ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõikega 2 nähakse ette, et kui liikmesriigis 2020. aastal antava noorte põllumajandustootjate toetuse kogusumma ületab kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohaselt sama liikmesriigi jaoks sätestatud ülemmäära, rahastab liikmesriik erinevuse, võttes arvesse sama määruse artikli 51 lõikes 1 sätestatud maksimumsummat. Selguse huvides on asjakohane sätestada see maksimumsumma iga liikmesriigi jaoks.
(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus astaksantiinidimetüüldisuktsinaadi (kehtivas loas esitatud söödalisandi ingliskeelset nimetust „astaxanthin dimethyldisuccinate“ on taotluses muudetud – nüüd on see „astaxanthin-dimethyldisuccinate“, mis on õige inglise keeles sellele söödalisandile viitamisel) lõhe ja forelli söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamiseks ja kõnealuse söödalisandi uueks kasutusviisiks, millega kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 kohaselt laiendatakse astaksantiindimetüüldisuktsinaadi loa kehtivust kasutamiseks kõigi kalade ja koorikloomade söödalisandina ning astaksantiindimetüüldisuktsinaadi söödalisandina kasutusloa kehtivate tingimuste muutmiseks, et võimaldada söödalisandi kasutamist ilma vanuse- või kaalupiiranguta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 2. juuli 2019. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Trichoderma reesei (BCCM/MUCL 49755) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit tuleks käsitada võimaliku naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis oma varasemates arvamustes (5) järeldusele, et kõnealune söödalisand võib tõhusalt parandada broilerite, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade zootehnilisi näitajaid ning et neid järeldusi saab ekstrapoleerida kõigile nuumlindudele ja dekoratiivlindudele ning kõigi sealiikide võõrutatud loomadele ja nuumloomadele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(12)

Lisaks leiab komisjon, et Phlebiopsis gigantea tüved VRA 1835, VRA 1984 ja FOC PG 410.3 on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 kohaselt madala riskiastmega toimeained. Phlebiopsis gigantea tüved VRA 1835, VRA 1984 ja FOC PG 410.3 ei ole probleemsed ained ja vastavad määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 5 sätestatud tingimustele. Referentliikmesriigi ja toiduohutusameti hindamise kohaselt on Phlebiopsis gigantea tüved VRA 1835, VRA 1984 ja FOC PG 410.3 mikroorganismid, millega seotud oht inimestele, loomadele ja keskkonnale on väike, võttes arvesse kavandatud kasutusviise. Ühtegi murettekitavat valdkonda ei tuvastatud ja Phlebiopsis gigantea ei ole teadaolevalt seotud ühegi inimeste ega loomade patogeeniga. Eelmisest vastastikusest hindamisest saadik on Phlebiopsis gigantea’t biotõrjeainena kasutatud üle kümne aasta, ilma et see oleks inimestele kahjulikku mõju avaldanud, ning pidades silmas selle kasutusviisi (st okaspuukändude pinnale kandmine), peetakse selle võimalikku kokkupuudet inimestega ja mõju looduslikule kontsentratsioonile mullas tähtsusetuks. Nendel põhjustel on töötajate jaoks ette nähtud ainult üldised riskileevendusmeetmed ning üldiselt on nende toimeainete puhul täidetud heakskiitmise kriteeriumid ja liigitumine madala riskiastmega aineteks.
(4)

Euroopa rohelise kokkuleppe kohaselt on õiglase ülemineku territoriaalsed kavad õiglase ülemineku mehhanismi nurgakivi. Kui moderniseerimisfondi investeeringu eesmärk on rakendada toetust saava liikmesriigi õiglase ülemineku territoriaalset kava, peaks see liikmesriik esitama teabe investeeringu eeldatava panuse kohta kõnealusesse kavasse, et toetada sidusust ja vastastikust täiendavust kava eesmärkidega.
(6)

