Komisjoni määrus (EÜ) nr 2868/95,

13. detsember 1995,

millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1993 aasta määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, [1] muudetud määrusega (EÜ) nr 3288/94, [2] eriti selle artiklit 140,

ning arvestades, et:

määrusega (EÜ) nr 40/94 (edaspidi "määrus") luuakse uus kaubamärgisüsteem, mis võimaldab omandada kogu ühenduses kehtiva kaubamärgi taotluse alusel, mis esitatakse siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi "amet");

selleks sisaldab määrus sätteid, mis on vajalikud ühenduse kaubamärkide registreerimise menetluse, ühenduse kaubamärkide haldamise, ameti otsuste peale esitatud kaebuste arutamise ning ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise korra jaoks;

määruse artiklis 140 on sätestatud, et määruse rakenduseeskirjad võetakse vastu rakendusmäärusega;

rakendusmäärus tuleb vastu võtta määruse artiklis 141 sätestatud korra kohaselt;

seega nähakse käesoleva rakendusmäärusega ette ühenduse kaubamärki käsitleva määruse sätete rakendamise eeskirjad;

kõnealused eeskirjad peaksid tagama kaubamärgimenetluste sujuva ja tõhusa toimimise ametis;

määruse artikli 116 lõike 1 kohaselt tuleb kõik määruse artikli 26 lõikes 1 täpsustatud ühenduse kaubamärgi taotluse elemendid ja muu teave, mille avaldamine on ette nähtud käesoleva rakendusmäärusega, avaldada kõigis ühenduse ametlikes keeltes;

kaubamärgi enda, nimede, aadresside, kuupäevade ja muu sellise teabe tõlkimine ja avaldamine kõigis ühenduse ametlikes keeltes ei ole otstarbekas;

amet peaks tagama ametis menetlemiseks vajalike standardplankide kättesaadavuse kõigis ühenduse ametlikes keeltes;

käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse artikli 141 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse rakendamise eeskirjad on järgmised.

I JAOTIS

TAOTLUSE MENETLUS

Eeskiri 1

Taotluse sisu

1. Ühenduse kaubamärgi taotluses peab olema:

a) taotlus märgi registreerimiseks ühenduse kaubamärgina;

b) taotleja nimi, aadress ja kodakondsus ning selle riigi nimi, kus on taotleja elu-, asu- või tegevuskoht. Füüsiliste isikute puhul märgitakse isiku perekonnanimi ja eesnimi või eesnimed. Juriidiliste isikute ja määruse artikli 3 reguleerimisalasse kuuluvate organite puhul märgitakse nende ametlik nimi, mida võib tavapärasel viisil lühendada; lisaks sellele märgitakse ka, millise riigi õigusnorme nende suhtes kohaldatakse. Esitada võib telegraafi- ja teletaibiaadressid, telefoni- ja faksinumbrid ja muude sidevahendite andmed. Põhimõtteliselt esitatakse iga taotleja puhul üks aadress; kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui taotleja määrab kättetoimetamisaadressiks ühe aadressi;

c) eeskirja 2 kohane loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärki tahetakse registreerida;

d) eeskirja 3 kohane kaubamärgi kujutis;

e) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress punkti b kohaselt; kui esindajal on mitu tegevuskoha aadressi või mitu erinevate tegevuskohtadega esindajat, märgitakse taotluses, millist aadressi kasutatakse kättetoimetamisaadressina; kui sellist märkust ei tehta, võetakse kättetoimetamisaadressina arvesse ainult esimesena nimetatud aadressi;

f) kui määruse artikli 30 kohaselt esitatakse nõue varasema taotluse prioriteetsuse kohta, sellekohane teatis, millesse märgitakse varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, milles või mille jaoks taotlus on esitatud;

g) kui määruse artikli 33 kohaselt nõutakse näituseprioriteeti, sellekohane teatis, millesse märgitakse näituse nimi ja kaupade või teenuste esmaesitluse kuupäev;

h) kui määruse artikli 34 kohaselt esitatakse nõue ühe või mitme liikmesriigis registreeritud varasema kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepete alusel registreeritud kaubamärgi (edaspidi "määruse artiklis 34 osutatud varem registreeritud kaubamärk") vanemuse kohta, sellekohane teatis, millesse märgitakse liikmesriik, milles või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, asjaomase registreeringu jõustumise kuupäev, asjaomase registreeringu number ning kaubad ja teenused, mille jaoks kaubamärk on registreeritud;

i) vajaduse korral teatis selle kohta, et taotlus on esitatud ühenduse kollektiivkaubamärgi registreerimiseks määruse artikli 64 kohaselt;

j) täpsustus selle kohta, millises keeles on taotlus esitatud ja milline on teine keel määruse artikli 115 lõike 3 kohaselt;

k) taotleja või tema esindaja allkiri.

2. Ühenduse kollektiivkaubamärgi taotlusele võib lisada eeskirjad, mis reguleerivad kaubamärgi kasutamist.

3. Taotleja võib taotlusele lisada avalduse, et ta loobub ainuõigusest enda määratud kaubamärgi elemendile, mis ei ole eristav.

4. Kui taotlejaid on mitu, võib taotluses määrata ühe taotleja või esindaja ühiseks esindajaks.

Eeskiri 2

Kaupade ja teenuste loetelu

1. Kaupade ja teenuste liigitamiseks kohaldatakse 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (läbi vaadatud ja muudetud) artiklis 1 osutatud ühist klassifikatsiooni.

2. Kaupade ja teenuste loetelu sõnastatakse nii, et kaupade ja teenuste olemus oleks selgelt märgitud ja iga kauba või teenuse saaks liigitada ainult ühte Nizza klassifikatsiooni klassi.

3. Kaubad ja teenused liigitatakse põhimõtteliselt Nizza klassifikatsiooni klasside kohaselt ning iga rühma ees on klassi number, millesse kaupade ja teenuste rühm kuulub, ning rühmad on selle klassifikatsiooni kohases klasside järjestuses.

4. Kaupade ja teenuste klassifikatsioonil on ainult halduslik otstarve. Seega ei saa kaupu ja teenuseid lugeda sarnaseks ainult selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni samasse klassi, ning kaupu ja teenuseid ei saa lugeda erinevaks ainult selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni eri klassidesse.

Eeskiri 3

Märgi kujutis

1. Kui taotleja ei soovi kasutada konkreetset graafilist kujundit või värvi, reprodutseeritakse märk tavalises kirjas, näiteks tähti, numbreid või kujundeid taotlusele trükkides. Kasutada võib suur- ja väiketähti ning seda viisi järgitakse nii märgi avaldamisel kui ka ametis registreerimisel.

2. Lõikes 1 nimetamata juhtudel reprodutseeritakse märk taotluse tekstile lisatud eraldi lehel. Leht, millele märk reprodutseeritakse, ei ole suurem kui DIN A4 formaadis (29,7 cm kõrge, 21 cm lai) ning reproduktsiooni jaoks kasutatav ala (trükiala) ei ole suurem kui 26,2 cm × 17 cm. Lehe vasakusse serva jäetakse vähemalt 2,5 cm laiune veeris. Vajaduse korral lisatakse reproduktsioonile märgi õige asendi tähistamiseks sõnad "ülemine serv". Märgi reproduktsiooni kvaliteet peab olema selline, et seda oleks võimalik Ühenduse Kaubamärgibülletäänis avaldamiseks vähendada või suurendada kuni 8 cm laiuseni ja 16 cm kõrguseni. Eraldi lehele märgitakse ka taotleja nimi ja aadress. Reproduktsiooniga eraldi leht esitatakse neljas eksemplaris.

3. Juhtudel, mille suhtes kohaldatakse lõiget 2, sisaldab taotlus sellekohast märget. Taotlus võib sisaldada märgi kirjeldust.

4. Kui taotletakse kolmemõõtmelise märgi registreerimist, sisaldab taotlus sellekohast märget. Kujutis koosneb märgi fotost või graafilisest kujutisest. Kujutis võib sisaldada kuni kuus märgi eri vaadet.

5. Kui taotletakse värvilise märgi registreerimist, sisaldab taotlus sellekohast märget. Nimetada tuleb ka märgi värvid. Lõike 2 kohane reproduktsioon on märgi värviline reproduktsioon.

6. Ameti juhataja võib otsustada, et lõikes 2 nimetatud nõuete puhul võib märgi kujutise esitada taotluse teksti sees, mitte eraldi lehel, ja märgi reproduktsiooni võib esitada vähem kui neljas eksemplaris.

Eeskiri 4

Taotluse esitamise lõivud

Taotluse esitamisel tuleb maksta järgmised lõivud:

a) põhilõiv

ja

b) lõiv iga klassi eest, kui klasse, millesse kaubad ja teenused kuuluvad eeskirja 2 kohaselt, on rohkem kui kolm.

Eeskiri 5

Taotluse esitamine

1. Amet märgib dokumentidele, millest taotlus koosneb, taotluse saabumise kuupäeva ning taotluse toimiku numbri. Amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, mis sisaldab vähemalt toimiku numbrit, märgi kujutist, kirjeldust või muud identifitseerimisvahendit, dokumentide liiki ja arvu ning nende vastuvõtmise kuupäeva.

2. Kui taotlus esitatakse määruse artikli 25 kohaselt liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile või Beneluxi kaubamärgiametile, siis nummerdab vastav amet kõik taotluse leheküljed araabia numbritega. Enne edasisaatmist märgib asjaomane amet dokumentidele, millest taotlus koosneb, saabumiskuupäeva ja lehekülgede arvu. Taotluse vastu võtnud amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, milles märgitakse ära vähemalt dokumentide laad ja arv ning nende kättesaamise kuupäev.

3. Kui liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskameti või Beneluxi kaubamärgiameti edastatud taotlus saabub ametisse, märgib amet taotlusele saabumiskuupäeva ja toimiku numbri ning väljastab taotlejale viivitamata lõike 1 teise lause kohase teatise, milles on märgitud ametis vastuvõtmise kuupäev.

Eeskiri 6

Prioriteedinõude esitamine

1. Kui taotluses nõutakse ühe või mitme varasema taotluse prioriteeti määruse artikli 30 kohaselt, näitab taotleja varasema taotluse numbri ning esitab varasema taotluse ärakirja kolme kuu jooksul pärast taotluse esitamist. Varasema taotluse vastu võtnud asutus peab kinnitama, et ärakiri on varasema taotluse täpne ärakiri ja lisama sellele tõendi varasema taotluse esitamise kuupäeva kohta.

2. Kui taotleja soovib pärast taotluse esitamist nõuda prioriteeti määruse artikli 30 kohaselt ühe või mitme varasema taotluse põhjal, tuleb kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist esitada prioriteedinõue, milles on märgitud varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, kus või mille suhtes varasem taotlus on esitatud. Lõike 1 kohaselt nõutavad andmed ja tõendid esitatakse ametile kolme kuu jooksul pärast prioriteedinõude vastuvõtmist.

3. Kui varasem taotlus oli esitatud keeles, mis ei ole üks ameti töökeeltest, palub amet taotlejal esitada ameti määratava ja vähemalt kolmekuulise tähtaja jooksul varasema taotluse tõlke ühte ameti töökeeltest.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et taotleja võib esitada vähem tõendeid kui on nõutud lõikes 1, kui nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

Eeskiri 7

Näituseprioriteet

1. Kui taotluses nõutakse määruse artikli 33 kohast näituseprioriteeti, esitab taotleja kolme kuu jooksul pärast esitamiskuupäeva näitusel tööstusomandi kaitse eest vastutanud asutuse väljastatud tõendi. Selles tõendis kinnitatakse, et märki kasutati tegelikult kaupade ja teenuste jaoks, ning märgitakse ära näituse avamise kuupäev ja kui avalik esmakasutamine ei lange kokku näituse avamise kuupäevaga, ka avaliku esmakasutamise kuupäev. Tõendile tuleb lisada eespool nimetatud asutuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud selgitus märgi tegeliku kasutamise kohta.

2. Kui taotleja soovib nõuda näituseprioriteeti pärast taotluse esitamist, tuleb kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva esitada prioriteedinõue, milles on märgitud näituse nimi ning kaupade ja teenuste esmakordse väljapaneku kuupäev. Lõike 1 kohaselt nõutavad andmed ja tõendid esitatakse ametile kolme kuu jooksul pärast prioriteedinõude vastuvõtmist.

Eeskiri 8

Siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõue

1. Kui taotluses esitatakse määruse artikli 34 kohaselt nõue ühe või mitme varem registreeritud kaubamärgi vanemuse kohta, esitab taotleja kolme kuu jooksul pärast esitamiskuupäeva asjaomase registreeringu ärakirja. Pädev asutus peab kinnitama, et ärakiri on asjaomase registreeringu täpne ärakiri.

2. Kui taotleja soovib määruse artikli 34 kohaselt esitada nõude ühe või mitme varem registreeritud kaubamärgi vanemuse kohta pärast taotluse esitamist, tuleb kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist esitada vanemusnõue, milles on märgitud liikmesriik või liikmesriigid, kus või mille jaoks märk on registreeritud, kuupäev, millest alates asjaomane registreering jõustus, ning kaubad ja teenused, mille jaoks märk on registreeritud. Lõike 1 kohaselt nõutavad tõendid esitatakse ametile kolme kuu jooksul pärast vanemusnõude vastuvõtmist.

