KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1478,

19. august 2015,

millega asutatakse Euroopa neutronkiirguse allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Ungari, Norra Kuningriik, Poola Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon on kokku leppinud, et Rootsi Kuningriik on Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu asukohariik.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga asutatakse Euroopa Neutronkiirguse Allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC).

2. Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu põhikiri on sätestatud lisas. Põhikirja ajakohastatakse pidevalt ja see tehakse avalikkusele kättesaadavaks Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

3. Põhikirja olulised osad, mille muutmise peab määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 11 lõike 1 kohaselt heaks kiitma komisjon, on sätestatud põhikirja artiklites 1, 2, 15–17, 20–22, 24 ja 26.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

2. Asukohariik teatab asutajaliikmetele, kui enne asutamiskoosolekut on organisatsiooni nimel vaja võtta konkreetseid kiireloomulisi õiguslikke meetmeid. Kui asutajaliikmed ei esita vastuväiteid viie tööpäeva jooksul pärast teatamist, võtab need õiguslikud meetmed asukohariigi poolt nõuetekohaselt volitatud isik.

1. Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama organisatsiooni käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja organisatsiooni vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline.

2. Organisatsioon on kogu sellise intellektuaalomandi omanik, mis tekib ESSi loomisest ja käitamisest, sealhulgas (loetelu ei ole täielik) organisatsiooni palgatud töötajate loodud intellektuaalomand, välja arvatud juhtudel, kui see on hõlmatud eraldi lepingutega või kui kohustuslikes õigusaktides või käesolevas põhikirjas on sätestatud teisiti.

Liikmed korraldavad 1. lisas osutatud organisatsiooni rajatise ja ehitiste demonteerimise. Liikmed kannavad ühiselt asjaomased sulgemiskulud. Need kulud ei või ületada summat, mis on võrdne kolme aasta käitamiskulude eelarvetega, arvestatuna viimase viie aasta käitamiskulude keskmise alusel. Kõnealust summat ületavad kulud kannab organisatsiooni asukohariik.

2. Käibemaksuvabastused, mis põhinevad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punktil g ja artikli 151 lõike 1 punktil b ning on kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 (3) artiklitega 50 ja 51, on lubatud organisatsiooni ja organisatsiooni liikmete selliste ostude korral, mis on mõeldud eranditult ja ametlikult organisatsioonis kasutamiseks ja üksnes organisatsiooni mittetulundusliku tegevuse jaoks ning on kooskõlas organisatsiooni tegevusega. Käibemaksuvabastus antakse ostudele, mille väärtus ületab 300 eurot. Nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (4) artikli 12 alusel antav aktsiisimaksuvabastus on lubatud organisatsiooni selliste ostude korral, mis on mõeldud eranditult ja ametlikult organisatsioonis kasutamiseks ja üksnes organisatsiooni mittetulundusliku tegevuse jaoks ning on kooskõlas organisatsiooni tegevusega; aktsiisimaksuvabastus antakse ostudele, mille väärtus ületab 300 eurot.

1. Nõukogu asutab haldus- ja finantskomitee, millesse iga liige nimetab kuni kaks saadikut. Haldus- ja finantskomitee esimehe nimetab ametisse nõukogu ning ta on erapooletu ja sõltumatu. Komitee annab nõukogule nõu kõikides haldus- ja õiguslikes küsimustes ning finantsjuhtimise alal. Komitee pädevuse ja kodukorra võtab vastu nõukogu ning need inkorporeeritakse finantseeskirjadesse.

