Komisjoni määrus (EÜ) nr 564/2002,

2. aprill 2002,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artiklis 17 sätestatud korras) lisas esineva kahe nimetuse spetsifikatsiooni ning muudetakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) lisas esineva ühe nimetuse spetsifikatsiooni (Marchfeldspargel/Baena/Lammefjordsgulerod)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, [1] viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2796/2000, [2] eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

(1) Austria valitsus on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikliga 9 taotlenud nimetuse "Marchfeldspargel" puhul, mis on registreeritud kaitstud geograafilise tähisena komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96, [3] millega täiendatakse komisjoni 12. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) [4] artiklis 17 sätestatud korras), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1778/2001 [5]) lisa, toote nimetuse muutmist ja mitme sparglisordi lisamist.

(2) Hispaania valitsus on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikliga 9 taotlenud määrusega (EÜ) nr 1107/96 kaitstud päritolunimetusena registreeritud nimetuse "Baena" puhul geograafilise piirkonna määratluse muutmist, eelkõige küla "Castro del Río" lisamist, ning toote kirjelduse muutmist.

(3) Taani valitsus on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikliga 9 taotlenud nimetuse "Lammefjordsgulerod" puhul, mis on registreeritud kaitstud geograafilise tähisena komisjoni 17. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2081/92, [6] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 245/2002 [7]), geograafilise piirkonna määratluse muutmist eelkõige kolme väikese piirkonna "Sidinge Fjord, Klintsø ja Svinninge Vejle" lisamise teel, mis tõendab selle päritolu ja seotust.

(4) Pärast kolme muudatustaotluse läbivaatamist on otsustatud, et tegemist ei ole väikeste muudatustega.

(5) Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 9 sätestatud korrale ja põhjusel, et muudatus ei ole väike, tuleb artiklis 6 sätestatud korda kohaldada mutatis mutandis.

(6) On otsustatud, et nendel kolmel juhul on muudatused kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 2081/92. Pärast kõnealuste nimetuste avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas [8] ei ole komisjonile esitatud kõnealuste nimetuste kohta vastuväiteid kõnealuse määruse artiklis 7 määratletud tähenduses.

(7) Sellest tulenevalt tuleb need muudatused registreerida ja avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas sätestatud muudatused registreeritakse ja avaldatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikele 4.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. aprill 2002

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz Fischler

[1] EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1.

[2] EÜT L 324, 21.12.2000, lk 26.

[3] EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

[4] EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

[5] EÜT L 240, 7.9.2001, lk 6.

[6] EÜT L 327, 17.12.1996, lk 11.

[7] EÜT L 39, 9.2.2002, lk 12.

[8] EÜT C 60, 24.2.2001, lk 15 (Lammefjordsgulerod) ja EÜT C 63, 28.2.2001, lk 5 (Marchfeldspargel ja Baena).

--------------------------------------------------

LISA

AUSTRIA

Marchfeldspargel

Muudatused: spetsifikatsiooni 2. lisa:

- punkt 5:

"Omaduste kirjeldus"

:

enne: | "Valge ja violetne spargel võib olla kuni 21 cm pikk ning violetne roheline ja roheline spargel kuni 25 cm pikk", |

uus versioon: | "Valge ja violetne spargel võib olla kuni 22 cm pikk ning violetne-roheline ja roheline spargel kuni 25 cm pikk", |

- punkt 5: "Toormaterjali kirjeldus":

Lisatakse järgmised sordid:

Saksa sordid: "Eposs, Ravel, Ramos"

Prantsuse sort: "Viola"

Ameerika Ühendriikide sort: "Mary Washington",

- punkt 5: "Toote nende omaduste kirjeldus, mis eristavad toodet võrreldavatest toodetest":

Jäetakse välja laused "Valge ja violetne spargel võib olla kuni 21 cm pikk. Võrreldavad tooted on 22 cm".

HISPAANIA

Baena

- Lõikes

"Kirjeldus"

,

enne: | "Sellise nimetusega osutatakse järgmistele õlidele:Tüüp A: happesuse ülemmäär: 0,5o. Meeldiv magus puuviljamaitse.Tüüp B: happesuse ülemmäär: 0,9o. Meeldiv magus puuviljamaitse.Tüüp C: happesuse ülemmäär: 1,3o. Mahe magus maitse.Tüüp D: happesuse ülemmäär: 1o. Tugev puuvilja ja mõrumandli maitse.Nende õlide värv varieerub kuldkollasest kuni tumeroheliseni. Õlidel on järgmised tehnilised omadused:Peroksiidarv: kuni 0,15,K270: kuni 0,1 %,Niiskus: kuni 0,1 %,Lisandid: kuni 0,1 %," |

uus versioon: | "Sellise nimetusega osutatakse järgmistele õlidele:Tüüp A: happesuse ülemmäär: 0,4o. Intensiivne puuviljaaroom ja -maitse, pisut mõrumandli maitse.Tüüp B: happesuse ülemmäär: 1o. Meeldiv ja magus küpsete puuviljade aroom ja maitse.Kahte tüüpi neitsioliivõli värv võib varieeruda rohekaskollasest kuni kuldkollaseni.Neil on järgmised tehnilised omadused:Peroksiidarv: kuni 15 aktiivse hapniku milliekvivalenti kilogrammi õli kohta.Ultravioleti neeldumine K270: kuni 0,1 %Niiskus: kuni 0,1 %Lisandid: kuni 0,1 %." |