Käesolevas määruses sätestatud eeskirjad ja riskivähendusmeetmed peaksid täiendama määruses (EL) 2016/429 sätestatud loomatervisenõudeid seoses veeloomade, sealhulgas inimtoiduks ette nähtud veeloomade, samuti vesiviljelusloomadelt saadud loomsete saaduste liidusisese liikumisega, et tagada, et sellisest kaubast ei tulene olulist riski seoses nende veeloomataudide levikuga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 II lisas ja mis on hiljem määratletud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 D-kategooria taudidena, mis hõlmavad asjakohasel juhul A-, B- ja C-kategooria taude. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/689 (3) on sätestatud eeskirjad konkreetsete loetellu kantud taudidega seotud kohustuslike ja vabatahtlike likvideerimisprogrammide kohta. B- ja C-kategooria taudide puhul rakendatakse teatavates liikmesriikides likvideerimisprogramme asjaomasest loetellu kantud taudist lahti saamiseks või sellisest taudist vaba staatuse tõendamiseks. Seepärast on sellistest programmidest lähtuvalt asjakohane ette näha, et asjaomase B- või C-kategooria taudi puhul loetellu kantud liiki kuuluvate veeloomade ja sellistelt vesiviljelusloomadelt saadud, elusaid vesiviljelusloomi mittehõlmavate loomsete saaduste liikumine on lubatud üksnes juhul, kui see ei ohusta kõnealuste likvideerimisprogrammide edukat läbiviimist või asjaomasest loetellu kantud taudist vaba staatust, kui see on juba saavutatud.
(1)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud loomadele või inimesele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Need eeskirjad hõlmavad muu hulgas veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate maismaaloomade ja muude liikide paljundusmaterjali. Selles on ka sätestatud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete registreerimise ja heakskiitmise eeskirjad. Samuti on määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirjad loomse paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuete kohta. Ühtlasi antakse sellega komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte, et tagada kõnealuse määrusega kehtestatud uue õigusraamistiku tõrgeteta toimimine.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 15. mai 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kasutajate kokkupuude preparaadiga sissehingamise teel on ebatõenäoline ning et naha või silmade sensibiliseerimise kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand võib tõhusalt parandada broilerite zootehnilisi näitajaid ning seda järeldust võib laiendada noorkanadele ja ekstrapoleerida vähemlevinud kodulinnuliikide munalindudele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 29. novembri 2017. aasta arvamuses, (2)2. oktoobri 2018. aasta arvamuses (3) ja 7. oktoobri 2019. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei avalda monensiin ja nikarbasiin (Monimax) kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand kujutab endast ohtu sissehingamisel ja võib olla naha suhtes mürgine. Silmi ärritava toime kohta andmed puuduvad. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisandi kasutamine on efektiivne kalkunitel, broileritel ja noorkanadel esineva koktsidioosi tõrjeks. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Eimeria spp. resistentsuse seireks tuleks rakendada turustamisjärgset järelevalvekava. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 3. juuli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Aspergillus oryzae (DSM 26372) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku hingamisteede sensibilisaatorina ja söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Aspergillus oryzae (DSM 26372) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat suurendab imetavatel emistel tõhusalt seeduva energia osakaalu, mida hinnatakse väljutatud rooja järgi. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Ühtlasi kinnitas toiduohutusamet määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(2)

