ET Euroopa Liidu Teataja L 357/112

KOMISJONI OTSUS,

29. aprill 2014,

mis käsitleb riigiabi SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), mida Kreeka on andnud Eurobanki grupile järgmisel kujul: Eurobank Ergasias S.A. rekapitaliseerimine ja ümberkorraldamine; ümberkorraldusabi Protoni pangale Nea Protoni asutamise ja kapitaliseerimise kaudu ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatud New Proton Banki täiendava rekapitaliseerimise kaudu; Hellenic Postbanki kriisilahendus sildasutuse loomise teel

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2933 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2014/885/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. EUROBANKI GRUPIGA (2) („EUROBANK”) (3) SEOTUD MENETLUSED

(1) 19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi vastavalt selle kolmele põhimeetmele: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (4). 2009. aasta mais suurendas Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames EFG Eurobank Ergasias S.A. kapitali (5).

(2) 19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.

(3) 2. augustil 2010 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile Eurobanki grupi ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe, juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel SA.32789 (2011/PN).

(4) Eurobank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt oma võlainstrumentidele riigitagatisi ning riigivõlakirju (6). Samuti sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (edaspidi „riigi tagatud likviidsusabi”).

(5) 20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas fond pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 3 970 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).

(6) 2012. aasta mais teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile kohustuste võtmise kinnitusest, mille finantsstabiilsuse fond oli pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34825 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.

(7) 27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses esimese ajutise rekapitaliseerimisega (edaspidi „Eurobanki uurimise algatamise otsus”) (7).

(8) 2012. aasta detsembris võimaldas fond pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 341 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis fond pangale ka kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide emiteerimises kogusummas kuni 528 miljonit eurot (8). Kreeka ametiasutused teatasid meetmetest komisjonile 27. detsembril 2012.

(9) 2013. aasta mais osales fond 2012. aasta detsembris kokku lepitud panga aktsiakapitali suurendamises. Esimene ja teine rekapitaliseerimine konverteeriti omakapitaliks ning pangale eraldati täiendavat kapitali summas 528 miljonit eurot (edaspidi „2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine”).

(10) 19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise kohta.

(11) 31. märtsil 2014 edastas fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises.

(12) 16. aprillil 2014 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”). Samuti teatasid nad komisjonile fondi võetud kohustusest osaleda täielikult panga tulevases rekapitaliseerimises. Samal kuupäeval anti ka teavet riigi tagatud likviidsusabi kohta. Märgiti, et sooviti jätkata pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riiklike tagatiste andmist ning Kreeka pankade toetuskava (9) raames riigivõlakirjade eraldamist.

(13) Komisjon pidas mitmeid koosolekuid ja videokonverentse ning vahetas e-kirju Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega.

(14) Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras on käesolev otsus võetud vastu üksnes inglise keeles.

1.2. OMANDATUD ETTEVÕTJATEGA SEOTUD MENETLUS

1.2.1. Nea Proton Bankiga seotud menetlus

(15) 26. juulil 2012 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi nr SA. 34488 (2012/C) kohta „Abi Nea Proton Bankile Nea Proton Banki asutamise ja kapitaliseerimise teel” (10) (edaspidi „Nea Protoni uurimise algatamise otsus”). Nimetatud otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses järgmisega: i) kriisilahenduskava raames Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondist ja Kreeka finantsstabiilsuse fondist 1 121,6 miljoni euro eraldamine, et katta Proton Banki vara ja kohustuste rahastamise puudujääk, mis oli kantud üle ettevõttele Nea Proton Bank; ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondist 250 miljoni euro suuruse algkapitali eraldamine ettevõtjale Nea Proton Bank; iii) Kreeka finantsstabiilsuse fondist täiendava 300 miljoni euro suuruse kapitalisüsti tegemine ettevõtjasse Nea Proton Bank, mis toimus enne Nea Protoni uurimise algatamise otsuse vastuvõtmist. Komisjon kutsus Kreekat esitama märkusi ja andma igasugust teavet, mis aitaks abimeetmeid hinnata. Nea Protoni uurimise algatamise otsuse punktis 1 kirjeldati üksikasjalikult menetluse algatamist seoses Proton Bankiga, sealhulgas ettevõtte Proton Bank kriisilahendust, Nea Proton Banki asutamist, rahastamispuudujäägi katmist ja Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki kantud algkapitali.

(16) 1. augustil 2012 tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond Nea Proton Banki täiendava aktsiakapitali sissemakse summas 230 miljonit eurot.

(17) 5. septembril 2012 esitas Kreeka Nea Protoni uurimise algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.

(18) 31. detsembril 2012 suurendas Kreeka finantsstabiilsuse fond ettevõtjas Nea Proton Bank täiendavalt aktsiakapitali summas 35 miljonit eurot.

(19) 2013. aasta mais käivitas Kreeka finantsstabiilsuse fond Nea Proton Banki müümise protsessi.

(20) 12. juulil 2013 teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile Eurobanki kavatsusest omandada Nea Proton Bank. Komisjon vastas 15. juulil 2013.

(21) 15. juulil 2013 allkirjastas Eurobank finantsstabiilsuse fondiga siduva lepingu, eesmärgiga omandada 100 % Nea Proton Banki aktsiatest ja hääleõigustest. Ostuhind oli 1 euro ning fond võttis kohustuse rekapitaliseerida Nea Proton Bank müügi eelselt rahasummas 395 miljonit.

(22) 29. juulil 2013 teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile asjaomasest 395 miljoni euro suurusest kapitalisüstist Nea Proton Banki.

1.2.2. New TT Bankiga seotud menetlus

(23) 6. mail 2013 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi nr SA. 31155 (2013/C) kohta State aid to TT Hellenic Postbank S.A. through the creation and the capitalisation of the bridge bank „New TT Hellenic Postbank S.A.” (riigiabi TT Hellenic Postbankile sildasutuse New TT Hellenic Postbank S.A. asutamise ja kapitaliseerimise teel) (edaspidi „New TT uurimise algatamise otsus”) (11). Nimetatud otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses järgmisega: i) 500 miljoni euro suurune kapitalisüst finantsstabiilsuse fondi vahenditest panka New TT Hellenic Postbank S.A. (edaspidi „New TT Bank”); ii) Hellenic Postbank S.A. (edaspidi „TT Bank”) tegevuse üleviimisest New TT Banki tekkinud 4,1 miljardi (12) suuruse rahastamispuudujäägi (13) katmine; iii) Kreeka riigi 224,96 miljoni euro suurune kapitalisüst eelisaktsiate kujul TT Banki Kreeka pankade toetuskava raames; iv) Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondist 0,68 miljardi euro eraldamine, millega toetati ettevõttest T Bank S.A. (edaspidi „T Bank”) TT Banki üle kantud vara. Komisjon kutsus Kreekat esitama märkusi ja andma igasugust teavet, mis aitaks ümberkorraldusabi hinnata. New TT uurimise algatamise otsuse punktis 1 kirjeldatakse üksikasjalikult T Banki kriisilahendust, mis hõlmas TT Banki müüki, samuti ettevõtja TT Bank kriisilahendust, mille raames asutati New TT Bank.

(24) 2013. aasta juunis käivitas Kreeka finantsstabiilsuse fond New TT Banki müümise protsessi.

(25) 15. juulil 2013 teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile finantsstabiilsuse fondi otsusest müüa New TT Bank Eurobankile ning põhjendasid otsust.

(26) 15. juulil 2013 allkirjastas Eurobank finantsstabiilsuse fondiga siduva lepingu, eesmärgiga omandada 100 % New TT Banki aktsiatest ja hääleõigusest.

(27) 19. juulil 2013 esitas Kreeka märkused New TT uurimise algatamise otsuse kohta.

2. KIRJELDUS

2.1. EUROBANK JA SELLE RASKUSED

2.1.1. Kreeka pangandussektori üldine taust

(28) Ajavahemikus 2008–2012 langes Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) 20 %, nagu on osutatud tabelis 1. Selle tulemusel tekkisid Kreeka pankadel järjest suuremad makseviivitused Kreeka majapidamistele ja äriühingutele laenamisel (14). See mõjutas kahjulikult Kreeka pankade varade tootlust ja suurendas kapitalivajadust. Tabel 1 Kreeka SKP reaalkasv 2008–2013 Kreeka 2008 2009 2010 2011 2012 2013 SKP reaalkasv % –0,2 –3,1 –4,9 –7,1 –6,4 –4 (prognoos) Allikas: Eurostat, kättesaadav veebiaadressil http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(29) Lisaks võttis Kreeka veebruaris 2012 kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina. Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames pakkus Kreeka valitsus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele uusi väärtpabereid (sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja erasektori kaasamise programmi võlakirju (nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega), (15) mille oli väljastanud Euroopa Finantsstabiilsuse Fond vastutasuks Kreeka riigivõlakirjade eest. Kreeka ametiasutused kuulutasid võlakirjade vahetustehingute tulemused välja 9. märtsil 2012 (16). Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa tohutuid kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajadused, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse. Tabel 2 Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (eurodes) Pangad Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma Riigiga seotud laenude nominaalsumma Nominaalsumma kokku Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) / Core Tier 1 (17) (%) Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) / koguvara (%) Kreeka rahvuspank 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Postbank (TT Bank) 4 197 175 4 372 3 306 138 3 444 618,3 24,8 Nea Proton Bank 934 0 934 216 0 216 378,8 12,6 Allikas: „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14.

(30) Et Kreeka pankadel olid erasektori kaasamise programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes tohutud kapitali puudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpanga sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid nimetatud pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid Eurobanki rekapitaliseerimise vajadused ja kriisilahenduse kulud nimetatud programmi raames kokku 50 miljardit eurot (18). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud stressitest ajavahemikuks 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (19). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest, nagu need tulenevad 2012. aasta stressitestist. Tabel 3 2012. aasta stressitest. Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes) Pangad Võrdlusalus Core Tier 1 (2011. aasta detsember) Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets.) Erasektori kaasamise programmi eraldised (2011. a juuni) Kumulatiivne brutokahjum Krediidiriski prognoos Laenukahjumi reservid (2011. a dets.) Sisemine kapitali- tootlus Võrdlusalus Core Tier 1 (2014. aasta dets.) Kapitalivajadused NBG 7 287 –11 735 1 646 –8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 –5 781 830 –8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 –4 786 673 –8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 –5 911 1 005 –6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Postbank (TT Bank) 557 –3 444 566 –1 482 1 284 – 315 903 3 737 Nea Proton Bank 57 – 216 48 – 482 368 34 115 305 Allikas: „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8.

(31) 2012. aasta Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali kaasamise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse maksumaksjate koormat (20). Kreeka keskpank pidas elujõuliseks üksnes nelja suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank, Piraeus Bank ja Alpha Bank) (21). Esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks saadi fondist 2012. aasta mais.

(32) Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tagama kõrgemad intressimäärad. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele, sattusid täielikult sõltuvusse eurosüsteemi (22) rahalistest vahenditest, millest suurem osa eraldati erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast. 2012. aasta teisel poolaastal said pangad väga suuri abisummasid.

(33) Pärast 2012. aasta juunis toimunud valimisi hakkasid hoiusereservid taas kasvama. Kreeka pankade rahastamine eurosüsteemist hakkas alates 31. detsembrist 2012 vähenema.

(34) 3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi – hindadega, mis moodustasid 30,2–40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (23). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas välja nende edasised kahjumid bilansis, kuna erasektori kaasamise programmi käigus kirjendatud arvestuslik kahjum (st erinevus turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja tagasipöördumatuks (24).

(35) 2012. aasta detsembris said Kreeka neli suurimat panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist teist korda vahendeid rekapitaliseerimise vajadusteks.

(36) 2013. aasta sügisel algatas Kreeka keskpank uue stressitesti, eesmärgiga hinnata Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevust nii alus- kui ka kõige halvemate stsenaariumide korral.

