KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/1428,

24. veebruar 2020,

RIIGIABI SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) kohta, mida Rumeenia andis Timișoara rahvusvahelisele lennujaamale seoses lennuettevõtjaga Wizz Air

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 1065 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 30. septembri 2010. aasta kirjaga esitas Euroopa lennutransporditurul tegutsev ettevõtja Carpatair (2) (edaspidi „kaebuse esitaja“ või „Carpatair“) kaebuse (edaspidi „kaebus“), väites, et Rumeenia ametiasutused olid andnud Timișoara rahvusvahelisele lennujaamale (edaspidi „Timișoara rahvusvaheline lennujaam“ või „lennujaam“) ettevõtja Wizz Air Hungary Airlines Ltd (edaspidi „Wizz Air“) kasuks ebaseaduslikku riigiabi (3). Kaebus registreeriti riigiabi juhtumina SA.31662 (CP 237/2010).

(2) Komisjon täheldas, et kaebus tundus olevat seotud Rumeenia ametiasutuste 17. mai 2010. aasta teatisega (edaspidi „teatis“) kavatsuse kohta anda piirkondlikele lennujaamadele avaliku sektori toetust. Selle teatise registreerimisnumber on N 185/2010. 15. septembril 2010 teatasid Rumeenia ametiasutused komisjonile, et Timișoara rahvusvaheline lennujaam ei kuulu teatatud kava alusel abikõlblike lennujaamade hulka. Ent kuna komisjon sai teavet Timișoara rahvusvahelise lennujaama teatava riikliku rahastamise kohta aastatel 2007–2009, analüüsitakse sel ajavahemikul toimunud riiklikku rahastamist.

(3) Komisjon edastas kaebuse 21. oktoobri 2010. aasta kirjaga Rumeeniale ja palus teavet. Rumeenia ametiasutused vastasid 15. detsembri 2010. aasta kirjaga.

(4) Kaebuse esitaja andis 24. novembri 2010. aasta, 25. novembri 2010. aasta, 14. jaanuari 2011. aasta ja 3. veebruari 2011. aasta kirjaga lisateavet. Komisjon teavitas kaebuse esitajat 9. veebruari 2011. aasta ja 2. märtsi 2011. aasta kirjaga juhtumi seisust ning palus veel teavet. Kaebuse esitaja vastas 22. veebruari 2011. aasta, 9. märtsi 2011. aasta ja 28. märtsi 2011. aasta kirjaga ning andis lisateavet.

(5) Komisjon palus 16. veebruari 2011. aasta, 3. märtsi 2011. aasta ja 16. märtsi 2011. aasta kirjaga Rumeenia ametiasutustelt lisateavet. Rumeenia ametiasutused vastasid 10. märtsi 2011. aasta ja 5. aprilli 2011. aasta kirjaga. 16. märtsil 2011 teatas komisjon Rumeenia ametiasutustele, et vaja on veel teavet, ja palus saata selle 15. aprilliks 2011. Rumeenia ametiasutused vastasid 21. aprilli 2011. aasta kirjaga.

(6) 12. mai 2011. aasta kirjas nõustus kaebuse esitaja avalikustama oma isiku ja finantsolukorra ning esitas selle kohta lisateavet.

(7) 24. mai 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus seoses Timișoara rahvusvahelist lennujaama puudutava rahastamisega, selle lennujaama käitaja ja Wizz Airi vahel 2008. aastal sõlmitud lepingutega, Wizz Airi poolt lennujaamatasude maksmata jätmisega ning 2007., 2008. ja 2010. aasta lennujaamatasude kava kohaste allahindluste ja hinnavähenditega (edaspidi „menetluse algatamise otsus“).

(8) Rumeenia ametiasutused andsid 16. juuni 2011. aasta kirjas teada, millise teabe eemaldamist menetluse algatamise otsusest enne selle avaldamist nad soovivad.

(9) 23. juunil 2011 saatis komisjon Rumeeniale ettepaneku menetluse algatamise otsuse mittekonfidentsiaalse versiooni kohta. Komisjon teatas Rumeeniale, millist teavet ta ei ole nõus pidama konfidentsiaalseks.

(10) Rumeenia vastas komisjonile 27. juuni 2011. aasta kirjaga, jäädes oma taotluse juurde teatav teave välja jätta.

(11) Rumeeniaga peetud kirjavahetuse põhjal võttis komisjon kooskõlas ametisaladust riigiabi otsustes käsitleva teatise (4) punktiga 33 vastu lõpliku otsuse teksti kohta, mille ta kavatses avaldada. 25. juuli 2011. aasta kirjaga teavitas komisjon Rumeeniat oma otsusest lükata tagasi Rumeenia taotlus teatav teave välja jätta. Rumeeniale anti 15 päeva, et sellele otsusele reageerida ja esitada oma taotluse põhjendamiseks täiendavaid üksikasju.

(12) Rumeenia teatas 11. augusti 2011. aasta kirjaga komisjonile, et ta jääb teatava teabe väljajätmise osas oma seisukoha juurde, kuid ei ole enam menetluse algatamise otsuse avaldamise vastu.

(13) Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas13. septembril 2011 (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

(14) Komisjon sai Rumeenialt 27. juuni 2011. aasta ja 14. oktoobri 2011. aasta kirjaga märkused menetluse algatamise otsuse kohta. 27. juulil 2011 ja 12. juunil 2012 esitas Rumeenia lisateavet.

(15) 27. oktoobril 2011 sai komisjon märkused menetluse algatamise otsuse kohta ettevõtjalt Societatea Nationala Aeroportul International Timișoara – Traian Vuia – S.A. (edaspidi „lennujaama käitaja“), 8. augustil 2011 Carpatairilt ning 24. juunil 2011 ja 27. oktoobril 2011 Wizz Airilt. Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi ka Rumeenia lennujaamade ühenduselt, lennujaama käitaja endiselt direktorilt, Eurojetilt, Austrian Airlinesilt ja Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduselt.

(16) Komisjon edastas kolmandate isikute märkused menetluse algatamise otsuse kohta Rumeeniale 4. septembril 2012 ja 20. septembril 2012. Ta sai Rumeenia vastuse nendele märkustele 5. oktoobri 2012. aasta ja 17. oktoobri 2012. aasta kirjaga.

(17) Komisjon palus 12. oktoobri 2011. aasta, 24. veebruari 2012. aasta, 27. juuli 2012. aasta, 9. augusti 2012. aasta, 3. novembri 2012. aasta, 30. oktoobri 2014. aasta ja 28. juuli 2015. aasta kirjas Rumeenia ametiasutustelt lisateavet. Rumeenia ametiasutused vastasid vastavalt 16. novembri 2011. aasta, 13. aprilli 2012. aasta, 3. mai 2012. aasta, 3. septembri 2012. aasta, 5. oktoobri 2012. aasta, 12. detsembri 2012. aasta, 2. detsembri 2014. aasta, 9. detsembri 2014. aasta ja 21. septembri 2015. aasta kirjaga.

(18) Komisjon taotles 27. juuli 2012. aasta kirjaga kaebuse esitajalt lisateavet. Kaebuse esitaja esitas lisateavet 3. septembril 2012. Kaebuse esitaja esitas teavet ka 7. juunil 2011, 30. juunil 2011, 8. augustil 2011, 14. oktoobril 2011, 19. märtsil 2012, 14. mail 2012, 13. juulil 2012, 19. oktoobril 2012, 3. detsembril 2012, 1. juulil 2013, 6. juunil 2014, 10. juulil 2014, 10. oktoobril 2014, 15. ja 16. oktoobril 2014, 10. novembril 2014, 12. novembril 2014, 14. novembril 2014, 25. veebruaril 2015, 25. mail 2015, 28. mail 2015, 29. septembril 2015, 10. detsembril 2015, 22. detsembril 2015, 13. aprillil 2016, 28. aprillil 2016, 27. veebruaril 2018 ja 20. aprillil 2018.

(19) Wizz Air esitas 11. veebruaril 2015 ja 3. juulil 2015 lisateavet, mis sisaldas Wizz Airi jaoks koostatud Oxera aruannet, milles kohaldati mitmesuguste Wizz Airi ja lennujaama käitaja vaheliste lepingute suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. 14. mail 2015, 10. augustil 2015, 21. septembril 2015, 20. oktoobril 2015, 15. septembril 2017 ja 22. septembril 2017 esitas Oxera ajakohastatud aruanded ja lisamärkused. 10. novembril 2017 taotles komisjon Oxera 15. ja 22. septembri 2017. aasta vastuse mittekonfidentsiaalset versiooni. Oxera teatas komisjonile 15. novembril 2017, et Wizz Air ei taotlenud teabe väljajätmist, ning pärast täiendavat selgitamist Oxeraga 23. novembril 2017 edastas komisjon Oxera 15. ja 22. septembri 2017. aasta vastuse 1. detsembril 2017 Rumeeniale. Rumeenia ametiasutused esitasid oma märkused Oxera uuringu kohta 1. veebruaril 2018.

(20) 14. märtsil 2014 teavitas komisjon Rumeeniat ja huvitatud isikuid teatise „Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta“ (6) (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“) vastuvõtmisest ning palus esitada märkused 20 tööpäeva jooksul alates suuniste avaldamisest. 2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Komisjon sai märkused Carpatairilt 25. märtsil 2014, Wizz Airilt 30. aprillil 2014 ja lennujaama käitajalt 8. mail 2014.

(21) Komisjon edastas kolmandate isikute märkused 2014. aasta lennundussuuniste kohta Rumeeniale 28. mail 2014. Komisjon sai Rumeenia märkused huvitatud isikute märkuste kohta 3. juuli 2014. aasta kirjaga.

(22) Lennujaama käitaja esitas lisateavet 11. novembril 2011, 24. novembril 2016 ja 16. detsembril 2016. Komisjon sai lennujaama käitajalt teavet veel ka 18. jaanuaril 2016, 31. jaanuaril 2016 ja 7. märtsil 2016. 11. märtsil 2016 edastas komisjon kogu selle teabe Rumeeniale, kellel ei olnud ühtki märkust.

(23) 17. juuli 2015. aasta kirjaga edastas komisjon kaebuse esitaja ja Wizz Airi lisamärkused Rumeeniale, kes kommenteeris neid märkusi 21. septembril 2015.

(24) 11. märtsi 2016. aasta kirjaga edastas komisjon Oxera esitatud lisateabe Rumeeniale, kes kommenteeris seda 15. aprillil 2016.

(25) Komisjon taotles 30. oktoobril 2017 Rumeenia ametiasutustelt lisateavet. Taotluse rumeeniakeelne tõlge saadeti Rumeenia ametiasutustele 9. novembril 2017. Rumeenia ametiasutused vastasid pärast kahte heakskiidetud tähtaja pikendamist 15. jaanuaril 2018. Komisjon saatis Rumeenia ametiasutustele 26. märtsil 2018 ja 31. oktoobril 2018 lisaselgituste taotluse, millele Rumeenia ametiasutused vastasid vastavalt 4. juunil 2018 ja 21. novembril 2018. 8. aprillil 2019 esitasid Rumeenia ametiasutused oma 4. juuni 2018. aasta vastuste tõlke.

(26) Wizz Air saatis 17. mail 2019 komisjonile kirja, milles ta nõudis õigust tutvuda toimikuga ja õigust olla ära kuulatud, millele komisjon vastas 11. juunil 2019.

2. TIMIȘOARA RAHVUSVAHELINE LENNUJAAM

2.1. Lennujaam

(27) Timișoara rahvusvaheline lennujaam on Rumeenia lääneosas asuv rahvusvaheline lennujaam.

(28) Lennujaama käitaja on aktsiaselts (põhjendus 15), mille aktsiatest 80 % kuulub käesoleva otsuse kuupäeval Rumeenia riigile (7). Ülejäänud aktsiad kuuluvad fondile Fondul Proprietatea (8). Kogu algse aktsiakapitali oli märkinud Rumeenia ja see tasuti täies ulatuses lennujaama käitaja asutamise kuupäeval (9).

(29) Lennujaama käitajale kuulub lennujaama taristu, välja arvatud lennurada, ruleerimistee ja perroon, mis kuuluvad Rumeenia riigile. Viimati nimetatud taristu käitamiseks on riik andnud lennujaama käitajale kontsessiooni.

(30) Timișoara rahvusvahelises lennujaamas on üks lennurada, mis on 3 500 meetrit pikk ja 45 meetrit lai. Perroonidel on 22 parkimiskohta. Lennujaama läbilaskevõime on 1 300 rahvusvahelist ja 500 siseriiklikku reisijat tunnis. Lennujaamal on ka kaubaterminal.

(31) Aastatel 2007–2009, st hinnataval ajavahemikul, oli Timișoara rahvusvaheline lennujaam liikluse poolest suuruselt teine lennujaam Rumeenias (tabel 1). Tabel 1 hõlmab ka liikluse edasist arengut kuni 2017. aastani. Tabel 1. Liiklus Timișoara rahvusvahelises lennujaamas aastatel 2007–2018 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 834 580 889 756 974 785 1 137 218 1 200 762 1 035 929 757 069 2014 2015 2016 2017 736 191 924 459 1 161 510 1 650 000 Allikas: Rumeenia ametiasutused

(32) Käesoleva otsuse tegemise ajal osutab Timișoara rahvusvahelises lennujaamas reisijatele regulaarlennuteenuseid mitu odavlennuettevõtjat. Wizz Air teenindab kõige suuremat arvu Euroopa sihtkohti, Ryanairi ja Blue Airi pakkumine on piiratum. Lennujaama teenindavad ka kaks täisteenust osutavat lennuettevõtjat: TAROM ja Lufthansa. Samuti tehakse hooajalisi tšarterlende ja lennujaamas tegutseb mitu lastilennuettevõtjat.

(33) Ajavahemikul 2007–2009 kasutas Timișoara rahvusvahelist lennujaama piirkondliku keskusena täisteenust osutav piirkondlik lennuettevõtja Carpatair, kes teenindas umbes 32 sisemaist ja Euroopa sihtkohta. Teised sel ajavahemikul lennujaama teenindanud lennuettevõtjad olid TAROM, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia ja Moldavian Airlines.