3. Amet teavitab Beneluxi kaubamärgiametit või asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametit tulemuslikust vanemusnõudest.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et taotleja võib esitada vähem tõendeid kui on nõutud lõikes 1, kui nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

Eeskiri 9

Esitamiskuupäeva nõuete ja vorminõuete kontrollimine

1. Kui taotlus ei vasta esitamiskuupäeva määramise nõuetele, sest:

a) taotlus ei sisalda:

i) taotlust märgi registreerimiseks ühenduse kaubamärgina;

ii) andmeid taotleja identifitseerimiseks;

iii) loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärk tahetakse registreerida;

iv) kaubamärgi reproduktsiooni, või

b) taotluse esitamise põhilõiv ei ole tasutud ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist ametile või kui taotlus esitati liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile või Beneluxi kaubamärgiametile, ühele neist ametitest,

teatab amet taotlejale, et nimetatud puuduste tõttu ei saa taotlusele määrata esitamiskuupäeva.

2. Kui lõikes 1 osutatud puudused kõrvaldatakse kahe kuu jooksul pärast teate kättesaamist, määratakse esitamiskuupäev kõigi puuduste kõrvaldamise kuupäeva põhjal. Juhul kui puudusi ei ole ettenähtud tähtpäevaks kõrvaldatud, ei käsitata taotlust ühenduse kaubamärgi taotlusena. Makstud lõivud tagastatakse.

3. Kui esitamiskuupäev on määratud, kuid kontrollimise käigus ilmneb, et:

a) eeskirjades 1, 2 ja 3 sätestatud nõuded või muud määruses või käesolevates eeskirjades taotluste kohta kehtestatud vorminõuded ei ole täidetud;

b) ametile ei ole täies mahus laekunud kõik klassilõivud, mis tuleb tasuda vastavalt eeskirja 4 punktile b, mida tõlgendatakse koostoimes komisjoni määrusega (EÜ) nr 2869/95 [3] (edaspidi lõive käsitlev määrus);

c) kui eeskirjade 6 ja 7 kohaselt prioriteeti nõudes kas taotluses või kaks kuud pärast taotluse esitamise kuupäeva ei ole nimetatud eeskirjade muud nõuded täidetud või

d) kui eeskirja 8 kohaselt vanemust nõudes kas taotluses või kaks kuud pärast taotluse esitamise kuupäeva ei ole eeskirja 8 muud nõuded täidetud,

teeb amet taotlejale ettepaneku täheldatud puudused kõrvaldada tähtaja jooksul, mille amet võib kindlaks määrata.

4. Kui lõike 3 punktis a nimetatud puudusi ei kõrvaldata enne tähtaja lõppu, lükkab amet taotluse tagasi.

5. Kui maksmata klassilõive ei tasuta enne tähtaja lõppu, loetakse taotlus tagasivõetuks, kui ei ole selge, millise klassi või milliste klasside katmiseks on makstud summa mõeldud. Kui puuduvad muud kriteeriumid, et otsustada, milliste klasside katmiseks on summa mõeldud, arvestab amet klasse klassifikatsiooni järjekorras. Taotlus loetakse tagasivõetuks nende klasside osas, mille eest klassilõivu ei ole tasutud või mille eest need ei ole tasutud täies ulatuses.

6. Kui lõikes 3 nimetatud puudused on seotud prioriteedinõudega, kaob selle taotluse suhtes prioriteediõigus.

7. Kui lõikes 3 nimetatud puudused on seotud vanemusnõudega, kaob selle taotluse suhtes vanemusõigus.

8. Kui lõikes 3 nimetatud puudused on seotud ainult osa kaupade ja teenustega, siis lükkab amet taotluse tagasi või kaob prioriteediõigus või vanemusõigus ainult nende kaupade ja teenuste suhtes.

Eeskiri 10

Omanikuks saamise õigusega seotud tingimuste kontrollimine

Eeskiri 11

Absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimine

1. Kui määruse artikli 7 kohaselt ei saa kaubamärki registreerida kõigi või mingi osa kaupade või teenuste jaoks, mille jaoks registreerimist on taotletud, teatab amet taotlejale registreerimisest keeldumise põhjused. Amet määrab tähtaja, mille jooksul taotleja võib taotluse tagasi võtta, seda muuta või esitada oma seisukohad.

2. Kui määruse artikli 38 lõike 2 kohaselt on ühenduse kaubamärgi registreerimiseks vaja taotleja kinnitust selle kohta, et ta loobub ainuõigusest märgi eristusvõimeta elementidele, siis teavitab amet taotlejat sellest, esitades põhjendused, ning teeb taotlejale ettepaneku esitada asjaomane kinnitus ameti määratava tähtaja jooksul.

3. Kui taotleja ei suuda enne tähtaja möödumist registreerimisest keeldumise põhjendusi ümber lükata või lõikes 2 ettenähtud tingimusi täita, lükkab amet taotluse täielikult või osaliselt tagasi.

Eeskiri 12

Taotluse avaldamine

Taotluse avaldamine sisaldab järgmist:

a) taotleja nimi ja aadress;

b) kui taotleja on määranud esindaja, kes ei kuulu määruse artikli 88 lõike 3 esimese lause reguleerimisalasse, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoht; kui sama tegevuskohaga esindajaid on rohkem kui üks, avaldatakse ainult esimesena nimetatud esindaja nimi ja tegevuskoht, mille järele lisatakse sõnad "ja teised"; kui eri tegevuskohtadega esindajaid on mitu, avaldatakse ainult eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt kindlaksmääratud kättetoimetamisaadress; kui eeskirja 76 lõike 9 kohaselt on määratud esindajate ühendus, avaldatakse ainult ühenduse nimi ja tegevuskoht;

c) märgi kujutis koos eeskirja 3 kohaste andmete ja kirjeldustega; kui taotletakse värvilise kujutise registreerimist, sisaldab avaldatud taotlus sõna "värviline" ning nimetada tuleb ka märgi värv või värvid;

d) loetelu kaupadest ja teenustest, mis on liigitatud vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele nii, et iga rühma ees on klassi number, millesse kaupade ja teenuste rühm kuulub, ning rühmad on selle klassifikatsiooni kohases klasside järjestuses;

e) esitamiskuupäev ja toimiku number;

f) vajaduse korral andmed määruse artikli 30 kohase prioriteedinõude kohta;

g) vajaduse korral andmed määruse artikli 33 kohase näituseprioriteedi nõude kohta;

h) vajaduse korral andmed määruse artikli 34 kohase vanemusnõude kohta;

i) vajaduse korral kinnitus selle kohta, et märk on kasutamise käigus muutunud eristavaks määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt;

j) vajaduse korral kinnitus, et taotlus käsitleb ühenduse kollektiivkaubamärki;

k) vajaduse korral taotleja kinnitus, et ta loobub ainuõigusest märgi elemendile eeskirja 1 lõike 3 või eeskirja 11 lõike 2 kohaselt;

l) keel, milles taotlus on esitatud, ja määruse artikli 115 lõike 3 kohaselt taotleja märgitud teine keel.

Eeskiri 13

Taotluse muutmine

1. Määruse artikli 44 kohane taotluse muutmise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) taotluse toimiku number;

b) taotleja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) viide sellele, millist taotluse osa soovitakse parandada või muuta, ning selle osa parandatud või muudetud versioon;

e) kui muudatus on seotud märgi kujuga, siis märk muudetud kujul eeskirja 3 kohaselt.

2. Kui muutmistaotluse eest tuleb tasuda lõiv, siis ei loeta taotlust esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat.

3. Kui taotluse muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet muutmistaotluse tagasi.

4. Kui muudatus avaldatakse määruse artikli 44 lõike 2 kohaselt, kohaldatakse eeskirju 15–22 mutatis mutandis.

5. Ühe taotleja kahe või enama taotluse sama osa muutmiseks võib esitada ühe muutmistaotluse. Kui muutmistaotluse eest tuleb tasuda lõiv, siis tasutakse nõutav lõiv iga muudetava taotluse eest.

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis taotluste suhtes, millega soovitakse parandada taotleja nimetatud esindaja nime või tegevuskohta. Selliste taotluste puhul ei tule lõivu tasuda.

Eeskiri 14

Avaldamisvigade parandamine

1. Kui avaldatud taotluses on ameti süül viga, parandab amet sellise vea omal algatusel või taotleja nõudel.

2. Kui taotleja esitab lõikes 1 mainitud nõude, kohaldatakse eeskirja 13 mutatis mutandis. Nõude puhul ei tule lõivu tasuda.

3. Käesoleva eeskirja alusel tehtud muudatused avaldatakse.

4. Määruse artikli 42 lõiget 2 ja eeskirju 15–22 kohaldatakse mutatis mutandis, kui muudatus on seotud kaupade või teenuste loetelu või märgi kujutisega.

II JAOTIS

VASTULAUSEMENETLUS JA KASUTAMISE TÕENDAMINE

Eeskiri 15

Vastulause sisu

1. Vastulause võib esitada ühe või mitme varasema märgi põhjal määruse artikli 8 lõike 2 tähenduses ("varasemad märgid") või ühe või mitme varasema õiguse põhjal määruse artikli 8 lõike 4 tähenduses ("varasemad õigused").

2. Vastulause sisaldab järgmist:

a) taotluse kohta, mille vastu vastulause esitatakse:

i) vastulause objektiks oleva taotluse toimiku number;

ii) märge vastulause objektiks olevas ühenduse kaubamärgitaotluses loetletud kaupade ja teenuste kohta;

iii) ühenduse kaubamärgi taotleja nimi;

b) vastulause aluseks oleva varasema märgi või varasema õiguse kohta:

i) kui vastulause aluseks on varasem märk, siis sellekohane avaldus ning märge, et varasem märk on ühenduse märk, või märge liikmesriigi või liikmesriikide, kaasa arvatud Beneluxi kohta, kus varasem märk on registreeritud või kus seda on taotletud, või kui varasem märk on rahvusvaheliselt registreeritud märk, siis märge liikmesriigi või liikmesriikide, kaasa arvatud Beneluxi kohta, millele varasema märgi kaitset on laiendatud;

ii) vajaduse korral varasema märgi toimiku number või registreerimisnumber ja esitamiskuupäev, kaasa arvatud prioriteedikuupäev;

iii) kui vastulause aluseks on varasem märk, mis on üldtuntud märk määruse artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses, siis sellekohane märge ja märge selle kohta, millises liikmesriigis või liikmesriikides on varasem märk üldtuntud;

iv) kui vastulause aluseks on varasem märk, millel on maine määruse artikli 8 lõike 5 tähenduses, siis sellekohane märge ja märge selle kohta, kus kõnealune varasem märk on registreeritud või kus registreerimist taotletakse punkti i kohaselt;

v) kui vastulause aluseks on varasem õigus, siis sellekohane märge ja märge selle kohta, millises liikmesriigis või millistes liikmesriikides selline varasem õigus kehtib;

vi) kujutis ja vajaduse korral varasema märgi või varasema õiguse kirjeldus;

vii) loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks varasem märk on registreeritud või mille jaoks seda on taotletud või mille puhul varasem märk on üldtuntud määruse artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses või omab mainet määruse artikli 8 lõike 5 tähenduses; märkides, milliste kaupade ja teenuste jaoks varasem kaubamärk on kaitstud, märgib vastulause esitaja ära ka need kaubad ja teenused, mis on vastulause aluseks;

c) vastulause esitaja kohta:

i) kui vastulause esitab varasema märgi või varasema õiguse omanik, siis tema nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt ja märge selle kohta, et ta on sellise märgi või õiguse omanik;

ii) kui vastulause esitab litsentsiaat, siis tema nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt ning märge selle kohta, et ta on volitatud vastulauset esitama;

iii) kui vastulause esitab ühenduse kaubamärgi registreeritud omaniku õigusjärglane, keda ei ole veel registreeritud uue omanikuna, siis märge selle kohta, vastulause esitaja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt ning märge selle kohta, mis kuupäeval amet sai taotluse uue omaniku registreerimiseks, või kui see ei ole teada, siis mis kuupäeval taotlus ametile saadeti;

iv) kui vastulause esitab varasema õiguse põhjal isik, kes ei ole selle õiguse omanik, siis selle isiku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt ning märge selle kohta, et ta on asjaomaste siseriiklike õigusaktide kohaselt volitatud seda õigust kasutama;

v) kui vastulause esitaja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tegevus eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) selgitus aluste kohta, millele vastulause tugineb.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis ka määruse artikli 8 lõike 3 kohaselt esitatud vastulause suhtes.

Eeskiri 16

Vastulause toetuseks esitatud faktid, tõendid ja argumendid

1. Iga vastulause võib sisaldada vastulause toetuseks esitatud faktide, tõendite ja argumentide üksikasju, millele tuleb lisada tõendavad dokumendid.

2. Kui vastulause aluseks on varasem märk, mis ei ole ühenduse kaubamärk, oleks soovitav lisada vastulausele tõendid kõnealuse varasema märgi registreerimise või esitamise kohta, näiteks registreerimistunnistus. Kui vastulause aluseks on määruse artikli 8 lõike 2 punktis c osutatud üldtuntud märk või määruse artikli 8 lõikes 5 osutatud mainega märk, tuleb vastulausele põhimõtteliselt lisada tõendid, mis kinnitavad selle märgi üldtuntust või mainet. Kui vastulause esitatakse mõne muu varasema õiguse põhjal, tuleb vastulausele põhimõtteliselt lisada asjakohased tõendid selle õiguse omandamise ja kaitse ulatuse kohta.

3. Lõikes 1 osutatud faktide, tõendite ja argumentide ning muude tõendavate dokumentide üksikasjad ja lõikes 2 mainitud tõendid võib, kui neid ei esitata koos vastulausega või pärast seda, esitada pärast vastulausemenetluse alustamist tähtaja jooksul, mille amet määrab eeskirja 20 lõike 2 kohaselt.

Eeskiri 17

Keelte kasutamine vastulausemenetluses

1. Kui vastulause ei ole esitatud keeles, milles on esitatud ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus ja mis on üks ameti ametlikest keeltest, või taotluse esitamisel märgitud teises keeles, esitab vastulause esitaja vastulause tõlke ühesse nendest keeltest ühe kuu jooksul pärast vastulause esitamise tähtaja lõppemist.

