ET Euroopa Liidu Teataja L 125/35

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/847,

16. mai 2017,

millega tehakse Taanile taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 2891 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon võttis 18. novembril 2002 vastu otsuse 2002/915/EÜ, (2) millega tehakse Taanile taotletud erand vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest ning millega lubatakse Taani tegevusprogrammi 1999–2003 raames laotada teatavates veisekasvatusettevõtetes aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldav sõnnikukogus. Seoses Taani tegevusprogrammiga 2004–2007 pikendati erandi kohaldamise aega komisjoni otsusega 2005/294/EÜ, (3) seoses tegevusprogrammiga 2008–2012 pikendati erandi kohaldamise aega otsusega 2008/664/EÜ (4) ja seoses tegevusprogrammiga 2008–2015 komisjoni rakendusotsusega 2012/659/EL (5).

(2) Rakendusotsusega 2012/659/EL kehtestatud erand hõlmas aastatel 2014/2015 ligikaudu 1 500 veisekasvatusettevõtet, 425 102 loomühikut ja 205 165 hektarit põllumaad ehk vastavalt 4,0 % kõikidest põllumajandusettevõtetest, 18,6 % kõikidest loomühikutest ja 8,2 % Taani kogu põllumaast.

(3) Taani esitas 4. veebruaril 2016 komisjonile taotluse pikendada erandi kehtivust direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel.

(4) Taani on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 kehtestanud aastateks 2016–2018 tegevusprogrammi, mis põhineb järgmistel õigusaktidel: 15. novembri 2016. aasta määrus nr 1324 ärilise loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta, 27. aprilli 2016. aasta konsolideeritud õigusakt nr 388 põllumajandustootjate väetisekasutuse ja taimkatte kohta ning 1. juuli 2016. aasta määrus nr 1055, mis käsitleb põllumajandustootjate väetisekasutust ja taimkatet planeerimisperioodil 2016–2017 ja mille üks kohustuslik osa hõlmab uut sihtotstarbelist vahekultuuride kava, nagu on sätestatud määruses põllumajandustootjate väetisekasutuse ja taimkatte kohta. Lisaks kuuluvad Taani õigusesse uued üldised fosforialased eeskirjad kooskõlas seadusega, mis käsitleb loomakasvatusettevõtete keskkonnaalast heakskiitmist jne, ning määrusega ärilise loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta.

(5) Taani õigusakt, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldab lämmastiku kasutamise piiranguid. Fosfori kasutamist piirav õigusakt on vastu võetud ja see jõustub augustis 2017.

(6) Taanis aastate 2012–2015 kohta koostatud aruandest „Veekeskkonna ja põllumajanduse seisund ning suundumused“ ilmneb, et kasutatud lämmastiku iga-aastane ülemäärane kogus oli 2014. aastal riigis 80 kg hektari kohta ja et põllumajandusest merre lastava lämmastiku kogus moodustas 2012. aastal ligikaudu 70 % aastasest üldkogusest. Taani hinnangul tuleb hea ökoloogilise seisundi tagamiseks vähendada maismaast rannikuveele avalduvat lämmastikukoormust 56,8 miljonilt tonnilt 44,7 miljonile tonnile.

(7) Taani õigusaktid peaksid hõlmama kombineeritud sihtotstarbelist kava, mis käsitleb lämmastikku siduvate põllukultuuride vabatahtlikku ja kohustuslikku viljelemist aastatel 2017 ja 2018. Sellise kava kohaselt peaksid lämmastikku siduvaid põllukultuure käsitlevad kohustuslikud sätted jõustuma automaatselt, kui sellekohaste vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta keskkonnaeesmärke saavutada. Lämmastikku siduvate põllukultuuride all olevad alad peaksid olema täienduseks riiklikule nõudele kõnealuste kultuuride kohustusliku viljelemise kohta, mis tuleneb Taani õigusaktist põllumajandustootjate väetisekasutuse ja taimkatte kohta. Need meetmed on vajalikud selle tagamiseks, et praeguse erandi kohaldamisega ei halveneks vee kvaliteet.

