2)

Ettevõtete kohta tuleb koguda alljärgnevad karakteristikud: a) interneti ja muude elektrooniliste võrkude kasutamine ettevõtetes i) kõigi ettevõtete puhul: — töö eesmärgil internetiühendust omavate töötajate arv või kõigi selliste töötajate osakaal; ii) ettevõtete puhul, kus on töötajaid, kellel on juurdepääs internetile tööalastel eesmärkidel: — internetiühendus: mis tahes tüüpi püsivõrguühendus; — (vabatahtlik) internetiühendus: kaasaskantavate seadmete andmine, mis võimaldavad mobiilsidevõrke kasutades mobiilset ühendust äriotstarbel; — oma veebisaidi olemasolu; — veebivestlusteenus klientidele: veebivestlusteenus, mille kliendile vastab inimene; — veebivestlusteenus klientidele: kliendile vastab juturobot või virtuaalassistent; iii) mis tahes muud tüüpi interneti püsivõrguühendusega ettevõtete puhul: — kiireima interneti püsiühenduse maksimaalne lepingujärgne allalaadimiskiirus vahemikes: [0Mbit/s, < 30Mbit/s], [30 Mbit/s, < 100Mbit/s], [100 Mbit/s, < 500Mbit/s], [500 Mbit/s, < 1Gbit/s], [> = 1Gbit/s]; — ettevõtte püsiva internetiühenduse kiiruse piisavus ettevõtete tegelike vajaduste rahuldamiseks; iv) ettevõtted, mis annavad oma töötajatele kaasaskantavad seadmed, mis võimaldavad mobiilsidevõrkude kaudu mobiilset internetiühendust töö eesmärgil kasutamiseks: — (vabatahtlik) selliste töötajate arv või osakaal, kes kasutavad töö eesmärgil ettevõtte pakutud kaasaskantavat seadet, mis võimaldab internetiühendust mobiilsidevõrkude kaudu; v) veebisaidiga ettevõtetel teave järgmise kohta: — kaupade või teenuste kirjeldus, hinnainfo; — veebi kaudu tellimine või broneerimine, näiteks ostukorv; — külastajate võimalus interneti kaudu pakutavaid kaupu ja teenuseid kohandada või kujundada; — esitatud tellimuste jälgimine või nende täitmise seis; — personaalne sisu veebisaidil regulaarse/korduva külastaja jaoks; — lingid või viited ettevõtte sotsiaalmeedia profiilide juurde; b) e-kaubandus i) ettevõtete puhul, kus on töötajaid, kellel on juurdepääs internetile tööalastel eesmärkidel: — ettevõtte enda veebisaitide või rakenduste (sealhulgas ekstraneti) kaudu toimuv veebimüük (tellimused ja broneeringud) eelmisel kalendriaastal; — mitme ettevõtte poolt kaupade või teenuste müügiks kasutatavate e-kaubanduse veebisaitide või mobiilirakenduste kaudu toimuv veebimüük (klientide tellimused ja broneeringud) eelmisel kalendriaastal; — ettevõtte klientide poolt kaupade või teenuste tellimine EDI-tüüpi teadete kaudu (EDI-tüüpi müük) eelmisel kalendriaastal; ii) ettevõtete puhul, kes on eelmisel kalendriaastal teostanud veebimüüki veebisaitide või mobiilirakenduste kaudu: — veebisaitide või mobiilirakenduste kaudu toimunud veebimüügi käibe väärtus absoluutarvudes või osakaaluna kogukäibest eelmisel kalendriaastal; — veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu toimunud veebimüügi käibe osakaal, eristades ettevõtte enda veebisaidi või mobiilirakenduste (sh ekstraneti) kaudu ja mitme ettevõtte poolt toodete või teenustega kauplemiseks kasutatava e-kaubanduse veebisaidi või mobiilirakenduste kaudu toimunud veebimüüki eelmisel kalendriaastal; — veebisaitide või mobiilirakenduste kaudu toimunud veebimüügi käibe osakaal, eristades müüki eraklientidele (ettevõttelt tarbijale: B2C) ja müüki teistele ettevõtetele (ettevõttelt ettevõttele ehk B2B) ning avalikule sektorile (ettevõttelt valitsusele ehk B2G) eelmisel kalendriaastal; iii) ettevõtjate puhul, kes on eelmisel kalendriaastal