(34) Timișoara rahvusvahelisele lennujaamale lähimad lennujaamad on: — Aradi lennujaam, mis asub 50 km kaugusel. See tähendab 40 minutilist autosõitu. Aradi lennujaamal on suurim kaubaterminal Lääne-Rumeenias. Lennujaama reisijate arv on vähenenud 67 183 reisijalt 2007. aastal 11 367 reisijale 2018. aastal, ning — Caransebesi lennujaam, mis asub 107 km kaugusel. See tähendab 1 tunni ja 14 minuti pikkust autosõitu. Tegemist on eralennujaamaga, kus regulaarlende ei toimu. Lennujaama kasutatakse üldlennunduse ning pääste- ja politseilendude jaoks.

(35) Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte lennujaama käitaja finantsolukorrast hinnataval ajavahemikul (10). Tabel 2. Peamised finantsnäitajad (tuhandetes Rumeenia leudes) Aasta 2007 2008 2009 Tulud 23 473 30 545 41 067 Müügi kasv puudub +30,1 % +34,4 % EBITDA 7 318 10 646 12 212 EBITDA marginaal 31,2 % 34,9 % 29,7 % EBIT 3 249 5 809 5 655 Puhaskasum 2 417 4 874 3 508 Puhaskasumi marginaal 10,3 % 16,0 % 8,5 %

2.2. Timișoara rahvusvahelise lennujaama arengukava 2006–2015

(36) 2006.–2015. aasta arengukavas (edaspidi „arengukava“) prognoositi reisijate arvu suurenemist 611 705 reisijalt 2005. aastal 1 661 332 reisijale 2010. aastal ja 2 565 494 reisijale 2015. aastal. Eeldati, et Rumeenia ühinemisel ELiga 2007. aastal suureneb liiklus 16–18 %.

(37) Arengukavas täheldati, et ajavahemikul 2001–2005 oli reisijate ja lendude arv suurenenud 250 %. Samuti leiti, et olemasolev läbilaskevõime oli jõudnud 2006. aastal reisiterminali, perrooni, lennuraja, juurdepääsutee ja parkimise osas kriitilise tasemeni, mis ohustas võimalust avada uusi liine ja suurendada reisijate arvu olemasolevatel marsruutidel. Tööd reisiterminali laiendamiseks algasid 2003. aastal ja perrooni laiendamiseks 2004. aastal. Arengukavas kinnitati vajadust jätkata taristu laiendamist ja arendamist, et toime tulla liikluse kavandatud kasvuga.

3. VAIDLUSTATUD MEETMED

3.1. 1. meede – lennujaama käitaja iga-aastane rahastamine

(38) Lennujaama käitaja sai riigilt iga-aastast toetust (edaspidi „1. meede“). Rumeenia sõnul hõlmasid lennujaama käitajale ajavahemikul 2007–2009 antud rahalised vahendid järgmiseid investeeringuid ja summasid (tabel 3). Tabel 3. Lennujaama käitaja riiklik rahastamine aastatel 2007–2009 Aasta Punkti nr Summa (tuhandetes Rumeenia leudes) Investeerimisprojekt Taristu omanik 2007 1 500 Juurdepääsutee ja parkla arendamine Lennujaam 2 1 758 Schengeni ala väliste lendude terminali (algselt riigisiseste lendude terminal) arendamine Lennujaam 3 6 846 Lennuraja parandamine ja perrooni laiendamine Rumeenia riik 9 104 Vahesumma 2008 4 10 236,65 Lennuraja parandamine ja perrooni laiendamine Rumeenia riik 5 242 Schengeni ala väliste lendude terminali (algselt riigisiseste lendude terminal) arendamine Lennujaam 6 97,24 Turvaväravate metallidetektorid Lennujaam 7 4 598,4 Lõhkeainete avastamise süsteem Lennujaam 8 703,99 Kaasaskantavad lõhkeainete avastamise seadmed Lennujaam 9 1 344,00 Valgustusseadmed Lennujaam 10 1 773,61 Röntgenläbivalgustuse süsteem Lennujaam 11 511,81 Iseliikuv šassii EMS Lennujaam 19 507,7 Vahesumma 2009 12 2 387,99 Lennuraja parandamine ja perrooni laiendamine Rumeenia riik 13 6 379,96 Schengeni ala väliste lendude terminali (algselt riigisiseste lendude terminal) arendamine Lennujaam 8 767,95 Vahesumma 2007–2009 37 379,65 Kokku

(39) Rumeenia sõnul olid investeeringute rahastamisel järgmised õiguslikud alused: 1) julgestusseadmete puhul valitsuse otsus nr 1461/2007 lennujaamade julgestusseadmete ostmise programmide rahastamise kohta, mis hõlmas 2008. aastal Timișoara rahvusvahelises lennujaamas rahastatud julgestusseadmeid. Rahalised vahendid eraldati 2008. aasta eelarveprojektis, mis kiideti heaks valitsuse 24. juuni 2008. aasta otsusega nr 666/2008; 2) ülejäänud investeeringute puhul valitsuse otsus nr 615/2002, millega kiideti heaks strateegiline programm Timișoara rahvusvahelise lennujaama taristu arendamiseks ajavahemikul 2002–2015. Otsust muudeti valitsuse otsusega nr 1212/2007, millega kiideti heaks strateegiline programm aastateks 2007–2015. Strateegilisse programmi oli lisatud spetsiaalselt investeeringute loetelu. Nende investeeringute jaoks eraldatud summad kajastusid õigusaktides, millega kiideti heaks 2007., 2008. ja 2009. aasta eelarve (11).

3.2. 2. meede – 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumik

3.2.1. 2007. ja 2008. aasta lennundusteabe kogumik

(40) Rumeenialt saadud teabe põhjal on igal lennujaama käitajal kohaldatava riikliku õigusraamistiku alusel õigus kehtestada oma lennujaamatasud. Vastavalt rahvusvahelistele lennunduseeskirjadele avaldatakse lennujaama käitaja kehtestatud tasud ametlikult lennundusteabe kogumikus. Seega on Timișoara rahvusvahelise lennujaama kasutamise eest tasu võtmise poliitika kehtestatud üksnes selle lennujaama jaoks ja seda ei kohaldata ühegi teise piirkonnas või riigis asuva lennujaama suhtes. Lennundusteabe kogumiku koostab lennujaama käitaja tegevjuhtkond ja kiidab heaks juhatus kooskõlas äriühingu põhikirjas selgesõnaliselt sätestatud õigustega.

(41) Kohaldatavad tasud, mis avaldati lennundusteabe kogumikus 7. juunil 2007 (edaspidi „2007. aasta lennundusteabe kogumik“) viitenumbri GEN 4.1–17 all, olid järgmised: Tabel 4. 2007. aasta lennundusteabe kogumiku kohased lennujaamatasud (eurodes) Tasu Miinimumtasu Ühikumäär Maandumine 50 7 /tonn Valgustus 50 2,10 /tonn Parkimine 15 0,15 /tonn/tund Reisijate teenindamine — rahvusvahelised lennud — riigisisesed lennud — julgestus — transiit või transfeer 8 /reisija 3 /reisija 7 /reisija 5 /reisija

(42) 2007. aasta lennundusteabe kogumikus oli ette nähtud maandumistasude vähendamine vastavalt maandumiste arvule, nagu on kokku võetud järgmises tabelis. Tabel 5. 2007. aasta lennundusteabe kogumiku kohane lennujaamatasude vähendamine Rahvusvahelised lennud Maandumiste arv aastas Hinnavähend (%) 250 –500 10 501 –1 200 20 1 201 –2 000 30 2 001 –2 500 40 2 501 –3 000 50 3 001 –3 500 60 3 501 –4 000 70 > 4 001 85

(43) Peale selle võimaldati kuue kuu jooksul maandumistasudelt 50 % allahindlust uutele lennuettevõtjatele, kes tegid nädalas vähemalt kaks lendu, ja uute sihtkohtade puhul, mis ei olnud veel ühendatud Timișoara rahvusvahelise lennujaamaga.

(44) Kohaldatavad 2008. aasta lennujaamatasud, mis avaldati lennundusteabe kogumikus 23. oktoobril 2008 (edaspidi „2008. aasta lennundusteabe kogumik“) viitenumbri GEN 4.1–17 all, olid järgmised: Tabel 6. Kohaldatavad lennujaamatasud (2008. aasta lennundusteabe kogumik) eurodes Tasu Miinimumtasu Ühikumäär Maandumine 50 7 /tonn Valgustus 50 2,10 /tonn Parkimine 15 0,15 /tonn/tund Reisijate teenindamine — rahvusvahelised lennud — riigisisesed lennud — julgestus — transiit või transfeer — piiratud liikumisvõimega isikud 8 /reisija 5 /reisija 10 /reisija 1,50 /reisija 0,20 /reisija

(45) 2008. aasta lennundusteabe kogumikus suurendati reisijate julgestustasusid 2007. aasta 7 eurolt 10 eurole reisija kohta. Reisijatasu transiit- või transfeerreisija puhul vähendati 5 eurolt 1,50 eurole reisija kohta. Lisaks oli lennujaama käitaja kehtestanud 0,20 euro suuruse tasu piiratud liikumisvõimega isikute jaoks.

(46) 2008. aasta lennundusteabe kogumikus oli sätestatud maandumistasude vähendamine vastavalt eelmise aasta maandumiste arvule järgmiselt: Tabel 7. Lennujaamatasude vähendamine (2008. aasta lennundusteabe kogumik) Rahvusvahelised lennud Maandumiste arv aastas Hinnavähend (%) 250 –500 10 501 –1 200 20 1 201 –2 000 30 2 001 –2 500 40 2 501 –3 000 50 3 001 –3 500 60 > 3 501 70

(47) 2008. aasta lennundusteabe kogumikus oli samuti ette nähtud maandumistasude puhul 12 kuu jooksul 50 % allahindluse tegemine Timișoara rahvusvahelises lennujaamas tegevust alustanud lennuettevõtjatele, kes tegid nädalas vähemalt kolm lendu õhusõidukiga, millel oli vähemalt 70 istekohta. Iga uue sihtkoha puhul kohaldati kuue kuu jooksul maandumistasude suhtes 50 % allahindlust.

(48) Lisaks eespool nimetatud allahindlusele ja vähendamisele hüvitab lennujaama käitaja osaliselt ka pardalemineku tasust tulenevad maksed (tabel 8). Tabel 8. Pardalemineku tasust tulenevate maksete hüvitamine vastavalt 2008. aasta lennundusteabe kogumikule Lennuettevõtja pardale võetud reisijate arv aastas Hüvitamine 150 001 –300 000 10 % 300 001 –500 000 20 % > 500 001 30 %

3.2.2. 2010. aasta lennundusteabe kogumik

(49) 26. augustil 2010 avaldati Timișoara rahvusvahelise lennujaama lennujaamatasude muudatus (edaspidi „2010. aasta lennundusteabe kogumik“). Lennujaama käitaja võttis õhusõidukite puhul, mille suurim stardimass ületab 70 tonni, kasutusele uue allahindluste kategooria. Tabel 9. 2010. aasta lennundusteabe kogumiku kohased allahindlused õhusõidukite puhul, mille suurim stardimass ületab 70 tonni Lennuettevõtja pardale võetud reisijate arv kuus Allahindlus (%) 0 –10 000 0 10 001 –18 000 72 18 001 –36 000 82 > 36 000 85

3.3. 3. meede – 2008. aasta lepingud lennujaama käitaja ja Wizz Airi vahel

(50) 2008. aasta keskel sõlmisid lennujaama käitaja ja Wizz Air rea lepinguid, milles määrati kindlaks koostöö põhimõtted ja tingimused, mille alusel lennuettevõtja sai kasutada lennujaama taristut ja teenuseid. Allkirjastatud lepingute hulka kuulusid i) vastastikuse mõistmise memorandum, ii) turundusleping, iii) käitamisleping ja iv) maapealse teeninduse leping (üheskoos „2008. aasta lepingud“). 2008. aasta lepingute alusel hakkas Wizz Air tegema 2008. aasta lõpus lende Timișoara rahvusvahelisest lennujaamast. 2009. aastal suurendas ettevõtja järk-järgult oma A320 tüüpi õhusõidukitega (280 istekohta) teenindatavate rahvusvaheliste sihtkohtade arvu.

3.3.1. 25. juuni 2008. aasta vastastikuse mõistmise memorandum

(51) Lennujaama käitaja ja Wizz Air allkirjastasid 25. juunil 2008 vastastikuse mõistmise memorandumi. Memorandum allkirjastati esialgu kolmeks aastaks, millele lisandus üks aasta, mille jooksul pooled võisid memorandumi lepingu rikkumise korral lõpetada. Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestati koostöö üldpõhimõtted ning tingimused, mille alusel Wizz Air sai kasutada lennujaama taristut ja teenuseid.

(52) Lennujaama käitaja nõustus laiendama hiljemalt 1. jaanuariks 2011 reisiterminali, et võimaldada sellel teenindada kuni kolm miljonit reisijat aastas. Samuti nõustus käitaja muutma maandumis- ja stardiraja enne 2009. aasta lõppu III kategooria rajaks ning tegema vastavalt Wizz Airi taotlusele kättesaadavaks teenindusajad.

(53) Wizz Air oli nõus korraldama lennujaama käitaja jaoks turundustegevust. Eelkõige lepiti kokku Wizz Airi lendude siht- ja lähtekohtade reklaamimises, et suurendada lennujaamas lahkuvate ja saabuvate reisijate arvu. Vastutasuks nõustus lennujaama käitaja maksma turundustasu sõltuvalt maandumiste ja reisijate arvust.

3.3.2. 30. juuli 2008. aasta turundusleping

(54) Pooled allkirjastasid 30. juulil 2008 turunduslepingu, mis sõlmiti esialgu kolmeks aastaks alates 11. detsembrist 2008. Turunduslepingu kehtivusaega oli võimalik pikendada kolme aasta möödudes ühe aasta võrra.