(8) Taani esitatud teave seoses rakendusotsuse 2012/659/EL alusel tehtud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamise tõttu ei ole vee kvaliteet halvenenud võrreldes erandi kohaldamisalast välja jäävate aladega. Taani esitatud andmed direktiivi 91/676/EMÜ rakendamise kohta aastatel 2012–2015 (6) näitavad, et ligikaudu 16 % Taani seirejaamadest on põhjavees keskmine nitraadisisaldus üle 50 mg/l ja ligikaudu 23 % seirejaamadest on keskmine nitraadisisaldus üle 40 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandeperioodi (2008–2011) seireandmetega näitab, et põhjavee nitraadisisaldus püsib stabiilsena. Enamikus seirejaamades mõõdeti pinnavees keskmiseks nitraadisisalduseks alla 50 mg/l ja leiti, et nitraadisisaldus püsib stabiilsena. Aastaid 2012–2015 hõlmavas aruandes märgitakse, et 119 rannikuveest 2 seisund liigitati „heaks“.

(9) Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandas lõigus kirjeldatud elementide põhjal ning otsustes 2002/915/EÜ, 2005/294/EÜ, 2008/664/EÜ ja rakendusotsuses 2012/659/EL sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Taani kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid rangeid tingimusi.

(10) Põllumajandusettevõtetes, kellel on lubatud kasutada kuni 230 kg lämmastikku aastas hektari kohta sisaldavat loomasõnnikukogust, ajakohastatakse õigel ajal väetamiskavad, et tagada kooskõla tegeliku põllumajandustegevusega ning et põllumaal oleks püsirohukate ja et kasutataks lämmastikku siduvaid põllukultuure, mis taastavad sügisesed nitraadikaotused alusmullas ja vähendavad nende talviseid kadusid.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ (7) on ette nähtud vesikondades organiseeritav igakülgne piiriülene veekaitsekord, et saavutada 2015. aastaks Euroopa veekogude hea seisund. Selle eesmärgi lahutamatu osa on toiteelementide sisalduse vähendamine. Käesoleva otsuse alusel erandi tegemisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist ega välistata, et direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid.

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (8) on sätestatud liidu ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, mis võivad mõjutada keskkonda. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid asjakohasel juhul olema kooskõlas osutatud direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Taani käesoleva otsuse alusel vajalikke andmeid kogudes kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (9) V jaotise II peatükile.

(13) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erand

Taani 4. veebruari 2016. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada kasutada suuremat kogust loomasõnnikulämmastikku, kui on ette nähtud direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lausega, tehakse käesolevas otsuses sätestatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Erand tehakse veisekasvatusettevõtetele, kus külvikorrad sisaldavad üle 80 % suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, mille kasvuperiood on pikk ja millele on antud luba kooskõlas artikliga 5.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „veisekasvatusettevõte“ – põllumajandusettevõte, kus igal aastal toodetakse loomasõnnikulämmastikku üle 300 kg, millest vähemalt kaks kolmandikku pärineb veistelt;

b) „heintaimed“ – ajutine või püsirohumaa;

c) „heintaimede allakülviga põllukultuurid“ – teravili sileerimiseks, mais sileerimiseks, suvioder või suvioder ja hernes, millele külvatakse alla heintaimed enne või pärast koristust;

d) „suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid“ on järgmised: i) heintaimed; ii) lämmastikku siduvad heintaimed; iii) söödapeet; iv) heintaimede allakülviga põllukultuurid;

e) „mullaprofiil“ – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni või kuni põhjavee keskmiselt kõrgeima tasemeni, kui see on maapinnast kõrgemal kui 0,90 m.

