2)

II lisa A osa muudetakse järgmiselt: a) alates 1. jaanuarist 2021 jäetakse välja punkt 1.2; b) lisatakse punktid 1a, 1a.1, 1b ja 1c: „1a. Määruse (EL) 2017/1151 kohaselt kindlaks tehtav mitmeastmelise tüübikinnitusega N1-kategooria sõidukite CO2 eriheide Alates 1. septembrist 2019 teeb tootja iga mittekomplektse N1-kategooria baassõiduki puhul, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ kohast mitmeastmelist tüübikinnitust, kindlaks sõiduki CO2 eriheite (edaspidi „CO2-heite seireväärtus“) vastavalt punktis 1a.1 sätestatud metoodikale ning esitab selle komisjonile. Komisjon arvutab esimese lõigu kohaselt talle esitatud mittekomplektse baassõiduki CO2-heite seireväärtuse alusel baassõiduki tootja keskmise CO2 eriheite selle kalendriaasta jooksul, mil mitmeastmelise tüübikinnitusega komplekteeritud sõiduk registreeritakse, välja arvatud juhul, kui on täidetud punktis 1b osutatud tingimused. Komplekteeritud baassõiduki puhul kasutatakse CO2-heite seireks asjaomase töökorras sõiduki CO2-heidet ja massi. 1a.1. Mittekomplektse baassõiduki CO2 eriheite arvutamine Baassõiduki tootja kasutab iga üksiku mittekomplektse baassõiduki CO2-heite seireväärtuse arvutamiseks baassõiduki heitega seotud tüübikinnituse puhul kohaldatavast metoodikast sõltuvalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2 või 3.2.4 osutatud interpoleerimismeetodit, mille puhul kasutatakse asjaomases punktis määratletud mõisteid järgmiste eranditega. a) Üksiksõiduki mass Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. alalisa punktides 3.2.3.2.2.1 ja 3.2.4.1.1.1 osutatud mõiste „TMind“ asendatakse baassõiduki massi vaikeväärtusega DMbase või asjakohasel juhul sõiduki vähima katsemassiga TML või sõiduki suurima katsemassiga TMH. DMbase tehakse kindlaks järgmise valemi alusel: DMbase = MRObase × B0 + 25 kg + MVL, kus MRObase on määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 3.2.5 määratletud töökorras baassõiduki mass, B0 on keremassitegur väärtusega 1,375 ja MVL on sõiduki koormust iseloomustav mass, mis vastab 28 protsendile sõiduki suurimast lubatud koormusest, mis on omakorda määratletud kui täismass, millest on lahutatud töökorras baassõiduki massi ja B0 korrutis ning 25 kg. B0 väärtuse leidmiseks arvutatakse kõikide kalendriaasta jooksul registreeritud mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukitele vastavate töökorras mittekomplektsete baassõidukite massi ja määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa punkti 5 kohaselt arvutatud lisatud massi vaikeväärtuse summa ning kalendriaastatel 2015, 2016 ja 2017 registreeritud mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukitele vastavate töökorras baassõidukite massi suhtarvu kaalutud keskväärtus. B0 väärtust kohandatakse 31. oktoobriks 2021 kalendriaastatel 2018, 2019 ja 2020 registreeritud mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite asjakohaste massiväärtuste alusel, mis arvutatakse vastavalt järgmistele valemitele. Valem 1: kus Ay on Mfi and Mbi suhtarvu kaalutud keskväärtus, Mfi on töökorras baassõiduki mass, millele on liidetud lisatud massi vaikeväärtus, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa punktis 5, Mbi on töökorras baassõiduki mass ja n on kalendriaasta jooksul registreeritud mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukitele vastavate baassõidukite arv. Valem 2: kus Ai on valemi 1 kohaselt arvutatud kaalutud keskväärtus ja ni on kalendriaasta jooksul registreeritud mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukitele vastavate baassõidukite