(55) Turunduslepingus olid sätestatud tingimused Wizz Airi turundustegevuse jaoks, mille eesmärk oli suurendada lennujaamas lahkuvate ja saabuvate reisijate arvu.

(56) Turunduslepingus oli kindlaks määratud järgmine Wizz Airi turundustegevus: — Timișoara rahvusvahelise lennujaama ning Timișoara rahvusvahelisse lennujaama saabuvate ja/või sealt väljuvate Wizzi lendude reklaamimine oma veebiajakirjas ja pardaajakirjas; — Timișoara rahvusvahelise lennujaama reklaamimine oma veebisaidil; — Timișoara rahvusvahelise lennujaama ja Wizz Airi turundusstrateegia väljatöötamine; — Timișoara rahvusvahelises lennujaamas pakutavate lennuteenuste reklaamimine ning — muu tegevus, millega edendati reisijate arvu kasvu Timișoara rahvusvahelises lennujaamas.

(57) Turustustegevus pidi toimuma Rumeenia ja välisriikide meedias.

(58) Vastutasuks Wizz Airi turundustegevuse eest pidi lennujaama käitaja maksma Wizz Airile turundustasu, mis sõltus lahkuvate reisijate arvust.

(59) Turunduslepingus oli sätestatud, et käitamislepingu või maapealse teeninduse lepinguga reguleeritud tasude suurendamise korral tuleb turundustasu muuta võrdselt lennujaamatasude muutmisega.

(60) Peale selle olid lennujaama käitajal Wizz Airi ees järgmised kohustused: — lubada Wizz Airil kasutada Timișoara rahvusvahelise lennujaama taristut äri- ja turundustegevuseks; — toetada Wizz Airi suhtlemist kohalike avaliku sektori asutuste ja majandusüksustega; — pakkuda Wizz Airile oma kogemusi ja teadmisi ning kontakte kohalike turundustalituste ja meediaga; — kaasata Wizz Air oma müügiedendus- ja turundustegevusse; — pakkuda Wizz Airile Timișoara rahvusvahelises lennujaamas reklaamipinda ning — toetada Wizz Airi avalike suhete alases tegevuses.

(61) Turunduslepingus oli sätestatud, et Wizz Air väljastab turundustasu kohta arve pärast seda, kui ta on saanud lennujaama käitajalt pro forma arve käitamislepingu ja maapealse teeninduse lepingu kohaste tasude kohta.

(62) Turunduslepingu kohaselt oli Wizz Air kohustatud esitama lennujaama käitajale vähemalt kord aastas aruande, milles on kirjeldatud toimunud turundustegevust (turundustegevuse kirjeldus, sihtrühmad, reklaam, sagedus, massiteabevahendite valik, turundustegevusele kulutatud summad).

3.3.3. Turunduslepingu lõpetamine ja lennujaama käitaja poolne turundustasude maksmine

(63) 11. veebruaril 2010 otsustas lennujaama käitaja turunduslepingu lõpetada.

(64) Rumeenia riigihangete reguleerimise ja järelevalve riiklik asutus jõudis seoses riigihanke-eeskirjadega järeldusele, et turunduslepingu sõlmimine ilma ühegi siseriiklikes õigusaktides sätestatud hankemenetluseta kujutab endast riigihanke-eeskirjade rikkumist ja see on karistatav rahatrahviga, mis jääb vahemikku 70 000 kuni 100 000 Rumeenia leud.

(65) Lennujaama käitaja oli saanud Wizz Airilt ajavahemikul oktoobrist 2008 kuni jaanuarini 2010 osutatud turundusteenuste eest arveid kogusummas 2 560 992,90 eurot. Rumeenia ametiasutused väidavad, et lennujaama käitaja ei maksnud seda summat ning et turunduslepingust tuleneva maksekohustuse küsimus lahendatakse kooskõlas äriõigusega.

(66) Lennujaama käitajale esitatud Wizz Airi arvetest on näha, et arved turundustasude kohta esitati mõnekuulise hilinemisega.

3.3.4. 1. augusti 2008. aasta käitamisleping

(67) Käitamisleping sõlmiti 1. augustil 2008 ajavahemikuks 11. detsembrist 2008 kuni 10. detsembrini 2009 automaatse pikendamisega veel 12 kuuks igal lepingu jõustumise aastapäeval (12). Käitamislepingus kirjeldati üksikasjalikult nõudeid, millele pidid vastama lennujaama käitaja poolt Wizz Airile osutatavad teenused (reisijate teenindamine, julgestusteenused, transiidi-/transfeerteenused), ning määrati kindlaks Wizz Airi makstavad lennujaamatasud, samuti allahindlused ja tasudest vabastamine.

(68) Tasud olid sisuliselt samad (13) kui need, mis olid kehtestatud 2008. aasta lennundusteabe kogumikus. Lisaks oli lennuettevõtjal õigus saada kuue kuu jooksul lendude sageduse suurendamise eest 50 % allahindlust.

(69) Teenuste eest tuli tasuda 30 päeva pärast arve kättesaamist, ilma et oleks kohaldatud väidetavast vastunõudest tingitud või mis tahes muud mahaarvamist. Viiviseks määrati 6,5 % aastas. Trahvid tuli märkida arvele.

(70) Lepingu konfidentsiaalsuse rikkumise korral oli karistuseks 10 000 euro suurune trahv.

(71) 25. juunil 2010 muudeti käitamislepingut uue sooduskavaga, mis hõlmas ajavahemikku kuni 6. veebruarini 2011. See uus kava vastas 2010. aasta lennundusteabe kogumikus sätestatud kavale.

3.3.5. 1. augusti 2008. aasta maapealse teeninduse leping

(72) Maapealse teeninduse leping oli 2004. aasta aprillis allkirjastatud maapealse teeninduse standardlepingu lisa ja see kehtis 11. detsembrist 2008 kuni 10. detsembrini 2009 automaatse pikendamisega veel 12 kuuks igal lepingu jõustumise aastapäeval (14).

(73) Maapealse teeninduse lepinguga kehtestati Airbus A320 tüüpi reisilennuki maapealse teeninduse tasuks 150 eurot ühe teenindamise eest, mis hõlmab saabumist ja sellele järgnevat väljumist. See ei hõlmanud taotluse alusel osutatavaid teenuseid, mille eest tuli tasuda eraldi.

(74) Arved maapealse teeninduse eest tuli väljastada hiljemalt järgmise kuu 5. kuupäeval. Makse tuli teha 30 päeva jooksul alates arve kättesaamise kuupäevast. Viiviseks määrati 6,5 % aastas.

(75) 1. veebruaril 2010 pikendati maapealse teeninduse lepingut ühe aasta võrra, mis algas 6. veebruaril 2010. Turunduslepingu säte, mis võimaldas maapealse teeninduse lepingu ja käitamislepingu turunduslepingu lõppemisel või lõpetamisel ilma mingit kahju kandmata kohe lõpetada, tunnistati kehtetuks.

(76) 25. juunil 2010 muudeti maapealse teeninduse lepingut uue sooduskavaga, mida kohaldati maapealse teeninduse tasude ja taotluse alusel osutatavate teenuste suhtes ning mis hõlmas ajavahemikku kuni 6. veebruarini 2011. Uus sooduskava oli kehtestatud lennujaama käitaja juhatuse 15. juuni 2010. aasta otsusega. See uus kava vastas 2010. aasta lennundusteabe kogumikus sätestatud kavale.

3.4. 4. meede – ajavahemiku oktoober 2009 kuni veebruar 2010 eest Wizz Airilt sissenõutavate lennujaamatasude ajatamine

(77) Lennujaama käitaja saatis 28. aprillil 2010 Wizz Airile korralduse maksta 2 825 360 eurot arvete põhjal, mis olid esitatud tasude kohta, mis tuli maksta käitamislepingu ja maapealse teeninduse lepingu alusel ajavahemiku oktoober 2009 kuni veebruar 2010 eest.

(78) Menetluse algatamise otsuse tegemise ajaks oli Wizz Air maksnud ainult 264 367,10 eurot 2010. aasta esimeses pooles ning tundus, et lennujaama käitaja ei olnud võtnud tasutavate summade sissenõudmiseks lisameetmeid.

4. UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(79) Menetluse algatamise otsuses järeldas komisjon, et 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikus sisaldunud lennujaamatasude baasmäär ei kujutanud endast riigiabi.

(80) Menetluse algatamise otsuses tõstatati siiski küsimus, kas järgmisi meetmeid rakendati turutingimustel ja seega ei hõlmanud need riigiabi või kui seda ei tehtud, siis kas sellise riigiabi võiks lugeda siseturuga kokkusobivaks: — lennujaama käitaja tegevuse rahastamine aastatel 2007, 2008 ja 2009; — allahindlused ja hinnavähendid vastavalt 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikule; — 2008. aasta lepingud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahel; — ajavahemiku oktoober 2009 kuni veebruar 2010 eest Wizz Airilt sissenõutavate lennujaamatasude ajatamine.

4.1. 1. meede – lennujaama käitaja tegevuse rahastamine aastatel 2007–2009

(81) Komisjon asus esialgsele seisukohale, et lennujaama käitaja iga-aastane rahastamine ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, kuna ei olnud esitatud äriplaani ega kasumlikkuse prognoose, vähemusaktsionär (Fondul Proprietatea) ei paistnud olevat panustanud rahastamisse samadel tingimustel ning ei olnud selge, et lennujaama käitaja oleks järjekindlalt maksnud aktsionäridele vastavaid dividende.

4.2. 2. meede – allahindlused ja hinnavähendid vastavalt 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikule

(82) Komisjon asus esialgsele seisukohale, et 2007. aasta lennundusteabe kogumikus kindlaks määratud allahindlused ja hinnavähendid kujutavad endast riigiabi ning et ta ei saa välistada riigiabi seoses 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikega. Komisjon ei saanud välistada, et mõni Timișoara rahvusvahelise lennujaama kasutaja sai selliste hinnavähendite ja allahindluste kaudu valikulise eelise. Seoses 2010. aasta lennundusteabe kogumikus sätestatud uue hinnavähendiga õhusõidukitele, mille suurim stardimass ületab 70 tonni, leidis komisjon, et tegemist oli riigiabiga, kuna see ei olnud esmapilgul piisav lennujaama käitaja kulude katmiseks. Peale selle seadis komisjon siseriiklike ja rahvusvaheliste reisijate ning transiitreisijate tasude erinevuse tõttu kahtluse alla kavade mittediskrimineeriva iseloomu.

4.3. 3. meede – 2008. aasta lepingud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahel

(83) Komisjon asus esialgsele seisukohale, et 2008. aasta lepingud Wizz Airiga ei sõlmitud tavapärastel turutingimustel ja seepärast on Wizz Air saanud valikulise majandusliku eelise. Seetõttu asus komisjon esialgu seisukohale, et 2008. aasta lepingud kujutasid endast riigiabi.

4.4. 4. meede – ajavahemiku oktoober 2009 kuni veebruar 2010 eest Wizz Airilt sissenõutavate lennujaamatasude ajatamine

(84) Komisjon asus esialgsele seisukohale, et ta ei saa välistada, et lennujaamatasude ajatamine kujutab endast riigiabi, kuna täitemeetmeid ei olnud võetud.

5. RUMEENIA MÄRKUSED

5.1. 1. meede – lennujaama käitaja iga-aastane rahastamine aastatel 2007–2009

(85) Rumeenia selgitas, et lennujaama käitajale antud väidetav tegevusabi on tegelikult seotud investeerimiskuludega ega kujuta endast riigiabi. Investeerimisprojektid on loetletud käesoleva otsuse tabelis 3.

(86) Seoses lennuraja parandamise ja perrooni laiendamise rahastamisega 2007., 2008. ja 2009. aastal väitis Rumeenia, et see rahastamine toimus kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Rumeenia sõnul on turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte täidetud, kui investeeritakse riigi omandis olevasse varasse, mis teenib tulu dividendidest ja kontsessioonitasudest. Käesoleval juhul arvutas Rumeenia kontsessioonitasuks 2 % kontsessiooniga saadud brutotulust. Rumeenia väitis, et 2006. aastal koostatud arengukava ja Timișoara rahvusvahelise lennujaama läbilaskevõime hinnang osutasid investeeringute majanduslikule jätkusuutlikkusele. Rumeenia sõnul võis eeldada majanduslikku jätkusuutlikkust, kuna reisijate arvu ja tõhususe kasv oleksid suurendanud lennujaama taristu käitamisest saadavat tulu. Rumeenia väitel olid investeeringud vajalikud ka lennundusjulgestusnõuete täitmiseks (eelkõige selleks, et vältida loata juurdepääsu lennukitele) ja lennuliikluse kasvust tulenevate tegevusega seotud vajaduste rahuldamiseks. Veel märkis Rumeenia, et lisaks äritegevusele kasutati taristut ka sõjalise tegevuse, ametlike missioonide ning otsingu- ja päästemissioonide jaoks, samuti humanitaar- ja hädaabi-, ÜRO, Punase Risti ja Punase Poolkuu lendude jms tarvis. Rumeenia väitis, et riiklikku huvi pakkuv tegevus (sõjavägi ja riigikaitse, humanitaar- ja päästemissioonid jms) kuuluvad avaliku teenuse osutamise alla. Rumeenia märkis, et Rumeenia õiguse kohaselt oli lennujaama käitajal kohustus võimaldada lennujaama taristu tasuta kasutamist sellise mitteärilise tegevuse jaoks.

(87) Seoses julgestusseadmete rahastamisega 2008. aastal väitis Rumeenia, et selline rahastamine on seotud avaliku teenuse osutamisega. Rumeenia väitel olid need investeeringud vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2320/2002, komisjoni määruse (EÜ) nr 622/2003 ja siseriikliku õiguse alusel. Lisaks väitis Rumeenia, et julgestusseadmed aitasid lennujaama käitajal täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 562/2006 kehtestatud piirijulgeoleku nõudeid.

