimus, kas kõnealused tollimaksud sisalduvad siseturuhindades, on tähtsusetu. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b korrigeeritakse tollimaksu ainult siis, kui kumulatiivselt on täidetud kaks tingimust: kõigepealt tuleb tõestada, et samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tasutakse impordimaksud, kui toode on mõeldud tarbimiseks ekspordiriigis, ning teiseks, et kõnealused impordimaksud makstakse tagasi või neid ei koguta, kui kõnealust toodet eksporditakse ühendusse. Kui üht nimetatud nõuet ei täideta, ei ole võimalik teha tollimaksu tagastamist käsitlevat korrigeerimist.

(20) Üks eksportiv tootja väitis, et siseturul müüdav toode sisaldas teatavaid impordimakse suuremal määral kui komisjon oli algetapis ette näinud. Kõnealust lisaväidet kontrolliti ja leiti, et teatavate siseturul müüdavas tootes sisalduvate materjalide eest maksti impordimakse tõepoolest rohkem kui varem kehtestatud. Seepärast vaadati esialgsed arvutused vastavalt uuesti läbi.

(21) Kõnealuse eksportiva tootja uue väitega, mis käsitleb impordimaksude täiendavat korrigeerimist materjalide puhul, mida impordib ja mille eest maksab kõnesolevaid makse sidusettevõte, ei saa nõustuda, sest nimetatud väidet ei esitatud õigeaegselt ega tõestatud, et see mõjutab hindade võrreldavust ning lisaks ei olnud sellega seoses esitatud uut teavet võimalik kõnealusel uurimisetapil kontrollida.

(22) Üks eksportiv tootja väitis, et tehaste rajamist vähem arenenud piirkondadesse käsitlenud India valitsuse poliitika tulemusena vabastati äriühingud valitsusele makstavast müügimaksust, ning ta taotles sellekohast korrigeerimist. Esitatud teabest selgub, et kõigis kõnealustest vabastatud vabrikutest pärinevaid tooteid käsitlevates müügiarvetes on märgitud, et riigile ei tasuta müügimakse ning et ostjal ei ole õigust nõuda kõigi müügimaksude tagastamist, tasaarvestust ega hüvitamist. Sellest tulenevalt ei või korrektiivi teha, sest mingeid müügimakse ei maksta. Leiti, et kui muudes vabrikutes valmistatud tooteid käsitlevates müügiarvetes sisalduvad riigile tasutavad müügimaksud, on korrigeerimine õigustatud, ning arvutused vaadati vastavalt uuesti läbi.

(23) Üks eksportiv tootja väitis, et tulumaksu makstakse ainult siseturul saadud kasumi eest, mitte eksporditurul saadud kasumi eest, mis mõjutab hindade võrreldavust. Selles suhtes tuleks märkida, et tulumaks on äriühingu kasumilt, kui seda on, nõutav maks ja see arvutatakse tagasiulatuvalt iga majandusaasta lõpul. Seetõttu ei saa seda hindade kehtestamisel arvesse võtta. Peale selle ei esitanud kõnealune äriühing mingeid tõendeid selle kohta, et nimetatud maks sisaldus omamaistes kaubaarvetes. Seetõttu lükati kõnealune taotlus tagasi.

1.4. Dumpingumarginaal

(24) Vajaduse korral korrigeeritud kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga tooteliikide kaupa tehasest hankimise tasandil ilmnes dumpingu olemasolu kõigi uuritud eksportivate tootjate puhul. Koostöö ulatuslikkuse tõttu määratakse kõigi äriühingute dumpingumarginaal koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.

(25) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-impordihinnast ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Indian Organic Chemicals Limited, Mumbai 23,3 %

JCT Limited, New Delhi 32,6 %

Reliance Industries Ltd, Mumbai 35,4 %

Kõik teised äriühingud 35,4 %

2. Korea Vabariik

2.1. Normaalväärtus

(26) Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist väitsid kolm eksportivat tootjat, et nn kohaliku eksportmüügi väljaarvamine normaalväärtuse kehtestamisel kasutatud omamaise müügi loetelust oli vale või põhjendamatu.

(27) Nad väitsid, et selline väljaarvamine on vastuolus algmääruse artikli 2 sätetega, komisjoni hariliku tavaga ning muudes WTO liikmesriikides vastuvõetud lähenemisviisiga. Nimetatud eksportivatest tootjatest kaks väitsid ka seda, et komisjon ei selgitanud kõnealuse müügi väljaarvamise õiguslikku alust.

(28) Kõnealused eksportivad tootjad osutasid ka asjaolule, et varasemates Korea Vabariiki käsitlevates menetlustes (s.o polüesterstaapelkiududega seotud meetmete aegumise läbivaatamist käsitlevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1728/1999[5] ning roostevaba terastraati käsitlevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1600/1999[6] ja komisjoni otsuses nr 1999/483/EÜ[7]) ei olnud komisjon esitanud vastuväiteid selle kohta, et eksportivad tootjad liigitasid kohaliku eksportmüügi omamaise müügi loetellu ning tõid näiteks ühe juhtumi, kui komisjon oli nõudnud nimetatud müügi kaasamist omamaise müügi loetellu.

(29) Leitakse, et konkreetne kohaliku eksportmüügi suhtes kohaldatav halduskorraldus, mille kohaselt nimetatud müük on vabastatud siseriiklikust müügimaksust, mille puhul toimub arveldamine USA dollarites ja tasumine akreditiiviga, ning müügi puhul tagastatakse tollimaks, tõendab asjaolu, et kõnesolev müük toimub konkreetse ekspordile orienteeritud müügikanali kaudu siseturul valitsevas eriolukorras. Asjaomased eksportivad tootjad märkisid kõnealuse müügi oma raamatupidamisdokumentides ekspordiks suunatud toodetes sisalduvateks toodeteks. Arvestades nende siseturu eriolukorda, jõuti järeldusele, et kõnealune kohalik eksportmüük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seetõttu ei võimalda selle arvessevõtmine normaalväärtuse arvutamisel nõuetekohast ja õiglast võrdlust ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artiklile 2. Komisjon ei ole nõus väitega, et varasema tava kohaselt võeti kõnealust müüki selgesõnaliselt arvesse normaalväärtuse arvutamisel. Kõnealuse müügi arvessevõtmine varasemates menetlustes võib osutada asjaolule, et seda ei märgitud eraldi või et selle arvessevõtmises ei nähtud tulemuste märgatavat mõjutamist. Käesoleval juhul on kohalik eksportmüük eespool toodud põhjustel arvatud välja normaalväärtuse kehtestamisel kasutatud omamaise müügi loetelust.