5. Nõukogu koosoleku kvoorum on koos, kui kõikidest liikmetest on 67 % saadikutest esindatud.

1. Kuni käitamisetapi alguseni on igal liikmel õigus mitmele häälele vastavalt tema sissemaksele ehitamiseelse etapi ja ehitusetapi kulude katteks, mis on märgitud artikli 6 lõikes 2. Kui käitamisetapp algab, vaatab nõukogu selle häältejaotuse uuesti läbi, võttes arvesse sissemakseid. Edaspidi peaks läbivaatamine aset leidma vähemalt iga viie aasta järel.

artikli 2 lõikes 1 osutatud ESSi tehnilise aruande ja kuluraamatu olulised muudatused, ilma et see piiraks lõike 9 punktide a ja b kohaldamist;

5. Nõukogu valib liikmete delegatsioonide seast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest tema äraolekul ja huvide konflikti korral. Valitud esimees ja aseesimees on erapooletud ja sõltumatud (supra partes) ning peatavad delegatsiooni kuulumise. Esimees ja aseesimees valitakse ametisse mitte kauemaks kui kaheks aastaks. Tagasivalimine on lubatud üks kord järgmiseks ametiajaks, mis ei ületa kahte aastat.

2. Kui see on asjakohane, määrab iga vaatleja ühe või mitu esindajat vastavalt artikli 3 lõikele 4.

määrata üks või mitu esindajat, kui see on asjakohane, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 4, ja anda oma esindajale täieõiguslikud volitused hääletada kõikide nõukogu koosolekul tõstatatud küsimuste ja päevakorda kuuluvate küsimuste üle.

osaleda käitamiskulude rahastamises, nagu on sätestatud artiklis 18, ja sulgemiskulude rahastamises, nagu on sätestatud artiklis 19;

Ehitamiseelsed ja ehitamiskulud hõlmavad ESSi ehitamise kogukulusid (töötajad, kulud, korduv- ja kapitalikulud), nagu on täpsustatud 2. lisas. Heakskiidetud mitterahaliste sissemaksete loetelu ehitamiseelseks etapiks on esitatud 4. lisas. Ehitamis-, käitamis- ja sulgemiskulude hinnanguline jaotus aastate lõikes on esitatud 2. lisas.

3. Organisatsioon ehitab ja käitab ESSi mittetulunduslikult. Selleks, et jätkuvalt edendada innovatsiooni ning teadmus- ja tehnosiiret, võib piiratud mahus tegeleda ka tulundustegevusega, kuni see ei sea ohtu põhitegevust. Sellest tegevusest saadud tulu kasutatakse vastavalt organisatsiooni ülesannetele.

1. Organisatsiooni ülesanne on rajada suure intensiivsusega aeglane neutroniallikas, nagu on kirjeldatud 1. lisas esitatud ESSi tehnilise aruande 22. aprillil 2013. aastal koostatud kommenteeritud kokkuvõttes, maksumusega kuni 1 843 miljonit eurot 2013. aasta jaanuari hindades, ning käitada ja arendada rajatist ja lõpuks see sulgeda. Ehituskulud on esitatud kuluraamatus 13. märtsi 2013. aasta kuupäevaga 2013. aasta hindades ja hõlmavad kõiki kulusid. Nimetatud kuluraamat on ühine viitedokument liikmete rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete kohta.

2. Euroopa neutronkiirguse allika õiguslik vorm on Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (ERIC), mis on moodustatud määruse (EÜ) nr 723/2009 alusel, ning sellele pannakse nimeks Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC (edaspidi „organisatsioon”).

TUNNISTADES, et ESSi ehitamine on peamine element Euroopa jõupingutustes edasi arendada maailma mõistes juhtivaid teadustaristuid ja et ESS on paljusid valdkondi hõlmav teadusrajatis, mis aitab arendada bioteadusi, materjaliteadusi, energeetikat ja kliimateadusi ning toetab visiooni, mis tugineb Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) soovitustele laiaulatuslike neutronrajatiste ehitamiseks kõikjal maailmas,

ARVESTADES Euroopa Liidu teadusministrite nõukogu asutatud Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi 2003. aastal tehtud järeldust, et 22 instrumendiga, ühe märklauaga mõõtejaam 5 MW-se, pika impulsiga on optimaalne tehniline lahendus, mis vastab Euroopa teadlaskonna vajadustele käesoleva sajandi esimesel poolel,

1. LISA

ESSi TEHNILINE JA TEADUSLIK ULATUS

1. KÄESOLEVA LISA EESMÄRK JA ULATUS

Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu põhikirja käesoleva lisa eesmärk on luua ESSi rajatise teaduslikku ja tehnilist ulatust kirjeldav raamistik. Selle alus on ESSi juhtkomitee 2013. aasta veebruari koosolekul esitletud tehniline aruanne. Tehniline aruanne on ESSi ehitamiseelse etapi vastastikuse mõistmise memorandumi väljund ning see on valminud kogu Euroopa ja muu maailma teadusorganisatsioone hõlmanud koostöös. Lisas tutvustatakse ka projekti tausta ja kirjeldatakse rajatise rahvusvahelist konteksti. Seonduvate hinnanguliste kulude ja ajakava kokkuvõte on esitatud 2. lisas.