(88) Seoses Schengeni ala väliste lendude terminali laiendamise ja täiustamise rahastamisega 2007., 2008., 2009. ja 2010. aastal väitis Rumeenia, et see rahastamine toimus kas kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega või oli seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega. Rumeenia sõnul põhinesid need investeeringud majanduslikel kaalutlustel, et valmistada lennujaam ette reisijate arvu kasvuks. Rumeenia väitis, et riik juhindus pikemaajalise kasumlikkuse väljavaadetest. Lisaks selgitas Rumeenia, et investeeringud olid vajalikud, et täita Rumeenia kohustusi Schengeni alaga ühinemiseks. Eelkõige väitis Rumeenia, et investeeringud olid vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2320/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 järgimiseks.

(89) Seoses juurdepääsutee ja parkla arendamise rahastamisega 2007. aastal väitis Rumeenia, et see rahastamine toimus kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Rumeenia märkis, et 2005. aastal tehti selle investeeringu teostatavusuuring, mis hõlmas äriplaani ja investeeringu kasumlikkuse hinnangut. Rumeenia väitel näitas kasumlikkuse analüüs võimalust teenida märkimisväärset tulu.

(90) Valgustusseadmete rahastamise kohta 2008. aastal väitis Rumeenia, et see rahastamine toimus kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Rumeenia sõnul oli vaja investeerida valgustusseadmetesse, et tagada lennujaama taristu optimaalne kasutamine ning reisijate ja õhusõidukite ohutus. Rumeenia väitis, et investeering osutus tagantjärele ka kasumlikuks.

5.2. 2. meede – allahindlused ja hinnavähendid vastavalt 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikule

5.2.1. 2007. ja 2008. aasta lennundusteabe kogumik

(91) Rumeenia väitis, et lennujaama käitaja on tegutsenud alates 2007. aastast kasumlikult ja kasum on sellest ajast saati pidevalt kasvanud. Seega katsid lennujaama käitaja kohaldatud tariifid osutatud teenuste kulud.

(92) Rumeenia väitis, et lennujaamatasude kohaldamist käsitlevad otsused põhinesid lennujaama käitaja eriosakonna koostatud majanduslikel ja finantsalastel taustadokumentidel.

(93) Rumeenia sõnul avaldati lennujaamatasud lennundusteabe kogumikus ja neid kohaldati mittediskrimineerivalt kõikide kasutajate suhtes.

(94) Rumeenia selgitas, et lennujaama käitaja juhatus kiitis 2007. ja 2008. aasta lennundusteabe kogumiku heaks umbes kaks kuud enne asjaomase kogumiku jõustumist.

(95) Rumeenia sõnul viis Carpatairi ärimudel, nimelt sõlmlennujaama mudel, olukorrani, kus Carpatairi reisijate saabumise tippajal oli lennujaama läbilaskevõime peaaegu täielikult ammendatud. Seevastu väljaspool tipptunde oli läbilaskevõime alakasutatud. Seepärast olid lisakulud, mis tulenesid reisijate arvu suurendamisest Timișoara rahvusvahelises lennujaamas, vähemalt Carpatairi tegevusmudelist põhjustatud tipptundide välisel ajal väga väikesed, kuna enamik kulusid olid püsikulud. Seetõttu leiti, et isegi väikesed lennundusega seotud tasud suurendavad kasumit. Seda näitab lennujaama käitaja täheldatud tegevustulude suurenemine 39 % ajavahemikul 2008–2010, mille saavutamisel suurenesid tegevuskulud vaid 22 %.

(96) Rumeenia sõnul kajastavad 2007. ja 2008. aasta lennundusteabe kogumikus sisalduvad hinnavähendid ja allahindlused lennujaama käitaja mastaabisäästu, mis tuleneb lennujaama käitamise kõrgetest püsikuludest. See tähendab, et on olemas tugev stiimul püüelda mahu suurenemise poole. Hinnavähendite ja allahindluste eesmärk on stimuleerida ja suurendada sellist majandustegevust, mille puhul lennujaama taristut kasutatakse kõige tõhusamalt.

5.2.2. 2010. aasta lennundusteabe kogumik

(97) Rumeenia sõnul tegutses lennujaama käitaja 2010. aasta lennundusteabe kogumikus avaldatud tasude ja nende vähendamise kindlaksmääramisel omal algatusel. Rumeenia väitel ei ole tasud ja nende vähendamine seostatavad riigiga.

(98) Rumeenia väitis, et 2010. aasta lennundusteabe kogumik võeti vastu kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Rumeenia sõnul tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimise analüüsimisel arvesse võtta lennundusega mitteseotud tulu, võrgustiku allhanget ja äriühingu väärtuse suurenemist. Umbes 14 % lennujaama käitaja tuludest moodustas lennundusega mitteseotud tulu. Rumeenia sõnul ostavad odavlennuettevõtjate reisijad lennujaama kauplustest ajalehti, toiduaineid, jooke ja muid sarnaseid tooteid tavaliselt rohkem kui teised reisijad, kuna odavlennuettevõtjad neid pardal üldjuhul ei paku.

(99) Rumeenia leidis, et 2010. aasta lennundusteabe kogumikuga anti lennuettevõtjatele stiimul meelitada ligi rohkem reisijaid. Rumeenia väitis, et tänu 2010. aasta lennundusteabe kogumiku kohaldamisele oli liikluse areng lennujaamas olnud rõõmustav (vt tabel 10). Tabel 10. Timișoara lennujaam – tulu ja reisijate arv Reisijate koguarv Kogutulu Rumeenia leudes (eurodes) 2008 831 404 22 033 887 (5 983 079 ) 2009 944 167 34 977 836 (8 254 746 ) 2010 1 137 218 37 565 399 (8 923 110 )

(100) Rumeenia selgitas, et Carpatairi suhtes kohaldatavaid lennujaamatasusid vähendati maandumiste puhul 70 % ja valgustuse puhul 50 %. Küsiti vaid 1,5 eurot transfeerreisija kohta. 2010. aasta lennundusteabe kogumiku kohaselt vähendati Wizz Airi suhtes kohaldatavaid lennujaamatasusid maksimaalselt 67–72 %. Wizz Airi suhtes ei kohaldatud kunagi 72–85 % suurust allahindlust, sest ta ei olnud kunagi saavutanud vastavaid künniseid. Rumeenia sõnul oli ka teistel lennuettevõtjatel õigus tasude vähendamisele vastavalt saavutatud reisijate või lendude arvule.

(101) Rumeenia väitis, et 2010. aasta lennundusteabe kogumikus sätestatud lennujaamatasude vähendamine kajastab lennujaama käitaja alternatiivkulusid teenuste osutamisel ettevõtjatele, kes kasutavad väikeseid õhusõidukeid ja kelle tagasilennuks valmistumise aeg on pikem, võrreldes teenuste osutamisega suuremate õhusõidukite puhul, mis toovad kaasa suurema reisijate arvu maandumise kohta. 2010. aasta lennundusteabe kogumiku eesmärk oli meelitada ligi lennuettevõtjaid, kelle tagasilennuks valmistumise aeg on lühem, et võimaldada suuremat lennukordade arvu tunnis ja seega parandada lennujaama käitaja tegevussuutlikkust, mida väljendab maandumiste arv tunnis.

(102) Rumeenia väitis, et Wizz Airi suhtes kohaldatud allahindlused kajastavad ka väiksemat kasutatud teenuste hulka. Wizz Air tegi üksnes otselende ning ei vajanud seega transfeeri jaoks vajalikke vahendeid ega teenuseid. Transiitlendude jaoks peab lennujaama käitaja julgestusrajatisi kahekordistama. Rumeenia andmetel registreerib 60 % Wizz Airi reisijatest end lennule internetis, mis tähendab, et registreerimislauda on vaja märksa vähem töötajaid. Wizz Airi reisijatel on vähem pagasit, millega väheneb pagasi käitlemiseks vajalike töötajate ja vahendite hulk. Rumeenia sõnul tegid lennuki tavakoristuse tagasilennuks valmistumise ajal Wizz Airi enda puhastusmeeskonnad.

5.3. 3. meede – 2008. aasta lepingud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahel

(103) Rumeenia väitis, et ühtegi investeeringut ruleerimistee taastamiseks või perrooni laiendamiseks ei tehtud spetsiaalselt Wizz Airi kohaloleku tõttu. Rumeenia sõnul tehti riigi kui põhiaktsionäri investeeringud enne, kui Wizz Air teatas oma kavatsusest hakata tegutsema Timișoara rahvusvahelises lennujaamas. Rumeenia väitis, et samamoodi ei tehtud lennujaama käitaja omavahenditest investeeringuid ega remonti seoses Wizz Airi või mis tahes muu lennuettevõtja kohalolekuga Timișoara rahvusvahelises lennujaamas, vaid pigem selleks, et tagada lennujaama tegevuse nõuetekohaseks teostamiseks vajalikud ohutus- ja julgestustingimused. Remonditööd tehti tavapärase kulumise tõttu, mitte mõne lennuettevõtja jaoks või pärast.

(104) Rumeenia sõnul oli vastastikuse mõistmise memorandum – nagu on märgitud memorandumi preambulis – põhimõtteline kokkulepe, millega ei pandud pooltele mingeid õiguslikke kohustusi. Rumeenia väitis, et kokkuleppes ei sätestatud ühtki karistust võimalike rikkumiste eest, välja arvatud konfidentsiaalsusklausli rikkumise korral. Peale selle, et ei olnud ühtki kehtivat vastastikuse mõistmise memorandumis loetletud teenuste osutamisega seotud kohustust, ei teinud lennujaama käitaja asjaomasel ajavahemikul muid taristutöid kui tööd, mis olid Wizz Airi tegevusest täiesti sõltumatud.

(105) Rumeenia märkis, et vastastikuse mõistmise memorandum väljendas poolte kavatsust alustada heas usus läbirääkimisi võimaliku koostöö üle, mis seatakse sisse kohustuslike lepingute alusel. Rumeenia teatas, et sellised kohustuslikud lepingud – käitamisleping, maapealse teeninduse leping ja turundusleping – tõepoolest sõlmiti ning nendega sisuliselt asendati vastastikuse mõistmise memorandum.

(106) Rumeenia sõnul tegutses lennujaama käitaja 2008. aastal Wizz Airiga lepinguid sõlmides kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Selle väite põhjendamiseks saatis Rumeenia komisjonile tagantjärele rekonstrueeritud eelneva äriplaani, millest nähtus, et 2008. aasta lepingud Wizz Airiga pidid suurendama reisijate arvu ja kasumit.

5.4. 4. meede – ajavahemiku oktoober 2009 kuni veebruar 2010 eest Wizz Airilt sissenõutavate lennujaamatasude ajatamine

(107) Rumeenia väitis, et lennujaama käitaja tegutses Wizz Airi poolt lennujaama käitajale võlgnetavate lennujaamatasude maksmise küsimuses omal algatusel. Rumeenia sõnul ei ole see otsus seega seostatav Rumeenia riigiga.

(108) Rumeenia väitis, et lennujaama käitaja otsuses lennujaamatasude kohta, mida Wizz Air võlgnes lennujaama käitajale, järgiti turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet.

(109) Rumeenia sõnul tasaarvestati Wizz Airile tagastatavad ja Wizz Airilt sissenõutavad summad 1. märtsil 2014 lennujaama käitaja ja Wizz Airi vahel sõlmitud kompromisskokkuleppes nr 20310 (15).

(110) Rumeenia väitis, et lennujaama käitaja võlg Wizz Airi ees oli 20. novembri 2014. aasta seisuga 0 eurot ning Wizz Airi võlg lennujaama käitaja ees oli 1. oktoobrist 2014 kuni 31. oktoobrini 2014 toimunud tegevuse eest 122 861,67 eurot ja Timișoara rahvusvahelises lennujaamas asuva halduspiirkonna rendi eest 1 256,12 eurot. Rumeenia sõnul tuli need summad tasuda 30. novembriks 2014.

6. KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

6.1. Carpatair

6.1.1. 3. meede – 2008. aasta lepingud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahel

(111) Carpatairi sõnul kujutavad mitmesugused kavad, mis soosivad Wizz Airi tegevust Timișoara rahvusvahelises lennujaamas, endast riigiabi. Wizz Airile 2008. aasta oktoobrist 2010. aasta detsembrini antud väidetav abi ulatub Carpatairi hinnangul 5,5 miljoni euroni. Väidetavalt anti seda turunduslepingu kaudu summas 2,6 miljonit eurot ning lennundusteabe kogumikul ja käitamislepingul põhinevate allahindluste kaudu summas 2,9 miljonit eurot. Peale selle väitis Carpatair, et lennujaama käitaja jätkas meetme rakendamist Wizz Airi suhtes ka 2011. aastal ja 2011. aasta lõpuks oleks abisumma ulatunud 8,3 miljoni euroni.

(112) Carpatair kommenteeris turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Carpatairi sõnul oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor lähtunud oma otsuste tegemisel lennujaama eripärast. Tänu lennujaama asukohale ja Carpatairi jõupingutustele oli alates 2000. aastast järk-järgult välja arendatud sõlmlennujaama, mis viis selleni, et 2008. aastal, Wizz Airi saabumise ajal, langes Carpatairi arvele 38 % lennujaama käitaja tuludest. Seda peamiselt seetõttu, et Carpatair suutis meelitada püsivalt ligi ärireisijaid Rumeeniast, Itaaliast, Moldovast, Ukrainast ja Saksamaalt.