2. Kui eeskirja 16 lõigete 1 ja 2 kohaselt vastulause toetuseks esitatud tõendeid ei esitata vastulause menetlemise keeles, esitab vastulause esitaja tõendite tõlke sellesse keelde ühe kuu jooksul pärast vastulause esitamise tähtaja lõppemist või vajaduse korral tähtaja jooksul, mille amet määrab eeskirja 16 lõike 3 kohaselt.

3. Kui vastulause esitaja või taotleja teatab ametile enne eeskirja 19 lõike 1 kohaselt vastulause menetlemise alguseks loetavat kuupäeva, et taotleja ja vastulause esitaja on määruse artikli 115 lõike 7 alusel vastulause menetlemiseks kokku leppinud muu keele, peab vastulause esitaja, juhul kui vastulause ei ole esitatud selles keeles, esitama vastulause tõlke sellesse keelde ühe kuu jooksul alates nimetatud kuupäevast.

Eeskiri 18

Vastuvõetamatu vastulause tagasilükkamine

1. Kui amet leiab, et vastulause ei vasta määruse artikli 42 sätetele või kui vastulauses ei ole selgelt märgitud, millise taotluse vastu see on esitatud või millise varasema märgi või varasema õiguse alusel see on esitatud, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi, kui neid puudusi ei kõrvaldata enne vastulause esitamise tähtaja lõppu. Kui vastulause esitamise lõivu ei ole tasutud vastulause esitamise tähtaja jooksul, ei loeta vastulauset esitatuks. Kui vastulause esitamise lõiv makstakse pärast vastulause esitamise tähtaja lõppemist, makstakse see vastulause esitajale tagasi.

2. Kui amet leiab, et vastulause ei vasta määruse või käesolevate eeskirjade muudele sätetele, teatab ta sellest vastulause esitajale ja teeb ettepaneku kõrvaldada täheldatud puudused kahe kuu jooksul. Kui puudusi ei kõrvaldata enne tähtaja lõppu, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi.

3. Kõigist otsustest lükata vastulause vastuvõetamatuna tagasi lõike 1 või 2 põhjal teatatakse taotlejale.

Eeskiri 19

Vastulausemenetluse alustamine

1. Kui amet ei lükka vastulauset tagasi eeskirja 18 kohaselt, edastab ta vastulause taotlejale ja teeb ettepaneku, et taotleja esitaks ameti määratud tähtaja jooksul oma seisukohad. Amet juhib taotleja tähelepanu asjaolule, et vastulausemenetlus loetakse alanuks kaks kuud pärast teatise kättesaamist, kui taotleja ei teata enne selle tähtaja möödumist ametile, et ta võtab oma taotluse tagasi või piirdub taotluses nende kaupade ja teenustega, millele vastulause ei ole suunatud.

2. Eeskirja 71 kohaselt võib amet pikendada lõike 1 teises lauses osutatud tähtaega, kui taotleja ja vastulause esitaja koos esitavad sellekohase nõudmise.

3. Kui taotlus on tagasi võetud või seda on piiratud lõike 1 teises lauses nimetatud tähtaja jooksul või lõike 2 alusel pikendatud tähtaja jooksul, teavitab amet sellest vastulause esitajat ja tagastab vastulause esitamise lõivu.

Eeskiri 20

Vastulausete menetlemine

1. Kui taotlust ei ole tagasi võetud ega piiratud eeskirja 19 kohaselt, esitab taotleja oma seisukohad tähtaja jooksul, mille amet määrab eeskirja 19 lõike 1 esimeses lauses osutatud teatises.

2. Kui vastulause ei sisalda eeskirja 16 lõigetes 1 ja 2 nimetatud faktide, tõendite ja argumentide üksikasju, teeb amet vastulause esitajale ettepaneku esitada need ameti määratud tähtaja jooksul. Kõik vastulause esitaja esitatud andmed edastatakse taotlejale, kellele antakse võimalus vastata ameti määratud tähtaja jooksul.

3. Kui taotleja oma seisukohta ei esita, võib amet teha vastulause kohta otsuse talle esitatud tõendite põhjal.

4. Taotleja esitatud seisukoht edastatakse vastulause esitajale, kellele amet teeb vajaduse korral ettepaneku vastata ameti määratud tähtaja jooksul.

5. Kui taotleja piirab määruse artikli 44 lõike 1 kohaselt kaupade ja teenuste loetelu, teatab amet sellest vastulause esitajale ja teeb talle ettepaneku esitada ameti määratud tähtaja jooksul oma seisukoht selle kohta, kas ta jätkab vastulauset, ja kui ta seda teeb, siis milliste järelejäänud kaupade ja teenuste suhtes.

6. Kui vastulause aluseks on määruse artikli 8 lõike 2 punkti b kohane registreerimistaotlus, võib amet vastulausemenetluse peatada, kuni kõnealuses menetluses on vastu võetud lõppotsus või kui peatamine on vajalik muude asjaolude tõttu.

Eeskiri 21

Mitu vastulauset

1. Kui ühe ja sama ühenduse kaubamärgi taotluse kohta on esitatud mitu vastulauset, võib amet neid käsitleda ühe menetluse raames. Hiljem võib amet otsustada lõpetada nende sellise käsitlemise.

2. Kui ühe või mitme vastulause esialgne läbivaatamine näitab, et ühenduse kaubamärk, mille registreerimiseks taotlus on esitatud, ei ole registreerimiskõlblik osa või kõigi kaupade või teenuste suhtes, mille jaoks registreerimist on taotletud, võib amet muude vastulausete menetluse peatada. Amet teatab ülejäänud vastulausete esitajatele kõigist asjaomastest otsustest, mis tehakse jätkuvate menetluste käigus.

3. Kui taotluse tagasilükkamise otsus on jõustunud, loetakse vastulaused, mille kohta otsuse tegemine lükati edasi lõike 2 kohaselt, menetlusest väljaarvatuks ning asjaomaste vastulausete esitajaid teavitatakse sellest. Sellise menetlusest väljaarvamise korral on tegemist juhtumiga, mille puhul ei ole tehtud otsust määruse artikli 81 lõike 4 tähenduses.

4. Amet tagastab vastulause esitamise lõivu 50 % ulatuses igale vastulause esitajale, kelle vastulause on menetlusest välja arvatud lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt.

Eeskiri 22

Kasutamise tõendamine

1. Kui vastulause esitaja peab määruse artikli 43 lõike 2 või 3 kohaselt esitama tõendid kasutamise kohta või näitama, et kasutamata jätmine on põhjendatud, teeb amet talle ettepaneku esitada nõutavad tõendid ameti määratud tähtaja jooksul. Kui vastulause esitaja ei esita selliseid tõendeid enne tähtaja möödumist, lükkab amet vastulause tagasi.

2. Kasutamist tõendavad näited ja tõendid koosnevad viidetest varasema kaubamärgi kasutamise kohale, ajale, ulatusele ja olemusele kaupade ja teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud ning mis on vastulause aluseks, ja neid viiteid kinnitavatest tõenditest lõike 3 kohaselt.

3. Tõendite esitamine piirdub põhimõtteliselt tõendavate dokumentide ning selliste esemete nagu pakendite, etikettide, hinnakirjade, kataloogide, arvete, fotode ja ajalehereklaamide ning määruse artikli 76 lõike 1 punkti f kohaste kirjalike tunnistuste esitamisega.

4. Kui lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt esitatud tõendid ei ole keeles, milles toimub vastulause menetlemine, võib amet nõuda, et vastulause esitaja esitaks nende tõendite tõlke sellesse keelde ameti määratava tähtaja jooksul.

III JAOTIS

REGISTREERIMISKORD

Eeskiri 23

Kaubamärgi registreerimine

1. Määruse artiklis 45 sätestatud registreerimislõiv koosneb järgmistest osadest:

a) põhilõiv

ja

b) lõiv iga klassi eest, mille suhtes registreerimist taotletakse, kui klasse on rohkem kui kolm.

2. Kui vastulauset ei ole esitatud või kui esitatud vastulaused on lõplikult käsitletud tagasivõtmise, tagasilükkamise või muu põhjuse tõttu, nõuab amet taotlejalt registreerimislõivu tasumist kahe kuu jooksul selle nõude saamisest.

3. Kui registreerimislõivu ei ole ettenähtud tähtaja jooksul tasutud, loetakse see siiski õigel ajal tasutuks, kui lõiv makstakse kahe kuu jooksul pärast tähtaja ületamise teate saamist, tingimusel et selle tähtaja jooksul tasutakse lõive käsitleva määrusega ettenähtud lisalõiv.

4. Kui registreerimislõiv on laekunud, kantakse taotletav märk ning eeskirja 84 lõikes 2 nimetatud andmed ühenduse kaubamärkide registrisse.

5. Registreering avaldatakse Ühenduse Kaubamärgibülletäänis.

6. Kui taotletavat kaubamärki ei registreerita, tagastatakse registreerimislõiv.

Eeskiri 24

Registreerimistunnistus

1. Amet väljastab kaubamärgi omanikule registreerimistunnistuse, mis sisaldab eeskirja 84 lõikes 2 sätestatud registrikandeid ning teadet selle kohta, et need kanded on registrisse tehtud.

2. Kaubamärgi omanik võib nõuda, et vastava lõivu tasumise korral antakse talle registreerimistunnistuse tõestatud või tõestamata ärakiri.

Eeskiri 25

Registreeringu muutmine

1. Määruse artikli 48 lõike 2 kohane registreeringu muutmise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) registrinumber;

b) kaubamärgi omaniku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui omanik on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) viide sellele, millist märgi kujutise osa soovitakse muuta, ning selle muudetud versioon;

e) eeskirja 3 kohane muudetud märgi kujutis.

2. Avaldust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat.

3. Kui registreeringu muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

4. Kui registreeringu muutmine vaidlustatakse määruse artikli 48 lõike 3 kohaselt, kohaldatakse mutatis mutandis määruse ja käesolevate eeskirjade sätteid, mis käsitlevad vastulauseid.

5. Kui sama omanik soovib muuta sama elementi kahes või enamas registreeringus, võib ta selle kohta esitada ühe taotluse. Nõutav lõiv tuleb maksta iga muudetava registreeringu eest.

Eeskiri 26

Ühenduse kaubamärgi omaniku või tema registreeritud esindaja nime või aadressi muutmine

1. Ühenduse kaubamärgi omaniku nime või aadressi muutmine, mis ei tähenda ühenduse kaubamärgi muutmist määruse artikli 48 lõike 2 kohaselt ja mis ei ole registreeritud märgi täieliku või osalise üleandmise tagajärg, kantakse omaniku nõudel registrisse.

2. Registreeritud märgi omaniku nime või aadressi muutmise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) märgi registrinumber;

b) märgi omaniku registrisse kantud nimi ja aadress;

c) märgi omaniku muudetud nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) kui omanik on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

3. Taotluse puhul ei tule lõivu tasuda.

4. Kui sama omanik soovib muuta nime või aadressi kahes või enamas registreeringus, võib ta selle kohta esitada ühe taotluse.

5. Kui muutmise registreerimisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis registreeritud esindaja nime või aadressi muutmise suhtes.

7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse kaubamärgi taotluste suhtes. Muudatus kantakse ameti toimikusse ühenduse kaubamärgitaotluste kohta.

Eeskiri 27

Registris olevate vigade ja registreeringu avaldamise vigade parandamine

1. Kui märgi registreeringus või registreeringu avaldamises on ameti põhjustatud viga, parandab amet sellise vea omal algatusel või omaniku nõudel.

2. Kui omanik esitab sellise nõude, kohaldatakse eeskirja 26 mutatis mutandis. Nõude puhul ei tule lõivu tasuda.

3. Amet avaldab käesoleva eeskirja kohaselt tehtud parandused.

Eeskiri 28

Vanemuse nõudmine pärast ühenduse kaubamärgi registreerimist

1. Määruse artikli 35 kohane taotlus määruse artiklis 34 nimetatud ühe või mitme varem registreeritud kaubamärgi vanemuse omandamiseks peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber;

b) ühenduse kaubamärgi omaniku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui omanik on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) viide liikmesriigile või liikmesriikidele, kus või mille jaoks varasem märk on registreeritud, kuupäev, mil registreering jõustus, asjaomase registreeringu number ning kaubad ja teenused, mille jaoks varasem märk on registreeritud;

e) viide kaupadele ja teenustele, mille jaoks vanemust nõutakse;

f) asjaomase registreeringu ärakiri; pädev asutus peab kinnitama, et ärakiri on asjaomase registreeringu täpne ärakiri.

2. Kui vanemuse nõudmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

3. Amet teavitab Beneluxi kaubamärgiametit või asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametit tulemuslikust vanemusenõudest.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et taotleja võib esitada vähem materjale kui on nõutud lõike 1 punktis f, kui nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

IV JAOTIS

PIKENDAMINE

Eeskiri 29

Registreeringu kehtivuse lõppemisest teatamine

Eeskiri 30

Registreeringu kehtivuse pikendamine

1. Kehtivuse pikendamise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) kui taotluse esitab kaubamärgi omanik, siis tema nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

b) kui taotluse esitab isik, keda märgi omanik on selleks selgelt volitanud, siis selle isiku nimi ja aadress ning tõendid selle kohta, et tal on taotluse esitamiseks vajalikud volitused;

c) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) registrinumber;

e) märge selle kohta, et pikendamist taotletakse kõikidele kaupadele ja teenustele, mida registreering hõlmab, või kui pikendamist ei taotleta kõigile kaupadele ja teenustele, mille jaoks märk on registreeritud, siis märget nende klasside või nende kaupade ja teenuste kohta, millele pikendamist taotletakse või nende klasside või kaupade ja teenuste kohta, millele pikendamist ei taotleta; kaubad ja teenused on liigitatud vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ees on klassi number, kuhu kaupade ja teenuste rühm kuulub, ning rühmad esitatakse Nizza klassifikatsiooni klasside järjestuses.