(30) Üks eksportiv tootja väitis, et teatavaid tooraineid osteti sidustarnijalt tavapärastele kaubandustingimustele vastava hinnaga ning seetõttu ei oleks komisjon pidanud määrama kõrgemat ostuväärtust turul ega suurendama vastavalt tootmiskulusid. Väideti ka seda, et igal juhul korrigeeriti liiga palju, kuna ei võetud arvesse peamiselt sidustarnijalt ostetava tooraine ja muudelt tarnijatelt ostetava analoogse tooraine vahelisi tehnilisi ja hinnaerinevusi.

(31) Leiti, et eksportiva tootja side tarnijaga oli selline, mis võimaldas tal ostuhinda märkimisväärselt mõjutada. Lisaks leiti, et kuna sidustarnijalt ostetud tooraine keskmine hind oli märgatavalt madalam sõltumatutelt tarnijatelt ostetud sama tooraine keskmisest hinnast ja et ostuhind osutus tarnija jaoks kahjumlikuks, siis loeti tooraine hinnad üleandehindadena ebausaldusväärseteks. Seetõttu on säilitatud tavapärastele kaubandustingimustele vastava ostuhinna kindlaksmääramisel arvutusmetoodikat, mille kohaselt suurendatakse sidustarnijalt ostetavate toorainete hinda proportsionaalselt sidustarnijalt ja sõltumatutelt tarnijatelt ostetava tooraine hinna kaalutud keskmise erinevuse võrra.

(32) Üks eksportiv tootja väitis, et ühe tooteliigi normaalväärtus oleks pidanud põhinema arvestusliku väärtuse asemel siseturuhinnal. Selle väitega nõustuti, sest leiti, et kõnealust tooteliiki müüdi tüüpilistes kogustes ja peaaegu kogu müük oli tulutoov. Seepärast korrigeeriti arvutusi vastavalt.

(33) Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oli teinud vea, jättes arvestusliku normaalväärtuse kehtestamisel ja tavapärase kaubandustegevuse hindamisel arvestamata täielike tootmiskulude kindlaksmääramisel kasutatud müügi-, üld- ja halduskuludes sisalduva valuutakursi muutuste netokasumi. Lisaks väitis ta, et nimetatud küsimus tuleks uuesti läbi vaadata, sest osa valuuta konverteerimisest saadud kasum realiseeriti, ning et kõige asjakohasem oleks jaotada valuutakursi muutuste netokasum eri turgude vahel käibe alusel.

(34) Leiti, et valuutakursi muutuste kasum oli pigem seotud põhiliselt pikaajaliste valuutakohustuste väärtuse ümberhindamisest saadud kasumiga, mitte siseturul uurimisperioodil (1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999) tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud tootmise ja müügiga. Et sellist valuutakursi muutuste kasumit ega kahjumit ei võeta arvesse dumpinguvastastes uurimistes, lükati kõnealune väide tagasi.

2.2. Ekspordihind

(35) Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse sidusettevõttel oli ühenduse sõltumatutele klientidele suunatud müügis ainult väike osa ning seetõttu ei olnud kasumi väljaarvamine ekspordihinna arvutustest õigustatud. Samuti väitis ta seda, et puudus alus kasutatud kasumimarginaali kehtestamiseks. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kuulub põhjendatud kasumimarginaal nende näitajate hulka, mida ekspordihinna arvutamisel korrigeeritakse. Ekspordihinna arvutamisel mahaarvatud kasumit peetakse põhjendatuks, kui võrrelda seda koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabega. Seetõttu ei nõustuta kõnealuse väitega.

(36) Ekspordihinna kindlaksmääramise kohta ei esitatud muid vastuväiteid. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 54 esitatud järeldused.

2.3. Võrdlus

(37) Üks eksportiv tootja väitis, et nad olid ekslikult esitanud samad laenukuludega seotud korrektiivid eksportmüügi loetelu eri veergudes, mistõttu komisjon vähendas kulusid kaks korda ekspordihinna kehtestamisel normaalväärtusega õiglase võrdlemise jaoks. Kontrolliti kõnealuse äriühingu poolt küsimustiku vastuses esitatud laenukulusid seoses kõigi tema tehingute puhul kokkulepitud maksetingimustega ja nimetatud väitega nõustuti, kui see oli õigustatud.

(38) Üks eksportiv tootja väitis, et komisjoni arvutuste puhul alahinnati tagastatava tollimaksu summat, sest see põhines samasuguses tootes füüsiliselt sisalduvate toorainete impordi eest makstaval tollimaksul, mitte aga asjaomase toote uurimisperioodil ühendusse suunatud ekspordilt tagastatud tollimaksul. Lisaks väitis ta, et komisjoni arvutus põhines põhjendamatult uurimisperioodi esimese kaheksa kuu jooksul makstud tollimaksul, mis jagati kogu uurimisperioodi impordi kogumahuga. Esimene väide lükati tagasi algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel, sest uurimisperioodi jooksul makstud summa oli väiksem kui tagastatud summa. Kõnealuse äriühingu taotluse kohaselt arvutati esimese kaheksa kuu impordimahu põhjal siiski ümber tagastatud tollimaksu suurus kilogrammi kohta.

