43.

Selleks et muuta liit ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist: a) liit on täitnud 2020. aasta kliima- ja energiaeesmärgid ning töötab selle nimel, et 2050. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on osa ülemaailmsest püüdest hoida keskmise temperatuuri tõusu alla 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse ajajärgu tasemega, ning kliima- ja energiaraamistiku kokkulepe aastani 2030 on selles protsessis peamine samm; b) liidu majanduse kõigi peamiste sektorite kogu keskkonnamõju on oluliselt vähendatud, ressursitõhusust on suurendatud ning kehtestatud on võrdlus- ja mõõtmismeetodid. Kehtestatud on turu- ja poliitikastiimulid, millega edendatakse äriinvesteeringuid ressursitõhususse, ning keskkonnahoidlikku majanduskasvu stimuleeritakse innovatsiooni edendavate meetmete kaudu; c) struktuurimuutused tootmise, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas, samuti tarbimisharjumustes ja elustiilis on vähendanud tootmise ja tarbimise kogu keskkonnamõju, eriti toidu- ja elamusektoris ning liikuvuse valdkonnas; d) jäätmeid käsitletakse turvaliselt ressursina ning selleks, et vältida kahju tervisele ja keskkonnale, on jäätmeteke absoluutarvudes ja jäätmeteke isiku kohta vähenenud ning prügilasse ladestamine on piiratud jäätmejääkidega (st ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmetega), võttes arvesse prügilaid käsitleva direktiivi (55) artikli 5 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisi ja energiat lubatakse toota ainult ringlusse mittevõetavatest materjalidest, võttes arvesse jäätmete raamdirektiivi (56) artikli 4 lõiget 2; e) liidu veevarudele avaldatav surve on ära hoitud või märksa väiksem. Selleks tuleb eelkõige teha järgmist: i) täielikult rakendada kliima- ja energiapaketti ning kiiremas korras kokku leppida liidu kliima- ja energiapoliitika raamistikus ajavahemikuks pärast 2030. aastat, võttes nõuetekohaselt arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kõige hilisemat hindamisaruannet, vähese CO2-heitega majanduse edenemiskavas sätestatud esialgseid vahe-eesmärke ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ja muudes asjakohastes protsessides toimunud muutusi; ii) üldistada parimate võimalike tehnikate kohaldamist tööstusheidete direktiivi raames ja rohkem pingutada selleks, et võetaks kasutusele tärkavad uuenduslikud tehnoloogiad, protsessid ja teenused; iii) anda hoogu avaliku ja erasektori teadus- ja innovatsioonipingutustele, mida on vaja innovatiivsete tehnoloogiate, süsteemide ja ärimudelite kasutuselevõtuks, millega kiirendatakse üleminekut vähese CO2-heitega ressursitõhusale, ohutule ja säästvale majandusele ja vähendatakse üleminekukulu. Arendada edasi ökoinnovatsiooni tegevuskavas esitatud käsitust, teha kindlaks innovatsiooni hoogustamise ja süsteemi muutmise prioriteedid, edendada keskkonnahoidlike tehnoloogiate turuosa liidus ja suurendada Euroopa ökomajanduse konkurentsivõimet. Kehtestada näitajad ning realistlikud ja saavutatavad ressursitõhususe eesmärgid; iv) töötada 2015. aastaks välja mõõtmis- ja võrdlusmetoodikad maa, süsiniku, vee ja materjalide ressursitõhusa kasutuse kohta ning hinnata põhinäitaja ja -eesmärgi Euroopa poolaastaprotsessi lisamise asjakohasust; v) rajada säästvale tootmisele ja tarbimisele ühtsem poliitikaraamistik, koondades vajaduse korral kehtivad õigusaktid sidusasse õigusraamistikku. Vaadata läbi tooteid käsitlevad õigusaktid, et parandada toodete keskkonnatoimet ja ressursitõhusust kogu nende olelusringi jooksul. Ergutada tarbijate nõudlust keskkonnahoidlike toodete ja teenuste järele poliitika kaudu, mis edendab nende kättesaadavust, taskukohasust, funktsionaalsust ja atraktiivsust. Kehtestada näitajad ning seada realistlikud ja saavutatavad sihtmärgid tarbimise kogumõju vähendamiseks; vi) töötada välja keskkonnahoidlikele töökohtadele suunatud koolitusprogrammid; vii) suurendada pingutusi olemasolevate eesmärkide saavutamiseks ja vaadata läbi keskkonnahoidliku riigihanke käsitus, sh selle reguleerimisala, et suurendada selle tulemuslikkust. Luua liidu ettevõtjate jaoks keskkonnahoidlike tellijate võrgustik; viii) rakendada täielikult liidu jäätmealaseid õigusakte. Selline rakendamine hõlmab jäätmehierarhia kohaldamist vastavalt jäätmete raamdirektiivile ja turupõhiste instrumentide ja muude meetmete tõhusat kasutamist selle tagamiseks, et: 1) prügilasse ladestamine on piiratud jäätmejääkidega (st ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmetega), võttes arvesse prügilaid käsitleva direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisi; 2) tagada, et jäätmetest energia tootmist lubatakse ainult ringlusse mittevõetavatest materjalidest, võttes arvesse jäätmete raamdirektiivi artikli 4 lõiget 2; 3) ringlussevõetud jäätmeid kasutatakse liidus tooraine peamise ja usaldusväärse allikana, töötades välja mittetoksilised materjalitsüklid; 4) ohtlikke jäätmeid käideldakse turvaliselt ja nende teket vähendatakse; 5) ebaseaduslik jäätmevedu juuritakse tänu rangele kontrollile välja ja 6) toidujäätmeid vähendatakse. Kehtivad toote- ja jäätmealased õigusaktid vaadatakse läbi, sh asjakohaste jäätmedirektiivide põhieesmärgid ressursitõhusa Euroopa tegevuskava valguses, et liikuda ringmajanduse poole; ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu tõkked liidu turul kõrvaldatakse. Teadlikkuse tõstmiseks ja jäätmepoliitika mõistmiseks ning käitumise muutmiseks on vaja teabekampaaniaid avalikkusele; ix) parandada veekasutuse tõhusust, seades ja jälgides eesmärke valgala tasandil ühise rakendusstrateegia protsessi raames väljatöötatava veetõhususe eesmärkide ühise metoodika alusel, kasutades selliseid turumehhanisme nagu veehinna määramine, mis on sätestatud vee raamdirektiivi artiklis 9 ja, kui see on asjakohane, muid turumeetmeid. Töötada välja käsitused puhastatud reovee kasutamise kohta.