2. Ühenduse kaubamärgi pikendamise korral määruse artikli 47 alusel makstavad lõivud koosnevad järgmistest osadest:

a) põhilõiv;

b) lõiv iga klassi eest, mille suhtes taotletakse pikendamist lõike 1 punkti e kohaselt, kui klasse on rohkem kui kolm, ja

c) vajaduse korral pikendamislõivu hilinenud tasumisest või pikendamistaotluse hilinenud esitamisest tulenev lisalõiv määruse artikli 47 lõike 3 kohaselt, mis on täpsustatud lõive käsitlevas määruses.

3. Kui pikendamistaotlus on esitatud määruse artikli 47 lõikes 3 ettenähtud tähtaja jooksul, kuid muud määruse artiklis 47 ja käesolevates eeskirjades olevad pikendamistingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat leitud puudustest. Kui taotluse on esitanud kaubamärgi omanikult selleks selged volitused saanud isik, saadetakse kaubamärgi omanikule nimetatud teate ärakiri.

4. Kui pikendamistaotlust ei esitata või esitatakse pärast määruse artikli 47 lõike 3 kolmandas lauses määratud tähtaja möödumist või kui lõivud ei ole tasutud või tasutakse pärast kõnealuse tähtaja möödumist või kui puudusi ei ole selle ajavahemiku jooksul kõrvaldatud, otsustab amet, et registreering on kehtivuse kaotanud, ja teavitab sellest vastavalt ühenduse kaubamärgi omanikku ning vajaduse korral taotlejat ja isikut, kellel on registri kohaselt märgi suhtes õigusi. Kui tasutud lõivud ei ole piisavad, et katta kõiki kauba- ja teenuseklasse, mille suhtes pikendamist taotletakse, ei tehta sellist otsust, kui on selge, millist klassi või klasse lõivud peavad katma. Muude kriteeriumide puudumisel arvestab amet klasse vastavalt klassifikatsiooni järjekorrale.

5. Kui lõike 4 kohaselt tehtud otsus on jõustunud, kustutab amet märgi registrist. Kustutamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppu.

6. Kui lõikes 2 sätestatud pikendamislõivud on tasutud, kuid registreeringut ei pikendata, makstakse need lõivud tagasi.

V JAOTIS

ÜLEANDMINE, LITSENTSID JA MUUD ÕIGUSED, MUUDATUSED

Eeskiri 31

Üleandmine

1. Määruse artikli 17 kohase üleandmise registreerimise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber;

b) uue omaniku andmed eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui üleandmine ei hõlma kõiki registreeritud kaupu või teenuseid, siis andmed registreeritud kaupade ja teenuste kohta, mis on üleandmisega seotud;

d) nõuetekohaselt üleandmist tõendavad dokumendid kooskõlas määruse artikli 17 lõigetega 2 ja 3.

2. Vajaduse korral võib avaldus sisaldada uue omaniku esindaja nime ja tema tegevuskoha aadressi, mis tuleb esitada eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

3. Üleandmist füüsilisele või juriidilisele isikule, kes määruse artikli 5 kohaselt ei või olla ühenduse kaubamärgi omanik, ei registreerita.

4. Avaldust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat.

5. Piisavaks tõendiks lõike 1 punkti d kohase üleandmise kohta on järgmised asjaolud:

a) üleandmise registreerimise taotlusele on alla kirjutanud registreeritud omanik või tema esindaja ja õigusjärglane või tema esindaja või

b) kui taotluse esitab õigusjärglane, lisatakse sellele registreeritud omaniku või tema esindaja allkirjaga avaldus selle kohta, et ta on nõus õigusjärglase registreerimisega, või

c) taotlusele on lisatud eeskirja 83 lõike 1 punktis d sätestatud täidetud üleandmisplank või -dokument, millele on alla kirjutanud registreeritud omanik või tema esindaja ja õigusjärglane või tema esindaja.

6. Kui määruse artikli 17 lõigetes 1–4, käesoleva eeskirja lõigetes 1–4 ja muudes kohaldatavates eeskirjades sätestatud üleandmise registreerimise tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet üleandmise registreerimise taotluse tagasi.

7. Kahe või enama märgi üleandmise registreerimiseks võib esitada ühe taotluse, kui registreeritud omanik ja õigusjärglane on kõigil juhtudel samad.

8. Lõikeid 1–7 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse kaubamärgi taotluste suhtes. Üleandmine kantakse ameti toimikusse ühenduse kaubamärgi taotluse kohta.

Eeskiri 32

Osaline üleandmine

1. Kui üleandmise registreerimise taotlus on seotud ainult osa kaupade ja teenustega, mille jaoks märk on registreeritud, peab selles olema märgitud, milliseid kaupu ja teenuseid osaline üleandmine puudutab.

2. Esialgses registreeringus olevad kaubad ja teenused jaotatakse järelejäänud ja uue registreeringu vahel nii, et kaubad ja teenused neis ei kattu.

3. Eeskirja 31 kohaldatakse mutatis mutandis osalise üleandmise registreerimise taotluste suhtes.

4. Amet seab uue registreeringu jaoks sisse eraldi toimiku, mis koosneb esialgse registreeringu toimiku täielikust ärakirjast ja osalise üleandmise registreerimise taotlusest; kõnealuse taotluse ärakiri lisatakse järelejääva registreeringu toimikusse. Amet annab uuele registreeringule ka uue registreerimisnumbri.

5. Esialgse omaniku poolt esialgse registreeringu kohta tehtud taotlust, mis on menetluses, loetakse olevat menetluses nii järelejäänud registreeringu kui ka uue registreeringu suhtes. Kui sellise taotluse eest tuleb tasuda lõive ja esialgne omanik on need lõivud tasunud, ei ole uus omanik kohustatud tasuma sellise taotluse eest mingit lisalõivu.

Eeskiri 33

Litsentside ja muude õiguste registreerimine

1. Eeskirja 31 lõike 1 punkte a, b ja c ning lõikeid 2, 4 ja 7 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse kaubamärki puudutava litsentsi andmise või õiguste ülemineku registreerimise, asjaõiguse seadmise või ülemineku registreerimise ja sundtäitmismeetmete registreerimise suhtes. Kui ühenduse kaubamärgi suhtes kohaldatakse pankrotimenetlust või samalaadset menetlust, ei tule pädeva siseriikliku asutuse sellekohase registrisse kandmise nõude puhul lõivu tasuda.

2. Kui ühenduse kaubamärgile on antud litsents ainult osa kaupade ja teenuste jaoks, milleks märk on registreeritud, või ainult mõne ühenduse osa jaoks või piiratud ajaks, tuleb registreerimistaotluses näidata, milliste kaupade ja teenuste või millise ühenduse osa või kui pika ajavahemiku jaoks litsents on antud.

3. Kui määruse artiklites 19, 20 ja 22, käesoleva eeskirja lõigetes 1 ja 2 ja muudes kohaldatavates eeskirjades sätestatud ülemineku registreerimise tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreerimistaotluse tagasi.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse kaubamärgi taotluste suhtes. Litsentsid, asjaõigused ja täitemeetmed kantakse ameti toimikusse ühenduse kaubamärgi taotluse kohta.

Eeskiri 34

Litsentsi registreerimise erisätted

1. Ühenduse kaubamärgi litsents kantakse registrisse ainulitsentsina, kui kaubamärgi omanik või litsentsiaat seda soovib.

2. Ühenduse kaubamärgi litsents kantakse registrisse all-litsentsina, kui selle on andnud litsentsiaat, kelle litsents on registrisse kantud.

3. Ühenduse kaubamärgi litsents kantakse registrisse kaupade ja teenuste suhtes piiratud litsentsina või territoriaalselt piiratud litsentsina, kui see on antud ainult osa kaupade ja teenuste jaoks, milleks märk on registreeritud, või kui see on antud kasutamiseks ainult teatavas ühenduse osas.

4. Ühenduse kaubamärgi litsents kantakse registrisse ajutise litsentsina, kui litsents antakse piiratud ajaks.

Eeskiri 35

Litsentsi ja muude õiguste registreeringu tühistamine ja muutmine

1. Eeskirja 33 lõike 1 kohaselt jõustunud registreering tühistatakse ühe asjaomase isiku taotlusel.

2. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber

ja

b) andmed õiguse kohta, mille registreeringut tahetakse tühistada.

3. Litsentsi või muu õiguse registreeringu tühistamise taotlus loetakse esitatuks pärast nõutava lõivu tasumist. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat. Kui ühenduse kaubamärgi suhtes kohaldatakse pankrotimenetlust või samalaadset menetlust, ei tule pädeva siseriikliku asutuse registrikande tühistamise nõude puhul lõivu tasuda.

4. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis näitavad, et registreeritud õigus enam ei kehti, või litsentsiaadi või muu õiguse omaniku avaldus selle kohta, et ta nõustub registreerimise tühistamisega.

5. Kui registreeringu tühistamise nõuded ei ole täidetud, teatab amet taotlejale puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreeringu tühistamise taotluse tagasi.

6. Lõikeid 1, 2, 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis eeskirja 33 lõike 1 alusel tehtud registreeringu muutmise nõude suhtes.

7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis eeskirja 33 lõike 4 kohaselt toimikutesse tehtud kannete suhtes.

VI JAOTIS

LOOBUMINE

Eeskiri 36

Loobumine

1. Määruse artikli 49 kohase loobumise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber;

b) omaniku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui määratud on esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) kui loobumine on seotud ainult osaga kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis nende kaupade ja teenuste loetelu, mis on loobumisega seotud, või nende kaupade ja teenuste loetelu, mille kohta registreering jääb kehtima.

2. Kui registrisse on kantud kolmanda isiku õigus ühenduse kaubamärgile, siis loetakse loobumisega nõustumise piisavaks tõendiks see, kui selle õiguse omanik või tema esindaja on loobumisavaldusele alla kirjutanud. Kui litsents on registreeritud, registreeritakse loobumine kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil ühenduse kaubamärgi omanik teatab ametile, et on teavitanud litsentsiaati oma loobumiskavatsusest. Kui omanik tõendab ametile enne selle tähtaja möödumist, et litsentsiaat on andnud oma nõusoleku, registreeritakse loobumine viivitamata.

3. Kui loobumise suhtes kohaldatavaid nõudeid ei ole täidetud, siis teavitab amet avalduse esitajat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet loobumise registrisse kandmise tagasi.

VII JAOTIS

TÜHISTAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE

Eeskiri 37

Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus

Ametile määruse artikli 55 kohaselt esitatav tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) registreeringu kohta, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse:

i) selle ühenduse kaubamärgi registrinumber, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse;

ii) selle ühenduse kaubamärgi omaniku nimi ja aadress, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse;

iii) tõend registreeritud kaupade ja teenuste kohta, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse;

b) aluste kohta, millele taotlus tugineb,

i) määruse artikli 50 või artikli 51 kohase taotluse puhul teatis aluste kohta, millele tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus tugineb;

ii) määruse artikli 52 lõike 1 kohase taotluse puhul kehtetuks tunnistamise taotluse aluseks oleva õiguse üksikasjad ja vajaduse korral üksikasjad, mis näitavad, et taotlejal on õigus esitada kehtetuse põhjusena varasemat õigust;

iii) määruse artikli 52 lõike 2 kohase taotluse puhul kehtetuks tunnistamise taotluse aluseks oleva õiguse üksikasjad ja üksikasjad, mis näitavad, et taotleja on varasema õiguse omanik määruse artikli 52 lõike 2 kohaselt või et tal on siseriiklike õigusaktide kohaselt õigus neid õigusi endale nõuda;

iv) märge kõnealuste aluste toetuseks esitatud faktide, tõendite ja argumentide kohta;

c) taotleja kohta:

i) tema nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

ii) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

Eeskiri 38

Tühistamismenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses kasutatavad keeled

1. Kui tühistamistaotlus või kehtetuks tunnistamise taotlus ei ole esitatud keeles, milles on esitatud ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus ja mis on üks ameti ametlikest keeltest, või taotluse esitamisel märgitud teises keeles, esitab tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotleja oma taotluse tõlke ühesse neist kahest keelest ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist.

2. Kui taotlust toetavad tõendid ei ole esitatud tühistamismenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses kasutatavas keeles, esitab taotleja nende tõendite tõlke sellesse keelde kahe kuu jook sul pärast selliste tõendite esitamist.

3. Kui tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse esitaja või ühenduse kaubamärgi omanik teatab ametile enne kahe kuu möödumist päevast, mil ühenduse kaubamärgi omanik sai eeskirja 40 lõikes 1 nimetatud teate, et nad on määruse artikli 115 lõike 7 kohaselt kokku leppinud teises menetluskeeles, peab taotleja, juhul kui taotlust ei ole esitatud selles keeles, esitama taotluse tõlke sellesse keelde ühe kuu jooksul alates nimetatud kuupäevast.

Eeskiri 39

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse tagasilükkamine vastuvõetamatuse tõttu

1. Kui amet leiab, et taotlus ei vasta määruse artiklile 55, eeskirjale 37 või määruse või käesolevate eeskirjade mõnele muule sättele, teavitab amet sellest taotlejat ning teeb talle ettepaneku kõrvaldada leitud puudused ameti määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi ei kõrvaldata enne tähtaja lõppu, lükkab amet taotluse vastuvõetamatuna tagasi.