(39) Teine eksportiv tootja väitis, et komisjon oleks pidanud tagastatava tollimaksu korrigeerimisel kilogrammi kohta jagama teatavate importtoorainete ostmisega kaasnevate imporditollimaksude kogusumma ainult importtooraine kogusega, mitte aga kohapeal ostetud ja imporditud tooraine üldkogusega. Leitakse, et normaalväärtusest mahaarvatav korrigeeritud tagastatav tollimaks peaks põhinema siseturu müügikuludes sisalduval keskmisel tollimaksul, sest siseturul müüdavas tootes sisalduvad nii siseturult ostetud kui ka imporditud toorained. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

(40) Kaks eksportivat tootjat väitsid, et komisjoni lähenemisviisil, mille kohaselt keeldutakse väidetavate laenukulude korrigeerimisest avatud arvepidamissüsteemi alusel, sest makseid ei ole võimalik selgelt seostada arvetega, ei ole õiguslikku alust. Paraku oli võimatu kontrollida, kas nn avatud arvepidamissüsteemi alusel tehtud maksed olid tehtud kokkulepitud maksetingimuste kohaselt. Nimetatud asjaolude tõttu ei olnud põhjust eeldada, et lepingulisi maksetingimusi oleks arvesse võetud nõutavate hindade kindlaksmääramisel ja seetõttu lükati kõnealused väited tagasi.

2.4. Dumpingumarginaal

(41) Asjakohaselt korrigeeritud kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga tooteliikide kaupa tehasest hankimise tasandil ilmnes dumpingu olemasolu kõigi uuritud eksportivate tootjate puhul. Koostöö ulatuslikkuse tõttu määratakse kõigi äriühingute dumpingumarginaal koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.

(42) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist teatasid kaks eksportivat tootjat, Samyang Corporation ja SK Chemicals Co. Ltd, komisjonile kavatsusest ühendada oma polüestrialane äritegevus ühiseks äriühinguks Huvis Corporation. Kõnealused äriühingud esitasid komisjoni taotlusel lisateabe asjaolude muutumise kohta ning selle tagajärjel otsustati, et Huvis Corporationi jaoks kehtestatakse lõplikult ühtne dumpingumarginaal. Seetõttu kehtestati selleks kahe asjaomase eksportiva tootja kohandatud dumpingumarginaali kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Kaubandusega tegeleva Koreas asuva sidusettevõtte dumpingumarginaal kehtestati Huvis Corporationiga samal tasemel.

(43) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-impordihinnast ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd, Seoul 0,9 % (miinimummäär)

Huvis Corporation, Seoul 4,8 %

Saehan Industries Inc, Seoul 20,2 %

SK Global Co. Ltd, Seoul 4,8 %

Sung Lim Co. Ltd, Seoul 0,05 % (miinimummäär)

Kõik teised äriühingud 20,2 %

D. KAHJU

1. Menetlusküsimused

(44) Väideti, et Korea Vabariiki ja Indiat käsitlevate dumpinguvastaste menetluste ühendamisel oli ebaõiglane kehtestada kõnealustest riikidest pärit impordiga põhjustatud võimaliku kahjustava dumpingu uurimiseks ühesugune uurimisperiood. Teisena nimetatud riigi puhul tähendas see seda, et ei võetud arvesse 1999. aasta kolme viimast kuud, ning naftahindade tõusu arvestades väideti, et see oleks mõjutanud seoses kahju uurimisega korraldatud müügihindade, tootmiskulude ja tasuvuse kontrolli tulemusi.

(45) Tuleks meenutada, et nagu ajutise määruse põhjenduses 8 märgitud, ühendati Indiat ja Korea Vabariiki käsitlevad menetlused halduslikel põhjustel. Uurimisperiood määratakse kindlaks algmääruse artikli 6 lõike 1 alusel, milles on muu hulgas sätestatud, et tavaliselt hõlmab uurimisperiood vähemalt kuue kuu pikkust vahetult menetluse algatamisele eelnevat ajavahemikku. India suhtes algatati uurimine 1999. aasta detsembris. Seega oleks saanud uurimisperioodi nihutada kõige rohkem kahe kuu võrra. Samuti peab meenutama seda, et mõlemast riigist pärit importi saab hinnata kumulatiivselt, sest algmääruse artikli 3 lõikes 4 nimetatud kriteeriumid on täidetud (vt ajutise määruse põhjendus 65). Lõpuks, võtmaks arvesse sellega seotud kaalutlusi, analüüsiti 1999. aastal suurenenud toorainekulude mõju ja võrreldi seda uurimisperioodiga.

(46) Uurimine näitas, et polüesterstaapelkiudude tootmiseks kasutatud põhitoorainete, nimelt tereftaalhappe ja monoetüleenglükooli hinnad tõusid nii 1999. aastal kui ka uurimisperioodi jooksul. Samuti selgus, et 1999. aastal olid ühenduse polüesterstaapelkiudude hinnad 2,6 % kõrgemad kui uurimisperioodil. Kõnealustest järeldustest olenemata oli ühenduse tootmisharu uurimisperioodi jooksul tasuvam kui 1999. aastal.

(47) Mõned eksportivad tootjad väitsid, et komisjon ei olnud kontrollinud ühenduse tootmisharu esitatud teavet. Selles suhtes leitakse, et ühenduse tootmisharu esitatud teabe olulisi osi oli kontrollitud juba asjakohase dumpinguvastase menetluse käigus. Kogu muu ühenduse tootmisharult saadud teabe õigsust on kontrollitud algmääruse artikli 6 lõike 8 kohaselt.

2. Ühenduse tootmisharu määratlus

(48) Ajutise määruse põhjenduses 63 märgiti, et Indoneesia eksportivate tootjatega seotud kahe ühenduse tootja puhul ei tuvastatud, nagu oleksid nad kaitstud dumpingu mõju eest või saaksid lubamatut kasu dumpingutegevusest või et isegi selles osaleksid. Seoses sellega väitsid mõned eksportivad tootjad, et kõnealused kaks äriühingut tuleks jätta välja ühenduse tootmisharu olukorra hindamisest ning viitasid teistele dumpinguvastastele juhtumitele, nimelt komisjoni määrustes (EÜ) nr 534/94 ja (EÜ) nr 2426/95[8] käsitletud magnetketastega ning komisjoni määruses (EÜ) nr 1645/95[9] käsitletud mikrolaineahjudega seotud juhtumitele.

(49) Tuleb märkida, et ühenduse tootjaid võib ühenduse tootmisharu määratlusest välja arvata ainult iga juhtumiga seotud asjaolude põhjal. Käesoleval juhul ei esitatud mingeid väiteid juhtumiga seotud asjaolude kohta ega põhjendatud tõenditega taotlust kõnealuse kahe tootja väljaarvamise kohta. Sellest tulenevalt ei ole eespool nimetatud taotlus põhjendatud ja lükatakse seepärast tagasi.

