KOMISJONI OTSUS,

8. august 2008,

registreeritud hobuste ajutise impordi ja impordi kohta ühendusse Lõuna-Aafrika Vabariigist

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 4211 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/698/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2, artikleid 14, 15, 16 ja artikli 19 alapunkti i,

ning arvestades järgmist:

On tagatud, et Lõuna-Aafrika Vabariigi veterinaarasutused teatavad elektrooniliselt 24 tunni jooksul komisjonile ja liikmesriikidele direktiivi 90/426/EMÜ A lisas mainitud mis tahes hobuslaste nakkushaiguse kinnitatud esinemisest ja hobuslastega seotud vaktsineerimispoliitika või asjakohase aja jooksul impordipoliitika mis tahes muutusest.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõuna-Aafrika Vabariigi piirkondadeks jaotamist seoses registreeritud hobuste impordi ja ajutise impordiga ühendusse kohaldatakse tingimusel, et on täidetud I lisa täiendavad garantiid.

Artikkel 2

Otsus 97/10/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele kooskõlas IV lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

(2) EÜT L 3, 7.1.1997, lk 9.

(3) Vt III lisa.

(4) ELT L 73, 11.3.2004, lk 1.

I LISA

Täiendavad garantiid, mida kohaldatakse Lõuna-Aafrika Vabariigi piirkondadeks jaotamise kohta seoses registreeritud hobuste ajutise impordi ja impordiga ühendusse

1. Järgmistest haigustest teatamine Lõuna-Aafrika Vabariigis on kohustuslik:

hobuste Aafrika katk, malleus, kargtaud, kõik hobuste entsefalomüeliidi liigid, sealhulgas hobuste Venetsueela entsefalomüeliit, nakkav kehvveresus, vesikulaarne stomatiit, Siberi katk ja marutaud.

Kogu Lääne-Kapimaa provints kuulutatakse vastavalt loomataudiseaduse sätetele „hobuste Aafrika katku kontrollialaks”. Seoses piirkondadeks jaotamisega hobuste Aafrika katkust lähtuvalt jaotatakse Lääne-Kapimaa provintsi territoorium hobuste Aafrika katkust vabaks piirkonnaks, järelevalvetsooniks ja ohustatud tsooniks.

Lääne-Kapimaa provintsis on hobuste Aafrika katk vastavalt loomataudiseaduse sätetele „kontrollitud haigus”.

2. Piirkondadeks jaotamine

2.1. Hobuste Aafrika katkust vaba piirkond:

Kaplinn (ilma äärelinnadeta) on hobuste Aafrika katkust vaba piirkond, mida piirestatakse järgmiselt:

— : põhjapiir : Blaauwberg Road (M14); — : idapiir : Koeberg Road (M14), Plattekloof Road (M14), N7 Highway, N1 Highway ja M5 Highway; — : lõunapiir : Ottery Road, Prince George’s Drive, Wetton Road, Riverstone Road, Tennant Road, Newlands Drive, Paradise Road, Union Drive, Rhodes Drive kuni Newsland Forestry jaamani ja üle Table Mountain’i Echo Gorge’i kuni Camps Bay’ni; — : läänepiir : Camps Bay rannik kuni Blaauwberg Road.

2.2. Hobuste Aafrika katku järelevalvetsoon:

Hobuste Aafrika katkust vaba piirkond on ümbritsetud vähemalt 50 kilomeetri laiuse järelevalvetsooniga, mis hõlmab selliseid administratiivseid piirkondi (magisterial district) nagu Kaplinn, Vredenburg, Hopefield, Mooreesburg, Malmesbury, Wellington, Paarl, Stellenbosch, Kuilsrivier, Goodwood, Wynberg, Simonstown, Somerset West, Mitchells Plain ja Strand ning mida piiritleb põhjas Bergi jõgi, idas ning lõuna- ja läänerannikul Hottentots Hollandi mäed.

