ET Euroopa Liidu Teataja L 22/1

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/72,

22. jaanuar 2016,

millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning teiste nõuandvate organite aruandeid ja samuti nõuandekomisjonide antud mis tahes nõuandeid.

(3) Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad nendega funktsionaalselt seotud tingimused. Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 4 tuleks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Kooskõlas nimetatud määruse artikli 16 lõikega 1 tuleks kalapüügivõimalused eraldada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või püügiviisi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus.

(4) Lubatud kogupüük tuleks seepärast kehtestada vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 olemasoleva teadusliku nõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, ning samal ajal tagada eri kalandussektorite õiglane kohtlemine, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel nõuandekomisjonidega.

(5) Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse liigi ja püügiviisi põhjal. Kui püügi suhtes on kehtestatud lossimiskohustus, tuleb käesoleva määrusega hõlmatud piirkonnas lossida kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatakse lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt lossimisele ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile. Tuginedes liikmesriikide esitatud ühistele soovitustele ja kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15, on komisjon lossimiskohustuse täieliku rakendamise ettevalmistamiseks vastu võtnud mitu delegeeritud määrust, milles sätestatakse tagasiheite erikava, mis on ajutine ega kehti kauem kui kolm aastat.

(6) Selliste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 lossimiskohustust, peaksid varude kalapüügivõimalused kompenseerima varem kehtinud tagasiheitevõimalust ning nende aluseks peaksid olema teaduslikud andmed ja nõuanded. Selleks et võtta õiglaselt arvesse kalad, mida sai varem tagasi heita ja mis tuleb alates 1. jaanuarist 2016 lossida, tuleb suurendamist arvutada vastavalt järgmisele metoodikale: uus lossimise arvnäitaja saadakse selliselt, kui Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kogupüügi arvnäitajast lahutatakse kogused, mida lossimiskohustuse täitmise ajal endiselt tagasi heidetakse; järgmine lubatud kogupüügi arvnäitaja suurendamine peaks olema proportsionaalne muudatusega uuel meetodil arvutatud lossimise arvnäitaja ja endise ICESi lossimise arvnäitaja vahel.

(7) Teaduslike nõuannete kohaselt on huntahvena (Dicentrarchus labrax) seisund Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ICESi IVb, IVc ning VIIa ja VIId–VIIh rajoon) äärmiselt murettekitav ja varud vähenevad jätkuvalt. Kaitsemeetmed seoses huntahvena püügi keeluga ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis tuleks alles jätta ja lisada ICESi VIIa ja VIIg rajoon, välja arvatud veed, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Huntahvena kudekogumeid tuleks kaitsta ja kogu kalavarude levikualas peaks püük olema keelatud aasta esimese kuue kuu jooksul. Huntahvena juhusliku ja vältimatu kaaspüügi tõttu peaksid põhjatraale ja nootasid kasutavad laevad piirduma kaaspüügi puhul 1 %ga pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust. Vaja on lisapiiranguid, et kaitsta huntahvenat väljaspool kudemisperioodi, seepärast tuleks kehtestada ICESi IVb ja IVc, samuti VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoonis ning Ühendkuningriigi territoriaalmeres ICESi VIIa ja VIIg rajoonis igakuised püügi piirnormid. Harrastuspüügi suhtes tuleks piiranguid tugevdada.

(8) Teatavate varilõpuseliste (haid ja railised) varude lubatud kogupüük on mõned aastad olnud nullis ning sellega seotud sätte kohaselt on kehtestatud kohustus juhupüügiga saadud saak viivitamata vabastada. Erikohtlemise põhjus on selles, et kõnealuste kalavarude kaitsestaatus on kehv, ning nende kõrge ellujäämise määra tõttu ei põhjusta tagasiheide kõrgemat kalastussuremust, kuid tagasiheidet peetakse nende liikide kaitsmisel kasulikuks. Alates 1. jaanuarist 2015 tuleb siiski nende liikide pelaagilise püügiga saadud saak lossida, välja arvatud juhul, kui nende kohta kehtib mis tahes erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ette nähtud lossimiskohustusest. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti a kohaselt võib selliseid erandeid teha liikide suhtes, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis. Seetõttu on asjakohane keelata selliste liikide püük asjaomastes piirkondades.

(9) Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega peaks La Manche'i lääneosa hariliku merikeele, Põhjamere atlandi merilesta ja hariliku merikeele varu, Kattegati, Šotimaa lääneranniku vete, Iiri mere, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük olema kooskõlas õigusnormidega, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides: nõukogu määrused (EÜ) nr 509/2007, (2) (EÜ) nr 676/2007, (3) (EÜ) nr 1342/2008 (4) (tursavarude majandamiskava) ja (EÜ) nr 302/2009 (5). Merluusivarude puhul on nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2166/2005 (6) eesmärgiks sätestatud kõnealuste varude ohutute bioloogiliste piiride taastamine võttes samal ajal arvesse teaduslikke andmeid. Kooskõlas teaduslike nõuannetega on kudekarja biomassi eesmärki käsitlevate lõplike andmete puudumise korral ning võttes arvesse muudatusi ohututes bioloogilistes piirides, asjakohane määrata kalavarude lubatud kogupüük kindlaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhjal, et aidata kaasa määruses (EL) 1380/2013 määratletud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele nii nagu on sätestanud ICES.