2. Kui amet leiab, et nõutud lõive ei ole tasutud, annab ta sellest taotlejale teada ja teatab, et taotlus loetakse esitatuks siis, kui nõutavad lõivud tasutakse ameti määratud tähtaja jooksul. Kui nõutavad lõivud tasutakse pärast ameti määratud tähtaja lõppu, makstakse need taotlejale tagasi.

3. Lõike 1 alusel tehtud tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse tagasilükkamise otsustest teatatakse taotlejale. Kui taotlus loetakse lõike 2 kohaselt esitamata jäänuks, teatatakse sellest taotlejale.

Eeskiri 40

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse läbivaatamine

1. Kui amet ei lükka taotlust tagasi eeskirja 39 kohaselt, edastab ta sellise taotluse ühenduse kaubamärgi omanikule ja palub tal esitada ameti määratud tähtaja jooksul oma seisukoht.

2. Kui ühenduse kaubamärgi omanik ei esita seisukohta, võib amet tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsustada tema käsutuses olevate tõendite põhjal.

3. Kõik ühenduse kaubamärgi omaniku esitatud seisukohad edastatakse taotlejale, kellel amet palub vajaduse korral vastata ameti määratava tähtaja jooksul.

4. Kõik määruse artikli 56 lõike 1 kohased teated ja kõik seoses sellega esitatud seisukohad edastatakse asjaomastele pooltele.

5. Kui taotleja peab määruse artikli 56 lõike 2 või 3 kohaselt esitama tõendid kasutamise kohta või kasutamata jätmise põhjendatuse kohta, kohaldatakse mutatis mutandis eeskirja 22.

Eeskiri 41

Mitu tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust

1. Kui ühe ja sama ühenduse kaubamärgi kohta on esitatud mitu tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust, võib amet neid käsitleda ühe menetluse raames. Hiljem võib amet otsustada lõpetada nende sellise käsitlemise.

2. Eeskirja 21 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

VIII JAOTIS

ÜHENDUSE KOLLEKTIIVKAUBAMÄRGID

Eeskiri 42

Sätete kohaldamine

Eeskiri 43

Ühenduse kollektiivkaubamärgi eeskirjad

1. Kui ühenduse kollektiivkaubamärgi taotlus ei sisalda määruse artiklile 65 vastavaid märgi kasutamist reguleerivaid eeskirju, tuleb need eeskirjad esitada ametile kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist.

2. Ühenduse kollektiivkaubamärgi kasutamise eeskirjades tuleb täpsustada järgmised andmed:

a) taotleja nimi ja tema tegevuskoha aadress;

b) ühenduse eesmärk või eesmärk, milleks avalik-õiguslik juriidiline isik on loodud;

c) ühendust või kõnealust juriidilist isikut esindama volitatud organid;

d) liikmesuse tingimused;

e) isikud, kellel on lubatud märki kasutada;

f) vajaduse korral märgi kasutamist reguleerivad tingimused, kaasa arvatud sanktsioonid;

g) vajaduse korral määruse artikli 65 lõike 2 teises lauses osutatud luba.

IX JAOTIS

MUUTMINE

Eeskiri 44

Muutmistaotlus

1. Määruse artikli 108 kohane ühenduse kaubamärgi taotluse või ühenduse registreeritud kaubamärgi siseriiklikuks kaubamärgiks muutmise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) muutmise taotleja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

b) kui muutmise taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

c) ühenduse kaubamärgi taotluse toimiku number või ühenduse kaubamärgi registrinumber;

d) ühenduse kaubamärgi taotluse või ühenduse kaubamärgi esitamise kuupäev ning vajaduse korral ühenduse kaubamärgi taotluse või ühenduse kaubamärgi prioriteedi nõudmise üksikasjad määruse artiklite 30 ja 33 kohaselt ning vanemuse nõudmise üksikasjad määruse artiklite 34 ja 35 kohaselt;

e) märgi kujutis taotluses esitatud või registrisse kantud kujul;

f) täpsustus selle kohta, millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse;

g) kui nõue ei käi kõigi kaupade ja teenuste kohta, mille jaoks taotlus on esitatud või mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis märge nende kaupade ja teenuste kohta, mille suhtes muutmist nõutakse, ja kui muutmist nõutakse rohkem kui ühe liikmesriigi suhtes ning kaupade ja teenuste loetelu ei ole kõigi liikmesriikide puhul sama, siis märge asjaomaste kaupade ja teenuste kohta iga liikmesriigi puhul;

h) kui muutmist nõutakse määruse artikli 108 lõike 4 kohaselt, siis sellekohane märge;

i) kui muutmist nõutakse määruse artikli 108 lõike 5 kohaselt pärast registreerimistaotluse tagasivõtmist, siis sellekohane märge ja kuupäev, mil registreerimistaotlus tagasi võeti;

j) kui muutmist nõutakse määruse artikli 108 lõike 5 kohaselt pärast registreeringu pikendamata jätmist, siis sellekohane märge ja kuupäev, mil lõppes kaitsetähtaeg; määruse artikli 108 lõikes 5 sätestatud kolmekuuline tähtaeg algab päevast, mis järgneb viimasele päevale, mil võis esitada pikendamistaotluse määruse artikli 47 lõike 3 kohaselt;

k) kui muutmist nõutakse määruse artikli 108 lõike 6 kohaselt, siis sellekohane märge, kuupäev, mil siseriikliku kohtu otsus jõustus, ning selle otsuse ärakiri.

2. Kui lõike 1 punkti k kohaselt nõutakse kohtuotsuse ärakirja, võib ärakirja esitada selles keeles, milles otsus tehti.

Eeskiri 45

Muutmistaotluse läbivaatamine

1. Kui muutmistaotlus ei vasta määruse artikli 108 lõike 1 nõuetele või kui seda ei ole esitatud ettenähtud kolme kuu jooksul, lükkab amet selle tagasi.

2. Kui muutmistaotluse lõivu ei ole tasutud ettenähtud kolme kuu jooksul, teatab amet taotlejale, et muutmistaotlust ei loeta esitatuks.

3. Kui ei ole täidetud muud muutmist käsitlevad nõuded, mis on sätestatud eeskirjas 44 või muudes selliste taotluste kohta kehtivates eeskirjades, teavitab amet sellest taotlejat ning teeb talle ettepaneku kõrvaldada puudused ameti määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi kõnealuse tähtaja jooksul ei kõrvaldata, lükkab amet muutmistaotluse tagasi.

Eeskiri 46

Muutmistaotluse avaldamine

1. Kui muutmistaotlus käsitleb ühenduse kaubamärgi taotlust, mis on määruse artikli 40 kohaselt juba Ühenduse Kaubamärgibülletäänis avaldatud, või kui muutmistaotlus käsitleb ühenduse kaubamärki, avaldatakse muutmistaotlus Ühenduse Kaubamärgibülletäänis.

2. Muutmistaotluse avaldamine sisaldab järgmist:

a) selle kaubamärgi toimiku number või registrinumber, mille muutmist taotletakse;

b) viide taotluse või registreeringu varasemale avaldamisele Ühenduse Kaubamärgibülletäänis;

c) viide sellele, millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse;

d) kui muutmine ei hõlma kõiki kaupu ja teenuseid, mille jaoks taotlus on esitatud või kaubamärk registreeritud, siis märge kaupade ja teenuste kohta, mille suhtes muutmist nõutakse;

e) kui muutmist nõutakse mitme liikmesriigi suhtes ning kaupade ja teenuste loetelu ei ole kõigi liikmesriikide puhul samasugune, siis märge asjaomaste kaupade ja teenuste kohta iga liikmesriigi puhul;

f) muutmistaotluse kuupäev.

Eeskiri 47

Edastamine liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele

X JAOTIS

KAEBUSED

Eeskiri 48

Kaebuse sisu

1. Kaebus sisaldab järgmist:

a) kaebuse esitaja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

b) kui kaebuse esitaja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

c) märge vaidlustatava otsuse kohta ja selle kohta, millises ulatuses otsuse muutmist või tühistamist nõutakse.

2. Kaebus esitatakse selles keeles, milles toimus menetlus, kus tehti vaidlustatud otsus.

Eeskiri 49

Kaebuse tagasilükkamine vastuvõetamatuse tõttu

1. Kui kaebus ei vasta määruse artiklite 57, 58 ja 59 ja eeskirja 48 lõike 1 punkti c ja lõike 2 nõuetele, lükkab apellatsioonikoda selle tagasi kui vastuvõetamatu, kui kõiki puudusi ei kõrvaldata enne määruse artiklis 59 määratud tähtaja möödumist.

2. Kui apellatsioonikoda leiab, et kaebus ei vasta määruse või käesolevate eeskirjade muudele sätetele, eelkõige eeskirja 48 lõike 1 punktidele a ja b, teatab ta sellest kaebuse esitajale ja teeb talle ettepaneku kõrvaldada täheldatud puudused määratava tähtaja jooksul. Kui puudusi õigeks ajaks ei kõrvaldata, lükkab apellatsioonikoda kaebuse tagasi.

3. Kui kaebuse eest nõutav lõiv tasutakse pärast määruse artikli 59 kohaselt kaebuse esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumist, ei loeta kaebust esitatuks ja kaebuse esitajale tagastatakse kaebuse esitamise lõiv.

Eeskiri 50

Kaebuste menetlemine

1. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kaebuse menetlusele mutatis mutandis sätteid, mis kehtivad menetluste puhul osakonnas, kelle otsuse peale kaevatakse.

2. Apellatsioonikoja otsuses on:

a) märge, et otsuse on teinud apellatsioonikoda;

b) otsuse tegemise kuupäev;

c) apellatsioonikoja esimehe ja teiste otsustamisel osalenud liikmete nimed;

d) registri pädeva töötaja nimi;

e) poolte ja nende esindajate nimed;

f) märge lahendamist vajavate küsimuste kohta;

g) faktide kokkuvõte;

h) põhjendused;

i) apellatsioonikoja korraldus, sealhulgas vajaduse korral otsus kulude kohta.

3. Otsusele kirjutavad alla apellatsioonikoja esimees ja teised liikmed ning apellatsioonikoja registri töötaja.

Eeskiri 51

Kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmine

XI JAOTIS

ÜLDSÄTTED

A osa

Ameti otsused ja teated

Eeskiri 52

Otsuste vorm

1. Ameti otsused on kirjalikud ja neis märgitakse põhjused, millel need rajanevad. Kui asja suuline arutamine toimub ametis, võib otsuse esitada suuliselt. Pärast seda edastatakse pooltele kirjalik otsus.

2. Ameti otsustele, mille kohta võib esitada kaebuse, lisatakse kirjalik teade selle kohta, et kaebused tuleb ametile esitada kirjalikult kahe kuu jooksul pärast vaidlustatud otsusest teatamise kuupäeva. Teates juhitakse poolte tähelepanu ka määruse artiklite 57, 58 ja 59 sätetele. Pooled ei või toetuda sellele, et neile ei ole menetluse olemasolust teatatud.

Eeskiri 53

Otsustes sisalduvate vigade parandamine

Eeskiri 54

Õiguste kaotamisest teatamine

1. Kui amet leiab, et õiguste kaotamine tuleneb määrusest või käesolevatest eeskirjadest, ilma et selle kohta oleks tehtud eraldi otsus, siis teatab ta sellest asjaomasele isikule kooskõlas määruse artikliga 77 ja juhib tema tähelepanu käesoleva eeskirja lõikele 2.

2. Kui asjaomane isik leiab, et ameti seisukoht on ekslik, siis võib ta kahe kuu jooksul arvates lõikes 1 nimetatud teatise saamisest taotleda ameti otsust selles küsimuses. Selline otsus tehakse ainult juhul, kui amet ei nõustu otsuse nõudjaga; vastupidisel juhul muudab amet oma seisukohta ja teatab sellest otsust nõudnud isikule.

Eeskiri 55

Allkiri, nimi, pitser

1. Kõigis ameti otsustes, teadetes ja teatistes märgitakse ära vastava küsimuse eest vastutav osakond või muu üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed. Otsustel, teadetel ja teatistel peab olema ametniku allkiri või ametnike allkirjad või nende asemel ameti trükitud või pitsatiga löödud pitser.

2. Kui otsused, teated või teatised edastatakse faksi teel või muude tehniliste sidevahendite abil, võib ameti juhataja lubada kasutada ameti vastutava osakonna või üksuse ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimede tuvastamiseks muid vahendeid või pitseri asemel muud identifitseerimisvahendit.

B osa

Suuline menetlus ja tõendite kogumine

Eeskiri 56

Kutse suulisele menetlusele

1. Pooled kutsutakse määruse artiklis 75 sätestatud suulisele menetlusele ja nende tähelepanu juhitakse käesoleva eeskirja lõikele 3. Kutse suulisele menetlusele esitatakse vähemalt kuu aega varem, kui pooled ei ole kokku leppinud lühemat tähtaega.

2. Kutse väljastamisel juhib amet tähelepanu küsimustele, mida tema arvates tuleks enne otsuse tegemist arutada.

3. Kui nõuetekohaselt kutsutud pool ei ilmu ametisse suulisele menetlusele, võib menetlus jätkuda ilma temata.

Eeskiri 57

Ameti kogutavad tõendid

1. Kui amet peab vajalikuks ära kuulata pooli, tunnistajaid või eksperte või läbi viia vaatluse, võtab ta vastu sellekohase otsuse, märkides ära kavatsetavad tõendite kogumise viisid, asjakohased tõestamist vajavad faktid ning ärakuulamise või uurimise kuupäeva, kellaaja ja koha. Kui pool taotleb tunnistajate või ekspertide ärakuulamist, märgitakse ameti otsuses tähtaeg, mille jooksul taotluse esitanud pool annab ametile teada nende tunnistajate ja ekspertide nimed ja aadressid, kelle ärakuulamist ta soovib.