2.3. Hobuste Aafrika katkust ohustatud tsoon:

Järelevalvetsooni ümbritseb vähemalt 100 kilomeetri laiune ohustatud tsoon, mis hõlmab selliseid administratiivseid piirkondi (magisterial district) nagu Clanwilliam, Piketberg, Ceres, Tulbagh, Worcester, Caledon, Hermanus, Bredasdorp, Robertson, Montagu, Swellendam.

2.4. Hobuste Aafrika katkuga nakatunud tsoon:

See Lõuna-Aafrika territooriumi osa, mis asub väljaspool Western Cape’i provintsi, ja see Western Cape’i provintsi osa, mis on väljaspool haigusevaba piirkonda ning ohustatud ja järelevalvetsooni ning mis hõlmab administratiivseid piirkondi (magisterial district) nagu Vanrynsdorp, Vredendal, Laingsburg, Ladismith, Heidelberg, Riversdale, Mossel Bay, Calitzdorp, Oudtshoorn, George, Knysna, Uniondale, Prince Albert, Beaufort West ja Murraysburg.

3. Vaktsineerimine

3.1. Haigusvabas piirkonnas ja järelevalvetsoonis ei ole lubatud teha süstemaatilist kaitsepookimist hobuste Aafrika katku vastu.

Lõuna-Aafrika Põllumajandusministeeriumi loomatervishoiu osakonna direktor võib erandkorras anda veterinaararsti või valitsuse poolt ametlikult ametisse võetud loomatervishoiu spetsialistile loa vaktsineerida valmistaja poolt ette nähtud viisil registreeritud hobuste Aafrika katku polüvalentse vaktsiiniga selliseid hobuseid, mis lahkuvad haigusevabast piirkonnast või järelevalvetsoonist väljapoole tingimusel, et neid hobuseid ei viida enne haigusevabast piirkonnast ja järelevalvetsoonist väljaspool asuvasse sihtkohta viimist põllumajandusettevõttest välja ja et vaktsineerimine märgitakse loomapassi.

3.2. Kui registreeritud hobuste vaktsineerimist hobuste Aafrika katku vastu viiakse läbi väljaspool haigusevaba piirkonda ja järelevalvetsooni, viib selle läbi valitsuse poolt ametlikult tööle võetud veterinaararst või loomatervishoiu spetsialist ning kasutatakse registreeritud hobuste Aafrika katku polüvalentse vaktsiini valmistaja poolt ette nähtud viisil ning vaktsineerimine märgitakse loomapassi.

4. Majandite registreerimine ja hobuslaste identifitseerimine

4.1. Kõnealuse piirkonna riiklik veterinaararst identifitseerib, registreerib ja teostab järelevalvet kõigi hobuste Aafrika katku vaba piirkonna majandite üle (majandid direktiivi 90/426/EMÜ artikli 2 punkti a tähenduses).

4.2. Kõik hobuste Aafrika katku vabas piirkonnas elavad hobuslased identifitseeritakse ja nende üle peetakse arvestust, mis hõlmab teavet looma liikumise ning tervise ja vaktsineerimise kohta.

5. Liikumise kontroll

5.1. Hobuslaste mis tahes liikumine nakkustsoonist ohustatud tsooni, järelevalvetsooni ja hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda ning hobuslaste mis tahes liikumine ohustatud tsoonist järelevalvetsooni ja hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda ning hobuslaste mis tahes liikumine järelevalvetsoonist haigusvabasse piirkonda on keelatud.

5.2. Erandina punktis 5.1 sätestatud keeldudest võib hobuslasi, välja arvatud registreeritud hobused, siiski lubada nakkustsoonist ohustatud tsooni, järelevalvetsooni ja hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda ning ohustatud tsoonist järelevalvetsooni ja haigusvabasse piirkonda ning järelevalvetsoonist haigusvabasse piirkonda üksnes direktiivi 90/426/EMÜ artikli 5 lõike 3 tingimustel.

5.2.1. Juuni, juuli ja august on direktiivi 90/426/EMÜ artikli 5 lõike 3 punkti a mõistes vektorputukavaba aeg.

5.2.2. Hobuslased vabastatakse karantiinist asjakohaselt identifitseerituna.

5.2.3. Lisaks punkti 5.2 sätetele ei sisene tapmiseks ette nähtud hobuslased hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda ja sisenevad järelevalvetsooni riikliku veterinaararsti järelevalve all üksnes koheseks tapmiseks määratud tapamajades.

