ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Ühendkuningriik) teate oma kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel. Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes alates kuupäevast, mis on osutatud Euroopa Ülemkogu otsuse (EL) 2019/1810 (1) artikli 1 lõikes 1. Kui Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud, ei ole Bank of England (BoE) enam liikmesriigi ega Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpank. Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklite 29.3 ja 29.4 kohaselt tuleb kapitali märkimise osakaale korrigeerida analoogiliselt EKPSi põhikirja artikli 29.1 sätetega.
(2)

29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Ühendkuningriik) teate oma kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel. Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes alates kuupäevast, mis on osutatud Euroopa Ülemkogu otsuse (EL) 2019/1810 (2) artikli 1 lõikes 1. Kui Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud, ei ole Bank of England (BoE) enam liikmesriigi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpank. Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/137 (EKP/2020/3) (3) sätestab EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklitega 29.3 ja 29.4 ning kehtestab RKPdele alates 1. veebruarist 2020 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses (edaspidi „osakaalud kapitali märkimises“).
(1)

29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Ühendkuningriik) teate oma kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel. Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes alates kuupäevast, mis on osutatud Euroopa Ülemkogu otsuse (EL) 2019/1810 (1) artikli 1 lõikes 1. Kui Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud, ei ole Bank of England (BoE) enam liikmesriigi ega Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpank. Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/137 (EKP/2020/3) (2) sätestab Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklitega 29.3 ja 29.4 ning kehtestab riikide keskpankadele (RKPd) uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses (edaspidi „osakaalud kapitali märkimises“), mida kohaldatakse alates 1. veebruarist 2020.
(3)

29. märtsil 2017 esitas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Ühendkuningriik) teate oma kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel. Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes alates kuupäevast, mis on osutatud Euroopa Ülemkogu otsuse (EL) 2019/1810 (2) artikli 1 lõikes 1. Kui Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud, ei ole Bank of England (BoE) enam liikmesriigi ega Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpank. Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/137 (EKP/2020/3) (3) sätestab EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 29.3 ja 29.4 ning kehtestab igale riigi keskpangale alates 1. veebruarist 2020 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses (edaspidi „osakaalud kapitali märkimises“).
(13)

Vastavalt lepingu artikli 18 lõigetele 1 ja 4 peavad vastuvõtvad liikmesriigid andma Ühendkuningriigi kodanikele, nende pereliikmetele ja teistele lepingu teise osa II jaotise kohaldamisalasse kuuluvatele isikutele vastavalt lepingule nende elaniku staatust tõendava dokumendi. Vastavalt lepingu artiklile 26 peab töökohaliikmesriik andma Ühendkuningriigi kodanikele, kellel on lepingu alusel piirialatöötajate õigused, dokumendi, mis tõendab nende piirialatöötaja staatust lepingu alusel. Selleks et tagada liidus ühetaolised tingimused nende sätete rakendamiseks eesmärgiga hõlbustada selliste dokumentide tunnustamist, eelkõige piirivalveasutuste poolt, ning hoida kõrgetasemeliste turvaelementide kasutamise abil ära järeletegemist ja võltsimist, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks kehtivusaeg, nende dokumentide vorm ja nende dokumentide kirjeldused, ning ühtne sõnastus, mida tuleb kasutada lepingu artiklite 18 ja 26 alusel välja antavates dokumentides ning mis ütleb, et need dokumendid on välja antud kooskõlas lepinguga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3). Selleks peaks komisjoni abistama komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1683/95 (4) artikliga 6. Vajaduse korral võivad sellised rakendusaktid sisaldada asjakohaseid meetmeid selliste dokumentide järeletegemise ja võltsimise ärahoidmiseks. Sellisel juhul tuleks need teha kättesaadavaks üksnes liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad trükkimise eest, ning liikmesriigi või komisjoni poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele. Nende rakendusaktidega ei tohiks piirata ühegi erikorra kohaldamist, mille Iirimaa võib Ühendkuningriigiga lepingu alusel kokku leppida ja mis on seotud isikute liikumisega ühises reisipiirkonnas.
(67)