2. Tõendeid esitama kutsutud poolele, tunnistajale või eksperdile esitatakse kutse menetlusele vähemalt kuu aega varem, kui ei ole kokku lepitud lühemat esitamistähtaega. Kutse sisaldab järgmist:

a) väljavõte lõikes 1 osutatud otsusest, milles märgitakse eelkõige taotletud ärakuulamise kuupäev, kellaaeg ja koht ning sedastatakse faktid, millega seoses taotletakse poolte, tunnistajate ja ekspertide ärakuulamist;

b) menetluspoolte nimed ja tunnistajate või ekspertide õigused eeskirja 59 lõigete 2-5 kohaselt.

Eeskiri 58

Ülesande andmine ekspertidele

1. Amet otsustab, millises vormis tema nimetatud ekspert aruande esitab.

2. Eksperdi tööülesanded sisaldavad järgmist:

a) ülesande täpne kirjeldus;

b) eksperdiaruande esitamise tähtaeg;

c) menetluspoolte nimed;

d) andmed nõuete kohta, mida ta võib esitada eeskirja 59 lõigete 2, 3 ja 4 alusel.

3. Kõigi kirjalike aruannete ärakirjad esitatakse pooltele.

4. Pooled võivad esitada eksperdi suhtes taanduse ebapädevuse tõttu või samadel alustel, mille põhjal võib määruse artikli 132 lõigete 1 ja 3 kohaselt esitada taanduse kontrollijale või osakonna või apellatsioonikoja liikmele. Ameti asjaomane osakond teeb taanduse kohta oma otsuse.

Eeskiri 59

Tõendite kogumise kulud

1. Amet võib seada tõendite kogumise tingimuseks, et tõendite kogumist taotlenud pool deponeerib ametis ettemakse, mille suurus määratakse kindlaks eeldatavate kulude alusel.

2. Ameti kutsutud tunnistajatel ja ekspertidel, kes kohale ilmuvad, on õigus mõistlike sõidu- ja elamiskulude hüvitamisele. Amet võib nende kulude katmiseks anda neile avanssi. Esimest lauset kohaldatakse ka tunnistajate ja ekspertide suhtes, kes ilmuvad ametisse ilma kutseta ja kes kuulatakse ära tunnistajate või ekspertidena.

3. Tunnistajatel, kellel on õigus saada hüvitist lõike 2 kohaselt, on õigus saada asjakohast kompensatsiooni ka oma saamatajäänud teenistuse eest ning ekspertidel on õigus saada tasu oma töö eest. Kui tunnistajad ja eksperdid on kohale kutsutud ameti algatusel, tehakse need väljamaksed tunnistajatele ja ekspertidele pärast seda, kui nad on täitnud oma kohustused või ülesanded.

4. Lõigetele 1, 2 ja 3 kohaselt makstavate summade ja kulude ettemaksete määrad kehtestab ameti juhataja ning need avaldatakse Ühtlustamisameti Teatajas. Summad arvutatakse samadel alustel nagu kompensatsioonid ja töötasud, mida palgaastmete A4–A8 ametnikele makstakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja selle VII lisa kohaselt

5. Lõplik vastutus lõigete 1-4 kohaselt tasumisele kuuluvate või makstud summade eest lasub järgmistel isikutel:

a) amet, kui amet pidas tunnistajate või ekspertide suuliste tunnistuste ärakuulamist vajalikuks omal algatusel,

või

b) asjaomane pool, kui see pool nõudis tunnistajate või ekspertide suulist ärakuulamist, võttes arvesse otsust kulude jaotamise ja nende kindlaksmääramise kohta määruse artiklite 81 ja 82 ning eeskirja 94 kohaselt. Selline pool tagastab ametile kõik nõuetekohaselt makstud ettemaksed.

Eeskiri 60

Suulise menetluse ja tõendite kogumise protokoll

1. Suulise menetluse ja tõendite kogumise kohta koostatakse selline protokoll, milles sisalduvad kõik olulised üksikasjad suulise menetluse või tõendite kogumise käigu kohta, poolte vastavad selgitused ja poolte, tunnistajate või ekspertide ütlused, samuti vaat luse tulemus.

2. Tunnistaja, eksperdi või poole ütluste protokoll loetakse asjaomasele isikule ette või antakse talle tutvumiseks. Protokolli tehakse märge, et seda on tehtud ja et ütluse andnud isik on protokolliga nõus. Kui see isik ei ole protokolliga nõus, märgitakse ära tema vastuväited.

3. Protokollile kirjutab alla selle koostanud töötaja ning suulist menetlust või tõendite kogumist korraldanud töötaja.

4. Pooltele antakse protokolli ärakiri.

5. Poolte taotlusel annab amet neile suulise menetluse lindistuse ärakirja masinkirjas või muul masinloetaval kujul. Esimese lause kohase ärakirja saamiseks tuleb tasuda kulutused, mis amet on teinud lindistuse ümberkirjutamiseks. Nõutava tasu suuruse määrab kindlaks ameti juhataja.

C osa

Teatamine

Eeskiri 61

Teatamist käsitlevad üldsätted

1. Ameti menetluse puhul edastatakse ameti teated kas originaaldokumendi, selle dokumendi ameti tõestatud või pitseriga varustatud ärakirja või pitseriga varustatud arvutiväljatrüki kujul. Menetluspoolte esitatavad dokumentide ärakirjad ei vaja sellist kinnitust.

2. Teated edastatakse järgmiselt:

a) posti teel eeskirja 62 kohaselt;

b) käsipostiga eeskirja 63 kohaselt;

c) jättes teate ametis asuvasse postkasti eeskirja 64 kohaselt;

d) faksi teel või muid tehnilisi vahendeid kasutades eeskirja 65 kohaselt;

e) avaliku teatamisega eeskirja 66 kohaselt.

Eeskiri 62

Teatamine posti teel

1. Otsused, mille puhul hakkab kehtima kaebuse esitamise tähtaeg, kutsed ja muud ameti juhataja määratud dokumendid edastatakse väljastusteatega tähtkirjana. Muu tähtajaga seotud otsused ja teated edastatakse tähtkirjana, kui ameti juhataja ei otsusta teisiti. Kõik muud teated edastatakse hariliku posti teel.

2. Kui teade on vaja edastada adressaadile, kelle elukoht ega peamine äritegevuse koht ega asukoht ei ole ühenduses ja kes ei ole nimetanud esindajat kooskõlas määruse artikli 88 lõikega 2, edastatakse asjaomane dokument hariliku posti teel adressaadi viimasel ametile teadaoleval aadressil. Teade loetakse kättetoimetatuks, kui see on postitatud.

3. Teate edastamisel väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana loetakse teade adressaadile kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist, välja arvatud juhul, kui kiri ei ole adressaadi kätte jõudnud või on saabunud hiljem. Vaidluse korral teeb amet kindaks, kas kiri jõudis sihtkohta, või vajaduse korral selle saabumiskuupäeva.

4. Teated, mis on edastatud väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana, loetakse kättetoimetatuks ka juhul, kui adressaat keeldub kirja vastu võtmast.

5. Kui lõiked 1–4 ei hõlma posti teel teatamist, kohaldatakse selle riigi õigusakte, mille territooriumil teatamine toimub.

Eeskiri 63

Teate vahetu üleandmine

Eeskiri 64

Teate jätmine ametis asuvasse postkasti

Eeskiri 65

Teate edastamine faksi teel või muid tehnilisi vahendeid kasutades

1. Faksi teel teatamiseks edastatakse asjaomase dokumendi originaal või ärakiri eeskirja 61 lõike 1 kohaselt. Sellise edastamise üksikasjad määrab kindlaks ameti juhataja.

2. Üksikasjad teadete edastamiseks muude tehniliste sidevahendite abil määrab kindlaks ameti juhataja.

Eeskiri 66

Avalik teatamine

1. Kui adressaadi aadressi ei ole võimalik kindlaks teha või kui edastamine eeskirja 62 lõike 1 kohaselt ei ole osutunud võimalikuks isegi ameti teisel katsel, edastatakse teade avalikult. Selline teade avaldatakse vähemalt Ühenduse Kaubamärgibülletäänis.

2. Ameti juhataja määrab kindlaks avaliku edastusviisi ja ühe kuu pikkuse tähtaja alguse, mille lõppemisel loetakse dokument edastatuks.

Eeskiri 67

Esindajatele teatamine

1. Kui on määratud esindaja või kui ühises taotluses esimesena märgitud taotleja loetakse eeskirja 75 lõike 1 kohaselt ühiseks esindajaks, adresseeritakse teated ja dokumendid kõnealusele määratud esindajale või ühisele esindajale.

2. Kui ühele huvitatud poolele on määratud mitu esindajat ja ei ole märgitud eraldi kättetoimetamisaadressi eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt, siis piisab, kui teatatakse neist ühele.

3. Kui mitu huvitatud poolt on nimetanud ühise esindaja, siis piisab ühe dokumendi edastamisest ühisele esindajale.

Eeskiri 68

Kõrvalekalded teatamisel

Eeskiri 69

Dokumentidest teatamine mitme poole puhul

D osa

Tähtajad

Eeskiri 70

Tähtaegade arvestamine

1. Tähtaegu arvestatakse täisaastate, -kuude, -nädalate või -päevade kaupa.

2. Tähtaja arvestus algab asjakohasele sündmusele järgnevast päevast, kusjuures sündmuseks on menetlustoiming või teise tähtaja lõppemine. Kui toiming on teate edastamine, siis on sündmuseks dokumendi saabumine, kui ei ole sätestatud teisiti.

3. Kui tähtajaks on määratud üks aasta või teatav arv aastaid, lõpeb tähtaeg vastava aasta kuus ja kuupäeval, mis kannavad sama nime ja kuupäevanumbrit kui kuu ja kuupäev, mil sündmus toimus. Kui kõnealuses kuus ei ole seda kuupäeva, lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

4. Kui tähtajaks on määratud üks kuu või teatav arv kuid, lõpeb tähtaeg vastava kuu kuupäeval, mis kannab sama kuupäevanumbrit kui kuupäev, mil sündmus toimus. Kui nimetatud sündmus toimus kuu viimasel päeval või kui kõnealuses kuus ei ole sellist kuupäeva, siis lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

5. Kui tähtajaks on määratud üks nädal või teatav arv nädalaid, lõpeb tähtaeg vastava nädala päeval, mis kannab sama nime kui päev, mil sündmus toimus.

Eeskiri 71

Tähtaegade kestus

1. Kui määruses või käesolevates eeskirjades on sätestatud, et tähtaja peab määrama amet, siis juhul, kui asjaomase poole elukoht, peamine tegevuskoht või asukoht on ühenduses, on tähtaeg vähemalt üks kuu, ning kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, siis vähemalt kaks kuud, kuid mitte pikem kui kuus kuud. Asjaolusid arvestades võib amet määratud tähtaega pikendada, kui asjaomane pool nõuab pikendamist ja vastav taotlus esitatakse enne esialgse tähtaja lõppemist.

2. Kahe või enama poole puhul võib amet tähtaega pikendada teiste poolte nõusolekul.

Eeskiri 72

Tähtaja lõppemine erijuhtudel

1. Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta harilikku posti laiali muudel põhjustel peale lõikes 2 osutatud põhjuste, pikendatakse tähtaega sellele järgneva esimese päevani, mil amet on dokumentide vastuvõtuks avatud või mil kantakse laiali harilikku posti. Ameti juhataja määrab esimeses lauses osutatud päevad kindlaks enne iga kalendriaasta algust.

2. Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil liikmesriigis või liikmesriigi ja ameti vahel on posti laialikandmine üldiselt katkenud või see on häiritud, pikeneb tähtaeg esimese päevani pärast katkestuse või häirete lõppu nende poolte puhul, kelle alaline elukoht või registrijärgne asukoht on asjaomases riigis või kes on määranud esindajad, kelle asukoht on kõnealuses liikmesriigis. Kui amet asub kõnealuses liikmesriigis, kohaldatakse seda sätet kõigi poolte suhtes. Eespool nimetatud tähtaja kestuse määrab kindlaks ameti juhataja.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse määruses ja käesolevates eeskirjades sätestatud tähtaegade suhtes mutatis mutandis toimingute puhul, mis teostatakse määruse artikli 25 lõike 1 punkti b tähenduses pädeva ametiasutuse osavõtul.

4. Kui ameti töö on katkenud või häiritud erakorralise sündmuse, näiteks loodusõnnetuse või streigi tõttu ning selle tagajärjel hilinevad ametilt pooltele edastatavad teated tähtaja möödumise kohta, siis on lubatud nimetatud tähtaja jooksul lõpetamisele kuuluvad toimingud lõpetada ühe kuu jooksul arvates hilinenud teate edastamisest. Igasuguse sellise katkemise või häire algus- ja lõppkuupäeva määrab kindlaks ameti juhataja.

E osa

Menetluse katkestamine

Eeskiri 73

Menetluse katkestamine

1. Menetlus ametis katkestatakse:

a) ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku või siseriiklike õigusaktide alusel tema nimel tegutseva isiku surma või teovõimetuks muutumise korral. Kui eespool nimetatud sündmused ei mõjuta määruse artikli 89 kohaselt määratud esindaja volitusi, katkestatakse menetlus ainult esindaja taotluse alusel;

b) kui ühenduse kaubamärgi taotleja või omanik on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest;

c) kui ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku esindaja sureb, kaotab teovõime või on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest.

2. Kui ametile saab teatavaks, kes on lõike 1 punktides a ja b nimetatud juhtudel õigustatud jätkama menetlust ametis, teatab ta sellele isikule ja vajaduse korral kolmandatele huvitatud isikutele, et menetlust jätkatakse ameti määrataval kuupäeval.

