ET Euroopa Liidu Teataja L 220/1

KOMISJONI OTSUS,

3. august 2011,

riigiabi SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)) kohta, mida Portugal kavatseb anda äriühingule Petrogal

(teatavaks tehtud numbri C(2011) 5546 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/466/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 19. novembri 2009. aasta kirjas teavitas komisjon Portugali oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus sihtotstarbelise regionaalabi suhtes, mida kavatsetakse anda äriühingu Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (edaspidi „Petrogal”) investeerimisprojekti tarbeks seoses äriühingu naftatöötlustegevusega Sinesis ja Matosinhoses (edaspidi „investeerimisprojekt”). 9. detsembri 2009. aasta kirjas esitas Portugal algatamisotsuse mittekonfidentsiaalse, avaldamiseks ettenähtud versiooni.

(2) 17. detsembri 2009. aasta kirjas palus Portugal pikendada tema märkuste esitamise tähtaega ühe kuu võrra. 22. detsembril 2009 nõustus komisjon selle taotlusega. Portugal esitas oma märkused 21. jaanuari 2010. aasta kirjas.

(3) Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

(4) Komisjonile esitasid oma märkused naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühendus (Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação), (3) Portugali tööstusettevõtete liit (Confederação da Indústria Portuguesa), (4) energiatõhususe assotsiatsioon (Associação para a eficiência energética), (5) konkurent nr 2, (6) Petrogaliga konkureeriv ettevõtja, (7) konkurent nr 1, (8) (9) töötajate ametiühing (União Geral de trabalhadores), (10) Sinesi omavalitsus, (11) Portugali töötajate ametiühingute liit (Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses) (12) ning Portugali kaubandus- ja tööstuskoda (Associação Industrial Portuguesa) (13).

(5) Komisjon edastas need märkused Portugalile 9., 10., 17. ja 19. märtsi 2010. aasta kirjades ning andis talle võimaluse vastata; Portugal esitas oma märkused 8. aprilli 2010. aasta kirjas.

(6) 15. ja 28. juuli 2010. aasta (14) kirjades küsis komisjon täiendavat teavet ning Portugal esitas selle vastavalt 16. ja 23. augusti 2010. aasta kirjades.

(7) 4. ja 5. augusti 2010. aasta kirjades küsis komisjon konkurentidelt nr 1 ja 2 selgitusi, mis esitati 10. ja 15. septembri 2010. aasta kirjades. 20. septembri 2010.aasta kirjas edastati need selgitused Portugalile märkuste esitamiseks.

(8) 17. septembri ja 1. oktoobri 2010. aasta kirjades küsis komisjon Portugalilt lisateavet. Portugal vastas 18. ja 29. oktoobril 2010.

(9) 13. oktoobri 2010. aasta kirjas küsiti konkurentidelt nr 1 ja 2 konkreetseid üksikasju seoses nende 10. ja 15. septembril 2010 saadetud vastustega.

(10) 21. ja 28. oktoobri 2010. aasta kirjades küsis komisjon Portugalilt lisateavet. Portugal vastas 12. novembril saadetud kirjas.

(11) 10. novembril 2010 saadetud kirjas esitas konkurent nr 1 selgitused oma 15. septembri 2010. aasta kirjale. 12. novembril 2010 edastati need selgitused märkuste esitamiseks Portugalile, kes vastas kirjaga 19. novembril 2010.

(12) 30. novembri 2010. aasta kirjas küsis komisjon Portugalilt lisateavet. Portugal esitas oma märkused 20. detsembri 2010. aasta kirjas.

(13) 11. novembri 2010. aasta kirjas palus komisjon Portugalil esitada investeerimisprojekti kulude ja tulude analüüs. Portugal esitas küsitud teabe 1. detsembril 2010.

(14) 6. jaanuari 2011. aasta kirjas esitas Portugal teabe äriühingu Petrogal aktsionäride kohta.

(15) 12. jaanuaril 2011 toimus koosolek, millel osalesid Portugali ametiasutuste, äriühingu Petrogal ja komisjoni esindajad. 25. jaanuari 2011. aasta kirjas esitas Portugal teabe teatavate valdkondade kohta, mida koosolekul arutati (sh turuhinnang, abi ergutav mõju).

(16) 24. jaanuari, 16. märtsi ja 12. aprilli 2011. aasta kirjades küsis komisjon lisateavet investeerimisprojekti võimaliku vastupidise stsenaariumi kohta ning Portugal vastas kirjades, mis saadeti vastavalt 7. veebruaril, 4. aprillil ja 29. aprillil 2011. 7. juuni 2011. aasta e-kirjas küsis komisjon teavet, mida Portugal ei olnud eelmistes kirjades esitanud. Portugal esitas teatavate küsimustega seotud teabe 9. juuni 2011. aasta e-kirjas ning 11. ja 17. juunil 2011 saadetud kirjades.

(17) 24. juuni 2011. aasta kirjas palus komisjon Portugalil esitada puuduv teave diislikütuse turu kohta. Portugal esitas küsitud teabe 30. juuni ja 14. juuli 2011. aasta kirjades. 20. juuli 2011. aasta kirjas esitasid Portugali ametiasutused nõusoleku, et komisjon võtab käesoleva otsuse vastu ingliskeelsena.

2. RIIGIABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. Abisaaja

(18) Riigiabi saaja äriühing Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (edaspidi „Petrogal”) on äriühingu Galp Energia, SGPS, S.A. (edaspidi „Galp Energia”) tütarettevõte ja kuulub 100 % talle. Äriühingu Galp Energia olulisemad aktsionärid on ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (edaspidi „Amorim Energia”) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (edaspidi „Parpública”)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (edaspidi „CGD”) (18) (1 %) ja muud äriühingud (23,31 %). Galp Energia on äriühingu Galp Energia Group (edaspidi „Galp”) valdusettevõte. Galp Energia tegutseb naftatoodete turul (hõlmab rafineerimist ja turustamist, st nii hulgi- kui ka jaemüüki) ja gaasiturul.

(19) Valdusettevõte nimega GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A asutati 22. aprillil 1999 peamiselt naftatoodete ja maagaasiga kauplemiseks ning see ühendab kaht varasemat Portugali valitsusele kuulunud äriühingut, mis anti nüüd Galp Energia kontrolli alla – Petrogal, mis tegeles naftatoodetega ja GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., mis tegeles gaasiga (19).

(20) Galp Energia äritegevus hõlmab ka rafineeritud naftasaaduste jae- ja hulgimüüki Pürenee poolsaarel. Äriühing on Portugalis turuliider (20) ja tema tegevus Hispaanias laieneb.

(21) Petrogal on Portugalis kahe rafineerimistehase ainuomanik. Kõnealuste tehaste asukohaks on Sines ja Matosinhos. Rafineerimistegevus hõlmab nii rafineerimist, tarnimist kui ka logistikat. Petrogal on suurim naftasaaduste turustaja Portugalis ja üks suurimaid Pürenee poolsaarel. Äriühing haldab sisuliselt kogu toornafta importi ja osaliselt ka rafineeritud toodete importi Portugali, tema arvel on 80 % toornafta- ja rafineeritud naftatoodete ladustamisvõimsusest (21) ning tal on Portugalis oluline koht naftatoodete logistika infrastruktuuris.

(22) Petrogali tootevalik on lai ning hõlmab bensiini, diislikütust, reaktiivkütust, kütteõli, toorbensiini, veeldatud naftagaasi (LPG), bituumenit ja mitmeid aromaatseid ühendeid. Rafineerimistegevus hõlmab naftatoodete tarnimist Petrogali jae- ja hulgimüügi ning LPG turustusosakondadele, konkurentidele ja välismaistele klientidele ning rafineerimistehaste ja logistikavahendite haldamist. Petrogal ladustab ja transpordib oma tooteid tema ainuomanduses olevates või temaga seotud logistikaettevõtete mahutites.

(23) Joonisel 1 on esitatud äriühingu Petrogal omandi- ja kontrolliõigused:

(24) 29. detsembril 2005 kirjutasid Amorim Energia, ENI ja Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) alla aktsionäride lepingule (edaspidi „aktsionäride leping”), 28. märtsil 2006 ühines sellega CGD. Aktsionäride leping jõustus 29. märtsil 2006 ning see kehtib kaheksa aastat. Kooskõlas Portugali väärtpaberiseaduse artikli 20 esimese lõigu punktiga c määrati aktsionäride lepingu kohaselt Galp Energia aktsiatest tulenev lepinguosaliste hääleõigus vastastikku teistele osalistele. Sellest tulenevalt kontrollivad aktsionäride lepingus osalevad aktsiaomanikud ühiselt äriühingut Galp Energia.

(25) Portugali sõnul tuleneb aktsionäride lepingust, et aktsionärid ja eelkõige ENI ei saa üksinda kontrollida ega kindlaks määrata ei enda ega ka Petrogali rafineerimistegevuse strateegiat.

2.2. Petrogali investeerimisprojekt

(26) Investeerimisprojekti eesmärk on Sinesis ja Matosinhoses asuvate Portugali ainsate rafineerimistehaste ümberkorraldamine ja laiendamine. Lisaks on investeerimisprojekti eesmärk parandada kahe rafineerimistehase integreeritust ja sünergiat. Avaneb võimalus kasutada rasket toornaftat.