(37) 2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide, aga ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis. Krediidikahju prognoosimiseks tehtud analüüsid põhinesid kahel makromajanduslikul stsenaariumil – baasstsenaariumil ja ebasoodsal stsenaariumil. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil.

(38) Lähtuvalt nõustaja esitatud hinnangust krediidikahju prognoosi kohta viis Kreeka keskpank läbi kapitalivajaduste hindamise, toetudes teise nõustaja tehnilisele toele.

(39) 2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidiriski prognoosid konsolideeritud alusel (25) Kreeka riski ja välismaise riski kohta, olemasolevad laenureservid (neto); pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt. Tabel 4 2013. aasta stressitest. Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes) Pangad Võrdlusalus Core Tier 1 (2013. aasta juuni) (1) Laenukahjumi reservid (juuni 2013) (2) Krediidiriski prognoos, Kreeka risk (3) Krediidiriski prognoos, välismaine risk (26) (4) Sisemine kapitali- tootlus (5) Stressitesti Core Tier 1 määr (detsember 2016) (6) Kapitalivajadused (7) = (6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5) Kreeka rahvuspank (27) 4 821 8 134 –8 745 –3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (28) 2 228 7 000 –9 519 –1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 –14 720 –2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 –16 132 –2 342 2 658 5 265 425 Attica 225 403 – 888 0 106 243 397 Panellinia 61 66 – 237 0 –26 31 169 Allikas: 2013. aasta stressitest Kreeka pangandussektori kohta, Kreeka keskpank, 2014. aasta märts, lk 42.

(40) 6. märtsil 2013 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada hiljemalt 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.

2.1.2. Eurobanki majandustegevus

(41) Eurobank pakub peamiselt Kreekas ning Ida- ja Kagu-Euroopas (Küpros, Rumeenia, Bulgaaria, Serbia ja Ukraina) universaalseid pangandusteenuseid. Kodumajapidamistele ja ärisektorile pakutakse laiaulatuslikke panga- ja finantstooteid ja -teenuseid. Pank tegutseb jaemüügi-, äri- ja erapangandus-, vara valitsemise, kindlustus-, riigikassaga seotud, kapitali- ja muude teenuste turgudel. Eurobanki grupp on asutatud juriidilise isikuna Kreekas, selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 31. detsembril 2012 töötas pangas kokku 17 427 inimest – umbes pool neist Ida- ja Kagu-Euroopas ja teine pool Kreekas (29).

(42) Eurobank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nominaalväärtuses 7 336 miljonit eurot. Selle erasektori kaasamise programmi kulud olid kokku 5 781 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning see kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele (30). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs Eurobank erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nominaalväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.

(43) Tabelis 5 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed). Tabel 5 Eurobanki põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja 2013 Kasum ja kahjum (mln eurot) 2010 2011 2012 2013 (sealhulgas New TT Bank ja Nea Proton Bank alates nende omandamise kuupäevast) Netointressitulu 2 103 2 965 1 461 1 294 Tegevustulu kokku 2 730 2 226 1 755 1 587 Tegevuskulud kokku –1 280 –1 123 –1 052 –1 071 Maksueelne tulu 1 450 1 103 703 516 Krediidiriskist tulenev kahjum –1 273 –1 328 –1 655 –1 920 Erasektori kaasamise programmi kahjum –6 012 – 363 Muu kahjum – 737 – 373 – 522 Puhaskasum/-kahjum 84 –5 496 –1 440 –1 157 Valikulised koguselised näitajad (mln eurot) 31. detsember 2010 31. detsember 2011 31. detsember 2012 31. detsember 2013 (sh New TT Bank ja Nea Proton Bank) Klientidele antud laenud ja tehtud ettemaksed kokku 53 412 48 094 43 171 45 610 Hoiused kokku 41 173 32 459 30 752 41 535 Vara kokku 87 188 76 822 67 653 77 586 Omakapital kokku (31) 6 094 875 – 685 4 523 Allikad: 2013: Finantstulemused 2013 – Konsolideeritud finantsaruanded, lk 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ja 2011: Finantstulemused 2012 – Konsolideeritud finantsaruanded, lk 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobanki pressiteade, 2011. aasta kogutulemused, lk 5–6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

(44) Tabelist 5 nähtub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5 781 miljonit eurot) (32) kandis Eurobank kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega. Panga likviidsuspositsioon sai oluliselt kannatada hoiuste väljavoolu tõttu, selle laenude ja hoiuste suhtarv oli 2011. aasta 31. detsembril 148 % ning samal ajal rahastati 42 % bilansist eurosüsteemist.

(45) Pärast 2013. aasta stressitesti, mille tulemused avalikustati 6. märtsil 2014, hindas Kreeka keskpank Eurobanki kapitalivajaduse 2 945 miljonile eurole baasstsenaariumi realiseerumise korral. Summa puhul ei ole võetud arvesse leevendusmeetmeid, teiste sõnadega, on juba eeldatud, et pank viib kõnealuseid meetmeid ellu investeeringutest väljumise näol ning et need peaksid aitama kapitalivajadust vähendada.

(46) 2 945 miljoni euro suuruse kapitalivajaduse rahuldamiseks pakkus Eurobank tõhustatud leevendusmeetmeid, mis kaasavad paraku üksnes veidi enam kapitali, kui Kreeka keskpank kapitalivajaduse arvutamisel eeldas. Leevendusmeetmed hõlmavad täiendava vara müüki ([…] (33) müük, […] % tütarettevõtjast kindlustusettevõtja müüki ning kinnisvaraturu osaluse vähendamist 20 protsendile hiljemalt […]) (34).

(47) Et tõhustatud leevendusmeetmed võimaldavad rahuldada üksnes minimaalse osa kapitalivajadusest, otsustati 12. aprilli 2014. aasta aktsionäride erakorralisel koosolekul suurendada kapitali 2 864 miljoni euro võrra. See toimub eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas. Kui erainvestorite nõudlus on kogu kapitali suurendamise vajaduse rahuldamiseks ebapiisav, hüvitab Kreeka finantsstabiilsuse fond vahe sellega, et märgib järelejäänud uued aktsiad (mis konverteeritakse enne panga olemasolevatest allutatud kapitaliinstrumentidest aktsiatesse).

2.2. EUROBANKI-POOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE

(48) 15. juulil 2013 allkirjastas Eurobank Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kaks siduvat lepingut, eesmärgiga omandada 100 % Nea Proton Banki ja New TT Banki aktsiatest ja hääleõigustest.

2.2.1. Nea Proton Banki omandamine

Proton Banki ja Nea Proton Banki kriisilahendus

(49) 9. oktoobril 2011 alustas Kreeka keskpank Proton Banki kriisilahendust. Kreeka keskpank võttis Proton Banki tegevusloa tagasi ning määras selle likvideerimisele (35).

(50) Kreeka keskpanga ettepanekul ja rahandusministri otsuse kohaselt (36) asutati ajutise krediidiasutusena Nea Proton Bank, millele kanti üle Proton Banki kõik hoiused (jae-, panga- ja valitsemissektori hoiused), filiaalivõrk ja valitud vara (laenud ja väärtpaberiportfellid). Omakapitali investeeringud, allutatud laenud ja suure riskiga laenud jäid Proton Bankile. Kreeka finantsstabiilsuse fond suunas Nea Proton Banki algkapitalina 250 miljonit eurot (37) ning oli panga ainuaktsionär. Nea Proton Banki algbilansi maht oli umbes 3 miljardit eurot.

(51) 2011. aasta lõpus moodustasid Nea Proton Banki riskiga kaalutud varad (38) 1,2 miljardit eurot.

Eurobanki-poolne Nea Proton Banki omandamine

(52) Kreeka pankade kriisilahenduse seaduses on sätestatud Kreeka finantsstabiilsuse fondi kohustus võõrandada oma aktsiad ajutises krediidiasutuses kahe aasta jooksul alates ministri otsuse kuupäevast, millega asjaomane ajutine krediidiasutus asutati (39). Asjaomase kohustuse tõttu ja Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt müüs finantsstabiilsuse fond oma aktsiad Nea Proton Bankis. Fondi finantsnõustaja võttis ühendust suure hulga võimalike investoritega (sealhulgas Kreeka pankade, välispankade ja sponsoritega), kuid lõpliku pakkumise tegi neist vaid kaks – Eurobank ja üks Ameerika Ühendriikide riskifond. Fondi pakkumiskutse tingimustega oli kooskõlas üksnes Eurobanki esitatud pakkumus, mis hinnati seega kehtivaks.

(53) 31. mai 2013. aasta seisuga oli Nea Proton Banki riskiga kaalutud vara 811 miljonit eurot ning regulatiivne kapital – 203 miljonit eurot. Samal kuupäeval vajas Nea Proton Bank rekapitaliseerimist kogusummas 276 miljonit eurot, et saavutada esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu 9 %. Eurobank maksis sularahas 1 euro, et omandada 100 % Nea Proton Banki aktsiakapitalist ja hääleõigustest. Pank palus fondil rekapitaliseerida Nea Proton Banki 395 miljoni euroga, mis lisaks 276 miljonile eurole, mida on vaja Nea Proton Banki kapitali adekvaatsuse määra taastamiseks 9 protsendile, võimaldaks saada täiendavad eraldised summas 119 miljonit eurot, et katta täiendavad laenu- ja maksueelsed kahjumid kuni aastani 2016. Müügitingimuste kohaselt võttis fond kohustuse hüvitada Nea Proton Banki kapitalivajaduse enne tehingu toimumist 395 miljoni euro suuruses rahasummas.

2.2.2. New TT Banki omandamine

TT Banki ja New TT Banki kriisilahendus

(54) 18. jaanuaril 2013 alustas Kreeka keskpank TT Banki kriisilahendust. Kreeka keskpank tühistas TT Banki tegevusloa ning määras panga likvideerimisele (40).

(55) Kreeka keskpanga ettepanekul ja rahandusministri otsuse kohaselt (41) asutati ajutise krediidiasutusena New TT Bank, kuhu kanti üle TT Banki hoiused (rahalised, lühiajalised riigikassa võlakirjad, nõuetekohaselt teenindatavad laenud, jaehoiused, keskrahastamisvahendid ja Kreeka riigivõlakirjad) (42) summas 10,8 miljardit eurot. TT Banki jäi puhasvara kokku summas 1,2 miljardit eurot: omakapitali investeeringud, viivislaenud, TT tulumaksu vara ja kohustised ning lõivud ja mis tahes maksud. Kreeka finantsstabiilsuse fond suunas New TT Banki algkapitalina 500 miljonit eurot ning oli panga ainuaktsionär. New TT Banki algbilansimaht oli pärast kapitalisüsti umbes 15,1 miljardit eurot.

Eurobanki-poolne New TT Banki omandamine

(56) Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohustuste kohaselt müüs finantsstabiilsuse fond oma aktsiad New TT Bankis. Sellega täideti ka kohustus võõrandada oma aktsiad ajutises krediidiasutuses kahe aasta jooksul alates viimase asutamise kuupäevast. Fondi finantsnõustaja võttis ühendust suure hulga võimalike investoritega, sealhulgas Kreeka pankade, välispankade ja sponsoritega. Lõpliku pakkumise tegid vaid Kreeka neli suurimat panka, millest eelistati Eurobanki pakkumist.

(57) Eurobank nõustus maksma New TT Banki ostmiseks kokku 681 miljonit eurot uute emiteeritud tavaaktsiate kujul. Märkimist käsitleva lepingu kohaselt kuulus panga esialgne makse täiendavale korrigeerimisele vastavalt vara puhasväärtuse hindamise tulemustele (43).