teostanud veebimüüki e-kaubanduse turu veebisaitidel või rakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenuste kauplemiseks mitu ettevõtet: — (vabatahtlik) e-kaubanduse veebisaitide või mobiilirakenduste arv, mille kaudu ettevõte eelmisel kalendriaastal veebimüüki teostas: üks, kaks, rohkem kui kaks; iv) ettevõtjate puhul, kes on eelmisel kalendriaastal müünud kahe või enama mitme ettevõtte poolt toodete või teenustega kauplemiseks kasutatava e-kaubanduse veebisaidi või mobiilirakenduse kaudu: — (vabatahtlik) teave selle kohta, kui rohkem kui pool e-kaubanduse veebisaitide või mobiilirakenduste kaudu tekkinud käibest saadi eelmisel kalendriaastal ainult ühe e-kaubanduse veebisaidi kaudu; v) kaupade või teenuste EDI-tüüpi müügiga tegelevate ettevõtete puhul eelmisel kalendriaastal: — kaupade või teenuste EDI-tüüpi veebimüügist tekkinud käibe väärtus absoluutarvudes või osakaaluna kogukäibest eelmisel kalendriaastal; c) e-äri protsessid ja korralduslikud aspektid i) kõigi ettevõtete puhul: — ettevõtte 3D-printerite, sh renditud või liisitud 3D-printerite kasutamine eelmisel kalendriaastal; — muude ettevõtete pakutud 3D printimisteenuste kasutamine eelmisel kalendriaastal; — tööstusrobotite kasutamine; — teenindusrobotite kasutamine; ii) ettevõtete puhul, kus on töötajaid, kellel on juurdepääs internetile tööalastel eesmärkidel: — automatiseeritud töötlemiseks sobivas standardvormingus elektrooniliselt saadetud arved (e-arved), välja arvatud PDF-vormingus, eelmisel kalendriaastal; — automatiseeritud töötlemiseks sobimatus vormingus elektrooniliselt saadetud arved, kaasa arvatud PDF-vormingus, eelmisel kalendriaastal; — paberkandjal saadetud arved, eelmisel kalendriaastal; — suurandmete analüüs, mille puhul kasutatakse andmeallikana nutiseadmetest või anduritest pärinevaid andmeid, välja arvatud väliste teenuseosutajate tehtud suurandmete analüüs, eelmisel kalendriaastal; — suurandmete analüüs, mille puhul kasutatakse andmeallikana kaasaskantavate seadmete asukohaandmeid, välja arvatud väliste teenuseosutajate tehtud suurandmete analüüs, eelmisel kalendriaastal; — suurandmete analüüs, kasutades andmeallikana sotsiaalmeediast saadud andmeid, välja arvatud väliste teenuseosutajate tehtud suurandmete analüüs, eelmisel kalendriaastal; — suurandmete analüüs, kasutades andmeallikana muid suurandmete allikaid peale nutiseadmete või andurite, kaasaskantavate seadmete asukohaandmete või sotsiaalmeediast saadud andmete, välja arvatud väliste teenuseosutajate tehtud suurandmete analüüs, eelmisel kalendriaastal; — ettevõtte suurandmete analüüs eelmisel kalendriaastal on lastud teha teisel ettevõttel või organisatsioonil; — (vabatahtlik) selliste omavahel ühendatud seadmete või süsteemide kasutamine, mida saab interneti (asjade interneti) kaudu jälgida või kaugjuhtida, välja arvatud arvutite, nutitelefonide ja printerite kasutamine; iii) ettevõtete puhul, kes on eelmisel kalendriaastal saatnud automatiseeritud töötlemiseks sobivas standardvormingus elektroonilisi arveid (e-arved), välja arvatud PDF-vormingus arved: — (vabatahtlik) e-arvete osakaal kõigist saadetud arvetest või e-arvete osakaal kõigist järgmistes vahemikes saadetud arvetest: [0,< 10], [10,< 25], [25,< 50], [50,< 75], [>=75], eelmisel kalendriaastal; iv) ettevõtete puhul, kes on teostanud suurandmete analüüsi kas ise või kes on lasknud suurandmeid analüüsida mõnel teisel ettevõttel või organisatsioonil, eelmisel