(10) Hiljutise võrdlusaluse kasutamise põhjal andis ICES seoses Šotimaast läände jäävate vete heeringavaruga nõu VIa, VIIb ja VIIc rajooni (Šotimaa lääneranniku veed, Iirimaa lääneosa) kombineeritud heeringavarude kohta. See nõuanne hõlmab kahte eraldiseisvat lubatud kogupüüki (ühelt poolt VIaS, VIIb ja VIIc rajooni ning teiselt poolt Vb, VIb ja VIaN rajooni kohta). ICESi sõnul tuleb välja töötada kõnealuste kalavarude taastamise kava. Kuna teaduslike nõuannete kohaselt ei saa põhjapoolsete varude majandamiskava (7) kombineeritud varude puhul kohaldada, on selleks, et aidata kaasa määruses (EL) 1380/2013 määratletud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele, asjakohane määrata lubatud kogupüük kindlaks maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleva nõuande alusel.

(11) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ja segapüügiga seotud aspektide kohta.

(12) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (8) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul otsustada lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise ülekandmise paindlikkusmehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste elusressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

(13) Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus kõnealuse lubatud kogupüügi mahu määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju.

(14) 2016. aasta püügikoormuse ülemmäärad on vaja kehtestada kooskõlas määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes samal ajal arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 754/2009 (9).

(15) Püügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks on asjakohane lubada samade bioloogiliste varude puhul paindlikkust teatavate lubatud kogupüügi piirkondade vahel.

(16) ICESi uusimate teaduslike nõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust.

(17) Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide kaitsmist võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada.

(18) Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni osaliste 11. konverentsil, mis toimus 3.-9. novembril 2014 Quitos, lisati mitu liiki konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu alates 8. veebruarist 2015. Seepärast on asjakohane ette näha kõnealuste liikide kaitse seoses kõigis vetes kalastavate liidu kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega.

(19) Käesolevas määruses sätestatud ning liidu kalalaevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (10) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta komisjonile andmete saatmisel.

(20) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida saagi-/kvoodisüsteemi, st süsteemi, mille kohaselt tuleks seni veel määruses (EL) nr 1380/2013 esitatud lossimiskohustusega hõlmamata püügi kogu saak lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat kasutamiskõlbliku kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu saagi-/kvoodisüsteemid õhutavad kalureid selektiivsemalt püüdma. Liikmesriigid peaksid tagama kõikide püügireiside üksikasjaliku ja täpse dokumenteerimise ning piisava suutlikkuse ja vahendid täielikult dokumenteeritud kalapüügi alaste katsetuste tingimuste täitmise seireks, kasutades näiteks vaatlejaid, videovalvet ja teisi vahendeid. Seda tehes peaksid liikmesriigid järgima tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Videovalvesüsteemide kasutamisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (11) nõudeid.

(21) Selleks et tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes oleks võimalik tõhusalt hinnata saagi-/kvoodisüsteemide potentsiaali kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset kalastussuremust, tuleb kõik selliste katsetuste käigus püütud kalad, sealhulgas lossitavast alammõõdust väiksemad kalad, arvestada maha katsetustes osalevale laevale eraldatud kogupüügiosast ning püügitoimingud lõpetada, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on asjakohane lubada püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustes mitteosalevate laevade vahel ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.

(22) ICESi nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes tobiapüügi reguleerimise konkreetne süsteem. Kuna ICESi teaduslikud nõuanded peaks avaldatama alles 2016. aasta veebruaris, on asjakohane kehtestada kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük ja kvoodid nulltasemel kuni nõuannete avaldamiseni.

(23) Liit on Norra (12) ja Fääri saartega (13) sõlmitud kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kõnealuste partneritega konsultatsioone kalapüügiõiguste üle. Gröönimaaga kalandussuhteid käsitlevas lepingus ja protokollis (14) sätestatud korra kohaselt on ühiskomitee kehtestanud liidule 2016. aastaks kalapüügivõimalused Gröönimaa vetes. Seetõttu tuleb need püügivõimalused lisada käesolevasse määrusesse.

(24) NEAFC võttis oma 2015. aastal peetud aastakoosolekul vastu Irmingeri mere meriahvenavarude kaitse meetme, määrates konventsiooniosalistele, sealhulgas liidule 2016. aastaks kindlaks lubatud kogupüügi ja kvoodid.

(25) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) otsustas 2015. aastal peetud aastakoosolekul vähendada ajavahemikuks 2016–2018 suursilm-tuuni lubatud kogupüüki ja kvoote ning pikendada sinise marliini ja valge odanina lubatud kogupüükide ja kvootide kehtivust. Lisaks kinnitas komisjon juba varem 2016. aastaks kehtestatud hariliku tuuni, Põhja-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni ja Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni lubatud kogupüügi ja kvoodid. Nagu juba hariliku tuuni varude puhul, on asjakohane, et kõikide muude ID lisas esitatud ICCATi kalavarude harrastuspüügi suhtes tuleks kohaldada selle organisatsiooni vastuvõetud püügi piirnorme, et tagada, et liit ei ületaks oma kvoote. Kõik need meetmed tuleks rakendada liidu õiguses.

(26) Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2015. aastal toimunud 34. aastakoosolekul vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid ajavahemikeks 2015/2016 ja 2016/2017. Sellise kvoodi täituvust 2015. aastal tuleks 2016. aasta kalapüügivõimaluste kehtestamisel arvesse võtta.