2. TAUST

ESS on uus rahvusvaheline teaduslik taristu, mis ehitatakse Lundi ja mille andmehaldus toimub Kopenhaagenis. Sellest saab paljusid valdkondi hõlmav teadusrajatis, mis aitab arendada bioteadusi, füüsikat, keemiat ja materjaliteadusi, samuti energeetikat ja kliimateadusi. See toetab visiooni, mis tugineb Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 1999. aasta megateaduse foorumi soovitustele laiaulatuslike neutronirajatiste ehitamiseks kõikjal maailmas.

ESSi neutroniallika ehitamine materjaliteaduse jaoks on oluline etapp Euroopa jõupingutustes maailma mõistes juhtiva laiaulatuslike teadustaristute kogumi väljaarendamise nimel. Kogu Euroopat hõlmava ühistegevuse tulemusena valmis 2002. aastal tehniline aruanne, kus on esitatud süsteemi kontseptuaalne projekteerimislahendus ja sellega seotud teadusülesanne. 2003. aastal tegi Euroopa Liidu teadusministrite nõukogu ja assotsieerunud riikide asutatud Euroopa teadustaristu strateegiafoorum järelduse, et optimaalne tehniline etalonlahendus, mis vastab Euroopa teadlaskonna vajadustele käesoleva sajandi teisel veerandil, on 5 MW-se, pika impulsiga, 22 üldkasutatava instrumendiga, ühe märklauaga mõõtejaam.

Kavandades ESSi kui enneolematu allikavõimsusega ja uudset pika impulsi tehnoloogiat kasutava rajatise ning käitades seda tippteaduse tavade kohaselt ja osana Euroopa allikate võrgustikust, säilitab Euroopa juhtiva koha maailma teadustegevuses, hõlmates paljusid teadusvaldkondi, kus vajatakse neutronhajumismeetodeid.

3. PÕHIEESMÄRGID

ESSi rajatise põhieesmärgid on anda Euroopa teadusele maailma mõistes parimad teadusuuringute võimalused neutronhajumise alal, püüdes saavutada tippteaduslikke ja kõrgetasemelisi teadustulemusi. Rajatise kõik osad on projekteeritud nende eesmärkide saavutamiseks ja samuti selleks, et vastata Euroopa nõudlusele ainulaadse, teedrajava võimekuse ja suurema teadusvõimsuse järele. Neid eesmärke täites annab ESS uusi teadmisi, mida ei ole võimalik saada muude rajatiste või meetodite abil, tugevdab teaduse mõju ühiskonnale ja toetab innovatsiooni Euroopas.

4. TEADUSLIK ULATUS

ESSil on ainulaadne võime uurida mitmesuguseid struktuure ja ajaskaalasid tänu oma pikkadele suure intensiivsusega neutroniimpulssidele. ESS pakub võrreldamatu heledusega neutronikiiri, mis annavad proovidele suurema kiireintensiivsuse kui mis tahes olemasolev lõhustumisallikas. Suur heledus võimaldab läbi viia paljusid uuringuid, mis jäävad praegu kõrvale, võimaldades mõõta väiksemaid proove rohkem piiratud proovikeskkondades, rohkem kasutada polariseeritud neutroneid, tuvastada nõrgemaid signaale ja teha kiireid kinemaatilisi mõõtmisi reaalajas. Heledad neutronikiired saadakse ainulaadses ajastruktuuris pikkade madalsageduslike neutroniimpulssidega. Selline ajastruktuur võimaldab tõhusalt kasutada pika lainepikkusega neutroneid. Arenenud neutrontehnoloogiad kasutavad seda struktuuri, et ESSi instrumendid saavutaksid laiema dünaamilise ulatuse, eriti bispektraalsete kiirte ja vastavalt vajadusele väga suures ulatuses häälestatava lahutusvõime kasutamisega. See kõik avardab teaduslikke võimalusi märkimisväärselt. Tehnika tasemele vastavad andmete haldamise ja analüüsimise meetodid suurendavad omakorda võimekust ja võimsust.