5.3. Erandina punkti 5.1 sätetest võib lubada registreeritud hobuste liikumist nakkustsoonist ohustatud tsooni järgmistel tingimustel:

5.3.1. Hobune identifitseeritakse passi abil ja passi kantakse vaktsineerimise üksikasjad.

5.3.2. Väljaandev riiklik veterinaararst teavitab hobuse liikumisest eelnevalt sihtpiirkonna vastutavat riiklikku veterinaararsti.

5.3.3. Hobusega on kaasas passi juurde kuuluv sertifikaat, mille on päritolumajandis välja andnud riiklik veterinaararst (riiklik veterinaararst direktiivi 90/426/EMÜ artikli 2 punkti h tähenduses).

5.3.4. Sertifikaat kinnitab, et hobune: — on 48 tunni jooksul enne lähetamist kliiniliselt kontrollitud ja tal puuduvad kliinilised haigustunnused; — ei ole viimase 15 päeva jooksul (niivõrd, kui seda on võimalik välja selgitada) puutunud kokku teiste nakkushaigust põdevate hobuslastega; — ei ole pärit piirkonnast, kus kehtivad hobuslastele üle kanduda võivate haigustega seotud veterinaarpiirangud, ega ole pärit majandist, mille suhtes kehtivad veterinaarpiirangud; — ei pärine majandist, kus eelneva 60 päeva jooksul on esinenud hobuste Aafrika katku; — on vähemalt 60 päeva ja mitte üle 24 kuu enne ohustatud tsooni sisenemist veterinaararsti poolt hobuste Aafrika katku vastu vaktsineeritud registreeritud polüvalentse hobuste Aafrika katku vaktsiiniga vastavalt vaktsiini tootja ettekirjutusele.

5.4. Erandina punkti 5.1 sätetest võib lubada registreeritud hobuste liikumist nakkustsoonist või ohustatud tsoonist järelevalvetsooni järgmistel tingimustel:

5.4.1. Hobune identifitseeritakse passi abil ja passi kantakse vaktsineerimise üksikasjad.

5.4.2. Väljaandev riiklik veterinaararst teavitab hobuse liikumisest eelnevalt sihtpiirkonna vastutavat riiklikku veterinaararsti.

5.4.3. Hobusega on kaasas passi juurde kuuluv sertifikaat, mille on päritolumajandis välja andnud riiklik veterinaararst (riiklik veterinaararst direktiivi 90/426/EMÜ artikli 2 punkti h tähenduses).

5.4.4. Sertifikaat kinnitab, et hobune: — on 48 tunni jooksul enne lähetamist kliiniliselt kontrollitud ja tal puuduvad kliinilised haigustunnused; — ei ole viimase 15 päeva jooksul (niivõrd, kui seda on võimalik välja selgitada) puutunud kokku teiste nakkushaigust põdevate hobuslastega; — ei ole pärit piirkonnast, kus kehtivad hobuslastele üle kanduda võivate haigustega seotud veterinaarpiirangud, ega ole pärit majandist, mille suhtes kehtivad veterinaarpiirangud; — ei pärine majandist, kus eelneva 60 päeva jooksul on esinenud hobuste Aafrika katku; — on vähemalt 60 päeva ja mitte üle 24 kuu enne järelevalvetsooni sisenemist veterinaararsti poolt hobuste Aafrika katku vastu vaktsineeritud registreeritud polüvalentse hobuste Aafrika katku vaktsiiniga vastavalt vaktsiini tootja ettekirjutusele.