(27) Oma 2015. aastal peetud aastakoosolekul kinnitas India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) püügivõimsuse suhtes kehtivaid kaitse- ja majandamismeetmeid. IOTC võttis vastu ka meetme peibutuspüügivahendite kasutamise piiramiseks. Kuna varustuslaevade tegevus ja peibutuspüügivahendite kasutamine on seinnoodalaevade püügikoormuse lahutamatu osa, tuleks seda meedet rakendada liidu õiguses.

(28) Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) aastakoosolek peetakse 25.–29. jaanuaril 2016. On asjakohane, et praegused meetmed jäävad SPRFMO konventsiooni piirkonnas ajutiselt kehtima kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni. Tšiili stauriidi ei tohiks siiski püüda sihtliigina enne, kui lubatud kogupüük on kehtestatud selle aastakoosoleku tulemusena.

(29) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2015. aastal peetud 89. aastakoosolekul jõusse kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitse meetmed. Ühtlasi jättis IATTC jõusse resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks jätkuvalt rakendada liidu õiguses.

(30) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2015. aastal peetud aastakoosolekul kaitsemeetmena vastu patagoonia kihvkala ja süvamere punakrabi lubatud kogupüügi, jättes samas jõusse limapeade, oranži karekala ja kultkala suhtes kehtiva lubatud kogupüügi. SEAFO poolt vastu võetud praegu kohaldatavaid kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

(31) Oma 12. aastakoosolekul kinnitas Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) olemasolevad kaitse- ja majandamismeetmed. Kõnealuseid meetmeid liidu õiguses tuleks jätkuvalt kohaldada.

(32) Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma 2013. aastal peetud aastakoosolekul püügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses.

(33) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2015. aastal peetud 37. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2016. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooni ala alapiirkondades 1–4. Kõnealuseid meetmeid liidu õiguses tuleks jätkuvalt kohaldada.

(34) Asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtavad teatavad rahvusvahelised meetmed, millega luuakse või piiratakse liidu kalapüügivõimalusi, vastu aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja, et sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alas kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2015, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjaomaseid sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alas kala ilma loata püüda.

(35) Vastavalt liidu avaldusele, mis käsitleb ELi vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis, (15) on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena püügi võimalused.

(36) Alates 2011. aastast on Portugal igal aastal määranud kindlaks ICESi IX ja X alapiirkondade ning CECAF 34.1.1 liidu vete merlangivarude lubatud kogupüügi, võttes aluseks asjaomased määrused, millega kehtestatakse iga-aastased kalapüügivõimalused. Portugal teatas, et selles piirkonnas püütav liik on pollak, mitte merlang, ning ICES kinnitas omakorda, et merlang on tõepoolest selles piirkonnas haruldane. Seega ei ole nimetatud piirkonna jaoks vaja kehtestada merlangi lubatud kogupüüki.

(37) STECFilt saadud teadusliku nõuande kohaselt on see kooskõlas ennetusprintsiibiga, mis võimaldab lubada musterrai (Raja undulata) väikeseid kaaspüügikvoote ICESi IX alapiirkonnas.

(38) Selleks et tagada ühetaolised tingimused konkreetsele liikmesriigile loa andmisel tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

(39) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused täiendavate merepäevade andmiseks püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning seoses tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriigi lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega.

(40) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2016, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2016, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist.

(41) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidus kohaldatava õigusega.

(42) Vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikele 1 võib kvooti omav liikmesriik juhul, kui üle 75 % ennetuslikust TACist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, taotleda selle lubatud kogupüügi suurendamist. Komisjonile on esitatud taotlus railiste lubatud kogupüügi 10 %-liseks suurendamiseks 2015. aastal La Manche'i idaosas (ICESi VIId rajoon). Taotlusega koos esitatud toetavaid bioloogilisi andmeid kontrollisid ja kinnitasid komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse eksperdid.

(43) Seepärast tuleks nõukogu määrust (EL) 2015/104 (17) vastavalt muuta.

(44) La Manche'i idaosa (ICESi VIId rajoon) railiste lubatud kogupüüki, mis on sätestatud määruses (EL) 2015/104, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015. Käesolevas määruses sätestatud muutmissätteid tuleks seega samuti kohaldada alates samast kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomaseid kalapüügivõimalusi suurendati võrreldes määruses (EL) nr 2015/104 kehtestatud võimalustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu kalalaevade kalapüügivõimalused teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2016. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2017. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2016 kuni 31. jaanuarini 2017, välja arvatud juhul, kui artiklites 9, 31 ja 32 ning IIE lisas on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused aastatel 2016 ja 2017 IATTC konventsiooni alas, mis on täpsustatud artiklis 28.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu kalalaevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuspüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjaomastes sätetes selgelt viidatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 mõisteid. Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

a)

„kolmanda riigi laev” –

b)

„harrastuspüük” –

c)

„rahvusvahelised veed” –

d)

„lubatud kogupüük” (TAC):

i) püügil, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus – igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus;

ii) igasugusel muul kalapüügil – igast kalavarust aastas lossida lubatud kala kogus;

e)

„kvoot” –

f)

„analüütiline hindamine” –

g)

„võrgusilma suurus” –

18

h)

„liidu laevastikuregister” –

i)