Artikkel 4

Erandi tegemise tingimused

Erand tehakse järgmistel tingimustel:

1) alates 2017. aasta augustist jõustuvad fosforieeskirjad, millega kehtestatakse otsesed fosforikoguste ülemmäärad eri tasanditel kogu riigis, sõltuvalt geograafilisest asukohast ja väetiseliigist. Ülemmäärad kehtivad kõikides väetiseliikides sisalduva fosfori kasutamise kohta: orgaanilised väetised, sh loomasõnnik, biogaasi kääritamise saadus, degaseeritud taimne biomass, reovee käitlemisest tulenev sete ja tööstuslikult toodetud väetised. Kõiki väetiseliike hõlmavaid rangemaid fosfori kasutamise ülemmäärasid kohaldatakse fosfori suhtes tundliku veekeskkonna valgalade suhtes;

2) Taani põllumajanduses kasutatava fosfori koguse kohta kehtestatakse näitajate- ja seiresüsteem. Kui kas näitajate- või seiresüsteem peaks osutama, et Taanis põllumajandusliku mulla väetamisel võib tegelik keskmine fosforikogus ületada või on tegelikult ületanud aastateks 2018–2025 väetamisele kehtestatud riigi keskmist fosforikogust, vähendatakse maksimaalse kasutatava fosforikoguse ülemmäärasid sellele vastavalt;

3) selleks et vähendada põhjaveekogumite ja rannikuvee nitraadisisaldust, kehtestatakse kombineeritud sihtotstarbeline kava, mis käsitleb lämmastikku siduvate põllukultuuride vabatahtlikku ja kohustuslikku viljelemist. Kõnealuse kava kohaselt jõustuvad lämmastikku siduvaid põllukultuure käsitlevad kohustuslikud sätted automaatselt, kui sellekohaste vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta keskkonnaeesmärke saavutada;

4) sellise kava alusel kasvatatavad lämmastikku siduvad põllukultuurid on täienduseks riiklikule kohustusele, mille kohaselt peab põllumajandusettevõtetes olema lämmastikku siduvate põllukultuuride all 10 või 14 % põllumaast, ega tohi kokku langeda maa-aladega, millel kasvatatakse lämmastikku siduvaid kultuure ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõude täitmiseks.

Artikkel 5

Iga-aastane luba ja kohustused

1. Veisekasvatajad võivad esitada pädevatele asutustele taotluse saada aastane luba kasutada loomasõnnikut koguses, millega hektarile kantakse kuni 230 kg lämmastikku aastas.

Taotluse esitamise tähtaeg on sama, mis riik on kehtestanud ühtse otsemakse taotlemisele ning väetamiskvootide ja lämmastikku siduvate põllukultuuride kava esitamisele.

2. Koos lõikes 1 osutatud taotlusega deklareerib taotleja, et vastab artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele.

Artikkel 6

Lubade andmine

Luba kasutada igal aastal hektari kohta loomasõnnikut, k.a loomade väljaheide ja töödeldud sõnnik, koguses, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku, antakse juhul, kui artiklites 7–9 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 7

Sõnniku ja muude väetiste laotamise tingimused

1. Üldine lämmastikukogus ei tohi ületada põllukultuuri eeldatavat toitainevajadust ning arvesse tuleb võtta maapinnast saadavat toitainekogust. Ületada ei tohi maksimaalset laotamisnormi, nagu on sätestatud 1. juuli 2016. aasta määruses nr 1055 põllumajandusliku väetisekasutuse kohta planeerimisperioodil 2016–2017 ja selle järgnevates järgmisi planeerimisperioode hõlmavates määrustes.

2. Väetamiskava koostatakse veisekasvatusettevõtte kogupindala kohta. Kava hoitakse põllumajandusettevõttes. See hõlmab ajavahemikku alates 1. augustist kuni järgmise aasta 31. juulini. Väetamiskava peab sisaldama järgmist:

a) külvikorrakava, milles on täpsustatud järgmine: 1) suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuuride all olevate maatükkide pindala; 2) punktis 1 nimetatust erinevate põllukultuuride all olevate maatükkide pindala; 3) skemaatiline kaart, kuhu on märgitud punktides 1 ja 2 nimetatud maatükkide asukoht;

b) kariloomade arv põllumajandusettevõttes, lauda ja sõnniku ladustamise süsteemi kirjeldus, sh olemasoleva sõnnikuhoidla mahutavus;

c) põllumajandusettevõttes toodetud sõnnikus olevate lämmastiku- ja fosforikoguste arvestamine;

d) sõnnikutöötluse kirjeldus, kui sõnnikut töödeldakse, ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused;

e) põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;

f) igal maatükil eeldatavalt vajalik lämmastiku- ja fosforikogus;

g) arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

h) arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

i) sõnniku ja keemilise väetiste laotamise aeg.