5.5. Erandina punkti 5.1 sätetest võib lubada registreeritud hobuste liikumist hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda järgmistel tingimustel:

5.5.1. Registreeritud hobused saab viia nakkustsoonist või ohustatud tsoonist või järelevalvetsoonist haigusvabasse piirkonda järgmistel tingimustel: 5.5.1.1. Hobune identifitseeritakse passi abil ja passi kantakse vaktsineerimise üksikasjad. 5.5.1.2. Väljaandev riiklik veterinaararst teavitab hobuse liikumisest eelnevalt sihtpiirkonna vastutavat riiklikku veterinaararsti. 5.5.1.3. Hobusega on kaasas passi juurde kuuluv sertifikaat, mille on päritolumajandis välja andnud riiklik veterinaararst (riiklik veterinaararst direktiivi 90/426/EMÜ artikli 2 punkti h tähenduses). 5.5.1.4. Sertifikaat kinnitab, et hobune: — on 48 tunni jooksul enne lähetamist läbinud kliinilise kontrolli ja tal puuduvad kliinilised haigustunnused ja — ei ole viimase 15 päeva jooksul (niivõrd, kui seda on võimalik välja selgitada) puutunud kokku teiste nakkushaigust põdevate hobuslastega ja — ei ole pärit piirkonnast, kus kehtivad hobuslastele üle kanduda võivate haigustega seotud veterinaarpiirangud, ega ole pärit majandist, mille suhtes kehtivad veterinaarpiirangud, ja — ei tule majandist, kus on viimase 60 päeva jooksul esinenud hobuste Aaafrika katku juhtumeid, ja — kui hobune on pärit väljapoole järelevalvetsooni jäävast piirkonnast, oli ta i) kas veterinaararsti poolt hobuste Aafrika katku vastu vaktsineeritud registreeritud polüvalentse hobuste Aafrika katku vaktsiiniga vastavalt vaktsiini tootja ettekirjutusele vähemalt 60 päeva ja mitte rohkem kui 24 kuud enne haigusvabasse piirkonda sisenemist või ii) hobune imporditi riigi territooriumilt või kooskõlas direktiivi 90/426/EMÜ artikli 13 lõikega 2 piirkondadeks jaotatud territooriumi osalt, mida loeti vastavalt ühenduse õigusaktidele hobuste Aafrika katkust vabaks, ja teda veeti õhu kaudu nakkust levitavate putukate eest kaitstud tingimustes Johannesburgi lennujaamast hobuste Aafrika katkust vabasse piirkonda. 5.5.1.5. Erandina punkti 5.5.1.4 viiendas taandes toodust võivad pädevad ametiasutused erandjuhtudel, mis määratletakse ekspordiriigi riiklikes või kohalikes õigusaktides, eriomaselt lubada transportida registreeritud hobust nakkus-, ohustatud või järelevalvetsoonist hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda järgmistel tingimustel: — hobune transporditakse otse karantiinilauta haigusvabas piirkonnas, mis on sel eesmärgil heaks kiidetud; — transporti teostatakse nakkust levitavate putukate eest kaitstud tingimustes, võttes arvesse ohtusid vähendavaid tingimusi, nagu nakkust levitavatest putukatest vaba hooaeg või päevaaeg, tõrjevahendite kasutamine, looma kindlustuskate ja transpordivahendi sundventilatsioon; — hobune on isoleeritud nakkust levitavate putukate eest kaitstud karantiinilaudas vähemalt 40 päeva; — isolatsiooniperioodi ajal viiakse hobusega läbi hobuste Aafrika katku teste kooskõlas direktiivi 90/426/EMÜ D lisaga kahel korral vereproovide alusel, mis on võetud 21–30 päevase intervalliga, kusjuures neist viimane võeti karantiinilaudast väljalaskmisele eelnenud kümne päeva jooksul ja nende testide tulemused olid kas negatiivsed, kui loom oli vaktsineerimata, või antikehade arv ei olnud suurenenud, kui loom oli eelnevalt vaktsineeritud.