(58) Seepärast anti 26. augusti 2013. aasta aktsionäride erakorralisel koosolekul heakskiit kapitali suurendamisele 425 625 000 euro võrra seeläbi, et väljastatakse uusi tavaaktsiaid (44) summas 1 418 750 000 eurot nominaalväärtusega 0,3 eurot aktsia ja pakkumishinnaga 0,48 eurot aktsia. Finantsstabiilsuse fond suurendas kapitali täielikult üksnes mitterahaliste sissemaksete vormis. See hõlmas kõiki New TT Banki aktsiaid, mis fondi valduses olid ning mille koguväärtus oli 681 miljonit eurot. Pärast tehingut kasvas fondi aktsiaosalus pangas 93,5 protsendilt 95,2 protsendile.

2.3. ABIMEETMED

(59) Eurobanki suhtes kohaldati kapitalitoetusi A, B1, B2, B3, B4 ja C ning likviidsustoetusi L1 ja L2. Proton Banki ja Nea Proton Banki suhtes kohaldati järgmisi meetmeid: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ja NP3. T Banki, TT panga ja New TT panga suhtes kohaldati meetmeid T, TT, NTT1 ja NTT2.

2.3.1. Kreeka pankade toetuskava raames Eurobanki kasuks võetud abimeetmed

(60) Eurobank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmel kujul: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.

2.3.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)

(61) Pank on saanud ja saab ka edaspidi abi tagatismeetmete ja riigivõlakirjade näol. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 30. novembri 2013. aasta seisuga (45) oli pank saanud tagatisi kokku umbes 13,9 miljardit eurot. Sel kuupäeval ei olnud pangal laenatud riigivõlakirju. 15. aprillil 2011 oli pank saanud riigivõlakirju summas 1 737 miljonit eurot, samuti Kreeka pankade toetuskava raames riigitagatisi summas 13,6 miljardit eurot.

(62) Panga ümberkorralduskavas, mille Kreeka ametiasutused esitasid komisjonile 16. märtsil 2014, teatasid ametiasutused kavatsusest jätkata ümberkorraldusperioodil kava raames riigitagatiste andmist ja riigivõlakirjade väljastamist.

2.3.1.2. Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames teostatud riigipoolne rekapitaliseerimine

(63) 2009. aasta mais sai Eurobank Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames 950 miljoni euro (46) suuruse kapitalisüsti. Kapitalisüst moodustas sel ajal 2 % panga riskiga kaalutud varast.

(64) Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja kehtivusajaga viis aastat. 2010. aastal pikendati eelisaktsiate kehtivusaega ning suurendati hüvitise määra. Alates sellest ajast kehtis tingimus, et kui eelisaktsiad ei olnud viie aasta jooksul pärast väljastamist tagasi makstud ega nende tagasimaksmise kohta aktsionäride üldkoosolekul otsust vastu võetud, suurendab Kreeka rahandusminister kupongiintressi 2 % aastas kumulatiivselt (st kupongiintress 12 % kuuendal aastal, 14 % seitsmendal aastal jne).

2.3.2. Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)

(65) Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulisel finantsasutusel saada rahalisi vahendeid eurosüsteemist, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Nimetatud asutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on […] baaspunkti kõrgem intressist, mida tuleb maksta keskpanga tavalise refinantseerimise eest.

(66) Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid (47). Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigitagatise, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna. Seaduse 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril anda riigi nimel Kreeka keskpangale tagatisi, et säilitada Kreeka keskpanga nõuded krediidiasutuste vastu. Erakorralist likviidsusabi saanud pangad peavad maksma riigile tagatistasu […] baaspunkti.

(67) 31. detsembril 2011 sai Eurobank 14,95 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (48) ning 31. detsembril 2012 – 12 miljardit riigi tagatud erakorralist likviidsusabi.

2.3.3. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Eurobanki suhtes kohaldatud abimeetmed

(68) Alates 2012. aastast võttis finantsstabiilsuse fond Eurobanki suhtes mitmeid kapitalitoetusega seotud meetmeid. Tabelis 6 on antud nimetatud abimeetmete ülevaade. Tabel 6 Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu panga kasuks võetud kapitalitoetusega seotud meetmed Esimene ajutine rekapitaliseerimine, mai 2012 (mln eurot) Teine ajutine rekapitaliseerimine, detsember 2012 (mln eurot) Kohustuste võtmise kinnitus, detsember 2012 (mln eurot) 2013. aasta kevade rekapitaliseerimine, mai 2013 (mln eurot) Rekapitaliseerimiskohustus, aprill 2014 (mln eurot) Meede B1 B2 B3 B4 C Summa (mln eurot) 3 970 1 341 528 5 839 2 864

2.3.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)

(69) Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjendustes 15–32 esitati üksikasjalik kirjeldus 2012. aasta esimese ajutise rekapitaliseerimise kohta (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.

(70) 20. aprillil 2012 edastas finantsstabiilsuse fond Eurobankile kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kuni 4,2 miljardi euro eest.

(71) Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamise seaduses nr 3864/2010 ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega pangale 28. mail 2012 üle 3,97 miljardi euro eest Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirju. Pangale kanti üle Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ujuva intressimääraga võlakirjad kehtivusajaga kuus ja kümme aastat ning väljastamiskuupäevaga 19. aprill 2012. Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 48 oli komisjon juba märkinud, et 28. mai 2012. aastal toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Nii kohustuste võtmise kinnituse kui ka esimese ajutise rekapitaliseerimise raames ette nähtud summad oli arvutanud välja Kreeka keskpank, et tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga omavahendite suhtarvuks 8 %. Nagu on näha tabelist 3, kattis meede B1 üksnes piiratud osa 2012. aasta stressitesti käigus kindlaksmääratud kapitali koguvajadusest. Pank oli kavandanud suurendada kapitali tulevase kapitali suurendamise raames, ajutise rekapitaliseerimise eesmärk oli üksnes säilitada panga abikõlblikkus Euroopa Keskpangast rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kapitali suurendamine aset leiab.

(72) Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise tavaaktsiatesse ja muudesse konverteeritavatesse finantsinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani kehtisid Eurobanki ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahel sõlmitud eelmärkimise lepingu tingimused, mille kohaselt pidi Eurobank tasuma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu, mis moodustas 1 % Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirjade nominaalväärtusest, ning igasugused kupongimaksed ja selle perioodi eest Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirjadelt kogunenud intress loeti Kreeka finantsstabiilsuse fondi täiendavaks kapitalitoetuseks (49).

2.3.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)

(73) 2012. aasta sügisel registreeris Eurobank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav abikõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.

(74) Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 21. detsembril 2012 teostas finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 341 miljonit eurot (meede B2), mis toimus taas fondi võlakirjade ülekandmise näol pangale.

2.3.3.3. 21. detsembri 2012. aasta kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)

(75) Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas fond 21. detsembril 2012 pangale kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate instrumentide väljalaskmises kogusummas kuni 528 miljonit eurot (meede B3).

(76) Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ja 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendas seda, et fond oli rahuldanud 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kogu kapitalivajaduse (5 839 miljonit eurot) (50).

2.3.3.4. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (meede B4)

(77) 30. aprillil 2013 kiideti aktsionäride üldkoosolekul heaks Eurobanki osakapitali suurendamine summas 5 839 miljonit eurot (edaspidi „2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine”). Seejärel väljastas pank 3 789 317 357 uut aktsiat nominaalväärtusega 0,30 ning hinnaga 1,54 eurot aktsia eest.

(78) Sama päeva aktsionäride üldkoosolekul otsustati ka, et Kreeka finantsstabiilsuse fond tagab kogu kapitali mitterahalises vormis Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirjade kujul.

(79) Seejärel eraldas fond 2013. aasta mais pangale 5 839 miljonit eurot tavaaktsiatena (meede B4). Summa on võrdne meetmete B1, B2 ja B3 summaga.

(80) 2013. aasta kevade rekapitaliseerimise käigus konverteeriti esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks ning täideti täiendava finantsabi andmise kohustus (meede B3).

(81) Uute aktsiate hinnaks sätestati 50 % väärtpaberituru kogusega kaalutud keskmisest arvestusperioodil 50 kauplemispäeva enne pakkumishinna kindlaksmääramist. 30. aprillil 2012 aktsionäride üldkoosolekul (51) otsustatud pöördaktsiatükelduse tulemusel kehtestati uute aktsiate hinnaks 1,54 eurot aktsia eest.

(82) Vahetult pärast 2013. aasta kevade rekapitaliseerimist sai finantsstabiilsuse fondist Eurobanki peaaktsionär osalusega 98,56 %. Pärast seda, kui pank läbis järgmise kohustiste juhtimise perioodi, langes osakaal 93,55 protsendile (2013. aasta juunis, vt punkt 2.4.5). 2013. aasta augustis väljastas pank fondile uued aktsiad New TT Banki ostmiseks, mis kasvatas fondi osakaalu 95,23 protsendile (52).

2.3.3.5. 2014. aasta rekapitaliseerimise kohustus (meede C)

(83) 6. märtsil 2014 esitas Kreeka keskpank 2013. aasta teisel poolaastal läbi viidud stressitesti tulemused. Kreeka keskpank märkis, et baasstsenaariumi kohaselt on ajavahemikus 2014–2016 panga kapitalivajadus 2 945 miljonit eurot.

(84) 31. märtsil 2014 saatis finantsstabiilsuse fond Eurobankile kirja, milles teatas oma kavatsusest ja suutlikkusest toetada igasugust kapitali suurendamist, mis viiakse ellu finantsstabiilsuse fondi reguleeriva seaduse 3864/2010 (muudetud 30. märtsil 2014) alusel ning kooskõlas stressitesti käigus kindlaks määratud kapitalivajadusega. Fondi reguleerivas seaduses on sätestatud, et kui märkimisperioodi lõpus on erainvestorite nõudlus fondi üldnõukogus kahe hindamise teel kindlaks määratud hinna juures ebapiisav, peab fond märkima kõik ülejäänud aktsiad (mis konverteeritakse enne panga olemasolevatest allutatud kapitaliinstrumentidest aktsiatesse vastavalt artiklile 6a).

(85) 12. aprillil 2014 kiideti aktsionäride erakorralisel koosolekul heaks aktsiakapitali suurendamine summas 2 864 miljonit eurot (vastavalt finantsstabiilsuse fondi reguleerivale seadusele) ning märgiti, et pakkumishind ei tohi olla madalam nominaalväärtusest 0,3 eurot aktsia eest, samuti fondi kehtestatavast miinimumhinnast (53).

(86) Kreeka finantsstabiilsuse fondi reguleeriva seadusega kooskõlas nimetas fond kaks sõltumatut nõuandjat, kelle ülesanne oli määrata kindlaks panga väärtus. 10. aprillil 2014 lõpetasid nõuandjad oma töö ning kumbki esitas panga väärtusvahemiku. Mõlemad väärtusvahemikud langevad märkimisväärses osas kokku. Nimetatud kahele hinnangule tuginedes määras fondi üldnõukogu 14. aprillil 2014 kindlaks panga poolt investoritele pakutavate uute aktsiate miinimumhinna ja hinna aktsiaemissiooni toetamiseks juhul, kui see on nõutav (54). 15. aprillil 2014 kiitis üldnõukogu heaks investorite konsortsiumi tehtud pakkumise märkida 1,3 miljardi euro eest uusi aktsiaid hinnaga 0,3 eurot aktsia (edaspidi „põhiinvestor” (55) (56)).

(87) 24. aprillil 2014 teatas Eurobank ostukorralduste aktsepteerimise protsessi alustamisest hinnaga 0,30 kuni 0,33 eurot (57). Kui on olemas piisav nõudlus kogu 2 864 miljoni euro ulatuses ja kõrgema hinnaga kui 0,30 eurot, peab põhiinvestor kohandama oma hinna kõrgema hinnaga või oma korraldused tühistama – sel juhul makstakse talle hüvitist. Kui erainvestorite nõudlus (sealhulgas põhiinvestori nõudlus) on kogu 2 864 miljoni euro katmiseks hinnaga 0,30 eurot ebapiisav, eelistatakse jaotamisel põhiinvestorit. Kui hinnaga 0,30 eurot on nõudlus (sealhulgas põhiinvestori nõudlus) on ebapiisav, konverteeritakse allutatud laenud uutesse aktsiatesse. Nagu on nähtud ette fondi reguleeriva seadusega, märgib fond kõik pärast allutatud laenu konverteerimist märkimata aktsiad sama hinnaga, s.o 0,30 eurot aktsia.