Seoses Panama kohustuste täitmisega eespool nimetatud piirkondlikes kalandusorganisatsioonides lepinguosalise või koostööd tegeva mittelepinguosalise riigina leidis komisjon, et Panama ei ole suutnud tagada, et tema laevad täidaksid kõnealuste piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames kehtestatud nõudeid. Nagu eespool punktis 39 märgitud, tegeles laev kalapüügiga IATTC käsitluse kohaselt El Corralito alal, kui kõnealune ala oli kalapüügiks suletud. See oli vastuolus IATTC resolutsiooniga C-17-02. Lisaks, nagu on märgitud eespool punktis 32, tegid kaks Panama lipu all sõitvat transpordilaeva 2016. aastal ümberlaadimisi SPRFMO alal, kuigi nad ei olnud kantud SPRFMO laevade registrisse, kuhu kuuluvatel laevadel on lubatud konventsiooni alal kala püüda. Nagu on märgitud eespool punktis 34, leiti samuti, et Panamas alates 2018. aasta juunist segalastilaevana registreeritud kalalaev tegeles 2019. aasta esimesel poolel ETR-kalapüügiga CCAMLRi konventsiooniga hõlmatud alal ilma ARAPi litsentsita.
(3)

8. veebruaril 2019 teatas Soome hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et taotlust on vaja täielikult hinnata. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 1 kohaselt teeb taotlust hindav pädev asutus taotluse täieliku hindamise 365 päeva jooksul pärast selle kinnitamist.
(2)

Selleks et toetada ja tugevdada liikmesriikide ning Islandi ja Norra pädevate asutuste vahelist politseikoostööd terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil, on vaja liidu kaasamist, et võimaldada Islandil ja Norral osaleda Eurodac-süsteemi õiguskaitsega seotud aspektides.
(5)

Vastavalt rahvusvahelise narkootikumide kontrolli komitee hinnangule kasutatakse ainet metüül-α-fenüülatsetoatsetaati (MAPA) sageli amfetamiini ja metamfetamiini ebaseaduslikuks valmistamiseks. On tõendeid selle kohta, et kõnealuste narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku valmistamise maht ja ulatus kujutavad tõsist ohtu rahvatervisele või põhjustavad tõsiseid sotsiaalseid probleeme, ning see annab alust rakendada metüül-α-fenüülatsetoatsetaati (MAPA) suhtes rahvusvahelist kontrolli. Amfetamiini ja metamfetamiini ebaseaduslik valmistamine põhjustab liidus märkimisväärseid rahvatervisega seotud ja sotsiaalseid probleeme. Metüül-α-fenüülatsetoatsetaadi (MAPA) ebaseadusliku ringlusega seotud juhtumeid esineb üha rohkem ja üha sagedamini ning liidus tegutsevad kuritegelikud organisatsioonid ekspordivad amfetamiini ja metamfetamiini ebaseaduslikult kolmandatesse riikidesse.
(4)

27. veebruaril 2019 avaldas komisjon Kreeka 2019. aasta riigiaruande (4). Komisjon järeldas, et kuigi Kreeka on edukalt taastanud eelarvepositsiooni ja märkimisväärselt vähendanud jooksevkonto puudujääki, esineb riigis kriisi tagajärjel ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus (5). See on seotud valitsemissektori suure võlaga, negatiivse rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooniga, viivislaenude suure osakaaluga pankade bilanssides ja endiselt kõrge töötuse määraga. Neid järeldusi kinnitas ka 17. detsembri 2019. aasta häiremehhanismi aruanne, mille komisjon võttis vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (6) alusel ja milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb 2020. aastal põhjalikult analüüsida. Aruandest nähtub, et Kreeka valitsemissektori võlg moodustas 2018. aasta lõpus 181,2 % SKPst, mis on liidu kõrgeim tase. Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, mis oli 2018. aastal –143,3 % SKPst, on endiselt väga suur, kuigi hõlmab valitsemissektori suurt, aga väga soodsate tingimustega välisvõlga. Hoolimata sellest, et jooksevkonto puudujääk on märkimisväärselt vähenenud, ei ole see endiselt piisav, et toetada väga suure negatiivse rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni vähenemist rahuldava kiirusega, et viia see mõistlikuks peetavale tasemele. Töötus on 2013. aasta tipptasemega (27,8 %) võrreldes küll pidevalt vähenenud, kuid 2019. aasta oktoobris oli see siiski 16,6 %. Jätkuvalt on väga suured pikaajaline töötus (2019. aasta kolmandas kvartalis 12,1 %) ja noorte töötus (2019. aasta oktoobris 35,6 %), kuigi ka need on võrreldes kriisiaegsete tipptasemetega (2014. aasta teises kvartalis oli pikaajaline töötus 19,9 % ja 2013. aasta veebruaris oli noorte töötus 60,2 %) tunduvalt vähenenud.
(6)