5.5.2. Erandina punkti 5.5.1 sätetest võivad pädevad veterinaarasutused anda loa järelevalvetsoonis asuvast määratud majandist pärit registreeritud hobuse ajutiseks impordiks hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda järgmistel tingimustel: 5.5.2.1. Hobusega on kaasas pass. Passi kantakse vaktsineerimise üksikasjad. 5.5.2.2. Hobune on märgistatud viisil, mis võimaldab teda hõlpsasti identifitseerida ja seega kinnitada looma ja passi kokkukuuluvust. 5.5.2.3. Pass sisaldab luba. Kui tingimusi, mille alusel luba väljastati, enam ei täideta, tuleb luba tühistada. 5.5.2.4. Hobune ei tule tagasi piirkonnast, kus kehtivad hobuslastele üle kanduda võivate haigustega seotud veterinaarpiirangud, ega ole pärit majandist, mille suhtes kehtivad veterinaarpiirangud. 5.5.2.5. Järelevalvetsoonis asuv määratud majand on kaasatud järelevalveprogrammi, mis on samaväärne haigusvabas tsoonis läbiviidava programmiga. 5.5.2.6. Hobune võetakse vastu ajavahemikul, mis algab kaks tundi pärast päikesetõusu ja lõpeb kaks tundi enne sama päeva päikeseloojangut. 5.5.2.7. Hobust hoitakse temast erineva tervisliku seisundiga hobuslastest eraldi.

5.5.3. Erandina punkti 5.5.1 sätetest võivad pädevad veterinaarasutused anda loa registreeritud hobuse korduvaks sissetoomiseks hobuste Aafrika katku vabas piirkonnas asuvasse majandisse pärast ajutist üleviimist järelevalvetsoonis asuvasse määratud majandisse järgmistel tingimustel: 5.5.3.1. Hobusega on kaasas pass. Passi kantakse vaktsineerimise üksikasjad. 5.5.3.2. Pass sisaldab luba. Kui tingimusi, mille alusel luba väljastati, enam ei täideta, tuleb luba tühistada. 5.5.3.3. Hobune ei tule tagasi piirkonnast, kus kehtivad hobuslastele üle kanduda võivate haigustega seotud veterinaarpiirangud, ega ole pärit majandist, mille suhtes kehtivad veterinaarpiirangud. 5.5.3.4. Järelevalvetsoonis asuv määratud majand on kaasatud järelevalveprogrammi, mis on samaväärne haigusvabas tsoonis läbiviidava programmiga. 5.5.3.5. Hobust on lubatud viia haigusvabast piirkonnast järelevalvetsooni ja tagasi haigusvabasse piirkonda ajavahemikul, mis algab kaks tundi pärast päikesetõusu ja lõpeb kaks tundi enne sama päeva päikeseloojangut. 5.5.3.6. Hobust hoitakse temast erineva tervisliku seisundiga hobuslastest eraldi.

6. Järelevalve

6.1. Hobuste Aafrika katku vabas piirkonnas ja seda ümbritsevas järelevalvetsoonis teostatakse pidevat järelevalvet.

6.2. Vähemalt 60 identifitseeritud vaktsineerimata kontrollhobust üle kogu haigusvaba piirkonna ja järelevalvetsooni allutatakse igakuisele sero-epidemioloogilisele järelevalvele, et kinnitada hobuste Aafrika katku puudumist haigusvabas piirkonnas ja järelevalvetsoonis. Testi tulemustest teatatakse igakuiselt komisjonile.

6.3. Kõiki hobuslaste surmajuhtumeid hobuste Aafrika katku vabas piirkonnas, mille põhjuseks peetakse nakkushaigust, ja identifitseeritud kontrollhobuse mis tahes surmajuhtumit uuritakse ametlike lahangute teel ning tulemused kinnitatakse vastuvõetavate diagnostikameetoditega ja edastatakse komisjonile.

7. Residentsusnõuded

7.1. Alaliseks impordiks ühendusse ette nähtud registreeritud hobused on viibinud lähteriigis vähemalt 90 päeva või sünnist saadik, kui nad on nooremad kui 90 päeva, või saabumisest saadik, kui nad on imporditud otse ühendusest 90 päeva jooksul enne ühendusse eksporti käsitlevat sertifikaati, ja nad jäävad hobuste Aafrika katku vabasse tsooni vähemalt 60 päevaks või sünnist saadik, kui nad on nooremad kui 60 päeva, või saabumisest saadik, kui nad on imporditud otse hobuste Aafrika katku vabasse tsooni ühendusest 60 päeva jooksul enne ühendusse eksporti käsitlevat sertifikaati.