3. Lõike 1 punktis c nimetatud juhul jätkatakse menetlust, kui ametile on teatatud taotleja uue esindaja määramisest või kui amet on teistele pooltele edastanud ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku uue esindaja määramise teate. Kui amet ei ole kolme kuu jooksul pärast menetluse katkestamist saanud teadet uue esindaja määramise kohta, teatab amet ühenduse kaubamärgi taotlejale või omanikule:

a) määruse artikli 88 lõike 2 kohaldamisel, et ühenduse kaubamärgi taotlus loetakse tagasivõetuks, kui andmeid ei esitata kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teate edastamist, või

b) määruse artikli 88 lõike 2 mittekohaldamisel, et ühenduse kaubamärgi taotlejaga või omanikuga jätkatakse menetlustkõnealuse teate edastamise kuupäevast.

4. Menetluse katkemise kuupäeval ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku kohta kehtinud tähtajad, välja arvatud pikendamislõivude tasumise tähtaeg, algavad uuesti menetluse jätkamise päeval.

F osa

Sundkorras sissenõudmisest loobumine

Eeskiri 74

Sundkorras sissenõudmisest loobumine

G osa

Esindus

Eeskiri 75

Ühise esindaja määramine

1. Kui taotlejaid on rohkem kui üks ja ühenduse kaubamärgi taotluses ei ole nimetatud ühist esindajat, siis loetakse ühiseks esindajaks taotluses esimesena märgitud taotleja. Kui üks taotlejaist on kohustatud määrama kutselise esindaja, peetakse sellist esindajat siiski ühiseks esindajaks, kui taotluses esimesena nimetatud taotleja ei ole määranud kutselist esindajat. Sama kehtib mutatis mutandis kolmandate poolte kohta, kes esitavad ühiselt vastulause või taotlevad tühistamist või kehtetuks tunnistamist, ja ühenduse kaubamärgi ühisomanike kohta.

2. Kui menetluse käigus toimub üleandmine mitmele isikule ja need isikud ei ole määranud ühist esindajat, kohaldatakse lõiget 1. Kui selline kohaldamine ei ole võimalik, peavad need isikud määrama ühise esindaja ameti nõudel kahe kuu jooksul. Kui seda nõuet ei täideta, määrab amet ühise esindaja.

Eeskiri 76

Volitus

1. Ametiga suhtlevad esindajad peavad ametile esitama allkirjastatud volikirja, mis lisatakse toimikusse. Volikiri võib hõlmata üht või mitut taotlust või üht või mitut registreeritud kaubamärki.

2. Iga pool võib esitada üldvolikirja, millega volitab esindajat esindama teda kõigis kaubamärgitoimingutes.

3. Volikirja võib esitada ükskõik missuguses ameti ametlikus keeles ja menetluskeeles, kui see ei ole üks ameti ametlikest keeltest.

4. Kui ametile on teatatud esindaja määramisest, tuleb vajalik volikiri esitada ameti määratud tähtaja jooksul. Kui volikirja nõutavaks ajaks ei esitata, jätkatakse menetlust esindatava isikuga. Esindaja sooritatud menetlustoimingud, välja arvatud taotluse esitamine, loetakse toimumata jäänuks, kui esindatav isik neid heaks ei kiida. Määruse artikli 88 lõike 2 kohaldamist see ei mõjuta.

5. Lõikeid 1–3 kohaldatakse mutatis mutandis volituse tühistamise dokumendi suhtes.

6. Esindajat, kelle volitus on lõppenud, loetakse jätkuvalt esindajaks, kui tema volituse lõppemisest ei ole ametit teavitatud.

7. Kui volikirjas ei ole sätestatud teisiti, ei lõpe volitus ameti suhtes volitaja surma korral.

8. Kui üks ja sama pool on määranud mitu esindajat, võivad nad volikirja vastupidistest sätetest olenemata tegutseda nii ühiselt kui ka üksikult.

9. Esindajate ühenduse volitust loetakse iga esindaja volituseks, kes tõendab, et ta tegutseb nimetatud ühenduses.

Eeskiri 77

Esindus

Eeskiri 78

Muudatused kutseliste esindajate nimekirjas

1. Kutseliste esindajate nimekirja kantud kutseline esindaja, kellele viidatakse määruse artiklis 89, kustutatakse nimekirjast tema taotluse alusel.

2. Kanne kutselise esindaja kohta kustutatakse automaatselt:

a) kutselise esindaja surma või teovõimetuse korral;

b) kui kutseline esindaja ei ole enam ühegi liikmesriigi kodanik ja kui ameti juhataja ei ole teda vabastanud selle nõude täitmisest määruse artikli 89 lõike 4 punkti b alusel;

c) kui kutselise esindaja tegevuskoht või töökoht ei asu enam ühenduses;

d) kui kutselisel esindajal ei ole enam määruse artikli 89 lõike 2 punkti c esimeses lauses osutatud õigust.

3. Kanne kutselise esindaja kohta peatatakse ameti algatusel, kui on peatatud tema õigus esindada füüsilisi või juriidilisi isikuid liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametis, nagu on viidatud artikli 89 lõike 2 punkti c esimeses lauses.

4. Kui isik on kutseliste esindajate nimekirjast kustutatud, võib ta määruse artikli 89 lõike 3 kohase taotluse alusel nimekirja ennistada, kui kustutamise tinginud asjaolud on lakanud olemast.

5. Kui Beneluxi kaubamärgiamet ja asjaomaste liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid teavad lõigetes 2 ja 3 nimetatud asjaoludest, teatavad nad neist viivitamata ametile.

6. Kutseliste esindajate nimekirja muudatused avaldatakse Ühtlustamisameti Teatajas.

H osa

Kirjalikud teated ja plangid

Eeskiri 79

Teatamine kirjalikult või muul viisil

Ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlused ja muud määruses sätestatud taotlused ning muu ametile adresseeritud teave edastatakse järgmiselt:

a) edastades asjaomase dokumendi allkirjastatud originaali ametile posti teel, isiklikult või muul viisil; edastatud dokumentide lisad ei pea olema allkirjastatud;

b) edastades allkirjastatud originaali faksi teel eeskirja 80 kohaselt;

c) teleksi või telegrammiga eeskirja 81 kohaselt;

d) edastades teate sisu elektrooniliselt eeskirja 82 kohaselt.

Eeskiri 80

Edastamine faksi teel

1. Kui kaubamärgi registreerimise taotlus esitatakse ametile faksi teel ja taotlus sisaldab eeskirja 3 lõike 2 kohast märgi reproduktsiooni, mis ei vasta nimetatud eeskirja nõuetele, tuleb eeskirja 79 punkti a kohaselt esitada ametile nõutav arv originaalreproduktsioone. Kui reproduktsioonid saabuvad ametisse ühe kuu jooksul arvates faksi ametisse saabumise kuupäevast, loetakse taotlus ametisse saabunuks faksi saabumise kuupäeval. Kui reproduktsioonid saabuvad ametisse pärast nimetatud tähtaja möödumist ja reproduktsiooni on vaja esitamiskuupäeva määramiseks, loetakse taotlus ametisse saabunuks reproduktsioonide ametisse saabumise kuupäeval.

2. Kui faksi teel saabunud dokument on mittetäielik või loetamatu või kui ametil on põhjendatud kahtlus edastamise täpsuse suhtes, teatab amet sellest dokumendi saatjale ja teeb talle ettepaneku ameti määratud tähtaja jooksul edastada originaaldokument uuesti faksi teel või esitada originaaldokument eeskirja 79 punkti a kohaselt. Kui see nõue täidetakse määratud tähtaja jooksul, loetakse uuesti edastatud dokumendi ametisse saabumise või originaaldokumendi esitamise kuupäev originaaldokumendi ametisse saabumise kuupäevaks, eeldusel, et kui puudus on seotud kaubamärgi registreerimise taotluse esitamiskuupäeva määramisega, siis kohaldatakse esitamiskuupäeva käsitlevaid sätteid. Kui nõuet ei täideta määratud tähtaja jooksul, ei loeta teatist kättesaaduks.

3. Faksi teel ametisse edastatud teade loetakse nõuetekohaselt allkirjastatuks, kui allkirja kujutis on faksiaparaadi trükitud dokumendil näha.

4. Ameti juhataja võib kindlaks määrata faksi teel edastamist käsitlevad lisanõuded, näiteks selle kohta, milliseid seadmeid kasutada, edastamise tehnilised üksikasjad ja saatja kindlakstegemise meetodid.

Eeskiri 81

Edastamine teleksi või telegrammi teel

1. Kui kaubamärgi registreerimise taotlus esitatakse ametile teleksi või telegrammi teel ja taotlus sisaldab eeskirja 3 lõike 2 kohast märgi reproduktsiooni, kohaldatakse eeskirja 80 lõiget 1 mutatis mutandis.

2. Kui teade esitatakse teleksi või telegrammi teel, kohaldatakse eeskirja 80 lõiget 2 mutatis mutandis.

3. Kui teade edastatakse teleksi või telegrammi teel, loetakse märge saatja nime kohta samaväärseks allkirjaga.

Eeskiri 82

Elektrooniline edastamine

1. Kui kaubamärgi registreerimise taotlus esitatakse elektrooniliselt ja taotlus sisaldab eeskirja 3 lõike 2 kohast märgi reproduktsiooni, kohaldatakse eeskirja 80 lõiget 1 mutatis mutandis.

2. Kui teade saadetakse elektrooniliselt, kohaldatakse eeskirja 80 lõiget 2 mutatis mutandis.

3. Kui teade saadetakse ametile elektrooniliselt, loetakse märge saatja nime kohta samaväärseks allkirjaga.

4. Ameti juhataja määrab kindlaks elektroonilise edastamise nõuded, näiteks selle kohta, milliseid seadmeid kasutada, edastamise tehnilised üksikasjad ja saatja kindlakstegemise meetodid.

Eeskiri 83

Plangid

1. Amet annab soovijatele tasuta planke, et:

a) esitada ühenduse kaubamärgi taotlus;

b) esitada vastulause ühenduse kaubamärgi registreerimise kohta;

c) taotleda taotluse või registreeringu muutmist, nime ja aadressi ning vigade parandamist;

d) taotleda üleandmise registreerimist ning eeskirja 31 lõike 5 kohast üleandmisplanki ja -dokumenti;

e) taotleda litsentsi registreerimist;

f) taotleda ühenduse kaubamärgi registreeringu pikendamist;

g) taotleda ühenduse kaubamärgi tühistamist või kehtetuks tunnistamist;

h) taotleda varasema olukorra ennistamist;

i) esitada kaebust;

j) volitada esindajat individuaalvolikirjaga ja üldvolikirjaga.

2. Amet võib tasuta jagada ka muid planke.

3. Amet pakub lõigetes 1 ja 2 osutatud planke kõigis ühenduse ametlikes keeltes.

4. Amet annab plangid Beneluxi kaubamärgiameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite käsutusse tasuta.

5. Amet võib teha plangid kättesaadavaks ka masinloetaval kujul.

6. Ametis toimuvate menetluste pooled kasutavad ameti antud planke või nende plankide koopiaid või sama sisu ja formaadiga planke, näiteks elektroonilise andmetöötluse teel koostatud planke.

7. Plangid täidetakse nii, et nende sisu oleks võimalik automaatselt arvutisse sisestada näiteks märgituvastuse või skaneerimise teel.

I osa

Avalikkuse teavitamine

Eeskiri 84

Ühenduse kaubamärkide register

1. Ühenduse kaubamärkide registrit võib pidada elektroonilise andmebaasi kujul.

2. Ühenduse kaubamärkide registris on järgmised andmed:

a) taotluse esitamise kuupäev;

b) taotluse toimiku number;

c) taotluse avaldamise kuupäev;

d) taotleja nimi, aadress ja kodakondsus ning selle riigi nimi, kus on taotleja elu-, asu- või tegevuskoht;

e) esindaja nimi ja tegevuskoht, kui esindaja ei kuulu määruse artikli 88 lõike 3 esimese lause reguleerimisalasse; kui esindajaid on mitu, kantakse registrisse ainult esimesena nimetatud esindaja nimi ja tegevuskoht ning nende järele sõnad "ja teised"; kui on määratud esindajate ühendus, kantakse registrisse ainult selle ühenduse nimi ja aadress;

f) märgi reproduktsioon koos märkusega märgi olemuse kohta, kui märk ei kuulu eeskirja 3 lõike 1 reguleerimisalasse; kui registreeritakse värviline märk, siis sõnad "värviline" ja märge selle kohta, mis värve märk sisaldab; vajaduse korral märgi kirjeldus;

g) märge kaupade ja teenuste kohta, mis on liigitatud vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele; iga rühma ees on kõnealuse klassifikatsiooni selle klassi number, millesse asjaomaste kaupade ja teenuste rühm kuulub, ning rühmad esitatakse selle klassifikatsiooni kohases klasside järjestuses;

h) andmed määruse artikli 30 kohaselt esitatud prioriteeti käsitlevate nõuete kohta;

i) andmed määruse artikli 33 kohaselt esitatud näituseprioriteeti käsitlevate nõuete kohta;

j) andmed määruse artiklis 34 osutatud varem registreeritud kaubamärgi vanemust käsitlevate nõuete kohta;

k) kinnitus selle kohta, et märk on kasutamise käigus muutunud eristavaks määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt;

l) taotleja avaldus selle kohta, et ta loobub ainuõigusest märgi mõne elemendi suhtes määruse artikli 38 lõike 2 kohaselt;

m) märge selle kohta, et märk on kollektiivmärk;

n) keel, milles taotlus on esitatud, ja taotleja poolt taotluses märgitud teine keel määruse artikli 115 lõike 3 kohaselt;

o) märgi registris registreerimise kuupäev ja registrinumber.