(113) Veel väitis Carpatair, et Timișoara rahvusvahelises lennujaamas oli 2007. aastal 836 574 reisijat ja 2008. aastal 890 704 reisijat. Sellel näitajal pidid tavaliselt põhinema tulud, millele erainvestor püüab rajada oma piirtulu. Lennujaama käitaja peamine mure oleks pidanud olema mitte lammutada olemasolevat äritegevust ja tulusid. Carpatairi sõnul ei võtnud aga lennujaama käitaja seda arvesse ja seetõttu teenindati Timișoara rahvusvahelises lennujaamas 2013. aastal ainult 757 009 reisijat. Seda oli 15 % vähem kui enne Wizz Airi saabumist. Arukas investor oleks seega arvesse võtnud, et just see liiklus tõi kaasa hea tootluse, ning oleks piiranud Wizz Airile antud eelise üksnes uute lennuliinidega. Seda aga ei tehtud. Turunduslepinguga oli ette nähtud 85 % allahindlust kõikidelt tasudelt, käitlusteenustelt ja isegi kolme aasta jooksul kasutatud materjalidelt kõikidel liinidel, millest poolel Carpatair juba lendas. Arukas investor oleks teadnud, et oma peamise kliendi Carpatairi nõrgestamine hävitab olemasoleva sõlmlennujaama ja sellega seotud ressursid. Arukas erainvestor oleks pidanud olema teadlik sektori tegelikest kasumimarginaalidest, eelkõige nende lennuettevõtjate puhul, kes kasutavad sõlmlennujaama mudelit. Kuna pärast väidetava abi rakendamist oleks kaotatud ainult pool Timișoara rahvusvahelises lennujaamas tegutsemisest saadavast tulust (20 % Carpatairi kogutulust), oleks kasumlikkuse vähenemine olnud 15 % kogutulust, võrreldes 5 % suuruse kasumiga. Absoluutarvudes väljendatuna oli vastav kahjum 10–15 miljoni eurot aastas.

(114) Carpatair väitis, et arukas investor oleks avalikustanud 2006. aastal tellitud uuringu tulemused, millest oli näha vajadus parandada lennurada, millele pidi kuluma 30 miljonit eurot. Selle teabe tegi kättesaadavaks uus lennujaama direktor 2010. aastal. Arukas erainvestor juhindub pikemaajalise kasumlikkuse väljavaatest, mis võimaldab mööda vaadata lühiajalisest piirkasumist, mida tekitab isegi äärmiselt väikene lisatulu, nagu 1 euro reisija kohta. On selge, et kui lennujaama käitaja jättis remondikulud tähelepanuta ja lubas hoopiski tegutsema asuda lennuettevõtjal, kes pidi lennuraja üle koormama ja seda kahjustama, ei võtnud ta arvesse pikaajalist kasumlikkust. Lennundussektori arukas investor oleks kehtestanud sellisele lennuettevõtjale iga ülekoormust põhjustava tegevuse eest lisatasu.

(115) Carpatair väitis, et lennujaama käitaja seadis 2012. aasta alguses lepingu pikendamise tingimuseks Carpatairi nõustumise Wizz Airiga sõlmitud lepingutega ja nende tingimustega.

(116) Carpatairi väitel ei olnud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte täidetud. Carpatair väitis, et ei tehtud eelanalüüsi ega esitatud komisjonile äriplaani vastavalt 2005. aasta suunistele lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (16) (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised“).

(117) Carpatair lükkas tagasi Rumeenia väited selle kohta, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimise analüüsis tuleb arvesse võtta lennundusega mitteseotud tulu. Carpatair väitis, et Rumeenia ei suutnud esitada üksikasjalikku majandusanalüüsi selle kohta, kuidas Wizz Airile antud toetused oleksid olnud põhjendatud lennundusega mitteseotud kasumi suurenemisega.

6.1.2. 2014. aasta lennundussuunised

(118) Carpatairi väitel annavad 2014. aasta lennundussuunised kinnitust, et meetmed kujutasid endast riigiabi. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium ei olnud täidetud, sest puudus eelnev äriplaan ja sellest tulenevalt ei esitanud Rumeenia ametiasutused komisjonile ei äriplaani ega 2008. aasta lepingute kasumlikkuse prognoose.

(119) Carpatair väitis, et lennujaama käitaja viimased finantsandmed kinnitavad abi kokkusobimatust. Carpatairi sõnul vähendas riigiabi lennujaama käitaja kasumlikkust ja abi ei vastanud stardiabi kumulatiivsetele tingimustele.

(120) Carpatair teavitas komisjoni ka sellest, et ta oli esitanud Rumeenia konkurentsinõukogule kaebuse, milles ta väitis, et lennujaama käitaja kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit, pakkudes lennuettevõtjatele diskrimineerivaid tingimusi.

6.2. Wizz Air

6.2.1. 2. meede – allahindlused ja hinnavähendid vastavalt 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikule

(121) Wizz Airi väitel ei kohaldatud 2010. aasta lennundusteabe kogumiku kohast kuni 85 % allahindlust kunagi. Pärast seda kui Rumeenia transpordiministeerium oli väljendanud vastuseisu eespool nimetatud tasumäärade suhtes, kohaldati hoopiski keskmiselt kuni 73 % suurust allahindlust.

(122) Peale selle puudub Wizz Airi sõnul 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikus valikulisus ja sellega ei anta talle eelist. Teised lennuettevõtjad käitavad sama suuri ja sama suurima stardimassiga õhusõidukeid kui Wizz Air ning võivad seetõttu saada sama suurt allahindlust.

(123) Wizz Air väitis, et tema saabumisest saati oli lennujaama käitaja toetanud üldist suundumust kasutada suuremaid õhusõidukeid ning reisijate arv oli ajavahemikul 2007–2010 suurenenud 36 %, samas kui lendude arv oli kasvanud vaid 2 %.

(124) Erinevalt Carpatairist pakkus Wizz Air odavlennuteenust ja tema tegevus oli tõhus. Seetõttu oli turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana tegutsevast lennujaamast majanduslikult mõistlik kohaldada seoses odavama taristu ja odavamate teenuste pakkumisega väiksemaid tasusid. Wizz Air teatas, et ta oli suurendanud lennujaama liiklust, kasvatades lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu.

6.2.2. 3. meede – 2008. aasta lepingud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahel

(125) Wizz Airi väitel ei ole eelneva äriplaani puudumine tõend sellest, et Rumeenia ametiasutused ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana.

(126) Wizz Air palkas majanduskonsultandi Oxera Consulting Ltd, et koostada lennujaamaga seoses turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte järgimise majanduslik hinnang. 27. oktoobril 2011 komisjonile esitatud Oxera aruande eesmärk oli teha kindlaks, kas lennujaama käitaja ja Wizz Airi vahelistes lepingutes on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium.

(127) Oxera analüüsis keskenduti 2008. aasta lepingutele ning 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikule.

(128) Oxera sõnul tulnuks tasusid, mida Wizz Air maksis Timișoara rahvusvahelises lennujaamas, võrrelda tasudega, mida Wizz Air maksis asjakohasel ajavahemikul sarnastes lennujaamades.

(129) Oxera valis selle analüüsi jaoks asjakohaste võrdlusalustena kolm lennujaama. Oxera väitis, et nende lennujaamade omandi- ja rahastamisstruktuur on selline, et nad kõik käituvad tõenäoliselt nii nagu erainvestorite lennujaamad, ning et tegemist on Wizz Airi sihtkohtadega, mis on mitme mõõtme poolest laias laastus võrreldavad.

(130) Võttes aluseks Wizz Airilt saadud andmed, jõudis Oxera järeldusele, et kokkuvõttes on tasusid, mida lennuettevõtja maksis Timișoara rahvusvahelises lennujaamas, võimalik võrrelda vastavate tasudega, mida maksti ajavahemikul 2008/2009 kuni 2010/2011 kolmes võrdluslennujaamas, nii reisija kui ka teenindatud lennuki vaatenurgast.

(131) Oxera sõnul näitas analüüs, et eespool nimetatud lepingute alusel Wizz Airi poolt Timișoara rahvusvahelises lennujaamas makstud tasude üldine tase oli keskmiselt kõrgem kui lennuettevõtja poolt võrdluslennujaamades makstud tasude võrreldav keskmine tase. Madalamad hinnad, mida Wizz Air maksis võrdluslennujaamades, osutavad sellele, et erainvestor oleks tõenäoliselt sõlminud lepingu lennujaama käitaja ja Wizz Airi vahel kokku lepitud tingimustel.

(132) Lepingute kasumlikkuse hindamisest oli näha, et mõistlik erasektori investor oleks valmis sõlmima Wizz Airiga samasuguse kokkuleppe. Seega näitas kasumlikkuse analüüs, et Wizz Airiga lepinguid sõlmides tegutses lennujaama käitaja kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

(133) Kokkuvõttes järeldas Oxera, et võrdlusanalüüsi ja lepingute kasumlikkuse analüüsi tulemused osutasid sellele, et tasud, mida Wizz Air maksis Timișoara rahvusvahelises lennujaamas, olid võrreldavad tasudega, mida oleks Wizz Airile sarnastes tingimustes pakkunud lennujaama omav turumajanduse tingimustes tegutsev investor.

6.2.3. 4. meede – ajavahemiku oktoober 2009 kuni veebruar 2010 eest Wizz Airilt sissenõutavate lennujaamatasude ajatamine

(134) Wizz Airi meelest ei olnud lennujaama käitajale väidetavalt võlgnetud summa ilmselgelt riigiabi. Wizz Air väitis, et tal oli lennujaama käitaja vastu nõudeid, mis tulenesid lennujaama käitaja ja Wizz Airi vahelise tasaarvestusmenetluse peatamisest.

(135) Wizz Airi väitel ei olnud seostatavust riigiga tõendatud, kuna komisjon ei olnud kindlaks teinud, et riik oli seotud tasumisele kuulunud tasude maksmata jätmisega.

(136) Väidetav abi, mida lennujaama käitaja andis lennuettevõtjatele, ei ole seostatav Rumeenia riigiga, kui lähtuda Euroopa Kohtu otsusest Stardust Marine’i kohtuasjas (17). Wizz Airi sõnul näib lennujaama käitaja olevat tegutsenud sõltumatult ja ilma Rumeenia riigi heakskiidu või isegi teadmiseta. Rumeenia valitsuse sekkumine seisnes üksnes korraldustes tühistada teatavad lennujaama käitaja võetud meetmed, mille valitsus tagantjärele maha laitis.

6.2.4. 2014. aasta lennundussuunised

(137) Wizz Air kordas, et 2008. aasta lepingud lennujaama käitajaga ei kujutanud endast 2014. aasta lennundussuuniste alusel riigiabi.

(138) Wizz Airi sõnul olid lennujaama käitaja ja Wizz Airi vahelised lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Kasutati 2014. aasta lennundussuunistes kirjeldatud võrdlust turuhinnaga ja kasumlikkuse eelanalüüsi, nagu on tõestatud Oxera aruandes.

(139) Wizz Air leiab, et väidetavat riigiabi lennujaama käitajale, kui seda üldse anti, ei antud edasi Wizz Airile. Wizz Air osutas 2014. aasta lennundussuuniste punktidele 11 ja 65, mille kohaselt juhul, kui lennujaam on saanud abi, ei kanta sellisest abist tulenevat eelist edasi konkreetsele lennuettevõtjale, kui asjaomane taristu on avatud kõigile lennuettevõtjatele ega ole mõeldud konkreetsele lennuettevõtjale ning lennuettevõtjad maksavad tasusid, mis katavad vähemalt nende tegevuse lisakulud lennujaamas.

(140) Wizz Air väitis, et need tingimused olid täidetud. Wizz Air ei olnud ainus lennuettevõtja, kes kasutas asjaomasel ajavahemikul Timișoara rahvusvahelises lennujaamas õhusõidukeid, mille suurim stardimass ületas 70 tonni, ning seetõttu võidi teiste lennuettevõtjate puhul võimaldada lennujaamatasudelt samasugust või suuremat allahindlust kui Wizz Airile.

(141) Wizz Air järeldas 2014. aasta lennundussuuniste punkti 172 põhjal, et isegi kui leitakse, et lennujaama käitaja on abi saanud, tuleks hinnata 2014. aasta lennundussuuniste alusel selle kokkusobivust, lähtudes 700 000 reisijaga lennujaamade puhul lubatud abi osatähtsusest.

6.3. Lennujaama käitaja

6.3.1. 3. meede – 2008. aasta lepingud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahel

(142) Lennujaama käitaja väitis, et 2008. aasta lepingud ei hõlmanud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(143) Lennujaama käitaja sõnul puudus valikulisus. Väidetav Wizz Airile antud abi oli läbipaistvalt ja ilma diskrimineerimiseta kättesaadav kõigile võrreldavatele lennuettevõtjatele.

(144) Lennujaama käitaja väitis, et turundusleping käsitles Wizz Airi turundusteenuseid lennujaama käitajale. Lennujaama käitaja oleks pakkunud sellist lepingut ka teistele lennuettevõtjatele, kuid ta ei saanud seda teha, kuna see, kui palju ta võis kulutada reklaamile, oli piiratud.

(145) Lennujaama käitaja väitel ei olnud tal juurdepääsu riigi vahenditele. Riigi vahendeid kasutati üksnes taristu, näiteks ruleerimisteede, perroonide, julgestusseadmete ning terminalirajatiste ja -seadmete mittediskrimineerivaks pakkumiseks.

(146) Lennujaama käitaja väitis, et ta oli tegutsenud iseseisvalt. Asjaolu, et Rumeenia on aktsionär, kellele kuulub lennujaamas 80 % osalus, ei tähenda, et riigil on vaatlusaluste vahendite üle otsene või kaudne kontroll.

(147) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte on 2008. aasta lepingutes kõigis aspektides täidetud. Lennujaama käitaja teatas, et ta oli teinud enne 2008. aasta lepingute sõlmimist arvutused. Lennujaama käitaja sõnul puudus juriidiline kohustus koostada äriplaan. Lennujaama käitaja ei teadnud mingit põhjust dokumentide säilitamiseks.

(148) Lennujaama käitaja saadetud RBB (18) aruandes oli püütud hinnata 2008. aasta lepingute alusel lennujaama käitajale tekkinud lisakulusid ja -tulusid. Aruande kohaselt olid 2008. aasta lepingud toonud isegi selle kolme aasta jooksul, mil lennujaama käitaja kandis turunduslepingu kulud, lennujaama käitajale tulu.