Turuolukorra ja rakendusmääruses (EL) 2020/595 sätestatud lamba- ja kitseliha eraladustamise toetuskava kasutamise uurimisest tulenevalt on soovitatav lõpetada eraladustamistoetuse andmine ja määrata kindlaks taotluste esitamise lõppkuupäev. Komisjonil on kavas esitada asjakohane toetuse andmise lõpetamist käsitlev määrus põllumajandusturgude ühise korralduse komiteele arvamuse saamiseks. Siiski on tõenäoline, et toetuskava raames esitatakse liiga palju taotlusi.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 3. juuli 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Aspergillus niger’i (DSM 25770) abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit tuleks käsitada naha sensibilisaatorina ja võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand võib tõhusalt parandada zootehnilisi näitajaid ja/või fosfori omastamist munakanade puhul. Seda järeldust võib ekstrapoleerida kõikidele vähemlevinud kodulinnu- ja muude linnuliikide munalindudele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. oktoobri 2019. aasta (2) ja 28. jaanuari 2020. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum NRRL-B-67439 või Corynebacterium glutamicum NRRL B-67535 abil saadud vedel L-lüsiini alus ja tehnilise puhtusastmega L-lüsiinmonovesinikkloriid ning Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.266 abil saadud L-lüsiinsulfaat ja tehnilise puhtusastmega L-lüsiinmonovesinikkloriid kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele või keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet ei saanud teha järeldusi Corynebacterium glutamicum NRRL-B-67439 või Corynebacterium glutamicum NRRL B-67535 abil saadud tehnilise puhtusastmega L-lüsiinmonovesinikkloriidi võimaliku mürgisuse kohta sissehingamisel ning eeldas, et Corynebacterium glutamicum NRRL-B-67439 või Corynebacterium glutamicum NRRL B-67535 abil saadud vedel L-lüsiini alus on nahka ja silmi söövitav ning sissehingamisel ohtlik. Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.266 abil saadud L-lüsiinsulfaadi ja tehnilise puhtusastmega L-lüsiinmonovesinikkloriidi puhul ei saanud toiduohutusamet välistada, et need lisaained on sissehingamisel mürgised, nahka ja silmi ärritavad või võivad olla naha sensibilisaatorid. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Corynebacterium glutamicum NRRL-B-67439 või Corynebacterium glutamicum NRRL B-67535 abil saadud vedel L-lüsiini alus ja tehnilise puhtusastmega L-lüsiinmonovesinikkloriid ning Corynebacterium glutamicum CGMCC 7.266 abil saadud L-lüsiinsulfaat ja tehnilise puhtusastmega L-lüsiinmonovesinikkloriid on kõigi loomaliikide jaoks asendamatu aminohappe L-lüsiini tõhusad allikad. Söödalisandina kasutatava L-lüsiini täieliku tõhususe tagamiseks mäletsejate puhul tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Oma eespool nimetatud arvamustes viitas toiduohutusamet ühele varasemale avaldusele, milles käsitleti aminohapete võimalikku tasakaalustamatust söödas, kui neid manustatakse joogiveega. Toiduohutusamet ei teinud siiski ettepanekut lisaainena kasutatava L-lüsiini maksimaalse sisalduse kohta. Seega on asjakohane märkida söödalisandi ja seda sisaldavate eelsegude märgistusele hoiatus võtta arvesse kõigi asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu söödas, eriti juhul, kui L-lüsiini manustatakse täiendava aminohappena joogiveega.
1.

Liiki Fraxinus L. kuuluva puu puit, muul kujul kui: — tervenisti või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, — puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- või korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, välja arvatud puidusaadetise koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja sama kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit, kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted
(2)

Turuolukorra ja rakendusmääruses (EL) 2020/596 sätestatud kaheksa kuu vanuste või vanemate veiste värske või jahutatud liha eraladustamise toetuskava kasutamise uurimisest tulenevalt on soovitatav lõpetada eraladustamistoetuse andmine ja määrata kindlaks taotluste esitamise lõppkuupäev. Komisjonil on kavas esitada asjakohane toetuse andmise lõpetamist käsitlev määrus põllumajandusturgude ühise korralduse komiteele arvamuse saamiseks. Siiski on tõenäoline, et toetuskava raames esitatakse liiga palju taotlusi.
(10)