(27) Investeerimisprojekti peamine eesmärk on suurendada diislikütuse osatähtsust tootmises bensiini osatähtsuse arvel. Investeerimisprojekti kohaselt kaasneb raske toornafta ulatuslikuma kasutamisega tooraine maksumuse vähenemine ja väheneb sõltuvus töödeldava toornafta päritolust.

(28) Matosinhoses asuva rafineerimistehase ümberehitamise osas nähakse investeerimisprojektiga täpsemalt ette uue vaakumdestillatsiooni mooduli ehitamine vaakumgaasiõli tootmiseks ja uue viskoossuse vähendamise mooduli ehitamine vaakumjäägi termiliseks kergkrakkimiseks.

(29) Sinesi rafineerimistehase ümberehitamise osas on investeerimisprojekti eesmärk ehitada uus hüdrokrakkimisseade, st vaakumgaasiõli hüdrokrakkimise moodul, et toota diisli- ja reaktiivkütust. Investeerimisprojekti kohaselt kasutataks hüdrokrakkimisseadme lähteainena nii Matosinhose and Sinesi rafineerimistehases toodetud vaakumgaasiõli ja viskoossuse vähendamise moodulis toodetud gaasiõli, kasutades seega täielikult ära riigi rafineerimisseadmete töötlemisvõimsuse. Seega töödeldaks [ ] barrelit päevas, kasutades aastas lähteainena ligikaudu [ ] tuhat tonni jääkgaasi.

(30) Hüdrokrakkimise tulemusel saadud tooted (vedelgaas, raske toorbensiin (22) ja diislikütus) on [ ] hüdrogeenitud, mis tähendab, et nende kvaliteet on hea. Eeldatakse, et investeerimisprojekti tulemusena suureneb vaid diislikütuse ja toorbensiini raskete fraktsioonide/raske toorbensiini tootmine.

(31) Investeerimisprojekti kohaselt tarnitakse osa Sinesi rafineerimistehases toodetud raskest toorbensiinist Matosinhosesse toorainena Petrogali aromaatsete süsivesinike tehase jaoks; (23) see aitab suurendada rafineerimistehaste integratsiooni. Raske toorbensiini tootmise suurenemine on Sinesi tehase ümberkorralduskava/ümberehitusprojekti? vältimatu osa.

(32) Investeerimisprojektiga seotud töid alustati 2008. aastal (esimene töökäsk on välja antud 14. märtsil 2008 kooskõlas direktorite nõukogu 5. märtsi 2008. aasta otsusega) ja need tuli lõpetada 31. detsembriks 2010. Täistootmisvõimsuseni pidi jõutama 2011. aastaks.

2.3. Ühtne investeerimisprojekt

(33) Portugal väidab, et aastateks 2007–2013 ettenähtud regionaalabi suuniste (24) punkti 60 kohaselt tuleb investeerimisprojekti käsitada ühtse investeerimisprojektina, vaatamata pikale vahemaale kahe rafineerimistehase vahel (ligikaudu 450 km meritsi). Portugali ametiasutused kinnitavad, et teatatud investeerimisprojektile eelnenud kolme aasta jooksul ei ole Petrogal saanud riigiabi.

2.4. Investeerimisprojektiga seotud kulud

(34) Sinesi tehase investeeringutega seotud investeerimiskulude nimiväärtus on [ ] eurot. Sinesi rafineerimistehasele ettenähtud abi nimiväärtus on [ ] eurot, mis annab abi osatähtsuseks 16 %. Matosinhose rafineerimistehase investeeringute nimiväärtus ulatub [ ] euroni ning tehasele antava abi nimiväärtus on [ ] eurot, seega on abi osatähtsus 13 %.

(35) Investeerimisprojekti abikõlblike kulude ajaldatud väärtus on 974 064 894 eurot (nimiväärtus on 1 058 934 146 eurot) ning see hõlmab vaid seadmeid (ei hõlma ei maad ega hooneid). Mõlema rafineerimistehase abisumma ajaldatud väärtus kokku on 121 091 314 eurot (nimiväärtus 160 484 007 eurot), seega on abi osatähtsus 12,43 %. Tabelis 1 on esitatud abikõlblike kulude üksikasjalik jaotus aastate kaupa. Tabel 1 Abikõlblikud kulud (eurodes) 2007 2008 2009 2010 Kokku Materiaalne põhivara [ ] (25) [ ] [ ] [ ] 1 058 934 146

2.5. Investeerimisprojekti rahastamine

(36) Lisaks taotletud riigiabile (nimiväärtuses 160 484 007 eurot) on Petrogalil kavas rahastada investeerimisprojekti omavahenditest. Muud riigiabi ei ole rahastamiseks ette nähtud. 500 miljoni euro ulatuses rahastatakse investeerimisprojekti ka Euroopa Investeerimispanga laenudest, mis kiideti heaks 2009. aastal. Abisaaja omaosalus abikõlblikes kuludes moodustab 36 %.

2.6. Regionaalabi ülemmäär

(37) Vastavalt Portugali regionaalabi kaardile aastateks 2007–2013 (26) on piirkonnad Alentejo ja Norte, kus Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased asuvad, kõlblikud saama regionaalabi vastavalt asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktiga a ettenähtud erandile ning investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär suurettevõtetele on vastavalt 40 % ja 30 % toetuse brutoekvivalendist.

2.7. Panus regionaalarengusse

(38) Investeerimisprojekt peaks aitama luua mõlemas piirkonnas kokku ligikaudu 150 otsest ja 450 kaudset töökohta. Portugali esitatud teabe kohaselt luuakse ehitamise ajaks ka ligikaudu 3 000 ajutist töökohta.

2.8. Abi vorm

(39) Riigiabi antakse sihtotstarbelise abina nagu oli ette nähtud 15. oktoobri 1999. aasta dekreetseadusel nr 409/99 põhineva aegunud abikavaga (N 97/1999).

(40) Kooskõlas Portugali ministrite nõukogu 6. märtsi 2008. aasta resolutsiooniga kirjutasid Portugali valitsus ning äriühingud Petrogal ja Galp Energia 10. märtsil 2008 alla kahele lepingule, milles käsitleti riigiabi andmist. Need kaks lepingut olid maksusoodustuste andmise leping ja investeerimisleping (edaspidi „abilepingud”).

(41) Allkirjastatud abilepingutega nähti ette maksusoodustus, mis oli seotud investeerimisprojekti täitmisega. Abi oleks antud maksusoodustusena, mis arvestatakse maha ettevõtte tulevasest tulumaksust. Portugali ametiasutused arvutaksid maksusoodustuse summa protsendina abikõlblikest investeeringutest. Maksusoodustust kohaldataks üksnes investeerimisprojektiga seotud maksude suhtes. Juhul kui maksusoodustust ei ole võimalik kohe täies ulatuses kasutada, saaks allesjäänud maksusoodustust kasutada kuni lepingu aegumiseni (st 31. detsembrini 2016).

2.9. Abisumma

(42) Portugalil on kavas anda alates 2011. aastast regionaalabi nimiväärtuses 160 484 007 eurot. Portugali ametiasutuste esitatud tabel 2 kajastab abi andmise üksikasju ja ajakava. Tabel 2 Aasta Eeldatav maksustatav tulu Maksud Maksusoodustuse kasutamine (27) 2008 2009 2010 2011 [ ] [ ] 2012 [ ] [ ] [ ] 2013 [ ] [ ] [ ] 2014 [ ] [ ] [ ] 2015 [ ] [ ] [ ] 2016 [ ] [ ] 160 484 007

(43) Portugali ametiasutused kinnitavad, et investeerimisprojektile antavat abi ei saa kumuleerida muudest kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ega ELi allikatest samade abikõlblike kulude katmiseks saadud abiga.

(44) Lisaks antakse abi tingimusel, et Petrogal jätkab abistatavates piirkondades tehtavaid investeeringuid vähemalt viis aastat pärast investeerimisprojekti lõppu.

(45) Portugal kinnitas, et abi andmine sõltus komisjoni heakskiidust.

(46) Petrogal esitas investeerimisprojektiga seotud taotluse riigiabi saamiseks 22. jaanuaril 2007. 23. jaanuaril 2007 teatasid Portugali ametiasutused Petrogalile kirjalikult, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud, et investeerimisprojekt vastab nendele abikõlblikkuse tingimustele, mis kehtestati maksukavaga enne investeerimiskavaga ettenähtud tegevuse alustamist.

(47) Portugal on võtnud kohustuse mitte ületada käesolevas otsuses sätestatud suurimat abisummat ja abi ülemmäära ka ettenähtust suuremate või väiksemate abikõlblike kulude korral.

2.10. Üldsätted

(48) Portugal on võtnud kohustuse esitada — koopia Petrogalile saadetud dokumendist, milles teatatakse abilepingute jõustumisest (kahe kuu jooksul pärast abi andmist); — vahearuande, mis sisaldab teavet makstud abisumma, abilepingu täitmise ja sama käitisega/tehasega seotud muude investeerimisprojektide kohta (iga viie aasta tagant alates komisjoni nõusolekust abi andmiseks); — üksikasjaliku lõpparuande (kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse tegemist vastavalt esitatud maksegraafikule).

3. AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(49) Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 2 (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kõnealune abi vastab regionaalabi suunistele. Komisjon väljendas kahtlusi seoses menetluse algatamise otsuse põhjendustes 50 kuni 64 nimetatud küsimustega.