(149) RBB aruandes vaadeldi lennujaama tõhususe suurenemist Wizz Airi tegevuse tulemusel. Andmetest oli näha, et Wizz Air vedas ühe lennu kohta märksa rohkem reisijaid kui teised lennujaamas tegutsenud lennuettevõtjad. Seepärast on Wizz Airi lisandumisega lennujaama käitaja klientide hulka suurenenud oluliselt reisijate arv, ehkki lendude arv on kasvanud vaid veidi.

(150) See kasvumudel suurendas lennujaama kasumlikkust: ajavahemikul 2008–2010 kasvasid lennujaama käitaja tegevustulud kokku 39 %, samas kui tegevuskulud suurenesid kokku vaid 22 %.

(151) Vastavalt RBB aruandele oli andmetest näha, et Wizz Airi osakaal lennundusega seotud tulus on sama suur või suurem kui tema osakaal nii reisijate kui ka lendude arvus Timișoara rahvusvahelises lennujaamas. Samas osutasid andmed RBB aruande kohaselt sellele, et võttes aluseks Carpatairi osakaalu reisijate ja lendude arvus, oli Carpatair pidevalt andnud lennujaama käitaja tuludesse väiksema panuse, kui oleks olnud asjakohane selle põhjal, kuidas ta kasutas Timișoara rahvusvahelise lennujaama rajatisi.

(152) Aruandes leiti, et Carpatair oli saanud lennujaama käitajalt paremad tingimused kui teised lennuettevõtjad, sealhulgas Wizz Air. See pidev liiga madalate tasude maksmine võrreldes läbilaskevõime kasutamisega on märk sellest, et Carpatair ärimudel oli lennujaama kasutamise seisukohast suhteliselt ebatõhus, põhinedes suurel arvul lendudel, mille reisijate arv oli suhteliselt väike.

(153) Timișoara ülikooli uuringu kohaselt olid lennujaama käitaja tehtud investeeringud kasumlikud ja kasulikud. Uuringus väideti, et lennujaama käitaja oli tegutsenud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

(154) Uuringus märgiti, et lennujaama käitajal oli reisijate ja lendude arvu suurendamiseks õige strateegia. Võttes eeskujuks riigi teiste ja välismaa lennujaamade tasud, loodi soodus allahindluste kava, eelkõige lennuettevõtjatele, kes vedasid suurt hulka reisijaid ja käitasid suure mahutavusega õhusõidukeid. Peale selle olid terminalihoones asuvate kohtade renditasud kooskõlas turuhinnaga, olles kokkusobivad tasudega, mida küsiti Timișoaras sama liiki kohtade eest.

6.3.2. 2014. aasta lennundussuunised (1. ja 3. meede)

(155) Lennujaama käitaja väitis, et 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt ei olnud tegemist ebaseadusliku riigiabiga. Isegi kui abi oleks antud, oleks see olnud siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

(156) Lennujaama käitaja sõnul aitas talle antud abi kaasa täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, sest sellega suurendati Euroopa Liidu kodanike liikuvust ja Timiși maakonna ühendatust, luues juurdepääsupunkte ELi-sisestele lendudele, võideldi lennutranspordi ülekoormatuse vastu ELi peamistes sõlmlennujaamades ning aidati kaasa regionaalarengule Timiși maakonnas.

(157) Lennujaama käitaja väitis, et investeeringu eesmärk oli luua Timișoara rahvusvahelises lennujaamas uut läbilaskevõimet ning uus taristu vastab keskpikas perspektiivis prognoositud lennuettevõtjate, reisijate ja ekspediitorite nõudlusele Timișoara rahvusvahelise lennujaama teeninduspiirkonnas.

(158) Lennujaama käitaja sõnul ei kujutanud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahelised lepingud endast turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaselt riigiabi.

(159) Hinnates turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist, kohaldas lennujaama käitaja 2014. aasta lennundussuunistes kirjeldatud kahte erinevat lähenemisviisi.

(160) Lennujaama käitaja väitis, et hind, mida lennujaam konkreetselt lennuettevõtjalt küsis, vastas turuhinnale: lennujaama käitaja tuletas meelde, et RBB aruandest nähtus, et Carpatairi 2010. aastal makstud lennundusega seotud tasud olid väiksemad kui Wizz Airilt küsitud tasud.

(161) Lennujaama käitaja arvates aitasid lepingud lisakulude ja -tulude kvantifitseerimisega suurendada lennujaama kasumlikkust: RBB aruande kohaselt suurendasid Wizz Airiga sõlmitud lepingud ajavahemikul 2008–2010 lennujaama käitaja kasumit.

(162) Lisaks, kui Wizz Airi lennundusega seotud tasud tähendasid seoses pideva tegevusega lennujaama käitaja jaoks pidevat tuluvoogu, koosnes ligikaudu 50 % lennujaama käitaja lisakuludest 2009. aastal tehtud ühekordsest turundusmaksest.

(163) Seega ei kujutanud 2008. aasta lepingud endast riigiabi.

6.4. Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühendus (ERA)

6.4.1. 3. meede – 2008. aasta lepingud Wizz Airi ja lennujaama käitaja vahel

(164) Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühendus (19) väitis, et Wizz Airi suhtes rakendatud meetmed olid riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(165) ERA leidis, et finantsandmed on olulised tõendid rikkumise kohta ja seetõttu tuleks need avalikustada.

(166) ERA sõnul peaks olemasolev selge äriplaan olema iga antud abi analüüsi oluline osa. Sellises plaanis peaks olema selgelt tõendatud lennuliini rahaline elujõulisus.

(167) ERA rõhutas, et lennundussektorile on iseloomulikud madalad marginaalid ja suur kapitaliinvesteeringute vajadus. Seepärast toovad nii suured riigi vahenditest rahastatavad soodustused kiiresti kaasa selle, et lennuettevõtjad, kellele eelist ei anta, lahkuvad turult.

(168) ERA arvates ei ole tulemuseks mitte üksnes konkurentsi moonutamine, vaid ka allesjääva subsideeritava lennuettevõtja võimalik monopoolne seisund. Tarbijale avalduv pikaajaline mõju on hinnatõus ja valikuvõimaluste vähenemine.

6.5. Eurojet

6.5.1. 2. meede – allahindlused ja hinnavähendid vastavalt 2007., 2008. ja 2010. aasta lennundusteabe kogumikule

(169) Eurojet, tellimuslende tegev ettevõtja, kes tegutseb ka Rumeenias, oli nõus, et lennuettevõtjale tuleb teha allahindlust, kui oluline osa lennujaama tulust tuleb lennundusega mitteseotud tegevusest.

(170) Samas on Eurojet arvamusel, et 85 % suurune allahindlus, mida kohaldatakse lennuettevõtjate suhtes, kelle kasutatavate õhusõidukite mass ületab 70 tonni, on selgelt kehtestatud vaid ühe lennuettevõtja kasuks.

7. 1. MEETME (LENNUJAAMA KÄITAJA TEGEVUSE IGA-AASTANE RAHASTAMINE) HINDAMINE

7.1. Abi olemasolu

(171) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(172) Et meede liigituks riigiabiks selle sätte tähenduses, peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: a) abisaaja on ettevõtja; b) meedet rahastatakse riigi vahenditest ja see on seostatav riigiga; c) see annab abisaajale majandusliku eelise; d) see eelis on valikuline ning e) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

(173) Menetluse algatamise otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et lennujaama käitaja riiklik rahastamine oli riigiabi. Menetluse algatamise otsuse tegemise ajal kättesaadava teabe põhjal leidis komisjon, et selline riiklik rahastamine kujutas endast tegevusabi.

(174) Pärast menetluse algatamise otsust väitis Rumeenia, et iga-aastased toetused ei kujutanud endast tegevusabi, vaid olid ette nähtud investeeringuteks Timișoara rahvusvahelisse lennujaama. Lisaks väitis Rumeenia, et tehtud investeeringud ei kujutanud endast riigiabi, sest need kas olid seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega või olid kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

(175) Komisjon tuletab meelde, et tuleb teha vahet investeerimisabil ja tegevusabil. 2014. aasta lennundussuunistes on investeerimisabi määratletud kui abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku“ katmiseks. Tegevusabi on määratletud kui abi tegevuse rahastamisvajaku katmiseks ettemaksetena või perioodiliste osamaksetena makstava abina eeldatavate tegevuskulude katmiseks (perioodilised kindlasummalised maksed).

(176) Komisjon märgib, et Rumeenia esitatud investeerimisprojektid (tabel 3) olid seotud põhivara rahastamisega ja lennujaama käitaja raamatupidamisarvestuses oli neid arvesse võetud kapitalikuludena. Tuginedes teabele, mille Rumeenia esitas pärast menetluse algatamise otsust, eelkõige õigusaktidele, millega investeerimisprojektid heaks kiideti, käsitab komisjon sellist rahastamist investeerimisprojektide rahastamisena.

(177) Komisjon analüüsib, kas Rumeenia tehtud investeeringud (tabel 3) kujutavad endast riigiabi. Seejärel lahutab komisjon aasta jooksul tehtud investeeringud, mis ei ole riigiabi, aasta jooksul tehtud investeeringute kogusummast. Vahe, kui see on olemas, on lennujaama käitajale asjaomasel aastal antud investeerimisabi.

(178) Seejärel analüüsib komisjon, kas investeerimisabi lennujaama käitajale, kui seda anti, on siseturuga kokkusobiv.

7.1.1. Majandustegevus ja ettevõtja mõiste

7.1.1.1. Põhimõtted

(179) Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas lennujaama käitaja on ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ettevõtja mõiste hõlmab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamise viisist (20). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul.

(180) Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb lennujaamataristu käitamist ja ehitamist käsitada alates 12. detsembrist 2000, st Aéroports de Paris’ kohtuotsuse (21) tegemise kuupäevast, riigiabi kontrolli alla kuuluva majandustegevusena. Kui lennujaama käitaja tegeleb majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, on olenemata tema õiguslikust seisundist või rahastamise viisist tegemist ettevõtjaga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning seetõttu saab kohaldada riigilt või riigi vahenditest lennujaama käitajale antud eeliste suhtes aluslepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju.

(181) Kuigi lennujaama käitajaid tuleb käsitada ettevõtjana ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb meenutada, et lennujaama käitaja kogu tegevus ei pruugi olla laadilt majanduslik (22).

(182) Euroopa Kohus on leidnud, et tegevust, mille eest vastutab oma avalik-õiguslike volituste tõttu tavaliselt riik, ei käsitata majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata riigiabieeskirju (23).

(183) Seetõttu ei kujuta avalikes huvides täidetavate ülesannetega seotud tegevuse või selle tegevusega vahetult seotud taristu rahastamine endast üldiselt riigiabi (24). Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, politsei ja tolli tegevus, tuletõrje, meetmed, mis on vajalikud tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseadusliku sekkumise eest, ning investeeringuid, mis on seotud sellise tegevuse jaoks vajaliku taristu ja seadmetega (25).

(184) Mittemajandusliku tegevuse riikliku rahastamisega ei tohi siiski kaasneda põhjendamatut diskrimineerimist lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahel. Kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seotud kuludest, on tegu eelise andmisega (26). Seega, kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtjad või lennujaamade käitajad kannavad teatavate teenuste kulud, võib juhul, kui mõni avaliku sektori asutuste nimel samu teenuseid osutav lennuettevõtja või lennujaama käitaja ei pea neid kulusid kandma, olla viimati nimetatul eelis, isegi kui teenuseid endid peetakse mittemajanduslikeks (27).

7.1.1.2. Kohaldamine käesoleval juhul

(185) Lennujaama käitaja ehitab, haldab ja käitab lennujaama taristut. Lennujaama käitaja osutab lennujaamateenuseid ja küsib lennujaamataristu kasutajatelt – nii kommerts- kui ka üldlendude tegijatelt – tasu, kasutades seega taristut ärilisel otstarbel. Seetõttu tuleb järeldada, et lennujaama käitaja tegeles hinnataval ajavahemikul majandustegevusega ja on seega ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(186) Rumeenia väitis, et järgmisest tegevusest tulenevaid kulusid tuleb lugeda seotuks avalikes huvides täidetavate ülesannetega (põhjendused 87 ja 88): — investeerimine lennuraja taastamisse ja perrooni pikendamisse, mis on seotud Timișoara rahvusvahelises lennujaamas toimuva mitteärilise tegevusega (nagu sõjaline tegevus, ametlikud missioonid, otsingu- ja päästemissioonid, humanitaar- ja hädaabilennud); — investeerimine julgestusseadmetesse; — investeerimine Schengeni ala väliste lendude terminali arendamisse, mille eesmärk oli tagada vastavus ELi nõuetele, et terminal oleks võimeline vastu võtma Schengeni ala väliseid lende (tollal lootis Rumeenia saada Schengeni ala liikmeks 2011. aastal).

(187) Seoses investeeringutega lennuraja taastamisse ja perrooni laiendamisse 2007., 2008. ja 2009. aastal tuletab komisjon meelde, et kui taristut kasutatakse nii majanduslikuks kui ka mittemajanduslikuks tegevuseks, kuulub riiklik rahastamine riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse ainult niivõrd, kuivõrd see katab majandustegevusega seotud kulud.

(188) Käesoleval juhul olid investeeringud ruleerimistee taastamisse ja perrooni laiendamisse vajalikud peamiselt lennujaama rajatiste ärilistel eesmärkidel kasutamise tõttu. Rumeenia väitel olid investeeringud vajalikud selleks, et rahuldada kommertsliikluse prognoositud kasvuga seotud vajadusi, teenida lennujaama käitajale täiendavat tulu ja suurendada lennujaama käitaja kasumlikkust (põhjendus 86). Komisjon tuletab meelde, et lennujaama mittemajandusliku tegevuse rahastamine ei tohi viia lennujaama majandustegevuse ristsubsideerimiseni. Käesoleva otsuse tegemisel leiab komisjon, et lennuraja taastamiseks ja perrooni laiendamiseks tehtud investeeringud on täielikult seotud majandustegevusega ega ole seetõttu seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega.

