ET Euroopa Liidu Teataja L 231/8

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/78/EÜ,

13. juuli 2009,

kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/31/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

(2) Direktiiv 93/31/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad EÜ tüübikinnituse süsteemi, mis kehtestati nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/61/EMÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), mis omakorda asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), (5) ning selles sätestatakse kaherattaliste mootorsõidukite projekteerimise ja ehituse tehnilised näitajad tugiharkide osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivis 2002/24/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse menetlusele, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukitele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2002/24/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.

(3) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkidele osa EÜ tüübikinnituse andmist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(4) Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat tüüpi kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide suhtes, nagu on osutatud direktiivi 2002/24/EÜ artiklis 1.

Artikkel 2

Osa EÜ tüübikinnituse andmise menetlus kaherattalise mootorsõiduki tugihargi suhtes ja kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 2002/24/EÜ II ja III peatükis.

Artikkel 3

Muudatused, mis on vajalikud I lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 18 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid ei tohi tugiharkidega seotud põhjustel:

— keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või

— keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu,

kui kõnealuste sõidukite tugihargid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.

2. Liikmesriigid keelduvad andmast EÜ tüübikinnitust uutele kaherattalise mootorsõiduki tüüpidele tugiharkidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Direktiiv 93/31/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2009 Euroopa Parlamendi nimel president H.-G. PÖTTERING Nõukogu nimel eesistuja E. ERLANDSSON

(1) ELT C 234, 30.9.2003, lk 20.

(2) Euroopa Parlamendi 25. septembri 2007. aasta arvamus (ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 66) ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsus.

(3) EÜT L 188, 29.7.1993, lk 19.

(4) Vt II lisa A osa.