kalendriaastal: — oma suurandmete või neile juurdepääsu müük eelmisel kalendriaastal; — mis tahes suurandmete (juurdepääsu) ostmine eelmisel kalendriaastal; v) ettevõtete puhul, kes on teostanud suurandmete analüüsi, välja arvatud välise teenuseosutaja teostatud suurandmete analüüs, eelmisel kalendriaastal, kasutatud meetod: — masinõpe (nt süvaõpe); — loomuliku keele töötlemine, loomuliku keele genereerimine või kõnetuvastus; — suurandmete analüüsi meetodid, välja arvatud masinõpe (nt süvaõpe) või loomuliku keele töötlemine, loomuliku keele genereerimine või kõnetuvastus; vi) selliste ettevõtete puhul, kes ei ole suurandmete analüüsi teinud ei ise ega lasknud seda enda eest teha teisel ettevõttel või organisatsioonil, eelmisel kalendriaastal: — (vabatahtlik) kaalutakse suurandmete analüüsi teostamist oma töötajate või teiste ettevõtete või organisatsioonide poolt; vii) eelmisel kalendriaastal 3D-printimist kasutanud ettevõtete puhul: — müügiks mõeldud prototüüpide või mudelite printimine; — oma tarbeks mõeldud prototüüpide või mudelite printimine; — müügiks mõeldud toodete printimine, v.a prototüübid ja mudelid; — ettevõtte tootmisprotsessis kasutamiseks mõeldud toodete printimine, v.a prototüübid ja mudelid; viii) järgmise kasutamine ettevõtete puhul, kes kasutavad selliseid omavahel ühendatud seadmeid või süsteeme, mida saab interneti (asjade interneti) kaudu jälgida või kaugjuhtida: — (vabatahtlik) nutiarvestid, nutilambid, nutitermostaadid energiatarbimise optimeerimiseks ettevõtte ruumides (laod, tootmiskohad, jaotuskohad); — (vabatahtlik) andurid, raadiosagedustuvastus- või internetiprotokolli (IP) kiibid või internetipõhised kaamerad, et parandada klienditeenindust, jälgida klientide tegevust või pakkuda neile personaalset ostlemiskogemust (suunatud ja asjakohased hinnaalandused, iseteeninduskassad); — (vabatahtlik) liikumis- või hooldusandurid, mis võimaldavad jälgida sõidukite või toodete liikumist või tagada nende asjakohane hooldus; — (vabatahtlik) sensorid või raadiosagedustuvastuse kiibid tootmisprotsesside jälgimiseks või automatiseerimiseks, logistika haldamiseks, toodete liikumise jälgimiseks; — (vabatahtlik) asjade interneti seadmed või süsteemid, mis ei ole nutiarvestid, nutilambid, nutitermostaadid energiatarbimise optimeerimiseks ettevõtte ruumides, sensorid, raadiosagedustuvastus- või, internetiprotokolli (IP) kiibid või internetipõhised kaamerad, et parandada klienditeenindust, jälgida klientide tegevust või pakkuda neile personaalseid ostlemiskogemusi, liikumis- või hooldusandurid, et jälgida sõidukite või toodete liikumist ja pakkuda sõidukitele asjakohast hooldust, sensorid või raadiosagedustuvastuse kiibid tootmisprotsesside jälgimiseks või automatiseerimiseks, logistika haldamiseks või toodete liikumise jälgimiseks; ix) ettevõtete puhul, kes kasutavad teenindusroboteid järgmistel eesmärkidel: — seire-, turvalisuse või kontrolliga seotud ülesanded; — inimeste või kaupade transport; — puhastus- või jäätmekõrvaldusülesanded; — laohaldamissüsteemid; — koostetööd, mida teevad teenindusrobotid; — robotiseeritud laotööd; — ehitustööd või kahjustuste parandamise ülesanded; d) IKT-alane pädevus ettevõtteühikus ja vajadus IKT-oskuste järele i) kõigi ettevõtete puhul: — IKT-spetsialistide tööhõive; — mis tahes liiki koolituse pakkumine IKT-spetsialistidele IKT-oskuste arendamiseks eelmisel kalendriaastal; — mis tahes liiki koolituse pakkumine teistele