(189) Seoses investeeringutega julgestusseadmetesse tuletab komisjon meelde, et tegevust, mis on vajalik tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseadusliku sekkumise eest, ning investeeringuid, mis on seotud sellise tegevuse jaoks vajaliku taristu ja seadmetega, peetakse üldiselt mittemajanduslikeks. Komisjon on seisukohal, et registreeritud pagasi, reisijate ja käsipagasi kontrollimine ning kontroll üldsuse juurdepääsu üle lennujaama julgestusalale on meetmed, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest (28).

(190) Rumeenia kinnitas, et Rumeenia õiguskorra kohaselt rahastab riik valitsuse 6. detsembri 2007. aasta otsuse nr 1661 alusel kõikide lennujaamade julgestusseadmeid.

(191) Komisjon leiab, et Rumeenia 2008. aasta investeeringud julgestusseadmetesse olid vajalikud, et kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest. Seepärast on need investeeringud seotud avaliku teenuse osutamisega ega kujuta endast riigiabi.

(192) Seoses investeeringutega Schengeni ala väliste lendude terminali arendamisse märgib Rumeenia, et algsed investeeringud terminali laiendamiseks tehti majanduslikel kaalutlustel, kuid need olid olulised ka selleks, et luua terminal, mis vastab ELi tsiviillennundusjulgestuse ja Schengeni piirikontrolli eeskirjades nõutud ohutusmeetmetele. Need meetmed on seotud eelkõige reisijate eraldamisega. Seda, millised investeeringud olid tingimata vajalikud selliste eeskirjade järgimiseks ja seega avaliku võimu teostamiseks, ei olnud täpsustatud.

(193) Komisjon tuletab meelde, et lennujaama mittemajandusliku tegevuse rahastamine ei tohi viia lennujaama majandustegevuse ristsubsideerimiseni. Rumeenia esitatud teabe põhjal leiab komisjon, et terminali investeeriti suures osas majanduslikel eesmärkidel. Käesoleva otsuse tegemisel on komisjon seisukohal, et investeeringud Schengeni ala väliste lendude terminali ei ole seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega.

(194) Kokkuvõttes leiab komisjon, et i) 2007., 2008. ja 2009. aastal lennuraja taastamisse ja perrooni laiendamisse tehtud investeeringud ei ole seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega ning on seetõttu majandustegevus; ii) 2008. aastal julgestusseadmetesse tehtud investeeringud on seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega ega ole seetõttu riigiabi; iii) 2007., 2008. ja 2009. aastal Schengeni ala väliste lendude terminali arendamisse tehtud investeeringud ei ole seotud avalikes huvides täidetavate ülesannetega ning on seetõttu majandustegevus.

7.1.2. Riigi vahendid ja riigiga seostatavus

7.1.2.1. Põhimõtted

(195) Et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja nende rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga.

(196) Riigiabi mõiste laieneb igale antud eelisele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille on andnud kas riik ise või mis tahes vahendav asustus, tegutsedes talle antud volituste alusel (29). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel on kohalike omavalitsuste vahendid riigi vahendid (30).

7.1.2.2. Kohaldamine käesoleval juhul

(197) Lennujaama käitaja riiklik rahastamine otsustati valitsuse otsustega nr 615/2002 ja nr 1212/2007 (põhjendus 39). Tegemist oli otsetoetusega riigiasutuse, nimelt Rumeenia transpordiministeeriumi eelarvest. Vahendid eraldati investeerimisprojektide jaoks ja need kirjendati kapitalikuludena. Vahendid eraldati kogu investeeringu vältel asjaomaseks aastaks heakskiidetud eelarve alusel.

(198) Seega leiab komisjon, et meetmeid rahastati riigi vahenditest ja need on seostatavad riigiga.

7.1.3. Valikulisus

7.1.3.1. Põhimõtted

(199) Et riigi meede kuuluks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peab see soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Seega laieneb riigiabi mõiste vaid nendele ettevõtjaid soodustavatele riigi meetmetele, millega antakse eelis valikuliselt.

(200) Nagu on kinnitanud Euroopa Kohus, võib märk riigiabist olla see, kui riik pakkus sõlmitud lepingu tingimusi valikuliselt ühele või mitmele ettevõtjale, mitte aga – muude elementide kõrval – niisuguste objektiivsete kriteeriumide alusel, mis tulenevad üldkehtivast õigusaktist ja on kohaldatavad kõikide ettevõtjate suhtes (31).

7.1.3.2. Kohaldamine käesoleval juhul

(201) Käesoleval juhul nägi riik ette rahalise toetuse ja andis seda ainult ühele ettevõtjale – lennujaama käitajale. Tegemist oli üksikmeetmega. Seega oli 1. meede valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.4. Majanduslik eelis

7.1.4.1. Põhimõtted

(202) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis mis tahes majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavalistel turutingimustel, st riigi sekkumiseta. Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale. Alati, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb, on tegemist eelise andmisega.

(203) Riigi poolt tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse antud riigi vahendeid ei saa pidada riigiabiks (32) (turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte).

(204) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet kohaldatakse ainult juhul, kui riik tegutses võrreldavates tingimustes oleva eraettevõtjana.

(205) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel ei saa arvesse võtta piirkondlikke ega poliitilisi kaalutlusi. Mis tahes positiivne mõju selle piirkonna majandusele või juurdepääsetavusele, kus ettevõtja asub, tuleks kõrvale jätta (33).

(206) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel tuleks tugineda kättesaadavale teabele ja prognoositavatele arengusuundumustele ajal, mil riiklikke vahendeid anti, mitte aga hilisema olukorra analüüsile (34).

(207) Seega peaks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise analüüs lennujaamade riikliku rahastamise puhul tuginema usaldusväärsetele eelnevatele kasumlikkuse väljavaadetele vahendeid andva üksuse seisukohast (35). Selleks otstarbeks kasutatavad liiklusmahu prognoosid peavad olema realistlikud ning nende puhul tuleb teha nõuetekohane tundlikkusanalüüs. Äriplaani puudumine on märk sellest, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium ei pruugi olla täidetud (36).

(208) Äriplaani puudumise korral võivad liikmesriigid esitada avaliku sektori asutuste või asjaomase lennujaama analüüsi või sisedokumendid, millest on selgelt näha, et eelanalüüsi kohaselt oli turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium täidetud (37).

(209) Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peab liikmesriik ise tõendama, et ta tegutses aruka erainvestorina, (38) ja esitama komisjonile selle kohta tõendid (39).

7.1.4.2. Kohaldamine käesoleval juhul

(210) Et teha käesoleval juhul kindlaks, kas riikliku rahastamisega anti lennujaama käitajale eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud, peab komisjon võrdlema otseseid investeerimistoetusi andnud ja kapitalisüste teinud avaliku sektori asutuste käitumist pikaajalise kasumlikkuse väljavaadetest juhinduva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega, jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja valdkondlikud kaalutlused (40). Need väljavaated on eriti asjakohased taristusse tehtavate investeeringute puhul, mis sageli hõlmavad suures koguses rahalisi vahendeid ja millest võib tõusta tulu alles paljude aastate pärast. Lennujaama kasumlikkuse hindamisel tuleb alati arvesse võtta lennujaama tulusid.

(211) Komisjon märgib, et algselt kuulus 100 % lennujaama käitaja aktsiatest riigile (põhjendus 28). 2008. aasta lõpus vähenes aga riigi osalus 80 %-le aktsiatest. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimise hindamisel võetakse arvesse riigi osaluse suurust võrrelduna riigi rahastatud kulude osakaaluga.

(212) Komisjon peab oma hinnangus tuginema teabele ja eeldustele, mis olid asjakohastele Rumeenia ametiasutustele kättesaadavad riiklike vahendite andmise ajal (41).

(213) Rumeenia sõnul tehti järgmised investeeringud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega (põhjendus 86): — lennuraja taastamise ja perrooni laiendamise rahastamine 2007., 2008. ja 2009. aastal; — Schengeni ala väliste lendude terminali arendamise rahastamine 2007., 2008. ja 2009. aastal; — juurdepääsutee ja parkla arendamise rahastamine 2007. aastal ning — valgustusseadmete rahastamine 2008. aastal.

(214) Rumeenia sõnul juhinduti nende investeeringute tegemisel pikemaajalise kasumlikkuse väljavaadetest, mille kohaselt riik võis kasu saada kahes rollis: aktsionärina, kes saab dividende, ja omanikuna, kes saab kontsessioonitasu (2 % kontsessiooni kasutamisega teenitud kogutulust) (põhjendus 86). Rumeenia väitis, et 2006. aastal koostatud arengukava ja läbilaskevõime hinnang osutasid investeeringute majanduslikule jätkusuutlikkusele. Rumeenia sõnul võis eeldada majanduslikku jätkusuutlikkust, kuna reisijate arvu ja tõhususe kasv oleksid suurendanud lennujaama taristu käitamisest saadavat tulu (põhjendus 86).

(215) Komisjon vaatleb kõigepealt, kas Rumeenia esitatud eelnevad teostatavusuuringud eespool nimetatud investeeringute kohta on piisavad, et tõendada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgimist.

Teostatavusuuringud

(216) Rumeenia esitas teostatavusuuringud, mis olid koostatud seoses investeeringutega lennuraja taastamisse ja perrooni laiendamisse, Schengeni ala väliste lendude terminali arendamisse, juurdepääsutee ja parkla arendamisse ning valgustusseadmetesse. Teostatavusuuringute eesmärk oli hinnata riigi investeeringuid saanud projektide üldist kasumlikkust. Seepärast kasutatakse neid uuringuid selleks, et analüüsida, kas Rumeenia investeeris projektidesse, mille puhul eeldati kasumlikkust.

(217) Lennuraja taastamist ja perrooni laiendamist käsitleva teostatavusuuringu kohaselt oli nüüdispuhasväärtus (NPV) 3,791 miljonit eurot ja sisemine tulumäär 10,56 % (kasutades diskontomäära 5 %). Komisjon leidis, et selles uuringus on mitmeid puudusi. Eelkõige erineb nüüdispuhasväärtus oluliselt nüüdispuhasväärtustest, mis on esitatud tagantjärele tehtud teostatavusuuringutes. Arvestades taastamistöödesse tehtud Rumeenia investeeringute piiratud laadi, on 25aastane prognoosiperiood liiga pikk, eriti kui võtta arvesse piiratud panust reisijate arvu üldisesse kasvu. Tagantjärele tehtud teostatavusuuringus on vaadeldud selle investeeringu puhul märksa lühemat prognoosiperioodi (6 aastat). Lisaks ei hõlma uuring liikluse arengut, mis oleks pidanud olema tulude prognoosimisel aluseks. Prognoositud inflatsioonimäärasid ei ole selgitatud ja need on väga madalad (11. aasta seisuga 1,5 %), võttes arvesse tollast inflatsioonimäära (2007. aastal 4,7 % ja 2008. aastal 7,9 %). 5 % suurune diskontomäär on selgitamata ja tundub liiga madal, eriti võrreldes muude samal ajal tehtud investeeringutega, näiteks parkla ajakohastamisse ja laiendamisse. Seetõttu ei pea komisjon seda uuringut mõistlikuks. Pealegi, ehkki suur osa investeeringutest tehti 2007. aastal, koostati uuring 2008. aasta juulis. Seetõttu ei kinnita see teostatavusuuring investeeringute kasumlikkust, nagu nõutakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel (42).

(218) Seoses teostatavusuuringuga Schengeni ala väliste lendude terminali arendamise kohta leidis komisjon, et terminali nüüdispuhasväärtuse arvutamisel ei käsitatud uuringus investeeringuid kuludena. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda, et see teostatavusuuring tõendab vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Peale selle koostati uuring 2008. aasta juunis ja see näib olevat seotud üksnes 2009. aasta investeeringutega.

(219) Parkla ajakohastamist ja laiendamist käsitlevat teostatavusuuringut, mille alusel tehti juurdepääsutee ja parkla arendamisega seotud investeeringud, peab komisjon mõistlikuks. Uuringus eeldatakse, et tulu suureneb 15 % tänu parkla kasutajate arvu eeldatavale suurenemisele seoses reisijate arvu kasvuga. Uuringus on jõutud positiivse nüüdispuhasväärtuseni, kasutades investeeringu eeldatava kaheksa-aastase eluea jooksul 15 % suurust diskontomäära. Komisjon peab 15 % suurust diskontomäära mõistlikuks ja investeeringu eluiga konservatiivselt lühikeseks. Uuringust on näha, et investeering on viie aasta pärast juba amortiseerunud. Uuring koostati 2005. aasta novembris ja seetõttu saab selle abil tõestada, et 2007. aastal tehtud investeering vastas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Lisaks märgib komisjon, et ajal, mil tehti otsus rahastada parkla ajakohastamist ja laiendamist, kuulus 100 % lennujaama käitaja aktsiatest riigile. Seetõttu ei ole vaja projekti nüüdispuhasväärtust proportsionaalselt kohandada.

(220) Rumeenia väitis, et valgustusseadmeid käsitleva teostatavusuuringu jaoks on asjakohane kuupäev see, millal Iptana SA selle uuringu koostas. Iptana AS alustas uuringu tegemist 2007. aasta augustis lepingu nr 1016/22.8.2007 alusel ning transpordiministeeriumi tehnika- ja majandusnõukogu esitas selle uuringu kohta heakskiitva arvamuse nr 33/1998, mis vaadati läbi 2007. aastal. Uuringu koostamise täpne kuupäev ei ole siiski kättesaadav. Igal juhul ei hõlmanud valgustusseadmeid käsitlev teostatavusuuring kasumlikkuse analüüsi, kuid selle raames hinnati üksikasjalikult selle projekti kulusid. Seepärast ei olnud uuringust näha, kuidas lennujaama käitaja oli juhindunud pikemaajalise kasumlikkuse väljavaadetest. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda, et see teostatavusuuring tõendab vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele.