(50) Mõned eksportivad tootjad esitasid lisataotluse arvata ühenduse tootmisharu määratlusest välja üks teine ühenduse tootja, arvestades tema suhteid ühendusest väljaspool, kuigi mitte asjaomastes riikides asuva importijaga. Väideti, et kõnealune ühenduse tootja tekitas ühenduse tootmisharule kahju, importides polüesterstaapelkiudusid oma sidusimportijalt.

(51) Esiteks ei leidnud komisjon mingeid tõendeid kõnesolevalt importijalt pärinevate polüesterstaapelkiudude impordi kohta vaatlusperioodi jooksul, st ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini. Lisaks ei saa asjaolu, et ühenduse tootja on seotud väljaspool ühendust asuva importijaga, olla kõnealuse tootja ühenduse tootmisharu määratlusest väljaarvamise põhjuseks. Et mingeid muid väiteid ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 60 sisalduv ühenduse tootmisharu määratlus.

3. Polüesterstaapelkiudude import ühendusse asjaomastest riikidest

3.1. Impordi kumulatiivne hindamine

(52) Kaks India eksportivat tootjat väitsid, et impordi kumulatiivne hindamine on põhjendamatu, sest Indiast pärit impordi kasv ja absoluutne maht olid ebaolulised võrreldes Koreast pärit impordiga ja ühenduse tootmisharu müügimahuga. Väideti ka seda, et India eksportivaid tootjaid tuleb käsitleda hinnasuundumusi järgivana, mitte hindu määravana. Peale selle oli Indiast pärit import Eurostati andmete põhjal väiksem ajutises määruses märgitust.

(53) Kõnealuste väidete analüüsimisel peeti silmas algmääruse artikli 3 lõike 4 sätteid. Seoses sellega meenutatakse, et India puhul täheldatud dumpingumarginaal on miinimumtasemest kõrgem. Lisaks sellele ei ole Indiast pärit impordi maht tähtsusetu, vaid ületas uurimisperioodi jooksul miinimumtaset.

(54) Tegelikult suurenes Indiast pärit import (umbes 600 % suurune kasv) ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini isegi rohkem kui Koreast pärit import (umbes 300 % suurune kasv). Indiast pärit impordi keskmine hind oli püsivalt madalam Korea eksportivate tootjate hindadest ja ajavahemikul 1996. aastast kuni uurimisperioodini langes see veelgi. Sellist käitumist ei saa käsitleda hinnasuundumusi järgivana. Lõpuks tõdetakse Eurostati andmete ja komisjoni järelduste erinevuste osas, et ühenduse institutsioonid on tuginenud järelduste tegemisel küsimustiku kontrollitud vastustele, mille kohaselt teatati suuremast impordimahust kui Eurostati statistikas esitatud mahud. Seepärast lükatakse India eksportivate tootjate väited tagasi.

3.2. Korea Vabariigist pärit import

(55) Eksportiv tootja väitis, et teatav Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga import tuleks kahjuanalüüsist välja arvata.

(56) Seoses sellega leiti, et kui üleriigiline dumpingumarginaal (kõigi uuritavate äriühingute kaalutud keskmine marginaal) on algmääruse artikli 9 lõike 3 kohasest miinimumtasemest kõrgemal, on komisjonil tavaks hinnata dumpinguhinnaga impordi mõju üleriigilisel tasemel.

3.3. Hinna allalöömine ja võrdlushinna allalöömine

(57) Eksportiv tootja väitis, et kahjumarginaalide arvutamine eri polüesterstaapelkiuliikide rühmitamise alusel ei ole õigustatud, sest küsimustikus paluti lisateavet üksikute polüesterstaapelkiuliikide omaduste kohta. Samuti väitis ta, et üksiktehinguid käsitlevaid andmeid ei võetud arvesse ning et negatiivset hinna allalöömist/võrdlushinna allalöömist ei oleks tohtinud jätta välja arvutuste üldtulemusest.

(58) Sellistele omadustele nagu pikkus, paksus, venivus, tugevus, kortsuvus, kokkutõmbuvus, läige ja ketrustulemus omistatud erinevuste taaskontrollimisel jõuti järeldusele, et määratletud tooterühmadesse kuuluvad liigid on piisavalt võrreldavad. Selle põhjal kinnitatakse, et hinna allalöömise ja võrdlushinna allalöömise väljaselgitamine tooterühmade kaupa on põhjendatud. Lisaks saadakse niiviisi tüüpiline tulemus tehingute arvu kohta vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 3. Peale selle leitakse, et iga tehinguga seotud teavet võeti tõepoolest hinnavõrdlusel arvesse. Siiski kinnitatakse, et tooterühmade lõppvõrdlusel ei hüvitata kogust, mille hinnad ei löönud alla ühenduse tootmisharu hindu/võrdlushindu. Et rohkem väiteid ei esitatud, lükati eespool toodud nõuded tagasi.

(59) Eksportiv tootja taotles, et hinna allalöömist ja võrdlushinna allalöömist käsitlevates arvutustes tuleks korrigeerida tema CIF-hindu, sest kaebuses on sellisele korrigeerimisele osutatud.

(60) Selles suhtes tuleks meenutada, et komisjon kogus teavet küsimustike abil ja kontrollis seda kohapeal ega tuginenud kaebuses esitatud arvudele.

Sellegipoolest leiti, et kaht India eksportivat tootjat käsitlevatest võrdlushinna allalöömise arvutustest oli tollimaks ekslikult välja jäetud. Samal ajal nõustuti taotlusega muuta kaalumismeetodit ja korrigeerida spetsiaalselt kaubandustaset. Sellest tulenevalt kohandati kahe India eksportiva tootja võrdlushinna allalöömise marginaali vastavalt.

(61) Hinna allalöömist käsitlevate arvutuste puhul, milles võeti arvesse põhjenduses 75 nimetatud India eksportiva tootja suhtes täheldatud väiksemat hinna allalöömist, jäävad tulemused India osas vahemikku 0-27,7 % ja Korea Vabariigi osas vahemikku 14,8-56,7 %. India kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal oli 19,9 % ja Korea Vabariigil 23,3 %.