3.1. Vastavus regionaalabi suuniste üldsätetele

(50) Regionaalabi suuniste punktis 34 kirjeldatakse alginvesteeringute standardliike kui „investeeringuid materiaalsesse või immateriaalsesse varasse”, mis on seotud — uue käitise rajamisega; — olemasoleva käitise laiendamisega; — käitise toodangu mitmekesistamisega uute toodete lisamisega; — olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega. Alginvesteeringute mõiste alla ei kuulu asendusinvesteeringud, mis ei vasta ühelegi nimetatud tingimusele.

(51) Seoses sellega väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas esialgseks investeeringuks võib lugeda investeerimisprojekti, mille eesmärk on ajakohastada kaks rafineerimistehast ja neid paremini integreerida, suurendades diislikütuse (ja sellega kaasneva toorbensiini) tootmist ja vähendades samal ajal bensiini tootmist. Komisjon leidis, et investeerimisprojekt ei hõlma alginvesteeringut uue käitise rajamiseks ega olemasoleva käitise toodangu mitmekesistamiseks uute täiendavate toodetega. Komisjon leidis, et investeerimisprojekt hõlmab teatavaid käitise laiendamise ja tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega seotud aspekte.

(52) Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et kuna abimeedet tuleb käsitada sihtotstarbelise abina, peab Portugal tõendama, et investeerimisprojekt aitab kaasa ühtse regionaalarengu strateegia rakendamisele regionaalabi suuniste punkti 10 tähenduses.

(53) Eelkõige kahtles komisjon menetluse algatamise otsuses, kas eeldatav panus piirkondlikku arengusse tasakaalustab ka tegelikult abist tulenevaid valdkondlikke mõjusid (160 miljoni euro suuruse abisumma eest pidi loodama vaid 150 otsest töökohta).

(54) Seda arvesse võttes kinnitas komisjon, et tal on põhjendatud kahtlusi abi vajalikkuse osas, sest nagu nähtub Petrogali 2008. aasta raamatupidamisest, on investeerimisprojekt osa tema tööstusstrateegiast ja võrdlusanalüüsi kohaselt oleks see tõenäoliselt ellu viidud ka ilma abi saamata. Komisjon märkis, et investeeringu rakendamiseks (töid alustati 2008. aastal) ei olnud abi ilmselt vajalik ning Petrogal oleks võinud otsustada investeerida mõnes muus asukohas. Tarbetu abi ei aita kaasa piirkondlikule arengule ning sellega võivad kaasneda vastuvõetamatud konkurentsimoonutused.

(55) Menetluse algatamise otsuses kahtles komisjon, kas regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ametlik ergutava mõju nõue on täidetud. Sihtotstarbelise abi puhul peab pädev asutus enne kavaga seotud tööde alustamist olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta eeldusel, et abi andmiseks on olemas komisjoni heakskiit.

(56) Vaatamata Portugali kirjalikule kinnitusele, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud, et investeerimisprojekt on kõlblik riigiabi saamiseks, väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas kava vastab tegelikult regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud nõuetele.

3.2. Abi hindamine lähtudes sätetest, mis käsitlevad abi andmist suurtele investeerimisprojektidele

(57) Portugal teatas kahte rafineerimistehast hõlmavast investeerimisprojektist kui ühtsest investeerimisprojektist. Vastavalt regionaalabi suuniste punktile 60 loetakse alginvesteering ühtseks investeerimisprojektiks siis, kui see moodustab majanduslikult ühtse terviku, võttes arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ja vahetut lähedust.

(58) Sellega seoses avaldas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, osutades kahe rafineerimistehase vahelisele kaugusele. Lisaks tähendaks investeerimisprojekti käsitamine ühtse investeerimisprojektina, et selle suhtes kohaldatakse korrigeeritud piirkondlikku ülemmäära, lähtudes regionaalabi suuniste punktis 67 sätestatud järkjärgulise vähendamise tabelist.

(59) Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses abi hindamisega regionaalabi suuniste kõnealuse kahe punkti kohaselt.

(60) Komisjon ei suutnud määratleda, millised on investeerimisprojektidega hõlmatud asjaomased tooted. Jääb selgusetuks, kas tooted on ainult diisel ja toorbensiin, nagu väitis Portugal, või tuleks arvesse võtta ka muid naftatöötlustooteid. Lisaks naftatöötlustoodete võimalikule asendatavusele turul tuleb võtta arvesse ka asjaolu, et regionaalabi suuniste punkti 69 tähenduses võib toorbensiini pidada vahetooteks.

(61) Komisjon kahtles, kas diislikütuse ja toorbensiini puhul saab asjaomaseks tooteturuks pidada naftatöötlustoodete turgu, nagu seda väidavad Portugali ametiasutused.

(62) Komisjon kahtles, kas asjaomaste toodete asjaomased geograafilised turud tuleb määratleda riiklikul, piirkondlikul (Pürenee poolsaare) või Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi „EMP”) tasandil.

(63) Lisaks tekkis komisjonil kahtlus, kas Petrogali, Galp Energia ja ENI (kellele Petrogal kuulub) turuosa asjaomasel turul oli alla 25 %, kooskõlas regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktiga a.

(64) Samuti tekkis komisjonil kahtlus seoses regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktiga b, mille kohaselt peab investeerimisprojektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna kõigi asjaomaste toodete nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel olema üle 5 % iga asjaomase turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmise aastase kasvumäära.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1. Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse märkused

(65) Ühendus leiab, et investeerimisprojekt aitab oluliselt edendada Portugali majandust ja tugevdada Euroopa konkurentsivõimet naftakeemia ja naftatöötlemissektoris. Kui investeerimisprojekti ei oleks võimalik ellu viia või kui puuduks vajalik toetus selle rakendamiseks, võiksid sellega kaasneda tõsised tagajärjed naftakeemiasektori autonoomiale ja sektorile antavale toetusele.

(66) Äriühingu Artensa (Artenius – Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A. – on äriühingu La Seda de Barcelona S.A Hispaania tütarettevõtja) kavandatav uus tootmismoodul puhta tereftaalhappe (Purified Terephthalic Acid – PTA) tootmiseks Sinesis suurendab oluliselt La Seda nõudlust toorbensiini järele. Seega on La Seda investeeringute (hinnanguliselt ligikaudu 400 miljonit eurot) teostamise seisukohast hädavajalik suurendada toorbensiini tootmist Petrogali hüdrokrakkimismoodulis.

(67) Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse arvates väheneb investeerimisprojekti tulemusena diislikütuse defitsiit Euroopas.

(68) Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse arvates on Petrogali panus olulise tähtsusega naftatöötlemis-, naftakeemia- ja tööstussektori konkurentsivõime- ja tehnoloogiakeskuse loomisel ja edendamisel, mis on osa Portugali strateegiast riikliku ja piirkondliku majanduse elutähtsate tööstusharude edendamiseks.

(69) Naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühenduse kinnitusel saadakse hüdrokrakkimisel eriti hea kvaliteediga diislikütus, mis tagab tõhusama põlemise ja vähendab saasteaineid heitgaasides. Diislikütuse kvaliteet ja investeerimisprojekti tulemusena saavutatav energiatõhusus võimaldavad Petrogalil täita energiatõhususe 2008.–2011. aasta tegevuskava.

(70) Lisaks leiab naftakeemia-, keemia- ja rafineerimistööstuse ühendus, et investeerimisprojektiga toetatakse Matosinhose ja Sinesi piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku jätkusuutlikkust ning seega ka riigi sotsiaalset ja majanduslikku jätkusuutlikkust tervikuna.

4.2. Energiatõhususe assotsiatsiooni (Associação para a eficiência energética) märkused

(71) Investeerimisprojekt on oluline, sest see suurendab diisliõlitarnete paindlikkust ja sõltumatust.

(72) Energiatõhususe assotsiatsiooni arvates tagatakse investeerimisprojektiga kõik tingimused tehnoloogiliseks innovatsiooniks ning luuakse ligikaudu 150 otsest ja 500 kaudset kesktaseme alalist töökohta.

(73) Energiatõhususe osas leiab assotsiatsioon, et mõlema rafineerimistehase ümberkorraldamiskavad võimaldavad 14 % energiasäästu. Lisaks rõhutab energiatõhususe assotsiatsioon, et investeerimisprojekt teeb võimalikuks ka muud liiki investeeringud, mida investeerimisprojekt ise ei hõlma – kummassegi rafineerimistehasesse paigaldatakse 82-megavatine koostootmismoodul ning selle tagajärjel suureneb Portugali selle tehnoloogiasektori tootmisvõimsus umbes 12 % võrra.

4.3. Portugali tööstusettevõtete liidu (Confederação da Indústria Portuguesa) märkused

(74) Portugali tööstusettevõtete liit leiab, et investeerimisprojektiga parandatakse Portugali olukorda, mida iseloomustab: i) lahknevus sõidukite diislikütuse tarbimise ja Portugali olemasoleva tootmismahu vahel, mille tulemusena on pidevalt vaja importida suures mahus diislikütust ning müüa välismaale ülemäärast bensiini; ii) kütteõli ülejääk tulevikus, sest kütteõli ei kasutada enam elektri tootmiseks ning Portugali riiklikus kliimamuutuste programmis on sätestatud sammud, et loobuda tootmises üldse kütteõli kasutamisest; iii) rahvusvahelise turu suundumus suurendada ostmisel toornafta raskemate ja rohkem happeliste fraktsioonide osakaalu, mis tagab suurema paindlikkuse toornafta valikul; iv) panustamine varustuskindlusesse.