Lõhustumisallikas annab neutronikiired edasi instrumendiplokile. Tehnilises aruandes, mis lähtub 2002. aastal kindlaks määratud teadusülesandest ja ESSi teadustegevust käivitavatest teguritest, on esitatud instrumendiploki etalonlahendus.

5. TEHNILINE ULATUS

Allpool on joonisel 1 esitatud Rootsis Lundi linnast kirde suunas paikneva ehituskoha põhiplaan. ESSi rajatise peamised osad on kiirendi, märklaud, instrumendiplokk ja nendega seotud ehitised ja taristu.

Kiirendis kiirendatakse prootoneid vajaliku hulga energia saamiseks, et see viiks tõhusalt lõhustumisreaktsioonini. ESSi kiirendi on projekteeritud töötama väga suure võimsusega ja väga töökindlalt ning kasutab peamiselt ülijuhtruume.

Märklauas muundatakse kiirendist tulev prootonikiir lõhustumisprotsessi abil mitmeks intensiivseks aeglaste neutronite kiireks, mis saadetakse instrumentide juurde, kus toimub uurimistöö. Märklaua jaoks on valitud tehnoloogia, kus ketas pöörleb prootonikiirguses. Märklauda ümbritsev moderaatori-reflektori komplekt muundab lõhustumisprotsessis toodetud kiired neutronid aeglasteks neutroniteks. Need aeglased neutronid suunatakse instrumentide juurde.

Instrumentides kasutatakse neutroneid materjali omaduste uurimiseks kogu nende mitmekesisuses ja keerukuses. Pikkade impulsside meetod võimaldab neutronikiiri iga konkreetse instrumendi ja eksperimendi jaoks spetsiaalselt kohandada.

Joonis 1

ESSi rajatise põhiplaan

ESSi rajatise põhiplaanil on kiirenditunnel (oranž), raadiosagedusgalerii (roosa), märklaua hoone (punane), eksperimendihallid 1 ja 2 (sinised) ja 3 (roheline). Samuti on näidatud ehituskoha ümbermõõt (katkendjoon), kiirtee E22 (tumehall) ning teede ja teenindushoonete võimalik plaan (helehall). Lõhustumise märklaua koordinaatide algpunkt on 55,7344 laiuskraadi ja 13,2482 pikkuskraadi (WGS84).

Kopenhaagenis asuv andmehalduse ja tarkvara keskus pakub tuge ja teenuseid andmete haldamiseks ja teadusanalüüsiks. Andmehalduskeskus vastutab ka ESSi instrumendiploki loodud andmete hoolduse eest ning samuti pakub ka andmete hankimise, käitlemise ja analüüsimise teenuseid ja toetab eksperimentide simulatsiooni. Andmehalduskeskus on ESSi organisatsiooni täielikult integreeritud osa. Andmehalduskeskus on kasutajatele mõeldud maailmaklassi rajatis, mis toetab laias valikus teaduslikke ja tehnoloogilisi kasutajaid ülikoolidest, instituutidest ja tööstusharust ning pakub neile koostööd.