2.3.4. Omandatud ettevõtjate kasuks võetud abimeetmed

2.3.4.1. Proton Banki ja Nea Proton Banki kasuks võetud abimeetmed

(88) Alates 2008. aastast võeti seoses ettevõtjatega Proton Bank ja Nea Proton Bank mitmeid abimeetmeid. Tabelis 7 on antud nimetatud abimeetmete ülevaade. Tabel 7 Ülevaade Protoni ja Nea Proton Banki kasuks võetud finantsabimeetmetest Abisaaja Meede Abi olemus Abi andev üksus Väljamakse kuupäev Summa (mln eurodes) Proton Banki tegevus Pr1 Rekapitaliseerimisena antud kapital: Kreeka riigi eelisaktsiad Riik mai 2009 80 Pr2 Kreeka riigiväärtpaberid riigivõlakirjade meetme raames Riik aprill 2009 78 Pr3 Riigi tagatis Kreeka tagatismeetme raames väljastatud võlakirjadele Riik juuli 2010 149,4 Nea Proton Banki tegevus NP1 Rahastamis-puudujääk Proton Bankist Nea Proton Banki ülekandmisel Proton Bankist Nea Proton Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine (1. osa) Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fond 9.10.2011 862 Proton Bankist Nea Proton Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine pärast rahastamispuudujäägi väljaarvutamist (2. osa) Kreeka finants-stabiilsuse fond 14.5.2012 259,6 NP1 kogusumma 1 121,6 NP2 Aktsia-kapitali paigutus ettevõtjasse Nea Proton Bank 2011. ja 2012. aastal Algkapital Kreeka finants-stabiilsuse fond 9.10.2011 220 Algkapital Kreeka finants-stabiilsuse fond 3.2.2012 30 Algkapital kokku 250 Täiendav osakapital Kreeka finants-stabiilsuse fond 1.8.2012 230 Täiendav osakapital Kreeka finants-stabiilsuse fond 31.12.2012 35 Täiendav kapital kokku 265 NP2 kogusumma 515 NP3 Rekapitaliseerimine enne müüki Eurobankile Osakapital Kreeka finants-stabiilsuse fond 28.8.2013 395

2.3.4.1.1. Proton Banki suhtes võetud abimeetmed

i) Proton Banki riigipoolne rekapitaliseerimine (meede Pr1)

(89) 2009. aasta mais tegi Kreeka riik ettevõtjasse Proton Bank 80 miljoni euro suuruse kapitalisüsti, mis sel ajal võrdus umbes 4,6 protsendiga selle riskiga kaalutud varast. Kapitalisüst tehti Kreeka pankade toetuskavva kuuluva rekapitaliseerimismeetme raames. Rekapitaliseerimine toimus eelisaktsiate vormis.

ii) Proton Bankile antud riigi likviidsustoetus (meetmed Pr2 ja Pr3)

(90) Proton Bank sai abi ka tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava raames. 2009. aasta aprillis sai Proton Bank Kreeka riigiväärtpabereid summas 78 miljonit eurot (meede Pr2) ning 2010. aasta juulis riigi tagatise väljastatud võlakirjadele nominaalväärtusega 149,4 miljonit eurot (meede Pr3). Riigi tagatud võlakirjad kanti kindlaksmääratud päeval üle Nea Proton Banki, kuid tühistati 5. jaanuaril 2012. Kreeka riigiväärtpaberid kaotasid kehtivuse 2011. aasta detsembris ning neid ei pikendatud.

2.3.4.1.2. Nea Proton Banki suhtes võetud abimeetmed

i) Nea Proton Banki 1 121,6 miljoni euro suuruse rahastamispuudujäägi katmine (meede NP1)

(91) Proton Banki kriisilahenduse raames tegid Kreeka ametiasutused kindlaks Nea Proton Banki rahastamispuudujäägi. Kooskõlas Kreeka keskpanga 9. oktoobri 2011. aasta otsusega maksti Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava alusel Nea Proton Bankile 2011. aasta detsembris 862 miljonit eurot. Pärast seda, kui Kreeka keskpank oli 19. jaanuaril 2012 hinnanud rahastamispuudujäägi 1 121,6 miljonile eurole, tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond (58)9. aprilli 2012. aasta Kreeka keskpanga otsuse kohaselt (59)14. mail 2012 järelejäänud väljamakse summas 259,6 miljonit eurot. Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi kriisilahenduskavaga seega kaeti rahastamispuudujääk.

ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2011. ja 2012. aasta kapitalisüstid ettevõtjale Nea Proton Bank (meede NP2)

(92) Kreeka finantsstabiilsuse fond andis Nea Proton Bankile riigiabi esialgse aktsiakapitali näol (lihtaktsiatena) summas 250 miljonit eurot, mis maksti välja kahes osas – 9. oktoobril 2011 ja 3. veebruaril 2012.

(93) 16. juulil 2012 esitatud Nea Proton Banki ajakohastatud ümberkorralduskava kohaselt, mis oli hiliseim versioon Nea Protoni uurimise algatamise otsuse tegemise ajal komisjonile teatatud kavadest, oli Nea Proton Banki täiendav kapitalivajadus 300 miljonit eurot. Täiendavat kapitali läks osaliselt vaja seetõttu, et Nea Proton Bank oli erasektori kaasamise programmi tulemusel kahju kandnud (Kreeka riigivõlakirjadega seotud 2011. aasta väärtuse langus summas 146,5 miljonit eurot ning täiendav väärtuse langus summas 22 miljonit eurot lisati 2012. aasta esimese kvartali tulemustele). Nea Proton Bank vajas täiendavat kapitali ka seetõttu, et ajavahemikuks 2011–2016 prognoositud kulud olid kasvanud, võrreldes Nea Proton Banki asutamisel eeldatud tasemetega.

(94) 16. juulil 2012 esitatud Nea Proton Banki ajakohastatud ümberkorralduskava kohaselt pidi hinnangulise kapitalivajaduse kohane sissemakse toimuma 2012. aastal 285 miljoni euro ning 2014. aastal 15 miljoni euro suuruse kapitalisüsti vormis. Lõpuks tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond Nea Proton Bankile 230 miljoni euro suuruse sissemakse 1. augustil 2012 ning 35 miljoni euro suuruse sissemakse 31. detsembril 2012.

iii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstid Nea Proton Bankile enne selle müümist Eurobankile (meede NP3)

(95) Kreeka finantsstabiilsuse fond oli 15. juuli 2013. aasta müügilepingus juba võtnud kohustuse eraldada Nea Proton Bankile 395 miljonit eurot (60). 28. augustil 2013 tegi fond sissemakse summas 395 miljonit eurot.

2.3.4.2. New TT Banki suhtes võetud abimeetmed

(96) T Bank, TT Bank ja New TT Bank said alates 2008. aastast mitmeid kordi abi. Tabelis 8 on antud nimetatud abimeetmete ülevaade. Tabel 8 Ülevaade T Banki ja TT Banki kasuks võetud abimeetmetest Abisaaja Meede Kirjeldus Abi andev üksus Kuupäev Riigiabi summa (mln eurodes) T Bankist TT Banki üle kantud tegevusvald-konnad (61) T T Bankist TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine (1. osa) Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fond Detsember 2011 450 T Bankist TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine pärast rahastamispuudujäägi väljaarvutamist (2. osa) Kreeka finants-stabiilsuse fond 14.2.2013 227 T kogusumma 677 TT Bank TT Kapitali-süst Rekapitaliseerimisena antud kapital: Kreeka riigi eelisaktsiad Riik Mai 2009 224,96 New TT Bank (sildasutus) NTT1 Rahastamispuudujääk TT Bankist New TT Banki ülekandmisel TT Bankist New TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine (1. osa) Kreeka finants-stabiilsuse fond 29.1.2013 2 730,8 TT Bankist New TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine pärast rahastamispuudujäägi väljaarvutamist (2. osa) Kreeka finants-stabiilsuse fond 14.6.2013 1 001,7 NTT1 kogusumma 3 732,6 NTT2 Esialgse aktsiakapitali paigutus New TT Banki esialgne aktsiakapital Kreeka finants-stabiilsuse fond 29.1.2013 500

2.3.4.2.1. T Banki suhtes võetud abimeede

Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskavast 677 miljoni euro eraldamine T Bankile (meede T)

(97) T Banki tegevuse üleviimisest TT Banki tekkinud rahastamispuudujäägi (uude panka üle kantud vara õiglase väärtuse ja kohustuste õiglase väärtuse vahe) katmine toimus Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi kriisilahenduskava raames. Kreeka keskpanga 17. detsembri 2011. aasta otsuse kohaselt eraldati Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskavast 450 miljonit eurot, (62) mis moodustas umbes kolmveerandi hinnangulisest rahastamispuudujäägist. Pärast seda, kui Kreeka keskpank oli hinnanud rahastamispuudujäägi ligikaudu 677 miljonile eurole, tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond (63) Kreeka keskpanga 9. aprilli 2012. aasta otsuse kohaselt (64)14. veebruaril 2013 New TT Bankile järelejäänud sissemakse summas 227 miljonit eurot (65).

2.3.4.2.2. TT Banki suhtes võetud abimeede

i) TT Banki riigipoolne rekapitaliseerimine (meede TT)

(98) 2009. aasta mais sai TT Bank kapitalisüsti summas 224,96 miljonit eurot, mis võrdub umbes 2,9 protsendiga selle tolleaegsest riskiga kaalutud keskmisest. TT Bank sai Kreekalt kapitalisüsti Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames. Kapitalisüst toimus eelisaktsiate vormis.

2.3.4.2.3. New TT Banki suhtes võetud abimeetmed

i) New TT Banki 3 732,6 miljoni euro suuruse rahastamispuudujäägi katmine (meede NTT1)

(99) TT Bankist New TT Banki üle kantud vara väärtuse ja kohustuste nominaalväärtuse vahest tekkinud New TT Banki rahastamispuudujäägi rahastamine Kreeka finantsstabiilsuse fondist. Kreeka keskpanga 18. jaanuari 2013. aasta otsuse kohaselt eraldati Kreeka finantsstabiilsuse fondist 29. jaanuaril 2013. aastal 2 730,8 miljonit eurot, (66) mis moodustas umbes kolmveerandi hinnangulisest rahastamispuudujäägist. Pärast seda, kui Kreeka keskpank oli hinnanud rahastamispuudujäägi 3 732,6 miljonile eurole, (67) tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond Kreeka keskpanga 21. mai 2013. aasta otsuse kohaselt 14. juunil 2013 New TT Bankile järelejäänud väljamakse summas 1 001,7 miljonit eurot.

ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstid New TT Bankile (meede NTT2)

(100) Kreeka finantsstabiilsuse fond kui New TT Banki ainuaktsionär andis viimasele riigiabi algkapitali näol (lihtaktsiatena) summas 500 miljonit eurot.

2.4. ÜMBERKORRALDUSKAVA JA UUS ÄRIMUDEL

(101) 16. aprillil 2014 esitas Kreeka Eurobanki ümberkorralduskava, milles on selgitatud, mil moel kavatseb pank kui Nea Proton Banki ja New TT Banki omandamise tulemusel tekkinud kombineeritud üksus taastada oma pikaajalise elujõulisuse.

2.4.1. Sisemaised tehingud

(102) Ümberkorralduskava raames keskendus Eurobank oma põhipangateenustele Kreekas. Kui 2010. aastal moodustasid panga rahvusvahelised tehingud umbes 26 % laenudest, (68) oli nimetatud osakaal 2012. aastaks langenud juba 20 protsendile ning peaks 2018. aastaks langema […] protsendile (69).