„püügipäevik” –

Artikkel 4

Kalapüügi piirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 218/2009 (19) III lisas määratletud geograafilised alad;

b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53°30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 26” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 27” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) „Cádizi laht” – ICESi IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7°23′ 48″ W ida poole;

h) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 (20) II lisas määratletud geograafilised alad;

i) NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 (21) III lisas määratletud geograafilised alad;

j) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (22) määratletud geograafiline ala;

k) „ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis (23) määratletud geograafiline ala;

l) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” – määruse (EÜ) nr 601/2004 (24) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

m) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjon) konventsiooni ala” – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis („Antigua konventsioon”) (25) määratletud geograafiline ala;

n) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala” – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus (26) määratletud geograafiline ala;

o) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – avamerepiirkond 10° põhjalaiusest lõuna pool, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool, SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, (27) ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

p) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis (28) määratletud geograafiline ala;

q) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;

r) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond” – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150° läänepikkust, — 130° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 50° lõunalaiust.

II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 15 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 (29) ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena: i) analüütilise hinnangu olemasolu korral kasutatakse varusid alates aastast 2016 ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel; ii) kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile kalavarude majandamisele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2016 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüügid;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta püüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul kui:

a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud mittesihtliigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on määratletud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

a) IIA lisa kohaldatakse teatavate tursa-, hariliku merikeele ja atlandi merilesta varude majandamisel Kattegatis, Skagerrakis, ICESi IIIa rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning ICESi IV alapiirkonnas, ICESi VIa, VIIa ja VIId rajoonis ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes;

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse hariliku merikeele varude majandamisel ICESi VIIe rajoonis.

Artikkel 9

Süvamere kalapüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud

1. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002, (30) millega kehtestatakse süvamerepüügiloa omamise nõue, artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.

2. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püütakse üle 100 kg muid süvamereliike kui põhjaatlandi hõbekala.

Liikmesriigid tagavad, et 2016. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tase (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-päevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike.

Artikkel 10

Huntahvena püügi meetmed

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda huntahvenat ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning ICESi VIIa ja VIIg rajooni vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Liidu kalalaevadel on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.

2. Alates 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2016 on liidu kalalaevadel keelatud püüda huntahvenat ning järgmistes piirkondades püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida:

a) ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoon;

b) veed, mis asuvad 12 meremiili kaugusel lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.

Erandina esimesest lõigust kohaldatakse esimeses lõigus osutatud piirkondade suhtes järgmisi meetmeid:

a) põhjatraale ja nootasid (31) kasutavad liidu kalalaevad võivad hoida pardal huntahvena saaki, mis ei ületa 1 % pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust;

b) liidu kalalaevad, mis kasutavad õngekonkse ja -nööre ning vainakkevõrke (32), võivad püüda huntahvenat jaanuaris 2016 ja 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 ning kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida, kui püütud kogus ei ületa 1 300 kilogrammi kuus laeva kohta.

3. Alates 1. juulist kuni 31. detsembrini 2016 on liidu kalalaevadel, mis kasutavad õngekonkse ja -nööre ning vainakkevõrke, keelatud huntahvenat püüda üle 1 300 kilogrammi kuus laeva kohta, ning liidu kalalaevadel, mis kasutavad muid püügivahendeid, keelatud huntahvenat püüda üle 1 000 kilogrammi kuus laeva kohta järgmistes piirkondades:

a) ICESi IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoon;

b) veed, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.

Samuti on liidu kalalaevadel kõnealusel ajavahemikul keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida esimeses lõigus sätestatud kogustest suuremaid huntahvena koguseid, mis on püütud nimetatud piirkondadest.

4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühest kuust teise ega ühelt laevalt teisele. Liikmesriigid teatavad komisjonile püütud huntahvena saagi püügivahendi liigi kaupa hiljemalt 20 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

Liidu laevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 3 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

5. Alates 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2016 on ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoonis huntahvena harrastuspüügi puhul, sealhulgas kaldalt püügi käigus, lubatud üksnes juhupüük ja vabastamine. Sellele perioodil on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida.

6. Harrastuspüügi, sealhulgas kaldalt püügi käigus tohib üks kalamees jätta endale kuni ühe huntahvena päevas järgmistel ajavahemikel ja järgmistes piirkondades:

a) alates 1. juulist kuni 31. detsembrini 2016 ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoon;

b) alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2016 ICESi VIIj ja VIIk rajoon.

Artikkel 11

Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohaseid kalapüügivõimaluste vahetamisi;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamisi;

c) määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohaseid kalapüügivõimaluste ümberjaotamisi;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohaseid lubatud lisakoguste lossimisi;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi;

g) käesoleva määruse artikli 21 kohaseid kvootide ülekandmisi ega vahetamisi;

h) käesoleva määruse artikli 15 kohast täiendavat kvootide eraldamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiipi või analüütilist lubatud kogupüüki, on seoses määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmisega kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 12

Püügikeeluaeg

1. Porcupine'i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2016 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railised, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine'i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine'i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.

2. ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2016.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmandate riikide selliste laevade suhtes, kellel on lubatud püüda tobiat ICESi IV alapiirkonna liidu vetes.