Joonis 2

ESSi andmehalduskeskuse funktsioonid

ESSi andmehalduse ja tarkvara keskus (ESSi andmehalduskeskus) Mõõtejaamade juhtimise tarkvara Andmete haldamine Monte Carlo simulatsiooni tugi Andmete analüüs ja visualiseerimine Kasutajaportaal Mõõtejaamade juhtimise tarkvara Kaugjuurdepääs eksperimentidele Eeltöödeldud andmete näitamine kasutajale reaalajas eksperimendi vältel Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi Toorandmete transport peaserveritesse talletamiseks Toorandmete eeltöötlemine edasiseks kasutamiseks sobivasse vormingusse Veebi ja mobiilsete seadmete portaal, mis annab ELi eeskirju järgides juurdepääsu kasutajaandmetele Arendada ja toetada Monte Carlo neutronimõõtejaamade modelleerimistarkvara Pakkuda tuge mõõtejaamade proovispetsiifiliste omaduste modelleerimisele andmeanalüüsi jaoks Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi Arendada ja toetada andmete analüüsimise ja visualiseerimise tarkvara Pakkuda sildavaid lahendusi, et aidata neutroniandmete modelleerimist tehnika tasemele vastava füüsikalise modelleerimise ja teooria tarkvaraga Pakkuda juurdepääsu kõrgjõudlusega andmetöötlusele Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi Pakkuda ja toetada veebipõhist kasutajaportaali kasutajate ettepanekute esitamiseks ja läbivaatamiseks Pakkuda ja toetada veebipõhist vahendit, mis aitab kasutajatel oma andmete juurde pääseda Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi

Lisaks nimetatud komponentidele leidub seal ka teenuste, tugilaboratooriumide ja töökodade, kabinettide ja puhkehoonete taristu kasutajatele ja töötajatele.

6. VÕIMEKUS- JA PROJEKTEERIMISEESMÄRGID

ESSi rajatisel on neutroniallikana ainulaadne maailma mõistes juhtival tasemel teaduslik võimekus, kui see täielikult kasutusele võetakse. Neutronite saatmine instrumendiplokki mitu millisekundit (nominaalselt 2,86 ms) kestvate madalsageduslike (nominaalselt 14 Hz) pikkade impulssidena võimaldab tõhusalt kasutada suure intensiivsusega sooje ja külmi neutronikiiri.

Eesmärk on, et püsiseisundis käitamisel on ESSil 22 instrumenti.

Prootonikiire võimsus on nominaalselt 5 MW ja selle toimet optimeeritakse vastavalt teaduslikele põhieesmärkidele. Võrreldes teaduskeskusega Institut Laue-Langevin (ILL) (2013. aastal) saavutavad ESSi neutronhajumise instrumendid kuni 100 korda suurema tundlikkuse nõrkade signaalide tuvastamises. Võrreldes selliste teadusasutustega nagu Ühendriikides Spallation Neutron Source (SNS) või Jaapanis Proton Accelerator Research Complex (J-PARC) (2013. aastal) hakkab ESS eksperimentides pakkuma kuni 30 faktori kordselt suuremat kiire intensiivsust sama lahutusvõimega soojade ja külmade neutronite jaoks.

ESSi rajatis projekteeritakse väga töökindlaks ning projekteerimiseesmärk on 95 % kättesaadavus enam kui 4 000-tunnise aastase käitamisperioodi kestel, kui rajatis on täielikult kasutusele võetud.

Maailma mõistes juhtiva võimekuse säilitamiseks jäetakse projekteerimislahenduses mõistlik tehniline varuruum, et mitte takistada tulevikus paranduste ja uuenduste tegemist.

ESSi rajatisel on tehnika tasemele vastav teaduslik ja andmetöötlustaristu, mis on projekteeritud täielikult ära kasutama neutroniallikat, pakkudes sidusat teaduslikku teenust, mis teeb neutrontehnikad paljude teadusvaldkondade jaoks juurdepääsetavamaks, võimsamaks ja tõhusamaks.

Planeerimise eesmärgil ja kogu olelusringi maksumuse määramiseks on ESS nominaalselt kavandatud sulgeda 2065. aastal ja maapind on ette nähtud korrastada muuks kasutuseks kooskõlas ümbritsevaga.

ESSi rajatise projekteerimisel peetakse silmas, et üksikisikud, üldsus ja keskkond oleksid kaitstud kahju eest ehitamise, käitamise ja sulgemise ajal. See projekteeritakse nii, et oleks hõlpsam kasutada taastuvenergiat, minimeerida selle energiatarbimist ja võtta ringlusesse suurem osa selle heitsoojusest.