(75) Portugali tööstusettevõtete liidu arvates parandatakse investeerimisprojektiga oluliselt mõlema rafineerimistehase energiatõhusust kooskõlas Portugali võetud kohustustega ELi ees suurendada Euroopa energiatõhusust 10 %.

(76) Tööstusettevõtete liit leiab, et kavandatud ligikaudu 150 kõrgelt kvalifitseeritud ja 450 kaudse alalise töökoha loomine toetab märkimisväärselt Portugali majandusarengut. See edendab majandust asjaomaste piirkondades (kus SKP elaniku kohta on riigi keskmisest madalam), sest ehitustööde ajaks luuakse ligikaudu 5 000 ajutist töökohta.

4.4. Töötajate ametiühingu (União Geral de Trabalhadores) märkused

(77) Ametiühing leiab, et investeerimisprojekt edendab regionaalarengut ning sellel on positiivne mõju asjaomaste piirkondade majandusarengule ning sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Asjaomaseid piirkondi iseloomustab töötuse kõrge tase, sealse majanduse struktuuris puudub mitmekesisus ja SKP elaniku kohta on riigi keskmisest väiksem. Investeerimisprojektil on märkimisväärne mõju nii kahe piirkonna tööstusstruktuurile kui ka Portugali tööstusstruktuurile tervikuna, sest arendatakse nii eelnevate kui ka järgnevate tootmisetappidega seotud valdkondi, eelkõige masinaehitust, tsiviilehitust, energeetikat ning isegi kaubandust ja toitlustust.

(78) Ametiühing leiab, et investeerimisprojekt loob rohkem ja paremaid töökohti, eriti ajal, kui majandusliku ja sotsiaalse kriisi tõttu suureneb töötus kiiresti. Investeerimisprojekti kohaselt on kavas luua mõlemas rafineerimistehases 150 otsest töökohta, millest paljud eeldavad kõrget kvalifikatsiooni. Lisaks oodatakse 450 kaudse töökoha loomist ning ehitustööde ajaks luuakse 5 000 ajutist töökohta. Investeerimisprojekt aitab säilitada mõned olemasolevast 2 050 töökohast, mis on ilma investeerimisprojektita ohustatud.

(79) Lisaks leiab ametiühing, et investeerimisprojekt aitab viia rafineerimistehased vastavusse rangete keskkonna- ja ohutusnõuetega, sest tehased varustatakse keskkonnasõbralikuma tehnoloogiaga.

(80) Ametiühingu sõnul on investeerimisprojekt väga oluline, et parandada Portugalis diislikütuse ebapiisavat rafineerimis- ja tootmisvõimsust. Olemasolev rafineerimisvõimsus on sisenõudluse katmiseks selgelt liiga väike, mis muudab Portugali sõltuvamaks muudest riikidest imporditavast diislikütusest (see suurendab strateegilisi ohte). Diislikütuse impordi vähenemine vähendaks ka praegust kaubavahetusbilansi puudujääki, mis on suurel määral seotud energiasektoriga.

(81) Lõpuks märgib ametiühing, et investeerimisprojekt on oluline mitte ainult riiklikul, vaid ka ELi tasandil, sest selle eesmärk on aidata luua rohelisemat ja jätkusuutlikumat majandust.

4.5. Matosinhose omavalitsuse märkused

(82) Omavalitsus leiab, et töökohtade loomisel on piirkonnale suur mõju. Tänu kvalifitseeritud töökohtade loomisele, kus töötasu on kõrgem, kui piirkonnas keskmiselt, aitab Matosinhose rafineerimistehas suurendada piirkonna ostujõudu. See mõjutab oluliselt piirkonna kogulisandväärtust, mis tuleneb rafineerimistehaste ning sadade väikeste ja keskmise suurusega äri- ja tööstusettevõtete tegevusest, eriti seetõttu, et piirkonnas on töötuse määr ligikaudu 13 % (riigi keskmisest kõrgem). Matosinhose omavalitsuse leiab, et investeerimisprojekt on piirkonna jaoks oluline nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt.

4.6. Sinesi omavalitsuse märkused

(83) Sinesi omavalitsus on veendunud, et Sinesi rafineerimistehase uued tootmismoodulid on olulised nii kohaliku kui ka piirkondliku majanduse arendamiseks. Kvalifitseeritud töökohtade ning rohkemate ja edukamate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomine mõjutab positiivselt piirkonna sotsiaalset arengut.

4.7. Portugali töötajate ametiühingute liidu (Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses) märkused

(84) Töötajate ametiühingute liit leiab, et investeerimisprojektil on väga positiivne keskkonnamõju ning projekt on Portugali regionaalarengu jaoks oluline, sest i) see võimaldab pakkuda riiklikule orgaanilise keemia tööstusele ja ekspordiks parema kvaliteediga ja mitmekesisemaid tooteid. Seetõttu aitab investeerimisprojekt väärtustada töötleva tööstuse spetsialiseerumist; ii) sellega luuakse Portugali suurima tööpuudusega piirkondades sadu alalisi töökohti ja ehitustööde ajaks tuhandeid ajutisi töökohti; iii) lisaks muule majandustegevusele edendab see ka kohalike majutus- ja kaubandusettevõtete ning hotellide tegevust.

4.8. Portugali kaubandus- ja tööstuskoja (Associação Industrial Portuguesa) märkused

(85) Kaubandus- ja tööstuskoda kinnitab, et investeerimisprojekt aitab otsustavalt kaasa jõukuse kasvule Norte ja Alentejo piirkonnas.

(86) Norte on praegu Portugali suurima töötuse tasemega piirkond, tööpuuduse määr on seal 11,6 %, samas kui riigi keskmine töötuse määr oli 2009. aasta kolmanda kvartali andmete kohaselt 9,8 %. Eriti kõrge on pikaajalise töötuse tase – pool töötust rahvastikust on tööd otsinud aasta või rohkem. Praeguse sotsiaalse kriisi kontekstis oleks 500 otsese töökoha, 200 alalise kaudse töökoha ning ehitustööde ajaks 2 000 ajutise töökoha loomine piirkonnale suureks abiks.

(87) Alentejo on praegu üks Portugali kõrgeima töötuse tasemega piirkondadest, tööpuuduse määr on seal 10,2 %, samas kui riigi keskmine töötuse määr oli 2009. aasta kolmanda kvartali andmete kohaselt 9,8 %. Eriti kõrge on pikaajalise töötuse tase – pool töötust rahvastikust on tööd otsinud aasta või rohkem. Selles kontekstis oleks 100 otsese töökoha, 250 alalise kaudse töökoha ning ehitustööde ajaks 3 000 ajutise töökoha loomine piirkonnale suureks abiks.

4.9. Konkurendi nr 1 märkused

4.9.1. Märkused menetluse algatamise otsuse kohta

(88) Konkurendi nr 1 arvates võib investeerimisprojekti pidada olemasoleva käitise laiendamiseks regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses. Investeerimisprojekti ei saa pidada ühtseks investeerimisprojektiks, sest regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses on investeeringu põhivara võimalik majanduslikult osadeks jagada. Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased asuvad üksteisest kaugel. Investeerimisprojektis nähakse kummagi rafineerimistehase jaoks ette eraldi investeeringud. Rafineerimistehased saavad valida kas vaakumdestillatsiooni ja viskoossuse vähendamise moodulite või hüdrokrakkimismooduli vahel. Rafineerimistehastele ettenähtud investeeringud ei ole seetõttu tingimata otseselt seotud. Igal juhul võiks rafineerimistehased tegutseda iseseisvalt ka ilma igasuguse integreerimiseta. Matosinhose rafineerimistehas võiks müüa toodetud vaakumgaasiõli rahvusvahelistel turgudel ja Sinesis asuv hüdrokrakkimismoodul võiks kasutada toorainena imporditud vaakumgaasiõli.

(89) Portugal nimetas investeerimisprojekti panusena piirkondlikusse arengusse vaid otseste ja kaudsete töökohtade loomist. Seepärast ei ole võimalik tõendada, et investeerimisprojekt panustab ühtsesse regionaalarengu strateegiasse või toetab majandusliku ühtekuuluvuse eesmärki (28). On raske nõustuda, et investeeringut, millega nähakse ette rohkem kui miljon eurot iga otsese töökoha loomise kohta, saab käsitleda erakorralise abina piirkondlikule arengule. Seepärast on investeerimisprojektiga antava abi määra otseste töökohtade loomiseks võrreldud komisjoni eelnevate otsustega (tabelis on esitatud komisjoni eelnevates otsustes sätestatud määrad). Lisaks sellele on konkurent nr 1 veendunud, et investeerimisprojekt ei ole seotud ühegi väidetava turutõrkega.

(90) Enne tööde alustamist ei ole Petrogal saanud Portugali ametiasutustelt abi ergutavat mõju käsitlevate ametlike nõuete kohast kinnitust abi andmise kohta. Seepärast järeldab konkurent nr 1, et abi ei ole kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 38.