(5) EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

I LISA 1. MÕISTED Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1.1. tugihark– seade, mis on kindlalt sõiduki külge kinnitatud ning hoiab sõidukit vertikaalses (või peaaegu vertikaalses) seisuasendis, kui sõidukijuht ei ole kohal; 1.2. külgtugihark– tugihark, mis väljasirutatud või avatud asendis toetab ainult sõiduki ühte külge, kusjuures mõlemad rattad jäävad toetuspinnaga kokkupuutesse; 1.3. kesktugihark– tugihark, mis avatud asendis toetab sõidukit ühes või mitmes sõiduki ja toetuspinna kokkupuutepunktis mõlemal pool sõiduki keskpikitasapinda; 1.4. külgkalle– protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna lõikejoon on risti suurima kaldejoonega (joonis 1); 1.5. pikikalle– protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapind on paralleelne suurima kaldejoonega (joonis 2); 1.6. sõiduki keskpikitasapind– sõiduki tagumise ratta pikisuunaline sümmeetriatasand. 2. ÜLDNÕUDED 2.1. Kõik kaherattalised sõidukid peavad olema varustatud vähemalt ühe tugihargiga, mis hoiab sõidukit püstiasendis seisu (näiteks parkimise) ajal, kui sõidukit ei hoia püstiasendis inimene ega välised vahendid. Topeltratastega sõidukitel ei pea olema tugiharke, kuid need peavad seisuasendis (seisupidur on rakendatud) vastama punktis 6.2.2 ettenähtud nõuetele. 2.2. Tugihargi tüüp peab vastama kas külg- või kesktugihargi või mõlema tugihargi tüübile. 2.3. Kui tugihark on kinnitatud sõiduki alumisele osale või sõiduki alla, peab (peavad) tugihargi väljaulatuv(ad) osa(d) kinnitamiseks või sõiduasendisse asetumiseks liikuma sõiduki tagaosa poole. 3. ERINÕUDED 3.1. Külgtugihargid 3.1.1. Külgtugihargid peavad: 3.1.1.1. toetama sõidukit sellisel viisil, et oleks tagatud külgpüsivus nii horisontaaltasapinnal kui kallakul, et sõiduk ei kalduks liiga kergesti (ega pöörleks seejuures külgtugihargi toetuspunkti ümber) või ei liiguks liiga kergesti vertikaalasendisse või üle vertikaalasendi (ega kalduks seejuures külgtugihargi suhtes vastassuunda); 3.1.1.2. toetama sõidukit sellisel viisil, et säiliks stabiilsus, kui sõiduk on pargitud kallakule punkti 6.2.2 kohaselt; 3.1.1.3. liikuma automaatselt alg- või sõiduasendisse: 3.1.1.3.1. kui sõiduk asetatakse tagasi tavalisse (vertikaalsesse) sõiduasendisse või 3.1.1.3.2. kui sõiduk liigub ettepoole juhi tahtliku tegevuse tulemusena; 3.1.1.4. olema punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõuetest hoolimata projekteeritud ja ehitatud nii, et ei sulgu automaatselt, kui kaldenurk ootamatult muutub (näiteks juhul, kui kolmas osaleja või mööduva sõiduki tekitatud tuulehoog sõidukit kergelt tõukab): 3.1.1.4.1. kui tugihark on väljaulatuvas või seisuasendis; 3.1.1.4.2. kui sõidukit kallutatakse selleks, et külgtugihargi ots puudutaks maapinda, ja 3.1.1.4.3. kui sõiduk on järelevalveta jäetud seisuasendisse. 3.1.2. Punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui külgtugihark on väljaulatuvas asendis. 3.2. Kesktugihargid 3.2.1. Kesktugihargid peavad: 3.2.1.1. toetama sõidukit nii, et oleks tagatud sõiduki stabiilsus juhul, kui üks või mõlemad rattad puudutavad toetuspinda või juhul, kui ükski ratastest ei puuduta toetuspinda: 3.2.1.1.1. horisontaalsel toetuspinnal; 3.2.1.1.2. kaldeasendis; 3.2.1.1.3. kallakul vastavalt punktile 6.2.2; 3.2.1.2. liikuma automaatselt tagasi alg- või sõiduasendisse: 3.2.1.2.1. kui sõiduk liigub ettepoole nii, et kesktugihark tõuseb toetuspinnalt üles. 3.2.2. Punktis 3.2.1.2 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui kesktugihark on väljaulatuvas asendis. 4. MUUD NÕUDED 4.1. Peale selle võib sõiduk olla varustatud juhi kohal istuvale juhile hästi nähtava märgulambiga, mis sisselülitatud süüte korral süttib ning põleb seni, kuni tugihark on alg- või sõiduasendis. 4.2. Kõigil tugiharkidel peab olema kinnitussüsteem, mis hoiab need alg- või sõiduasendis. Süsteem võib koosneda: — kahest eraldi seadmest, näiteks kahest vedrust, või ühest vedrust ja ühest kinnitusseadmest, näiteks klambrist, või — ühest seadmest, mis peab riketeta töötama vähemalt — 10 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud kaks tugiharki, või — 15 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud ainult üks tugihark. 5. STABIILSUSKATSED 5.1. Et kindlaks määrata tugihargi võime hoida sõidukit punktides 3 ja 4 ettenähtud stabiilses asendis, tuleb teha järgmised katsed. 5.2. Sõiduki seisund 5.2.1. Sõiduk tuleb esitada tühimassiga. 5.2.2. Rehvid peavad olema täis pumbatud tootja poolt kõnealuse seisundi puhul soovitatava rõhuni. 5.2.3. Käik peab olema välja lülitatud või, juhul kui sõidukil on automaatkäigukast, „seisuasendis”, kui see on olemas. 5.2.4. Kui sõidukil on seisupidur, siis tuleb see rakendada. 5.2.5. Rooliseade peab olema lukustatud asendis. Kui rooliseadet saab lukustada vasakule või paremale pööramise teel, siis tuleb katsed teha mõlemas asendis. 5.3. Katseala 5.3.1. Punktis 6.1 nimetatud katsed tehakse tasasel, horisontaalsel, kõval pinnal, mis on kuiv ja liivavaba. 5.4. Katseseadmed 5.4.1. Punktis 6.2 nimetatud katsetes tuleb kasutada seisuplatvormi. 5.4.2. Seisuplatvorm peab olema jäiga, tasase, nelinurkse pinnaga, mis kannab sõidukit märgatava paindumiseta. 5.4.3. Seisuplatvormi pind peab olema piisavalt kare, et takistada sõiduki libisemist mööda toetuspinda kalde- või kallakukatsete ajal. 5.4.4. Seisuplatvorm peab olema projekteeritud nii, et oleks võimalik saavutada vähemalt punktis 6.2.2 ettenähtud külg- ja pikikallet. 6. KATSEMENETLUSED 6.1. Stabiilsus horisontaalsel toetuspinnal (punktiga 3.1.1.4 seotud katse) 6.1.1. Katsealal oleva sõiduki külgtugihark lükatakse välja või asetatakse seisuasendisse ning sõiduk toetatakse sellele. 6.1.2. Sõidukit liigutatakse nii, et nurk sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna vahel suureneks kolme kraadi võrra (sõidukit kallutatakse vertikaalasendi suunas). 6.1.3. Sõiduki liigutamine ei tohi sundida külgtugiharki automaatselt alg- või sõiduasendisse tõmbuma. 6.2. Stabiilsus kaldpinnal (punktidega 3.1.1.1, 3.1.1.2, 3.2.1.1.2 ja 3.2.1.1.3 seotud katsed) 6.2.1. Sõiduk asetatakse seisuplatvormile nii, et külgtugihark ja kesktugihark (eraldi katsed) on väljatõmmatud või parkimisasendis ning sõiduk toetub tugihargile. 6.2.2. Seisuplatvorm nihutatakse minimaalsesse külgkaldesse ning seejärel eraldi katses minimaalsesse pikikaldesse vastavalt järgmisele tabelile: Kalle Külgtugihark Kesktugihark Mopeed Mootorratas Mopeed Mootorratas Külgkalle (parem ja vasak) 5 % 6 % 6 % 8 % Allamäge kalle 5 % 6 % 6 % 8 % Ülesmäge kalle 6 % 8 % 12 % 14 % Vaata jooniseid 1a, 1b ja 2. 6.2.3. Kui kaldes seisuplatvormile asetatud sõiduk toetub kesktugihargile ja ainult ühele rattale ning kui sõiduk säilitab kõnealuse asendi nii, et toetuspinda puudutavad ainult kesktugihark ja kas esimene või tagumine ratas, siis tuleb eespool kirjeldatud katsed teha ainult sõidukiga, mis toetub kesktugihargile ja tagumisele rattale, kui muud käesolevas punktis ettenähtud nõuded on täidetud. 6.2.4. Sõiduk peab püsima stabiilsena, kui seisuplatvormi kallutatakse vastavalt igale nõutavale suurusele ning kõik eespool nimetatud nõuded on täpselt täidetud. 6.2.5. Teise võimalusena võib enne, kui sõiduk katseasendisse viiakse, seisuplatvormi vastava suuruse võrra kallutada. Joonis 1a Külgkalle Joonis 1b Külgkalle Joonis 2 Pikikalle ülesmäge Pikikalle allamäge 1. liide Teatis kaherattalise mootorsõiduki tüübi tugiharkide kohta (lisatakse osa EÜ tüübikinnituse taotlusele, kui see esitatakse sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlusest eraldi) Järjekorranumber (määrab taotleja): … Kaherattalise mootorsõiduki tüübi tugiharkide osa tüübikinnitustaotlus peab sisaldama teavet, mis on ette nähtud nõukogu direktiivi 2002/24/EÜ II lisa järgmistes punktides: — 1. osa A jao punktid: — 0.1, — 0.2, — 0.4 kuni 0.6, — 2.1, — 2.1.1; — 1. osa B jao punkt: — 1.3.1. 2. liide