- Lõikes

"Geograafiline piirkond"

:

seal, kus on kirjas: | "Baena, Luque, Doña Mencía, Nueva Carteya ja Zuheros.", |

lisatakse: | "Castro del Río". |

TAANI

Lammefjordsgulerod

- Geograafiline piirkond:

enne: | "Lammefjordi porgand on pärit tammidega merest eraldatud Lammefjordi piirkonnast, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm. Lammefjord asub Odsherred'is, Zealand'is, Taanis", |

uus versioon: | "Lammefjordi porgand on pärit tammidega merest eraldatud Lammefjordi piirkonnast, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm. Lammefjord asub Odsherred'is, Zealand'is, Taanis. Svinninge Vejle asub kuivendatud Lammefjordi osa fjordi kaugeimas nurgas. Kuna see piirkond oli kitsas ja madal, kuivendati see enne Lammefjordi teisi osasid. Sidinge Fjord on samuti tammiga merest eemaldatud ala Isefjordis, Lammefjordi põhjaosas. Kõige põhjapoolsem osa on Klintsø. Klintsø oli algselt fjord, kuid selle suudme ette tekkis looduslik ladestus. Piirkond on samuti ümbritsetud veeviimaritega". |

- Päritolutõend:

enne: | "Lammefjordi porgandid tuleb pesta ja pakendada Lammefjordi tunnustatud pesemisettevõttes, kus hoitakse ka porgandite päritoluga seotud tõendavaid dokumente. Üks tunnustatud pesemisettevõtete jaoks kehtestatud tingimus on arvepidamine kasvatamiskohast vastu võetud porgandite kohta ning Lammefjordi porgandite hoidmine teistest porganditest eraldi. Taimekasvatusdirektoraadi poolt läbiviidava integreeritud toodangu kontrolliga kontrollitakse nende tingimuste täitmist täiendavalt". |

uus versioon: | "Lammefjordi porgandid tuleb pesta ja pakendada Lammefjordi tunnustatud pesemisettevõttes, kus hoitakse ka porgandite päritoluga seotud tõendavaid dokumente. Üks tunnustatud pesemisettevõtete jaoks kehtestatud tingimus on arvepidamine kasvatamiskohast vastu võetud porgandite kohta ning Lammefjordi porgandite hoidmine väljaspool nimetatud piirkondi tavalises liivases mullas kasvatatud porganditest eraldi. Taimekasvatusdirektoraadi poolt läbiviidava integreeritud toodangu kontrolliga kontrollitakse nende tingimuste täitmist täiendavalt". |

- Seos geograafilise päritoluga:

enne: | "Maaparandustöödega alustati Lammefjordis 1873. aastal. Tulemuseks oli erakordselt hea põllumajandusmaa, võttes arvesse, et endine fjordipõhi koosnes peamiselt tolmust ning oli seetõttu toitainete poolest rikas. Toitained tulenevad merepõhja aastatuhandete jooksul katnud surnud taimedest ja loomadest, mis on tolmuks muutunud (mõnes kohas üle 20 meetri paksuselt). Tolm sisaldas liiva ning samuti saviosakesi. Lammefjord on peaaegu suures osas kividest vaba ning arvukad rannakarplaste ning austrite karbid annavad tolmule kõrge kaltsiumisisalduse.Endistel rannatsoonidel on liivane pinnas; liiv on poleeritud ning on siledam ja ümaram kui tavalise liivase pinnase puhul. Kõik eespool nimetatud tingimused on Lammefjordi porgandi kasvatamisel olulised." |

uus versioon: | "Esimene maa-ala, mis Lammefjordi piirkonnas kuivendati, oli Sidinge Fjord. Sellele järgnes Svinninge Vejle ning 1873. aastal algas suurima maa-ala, Lammefjordi kuivendamine. Kõige viimasena kuivendati Klintsø. Tulemuseks oli erakordselt hea põllumajandusmaa, võttes arvesse, et endine fjordipõhi koosnes peamiselt tolmust ning oli seetõttu toitainete poolest rikas. Toitained tulenevad merepõhja aastatuhandete jooksul katnud surnud taimedest ja loomadest, mis on tolmuks muutunud (mõnes kohas üle 20 meetri paksuselt). Tolm sisaldas liiva ning samuti saviosakesi. Lammefjord on peaaegu suures osas kividest vaba ning arvukad rannakarplaste ning austrite karbid annavad tolmule kõrge kaltsiumisisalduse.Endistel rannatsoonidel on liivane pinnas; liiv on lihvitud ning on pehmem ja ümaram kui tavalise liivase pinnase puhul, mis tingib selle, et ülesvõtmisel ei teki porganditesse pragusid. Seetõttu ei ole porgandid tuhmi halli värvi nagu tavalise liivase pinnase puhul tavaline. Kõik eespool nimetatud tingimused on Lammefjord'i porgandi kasvatamisel olulised." |

--------------------------------------------------