3. Lisaks sisaldab ühenduse kaubamärkide register järgmisi andmeid koos selle kande tegemise kuupäevaga:

a) ühenduse kaubamärgi omaniku nime, aadressi või kodakondsuse muutmine ja selle riigi muutmine, kus on taotleja elu-, asu- või tegevuskoht;

b) esindaja nime ja tegevuskoha muutmine, kui esindaja ei kuulu määruse artikli 88 lõike 3 esimese lause reguleerimisalasse;

c) kui määratakse uus esindaja, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoha aadress;

d) märgi muutmine määruse artikli 48 kohaselt ja vigade parandused;

e) kollektiivkaubamärkide kasutamist reguleerivate eeskirjade muutmine artikli 69 kohaselt;

f) andmed määruse artiklis 34 osutatud varem registreeritud kaubamärgi vanemust käsitlevate nõuete kohta vastavalt määruse artiklile 35;

g) täielik või osaline üleandmine määruse artikli 17 kohaselt;

h) asjaõiguse seadmine või üleminek määruse artikli 19 kohaselt ja asjaõiguse olemus;

i) sundtäitmine kooskõlas määruse artikliga 20 ja pankrotimenetlus ja samalaadne menetlus määruse artikli 21 kohaselt;

j) litsentsi andmine või üleandmine määruse artikli 22 kohaselt ja vajaduse korral litsentsi liik eeskirja 34 kohaselt;

k) registreeringu pikendamine määruse artikli 47 kohaselt, pikendamise jõustumise kuupäev ja võimalikud piirangud määruse artikli 47 lõikele 4 kohaselt;

l) märge registreeringu kehtivuse lõppemise kindlaksmääramise kohta määruse artikli 47 kohaselt;

m) märgi omaniku avaldus loobumise kohta määruse artikli 49 kohaselt;

n) taotluse esitamise kuupäev määruse artikli 55 kohaselt või tühistamise või kehtetuks tunnistamise vastuhagi esitamise kuupäev määruse artikli 96 lõike 4 kohaselt;

o) taotluse või vastuhagi kohta tehtud otsuse kuupäev ja sisu määruse artikli 56 lõike 6 või artikli 96 lõike 6 kolmanda lause kohaselt;

p) märge määruse artikli 109 lõike 2 kohase muutmistaotluse saamise kohta;

q) lõike 2 punkti e kohaselt registrisse kantud esindaja määramise tühistamine;

r) siseriikliku märgi vanemuse tühistamine;

s) punktides h, i ja j osutatud kirjete muutmine või registrist kustutamine.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et registrisse kantakse ka muid andmeid peale lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmete.

5. Kaubamärgi omanikule teatatakse kõigist registris tehtud muudatustest.

6. Vastava taotluse alusel väljastab amet registrist kinnitatud või kinnitamata väljavõtteid, mille eest tuleb tasuda lõiv.

J osa

Ühenduse Kaubamärgibülletään ja Ühtlustamisameti Teataja

Eeskiri 85

Ühenduse Kaubamärgibülletään

1. Ühenduse Kaubamärgibülletääni avaldatakse perioodiliselt. Amet võib bülletääni numbrid avalikkusele kättesaadavaks teha CD-ROMil või muul elektroonilisel kujul.

2. Ühenduse Kaubamärgibülletäänis avaldatakse taotlused ja registrikanded ning muud kaubamärgitaotluste ja kaubamärkide registreeringutega seotud andmed, mille avaldamine on määruse või käesolevate eeskirjadega ette nähtud.

3. Kui andmed, mille avaldamine on määruse või käesolevate eeskirjadega ette nähtud, avaldatakse Ühenduse Kaubamärgibülletäänis, loetakse bülletääni avaldamiskuupäev andmete avaldamise kuupäevaks.

4. Kui kaubamärgi registreerimisega seotud registrikanded ei sisalda avaldatud taotlusega võrreldes muudatusi, avaldatakse sellised registrikanded viidetena avaldatud taotluse andmetele.

5. Määruse artikli 26 lõikes 1 sätestatud ühenduse kaubamärgi taotluse elemendid ja muu teave, mille avaldamine on ette nähtud eeskirjaga 12, avaldatakse vajaduse korral kõigis ühenduse ametlikes keeltes.

6. Amet võtab arvesse kõik taotleja esitatud tõlked. Kui taotlus on esitatud keeles, mis ei ole ameti ametlik keel, edastatakse taotlejale tõlge taotleja märgitud teise keelde. Taotleja võib ameti määratud tähtaja jooksul teha ettepaneku tõlget muuta. Kui taotleja ei vasta nimetatud tähtaja jooksul või kui amet peab pakutud muudatusi ebasobivaks, siis avaldatakse ameti pakutud tõlge.

Eeskiri 86

Ühtlustamisameti Teataja

1. Ühtlustamisameti Teatajat avaldatakse perioodiliselt. Amet võib teataja numbrid avalikkusele kättesaadavaks teha CD-ROMil või muul elektroonilisel kujul.

2. Teatajat avaldatakse ameti ametlikes keeltes. Ameti juhataja võib otsustada, et teatavad andmed avaldatakse kõigis ühenduse ametlikes keeltes.

Eeskiri 87

Andmepank

1. Amet peab elektroonilist andmepanka, mis sisaldab andmeid kaubamärkide registreerimise taotluste ja registrikannete kohta. Amet võib kõnealuse andmepanga sisu avalikkusele kättesaadavaks teha CD-ROMil või muul elektroonilisel kujul.

2. Ameti juhataja kehtestab andmepangale juurdepääsu tingimused ja andmekogu sisu elektroonilisel kujul avalikkusele kättesaadavaks tegemise viisi, kaasa arvatud nende toimingute eest makstava tasu.

K osa

Toimikutega tutvumine ja toimikute pidamine

Eeskiri 88

Toimiku osad, millega tutvumine on välistatud

Toimiku osad, millega tutvumine on välistatud määruse artikli 84 lõike 4 kohaselt, on järgmised:

a) määruse artikli 132 kohase väljaarvamise või taandamisega seotud dokumendid;

b) otsuste ja arvamuste projektid ning muud otsuste ja arvamuste ettevalmistamiseks kasutatavad asutusesised dokumendid;

c) toimiku osad, mida asjaomane pool on enne toimikuga tutvumise avalduse saamist soovinud säilitada konfidentsiaalsena, kui toimiku sellise osaga tutvumine ei ole õigustatud tutvumist taotleva poole seaduslikke huve arvestades.

Eeskiri 89

Toimikutega tutvumise kord

1. Ühenduse kaubamärgi taotluste ja ühenduse registreeritud kaubamärkide toimikutega tutvumisel võimaldatakse tutvuda originaali või ärakirjaga või kui toimik on salvestatud muude tehniliste vahenditega, siis nende salvestistega. Tutvumise viisi otsustab ameti juhataja. Toimikuga tutvumise taotlus loetakse esitatuks alles siis, kui nõutud lõiv on tasutud.

2. Kui taotletakse ühenduse kaubamärgi taotluse toimikuga tutvumist, siis sisaldab taotlus märkusi ja tõendeid selle kohta, et taotleja:

a) on tutvumisega nõus või

b) on teatanud, et pärast kaubamärgi registreerimist kavatseb ta märgist tulenevaid õigusi kasutada tutvumist taotleva poole vastu.

3. Toimikutega tutvutakse ameti tööruumides.

4. Taotluse korral väljastatakse toimikuga tutvumiseks toimiku dokumentide ärakirjad. Selliste ärakirjade eest tuleb tasuda lõiv.

5. Taotluse alusel väljastab amet kinnitatud või kinnitamata ärakirja ühenduse kaubamärgi taotlusest või nendest toimiku dokumentidest, millest võib vastava lõivu eest väljastada ärakirja lõike 4 kohaselt.

Eeskiri 90

Toimikutes sisalduva teabe edastamine

Eeskiri 91

Toimikute pidamine

1. Amet säilitab ühenduse kaubamärgi taotluste ja registreeritud ühenduse kaubamärkide toimikuid vähemalt viis aastat arvates selle aasta lõpust, kui:

a) taotlus tagasi lükati või tagasi võeti või loeti tagasivõetuks;

b) ühenduse kaubamärgi registreeringu kehtivus lõpeb täielikult määruse artikli 47 kohaselt;

c) registreeritakse ühenduse kaubamärgist täielik loobumine määruse artikli 49 kohaselt;

d) ühenduse kaubamärk kustutatakse registrist täielikult määruse artikli 56 lõike 6 või artikli 96 lõike 6 kohaselt.

2. Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul toimikuid säilitatakse.

L osa

Halduskoostöö

Eeskiri 92

Teabevahetus ning suhtlemine ameti ja liikmesriikide asutuste vahel

1. Amet ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid edastavad taotluse korral üksteisele vajalikku teavet ühenduse kaubamärgi taotluste või siseriikliku kaubamärgi taotluste esitamise kohta, nende taotlustega seotud menetluste kohta ja menetluste tulemusena registreeritud märkide kohta. Sellise suhtlemise puhul ei kehti määruse artiklis 84 sätestatud piirangud.

2. Määruse või käesolevate eeskirjade kohaldamisest tulenev ameti ja kohtute või liikmesriikide ametiasutuste vaheline suhtlemine toimub vahetult nimetatud asutuste vahel. Selline suhtlemine võib toimuda ka liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite vahendusel.

3. Lõigete 1 ja 2 kohase suhtlemisega kaasnevad kulud kannab suhtlemise algatanud ametiasutus; suhtlemise eest ei tule tasuda lõivu.

Eeskiri 93

Liikmesriikide kohtute ja ametiasutuste tutvumine toimikutega või tutvumine toimikutega nende vahendusel

1. Liikmesriikide kohtud ja ametiasutused tutvuvad ühenduse kaubamärgi taotluste või registreeritud ühenduse kaubamärkide toimikute originaaldokumentide või ärakirjadega; muul juhul eeskirja 89 ei kohaldata.

2. Liikmesriikide kohtud või prokuratuurid võivad oma menetluse käigus anda ameti edastatud toimikuid või nende ärakirju kolmandatele isikutele tutvumiseks. Sellise tutvumise suhtes kohaldatakse määruse artiklit 84. Sellise tutvumise eest amet lõivu ei nõua.

3. Toimikute või nende ärakirjade esitamisel liikmesriikide kohtutele või prokuratuuridele märgib amet ära piirangud, mida kohaldatakse ühenduse kaubamärgi taotluste ja registreeritud ühenduse kaubamärkide toimikutega tutvumise suhtes määruse artikli 84 ja eeskirja 88 kohaselt.

M osa

Kulud

Eeskiri 94

Kulude jaotus ja kindlaksmääramine

1. Kulude jaotamist määruse artikli 81 lõigete 1 ja 2 kohaselt käsitletakse vastulause kohta tehtud otsuses, ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluse kohta tehtud otsuses või kaebuse kohta tehtud otsuses.

2. Kulude jaotamist määruse artikli 81 lõigete 3 ja 4 kohaselt käsitletakse vastulausete osakonna, tühistamisosakonna või apellatsioonikoja otsuses kulude kohta.

3. Määruse artikli 81 lõike 6 esimeses lauses sätestatud kulude määramise nõudele lisatakse kuluarvestus koos seda kinnitavate tõenditega. Nõue on vastuvõetav ainult siis, kui otsus, mille kohta kulude määramist nõutakse, on jõustunud. Kulud võib kindlaks määrata, kui nende tõepärasus on kindlaks tehtud.

4. Määruse artikli 81 lõike 6 teises lauses sätestatud kulude määramise otsuse uuesti läbivaatamise nõue, milles on märgitud ära nõude põhjendused, tuleb esitada ametile ühe kuu jooksul pärast kulude kinnitamisest teatamist. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui on tasutud kulusummade läbivaatamise lõiv.

5. Olenevalt asjaoludest teeb kas vastulausete osakond, tühistamisosakond või apellatsioonikoda lõikes 4 osutatud taotluse kohta otsuse ilma suulise menetluseta.

6. Kulud, mille määruse artikli 81 lõike 1 kohaselt peab tasuma menetluse kaotanud pool, piirduvad teise poole lõivudega vastulause esitamise, ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlemise või kaebuse esitamise eest.

7. Menetluse läbiviimiseks vajalikud kulud, mis menetluse võitnud poolel tegelikult tekkisid, kannab menetluse kaotanud pool määruse artikli 81 lõike 1 kohaselt, arvestades järgmisi maksimaalmäärasid:

a) ühe poole sõidukulud edasi-tagasi sõiduks elukoha või tegevuskoha ja suulise menetluse toimumise või tõendite kogumise koha vahel järgmiselt:

i) esimese klassi rongipileti hind koos tavaliste sõidu lisakuludega, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed ei ületa 800 km;

ii) turistiklassi lennupileti hind, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed on üle 800 km või marsruudi sisse jääb mere ületamine;

b) ühe poole elamiskulud, mis on samaväärsed Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 sätestatud palgaastmete A4–A8 ametnike päevarahaga;

c) määruse artikli 89 lõikes 1 nimetatud esindajate ning tunnistajate ja ekspertide reisikulud punktis a sätestatud määrade kohaselt;

d) artikli 89 lõikes 1 nimetatud esindajate ning tunnistajate ja ekspertide elamiskulud punktis b sätestatud määrade kohaselt;

e) kulud, mis kaasnevad tõendite kogumisega, näiteks tunnistajate küsitlemise, ekspertide arvamuste või vaatlusega,

kuni 300 eküüd menetluse kohta;

f) määruse artikli 89 lõikes 1 nimetatud esindamise kulu, mille on kandnud:

i) vastulause esitanud pool vastulausemenetluses:

kuni 250 eküüd;

ii) taotleja vastulausemenetluses:

kuni 250 eküüd;

iii) taotleja ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise menetluses:

kuni 400 eküüd;

iv) kaubamärgi omanik ühenduse kaubamärgi tühistamise