(103) Panga jaoks on kõige olulisem taastada ümberkorraldusperioodi lõpuks (31. detsember 2018) Kreeka pangatehingute kasumlikkus ja elujõulisus. Seepärast sisaldab ümberkorralduskava rida meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaale, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi ülesehituse parandamiseks.

(104) Mis puutub tegevuse tõhususse, siis algatas Eurobank juba enne New TT Banki ja Nea Proton Banki omandamist laiaulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi. Alates 2010. aastast on pank vähendanud oma füüsilist jalajälge Kreekas. Kui võtta aluseks Eurobank kui eraldiseisev üksus (st arvestamata omandatud üksusi TT New Bank ja Nea Proton Bank), on viimane vähendanud oma filiaale 564lt 2008. aastal […]le 2014. aastal. Samuti on vähendatud töötajate arvu Kreekas (2008. aastal 10 142, 2012. aastal 9 037) (70).

(105) Ümberkorralduskava kehtivusaja lõpuks kavatseb Eurobank vähendada nii filiaalide arvu (645lt 31. detsembril 2012 […]le 31. detsembril 2018) kui ka töötajate arvu (12 430 lt […]le pro forma ehk võttes arvesse Nea Proton Banki ja New TT Banki) (71).

(106) Filiaalide ja personali tõhusama töö tagamine aitab vähendada Kreeka kombineeritud pangandustegevuse kogukulusid […] % – kui 2013. aastal oli see 913 miljonit eurot aastas, (72) siis 2018. aastaks loodetakse seda vähendada […] miljonile eurole aastas (73). Selle tulemusel langeb panga Kreeka turu teenuste loodetav kulude ja tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks alla […] %. 2012. aastal oli see 60 %.

(107) Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi Eurobanki meetmeid oma rahastamiskulude tõhustamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, mis tulenevad stabiilsemast keskkonnast, eeskätt Kreeka majanduse eeldatavast stabiliseerumisest ja taastumisest. Arvatakse, et alates 2014. aastast hakkab Kreeka majandus taas kasvama. Hoiusemarginaalid (tähtajaliste, nõudmiseni hoiuste ja hoiuseintresside keskmine) peaksid Kreekas langema 2012. aasta 223 baaspunktilt […] baaspunktile 2018. aastal (74). Marginaalide langus saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltumine erakorralisest likviidsusabist ja eurosüsteemist laiemalt 42,9 protsendilt grupi tasandi koguvarast 2012. aastal […] protsendile 2018. aastal (75).

(108) Ümberkorralduskavas prognoositakse ka Eurobanki-poolset bilansi tugevdamist. Panga Kreeka laenude ja hoiuste suhtarv netonäitajana langeb 2018. aastaks […] protsendile (2012. aastal oli see 160 %, 2013. aastal 115 %), (76) samas kui kapitali adekvaatsus paraneb – grupi tasandil on 2018. aastaks esimese taseme omavahendite määr […] % (77) (enne esimest ajutist rekapitaliseerimist täheldatud negatiivse omakapitali asemel).

(109) Panga järgmine strateegiline prioriteet on viivislaenude haldamine. Lisaks tõhustatud krediidiprotsessidele nii laenude päritolu kui ka viivislaenude ümberkorraldamise tähenduses keskendutakse ümberkorralduskavas langenud väärtusega riskipositsioonide käsitlemisele uue parandusmeetmete osakonna loomise abil. Asjaomase osakonna ülesanne on korraldada langenud väärtusega riskipositsioonid ümber. Osakonnas kasutatakse 30–50 parandusmeetmetega tegeleva kliendihalduri (78) oskusteadmisi. 2015. aastaks kasvab viivislaenude osakaal grupi tasandil […] protsendile (Kreeka siseturul 2015. aastal […] protsendile) (79) ning seejärel hakkab langema, saavutades ümberkorraldusperioodi lõpuks loodetud määra […] % (80) (enne võlgade mahakandmist Kreekas 30 %) Tänu Kreeka majanduse taastumisele väheneb panga Kreeka kontorite laenude väärtuse langus 1 652 miljonilt eurolt 2013. aastal […] miljonile eurole 2018. aastal (81).

(110) Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaalide vähendamine ja riskikulude kahanemine võimaldavad pangal saavutada alates 2015. aastast Kreekas kasumlikkus. Panga prognooside kohaselt on selle konsolideeritud kahjum 2014. aastal […] miljonit eurot ning 2015. aastal […] miljonit eurot, kasum aga 2016., 2017. ja 2018. aastal vastavalt […] miljonit, […] miljonit ja […] miljonit eurot (82). Selle konsolideeritud omakapitali investeeringute tulusus saavutab 2018. aastal […] % (83). Nimetatud kasumlikkus tekib peamiselt Kreeka turul (omakapitali investeeringute tulusus on ümberkorraldusperioodi lõpus seejuures […] %, samas kui […] ja […] näitavad madalamat kasumlikkust (vastavalt […] % ja […] %).

2.4.2. Rahvusvaheline pangandustegevus

(111) Eurobank on juba alustanud oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. Juba on müüdud tütarettevõtjad Türgis (Eurobank Tefken) ja Poolas (EFG Poland). Ülejäänud rahvusvahelise filiaalivõrgu kaubanduslik puudujääk, s.o kindla tütarettevõtja hoiuste ja laenude jäägi summade vahe, on vähenenud 1,7 miljardilt eurolt 2010. aastal 0,8 miljardile ning tegevuskulud on vähenenud 9 % võrra (2010–2012) (84).

(112) Pank jätkab oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. Eeskätt on pank võtnud kohustuse vähendada 30. juuniks 2017 oma rahvusvahelise vara portfellimaht 8,77 miljardile eurole. Veel on võetud kohustus vähendada nimetatud portfell 3,5 miljardile eurole juhul, kui Kreeka finantsstabiilsuse fond peaks tegema rohkem kui ühe miljardi suuruse sissemakse tulevase aktsiakapitali suurendamise raames.

(113) Ümberkorralduskavas oli üks panga käsitletud valikuid asjaomase eesmärgi täitmiseks oma teenuste mahamüümine […] (85).

(114) 31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustasid võõrandamised panga välisvarast […] %. Seega on välisvara suurus 31. detsembri 2018. aasta seisuga […] miljardit eurot ning rahvusvaheline filiaalivõrk keskendub […]le ja […]le.

(115) Ümberkorralduskavas tõsteti esile vajadust vähendada välismaiste tütarettevõtjate rahalist sõltuvust Kreeka peakontorist ning säilitada ka edaspidi panga kapitalipositsioon.

(116) Sel eesmärgil kavatseb pank viia ellu ulatusliku rahvusvahelise filiaalivõrgu kulude kärpimise programmi, […]. Näiteks […] suletakse […] filiaali ning alates 31. detsembrist 2012 vähendatakse töötajate arvu […] võrra, samuti müüakse […] asuv tütarettevõtja (86).

(117) Pank vähendab oma välismaistele tütarettevõtjatele eraldatavaid koguvahendeid 2 miljardilt eurolt 2012. aastal […]-le 2018. aastal, (87) kusjuures omakapitali investeeringute tulusus saavutab […] % ja […] % vastavalt […] ja […].

2.4.3. Pangandusväline tegevus: kindlustus- ja kinnisvaraharu müük

(118) Eurobank on langetanud oma osaluse kinnisvaraga tegelevas tütarettevõtjas Eurobank Properties alla 35 protsendile aktisakapitali suurendamise kaudu. See tõi kaasa positiivse mõju panga esimese taseme põhiomavahenditele (88). Pank võõrandab asjaomase tütarettevõtja täielikult 31. detsembriks 2018.

(119) Ühtlasi kavatseb pank müüa oma kindlustusega tegelevad tütarettevõtjad hiljemalt […].

2.4.4. Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahendid

(120) Eurobank suutis hankida turult kapitali, tänu millele vähendati panga vajatavat riigiabi.

(121) 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames toimus oluline aktsionäride osaluse vähenemine, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond omandas 98,56 % panga aktsiatest ning senistele aktsionäridele jäi üksnes 1,44 % aktsiakapitalist. Sellega saavutas fond panga üle 2013. aasta juunis täieliku kontrolli. Alates 2008. aastast ei makstud kordagi välja rahalisi dividende.

(122) 2012. aasta veebruaris tegi Eurobank pakkumise hübriidvahendite tagasiostmiseks erainvestoritelt hinnaga, mis moodustas 40–50 % nende nominaalväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. Pakkumine võeti vastu ligikaudu 50 % ulatuses instrumentide nominaalväärtusest, mis tegi panga tuluks pärast tehingukulude arvessevõtmist 248 miljonit eurot (89).

(123) 2013. aasta mais teatas Eurobank järgmisest kohustuste juhtimise toimingust. Pank pakkus võlausaldajatele võimaluse konverteerida 662 miljonit eurot moodustavad madalamad esimese ja teise taseme omavahendid tavaaktsiatesse (nimiväärtuses). Kehtestatud konverteerimishind oli võrdne Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevade rekapitaliseerimise käigus makstud märkimishinnaga (90). Nõustumise määr oli 48 %. Et madalama – esimese ja teise – taseme omavahendite omanikud konverteerisid oma väärtpaberid madalama tasemega allutatud instrumentideks ja mitte rahaks, suudeti suurendada kapitali 317 miljonile eurole.

(124) Pärast kahte tagasiostu vähenes allutatud ja hübriidlaenude summa 1 045 miljonilt eurolt 31. detsembri 2011. aasta seisuga 283 miljonile eurole 31. detsembri 2013. aasta seisuga (91).

2.5. KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED

(125) Kreeka võttis kohustuse, et Eurobank ja selle filiaalid viivad ellu 16. aprillil 2014 esitatud ümberkorralduskava ning veel mõned sellega seotud täiendavad kohustused. Käesolevas punktis esitatakse asjaomaste lisas loetletud kohustuste kokkuvõte.

(126) Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et pank korraldab ümber oma äritegevuse Kreeka turul, kehtestades filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu, aga ka maksimaalsed kogukulud 31. detsembriks 2017 (92).

(127) Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et Eurobank vähendab Kreeka hoiuste kulusid ning saavutab hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla laenude netosumma ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (93).

(128) Mis puutub panga välismaistesse tütarettevõtjatesse, võttis Kreeka kohustuse, et Eurobank ei anna täiendavat kapitalitoetust, kui ei ole täidetud vastavad eeltingimused. Samuti võeti kohustus, et pank vähendab 30. juuniks 2018 märkimisväärselt rahvusvahelise vara finantsvõimendust (94).

(129) Kreeka võttis kohustuse, et pank loobub oma kindlustustegevusest, kinnisvaraga tegelevast tütarettevõtjast, teatud arvust väärtpaberitest ja vähendab oma erakapitali portfelli suurust. Lisaks ei osta pank investeerimisjärguta väärtpabereid, v.a mõned erandid (95).

(130) Kreeka võttis ka mitmed kohustused panga üldise juhtimise valdkonnas. Lubati kärpida panga töötajate ja juhtide tasustamist, et viia pank vastavusse Kreeka ühingujuhtimise seadustega ning kehtestada tõhus ja piisav organisatsiooniline struktuur (96).

(131) Samuti võttis Kreeka kohustuse tugevdada panga krediidipoliitikat, et hoida ära mis tahes diskrimineerimine krediidiprotsessi mis tahes etapis ning tagada, et laenude andmise ja ümberkorraldamise otsuste eesmärk oleks panga kasumlikkuse suurendamine. Võeti kohustus parandada panga krediidiriski järelevalvet ja laenude ümberkorraldamist (97).

(132) Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avalikule sektorile, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andmisel või selliseid laene ümber korraldades kõrvale headest pangandustavadest (98).

(133) Lõpuks võttis Kreeka kohustuse kehtestada panga suhtes täiendavad piirangud, s.o kupongimaksete ja dividendide maksmise keelu, ostu- ja reklaamikeelu (99).

(134) Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.