(221) Eespool öeldu põhjal leiab komisjon, et eelnev teostatavusuuring, mis koostati juurdepääsutee ja parklaga seotud investeeringuid silmas pidades, on piisav, et tõendada vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Komisjon leiab, et ruleerimistee taastamist ja perrooni laiendamist, valgustust ning Schengeni ala väliste lendude terminali käsitlevad teostatavusuuringud ei tõenda vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele.

Tagantjärele rekonstrueeritud kasumlikkuse eeluuringud

(222) Lennujaama käitaja esitas põhjenduses 213 loetletud investeeringute kohta ka tagantjärele rekonstrueeritud kasumlikkuse eeluuringud.

(223) Seoses investeeringutega lennuraja taastamisse ja perrooni laiendamisse leiti tagantjärele rekonstrueeritud kasumlikkuse uuringus, et nüüdispuhasväärtus oli 1 784 600,12 eurot ja sisemine tulumäär 13,12 %. Kasutatud diskontomäär oli 9,1 %. Tagantjärele rekonstrueeritud uuringus prognoositud reisijate arv erineb reisijate arvust, mida oli prognoositud eelnevalt arengukavas. Tagantjärele esitatud prognoos on konservatiivsem ja reisijate hinnanguline arv väiksem sellest, mis oli esitatud arengukavas. Seega oleks eeldatav kasumlikkus olnud isegi suurem, kui arvesse oleks võetud arengukavas esitatud reisijate arvu prognoosi. Sellegipoolest märgib komisjon, et hinnangulised investeerimiskulud erinevad 2008. aasta juulis koostatud eelnevas teostatavusuuringus esitatud kuludest. Komisjon ei saa kontrollida, kas neid investeerimiskulusid oleks saanud eeldada ka eelnevalt. Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et arvesse on võetud eeldusi, mida oleks saanud teha enne riiklikku rahastamist, ning rekonstrueeritud uuringut ei saa pidada usaldusväärseks kasumlikkuse eelanalüüsiks.

(224) Seoses investeeringutega valgustusseadmetesse leiti lennujaama käitaja esitatud tagantjärele rekonstrueeritud kasumlikkuse uuringus, et nüüdispuhasväärtus on 226 066,84 eurot ja sisemine tulumäär 26,9 %. Kasutatud diskontomäär oli 9,1 %. Tagantjärele rekonstrueeritud uuringus prognoositud reisijate arv erineb reisijate arvust, mida oli prognoositud eelnevalt arengukavas. Tagantjärele esitatud prognoos on konservatiivsem ja reisijate hinnanguline arv väiksem sellest, mis oli esitatud arengukavas. Seega oleks eeldatav kasumlikkus olnud isegi suurem, kui arvesse oleks võetud arengukavas esitatud reisijate arvu prognoosi. See tagantjärele rekonstrueeritud eelanalüüs näib mõistlik, et tõestada 2008. aastal valgustusseadmetesse tehtud investeeringute eelnevaid kasumlikkuse väljavaateid.

(225) Lennujaama käitaja esitas tagantjärele rekonstrueeritud kasumlikkuse uuringu, mis käsitleb investeerimist Schengeni ala väliste lendude terminali. Uuringus leiti, et nüüdispuhasväärtus on 2 536 094,92 eurot ja sisemine tulumäär 14,71 %. Kasutatud diskontomäär oli 8,67 %. Tagantjärele rekonstrueeritud uuringus prognoositud reisijate arv erineb reisijate arvust, mida oli prognoositud eelnevalt arengukavas. Tagantjärele esitatud prognoos on konservatiivsem ja reisijate hinnanguline arv väiksem sellest, mis oli esitatud arengukavas. Sellest hoolimata ei saa komisjon kontrollida, kas hinnangulisi investeerimiskulusid oleks saanud eeldada ka eelnevalt. Peale selle ei ole selge, kuidas on rekonstrueeritud uuringus esitatud investeerimiskulud seotud 2008. aasta juunis koostatud kasumlikkuse eeluuringus eeldatud investeerimiskuludega (põhjendus 218). Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et arvesse on võetud eeldusi, mida oleks saanud teha enne riiklikku rahastamist, ning seega ei saa rekonstrueeritud uuringut pidada Schengeni ala väliste lendude terminali investeerimise puhul usaldusväärseks kasumlikkuse eelanalüüsiks.

7.1.4.3. Järeldus majandusliku eelise kohta

(226) Nagu eespool selgitatud, leiab komisjon, et Rumeenia tegutses kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, investeerides Timișoara rahvusvahelises lennujaamas juurdepääsutee ja parkla arendamise projekti (vt tabel 3). Seetõttu järeldab komisjon, et selle investeeringuga seotud rahastamisega ei antud lennujaama käitajale majanduslikku eelist.

(227) Seoses ülejäänud kolme investeerimisprojektiga (ruleerimistee taastamine ja perrooni laiendamine, Schengeni ala väliste lendude terminali arendamine ning valgustusseadmed) järeldab komisjon, et nende projektide riikliku rahastamisega anti lennujaama käitajale majanduslik eelis.

7.1.5. Konkurentsi moonutamine ja mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele

7.1.5.1. Põhimõtted

(228) Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja seisundit võrreldes teiste liidusiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb järeldada, et abi mõjutab viimati nimetatuid (43).

(229) Kuna lennujaama käitamine on majandustegevus, on ühelt poolt olemas konkurents lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja nendega seotud lennuliikluse (reisijate- ja kaubavedu) ligimeelitamiseks, ning teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitamise õiguse nimel. Lisaks võivad omavahel konkureerida lennujaamad, kes ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis, eelkõige odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamisel.

(230) Seepärast võib lennujaama riiklik rahastamine moonutada lennujaamade vahelist konkurentsi. Konkurentsi lennujaamade vahel võib hinnata lennuettevõtjate valikukriteeriumide alusel ning eelkõige võrreldes selliseid tegureid nagu osutatavad lennujaamateenused ja asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda ning lennujaamataristu ja -teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus (44).

(231) Nagu on märgitud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 40 ja kinnitatud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45, ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalast välja jätta isegi väikeseid lennujaamu. Peale selle on 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45 selgelt öeldud, et [t]egelikult ei välista riiklikke vahendeid saava ettevõtja suhteline väiksus a priori seda, et seejuures ei võiks tegemist olla liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisega.

7.1.5.2. Kohaldamine käesoleval juhul

(232) Hinnataval ajavahemikul oli Timișoara rahvusvaheline lennujaam Rumeenia suuruselt teine lennujaam (põhjendus 31). Lennujaam teenindas aastas ligikaudu 900 000 reisijat. Lennujaama lähistel asub Aradi lennujaam, kuhu on 50 kilomeetrit, ja kahetunnise autosõidu kaugusel on Caransebesi lennujaam (põhjendus 34). Timișoara rahvusvahelisest lennujaamast teevad mujale liitu rahvusvahelisi lende mitmed lennuettevõtjad, kes lendavad ka teistest Rumeenia ja teiste liikmesriikide lennujaamadest. Timișoara rahvusvahelise lennujaama lennurada on piisavalt pikk ja võimaldab lennuettevõtjatel teenindada keskmise pikkusega rahvusvahelisi lennuliine ning meelitada seega ligi lennuettevõtjaid teistes liikmesriikides asuvate sarnaste lennujaamade arvelt. Majanduslik eelis, mis anti käesoleval juhul otseste investeerimistoetustega lennujaama käitajale, tugevdas lennujaama käitaja majanduslikku seisundit, sest lennujaama käitaja sai alustada äritegevust, kandmata kõiki kaasnevaid investeerimiskulusid.

(233) Seetõttu tuleb hinnatavaid meetmeid pidada meetmeteks, mis võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.6. Järeldus riigiabi olemasolu kohta

(234) Eelneva põhjal järeldab komisjon, et juurdepääsutee ja parkla arendamise riiklik rahastamine 2007. aastal ning julgestusseadmete riiklik rahastamine 2008. aastal ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(235) Komisjon leiab siiski, et Schengeni ala väliste lendude terminali arendamise, ruleerimistee parandamise ja perrooni laiendamise ning valgustusseadmete riiklik rahastamine kujutab endast riigiabi lennujaama käitajale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2. Abi liik: olemasolev või uus abi

(236) Komisjon märgib, et Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimusi käsitleva akti (45) V lisa kohaselt loetakse EÜ lepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses olemasolevaks abiks abiprogramme ja individuaalset abi, mida antakse transpordisektorile ning mis on uues liikmesriigis jõustatud enne ühinemiskuupäeva ja mida rakendatakse veel pärast nimetatud kuupäeva, arvestades järgmisi tingimusi: abimeetmetest tuleb komisjonile teatada nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva. [---] Neid abimeetmeid käsitletakse põhiseaduse [EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1] tähenduses „olemasoleva“ abina kuni kolmanda ühinemisjärgse aasta lõpuni.

(237) Eelnevast järeldub, et Rumeenia puhul kohaldatakse V lisas ette nähtud korda üksnes sellise abi suhtes, mis jõustus enne 1. jaanuari 2007 ja mille andmist pärast seda jätkati, kui sellisest abist on komisjonile teatatud nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva.

(238) Rumeenia teatas, et Timișoara rahvusvahelises lennujaamas 2007. aastal tehtud investeeringute riiklik rahastamine kiideti heaks 2006. aasta novembris, seega enne Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga. Ent kuna neid meetmeid ei ole loetletud komisjonile eespool kirjeldatud korras teatatud meetmete hulgas, ei saa neid pidada olemasolevaks abiks. Seepärast järeldab komisjon, et Schengeni ala väliste lendude terminali arendamise, ruleerimistee parandamise ja perrooni laiendamise ning valgustusseadmete riiklik rahastamine kujutab endast uut abi.

7.3. Abi seaduslikkus

(239) Schengeni ala väliste lendude terminali arendamise, ruleerimistee parandamise ja perrooni laiendamise ning valgustusseadmete riiklik rahastamine toimus ilma komisjoni eelneva ametliku heakskiiduta. Meetmed ei vasta aluslepingu artiklis 108 sätestatud teatamiskohustusest tehtava grupierandi nõuetele. Rumeenia rakendas meetmeid ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevaid kohustusi rikkudes.

(240) Seetõttu on meetmed ebaseaduslik riigiabi.

7.4. Kokkusobivus siseturuga

(241) Schengeni ala väliste lendude terminali arendamise, ruleerimistee parandamise ja perrooni laiendamise ning valgustusseadmete riiklik rahastamine (tabel 3) toimus enne 4. aprilli 2014, mil jõustusid 2014. aasta lennundussuunised. Vastavalt 2014. aasta lennundussuunistele kohaldab komisjon lennujaamadele antava ebaseadusliku investeerimisabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju (46).

(242) Nende investeeringute rahastamise ajal kehtisid 2005. aasta lennundussuunised. Seepärast kohaldatakse kõnealuse investeerimisabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel 2005. aasta lennundussuuniseid.

(243) Vastavalt 2005. aasta lennundussuuniste punktile 61 hindab komisjon abi järgmiste kriteeriumide alusel: — taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); — taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; — taristu kasutamise väljavaated on keskpikas perspektiivis rahuldavad, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga; — juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning — kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

7.4.1. Rahastamiskõlblikud kulud

(244) 2005. aasta lennundussuuniste kohaselt peavad lennujaama rahastamiskõlblikud investeerimiskulud piirduma investeerimiskuludega, mis on seotud lennujaama taristuga (lennurajad, terminalid, perroonid jms) või seda otseselt toetava varustusega (tuletõrjevarustus, julgestus- ja ohutusseadmed). Rahastamiskõlblike kulude seast tuleb välja jätta kulud, mis kaasnevad lennujaama põhitegevusega otseselt mitteseotud tegevusega, nagu hoonete ehitamine, rahastamine, kasutamine ja rentimine ning maa kasutamine ja rentimine mitte ainult ameti- ja laoruumide, vaid ka lennujaamas paiknevate hotellide ja äriettevõtete, samuti kaupluste, restoranide ja parklate jaoks.

(245) Tabeli 3 punktides 2, 3, 4, 5, 9, 12 ja 13 loetletud investeeringute kulude puhul on 2005. aasta lennundussuuniste kohaselt õigus saada investeerimisabi, kuna need kulud on seotud lennujaama taristuga.

7.4.2. Selgelt määratletud üldisest huvist lähtuv eesmärk

(246) Lennujaama käitaja väidab, et tema sekkumisel oli selgelt määratletud üldisest huvist lähtuv eesmärk, nimelt regionaalareng, piirkonna juurdepääsetavus ja lennutranspordi ohutus (põhjendus 156).

(247) Rumeenia selgitas eelkõige, et aastatel 2007–2009 ruleerimistee taastamisse ja perrooni laiendamisse tehtud investeeringud olid põhjendatud vajadusega suurendada lennujaama tegevussuutlikkust tipptundidel, mil ruleerimistee ja perrooni läbilaskevõime oli piiratud, eeskätt silmas pidades reisijate arvu eeldatavat märkimisväärset kasvu kuni 2015. aastani (põhjendus 36). Lisaks väitis Rumeenia, et investeeringud olid ajendatud ka lennundusohutusest, nimelt vajadusest eraldada õhusõidukite parkimise alad ja juurdepääs sellistele aladele ning vajadusest tagada pargitud õhusõidukite ohutus (põhjendus 86).

(248) Seoses Schengeni ala väliste lendude terminali arendamisega selgitas Rumeenia, et algselt oli investeeringute eesmärk suurendada Timișoara rahvusvahelise lennujaama läbilaskevõimet, pidades silmas reisijate arvu eeldatavat märkimisväärset kasvu kuni 2015. aastani. 2006. aastal, mil otsustati teha investeering, leiti, et terminali läbilaskevõime oli saavutanud käitamise seisukohast kriitilise piiri. Reisijate arv oli 2001.–2005. aastal juba suurenenud 250 %, mis tõi kaasa ummikud tipptundidel. 1960. aastal rajatud terminal ei olnud projekteeritud sellise liiklustiheduse jaoks (põhj