4. Ühenduse tootmisharu majandusolukord

4.1. Üldsätted

(62) Mõned eksportivad tootjad väitsid, et vastavalt WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõike 4 sätetele on vaja ühenduse tootmisharu majandusolukorra uurimisel hinnata kõiki kõnealuse tootmisharu seisukohast olulisi majandustegureid ja -näitajaid.

(63) Nimetatud uurimine hõlmaks selliseid ajutises määruses kajastamata tegureid nagu dumpingumarginaali ulatuse mõju, tootlikkus, investeeringutasuvus, rahavood, töötasud, turu suurenemine ja kapitali kaasamise võime. Selles suhtes on ilmnenud järgmised asjaolud.

4.1.1. Dumpingumarginaali suurusjärgu mõju

(64) Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali ulatuse mõju ühenduse tootmisharule hinnata tähtsusetuks.

4.1.2. Tootlikkus

(65) Ühenduse tootmisharu tootlikkus, arvutatuna vaatlusaluse toote toodanguna töötaja kohta, on suurenenud 92,1 tonnilt 1996. aastal 127,1 tonnini uurimisperioodi jooksul (+ 38 %). Suurenemine on toimunud peamiselt ajutise määruse põhjenduses 85 kirjeldatud tööhõive languse tagajärjel.

4.1.3. Investeeringutasuvus

(66) Investeeringutasuvust arvutati puhaskasumi (makse ja erakorralisi asjaolusid arvestamata) ja vaatlusaluse tootega seotud investeeringute arvestusliku netoväärtuse suhtena. Vaatlusaluse toote investeeringutasuvus suurenes 4,6 %lt 1996. aastal 16,7 %ni 1997. aastal ja 25,7 %ni 1998. aastal. Seejärel vähenes see uurimisperioodil 5,5 %ni. Kõnealune näitaja arenes samamoodi nagu ajutise määruse põhjendustes 81-83 kirjeldatud tasuvus.

4.1.4. Rahavoog

(67) Ühenduse tootmisharu vaatlusaluse tootega seotud rahavoog suurenes märgatavalt 1996. aastast 1997. aastani (+ 84 %) ning 1997. aastast 1998. aastani (+ 28 %) tänu kõnealuse kahe aasta headele tulemustele. Ajavahemikul 1998. aastast kuni uurimisperioodini vähenes rahavoog 60 % võrra, jõudes 6 % võrra madalamale tasemele kui 1996. aastal. Rahavoog ei paranenud 1997. ja 1998. aastal niipalju kui tasuvus. Uurimisperioodi rahavoog on väiksem kui 1996. aastal, samal ajal kui puhaskasum ja tasuvus on suuremad.

4.1.5. Töötasud

(68) Töötasud moodustavad ajutise määruse põhjendustes 79 ja 80 kirjeldatud tootmiskulude analüüsi osa. Aastatel 1996-1997 suurenesid ühenduse tootmisharu töötasud 10 %, kuid vähenesid märgatavalt aastatel 1997-1998, kui töötasude absoluutne tase oli 24 % madalam kui 1996. aastal, ning uurimisperioodil, kui töötasude absoluutne tase oli 23 % madalam kui 1996. aastal.

4.1.6. Kasv

(69) Vaatlusaluse toote turu suurenemist on käsitletud ajutise määruse põhjenduses 64. Ühenduse tootmisharu turuosa (negatiivset) kasvu on mainitud ajutise määruse põhjenduses 76.

4.1.7. Kapitali kaasamise võime

(70) Kapitali kaasamise võime osas peetakse praegust rahavoogu veel piisavaks, et teha vajalikke asendusinvesteeringuid. Turu nõrgenenud olukord on mõjutanud negatiivselt ühenduse tootmisharu võimet saada väljastpoolt täiendavat raha pangalaenudena või kaasata aktsionäre uute projektide algatamisse. Eelkõige juhtudel, kui valmistatakse muid tooteid, on polüesterstaapelkiudude investeeringutasuvus väike võrreldes muude kõnealuste toodetega, raskendades eelarveliste vahendite jaotamist vaatlusalusele tootele.

4.1.8. Järeldus

(71) Leitakse, et ajutises määruses analüüsiti kõiki ühenduse tootmisharu seisundi põhjendatud analüüsiks vajalikke olulisi tegureid ja näitajaid. Ajutises määruses käsitlemata näitajad, mida on kirjeldatud eespool põhjendustes 65-70, rõhutavad ajutise määruse järeldusi.

4.1.9. Varud

(72) Üks eksportiv tootja väitis, et ajutise määruse põhjenduses 77 esitatud komisjoni võrdlus 1998. ja 1999. aasta lõpu varude kohta oli ebaõige ja vastuolus algmäärusega. Väideti, et polüesterstaapelkiuvarude kujunemise ainsaks kehtivaks, erapooletuks ja objektiivseks analüüsimeetodiks on 1999. aasta septembri lõpu varude ja 1998. aasta lõpu varude omavaheline võrdlemine.

(73) Seoses sellega pööratakse tähelepanu polüesterstaapelkiutööstuse varude hooajalisusele. Varud kõiguvad kalendriaasta jooksul ja seetõttu on 1998. aasta ja uurimisperioodi varude omavaheline võrdlemine mõistlik ainult siis, kui käsitletakse samu ajahetki aastas. Seepärast ei saa võrrelda 1998. aasta lõpu (31. detsember) varusid uurimisperioodi lõpu (30. september) varudega.

4.2. Tootmiskulud

(74) Üks eksportiv tootja tõdes, et ühenduse tootmisharu ühe tootja tootmiskulud olid liiga suured võrreldes teiste tootjatega, et neid saaks kasutada võrdlushinna allalöömise marginaali kindlaksmääramiseks.

(75) Komisjon kontrollis kõigi äriühingute vaatlusaluse tootega seotud kulusid. Selle tulemusena ei leitud ühtki põhjust arvata mõni äriühing välja võrdlushinna allalöömise arvutusest tootmiskulude absoluutse taseme põhjal.

(76) Üks teine eksportiv tootja väitis, et tootja, kes toodab polüesterstaapelkiude dimetüültereftalaadist ja monoetüleenglükoolist, mitte aga tereftaalhappest ja monoetüleenglükoolist, tuleks arvata välja, sest väidetavalt ei ole tegemist odavaima tootmismeetodiga.