(91) Majandusliku hinnangu osas leiab konkurent nr 1, et abi ei vasta vajalikkuse kriteeriumidele ning sellel puudub vajalik ergutav mõju. Investeerimisprojekt on tootlik investeering, mille majanduslikuks ajendiks on pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatus ning juurdepääsu võimaldamine raskemale ja odavamale toornaftale. Investeering on vastus diislikütuse nõudluses toimunud loomulikule arengule. Kõik muud ettevõtjad kogu Euroopas teevad rafineerimistehastes sarnaseid investeeringuid ilma riigiabita. Seega osutavad faktid, et investeerimisprojekt oleks ellu viidud abist sõltumata ning see ei ole kooskõlas komisjoni 24. juuni 2009. aasta teatise (edaspidi „teatis süvahindamise kohta”) (29) punktiga 22.

(92) Konkurent nr 1 leiab, et asjaomased tooted on: — diislikütus (lõpptoode); — toorbensiin (vahetoode regionaalabi suuniste punkti 69 tähenduses), mistõttu tuleks asjaomaste toodetena käsitleda ka toorbensiinist saadud naftakeemiatooteid; — hüdrokrakkimise jääkained (kui hüdrokrakkimismoodul ei suuda neid ise kasutada).

— Diislikütus

(93) Konkurendi nr 1 väidete kohaselt on Petrogal Portugalis ainus turuosaline, kes suudab toornaftat rafineerida. Petrogal on sellel turul oma konkurentidele tarnijaks. Petrogal kontrollib suurimaid bensiini ja diislikütuse importimiseks ja ladustamiseks kasutatavaid rajatisi. Petrogalile kuulub Portugalis suurim teenindusjaamade võrk. Petrogal on turgu valitsev ettevõte või vähemalt on tal Portugalis paljude naftatoodete turgudel märkimisväärne turuvõim. Konkurent nr 1 leiab, et asjaomase turu hindamisel tuleks arvesse võtta mitte ainult naftatöötlustoodete turgu, vaid ka konkurentsiolukorda diislikütuse jae- ja hulgimüügiturul.

— Toorbensiin

(94) Konkurent nr 1 on seisukohal, et toorbensiini puhul ei tohiks asjaomase turu hindamisel piirduda vaid naftatöötlustoodete müügiga, vaid arvesse tuleks võtta ka tootmisahela järgmisi etappe.

(95) Seoses asjaomase geograafilise turuga väidab konkurent nr 1, et võrreldes diislikütuse kogumüügiga Portugalis on diislikütuse koguimport ja -eksport liiga väike, et õigustada piirkondliku turu valikut asjaomase turuna. Konkurent nr 1 leiab, asjaomane geograafiline turg on kogu Portugal.

(96) Konkurent nr 1 leiab, et kuna ENI saab osutada otsustavat mõju teise äriühingu müügipoliitikale, tuleks ENI tegevuse hindamisel asjaomastel tooteturgudel võtta arvesse mõlema äriühingu turuosa asjaomastel turgudel.

(97) Konkurent nr 1 järeldab, et diislikütuse puhul on regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud 25 % turuosa oluliselt ületatud. Seega on investeerimisprojekti raames antava abi eesmärk subsideerida turgu valitsevat ettevõtjat, mis võimaldab tal säilitada ja suurendada oma turuvõimu. See mõjutaks tõsiselt konkurentsi ning riigiabi moonutaks oluliselt asjaomaseid turge.

(98) Kokkuvõttes leiab konkurent nr 1, et abi kujutab endast tegevusabi, mis tugevdab turgu valitseva ettevõtja seisundit asjaomastel turgudel. Abil ei ole mingit ergutavat mõju ning igal juhul kaalub abi negatiivne mõju üles igasuguse positiivse mõju.

4.9.2. Märkused, mis esitati 15. septembri ja 10. novembri 2010. aasta kirjades (vastused komisjoni 5. augusti ja 13. oktoobri 2010. aasta küsimustele)

(99) Sarnaseid investeerimisprojekte on rakendatud neljas rafineerimistehases (La Rabidas, Castellónis, Cartagenas ja Bilbaos). Ka seal oli eesmärk suurendada tehase kasumlikkust, võttes kasutusele uued töötlemisseadmed, mis suurendaksid maksimumini destillaadi keskmise saagise, vähendaksid kütteõli tootmist ja võimaldaksid töödelda toornafta raskemaid fraktsioone. Konkurent nr 1 viitab ka sarnastele investeerimisprojektidele Itaalias (ENI rafineerimistehased Sannazzaros ja Tarantos), Saksamaal (Bayernoil), Leedus (Mazeikiu Nafta) ja Valgevenes (Slavneft).

(100) Konkurent nr 1 kinnitab, et tal puuduvad andmed selliste investeeringute võimaliku tasuvusmäära kohta vaatlusaluses sektoris – investeerimisprojekti tasuvus sõltub tavaliselt iga äriühingu kapitalikuludest ja muudest aspektidest. Konkurent nr 1 leiab, et ajavahemikul, mil investeerimisprojekti käsitlev otsus langetati, oli hinnanguline tasuvusmäär rafineerimissektoris vähemalt 10 %.

(101) Konkurent nr 1 osutab üldsõnaliselt, et asjaomasel geograafilisel turul on impordile seatud tõkked. Ta peab Portugali peamiseks probleemiks seda, et Petrogalil on turgu valitsev positsioon ja ta kontrollib 100 % ulatuses Portugali rafineerimisvõimsust ning seega ka suuremaid impordi- ja eksporditerminale. Lisaks väidab ta, et Petrogalil on turgu valitsev positsioon ka toodete ladustamisvõimsuse osas, mis mõne sõltumatu allika (30) andmetel moodustab 90 % turust. See võimaldab Petrogalil hoida enda käes ligikaudu 45 % Portugali jaemüügi- ja 80 % hulgimüügiturust.

(102) Komisjoni küsimusele, kas Petrogal on keeldunud ladustamisvõimsusele juurdepääsu võimaldamast, jäi konkurent nr 1 vastuse võlgu.

(103) Konkurent nr 1 leiab, et ladustamisvõimsus on Portugalis piiratud ning sarnaste rajatiste või tehingute puhul on ladustamise kulud Portugalis ligikaudu 25 % kõrgemad kui muudes riikides, nagu Hispaania ja Itaalia.

(104) Konkurent nr 1 leiab, et imporditud või Petrogalilt hangitud diislikütuse hinnad ei erine märkimisväärselt, sest need on indekseeritud vastavalt rahvusvahelistele hindadele, millele lisanduvad transpordikulud.

4.10. Konkurendi nr 2 märkused

4.10.1. Märkused menetluse algatamise otsuse kohta

(105) Konkurent nr 2 leiab, et investeerimisprojekt suurendab Petrogali tootmisvõimsust diislikütuse osas umbes 2,5 miljoni tonni võrra, mis muudab Portugali väikesest importijast suureks diislikütuse eksportijaks.

(106) Konkurent nr 2 väljendab kahtlust abi vajalikkuse suhtes, sest Petrogal kuulub suurele äriühingule ENI, kes Petrogali haldab ja kontrollib. Petrogal on kasumlik äriühing, mis on teinud olulisi investeeringuid nii eelneval tootmistasandil, parandades rafineerimisvõimsust Brasiilias ja Angolas, kui ka järgneval tootmistasandil, laiendades oma jaotusvõrku Hispaanias. Mõlema rafineerimistehase omanikuna on tal Portugalis turgu valitsev positsioon.

(107) Petrogal on vertikaalselt integreeritud ja naftatoodete turustamise osas on ta Portugalis suurim ettevõtja ning Pürenee poolsaarel konkurentidest kolmandal kohal.

(108) Konkurent nr 2 leiab, et riigiabi ei vasta riigiabi suuniste punktis 38 sätestatud ametlikele kriteeriumitele abi ergutava mõju kohta. Investeerimisprojekt on kasumlik projekt, mis vastab Petrogali keskpika strateegia eesmärkidele ning seega oleks projekt rakendatud abist sõltumata.

(109) Konkurendi nr 2 sõnul aitab investeerimisprojekt rahuldada diislikütuse kasvavat sisenõudlust, võimaldab Petrogalil saada netoeksportijaks teistele turgudele (näiteks Prantsusmaale ja Hispaaniasse) ja suurendab Petrogali rafineerimistegevusest saadavat kasumit.

(110) Konkurent nr 2 leiab, et abi vajalikkust tuleks hinnata süvahindamise teatise punkti 2.3 kohaselt.

(111) Konkurent nr 2 viitab PFC Energy aruandele, millele on osutatud joonealuses märkuses nr 31 ning milles kinnitatakse, et Petrogali investeerimisprojekti rakendati juba 2006. aastal. Investeerimisprojekti saab rakendada ainult Matosinhose ja Sinesi piirkondades (mitte sellepärast, et need on toetatavad piirkonnad, vaid seetõttu, et rafineerimistehased asuvad just seal).

(112) Kokkuvõttes leiab konkurent nr 2, et investeeringuid olemasolevate rafineerimistehaste ümberkorraldamiseks ei saa juba olemuslikult muus asukohas teha.

(113) Konkurent nr 2 esitas märkused ainult diislikütuse kohta.

— Naftatöötlustoodete turg

(114) Konkurent nr 2 selgitab, et kuigi õiguslikud tõkked importimistegevusele puuduvad, sõltub see olulisel määral füüsilistest teguritest või on nendega piiratud (impordiladude vähesus, nende paiknemine ja omanikud, teisese logistikavõrgustikuga seotud piirangud) ja turustruktuuriga seotud teguritest (võime kehtestada naftatöötlustoodete hindu).