Väetamiskava vaadatakse läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast veisekasvatusettevõtte põllumajandustegevuse mis tahes muudatust. Väetamisarvestus esitatakse pädevatele asutustele hiljemalt iga aasta märtsikuu lõpuks.

3. Ajavahemikus alates 31. augustist kuni 1. märtsini ei laotata sõnnikut järgmisel kevadel ülesküntavale rohumaale.

Artikkel 8

Mullaproovide võtmisele ja analüüsimisele seatud tingimused

1. Mullaproove võetakse põllumajandusmaa pealmisest 30 cm-st ning analüüsitakse mulla lämmastiku- ja fosforisisaldust.

2. Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikordade ja mulla omaduste poolest samaväärsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.

3. Põllumajandusmaa iga viie hektari kohta võetakse analüüsimiseks vähemalt üks proov.

4. Analüüsitulemused peavad olema veisekasvatusettevõtte inspekteerimiseks kättesaadavad.

Artikkel 9

Maa majandamise tingimused

1. Vähemalt 80 %-l sõnniku laotamiseks kasutatavast pindalast kasvatatakse suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuure.

2. Lämmastikku siduvaid heintaimi ei künta sisse enne nende külvamisele järgneva aasta 1. märtsi.

3. Ajutisi rohumaid küntakse kevadel. Suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid külvatakse võimalikult ruttu ja mitte hiljem kui kolm nädalat pärast rohumaa kündmist.

4. Külvikorras kasutatavad põllukultuurid ei tohi sisaldada liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi, v.a järgmised:

a) ristik rohumaal, kus kasvatatakse ristikut või harilikku lutserni alla 50 %;

b) harilik lutsern rohumaal, kus kasvatatakse ristikut või harilikku lutserni alla 50 %;

c) heintaimede allakülviga oder ja hernes.

5. Pärast ajutist rohumaad külvatavate põllukultuuride lämmastikuga väetamise norme vähendatakse eelmiste põllukultuuride lämmastikusisalduse võrra, tuginedes 1. juuli 2016. aasta määrusele nr 1055 põllumajandusliku väetisekasutuse kohta planeerimisperioodil 2016–2017 ja selle järgnevates järgmisi planeerimisperioode hõlmavates määrustes sätestatud väetamisnormidele, põllukultuuride ja köögiviljade väetamise normide tabelile ning nende edasistele muudatustele.

Artikkel 10

Seire

1. Pädevad asutused tagavad järgmisi üksikasju hõlmavate kaartide koostamise:

a) igas omavalitsuses erandiga hõlmatud veisekasvatusettevõtete protsent;

b) igas omavalitsuses erandiga hõlmatud põllumajandusloomade protsent;

c) igas omavalitsuses erandiga hõlmatud põllumajandusmaa protsent.

Neid kaarte ajakohastatakse igal aastal.

Pädev asutus kogub andmeid lubadega hõlmatud külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta. Neid andmeid ajakohastatakse igal aastal.

2. Pädev asutus teostab seiret juurte piirkonnas asuvas vees ning pinna- ja põhjavees ning edastab komisjonile andmed mullaprofiili lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta ning pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes.

Seiret tehakse põllumajandusettevõtte tasandil riikliku põllumajanduslike valgalade seireprogrammi raames. Seirekohtades peavad olema esindatud põhilised mullatüübid, valdavad väetamistavad ja põhilised põllukultuurid. Liivase mullaga põllumajanduslike valgalade puhul teostatakse põhjalikumat seiret.

Lisaks jälgitakse pinna- ja põhjavee nitraadisisaldust vähemalt 3 %-s erandi kohaldamise loa saanud põllumajandusettevõtetest.

3. Pädevad asutused korraldavad uuringuid ja analüüsivad pidevalt toitainete sisaldust siseriikliku põllumajanduslike valgalade seireprogrammi raames ning annavad teavet maa kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta erandi kohaldamise loa saanud põllumajandusettevõtetes.