(77) Põhjenduses 75 esitatud põhjustel ei saa tootmisprotsessi ega sellega seotud tootmiskulusid käsitleda kriteeriumidena, mille alusel võiks jätta äriühingud uurimisest välja.

4.3. Järeldus

(78) Eespool öeldu põhjal leitakse, et esitatud väited ja taotlused ei ole sellised, mis muudaksid ajutises määruses tehtud järeldusi. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduste 86-90 sisu ning järeldus, et ühenduse tootmisharule on tekitatud uurimisperioodi jooksul olulist kahju.

E. PÕHJUSLIK SEOS

1. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(79) Üks eksportiv tootja väitis, et ainus tegur, mis selgitab ühenduse tootmisharu madalat tasuvust uurimisperioodi jooksul, on toorainehinnad, mitte dumpinguhinnaga impordi mõju. Samuti väideti, et ühenduse tootmisharu tasuvuse paranemise puhul 2,30 %lt 3,38 %ni ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini ei võetud arvesse dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju nimetatud ajal.

(80) Tuleb märkida, et dumpinguhinnaga import surus alla ühenduse turul valitsevaid müügihindu, mistõttu toorainehindade tõus ei kajastunud asjakohaselt müügihindades.

(81) Seoses tasuvuse väikse kasvuga ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini on uurimine näidanud, et tasuvus paranes peamiselt ühenduse tootmisharus toimunud ümberkorralduse tulemusena. See hõlmas ka müügi-, üld- ja halduskulude vähendamist.

(82) Nagu ajutise määruse põhjenduses 87 ühenduse tootmisharu majandusolukorra kohta järeldatud, ei saa kõnealuse tootmisharu madalat tasuvust käsitleda rahuldavana. Vastupidi, seda tuleb käsitleda ettenähtust madalamana ja selle põhjuseks on dumpinguhinnaga impordi hinnasurve. Täiendavad negatiivsed näitajad olid müügimahu vähenemine, turuosa kaotus, tootmisvõimsuse ja tööhõive langus ning varude suurenemine.

(83) Eespool öeldu põhjal kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 87 esitatud järeldus.

(84) Lisaks väitis üks eksportiv tootja, et Korea Vabariigist pärit import ei oleks saanud tekitada kahju ühenduse tootmisharule, sest dumpinguvastaseid meetmeid kohaldati juba suuremas osas ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini. Korea Vabariigist pärinevate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed tunnistati kehtetuks 1999. aasta augustis määrusega (EÜ) nr 1728/99[10].

(85) Tuleb meenutada, et Korea Vabariigist pärinevate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes kehtestatud meetmed tunnistati kehtetuks, sest ei peetud tõenäoliseks dumpingu kordumist pärast järeldusi, mis tulenesid meetmete aegumise läbivaatamisest, mille uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1996 kuni 30. septembrini 1997. Kuid käesoleva menetluse uurimisperioodi jooksul tuvastati dumping ja seetõttu eespool esitatud väide ei kehti.

2. Muu import

(86) Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oleks pidanud kontrollima ka Poolast, Türgist ja Tšehhi Vabariigist pärit impordi võimalikku mõju.

(87) Eurostati andmete põhjal tehti kindlaks, et hinnatase, millega kõnealune import saabus ühendusse, oli märkimisväärselt kõrgem uuritavatest riikidest pärit impordi hindadest (12,3-30,5 % uurimisperioodi jooksul). Järelikult ei olnud põhjust liigitada kõnesolevat importi uuritavatest riikidest pärit impordiga samasse hinnaklassi ega käsitleda selle tekitatud võimalikku kahju piisavana, et kõrvaldada tuvastatud kahju ja asjaomaste riikide eksportivate tootjate dumpingu vahelise põhjuslikku seost.

3. Järeldus

(88) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 102 esitatud järeldus, et dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju.

F. ÜHENDUSE HUVID

1. Ühenduse tootmisharu huvid

(89) Et kõnealuse küsimuste kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 104-106 ühenduse tootmisharu huvide kohta esitatud järeldused.

2. Mõju importijatele ja kasutajatele

(90) Kasutajate ühendus ja ka kõnealuse ühenduse üks liige eraldi väitsid, et ühenduse tootjad ei paku teatavaid polüesterstaapelkiuliike ning seetõttu olid kasutajad sunnitud hankima neid väljastpoolt ühendust. Teine kasutaja väitis, et ühenduse tootjad ei suuda rahuldada ühenduse nõudlust.

(91) Uurimisega on tehtud kindlaks, et kuigi ühenduse tootmisharu ei tootnud teatavaid polüesterstaapelkiuliike konkreetsete ajavahemike jooksul, ei tähenda see seda, et ühenduse tootmisharul ei ole võimalik neid toota. Selleks oleks vaja ainult väikseid investeeringuid nõudvaid kohandusi, näiteks vahetada ketrusdüüs ning jätta ära lisaaine või seda juurde lisada. Pigem ei olnud teatavaid polüesterstaapelkiuliike teatavatel ajahetkedel saada seepärast, et ühenduse tootjad ei suutnud tarnida asjaomaseid koguseid allalöödud hinnaga, mida kasutajad olid nõus maksma.

(92) Seoses tarbimisega ühenduses tõdetakse, arvestades kavandatavate tollimaksude määra, et asjaomastest riikidest pärit impordil on jätkuvalt võimalus pääseda ühenduse turule, ehkki mitte dumpinguhinnaga. Ühenduse tootmisharu hinnad tõenäoliselt tõusevad, kuid hinnatõus peaks jääma väikseks, arvestades ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi olemasolu. Eespool öeldut silmas pidades ei ohusta dumpinguvastased meetmed ühenduse kasutajate valikuvabadust ega nende varustamist.

(93) Ajutise määruse põhjenduse 109 suhtes on nõutud selgitust, sest väidetavalt võivad kavandatavad meetmed põhjustada kasutajate tootmiskulude suurenemise 0,6-1,2 %.