— Hulgimüügi tasand

(115) 90 % kogu imporditud diislikütusestveavad Portugali sisse muud turuosalised, kes seisavad silmitsi oluliste probleemidega, nagu on kirjeldatud Portugali konkurentsiameti aruandes „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal” (edaspidi „konkurentsiameti aruanne”) (31). Konkurent nr 2 leiab, et kõik need tegurid muudavad Portugali turu suletumaks kui on võrreldavad turud teistes riikides.

(116) Konkurent nr 2 on arvamusel, et asjaomane turg ei peaks piirduma naftatöötlustoodete turuga, vaid peaks hõlmama ka tarne- ja müügikanaleid (jae- ja hulgimüüki). Investeerimisprojekt võimaldab suurendada tootmist 2,5 miljoni tonni võrra aastas, muutes Portugali riigiks, kus diislikütuse aastane ülejääk on 1,6 miljonit tonni ja Sinesi rafineerimistehase biodiisli iga-aastane ülejääk on 0,5 miljonit tonni.

— Hulgi- ja jaemüük

(117) Vastavalt konkurentsiameti aruandele loetakse diislikütuse tarnestruktuuris hulgi- ja jaemüüki teiseks müügitasandiks. Diislikütuse hind sõltub hinnast, millega seda rafineerimistehasest ostetakse, või impordihinnast, millele lisanduvad transpordi ja ladustamise kulud ning müügikasum.

(118) Konkurent nr 2 leiab, et Petrogalil on ka tarnete tasandil konkureerides selge konkurentsieelis – igasugune Petrogalile diislikütuse tootmiskulude vähendamiseks antud abi tugevdab tema praegust turgu valitsevat seisundit (51 % hulgimüügi- ja 37 % jaemüügiturul) Portugalis.

(119) Konkurendi nr 2 arvates peaks asjaomane geograafiline turg hõlmama kõige rohkem Pürenee poolsaart. EMPd võiks asjaomase geograafilise turuna käsitleda vaid juhul, kui imporditud diislikütus konkureeriks tõhusalt Portugalis rafineeritud diislikütusega (eeldades, et puuduvad igasugused õiguslikud või majanduslikud turuletuleku tõkked).

(120) Investeerimisabi mõjutab Petrogali konkurente Pürenee poolsaare turul, sest Hispaanias asuvates rafineerimistehastes tehti sarnased investeeringud (millel olid väga sarnased strateegilised eesmärgid) ilma abita.

(121) Kui käsitleda hulgi- ja jaemüüki asjaomase kaubaturu osana, on Petrogali turuosa riiklikul ja kohalikul turul palju suurem kui 25 %, mis on regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud piirmäär, ning abi ei tohiks anda.

(122) Konkurent nr 2 leiab, et bensiini ja diislikütuse hulgimüügiturul on pakkumine väga kontsentreeritud (neljale suuremale turuosalisele kuulub üle 95 % turust), nagu märgiti ka Portugali konkurentsiameti aruandes.

(123) Petrogali hinnanguline osa Portugali diislikütuse hulgimüügiturul on 35–45 % turu mahust. Konkurendi nr 2 arvates suureneb investeerimisprojekti tulemusena tootmisvõimsus täiendavalt 2,5 tuhande tonni võrra ning võttes käesolevat projekti arvesse koos Petrogali rakendatud muude projektidega, suudab Petrogal rahuldada diislikütuse nõudluse Portugali siseturul ning eksportida ligikaudu 2 miljonit tonni diislikütust ka naaberriikidesse Hispaaniasse ja Prantsusmaale.

4.10.2. 10. septembri 2010. aasta kirjas esitatud märkused, mis esitati vastusena komisjoni 4. augusti 2010. aasta teabetaotlusele

(124) Konkurent nr 2 märgib, et valdkondlikul tasandil ei ole tasuvuse määra kehtestatud, sest ettevõtted kehtestavad ise oma tasuvuse määrad, mis võivad erineda sõltuvalt iga investeerimisprojekti iseloomust. Konkurent nr 2 nimetab viis rafineerimistehast, kus ilma riigiabita on rakendatud sarnaseid investeerimisprojekte kogusummas üle 6 miljardi euro.

(125) Konkurent nr 2 juhib tähelepanu sellele, et ladustamisvõimsus ja sadamarajatiste läbilaskevõime on piiratud. Seetõttu toimub tarnimine Portugali väiksemate koguste kaupa, millega kaasnevad kõrgemad turustuskulud, mis mõjutavad omakorda hulgi- ja jaemüügi lõppmarginaale.

(126) Ladustamisrajatiste kohta mainib konkurent nr 2, et tavaliselt kasutab seadmeid omanik, st Petrogal, enda tarbeks Kolmandatele isikutele kuuluvates ladustamisrajatistes on ladustamisvõimalusi vähe, sest muude turuosalistega on sõlmitud pikaajalised lepingud.

(127) Konkurent nr 2 on arvamusel, et turgu valitsev seisund ladustamisrajatiste turul annab Petrogalile konkurentide ees eelise diislikütuse müügihinna osas, mis on hinnanguliselt 3–5 USA dollarit tonni kohta.

5. PORTUGALI MÄRKUSED

5.1. Märkused menetluse algatamise otsuse kohta

(128) Portugal tuletab meelde, et Portugali ametiasutuste ja komisjoni talituste nõupidamine toimus 11. märtsil 2009. Portugal täpsustab, et investeerimisprojekt ei kujuta endast rajatiste asendamist ega ajakohastamist vaid ümberkorraldamist, millega kaasneb rafineerimisprotsessi tegelik muutmine, et tulla paremini toime kasvava nõudlusega diislikütuse järele. Portugal lisab, et projekti aitab rahastada ka EIP ning et riigiabi antakse maksusoodustuse vormis, mida kohaldatakse alates 2011. aastast. Portugal on ka arvamusel, et investeerimisprojekti käsitamisega sihtotstarbelise abina ei peaks kaasnema karmimad hindamiseeskirjad. Investeerimisprojekti käsitlev leping ning Portugali ja abisaaja vahel sõlmitud abileping jõustuvad komisjoni positiivse otsuse korral. Kuna investeerimisprojekt ja abi käsitlevad lepingud on komisjonile teavitamise etapis juba esitatud, teeb Portugal ettepaneku esitada ametlik kiri, milles on märgitud, et kõnealused lepingud jõustuvad, ning lisada kirjale menetluse algatamise otsuse leheküljel 8 osutatud investeerimisprojekt ja abi käsitlevad lepingud.

5.1.1. Märkused investeerimisprojekti kohta

(129) Portugal leiab, et investeerimisprojekt on alginvesteering, mis kuulub kas kategooriasse „olemasoleva käitise laiendamine” või „tootmisprotsessi oluline muutmine”.

(130) Portugali sõnul võimaldavad uus vaakumdestilleerimise moodul ja uus hüdrokrakkimismoodul suurendada toodetava diislikütuse kogust ja kohandada diislikütuse tootmist vastavalt turu vajadustele. Selline kohandamine ei ole olemasoleva rafineerimissüsteemi puhul võimalik, sest selle paindlikkus minna bensiini tootmiselt üle diislikütuse tootmisele on väga väike.

(131) Uus vaakumdestilleerimise moodul ja viskoossuse vähendamise moodul Matosinhose rafineerimistehases, uus hüdrokrakkimismoodul Sinesis ja olemasolevad rafineerimismoodulid toimivad samaaegselt. Seepärast on Portugal arvamusel, et investeerimisprojekt on tootmissüsteemi laiendamine koos tootmisprotsessi olulise muutmisega.

(132) Portugali ametiasutused selgitavad, et protsessi uus korraldus tugevdab kahe rafineerimistehase toimimis- ja tegutsemissuutlikkuse vastastikust seotust – vaakumgaasiõli [ ] transporditakse Matosinhosest Sinesisse ja rasket toorbensiini [ ] transporditakse Sinesist Matosinhosesse. Investeerimisprojekti rakendatakse integreeritud rafineerimissüsteemis, kus Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased on lahutamatud, eelkõige diislikütuse tootmise optimeerimisel. Kinni ei peeta ainult geograafilise asukoha kriteeriumist („geograafiline lähedus”). Investeerimisprojekti lahutamine kaheks osaks oleks siiski kunstlik, sest tehniliselt, funktsionaalselt ja strateegiliselt on projekt jagamatu (32).

5.1.2. Märkused turu ja asjaomaste toodete kirjeldamise kohta

(133) Portugal leiab, et asjaomased tooted on diislikütus ja raske toorbensiin; neist diislikütus on investeeringute majanduslik edasiviiv jõud ja raske toorbensiin on Sinesi tehase tehniliselt vältimatu kõrvalsaadus.

(134) Ümberkorraldatud rafineerimistehastes toodetavat toorbensiini kasutatakse omamaisel turul Petrogali aromaatsete süsivesinike tootmiseks Matosinhoses ning see asendab importi (92 % impordist on pärit väljastpoolt ELi). Investeerimisprojekti mõjul suureneb ainult raske toorbensiini tootmine Sinesis ([200 000–250 000] tonni aastas) (33). Raske toorbensiini tootmise suurenemine Sinesis asendab praegu Matosinhose imporditavaid koguseid ning toorbensiini ei müüda kolmandatele isikutele.