7.2. Ajutiseks impordiks ühendusse ette nähtud hobused viibivad viimased 60 päeva vahetult enne eksporti ühendusse veterinaarjärelevalve all olevates majandites:

— hobuste Aafrika katku vabas piirkonnas või

— liikmesriigis, kui nad imporditakse Lõuna-Aafrika Vabariigi hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda otse liikmesriigist, või

— kolmanda riigi territooriumil või territooriumi osas, mille ühendus on heaks kiitnud seoses registreeritud hobuste ajutise impordi või alalise impordiga vastavalt direktiivile 90/426/EMÜ, kui nad imporditi otse Lõuna-Aafrika Vabariigi hobuste Aafrika katku vabasse piirkonda tingimustel, mis on vähemalt sama ranged kui tingimused, mis on sätestatud registreeritud hobuste ajutise impordi või alalise impordi suhtes asjaomasest kolmandast riigist otse liikmesriiki.

8. Karantiininõuded

8.1. Impordiks või ajutiseks impordiks ühendusse ette nähtud registreeritud hobused on läbinud 40päevase ekspordieelse isolatsiooni riiklikult heakskiidetud vektorikindlas karantiinilaudas. See aeg on hobuste Aafrika katku vabas piirkonnas ette nähtud viibeperioodi kohustuslik osa.

8.2. Isolatsiooniperioodi ajal on hobune suletud vektorikindlasse talli vähemalt ajal, mis algab kaks tundi enne päikeseloojangut ja lõpeb kaks tundi pärast järgmise päeva päikesetõusu. Kui on vaja treeningut, toimub see karantiiniruumide piirides riikliku veterinaararsti järelevalve all, pärast looma eelnevat töötlemist enne tallist väljaviimist tõhusate putukatõrjevahenditega, ning rangelt eraldatuna hobuslastest, kes ei ole ette valmistatud ekspordiks tingimustel, mis on vähemalt sama ranged kui ajutise impordi ja impordi suhtes ühendusse kehtivad tingimused.

8.3. Senini on ainult Montagu Gardensi ja Kenilworth Racecourse’i karantiinilaut tunnistatud sobivaks karantiiniobjektiks Kaplinna hobuste Aafrika katku vabas piirkonnas. Veterinaarasutused on kohustunud teatama komisjonile ja liikmesriikidele täiendavate karantiinilautade heakskiitmisest.

9. Testinõuded

9.1. Isolatsiooniperioodi ajal viiakse sertifikaadil määratletud tulemustega läbi veterinaartestid hobuste Aafrika katku, kargtaudi, malleuse, hobuste entsefaloosi ja mis tahes muu haiguse suhtes vastavalt asjakohaste veterinaarsertifikaatide nõuetele.

9.2. Kõik veterinaartestid tuleb läbi viia akrediteeritud laboris.

10. Veterinaartõendi väljastab ja allkirjastab karantiinilauda riiklik veterinaararst.

11. Kui registreeritud hobuseid veetakse õhu kaudu, transporditakse hobused karantiinilaudast õhusõidukisse nakkust levitavate putukate eest kaitstuna ja neid hoitakse kaitstuna kogu reisi vältel.

12. Kui registreeritud hobuseid veetakse laevaga, siis tuleb kohaldada järgmisi tingimusi:

Laevad, mis veavad registreeritud hobuseid Kaplinna sadamast vastavalt nõukogu direktiivile 91/496/EMÜ (1) registreeritud hobuste veterinaarseks kontrolliks piiripunktina tunnustatud ühenduse sadamasse, ei või väljumise ja sihtkohta saabumise vahelisel ajal käia sadamas, mis asub hobuslaste importi ühendusse mittetunnustava kolmanda riigi territooriumil või territooriumi osal. Laeva kapten tõendab neile tingimustele vastamist II lisas oleva avalduse täitmisega.

(1) EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.