(94) Vähestelt koostööd tegevatelt ühenduse kasutajatelt saadud teabe põhjal leiti, et Indiast ja Korea Vabariigist pärinevate polüesterstaapelkiudude suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete mõju nende tootmiskuludele peaks jääma vahemikku 0,6-1,2 %. Sellisele järeldusele jõuti, kui võeti arvesse polüesterstaapelkiu osatähtsust kõnealuste kasutajate valmistoote tootmiskuludes, Korea Vabariigist ja Indiast pärit impordi suhtes ajutiselt kehtestatud keskmist dumpinguvastast tollimaksu ning Koreast ja Indiast pärit impordi turuosa võrreldes tarbimisega ühenduses uurimisperioodil.

(95) On selge, et konkreetse kasutaja olukord sõltub sellest, mil määral ta impordib asjaomastest riikidest ja asjaomastelt eksportivatelt tootjatelt, ning tema enda kulustruktuurist. Seepärast puudutab mainitud keskmine mõju äriühingut, mida iseloomustab alternatiivsete tarneallikate kasutamise keskmisel määral, millest Korea Vabariigi ja India osa ulatub 14,7 %ni.

(96) Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mitmed ühenduse kasutajad, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib mõjutada negatiivselt nende konkurentsivõimet tootmisahela järgmise etapi toodete turgudel ja sellega ohustada tõsiselt nende tegevuse jätkumist. Nende arvates käivitub dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega hinnatõus, mida kasutajad peavad kajastama tootmisahela järgmise etapi toodete hindades. Selline arengutendents põhjustab omakorda odavamate kolmandatest riikidest ja käesoleva uurimisega hõlmatud riikidest pärinevate tootmisahela järgmise etapi toodete impordi suurenemise ning sunnib polüesterstaapelkiude sisaldavaid tootmisahela järgmise etapi tooteid valmistavaid teatavaid ühenduse tootjaid oma tootmise ühendusest välja viima.

(97) Seetõttu ilmneb analüüsist kavandatavate meetmete keskmise mõju kohta kasutajatele, et tõenäoliselt ei põhjusta dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tootmisahela järgmise etapi odavate toodete impordi märgatavat suurenemist ühendusse. Sellise järelduse võib teha ka seetõttu, et asjaomased kasutajad ei ole esitanud tõendeid oma väidete tõestuseks ja kõnealust mõju ei tuvastatud eelmiste polüesterstaapelkiude käsitlevate meetmete kehtivusaja jooksul. Lisaks tuleks märkida, et kootud valmistoodete (näiteks rõivad ja kodumööbel) suhtes kohaldatakse tekstiilikvoodisüsteemi koguselisi piiranguid.

(98) Et kasutavate äriühingute eespool esitatud väidete kontrollimine ei viinud uute järeldusteni, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduste 109 ja 111 kaalutlused kavandatavate meetmete mõju kohta kasutajatele.

3. Järeldus

(99) Leitakse, et seoses ühenduse huvide kindlaksmääramisega esitatud uued väited ei kummuta järeldust, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamatajätmiseks puuduvad kaalukad põhjused. Seetõttu kiidetakse esialgsed järeldused heaks.

G. LÕPLIK TOLLIMAKS

(100) Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et Indiast ja Korea Vabariigist pärinev dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(101) Nagu ajutise määruse põhjenduses 116 selgitatud, määrati kindlaks kahjusid vältiv hinnatase, mis katab täielikult ühenduse tootmisharu tootmiskulud, ja kasum, mida saadaks asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

(102) Mõned eksportivad tootjad väitsid muu hulgas Austraalia suhtes kohaldatud uurimisele eelnenud polüesterstaapelkiude ja tekstureeritud polüesterfilamentlõnga käsitlevatele juhtumitele viidates, et põhjendatud kasum peaks olema 6 %. Selles viimati nimetatud menetluses oli määratud põhjendatud kasumiks 10 %, nagu ka käesolevas uurimises. Teised eksportivad tootjad väitsid, et põhjendatud kasum peaks olema veelgi madalam, näiteks 4 %, sest ühenduse tootmisharu kogutasuvus on nüüd parem kui kõnealuste varasemate määruses (EÜ) nr 1490/96[11] Valgevenet ja määruses (EÜ) nr 2160/96[12] Indoneesiat käsitlevate menetluste ajal.

(103) Tuleks märkida, et komisjon osutas ajutise määruse põhjenduses 116, et 10 % suurust marginaali tuleks käsitleda kasumitasemena, mida oleks olnud võimalik saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

(104) Põhjendatuks peetav kasumitase määratakse kindlaks selle põhjal, kui suur võiks olla ühenduse tootmisharu kasum kahjustava dumpingu puudumise korral. Et varasemad uurimised hõlmasid teistsugust uurimisperioodi ja et nimetatud juhtudel tuvastatud dumpingu hindu allalööv mõju oli teistsugune, ei ole põhjust arvata, et ühenduse tootmisharu oleks saavutanud samasuguse kasumitaseme. Järelikult ei pruugi varasemad kasumitasemed olla käesoleval juhul asjakohased. Selles suhtes viidatakse ka ajutise määruse põhjendusele 117.

(105) Seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 117 sisalduvad järeldused eespool öeldu põhjal heaks.

2. Tollimaksu vorm ja tase

(106) Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 vastavad järgmised dumpinguvastased tollimaksud dumpingumarginaalidele, kui need on madalamad kui kahjumarginaalid. Kõnealust korda kohaldatakse kõigi äriühingute suhtes, välja arvatud üks äriühing.

Riik Äriühing Tollimaksumäär

India Indian Organic Chemicals Limited 14,7 %

JCT Limited 32,6 %

Kõik teised äriühingud 35,4 %

Korea Vabariik Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd 0 %

Huvis Corporation 4,8 %

SK Global Co. Ltd 4,8 %

Sung Lim Co. Ltd 0 %

Kõik teised äriühingud 20,2 %

(107) Äriühingute individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine mis tahes määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(108) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile[13] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon mis tahes määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

H. AJUTISE TOLLIMAKSU SISSENÕUDMINE

(109) Eksportivate tootjate puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust silmas pidades peetakse vajalikuks, et määruse (EÜ) nr 124/2000[14] kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses, kui nimetatud maksusumma on võrdne ajutise tollimaksuga või sellest väiksem. Vastasel juhul tuleks lõplikult sisse nõuda ainult ajutise tollimaksu summa. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra ületavad tagatissummad vabastatakse.