Artikkel 13

Keelud

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) mõrtsukhai (Carcharodon carcharías) kõigis vetes;

c) hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

e) hiidhai (Cetorhinus maximus) kõigis vetes;

f) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

g) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

i) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

j) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

k) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

l) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

m) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) kõigis vetes;

n) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõigis vetes;

o) järgmised merisarvikute liigid kõikides vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

p) järgmised saagraide (Pristidae) liigid kõikides vetes: i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidate); ii) väike saagrai (Pristis clavata); iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); iv) harilik saagrai (Pristis pristis); v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

q) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

r) norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

s) musterrai (Raja undulata) ICESi VI ja X alapiirkonna liidu vetes;

t) valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

u) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

v) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 14

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

II PEATÜKK

Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele

Artikkel 15

Täiendav püügiosa

1. Liikmesriik võib anda oma lipu all sõitvatele laevadele, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes, täiendava püügiosa teatavate kalavarude püügiks. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirnormi protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

Artikkel 16

Täiendava püügiosa andmise tingimused

1. Artiklis 15 osutatud täiendav püügiosa peab vastama järgmistele tingimustele:

a) liikmesriigid peavad tagama kõikide püügireiside üksikasjaliku ja täpse dokumenteerimise ning piisava suutlikkuse ja vahendid, kasutades näiteks vaatlejaid, videovalvet ja teisi vahendeid. Seda tehes järgivad liikmesriigid tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtteid;

b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei tohi ületadajärgmisi piirnorme: i) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; ii) 30 % laevale enne katsetustes osalemist eraldatud individuaalsest püügiosast;

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva püütud saaki, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (33) XII lisa kohaseid lossitavaid alammõõtu kalu, arvestatakse maha laevale antud individuaalsest püügiosast, mis tuleneb käesoleva määruse artikli 15 alusel antud mis tahes täiendavast püügiosast;

d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse täiendavalt antud püügiosa täielikult ära kasutanud, peab ta lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas;

e) nende kalavarude puhul, mille suhtes võib kohaldada käesolevat artiklit, võivad liikmesriigid lubada individuaalse püügiosa või selle mis tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes mitteosalevatelt laevadelt üle kanda kõnealustes katsetustes osalevatele laevadele, tingimusel et on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.

2. Olenemata lõike 1 punkti b alapunktist i võib liikmesriik erandkorras anda oma lipu all sõitvale kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:

a) kalavaru tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi puhul hinnanguliselt alla 10 %;

b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline lõike 1 punkti a kohaselt kasutatud vahendite seirevõime hindamiseks;

c) kõikide nimetatud katsetustes osalevate laevade täiendav püügiosa ei ületa 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

3. Enne artiklis 15 osutatud täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide;

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2015. aastal püütud saagi kogus sellest kalavarust, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.

Artikkel 17

Isikuandmete töötlemine

Niivõrd, kui käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.

Artikkel 18

Täiendava püügiosa tühistamine

Kui liikmesriik avastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalev laev ei täida artiklis 16 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab sellel laeval 2016. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.

Artikkel 19

Tagasiheite hindamise teaduslik järelevalve

Komisjon võib nõuda igalt liikmesriigilt, kes kasutab käesoleva peatüki sätteid, et ta esitaks teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et kontrollida artikli 16 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud nõude täitmist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine, ja teavitab sellest komisjoni.

III PEATÜKK

Kalapüügiload püügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 20

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.

IV PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 21

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik”) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kalapüügivõimaluste kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

1. jagu

ICCATI konventsiooni ala

Artikkel 22

Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud

1. Nende liidu söödalaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Nende liidu rannalähedase väikesemahulise püügi laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Nende liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

Artikkel 23

Harrastuspüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuspüügiks.

Artikkel 24

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Perekonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluva vasarhai rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alas toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. jagu

CCAMLRI konventsiooni ala

Artikkel 25

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Uurimusliku kalapüügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 26

Uurimuslik kalapüük

1. Ainult CCAMLRi liikmeks olev liikmesriik võib 2016. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2016.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 27

Tavalise hiilgevähi püük 2016/2017. püügihooajal

1. Kui liikmesriik kavatseb püüda 2016/2017. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta hiljemalt 1. maiks 2016 komisjoni oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades teatamiseks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teatised CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2016.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. Liikmesriik, kes kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teatab oma vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.

3. jagu

IOTC konventsiooni ala

Artikkel 28

IOTC konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC konventsiooni alas troopikatuuni püüdvate liidu kalalaevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.

2. IOTC konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühe või teise püügiga tegelevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomaste kalavarude püügikoormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikule püügivõimsuse kavandatava ülekandmise korral on asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei või kanda nende laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 29

Triivivad peibutuspüügivahendid

Seinnoodalaev ei või korraga kasutada rohkem kui 550 aktiivset triivivat peibutuspüügivahendit.

Artikkel 30

Haid

1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teostavad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Kui lõikes 1 ja 2 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi nende isendeid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

4. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 31

Pelaagiline kalapüük

1. Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2016. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse taset kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, s.o 78 600 GTni.

2. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.

3. IJ lisas sätestatud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alas aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta, et edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 32

Põhjalähedane kalapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2016. aastal oma laevade põhjalähedast püüki või püügikoormust SPRFMO konventsiooni alas, piirdudes konventsiooni ala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjalähedase püügiga või kellel ei ole selle püügikoormust SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.

5. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 33

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2016 või 18. novembrist 2016 kuni 18. jaanuarini 2017 järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° põhjalaiust, — 40° lõunalaiust;

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2016 järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° põhjalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2016. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratletud piirkondades valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 34

Pikkuim-hallhai püügi keeld

1. IATTC konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.

2. Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Laeva käitajad peavad nende liikide isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad:

a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelneva aasta jooksul kogutud teabe komisjonile selle aasta 31. jaanuariks, mil käesolev määrus jõustub.