Väljaastumislepingu artiklis 184 on sätestatud, et tegutsedes heas usus ja austades teineteise õiguskorda, teevad Euroopa Liit ja Ühendkuningriik oma parima, et astuda vajalikke samme, et rääkida kiiresti läbi poliitilises deklaratsioonis osutatud lepingud, mis reguleerivad nende tulevasi suhteid, ja viia läbi nende lepingute ratifitseerimiseks või sõlmimiseks vajalikud menetlused, tagamaks, et neid lepinguid kohaldataks võimaluste piires alates üleminekuperioodi lõpust.
(23)

Komisjon leiab, et Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Ungari, Madalmaade, Austria, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Rootsi ja Ühendkuningriigi riiklike LHÜde eraldamise tabelite teatatud muudatused on kooskõlas otsusega 2011/278/EL. Seepärast tuleks anda Euroopa Liidu tehingulogi põhihaldajale korraldus sisestada need muudatused Euroopa Liidu tehingulogisse,
(5)

12. septembril 2019 otsustas EKP nõukogu taasalustada netooste varaostukava alusel alates 1. novembrist 2019 ja kavandab nende teostamist seni, kuni on vajalik tugevdada rahapoliitika intressimäärade mõju, ning lõpetada need vahetult enne, kui EKP nõukogu alustab EKP intressimäärade tõstmist. EKP nõukogu otsustas samuti jätkata varaostukava alusel ostetud lõppemisel tähtaegadega väärtpaberite põhisumma maksete reinvesteerimist pikema aja jooksul pärast seda, kui EKP nõukogu alustab EKP intressimäärade tõstmist ning igal juhul seni, kuni on vajalik säilitada soodsaid likviidsustingimusi ja piisavat monetaartoetust. Võttes arvesse euroala majanduse kestvat aeglustumist ja ebasoodsate riskide kestmist ja inflatsiooni väljavaadet, mis ei täitnud oma keskpikka eesmärki, järeldas EKP nõukogu, et kohane on terviklik poliitiline reageering, mis toetaks inflatsiooni tagasipöördumist püsivale lähenemisele EKP nõukogu keskmise aja inflatsioonieesmärgi suunas. Varade netoostude taasalustamine on proportsionaalne meede, kuna sellel on suurem mõju pikemaajalistele intressimääradele kui intressimäärapoliitikal ja see vähendab ettevõtjate ja kodumajapidamiste rahastamiskulu.
(6)

Selleks et jälgida muutmislepingu mõju asjaomasele elanikkonnale ja asjaomase territooriumi loodusvarade kasutamisele, on muutmislepinguga sõnaselgelt ette nähtud asjakohane raamistik ja menetlus, et lepinguosalised saaksid korrapärase teabevahetuse abil hinnata lepingu mõju selle rakendamise ajal. Liit ja Maroko Kuningriik leppisid kokku teabe vahetamises vähemalt kord aastas assotsieerimiskomitee raames. Seega on asjakohane määrata kindlaks hindamise täpne kord, eesmärgiga see assotsieerimiskomitees vastu võtta.
(5)

Kõnealused standardid vastavad nõuetele mida need peaksid täitma ja mis on sätestatud direktiivis 2008/57/EÜ. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas. Võttes arvesse, et vastavus standardile EN 14363:2016 + A1:2018 tagab vastavuse direktiivis 2008/57/EÜ sätestatud vastavatele nõuetele üksnes juhul, kui seda kasutatakse koos Euroopa Liidu Raudteeameti tehnilise arvamusega ERA-OPI-2018-3, tuleks viited kõnealusele standardile avaldada Euroopa Liidu Teatajas koos vastava piiranguga.
Saksamaa ametiasutused väidavad, et Euroopa Kohus ja Üldkohus olid aktsepteerinud seda, et üksnes raskustes olevatele äriühingutele kasulik meede võiks põhimõtteliselt olla üldine meede, mis ei ole valikuline. Sellega seoses viitavad nad kõigepealt kohtuasjale DM Transport, (22) milles Euroopa Kohus märkis seoses raskustes olevatele äriühingutele mõeldud Belgia maksusoodustusega järgmist:

„Prantsusmaa valitsus toob esile, et maksusoodustused sotsiaalmaksetele ei kujuta endast riigiabi, kui need on antud samadel tingimustel kõigile äriühingutele, kes on makseraskustes. See näib kehtivat Belgia õiguses kehtestatud korra puhul. Komisjon seevastu väidab, et ONSSil on maksusoodustuste andmisel kaalutlusõigus.

Aluslepingu artikli 92 lõikest 1 tulenevalt ei hõlma see säte üldist liiki meetmed, millega ei soodustata üksnes teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (vt selle kohta kohtuotsus, Prantsusmaa vs. komisjon, C-241/94, EKL 1996, lk I-4551, punktid 23 ja 24).

Liikmesriigi kohtu ülesanne on põhikohtuasjas hinnata, kas ONSSil on maksusoodustuste andmiseks kaalutlusõigus, ja kui ei ole, siis kas ONSSi antud maksusoodustused on üldist liiki või abistavad need ainult teatud ettevõtjaid.“
(14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (6) artikli 120 lõike 2 teisele lõigule jäävad teavitatud asutuste poolt alates 25. maist 2017 kooskõlas direktiiviga 90/385/EMÜ väljastatud sertifikaadid kehtima kuni sertifikaadil märgitud ajavahemiku lõpuni, mis ei tohi olla pikem kui viis aastat pärast sertifikaadi väljastamist. Need peavad siiski kaotama kehtivuse hiljemalt 27. mail 2024. Vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõike 3 esimesele lõigule võib seadet, millel on direktiivi 90/385/EMÜ kohaselt väljastatud ja määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõike 2 kohaselt kehtiv sertifikaat, turule lasta või kasutusse võtta kuni 26. maini 2024, tingimusel et see on alates 26. maist 2020 endiselt vastavuses direktiiviga 90/385/EMÜ ning et seadme konstruktsioon ja kavandatud kasutuseesmärk ei ole oluliselt muutunud. Käesolevat otsust tuleks seepärast kohaldada üksnes kuni 26. maini 2024.
(4)