(110) Pärast äriühingute Samyang Corpration ja SK Chemicals Co. Ltd polüestrialase äritegevuse ühendamist üheks äriühinguks Huvis Corporation tuleks ajutiselt kehtestatud tollimaksud kõnealustelt äriühingutelt lõplikult sisse nõuda Huvis Corporationi suhtes lõplikult kehtestatud tollimaksu ulatuses.

I. KOHUSTUS

(111) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist pakkus üks India eksportiv tootja hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

(112) Komisjon leiab, et äriühingu Reliance Industries Limited pakutud kohustuse võib vastu võtta, sest sellega kõrvaldatakse dumpingu kahjustav mõju. Lisaks võimaldavad korrapärased ja üksikasjalikud aruanded, mida kõnealune äriühing kohustus komisjonile esitama, tõhusalt kontrollida ning nimetatud äriühingu struktuur on selline, et komisjoni arvates on kohustusest kõrvalehoidmise oht minimaalne.

Kohustuse tõhusa täitmise ja kontrolli tagamiseks vabastatakse kohustusele vastava vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel tollimaksust ainult siis, kui esitatakse lisas loetletud andmeid sisaldav faktuurarve, mille alusel on tollil võimalik välja selgitada, et saadetised vastavad äridokumendile piisavalt üksikasjalikult. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr.

(113) Kohustuse kahtlustatava rikkumise, rikkumise või sellest loobumise korral võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Indiast ja Korea Vabariigist pärinevate kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata ning praegu CN-koodi 5503 20 00 alla kuuluvate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Lõplik tollimaks, mida kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Riik Äriühing Tollimaksumäär TARICi lisakood

India Indian Organic Chemicals Limited, Bhupati Chambers 3rd floor, 13 Mathew Road, Mumbai - 400 004, India 14,7 % A148

JCT Limited, Thapar House, 124 Janpath, New Delhi - 110 001, India 32,6 % A149

Kõik teised äriühingud 35,4 % A999

Korea Vabariik Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd, 162-1 Changchoong-dong Chung-gu, Seoul, Korea 0 % A150

Huvis Corporation, 77-1 Garak-dong, Songpaku, Seoul, Korea 4,8 % A151

SK Global Co. Ltd, 36-1, 2Ga, Ulchiro, Chung-Gu Seoul, Korea 4,8 % A153

Sung Lim Co. Ltd, Rum 502, Shinhan Building, Youido-Dong Youngdungpo-Ku Seoul, Korea 0 % A154

Kõik teised äriühingud 20,2 % A999

3. Artikli 1 lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 sätete kohaselt vabasse ringlusse.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. Artiklis 1 sätestatud tollimaksust vabastatakse järgmise äriühingu toodetavad ja lõike 2 kohaselt imporditavad tooted:

Äriühing Riik TARICi lisakood

Reliance Industries Limited, Marker Chamber IV, 3rd Floor 222, Nariman Point, Mumbai 400 021 India A212

2. TARICi lisakoodi A212 alusel deklareeritud import vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui lõikes 1 nimetatud äriühing on tootnud kõnealused tooted ja eksportinud (st arve esitanud ja lähetanud) vahetult ühenduses importijana tegutsevale äriühingule, tingimusel et asjakohasele tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise taotlusega samaaegselt esitatud faktuurarve sisaldab lisas loetletud teavet.

3. Tollimaksudest vabastamise lisatingimuseks on, et kaubad deklareeritakse täpselt faktuurarves sisalduva kirjelduse kohaselt ning vastavad sellele.

Artikkel 3

1. Määruse (EÜ) nr 1472/2000 alusel Indiast ja Korea Vabariigist pärineva impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu tagatiseks antud summad nõutakse sisse käesoleva määrusega lõplikult kehtestatud tollimaksu ulatuses. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära ületavad tagatissummad vabastatakse. Kui kehtestatud lõplik tollimaksumäär on kõrgem kui ajutine tollimaksumäär, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

2. Äriühingutelt Samyang Corporation ja SK Chemicals Co. Ltd nõutakse sisse ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad käesoleva määrusega Huvis Corporationi suhtes lõplikult kehtestatud tollimaksu ulatuses. Huvis Corporationi suhtes kehtestatud lõpliku tollimaksu määra ületavad tagatissummad tuleks vabastada.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

C. PIERRET

LISA

Andmed, mis tuleb esitada kohustusega seotud müügi faktuurarvetes

Artikli 2 lõikes 2 nimetatud faktuurarves esitatavad andmed:

1. Arve number.

2. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel (vastavalt määruses sätestatud korrale).

3. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

- tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses);

- CN-kood;

- kogus (kilogrammides).

4. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

- kilohind;

- kohaldatavad maksetingimused;

- kohaldatavad tarnetingimused;

- kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.

5. Selle äriühingu nimi, kes tegutseb importijana, kellele äriühing arve otseselt väljastab.

6. Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:

"Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu nimi] poolt võetud kohustuse raames ning tingimuste kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni otsusega 2000/818/EÜ. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged."

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT L 166, 6.7.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1899/2000 (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 24).

[3] EÜT L 175, 14.7.2000, lk 10.

[4] EÜT L 9, 15.1.1993, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 907/97 (EÜT L 131, 23.5.1997, lk 1).

[5] EÜT L 204, 4.8.1999, lk 3.

[6] EÜT L 189, 22.7.1999, lk 19.

[7] EÜT L 189, 22.7.1999, lk 50.

[8] EÜT L 68, 11.3.1994, lk 5 ja EÜT L 249, 17.10.1995, lk 3.

[9] EÜT L 156, 7.7.1995, lk 5.

[10] EÜT L 204, 4.8.1999, lk 3.

[11] EÜT L 189, 30.7.1996, lk 13.

[12] EÜT L 289, 12.11.1996, lk 14. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1822/98 (EÜT L 236, 22.8.1998, lk 3).

[13] Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, B-direktoraat, TERV - 0/13, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels/Belgium.

[14] EÜT L 16, 21.1.2000, lk 30.