(135) Eurobanki kapitali kõnealuse suurendamise raames ning arvestades selle toetamist Kreeka finantsstabiilsuse fondist võttis Kreeka eraldi kohustuse viia ellu Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitleva seaduse artiklis 6a ette nähtud meetmed 30. märtsil 2014 muudetud kujul. Asjaomaste sätetega nähakse ette, et enne igasugust kapitalisüsti Kreeka finantsstabiilsuse fondist tuleb krediidiasutuse kapitalipuudujäägi järelejäänud summa kanda vajaduse korral üle asjaomase asutuse kapitaliinstrumentide ja muude allutatud kohustuste omanikele.

3. AMETLIKE UURIMISMENETLUSTE ALGATAMISE PÕHJUSED

3.1. ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(136) 27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi esimese ajutise rekapitaliseerimise raames (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (100) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.

(137) Et abi andmine toimus pärast eelnevat rekapitaliseerimist ja likviidsusabi, ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasust silmas pidades kahtlust, kas pank võttis kõik vajalikud meetmed selleks, et hoida ära edaspidist abivajadust (101). Lisaks ei olnud komisjonile selge, kes kontrollib panka pärast seda, kui esimene ajutine rekapitaliseerimine asendatakse püsiva rekapitaliseerimisega, (102) kuna panga üle oleks võinud saada kontrolli nii riik kui ka erasektori vähemusaktsionärid. Komisjon märkis, et ta sooviks veenduda mõlemal juhul, et panga juhtimise ja eelkõige selle laenuandmisprotsessi kvaliteet ei halveneks.

(138) Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajadusse, avaldas komisjon Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 66 kahtlust selle üle, kas olid võetud kõik meetmed panga edaspidise abivajaduse vältimiseks tulevikus. Et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus oli ebakindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab riigiabi eeskirjades sätestatud abi eest makstava tasu ja koormuse jagamise tingimustele. Kuna lisaks sellele ei olnud esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused Eurobanki uurimise algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon asjaomaseid tingimusi hinnata.

(139) Mis puutub meetme proportsionaalsusesse, siis väljendas komisjon kahtlust seoses sellega, kas kaitsemeetmed (kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, reklaamikeeld, ostmise ja tagasiostmise keeld, nagu on kirjeldatud Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 71) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Komisjon sätestas Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 72, et võis esineda konkurentsimoonutusi, mis olid põhjustatud eeskirjade puudumisest, mis oleksid takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil kõigi nelja Kreeka suurima panga tegevust kooskõlastada (Eurobank, Alpha Bank, NBG ja Piraeus), ning piisavate kaitsemeetmete puudumisest, mis oleksid hoidnud ära tundliku äriteabe jagamise asjaomaste pankade vahel. Seepärast tegi komisjon ettepaneku nimetada ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes oleks pangas füüsiliselt kohal.

3.2. NEA PROTON BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(140) 26. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava raames eraldatud 1 122 miljonit eurot (meede NP1) ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüst 250 miljonit eurot ja kapitalisüstid kogusummas 300 miljonit eurot (meede NP2) Nea Proton Bankile on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise üld- ja vastavuskriteeriumidega, rekapitaliseerimise teatisega (103) ja ümberkorraldamist käsitleva teatisega (104) (pikaajalise elujõulisuse taastamine, koormuse jagamine ning abi piiramine vajaliku miinimumiga, konkurentsimoonutuste piiramine).

(141) Abi asjakohasuse kohta on komisjon sätestanud, et meetmed olid asjakohased päästmisabina.

(142) Meetmete vajalikkuse kohta märkis komisjon, et Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava kohane sekkumine oli vajalik nii summa seisukohast kui ka vormiliselt, samas kui Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstid olid vajalikud üksnes vormiliselt. Mis puutub Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstidesse, siis väljendas komisjon Nea Proton Bankiga seotud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 59 kahtlust selle kohta, kas Nea Proton Bank oleks olnud suuteline taastama oma pikaajalise elujõulisuse iseseisva üksusena ning kas eraldiseisva pangana ümberkorraldamine oli odavaim valik. Lisaks märkis komisjon Nea Proton Bankiga seotud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 60 ja 61, et Nea Proton Banki suutmatus tasuda piisaval määral Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolse rekapitaliseerimise eest tekitas kahtlusi panga põhimõttelises elujõulisuses ning tingis sellest lähtuvalt vajaduse põhjaliku ümberkorraldamise järele.

(143) Abi proportsionaalsuse kohta leidis komisjon, et see olid proportsionaalne päästmisabina.

(144) Mis puutub Nea Proton Banki pikaajalise elujõulisuse taastamisse, väljendas komisjon Nea Protoni uurimise algatamise otsuse põhjenduses 65 kahtlust, kas on võimalik muuta pank elujõuliseks iseseisva üksusena.

(145) Võttes arvesse piisava hüvitamise puudumist, avaldas komisjon kahtlust, kas väljapakutud ümberkorraldamiskava on nõutavaks põhjalikuks ümberkorraldamiseks piisav.

3.3. NEW TT BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(146) 6. mail 2013 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas T Banki tegevuse üleviimisest TT Banki tekkinud rahastamispuudujäägi katmine summas 4,1 miljardi eurot (meede NTT1), Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüst New TT Bankile summas 500 miljonit eurot (meede NTT2), Kreeka pankade toetuskava raames 224,96 miljoni euro suurune eelisaktsiate kujul tehtud kapitalisüst TT Bankile (meede TT) ning Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskavast 0,68 miljardi euro eraldamine T Banki varade toetuseks, mis kanti üle TT Banki (meede T), on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise üld- ja vastavuskriteeriumidega, rekapitaliseerimise teatisega ja ümberkorraldamist käsitleva teatisega (pikaajalise elujõulisuse taastamine, koormuse jagamine ning abi piiramine vajaliku miinimumiga, konkurentsimoonutuste piiramine).

(147) Komisjoni arvates on mõlemad meetmed, NTT2 ja NTT1, asjakohased ja vajalikud päästmisabina. Mis puudutab meetme NTT2 vajalikkust (summa suurust), siis avaldab komisjon kahtlust New TT Banki pikaajalise elujõulisuse suhtes eraldiseisva üksusena, kuna ümberkorraldamine eraldiseisva üksusena ei pruugi olla ainus ja odavaim valik (105). Mis puutub mõlema meetme hüvitamisse, on komisjon sätestanud, et rahastamispuudujäägi katmine kujutas lõplikku kulu, millega ei tasaarveldata põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse tekitanud edasisi tulusid (106).

(148) Mõlema meetme proportsionaalsuse kohta leidis komisjon, et meetmed NTT2 ja NTT1 olid proportsionaalsed lühiajalise päästmisabina, kuid New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 79 nõudis komisjon kiiret meetmete võtmist negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks.

(149) Mis puutub meetme T siseturuga kokkusobivusse, siis oli komisjon oma 16. mai 2012. aasta otsuses T Banki kriisilahenduse kohta (107) selle päästmisabina ajutiselt juba heaks kiitnud, kuid ei saanud anda lõplikku heakskiitu T Bankist TT Banki üle kantud tegevusvaldkondadele eraldatud abile. New TT uurimise algatamise otsusega (108) pikendas komisjon meetme lubamist päästmisabina seni, kuni komisjon võtab vastu lõpliku otsuse TT Banki ajakohastatud ümberkorraldamiskava kohta..

(150) Mis puutub nimetatud meetmete kokkusobivusse ümberkorraldamist käsitleva teatisega, avaldas komisjon kahtlust, kas New TT Bank suudab iseseisva üksusena taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Skeptilisus tulenes piiratud hulgal väljapakutud meetmetest, mille New TT Bank pidi võtma kasumi teenimiseks tulevikus, vabatahtlikult ennetähtaegselt pensionile jäämise kava ebamäärasusest (ajastus ja töötajate nõustumise määr), edasiste personalikulude vähendamise meetmete puudumisest, filiaalivõrgu ratsionaliseerimise meetmete puudumisest pärast T Banki omandamist ning sellega kaasnenud ebaõnnestumisest võimaliku sünergia ärakasutamisel (109).

(151) New TT uurimise algatamise otsuse põhjendustes 90 ja 91 väljendas komisjon muret selle üle, kas olemasolevate hoiuste intressimarginaalide märkimisväärne vähendamine ja uute laenude laenumarginaalide tõstmine oleks olnud võimalik ilma, et New TT Bank kaotaks oluliselt kliente ning tegeleks riskantse laenamisega. Lisaks avaldas komisjon kahtlust, kas New TT Bank suudab plaani kohaselt kahekordistada ärilaenuportfelli ning – seoses eksperditeadmiste puudumisega – saavutada kavandatud tugevat netointressitulu kasvumäära.

(152) Seepärast võttis komisjon New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 95 seisukoha, et TT Banki reintegreerimine suuremasse elujõulisesse finantsettevõttesse suurendaks New TT Banki elujõulisuse väljavaateid, võimaldades ratsionaliseerida kulusid, hinnata ümber hoiused ja uued laenud ning pakkuda suuremat tootevalikut.

(153) Et New TT Bank säilitas varem TT Bankis (sealhulgas T Bankis) arendatud majandustegevuse, algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et teha kindlaks, kas meetmed T ja TT kujutasid pikaajalist lahendust New TT Banki elujõulisuse saavutamiseks, ning kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi.

(154) Koormuse jagamise kohta oli komisjon seisukohal, et eraldiseisva üksusena ümberkorraldamine võimendas ümberkorralduskulusid, mistõttu avaldas komisjon kahtlust, kas riigiabi piirdus miinimumiga. Lisaks märkis komisjon, et olgugi et aktsionäride ja allutatud laenude omanike vahel oli koormus piisavalt ja tõenäoliselt maksimaalselt teostataval määral jagatud, tõi hüvitise puudumine kaasa põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse nii elujõulisuse tagamise kui ka konkurentsimoonutuste piiramise meetmete näol. Samuti märkis komisjon, et madalamat hüvitamise määra õigustas asjaolu, et suur osa kahjumist tekkis võla kustutamisest riigi kasuks (110).

(155) Mis puutub konkurentsimoonutustesse, siis märkis komisjon, et New TT Banki põhjaliku ümberkorraldamise ja turuosa vähendamise tingisid TT Bankile eraldatud märkimisväärne abisumma, tegevusvaldkondade ülekandmine T Banki ning hüvitamise puudumine. Lisaks sellele, kuna kahjum oli peamiselt põhjustatud Kreeka riigivõlakirjade hoidmisest, märkis komisjon, et TT Bankis oli asjaomaseid võlakirju nimetatud panga suuruse mõistes proportsionaalselt hoiul rohkem kui muudes Kreeka pankades, mistõttu kajastas see asjatut riskeerimist (111). Lõpuks märkis komisjon, et kuigi New TT Bank tegutses turul peaaegu samaväärselt kui TT Bank varem, oleks konkurentsimoonutusi piiranud viimase suhteline väiksus ja välisturu puudumine. Komisjon avaldas kahtlust seoses sellega, kas oli võetud piisavalt meetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste piiramiseks ning väljendas seisukohta, et vajalik võib olla hinnaliidrina tegutsemise keelu või muude toimimisalaste meetmete kehtestamine (112).

4. MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTELT ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED

(156) 3. jaanuaril 2013 esitas üks Kreeka pank komisjonile märkused Eurobanki uurimise algatamise otsuse kohta. Nimetatud Kreeka panga arvates kujutas Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist põhimõtteliselt tervitatavat sammu tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning pank ei väljendanud vastuseisu Eurobanki rekapitaliseerimisele.

(157) Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade rekapitaliseerimisele Kreeka finantsstabiilsuse fondist, selgitas asjaomane pank, et konkurentsi moonutamise minimeerimiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul sarnastel tingimustel tegutsevatele Kreeka pankadele.

5. KREEKA MÄRKUSED AMETLIKE UURIMISMENETLUSTE ALGATAMISE KOHTA

5.1. KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

(158) 5. septembril 2012 esitasid Kreeka ametiasutused Eurobanki uurimise algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.