Artikkel 35

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alas on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (sealhulgas hiid-sarvikrai ja merisarvikud) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui liidu kalalaevad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad liidu kalalaevad viivitamata nad võimaluse korral elusana ja vigastamata vette tagasi laskma.

6. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 36

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— tont-musthai (Apristurus manis),

— sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

— lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— railased (Rajidae),

— harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

— harilik ogahai (Squalus acanthias).

7. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 37

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügipäevade arv ei ületa 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alas 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2016. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

Artikkel 38

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2016 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2016 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 39

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alas 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.

Artikkel 40

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alas on keelatud järgmiste liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine:

a) siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 41

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punktis r määratletud IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 33 lõike 1 punktis a, lõigetes 2–4 ja artiklis 34 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punktis r määratletud IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

8. jagu

Beringi meri

Artikkel 42

Kalapüügikeeld Beringi mere avamere piirkonnas

Beringi mere avamere piirkonnas on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).

III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 43

Lubatud kogupüügid

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 44

Kalapüügiload

Liidu vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on esitatud VIII lisas.

Artikkel 45

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 44 sätestatud lubade alusel.

Artikkel 46

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid liidu vetes: — salesaagrai (Anoxypristis cuspidate); — väike saagrai (Pristis clavata); — väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); — harilik saagrai (Pristis pristis); — roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

d) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

i) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) liidu vetes;

j) hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes;

k) järgmised merisarvikute liigid liidu vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

l) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

m) norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

n) musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ning valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

o) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

p) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

IV JAOTIS

2015. AASTA KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 47

Määruse (EL) 2015/104 muutmine

Määruse (EL) 2015/104 IA lisa tabel railiste lubatud kogupüügi kohta VIId püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmise tabeliga:

Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIId püügipiirkonna liidu veed (SRX/07D.) Belgia 79 (34) (35) (36) Prantsusmaa 663 (34) (35) (36) Madalmaad 4 (34) (35) (36) Ühendkuningriik 132 (34) (35) (36) Liit 878 (34) (35) (36) Lubatud kogupüük (TAC) 878 (36) Ennetuslik TAC

V JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 48

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 49

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2016.

Artiklite 25, 26 ja 27 ning IE ja V lisa sätteid kalapüügivõimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse alates nendes nimetatud kuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 22. jaanuar 2016 Nõukogu nimel eesistuja A.G. KOENDERS

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ) (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

(2) Nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 509/2007, millega kehtestatakse La Manche'i lääneosa merikeelevarude säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 122, 11.5.2007, lk 7).

(3) Nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava (ELT L 157, 19.6.2007, lk 1).

(4) Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).

(5) Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 96, 15.4.2009, lk 1).

(6) Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare lääneranniku vete merluusi- ja norra salehomaari varude taastamiseks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).

(7) Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude majandamise ja püügi mitmeaastane kava (ELT L 344, 20.12.2008, lk 6).

(8) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

(9) Nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast, (ELT L 214, 19.8.2009, lk 16).

(10) Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

(12) Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48).

(13) Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vaheline kalanduskokkulepe (EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12).

(14) Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vaheline kalandusalane partnerlusleping (ELT L 172, 30.6.2007, lk 4) ning protokoll, millega määratakse kindlaks nimetatud lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (ELT L 293, 23.10.2012, lk 5).

(15) ELT L 6, 10.1.2012, lk 8.

(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(17) Nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/104, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

(18) Komisjoni 10. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 517/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.6.2008, lk 5).

(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

(20) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 42).

(22) Sõlmitud nõukogu otsusega 2002/738/EÜ (EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39).

(23) Liit ühines nõukogu otsusega 86/238/EMÜ (EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33).

(24) Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 3943/90, (EÜ) nr 66/98 ja (EÜ) nr 1721/1999 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 16).

(25) Sõlmitud nõukogu otsusega 2006/539/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).

(26) Liit ühines nõukogu otsusega 95/399/EÜ (EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24).

(27) Sõlmitud nõukogu otsusega 2008/780/EÜ (ELT L 268, 9.10.2008, lk 27).

(28) Liit ühines nõukogu otsusega 2005/75/EÜ (ELT L 32, 4.2.2005, lk 1).

(29) Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).

(30) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused (EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6).

(31) Igat liiki põhjatraalid, sealhulgas ankurdatud ja ankurdamata põhjanoodad, sealhulgas OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS ja TB.

(32) Kogu õngejadade või ritvõngedega kalapüük, sealhulgas LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ja LLS, kõik vainakkevõrgud ja mõrrad, sealhulgas GTR, GNS, FYK, FPN ja FIX.

(33) Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

(34) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/07D.) ja musterrai (Raja undulata) (RJU/07D.) püügist teatatakse eraldi.

(35) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*67AKD). Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*67AKD) ja peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul.

(36) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Juhtudel, kui ei kohaldata lossimiskohustust, võib musterrai kaaspüüki käesoleva TACiga hõlmatud püügipiirkonnas lossida üksnes tervelt või roogitult, tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta. Püük on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Need sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud piirkondades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (RJU/07D.). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid:

Liik: Musterrai Raja undulata Püügipiirkond: VIId püügipiirkonna liidu veed (RJU/07D.) Belgia 1 Prantsusmaa 8 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 2 Liit 11 Lubatud kogupüük (TAC) 11 Ennetuslik TAC sellest kuni 5 % võib püüda VIIe püügipiirkonna liidu vetes ja teatada järgmise koodiga: (RJU/*67AKD). See eritingimus ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud piirkondades.