Artikli 7 kohase toitainete analüüsi ning käesoleva otsuse artikli 10 lõikes 2 osutatud seire käigus kogutud teavet ja andmeid kasutatakse selleks, et arvutada lämmastiku- ja fosforikadu erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetes, kasutades selleks teaduslikest põhimõtetest lähtuvat mudelit.

4. Pädevad asutused määravad kindlaks, kui suurel osal erandiga hõlmatud maast tuleb kasvatada:

a) rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni;

b) heintaimede allakülviga otra ja hernest.

Artikkel 11

Kontroll

1. Pädevad asutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrollist selgub, et taotleja ei vasta artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele, keeldutakse luba andmast ja taotlejale teatatakse keeldumise põhjused.

2. Pädevad asutused kehtestavad erandi kohaldamise loa saanud põllumajandusettevõtete inspekteerimise programmi.

Programm põhineb riskianalüüsil ja aluseks võetakse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimuste täitmise kohta varasematel aastatel tehtud kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ liikmesriigi õigusesse üle võtnud õigusaktidele vastavuse kontrolli tulemused.

3. Inspekteerimine koosneb põldtunnustamisest ning artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele vastavuse kohapealsest kontrollist ja igal aastal inspekteeritakse erandi kohaldamise loa saanud põllumajandusettevõtetest vähemalt 7 %. Kui selgub, et põllumajandusettevõte ei vasta kõnealustele tingimustele, trahvitakse loa hoidjat kooskõlas siseriikliku õigusega ja järgmisel aastal ei ole tal õigust luba saada.

4. Pädevatele asutustele antakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida käesoleva otsuse alusel tehtud erandi tingimuste täitmist.

Artikkel 12

Aruandlus

Pädevad asutused esitavad komisjonile igal aastal hiljemalt 31. detsembriks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

a) käesoleva otsuse artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud veisekasvatusettevõtete, põllumajandusloomade ja igas omavalitsuses üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil;

b) artikli 10 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadi- ja fosforisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

c) artikli 10 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust juurte piirkonnas asuvas vees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes;

d) artikli 10 lõikes 3 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustegevust;

e) lämmastiku- ja fosforikao mudelipõhise arvestuse tulemused erandi kohaldamise loa saanud põllumajandusettevõtetes, nagu on osutatud artikli 10 lõikes 3;

f) tabelid, kus on märgitud, kui suurel osal erandiga hõlmatud põllumajandusmaast kasvatatakse rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni ja heintaimede allakülviga otra/hernest, nagu on osutatud artikli 10 lõikes 4;

g) hinnang erandi tingimuste täitmisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollil ja põldtunnustamisel põhineva teabe tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta, nagu on osutatud artiklis 11;

h) kariloomade arvu ja sõnnikutootmise suundumused Taanis igas kariloomakategoorias ja erandit kasutavates põllumajandusettevõtetes.

Aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad asjakohasel juhul vastama direktiivi 2007/2/EÜ sätetele. Vajalike andmete kogumisel kasutab Taani vajaduse korral teavet, mis on saadud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 1 kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kohaldamise raames.

Artikkel 13

Kohaldamisperiood

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2018.

Artikkel 14

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 16. mai 2017 Komisjoni nimel komisjoni liige Karmenu VELLA

(1) EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

(2) Komisjoni 18. novembri 2002. aasta otsus 2002/915/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (EÜT L 319, 23.11.2002, lk 24).

(3) Komisjoni 5. aprilli 2005. aasta otsus 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (ELT L 94, 13.4.2005, lk 34).

(4) Komisjoni 8. augusti 2008. aasta otsus 2008/664/EÜ, millega muudetakse otsust 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (ELT L 217, 13.8.2008, lk 16).

(5) Komisjoni 23. oktoobri 2012. aasta rakendusotsus 2012/659/EL Taani Kuningriigi taotletud erandi tegemise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 295, 25.10.2012, lk 20).

(6) Danish Environmental Protection Agency (ed.). „Status and trends of the aquatic environment and agricultural practice in Denmark, Report to the European Commission for the period 2012–2015 in accordance with article 10 of the Nitrates Directive (1991/676/EEC)“, september 2016.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete taristu (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).