5.1.1. Kreeka keskpanga koostatud märkused

(159) Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse kohta märkis Kreeka keskpank, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais Kreeka nelja suurima panga rekapitaliseerimiseks eraldatud 18 miljardi euro suurune kapital oli väiksem kui lõplik summa, mida pangad vajasid esimese taseme omavahendite 10 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks 2012. aasta juunis ning esimese taseme omavahendite 7 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks kolmeaastase ebasoodsa stressistsenaariumi korral. Samuti märkis komisjon, et esimene rekapitaliseerimine oli ajutine, kuna rekapitaliseerimisprotsessi sai lõpule viia nimetatud nelja panga aktsiakapitali suurendamisega.

(160) Samuti märkis Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhtimine tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab viimane korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide ärahoidmine. Samuti juhiti tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli juba nimetanud esindajaid rekapitaliseeritud pankade juhatusse.

(161) Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusesse, siis märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis kindlustas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Samuti sedastati, et enne rekapitaliseerimist kulunud pikem aeg oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori kaasamise programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest maksimeerida erainvestorite osalemist kapitali suurendamises.

(162) Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsusega rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täielik elluviimine on tagatud asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguste peatamine lõpetatakse juhul, kui muu hulgas rikutakse oluliselt ümberkorralduskava. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonna poolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest müügitegevusest.

5.1.2. Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused

(163) Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasusse, siis sätestas Kreeka finantsstabiilsuse fond riigi võimaliku sekkumise küsimuses (juhul, kui riik eraldab finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest tulenevalt täielikud hääleõigused), et finantsstabiilsuse fondi rahastatavaid panku ei käsitleta avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevana ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist finantsstabiilsuse fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond väitis, et fond on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline üksus, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fond ei kuulu valitsuse kontrolli alla vastavalt kõnealust fondi käsitleva seaduse artikli 16C lõikele 2, mille kohaselt ei ole fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osad. Samuti viidati Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.

(164) Kreeka finantsstabiilsuse fondi sekkumise kohta panga juhtimisse märkis fond, et kavatseb austada panga sõltumatust ega kavatse sekkuda igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses. Fondi kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning Eurobanki otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksejõulisusega) tehakse ärikriteeriumide alusel.

(165) Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on sätestatud asjakohased tagatised, mis takistavad olemasolevatel erainvestoritel võtta liigseid riske. Välja toodi järgmised tegurid: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhtkonda ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatav panga hoolikas analüüsimine ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse selle hääleõigust vaid seni, kuni Eurobank tegutseb kooskõlas ümberkorralduskava tingimustega.

(166) Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusega ja eeskätt abihüvitise tasemega seoses märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et hüvitis oli lepitud kokku komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi esindajatega. Kokku lepitud hüvitistaseme puhul võeti arvesse asjaolu, et esimene ajutine rekapitaliseerimine konverteeritakse püsivaks rekapitaliseerimiseks hiljemalt 30. septembriks 2012 ehk tähtajaks, mis oli sätestatud 2012. aasta märtsis komisjoni, Euroopa Keskpanga, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Kreeka ametiasutuste vahel sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis.

(167) Esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsuse kohta märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et võetud meetmed, nagu need, millele on osutatud käesoleva otsuse põhjenduses (165), kujutavad piisavaid tagatisi märkimisväärsete eraldatud abisummade ja pika päästmisperioodi seisukohast. Lisaks märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et kehtivad asjakohased meetmed tagamaks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need hõlmavad näiteks finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist spetsiaalselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajate vahelise teabevoolu, samuti asjaomastele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse pankade tundliku äriteabe levitamine. Ühtlasi märkis finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad sätted.

5.2. KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED NEA PROTON BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

(168) 5. septembril 2012 esitasid Kreeka ametiasutused Nea Proton Bankiga seotud menetluse algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.

5.2.1. Kreeka keskpanga koostatud märkused

(169) Kreeka keskpanga väite kohaselt ei saa Nea Proton Bank ega Kreeka finantsstabiilsuse fondi omandis olev ajutine krediidiasutus esitada iseseisvalt pikemaajalist äriplaani. Lisaks märkis Kreeka keskpank, et ta teostab hoolikat järelevalvet finantsstabiilsuse fondi poolt Nea Proton Banki kohta koostatud ja komisjonile esitatud äriplaani üle, et tagada Nea Proton Banki müümine seaduses sätestatud ajavahemikus.

(170) Mis puutub kasumlikkuse kasvu määra, siis juhtis Kreeka keskpank tähelepanu asjaolule, et suurimat kasvu ennustati 2013. aastaks (kui loodeti, et netointressitulu kasvab 55,3 miljonile eurole võrreldes 22,7 miljoni euroga 2012. aastal) ning et see pidi peamiselt tekkima koguintressikulude vähendamisest ning olema kahe teguri tulemus: paremate tingimustega kõrge tootlusega tähtajaliste hoiuste pikendamine ning aktiivsete hoiuste koguarvu vähendamine 30 % võrra 2012. aasta esimesel poolaastal. Lisaks rõhutas Kreeka keskpank asjaolu, et alates 2013. aastast on netointressituru näitajad liikunud suhteliselt sujuvalt ning ei põhjusta kahtlusi Nea Proton Banki suutlikkuse suhtes saavutada püstitatud eesmärgid.

5.2.2. Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused

(171) Nea Proton Banki suhtes võetud meetmete vajalikkuse kohta märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et igasuguste kriisilahendusmeetmete üle otsustav pädev asutus on Kreeka keskpank ning et finantsstabiilsuse fond tegi regulatiivsete eesmärkide täitmiseks vajaliku minimaalse kapitalisüsti.

(172) Nea Proton Banki pikaajalise elujõulisuse taastamise küsimuses viitas finantsstabiilsuse fond kriisilahendusmeetmete raamistikule, mille alusel oli finantsstabiilsuse fond sunnitud müüma Nea Proton Banki kahe aasta jooksul, ning nõustus komisjoniga, et Nea Proton Bank võiks moodustada osa laiemast ja elujõulisest üksusest. Olgugi et Nea Proton Banki ümberkorraldamiskava põhines eraldiseisvuse mudelil, selgitas finantsstabiilsuse fond, et tema eesmärk on hõlbustada panga müüki seeläbi, et suurendatakse viimase atraktiivsust investorite jaoks ja parandatakse lõpptulemusi. Finantsstabiilsuse fondi arvamuse kohaselt ei võimaldanud kapitalisüstid Nea Proton Bankil mitte ainult täita minimaalset kapitali adekvaatsuse määra, vaid parandasid ka selle finantspositsiooni ja atraktiivsust mis tahes tulevaseks ühinemiseks muude väikepankadega. Finantsstabiilsuse fond märkis ka, et täiendav kapitalisüst oli vajalik erasektori kaasamise programmiga seotud väärtuse langusest tekkinud kahju ja kasvanud laenukulude katmisega.

(173) Fondi hinnangul oli Nea Proton Bank optimeerinud oma rahastamiskulusid ja suurendanud usaldust hoiustajate silmis. 2012. aastal vähenes Nea Proton Banki sõltuvus eurosüsteemist ja pank parandas oma likviidsuspositsiooni. Täiendav kapitalisüst aitas langetada hoiuste intressimäärasid ja parandada intressimarginaale. Nea Proton Bank oli juba hinnanud oma laenuportfelli osaliselt ümber ja kasutanud riskipõhist hinnastamist intressimääradega, mis olid selgelt kõrgemad kui rahastamiskulu. Lisaks toimuks netointressitulu kavandatud kasvumäära saavutamine konservatiivse suurenemise kaudu äriettevõtete turul ja portfelli kvaliteedi parandamise abil.

(174) Finantsstabiilsuse fondi väite kohaselt vähendas Nea Proton Bank 2012. aastal märkimisväärselt tegevuskulusid, selle kaks ainsat tütarettevõtjat peatasid tegevuse, oluliselt vähendati osalemist kindlustusmaaklerite turul ning lõpetati oma arvel kauplemine.

(175) Lõpuks märkis finantsstabiilsuse fond, et konkurentsi moonutamine on piiratud, kuna Nea Proton Banki osakaal Kreeka pangandussüsteemi varades on väike ja pank ei kaalu agressiivse hoiusepoliitika kasutamist.

5.3. KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED NEW TT BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

(176) 19. juulil 2013 esitas Kreeka rahandusministeerium märkused New TT uurimise algatamise otsuse kohta.

(177) Mis puutub meetme NTT1 vajalikkusesse, lisas rahandusministeerium, et New TT Banki üle kantud vara ja kohustuste täpne väärtus määrati kindlaks välisaudiitorite aruande alusel vastavalt seaduse 3601/2007 artikli 63E lõikele 6.

(178) Meetme NTT2 vajalikkusega seoses ütles rahandusministeerium, et Kreeka teine kohandamiskava (teine läbivaatamine, mai 2013) sisaldab nõuet, mille kohaselt tuli New TT Bank müüa kolmandale isikule hiljemalt 15. juuliks 2013.

(179) Meetmete NTT1 ja NTT2 hüvitamise kohta märkis rahandusministeerium, et Kreeka finantsstabiilsuse fond, kes katab Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi asemel rahastamispuudujäägi kuni 31. detsembrini 2013, saab TT Banki valdusesse jäänud varade likvideerimise korral teiste tagatiseta võlausaldajate ees kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ning üksnes töötajate hüvitisnõudeid (50 % ulatuses) eelistatakse Kreeka finantsstabiilsuse fondi omadele. Seetõttu märkis rahandusministeerium, et asjaomase vara likvideerimise tulemist saab peamiselt kasu Kreeka finantsstabiilsuse fond, mis vähendab riigi kantavat kulu.

(180) New TT Banki pikaajalise elujõulisuse taastamise kohta märkis rahandusministeerium, et New TT Bank kui ajutine krediidiasutus tuli müüa kahe aasta jooksul alates selle asutamisest, kooskõlas seaduse 3601/2007 artikliga 63E. New TT Banki müük pidi kooskõlas Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumiga olema toimunud 15. juuliks 2013, et oleks tagatud selle tegevuse pikaajaline elujõulisus.

6. OMANDATUD ETTEVÕTJATEGA SEOTUD ABI HINDAMINE

6.1. NEA PROTON BANKIGA SEOTUD ABI HINDAMINE

6.1.1. Abi olemasolu ja suurus

(181) Komisjon peab tegema kindlaks riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Asjaomase sätte kohaselt on igasugune EÜ liikmesriikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.

6.1.1.1. Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete (meetmed Pr1, Pr2 ja Pr 3) puhul

(182) Kreeka pankade toetuskava (113) hõlmas järgmisi meetmeid: 2009. aasta mai 80 miljoni euro suurune kapitalisüst Kreeka riigilt Proton Bankile (meede Pr1), 2009. aasta aprillis Proton Bankile antud Kreeka riigiväärtpaberid summas 78 miljonit eurot (meede Pr2) ja 2010. aasta juulis väljastatud riigi tagatud võlakirjad nominaalväärtusega 149,4 miljonit eurot (meede Pr3). Otsuses, millega kava heaks kiideti, järeldas komisjon, et kava raames võetud meetmed kujutavad riigiabi.

(183) Nagu on sedastatud põhjenduses 38 Nea Protoni uurimise algatamise otsuse kohta, võttis Nea Proton Bank üle Proton Banki majandustegevuse. Nea Proton Bank sai meetmetest Pr1, Pr2 ja Pr3 kasu, kuna need aitasid kaasa kõnealusesse panka üle kantud majandustegevuse stabiliseerimisele ja paremale järjepidevusele. Vastasel korral oleks see majandustegevus lakanud. Seepärast leiab komisjon, et Nea Proton Bank sai kasu üle kantud majandustegevusest.