Eksport kolmandatesse riikidesse on liidu veinisektori jaoks eriti oluline. 2019. aastal oli ekspordi kogumaht 12,1 miljardit eurot. COVID-19 pandeemia ajal on eksporti mõjutanud logistikaprobleemid ja tarbimise vähenemine, kuna ka kolmandates riikides kehtestati liikumispiirangud. COVID-19 pandeemia puhkemine Hiinas põhjustas sadamates ja ka mujal märkimisväärseid ummikuid ning tühistati üha rohkem saadetisi, mis tähendab seda, et konteinereid on vähem saadaval, mereveotasud suurenevad märkimisväärselt ja eksportijate saadetised lükkuvad edasi. Lisaks on veinieksporti negatiivselt mõjutanud asjaolu, et Ameerika Ühendriikide kehtestasid liidu veinidele suuremad imporditollimaksud. Ameerika Ühendriigid, mis on liidu peamine veini eksporditurg, kehtestasid alates 2019. aasta oktoobrist liidu vaiksetele veinidele 25 % väärtuselised imporditollimaksud.
(6)

Seaneerust saadud valguekstrakti puhul, mida on praegu lubatud uuendtoiduna kasutada gastroresistentse kattega graanuleid sisaldavate kapslitena, on piirmäär meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toiduainetes ja toidulisandites 3 kapslit päevas, mis vastab 12,6 mg seaneerust saadud ekstraktile päevas. Kavandatud kasutamine gastroresistentse kattega tablettidena ei muuda uuendtoidu praegu lubatud piirmäära. Seepärast on asjakohane muuta liidu loetelus seaneerust saadud valguekstrakti kasutustingimusi käsitlevat osa, et lubada ekstrakti kasutamist ka gastroresistentse kattega tablettide vormis sama piirmääraga kui selle uuendtoidu juba lubatud kasutusvormide puhul.
(216)

Komisjon võttis teadmiseks EUProSunile Fraunhoferi instituudi poolt edastatud info, mis käsitleb fotoelektriliste moodulite kuludes solaarklaasi kulude osatähtsuse suurenemist alates 2019. aastast. Ta märkis, et see areng ei toimunud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja et see võib olla oluline fotoelektriliste moodulite tootjate koormuse hindamisel üksnes edaspidi. Seoses klaas/klaasmoodulite osatähtsusega turul võttis komisjon ka teadmiseks info, et põhjenduses 211 osutatud uuring käsitleb maailmaturgu ning et olukord ja tulevikuväljavaated võivad liidus olla teistsugused. Seoses täpse protsendimääraga leidis ta siiski, et 18,5 % osatähtsust ei olnud EU ProSun ühegi tõendiga põhjendanud. Analüüsides liidu tootjate kontrollitud andmeid uurimisperioodil, leidis komisjon, et klaas/klaasmoodulite praegune osatähtsus turul oli vaid 14 %. Kuna kaks kontrollitud tootjat esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil turul rohkem kui 80 % solaarklaasi müügist, järeldas komisjon, et see osa esindab turuolukorda.
(200)

Kasutajate argumendid olid seotud suurenenud tootmiskuludega, solaarklaasi tootjate võimega nõudlust rahuldada, kavandatud investeeringutega päikesepaneelide tootmisse ja keskkonnaaspektidega. Nad juhtisid tähelepanu ka sellele, et pärast Hiinast pärit fotoelektriliste moodulite ja elementide impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste tollimaksude lõpetamist on liidu tootmisharu kannatanud Hiina tootjate ebaausa konkurentsi tõttu. Kasutajad leidsid, et see on ebaõiglane, kui päikeseelementide ja fotoelektriliste moodulite suhtes praegu kaubanduse kaitsemeetmeid ei rakendata, ent samal ajal kohaldatakse tollimakse fotoelektriliste moodulite ühe komponendi – solaarklaasi – impordi suhtes (73). Pärast avalikustamist kordas EU ProSun, et sektori suhtes ei kasutata ühtset lähenemisviisi. Kuigi fotoelektriliste moodulite ja elementide suhtes kehtinud meetmed on aegunud, on komisjon valmis solaarklaasi suhtes meetmed säilitama. Samamoodi leidis liidu päikeseenergiatööstuse ühendus ESMC, et solaarklaasi suhtes imporditollimaksude säilitamine oleks keeruline praegustele liidu fotoelektriliste moodulite tootjatele, kuna see suurendab nende kulusid klaasile, samas kui liitu imporditud moodulite suhtes selliseid tariife ei kohaldata isegi siis, kui kasutatakse Hiina klaasi.
(3)