töötajatele IKT-oskuste arendamiseks eelmisel kalendriaastal; — IKT-spetsialistide värbamine või värbamise katse eelmisel kalendriaastal; — IKT-funktsioonide täitmine (nt IKT-taristu hooldus, kontoritarkvara tugi, ärijuhtimise tarkvara/süsteemide ja/või veebilahenduste arendus, turvalisus ja andmekaitse) oma töötajate poolt (kaasa arvatud ema- ja sidusettevõtete töötajad) eelmisel kalendriaastal; — IKT-funktsioonide täitmine (nt IKT-taristu hooldus, kontoritarkvara tugi, ärijuhtimise tarkvara/süsteemide ja/või veebilahenduste arendus, turvalisus ja andmekaitse) välistarnija poolt eelmisel kalendriaastal; ii) ettevõtete puhul, kes eelmise kalendriaasta jooksul värbasid või proovisid värvata IKT spetsialiste: — IKT-spetsialistide vabad töökohad, millele oli raske töötajaid leida; iii) ettevõtete puhul, kellel on vabu töökohti, mida oli raske täita, teave järgmiste raskuste kohta IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal: — (vabatahtlik) kandideerijate vähesusest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal; — (vabatahtlik) raskused IKT spetsialistide värbamisel, mis on tingitud sellest, et kandideerijal puudub hariduse või koolituse teel omandatud asjakohane IKT-alane kvalifikatsioon, eelmisel kalendriaastal; — (vabatahtlik) kandideerijate puudulikust asjakohasest töökogemusest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal; — (vabatahtlik) kandideerijate liiga kõrgetest palgaootustest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal; e) IKT, interneti ja muude elektrooniliste võrkude, e-kaubanduse ja e-äri protsesside kasutamist takistavad tegurid i) ettevõtjate puhul, kes ei ole teinud suurandmete analüüsi ei ise ega lasknud seda ettevõtte kohta eelmisel kalendriaastal teha mõnel teisel ettevõttel või organisatsioonil, kuid kes on suurandmete analüüsi tegemist kaalunud, suurandmete analüüsi tegemata jätmise põhjused: — (vabatahtlik) kulud on kasudega võrreldes liiga suured; — (vabatahtlik) ebapiisavad inimressursid, teadmised, oskused; — (vabatahtlik) ebapiisavad suurandmete allikad, mida suurandmete analüüsiks vaja on, nii ettevõtte siseselt kui ka väljapoole seda; — (vabatahtlik) ebapiisav IKT-taristu; — (vabatahtlik) raskused andmekaitseseaduste järgimisel; — (vabatahtlik) see ei ole ettevõtte jaoks prioriteet; — (vabatahtlik) suurandmete allika(te) ebapiisav kvaliteet; — (vabatahtlik) suurandmete analüüs ei ole ettevõtte jaoks kasulik; — (vabatahtlik) muud tegurid; f) juurdepääs tehnoloogiale, mis võimaldab igal pool ja igal ajal saada ühenduse interneti või muude võrkudega, ning selle tehnoloogia kasutamine (ühenduvus kõikjal) i) ettevõtete puhul, kus on töötajaid, kellel on juurdepääs internetile tööalastel eesmärkidel: — pilvandmetöötluse teenuste ostmine internetist, v.a tasuta teenused; ii) ettevõtjate puhul, kus on töötajaid, kellel on juurdepääs internetile tööalastel eesmärkidel ja kes ostsid pilvandmetöötluse teenuseid interneti kaudu, ostes järgmist: — e-post pilvandmetöötluse teenusena; — kontoritarkvara pilvandmetöötluse teenusena; — ettevõtte andmebaasi(de) majutus pilvandmetöötluse teenusena; — failide talletamine pilvandmetöötluse teenusena; — finants- ja raamatupidamistarkvara rakendused pilvandmetöötluse teenusena; — kliendisuhete haldamine (CRM – kliendiinfo haldamise tarkvararakendus) pilvandmetöötluse teenusena; — andmetöötlusvõimsus, mis võimaldab ettevõttel kasutada tarkvara pilvandmetöötluse teenusena.