Maailma Terviseorganisatsioon on kuulutanud COVID-19 pandeemiaks, kuna see on põhjustanud lähiminevikus pretsedenditu rahvatervise hädaolukorra. Selle tagajärjel leidis aset äärmuslik majandusšokk, mis nõuab ulatuslikku, koordineeritud ja kiireloomulist reageerimist kõikidel poliitilistel tasanditel, et toetada ohustatud ettevõtlust ja töötajaid. Pandeemia tagajärjel on euroalal oodata majandustegevuse langust ja vältimatut suurt kokkutõmbumist, eelkõige põhjusel, et üha rohkem riike peab intensiivistama piiravaid meetmeid. Need meetmed panevad ettevõtete ja töötajate rahavoogudele kriitilised piirangud ning toovad kaasa ettevõtluse ja töökohtade kadumise riski. Samuti on selge, et praegune olukord raskendab rahapoliitika mõju ülekandumist ja paneb praegusele inflatsiooniväljavaatele olulise langussurve. Seda arvestades on PEPP proportsionaalne abinõu hinnastabiilsuse, rahapoliitika ülekandemehhanismi ja euroala majandusväljavaate tõsiste riskide käsitlemiseks COVID-19 puhangu ja kiireneva leviku tingimustes. EKP nõukogu lõpetab PEPPi netovaraostud, kui ta leiab, et COVID-19 kriisietapp on möödunud, kuid mitte enne 2020. aasta lõppu.
(10)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746 (5) artikli 110 lõike 2 teisele lõigule kaotavad teavitatud asutuste poolt alates 25. maist 2017 kooskõlas direktiiviga 98/79/EÜ väljastatud sertifikaadid kehtivuse 27. maiks 2024. Vastavalt määruse (EL) 2017/746 artikli 110 lõike 3 esimesele lõigule võib direktiivi 98/79/EÜ kohaselt väljastatud ja määruse (EL) 2017/746 artikli 110 lõike 2 kohaselt kehtiva sertifikaadiga seadet turule lasta või kasutusse võtta vaid tingimusel, et see on alates 26. maist 2022 endiselt vastavuses direktiiviga 98/79/EÜ ning et seadme konstruktsioon ja kavandatud kasutuseesmärk ei ole oluliselt muutunud. Käesolevat otsust tuleks seepärast kohaldada üksnes kuni 26. maini 2024.
(21)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 (7) artikli 120 lõike 2 teisele lõigule jäävad teavitatud asutuste poolt alates 25. maist 2017 kooskõlas direktiiviga 93/42/EMÜ väljastatud sertifikaadid kehtima kuni sertifikaadil märgitud ajavahemiku lõpuni, mis ei tohi olla pikem kui viis aastat pärast sertifikaadi väljastamist. Need peavad siiski kaotama kehtivuse hiljemalt 27. mail 2024. Vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 120 lõike 3 esimesele lõigule võib seadet, mis on direktiivi 93/42/EMÜ kohaselt I klassi seade, mille vastavusdeklaratsioon on koostatud enne 26. maid 2020 ning mille käesoleva määruse kohaseks vastavushindamismenetluseks on nõutav teavitatud asutuse osalemine, või seadet, millel on direktiivi 93/42/EMÜ kohaselt väljastatud ja artikli 120 lõike 2 kohaselt kehtiv sertifikaat, turule lasta või kasutusse võtta kuni 26. maini 2024, tingimusel et see on alates 26. maist 2020 endiselt vastavuses direktiiviga 93/42/EMÜ ning et seadme konstruktsioon ja kavandatud kasutuseesmärk ei ole oluliselt muutunud. Käesolevat otsust tuleks seepärast kohaldada üksnes kuni 26. maini 2024.
(6)

Euroopa Kemikaaliametile on esitatud taotlus liidu loa saamiseks biotsiidile Care Plus Mosquito Net, kusjuures hindavaks pädevaks asutuseks on Taani asutus ning taotluse hindamine on pooleli. Liidu loa andmine sellele biotsiidile oleks püsiv lahendus tulevikuks ka Rootsi jaoks, kuid taotluse hindamiseks enne loa andmist on vaja veel märkimisväärselt palju aega.
(5)

Komisjon hindas Saalomoni Saarte pakkumist ja leidis pärast teatavaid muudatusi, et see on vastuvõetav. Sellest tulenevalt viis komisjon läbirääkimised Saalomoni Saartega lõpule 23. oktoobril 2018.
(2)

Korraldajate esitatud lisa kavandatud kodanikualgatuse kohta sisaldab veel üksikasjalikumat teavet nende eesmärkide kohta. Selles märgitakse, et üha rohkem on ELi kodanikke, kes elavad ja töötavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, kuid kuna nende hääleõiguse kasutamisel elukohariigis on palju takistusi, tunnevad nad sageli, et nad ei ole kohalikus poliitikas esindatud. Lisas on märgitud, et „liikuvate ELi kodanike madal valimisaktiivsus kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel ei ole üllatav, sest neil on endiselt õigus hääletada oma elukohariigis üksnes kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel, kuid nad jäetakse kõrvale valimistest ja demokraatlikest valikutest, mis on tõesti olulised“. Kavandatud algatuse eesmärk on seega „muuta Euroopa kodakondsus tõeliseks kodakondsuseks“, „astuda samm üldise valimisõiguse suunas“, andes ELi kodanikele täielikud poliitilised õigused, „soodustada paremat integratsiooni“ ja „aidata üles ehitada riikideülene Euroopa demokraatia“.
1)

Komisjon tagab, et liidu nimel heakskiitmine a) on kooskõlas ühise kalanduspoliitika raames seatud eesmärkidega; b) on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaste reeglitega ning võtab arvesse rannikuriikide ühist haldamist; c) võtab arvesse komisjonile edastatud uusimat statistilist, bioloogilist ja muud asjaomast teavet.
(3)