arv. Kui baassõiduki massi vaikeväärtus DMbase on väiksem kui interpolatsioonitüüpkonda iseloomustav vähim katsemass TML, asendatakse TMind näitajaga TML. Kui baassõiduki massi vaikeväärtus DMbase on suurem kui interpolatsioonitüüpkonda iseloomustav suurim katsemass TMH, asendatakse TMind näitajaga TMH. b) Üksiksõiduki veeretakistus Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.2.2 või 3.2.4.1.1.2 kohaldamisel kasutatakse baassõiduki veeretakistust. c) Lauppind Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda kuuluva mittekomplektse baassõiduki puhul kasutab tootja määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2.2.3 osutatud mõiste „Af“ määratlemiseks ühte järgmistest võimalustest: i) sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivse sõiduki lauppind ruutmeetrites; ii) interpolatsioonitüüpkonna sõidukite lauppinna suurima ja vähima väärtuse keskväärtus ruutmeetrites; iii) interpolatsioonitüüpkonna sõidukite suurim lauppind ruutmeetrites, kui interpoleerimismeetodit ei kasutata. Mittekomplektse baassõiduki puhul, mis ei kuulu ühessegi sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda, kasutatakse interpolatsioonitüüpkonna sõidukite suurimat lauppinda. 1b. CO2-heite seireväärtuse representatiivsus Komisjon hindab alates kalendriaastast 2020 igal aastal baassõiduki tootja teatatud CO2-heite keskmise seireväärtuse representatiivsust asjaomasel kalendriaastal registreeritud komplekteeritud sõidukite keskmise CO2 eriheite suhtes ning teavitab sellest baassõiduki tootjat. Kui hindamisest nähtub, et erinevus kõikide komplekteeritud sõidukite CO2 eriheite keskväärtuse ja tootja kõikide vastavate baassõidukite CO2-heite keskmise seireväärtuse vahel on kahe järjestikuse kalendriaasta jooksul kummalgi aastal 4 % või suurem, kasutab komisjon järgnevaks aastaks baassõiduki tootja jaoks keskmise CO2 eriheite või summaarse heite arvutamiseks komplekteeritud sõidukite CO2 eriheite keskväärtust. Kui kõnealuseid erinevusi täheldatakse pikaajaliselt, korratakse kirjeldatud arvutust iga kolme aasta järel. 1c. Baassõidukite tootjate esitatavad andmed Baassõidukite tootjad esitavad komisjonile iga mittekomplektse ja iga komplekteeritud baassõiduki kohta, mille suhtes on esitatud mitmeastmelise tüübikinnituse taotlus ja mida nad on eelneva kalendriaasta jooksul liidus müünud, iga aasta 28. veebruariks järgmised andmed: a) valmistajatehase tähis; b) interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood; c) baassõiduki CO2 eriheide; d) lauppind (täpsustatakse kohaldatav määratlemisvõimalus); e) baassõiduki veeretakistus; f) seiremass; g) töökorras baassõiduki mass; h) sõiduki koormust iseloomustav mass, mis on määratletud käesoleva lisa punktis 1a.1.“; c) punkt 2 asendatakse järgmisega: „Punktis 1 osutatud üksikasjalik teave saadakse asjaomase väikese tarbesõiduki tootja väljastatud vastavustunnistuselt või on sellise tunnistuse andmetega kooskõlas. Muu üksikasjalik teave saadakse tüübikinnitusdokumentidest või lähtuvalt andmetest, mille baassõiduki tootja on esitanud vastavalt punktile 1c. Liikmesriigid kehtestavad vajalikud meetmed seiremenetluses piisava täpsuse tagamiseks. Kui väikese tarbesõiduki vastavustunnistusele on märgitud nii suurim kui ka vähim lubatud mass, kasutavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel üksnes suurimat väärtust. Kahte eri kütust (bensiin/gaas) kasutavate sõidukite puhul, mille vastavustunnistusele on märgitud CO2 eriheide kummagi kütuseliigi puhul, kasutavad liikmesriigid üksnes gaasi puhul mõõdetud väärtust.“