(135) Portugal selgitas, et ükski Matosinhose rafineerimistehasele suunatud investeering ei ole ette nähtud selliste moodulite jaoks, milles töödeldakse rasket toorbensiini reformingrafinaadiks (vahetoode aromaatsete süsivesinike, eelkõige toorbensiini derivaatide tootmiseks), et seejärel töödelda reformingrafinaat Petrogali Matosinhoses asuvas süsivesinike tehases toorbensiini derivaatideks, mis müüakse turuhindades naftakeemiatööstusele teise põlvkonna toodete valmistamiseks. Aromaatseteks süsivesinikeks töödeldava reformingrafinaadi hind ei muutu, sest see on indekseeritud ning sõltub [10–20] % ulatuses toorbensiini impordipariteedist ja [80–90] % ulatuses bensiini ekspordipariteedist.

(136) Portugali arvates on asjakohane siseriiklik turg avatud ja konkurentsivõimeline ning kaubandustõketeta. Diislikütuse hind lähtub toornafta hinnast ja rafineerimisega seotud kuludest. Rafineerimistehased peavad konkureerima impordiga. Portugal on arvamusel, et asjaomane geograafiline turg peaks olema Euroopa loodepiirkond.

(137) Komisjoni eelnevates otsustes on sätestatud, et toorbensiin on rahvusvaheliselt kaubeldav toode ja asjaomane kaubaturg hõlmab vähemalt Lääne-Euroopat.

(138) Kontserni (välja arvatud ENI, sest kõnealune äriühing ei tegele rafineerimise ega jaemüügiga Pürenee poolsaare turul ning Herfindahl-Hirschmani indeksi (HHI) kohaselt on kontsentratsiooni tase Euroopas madal) turuosa piirkondlikul tasandil on alla 25 %.

5.1.3. Märkused projekti kohta seoses Euroopa, riiklike ja piirkondlike strateegiatega

(139) Portugal rõhutab, et investeerimisprojekt on kooskõlas riigi ja Euroopa tasandil seatud strateegiliste eesmärkidega. Diislikütuse tootmise maksimeerimine (hinnanguliselt [1–3] miljoni tonnini aastas alates 2011. aastast) võimaldab siseriikliku rafineerimissüsteemi töötlemisvõimsust paremini kasutada. See võimaldab pakkumist ja nõudlust paremini ühitada ning kõrvaldada diislikütuse tõsine puudujääk ja vähendada bensiini ülemäärast tootmist.

(140) Portugali sõnul vähendab investeerimisprojekt sõltuvust Venemaa diislikütuse impordist – see on üks komisjoni ja liikmesriikide kinnitatud eesmärkidest (2008. aasta teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas) (34).

(141) Nõudlus diislikütuse järele on kasvanud ja kasvab aastatel 2000–2025 veelgi, kuid ilma suurte investeeringuteta tootmise ümberkorraldamiseks suudavad rafineerimistehased praeguse tootmiskorralduse puhul kohaneda nõudluse muutumisega vaid vähesel määral. Petrogali investeeringute puhul võetakse arvesse kasvavat nõudlust ja vähendatakse sõltuvust impordist ja sellega seotud tarneriskidest.

(142) Investeerimisprojektiga edendatakse õhusaaste vähendamist ja optimeeritakse seadmete energiatõhusust. Energiakasutuse ratsionaliseerimiseks kavandatud meetmed võimaldavad vähendada rafineerimistehaste praegust energiatarbimist [ ] %.

(143) Alustades tootmist ümberkorraldatud rafineerimistehastes, on töödeldav kogus sama, kuid tootlikkus on palju suurem ning energiatarbimine ja heitkogused väiksemad.

(144) Portugali väite kohaselt on investeerimisprojektil oluline mõju õhusaastele, sest projekt võimaldab vähendada rafineerimistehaste tahkete osakeste heitkoguseid ja aitab seega kaasa õhukvaliteeti käsitlevate piirkondlike ja riiklike eesmärkide saavutamisele.

(145) Piirkondlikul tasandil on tunnustatud investeerimisprojekti olulisust, sest see hõlmab ka maagaasi lisamist rafineerimistehaste kütusevalikusse ja praeguse aurutootmisjaama asendamist koostootmisjaamaga.

(146) Siseriiklikul tasandil saab kasu keskkonnale hinnata vääveldioksiidi ja lämmastikoksiidide heitkoguste vähendamise riiklikus programmis (35) kehtestatud eesmärkide saavutamise põhjal.

(147) Investeerimisprojekt võimaldab parandada diislikütuse kvaliteeti ning vähendada seega sõidukite heitkoguseid. Investeerimisprojektil on positiivne mõju ka loodusele (taimestik ja loomastik) ja maastikule.

5.1.4. Märkused projekti panuse kohta piirkonna arengusse

(148) Portugal tõstab esile investeerimisprojekti olulist panust piirkonna arengusse, arvestades selle rakendamist kahes ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas, mis kannatavad mõlemad suure tööpuuduse käes. Mõlemad piirkonnad on vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile a abikõlblikud ning Portugali regionaalabi kaardi kohaselt on regionaalabi tavapärane ülemmäär suurettevõtetele vastavalt 40 % (Sines, Alentejo piirkond) ja 30 % (Matosinhos, Norte piirkond). Mõlemad piirkonnad on lähenemiseesmärgi kohased piirkonnad (nagu on määratletud ELi regionaalpoliitika raames), mille SKP inimese kohta on alla 75 % Euroopa keskmisest.

(149) Portugal on seisukohal, et Sinesi ja Matosinhose rafineerimistehased on piirkondliku majanduse alustalad. Portugal loodab, et investeerimisprojekti rakendamine mõjub positiivselt tööhõivele ja üldisemalt ka Norte ja Alentejo piirkonna majandusstruktuurile.

i) Sines

(150) Sinesi rafineerimistehas asub Alentejo piirkonnas, kus SKP on riigi keskmisest 6 % madalam. Piirkonnale on iseloomulik ettevõtete vähesus ning arengut ja innovatsiooni toetavate kõrgetasemeliste teenuste puudus. 2009. aasta kolmandas kvartalis oli töötuse määr piirkonnas 10,2 % (0,4 % üle riigi keskmise) ning 2010. aasta kolmandaks kvartaliks kasvas see 11,6 %-ni (0,7 % üle riigi keskmise).

ii) Matosinhos

(151) Matosinhose rafineerimistehas asub Norte piirkonnas Porto haldusüksuses. Norte piirkond on praegu kõige vaesem NUTS II (ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus) piirkond Portugalis, kus SKP inimese kohta oli 2008. aastal ligikaudu 20 % riigi keskmisest madalam. Piirkonna majanduskasvu määr on ELi ja Portugali keskmisest madalam ning piirkonnal on vähe kvalifitseeritud inimressursse. Tööpuudus, mis 2009. aasta kolmandas kvartalis oli 11,6 %, kasvas 2010. aasta kolmandaks kvartaliks 13,2 %-ni, mis on riigi keskmisest (vastavalt 2009. aastal 9,8 % ja 2010. aastal 10,9 %) tunduvalt kõrgem.

5.1.5. Töökohad ja koolitus

(152) Portugali sõnul luuakse investeerimisprojekti rakendamisetapis hinnanguliselt 150 uut töökohta, mis on otseselt seotud kahe rafineerimistehase tootmisüksuste tegevusega.

(153) Investeeringukulude ja loodud otseste töökohtade arvu suhe osutab, et rafineerimissektor on väga kapitalimahukas. Lisaks on sektoris töötamiseks vaja erialast väljaõpet.

(154) Investeerimisprojektil on märkimisväärne potentsiaal kaudsete töökohtade loomiseks, sest rafineerimistehaste uute moodulite tehnoloogia on keerukam ning moodulid vajavad sagedamat hooldust. Võttes arvesse rafineerimistehaste allhankepoliitikat, kasvab nõudlus spetsialiseerunud töötajate osutatavate teenuste järele. Portugal on seisukohal, et rafineerimismoodulite ümberkorraldamine mõjutab oluliselt riigi tööstusstruktuuri, eelkõige masinaehituse, elektritootmise ja ehituse valdkonnas. Hinnanguliselt peaks ehitustööde kõige kiiremal perioodil olema mõlema rafineerimistehase ehitusel ligikaudu 3 000 töötajat ning eeldatavasti luuakse 450 kaudset alalist töökohta. Need töökohad vajavad kvalifitseeritud töötajaid, kelle tasu on tavaliselt turu keskmisest kõrgem, ning eeldatavasti on sellel märkimisväärne sotsiaalne ja majanduslik mõju kohalikule elanikkonnale, eelkõige Sinesi piirkonnas.