II LISA A OSA Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega (osutatud artiklis 5) Nõukogu direktiiv 93/31/EMÜ (EÜT L 188, 29.7.1993, lk 19). Komisjoni direktiiv 2000/72/EÜ (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 18). B OSA Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad (osutatud artiklis 5) Direktiiv ülevõtmise tähtpäev kohaldamise tähtpäev 93/31/EMÜ 14. detsember 1994 14. juuni 1995 (1) 2000/72/EÜ 31. detsember 2001 1. jaanuar 2002 (2) (1) Kooskõlas direktiivi 93/31/EMÜ artikli 4 lõike 1 kolmanda lõiguga: „Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu tugiharkidega seotud põhjustel.” Nimetatud kuupäevaks on 14. detsember 1994; vaata direktiivi 93/31/EMÜ artikli 4 lõike 1 esimest lõiku. (2) Kooskõlas direktiivi 2000/72/EÜ artikliga 2: „1. Alates 1. jaanuarist 2002 ei tohi liikmesriigid tugiharkidega seotud põhjustel: — keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või — keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu, kui kõnealuste sõidukite tugihargid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/31/EMÜ nõuetele. 2. Alates 1. juulist 2002 keelduvad liikmesriigid andmast EÜ tüübikinnitust uutele kaherattalise mootorsõiduki tüüpidele tugiharkidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/31/EMÜ nõuded ei ole täidetud.”