Et komisjon saaks avastada esitatud andmetes leiduda võivad lahknevused ja teha kindlaks, kas need lahknevused on süstemaatilised, tuleb kontrollida piisavalt suure arvu raskeveokite andmete kvaliteeti.
(8)

Standardit EN 62232:2017 kohaldatakse igat tüüpi tugijaamade suhtes, mis on jagatud viide paigaldusklassi vastavalt nende ekvivalentse isotroopse kiirgusvõimsuse (EIRP) piirnormidele: mõni millivatt (klass E0), 2 W (klass E2), 10 W (klass E10), 100 W (klass E100) ja üle 100 W (klass E+). Võttes arvesse selle standardi kohaseid ohutuid paigaldusvahemaid ja asjaolu, et direktiivis (EL) 2018/1972 on sätestatud, et väikese levialaga traadita pääsupunktid peaksid olema väikese võimsusega seadmed, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes paigaldusklasside E0, E2 ja E10 suhtes. Standardi EN 62232:2017 punkti 6.2.4 tabelis 2 on nõutud, et paigaldusklassi E10 kuuluva antenni madalaim kiirgav osa peab asuma avalikust kõnniteest vähemalt 2,2 meetri kõrgusel, nii et antenni peakiire ja 2 meetri pikkuse inimese keha vahele jääb vähemalt 20 cm pikkune vahemaa (6).
(6)

Selleks et tagada liidu inventuuri õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus, on vaja kindlaks määrata liikmesriikide esitatud kasvuhoonegaaside inventuuriandmete esialgsete kontrollide sisu. Täpsuse hindamine esialgsete kontrollide käigus peaks tagama, et liikmesriigid ei üle- ega alahinda süstemaatiliselt tegelikku heidet ja sidumist seoses liidu võtmekategooriatega. Lisaks tuleks maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) sektori esialgsed kontrollid viia kooskõlla muudes sektorites tehtavate kontrollidega, kuna aruandlus, mis käsitleb kasvuhoonegaaside allikatest tulenevat heidet ja nende neeldajates sidumist LULUCFi sektoris, on kasvuhoonegaaside inventuuriga seotud aruandluse lahutamatu osa ning kuna LULUCFi sektorit on võetud arvesse 2030. aasta kliimaeesmärkides. LULUCFi sektoris võib maakasutuse ja maakasutuse muutuse kohta esitatud andmeid võrrelda teabega, mis on saadud liidu ja liikmesriikide programmidest ja uuringutest, nagu Copernicus ja LUCAS.
iii) ettevõtete kohta, kellel on oma veebisait:

4) ettevõtte veebisaidil on kaupade või teenuste kirjeldus, hinnainfo 5) ettevõtte veebisaidil on online-tellimise, reserveerimise või broneerimise võimalus (näiteks ostukorv) 6) ettevõtte veebisaidil on külastajatel võimalus veebis pakutavaid kaupu ja teenuseid kohandada või kujundada 7) ettevõtte veebisaidil on võimalik esitatud tellimusi jälgida või vaadata nende täitmise seisu 8) ettevõtte veebisaidil on isikustatud sisu veebisaidi regulaarse/korduva külastaja jaoks 9) ettevõtte veebisaidil on lingid või viited ettevõtte sotsiaalmeedia profiilile
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 15. mai 2019. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda bensoehape kahjulikku mõju loomade tervisele, kasutajate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on nahka ärritav ja silmi tõsiselt ärritav. Seetõttu tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et bensoehape võib nuumsigade zootehnilisi näitajaid tõhusalt parandada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 6. märtsi 2018. aasta, (2)4. juuli 2019. aasta (3) ja 15. mai 2019. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis DSM 28343 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandit tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina, ning et selle naha sensibiliseerimise potentsiaali kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et söödalisand avaldab olulist mõju tarbevasikate kasvule ja võib suurendada nuumsigade kehakaalu tõusu. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.