LISADE NIMEKIRI I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IG LISA: Siniuim-tuun – kõik piirkonnad IH LISA: WCPFC konventsiooni ala IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala IIA LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, atlandi merilesta ja merikeelevarude majandamisega ICESi IIIa, VIa, VIIa, VIId rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes IIB LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes IIC LISA: Laevade püügikoormus seoses merikeelevarude majandamisega La Manche'i lääneosas ICESi VIIe rajoonis IID LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu kalalaevade püügilubade maksimaalne arv IV LISA: ICCATi konventsiooni ala V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA: IOTC konventsiooni ala VII LISA: WCPFC konventsiooni ala VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud

I LISA LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK PIIRKONDADES, KUS LUBATUD KOGUPÜÜK ON KEHTESTATUD LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused. Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34. Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsed nimetused määravad kindlaks liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit: Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Pikkkoon-hai Dicentrarchus labrax BSS Huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks: Limapead ALF Beryx spp. Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Merikuratlased ANF Lophiidae Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Pikkkoon-hai DCA Deania calcea Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Sinine molva BLI Molva dypterygia Sinine marliin BUM Makaira nigricans Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Hirvkalalased BOR Caproidae Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Tursk COD Gadus morhua Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Harilik merikeel SOL Solea solea Krabid PAI Paralomis spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Pikksabad GRV Macrourus spp. Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Heeringas HER Clupea harengus Stauriidid JAX Trachurus spp. Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Väikesuulest LEM Microstomus kitt Harilik molva LIN Molva molva Harilik makrell MAC Scomber scombrus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Viburhännakud PEN Penaeus spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Pollak POL Pollachius pollachius Harilik heeringahai POR Lamna nasus Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Meriahvenad RED Sebastes spp. Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Tobiad SAN Ammodytes spp. Ümar helerai RJI Raja circularis Huntahven BSS Dicentrarchus labrax Šagräänrai RJF Raja fullonica Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Railised SRX Rajiformes Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Täpiline rai RJM Raja montagui Kilu SPR Sprattus sprattus Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Kalmaar SQS Martialia hyadesi Tähtrai RJR Amblyraja radiata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Ogarai RJC Raja clavata Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Meriluts USK Brosme brosme Musterrai RJU Raja undulata Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Merlang WHG Merlangius merlangus Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea IA LISA SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 0 (2) Ühendkuningriik 0 (2) Saksamaa 0 (2) Rootsi 0 (2) Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 Lubatud kogupüük (TAC) 90 Analüütiline TAC

Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna liidu veed (ARU/34-C) Taani 911 Saksamaa 9 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 43 Rootsi 35 Ühendkuningriik 16 Liit 1 028 Lubatud kogupüük (TAC) 1 028 Analüütiline TAC

Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 329 Prantsusmaa 7 Iirimaa 305 Madalmaad 3 434 Ühendkuningriik 241 Liit 4 316 Lubatud kogupüük (TAC) 4 316 Analüütiline TAC

Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (3) Prantsusmaa 6 (3) Ühendkuningriik 6 (3) Muud 3 (3) Liit 21 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 21 Analüütiline TAC

Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (USK/3A/BCD) Taani 15 Rootsi 7 Saksamaa 7 Liit 29 Lubatud kogupüük (TAC) 29 Analüütiline TAC

Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 64 Saksamaa 19 Prantsusmaa 44 Rootsi 6 Ühendkuningriik 96 Muud 6 (4) Liit 235 Lubatud kogupüük (TAC) 235 Analüütiline TAC

Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 13 Hispaania 46 Prantsusmaa 548 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 264 Muud 13 (5) Liit 937 Norra 2 923 (6) (7) (8) (9) Lubatud kogupüük (TAC) 3 860 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 10 463 Iirimaa 29 464 Ühendkuningriik 2 710 Liit 42 637 Lubatud kogupüük (TAC) 42 637 Ennetuslik TAC

Liik: Heeringas (10) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A.) Taani 21 178 (11) Saksamaa 339 (11) Rootsi 22 154 (11) Liit 43 671 (11) Norra 6 813 Fääri saared 600 (12) Lubatud kogupüük (TAC) 51 084 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Heeringas (13) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N (HER/4AB.) Taani 91 628 Saksamaa 55 471 Prantsusmaa 24 669 Madalmaad 63 556 Rootsi 5 273 Ühendkuningriik 70 348 Liit 310 945 Norra 150 290 (14) Lubatud kogupüük (TAC) 518 242 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Heeringas (16) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 1 184 (16) Liit 1 184 Lubatud kogupüük (TAC) 518 242 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Heeringas (17) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 Lubatud kogupüük (TAC) 6 659 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Heeringas (18) Clupea harengus Püügipiirkond: IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 65 Taani 12 601 Saksamaa 65 Prantsusmaa 65 Madalmaad 65 Rootsi 62 Ühendkuningriik 239 Liit 13 162 Fääri saared 220 Lubatud kogupüük (TAC) 13 382 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Heeringas (19) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc ja VIId (20) (HER/4CXB7D) Belgia 9 567 (21) Taani 1 359 (21) Saksamaa 823 (21) Prantsusmaa 14 224 (21) Madalmaad 25 488 (21) Ühendkuningriik 5 546 (21) Liit 57 007 Lubatud kogupüük (TAC) 518 242 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (22) (HER/5B6ANB) Saksamaa 0 (23) Prantsusmaa 0 (23) Iirimaa 0 (23) Madalmaad 0 (23) Ühendkuningriik 0 (23) Liit 0 (23) Lubatud kogupüük (TAC) 0 Analüütiline TAC

Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIaS (24), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Iirimaa 0 Madalmaad 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI püügipiirkond, Clyde (25) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem (26) Liit Kehtestatakse hiljem (27) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse hiljem (27) Ennetuslik TAC

Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa (28) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 191 Ühendkuningriik 3 384 Liit 4 575 Lubatud kogupüük (TAC) 4 575 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ühendkuningriik 465 Liit 930 Lubatud kogupüük (TAC) 930 Ennetuslik TAC

Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (29), VIIh (29), VIIj (29) ja VIIk (29) (HER/7G-K.) Saksamaa 172 Prantsusmaa 953 Iirimaa 13 345 Madalmaad 953 Ühendkuningriik 19 Liit 15 442 Lubatud kogupüük (TAC) 15 442 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: VIII (ANE/08.) Hispaania 22 500 Prantsusmaa 2 500 Liit 25 000 Lubatud kogupüük (TAC) 25 000 Analüütiline TAC

Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 5 080 Portugal 5 542 Liit 10 622 Lubatud kogupüük (TAC) 10 622 Ennetuslik TAC

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 12 (30) Taani 3 846 (30) Saksamaa 96 (30) Madalmaad 24 (30) Rootsi 673 (30) Liit 4 651 Lubatud kogupüük (TAC) 4 807 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 228 (31) Saksamaa 5 (31) Rootsi 137 (31) Liit 370 (31) Lubatud kogupüük (TAC) 370 (31) Ennetuslik TAC

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 994 (32) Taani 5 713 (32) Saksamaa 3 622 (32) Prantsusmaa 1 228 (32) Madalmaad 3 228 (32) Rootsi 38 (32) Ühendkuningriik 13 107 (32) Liit 27 930 Norra 5 721 (33) Lubatud kogupüük (TAC) 33 651 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (34) Liit 382 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00′ W, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74 Ennetuslik TAC

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00′ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 (35) Analüütiline TAC

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa (COD/07A.) Belgia 2 Prantsusmaa 5 Iirimaa 97 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 42 Liit 146 Lubatud kogupüük (TAC) 146 Analüütiline TAC

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 193 Prantsusmaa 3 166 Iirimaa 864 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 341 Liit 4 565 Lubatud kogupüük (TAC) 4 565 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 84 Prantsusmaa 1 647 Madalmaad 49 Ühendkuningriik 181 Liit 1 961 Lubatud kogupüük (TAC) 1 961 Analüütiline TAC

Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 Taani 7 Saksamaa 7 Prantsusmaa 43 Madalmaad 34 Ühendkuningriik 2 540 Liit 2 639 Lubatud kogupüük (TAC) 2 639 Analüütiline TAC

Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 592 Prantsusmaa 2 312 Iirimaa 675 Ühendkuningriik 1 635 Liit 5 214 Lubatud kogupüük (TAC) 5 214 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 493 (36) Hispaania 5 476 (37) Prantsusmaa 6 647 (37) Iirimaa 3 021 (36) Ühendkuningriik 2 617 (36) Liit 18 254 Lubatud kogupüük (TAC) 18 254 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 997 Prantsusmaa 805 Liit 1 802 Lubatud kogupüük (TAC) 1 802 Analüütiline TAC

Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 258 Prantsusmaa 63 Portugal 42 Liit 1 363 Lubatud kogupüük (TAC) 1 363 Analüütiline TAC

Liik: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul; (FLE/2AC4-C) lesta puhul Belgia 503 Taani 1 888 Saksamaa 2 832 Prantsusmaa 196 Madalmaad 11 421 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 588 Liit 18 434 Lubatud kogupüük (TAC) 18 434 Ennetuslik TAC

Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 398 (38) Taani 878 (38) Saksamaa 429 (38) Prantsusmaa 82 (38) Madalmaad 301 (38) Rootsi 10 (38) Ühendkuningriik 9 169 (38) Liit 11 267 (38) Lubatud kogupüük (TAC) 11 267 Analüütiline TAC

Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Liit 1 500 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 229 Saksamaa 262 Hispaania 245 Prantsusmaa 2 818 Iirimaa 638 Madalmaad 221 Ühendkuningriik 1 962 Liit 6 375 Lubatud kogupüük (TAC) 6 375 Ennetuslik TAC

Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 3 097 (39) Saksamaa 345 (39) Hispaania 1 231 (39) Prantsusmaa 19 875 (39) Iirimaa 2 540 (39) Madalmaad 401 (39) Ühendkuningriik 6 027 (39) Liit 33 516 (39) Lubatud kogupüük (TAC) 33 516 (39) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.

Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 368 Prantsusmaa 7 612 Liit 8 980 Lubatud kogupüük (TAC) 8 980 Analüütiline TAC

Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 2 141 Prantsusmaa 2 Portugal 426 Liit 2 569 Lubatud kogupüük (TAC) 2 569 Analüütiline TAC

Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (HAD/3A/BCD) B