Komisjoni otsus 2009/712/EÜ (2) sisaldab näidisvorme direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud erandite kasutamiseks vajaliku teabe esitamiseks. See otsus on tunnistatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/2035 (3) kehtetuks alates 21. aprillist 2021. Praktika on näidanud, et liikmesriikide esitatud teave on sageli aegunud ning paljudel juhtudel takistavad keelelised piirangud teiste liikmesriikide ametiasutustel ja üldsusel asjaomasele sisule juurde pääseda. Läbipaistvuse puudumine erandite kohaldamisel on põhjustanud mõjutatud isikute ja ratsavaldkonna kõikide osapoolte kaebusi. Selleks, et tagada liikmesriikide ja üldsuse nõuetekohane ja õigeaegne teavitamine direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud erandite kasutamisest, on vaja kehtestada Interneti-põhiste teabelehekülgede muudetud näidised ning tagada, et liikmesriigid ajakohastaksid direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt esitatavat teavet võimalikult sageli.
(5)

Kui muudatused vastu võetakse, on need siduvad kõikidele ICAO liikmetele, sealhulgas kõikidele liidu liikmesriikidele kooskõlas Chicago konventsiooniga ja selles kindlaks määratud piirides, ja need võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu.
(7)

võttes arvesse, et liikmesriikidel on vaja väga mahukaid riiklikke meetmeid ja et EESSI projekti käigus on ette tulnud viivitusi, samuti seda, et mitte kõik asutused ei ole 3. juuliks 2019 täiesti valmis kõiki sõnumeid EESSI süsteemi kaudu edastama, on vaja asutustevahelise hea koostöö põhimõtte alusel sätestada teabevahetuse ajutine praktiline kord seniks, kuni EESSI on täielikult rakendatud kõikides liikmesriikides ja EESSI kesksüsteemis,
(3)

Käesoleva otsusega hõlmatud üksused tegutsevad liidu tasandil ja on väljendanud huvi välishoiatuste mehhanismis osalemise vastu. Need üksused on liitunud läbipaistvusregistriga ja seega Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni kokkuleppe (läbipaistvusregistri kohta organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega) (2) III lisas sisalduva käitumisjuhendiga.
(8)

On asjakohane selgitada, kuidas artikli 10.17 lõike 2 ja artikli 10.22 sätted koos toimivad. Eelkõige on vaja selgitada, kuidas on lepingu jõustumisel omavahel seotud lepingu artiklis 10.22 sätestatud kaitse tase ning lepingu artikli 10.17 alusel lepinguosaliste poolt kehtestatud geograafiliste tähiste registreerimise ja kaitse süsteem. Selleks on vaja vastu võtta siduv tõlgendus.
—

Johannes Cornelius Gerardus Maria (John) BERENDS, Representative of a regional body with political accountability to an elected Assembly: Provinciale Staten van de provincie Gelderland,
(3)

Komisjon teeb ettepaneku kehtestada alates 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamise kuupäevast kaks uut üldist eelarvelist tagatist. Need on InvestEU tagatis, nagu see on ette nähtud kaasseadusandjate osalises ühises arusaamas ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse InvestEU programm (5), ja välistegevuse tagatis, mis ette nähtud ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (6). Kooskõlas kaasseadusandjate osalise ühise seisukoha (ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse InvestEU programm) artikli 9 lõikega 1 võib InvestEU tagatist muu hulgas rahastada liikmesriikide osamaksetest. Välistegevuse tagatis, millega toetatakse eelarveliste tagatiste, makromajandusliku finantsabi ja nõukogu otsuse 77/270/Euratom (7) alusel kolmandatele riikidele antavate laenudega hõlmatud toiminguid, tuleks luua olemasoleva EFSD tagatise ja välistegevuse tagatisfondi põhjal. EFSD tagatisfondis ja välistegevuse tagatisfondis 31. detsembril 2020 olev netovara saldo tuleks üle kanda ühisesse eraldisfondi.
(18)

Komisjon leiab, et Belgia, Saksamaa, Eesti, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose, Ungari, Austria, Poola, Portugali, Rumeenia, Slovakkia ja Rootsi riiklike LHÜde eraldamise tabelite teatatud muudatused on kooskõlas otsusega 2011/278/EL. Seepärast tuleks anda Euroopa Liidu tehingulogi põhihaldajale korraldus sisestada need muudatused Euroopa Liidu tehingulogisse,