6.1.1.2. Abi olemasolu Nea Proton Banki rahastamispuudujäägi katmisel (meede NP1)

(184) Nea Protoni uurimise algatamise otsuse põhjendustes 31–37 on komisjon juba sätestanud, et meede NP1 ning Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava kohane sekkumine ja rahastamispuudujäägi katmine finantsstabiilsuse fondist kujutab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Sama otsuse põhjenduses 38 sätestas komisjon, et meetmest sai majanduslikku kasu Nea Proton Bank, kes säilitas Proton Banki majandustegevuse, mis jätkus tänu saadud abile.

6.1.1.3. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki kantud algkapitali ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta täiendava kapitalisüsti puhul (meede NP2)

(185) Nea Protoni uurimise algatamise otsuse põhjendustes 41–43 on komisjon juba sätestanud, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist tehtud kapitalisüst 250 miljonit eurot ja täiendavad, 300 miljoni euroni ulatuvad kapitalisüstid, mis nähti ette kõnealuse otsuse vastuvõtmise ajal, kujutasid endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Nagu on osutatud käesoleva otsuse põhjenduses (93), tegi finantsstabiilsuse fond võimalikule täiendavale 300 miljoni euro suurusele kapitalisissemaksele lisaks 2012. aastal 265 miljoni euro suuruse sissemakse, mis teeb rekapitaliseerimise jaoks eraldatud abisummaks 2011. ja 2012. aasta peale kokku 515 miljonit eurot (meede NP2).

6.1.1.4. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki tehtud kapitalisüsti puhul enne selle müüki Eurobankile (meede NP3)

(186) Komisjoni leiab, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki tehtud 395 miljoni euro suurune kapitalisüst enne nimetatud panga müüki Eurobankile kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(187) Kapitalisüsti tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond kui Kreeka riigi asutatud ja rahastatud üksus pankade toetamiseks ning seega on see tehtud riigi vahenditest. Lisaks on meede oma olemuselt valikuline, kuna kapitalisüstist sai kasu üksnes Nea Proton Bank.

(188) Lisaks anti meetmega Nea Proton Bankile selge eelis, kuna see võimaldas panga majandustegevuse säilitada. Ilma kapitalisüstita oleks suure kapitalipuudujäägiga Nea Proton Bank pankrotistunud. Sellistes tingimustes ei oleks olnud võimalik Nea Proton Banki müüa ega seda suurema üksusega ühendada. Lisaks ei ole rekapitaliseerimine kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega. Tegelikult võimaldas 395 miljoni suurune rekapitaliseerimine müüa Nea Proton Banki ühe euro eest. Erainvestor ei oleks läinud rekapitaliseerimise teed ning oleks lasknud Nea Proton Bankil pankrotistuda ning seega säästnud 395 miljonit eurot.

(189) Nea Proton Bank konkureerib muude pankadega, sealhulgas välismaiste pankade Kreeka tütarettevõtjatega ning sellistega, kes olid huvitatud Kreeka turule sisenemisest. Seega mõjutab kapitalisüst liikmesriikide vahelist kaubandust ja võimalik, et moonutab konkurentsi.

(190) Seepärast järeldab komisjon, et 395 miljoni euro suurune kapitalisüst Nea Proton Banki kujutab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Abisaaja seoses meetmega NP3

(191) Nagu põhjenduses (188) juba selgitatud, käsitleb komisjon 395 miljoni euro suuruse kapitalisüsti saajana Nea Proton Banki, kuna abi võimaldas viimasel jätkata oma majandustegevust Eurobanki grupi liikmena.

(192) Lahendamaks küsimust, kas Nea Proton Banki müügiga kaasnes riigiabi Eurobankile, peab komisjon 2008. aasta pangandusteatise punkti 49 kohaselt hindama teatavate tingimuste täitmist. Selleks tuleb hinnata järgmist: i) kas müügiprotsess oli avatud ja mittediskrimineeriv, ii) kas müük toimus turutingimustel ning iii) kas finantsasutus või valitsus püüdsid saavutada asjaomaste varade ja kohustuste võimalikult kõrget müügihinda.

(193) Eurobank omandas Nea Proton Banki aktsiad tänu sellele, et ta esitas mittediskrimineeriva ja muudele pankadele ja finantsasutustele avatud hankemenetluse raames ainsa kehtiva pakkumuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi finantsnõustaja võttis ühendust mitmete pankade, finantsasutuste ja sponsoritega, kuid neist vaid neli näitasid üles huvi Nea Proton Banki ostmise vastu ning vaid kaks, Eurobank ja üks riskifond, (114) esitasid lõpliku pakkumuse. Eurobanki pakkumus oli ainus, mis vastas finantsstabiilsuse fondi pakkumiskutse tingimustele.

(194) Et finantsnõustaja võttis ühendust paljude pankadega ja oli juba varakult kehtestanud pakkumuste suhtes nõuded ja ajakava kvalifitseerumiseks, leiab komisjon, et hange oli avatud ja mittediskrimineeriv. Seepärast järeldab komisjon, et hankemenetlus võimaldab välistada ostjale abi andmise.

(195) Eurobank maksis tasu ühe euro ning finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse rekapitaliseerida Nea Proton Bank enne selle müüki. Negatiivne hind (st võttes arvesse Nea Proton Banki rekapitaliseerimist vahetult enne müüki) ei takista müügihinda kajastamast ettevõtte turuväärtust, (115) kuna Nea Proton Banki netokapital oli selgelt negatiivne ja oli teada, et kahjum jätkub. Komisjonil ei ole põhjust uskuda, et tehtud pakkumus ja makstud hind ei kajastanud ettevõtja turuväärtust. Selle tulemusel järeldab komisjon kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise punktiga 49, ümberkorraldamist käsitleva teatise punktiga 20 ja omaenda otsustuspraktikaga, (116) et müügihind kujutas turuhinda ja et abi Eurobankile võib välistada.

6.1.1.5. Järeldus abi olemasolu ja kogusumma kohta

(196) Põhjenduste 182–190 alusel leiab komisjon, et meetmete Pr1, Pr2 ja Pr3, NP1, NP2 ja NP3 puhul on täidetud aluslepingu 107 lõike 1 tingimused ning need kujutavad seega riigiabi. Meetmete Pr1, Pr2 ja Pr3 kohta järeldab komisjon, et kuna need aitasid kaasa Proton Banki majandustegevuse säilimisele, mis kanti hiljem üle Nea Proton Banki, võib väita, et nendest sai kasu ka Nea Proton Bank, kes nimetatud majandustegevuse üle võttis. Nagu on juba osutatud põhjenduses 184, on meetme NP1 abisaaja Nea Proton Bank, kes jätkas Proton Bankist üle kantud tegevusvaldkondadega. Lisaks sai Nea Proton Bank abi meetmetest NO2 ja NP3.

(197) Seepärast järeldab komisjon, et nagu on osutatud tabelis 9, on Nea Proton Bank saanud oma tegevuseks riigiabi 2 111,6 miljoni euro suuruse kapitalitoetuse vormis (meetmed Pr1, NP1, NP2 ja NP3) ning lisaks riigi tagatisi summas 149,4 miljonit eurot (meede Pr3) ja Kreeka riigiväärtpabereid summas 78 miljonit eurot (meede Pr2). Tabel 9 Ülevaade Proton Banki ja Nea Proton Banki saadud koguabist Abisaaja Meede Abi olemus Abisumma (mln eurodes) Proton Banki tegevus Pr1 Rekapitaliseerimine 80 Nea Proton Banki tegevus NP1 Proton Bankist ettevõtjasse Nea Proton Bank ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi katmine 1 121,6 NP2 Rekapitaliseerimine 515 NP3 Rekapitaliseerimine 395 Finantsabi kokku 2 111,6 Abisaaja Meede Abi olemus Proton Banki tegevus Pr2 Obligatsioonilaen 78 Pr3 Tagatis 149,4 Likviidsusabi kokku 227,4

6.1.2. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

(198) Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.

(199) Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis või tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas oma seisukohta pikendusteatise (117) vastuvõtmisega 2011. aastal ja pangandusteatise (118) vastuvõtmisega 2013. aastal.

(200) Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigi poolt eraldi pankadele antud riigiabi (119) heakskiitmiste raames tunnistanud, et Kreeka majandust valitseb tõsise häire oht ning et riigi toetus pankadele on häire kõrvaldamiseks sobiv. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

(201) Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: a) asjakohasus.: Abi peab olema hästi määratletud, et saavutada majanduses tõsise tõrke kõrvaldamist käsitlevat eesmärki. Kõnealust eesmärki ei saavutata, kui meede ei ole tõrke kõrvaldamiseks asjakohane; b) vajalikkus.: Abimeede peab oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Seega peab ta olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning võtma tõrke kõrvaldamiseks kõige asjakohasema vormi; c) proportsionaalsus. : Meetmete positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused oleksid piiratud meetmete eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga.

(202) Finantskriisi ajal koostas komisjon eri abimeetmete kokkusobivuse kriteeriumid. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.

(203) Rekapitaliseerimisteatises (120) sätestati edasised juhised riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.

(204) Ümberkorraldamist käsitlevas teatises (121) selgitas komisjon lõpuks ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Eurobanki ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 7 osutatud meetmeid.

6.1.3. Abimeetmete kokkusobivuse hindamine 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatise alusel

6.1.3.1. Meetmete Pr1, Pr2 ja Pr3 kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatisega

(205) Meetmed Pr1, Pr2 ja Pr3 võeti Kreeka pankade toetuskava alusel. Kavaga hõlmatud meetmed on juba hinnatud siseturuga kokkusobivaks komisjoni 19. novembri 2008. aasta otsuses.

6.1.3.2. Abimeetmete NP1 ja NP2 kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega

(206) Komisjon kiitis meetmed NP1 ja NP2 heaks päästmisabina Nea Protoni uurimise algatamise otsuses. Nagu on märgitud põhjenduses (142), väljendas komisjon sellest hoolimata muret meetme NP2 abisumma vajalikkuse ning selle üle, kas Nea Proton Bank on suuteline oma pikkajalise elujõulisuse iseseisva üksusena taastama ning kahtles, kas iseseisvuse säilitamine on odavaim olevasolev võimalus. Nimetatud mured lahendati Nea Proton Banki müümisega Eurobankile 15. juulil 2013. Et Nea Proton Banki müük Eurobankile toimus avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, käsitletakse Eurobanki makstud tasu turuhinnana. Seepärast oli riigipoolne aktsiakapitali sissemakse enne müüki müügi õnnestumise seisukohast vajalik. Nea Proton Banki ühendamine Eurobanki tegevusega lahendab Nea Proton Banki pikaajalise elujõulisuse küsimuse komisjonile panga esitatud ümberkorraldamiskava silmas pidades.

6.1.3.3. Abimeetme NP3 kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega

6.1.3.3.1. Asjakohasus

(207) Meetme NP3 (Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki tehtud 395 miljoni euro suurune kapitalisüst enne panga müüki Eurobankile) kohta leiab komisjon, et meede on asjakohane, kuna aitas säilitada Nea Proton Banki majandustegevuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi abita ei oleks Nea Proton Bank suutnud majandustegevust jätkata, kuna panga omakapital oli Eurobankile müügi ajal negatiivne ja kahjumi tootmine jätkus. Ilma eelneva rekapitaliseerimiseta ei oleks ükski pank Nea Proton Banki ostnud. Seega tagati meetmega Kreekas finantsstabiilsus. Seepärast leiab komisjon, et meede oli asjakohane päästmisabina.

6.1.3.3.2. Vajalikkus

(208) 2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma summa ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.

(209) Kreeka keskpank osutas oma 19. juuli 2013. aasta kirjas, et kui Nea Proton Bank oleks likvideeritud, oleks see mõjutanud teisi panku, tekitanud uue süsteemse kriisi ja õõnestanud pärast rekapitaliseerimist alles taastatud usaldusväärsust pangandussüsteemi vastu. Komisjoni arvamusel