(155) Küsimusele, kas investeerimisprojektis kavandatud töökohtade suhe (kolm kaudset töökohta iga otsese töökoha kohta) ja kohaldatud metoodika on õigustatud, vastas Portugal, et seda suhtarvu tuleks võrrelda teistes sama sektori investeerimisprojektides esitatud suhtarvuga. Osutades kahele komisjoni poolt heakskiidetud riigiabi meetmele (komisjoni otsused N 898/06 ja N 899/06, mis käsitlesid vastavalt Repsol Polimerose ja Artensa naftakeemiatehaseid), (36) leiab Portugal, et investeerimisprojektiga seotud eeldatavate otseste ja kaudsete töökohtade suhe on konservatiivsem ja realistlikum kui äriühingu Repsol Polimeros puhul kavandatud suhe (15 kaudset töökohta iga otsese töökoha kohta), isegi kui mõlemad projektid hõlmavad hüljatud tootmisüksuseid. Lisaks märkis Portugal, et investeerimisprojekti maht on sarnane Artensa projektiga, mis oli uus projekt. Portugali võtab arvesse ka HSB Saalomon Associates LLC poolt naftatööstuse jaoks loodud indikaatorit – personali tõhususe indeksit. Kõnealune indikaator näitab destilleerimisvõimsuse väärtust töötunni suhtes, mis üldiselt tähendab loodud töökohtade arvu töödeldud toornafta barreli kohta. Viimatiste kättesaadavate aruannete kohaselt (2008. aasta andmed) oli abisaaja üldindeks [50–70], samas kui uuringute keskmine on 113,7 ning Lõuna- ja Kesk-Euroopa keskmine 206,8. See kajastab rafineerimistehastes töötavate inimeste arvu, [ ], ning pidevalt osutatavate väliste teenuste olemasolu. Portugal leiab, et väliste teenuste kasutamine tagab kaudsete töökohtade loomise ja õigustab ootusi, mille kohaselt otseste ja kaudsete töökohtade suhtarv on parem kui see oli Artensa projekti puhul. Seepärast on Portugal arvamusel, et võrreldes käesolevas punktis osutatud komisjoni otsustega, oli Repsol Polimerost käsitleva projekti puhul kõnealune strateegia viidud äärmuseni (kasutati võimalikult vähe sisemisi ja võimalikult palju väliseid ressursse). Artensa projekti puhul oli olukord vastupidine – sisemiste ja väliste ressursside kasutamine oli tasakaalus. Portugali arvates vastab kavandatud suhe (3:1) rafineerimistööstuse tavaolukorrale ja kajastab õigesti väliste teenuste kasutamise ulatust Petrogali tegevuses, näiteks hooldusteenuste valdkonnas.

(156) Hiljem esitatud väidetes toetab Portugal seda avaldust, viidates komisjoni uuemale dokumendile, (37) milles Portugali väite kohaselt osutatakse suhtele 4:1 kuni 6:1: „seega, kuigi Euroopa Liidus töötab tootmisharus ainult 100 000 inimest, võib öelda, et ELi rafineerimistööstusest sõltub otseselt 400 000 – 600 000 töökohta.” Sama dokumendi allmärkuses 41 märgitakse, et „veel 600 000 töökohta on seotud logistika ja turundusega”, mis lubaks rääkida isegi suhtest 12:1.

(157) Ametliku uurimise etapis komisjonile esitatud täiendavas dokumendis (kulude-tulude analüüs) osutas Portugal investeerimisprojektidega säilitatud töökohtade arvule, sest oli selge, et vastupidise stsenaariumi korral, kui investeeringuid ei oleks tehtud, oleks Petrogal võtnud mõned ümberkorraldusmeetmed, sealhulgas vähendanud töötajate arvu. Kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, oleks „kaotatud kokku 1 240 töökohta – projekti tulemusena loodud 150 otsest ja 450 kaudset töökohta ning 160 otsest ja 480 kaudset töökohta, mis oleks eeldatavasti likvideeritud kulude vähendamise meetmete raames, et tulla toime rafineerimistehaste vähenenud kasumimarginaaliga praeguse töökorralduse tingimustes”.

(158) Portugal rõhutab, et investeerimisprojekt hõlmab peamiselt kvalifitseeritud töötajaid, kellele makstakse asjaomase kohaliku turu keskmist palka [ ]. Sellest tulenev sotsiaal-majanduslik mõju ümbruskonna elanikele toetab muude ettevõtete ja tegevusalade arengut. Investeerimisprojekt toetab seega Porto ja Sinesi piirkonna infrastruktuuride ja rajatiste ehitamist ja uuendamist, luues piirkondades vajalikud tingimused elukvaliteedi ja konkurentsivõime tõstmiseks uuele tasemele.

(159) Lisaks rõhutab Portugal oma vastuses, et „ehitustööde ajal on projektil märkimisväärne mõju riiklikule tööstusstruktuurile, edendades kohalike ettevõtete loomist ja arendamist. Kui projekt täielikult rakendub, soodustab see hooldustöid pakkuvate uute ettevõtete arendamist ja seega jätkub ka piirkonna tugevam areng”. Seega „aitab Petrogal käesoleva algatuse raames tasakaalustada nende piirkondade konkurentsivõimet, mis on riigi keskmisega võrreldes vähem arenenud. Projekt mõjutab positiivselt Alentejo piirkonna majandust ja selle avatust välismaistele turgudele.”

(160) Lisaks, suurendades toorme ja töödeldud toodete liikumist kahe rafineerimistehase vahel, peaks investeerimisprojektil olema eeldatavalt väga positiivne mõju Sinesi ja Leixõesi (38) sadama infrastruktuuridele, sest oluliselt laieneb sadamate tegevus ja nende kasutamine ning seega paranevad ka sadamate tegevustulemused.

(161) Kokkuvõtteks märgib Portugal, et Petrogali kava kohaselt on investeerimisprojekti kasutusaeg vähemalt 30 aastat, mis näitab pikaajalist pühendumist piirkondlikele, riiklikele ja Euroopa eesmärkidele.

(162) Investeerimisprojekti aitab parandada piirkondliku inimkapitali potentsiaali. Investeerimisprojekti kaasatud nii hiljuti tööle võetud kui ka praeguste töötajate koolitamiseks vajalikud ametialased kvalifikatsioonid ja koolitusstruktuurid luuakse koostöös Alentejo tehnikakolledžiga (39) ning Sinesi tööstus- ja logistikapargi ärikeskusega (40).

(163) Seoses uurimis- ja arendusprojektidega ning ülikoolidega tehtava koostööga kinnitab Portugal, et mõlemad rafineerimistehased on teadus- ja koolitusvaldkonna arendamise piirkondlikud keskused. Portugali sõnul on investeerimisprojektil eeldatavasti positiivne mõju ning see suudab hoogustada uute lepingute sõlmimist Petrogali ning teadus- ja tehnikavaldkonna haridusasutuste vahel.

(164) Portugal tõstab esile investeeringute ja loodud töökohtade suhet, mis peaks näitama selle suhtarvu mõistlikkust, võttes eelkõige arvesse, et rafineerimissektor on väga kapitalimahukas ning vajab kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu ja suuri investeeringuid kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu koolitamiseks. Sarnase suhtarvu (suur abisumma loodud töökoha kohta) kiitis komisjon heaks Repsol Polimerose ja Artensa naftakeemia projektide (41) puhul.

(165) Vastuseks komisjoni taotlusele esitada projektide tasuvusanalüüs ja hindamine nagu struktuurifondidest (42) kaasrahastatavate suurprojektide puhul, esitas Portugal dokumendi, milles hinnati peamiselt investeerimisprojektist tulenevat sotsiaalset ja majanduslikku kasu. Dokumendis kirjeldatakse investeeringute positiivset mõju majandusele, mis on näiteks seotud projekti raames tasutavate maksudega, otsese ja kaudse tööhõivega kaasnevate maksudega, makstavate töötuabirahade vähenemisega, tarbimise maksustamisega (käibemaks), süsinikdioksiidi heidete vähenemisega transpordi- ja tööstussektoris, kokkuhoiuga Portugali valitsuse välisvõla intresside maksmisel, kaubaveo ja üleseisukuludega (maksud), Leixõesi sadama täiendava tuluga ja toetusega kohaliku kogukonna arengule.

(166) Kohalikul tasandil on investeerimisprojektiga kaasnev kasu seotud tarbimise maksustamisega (käibemaks), Leixõesi sadama täiendava tuluga ja toetusega kohaliku kogukonna arengule (nüüdispuhasväärtus kokku 49 miljonit eurot) ning ülejäänud mõju tuleks vaadelda riigi tasandil (nüüdispuhasväärtus kokku 454 miljonit eurot), sest sellest saab kasu kogu rahvamajandus ning see on vaid osaliselt suunatud asjaomastele piirkondadele. Eeldusel, et riigi tasandil saadav tulu jaotatakse Portugali piirkondade vahel proportsionaalselt, lähtudes nende majanduslikust kaalust, ning võttes arvesse, et Norte ja Alentejo piirkonnad andsid 2007. aastal 34,8 % Portugali SKPst, siis ületab piirkondlik kasu (nüüdispuhasväärtus 195 miljonit eurot) suuresti investeerimisprojekti raames antava abi (nüüdispuhasväärtus 121 miljonit eurot).

5.1.6. Märkused abi vajalikkuse kohta

(167) Portugal rõhutas, et abiga toetatakse tõhusalt ja otsustavalt Petrogali otsust investeerida ning abi on vajalik investeeringute tasuvuse tagamiseks. Pärast riiklike ametiasutuste 23. jaanuari 2007. kirja kättesaamist, milles kinnitati projekti abikõlblikkust, kiitis GALPi juhatus 5. märtsil 2008 investeerimisprojekti heaks. Esimene kokkulepe seadmete tellimiseks sõlmiti 14. märtsil 2008, pärast seda kui Portugali valitsus abilepingule 10. märtsil 2008 alla kirjutas.

(168) Ilma abita ei oleks investeerimisprojekti rakendatud, sest selle tasuvus ei oleks olnud tagatud.

(169) 2001. aastal võttis GALPi juhatus vastu otsuse, mis oli vastu varasemale kavale Matosinhose rafineerimistehaste ajakohastamiseks, sest kasutatava kapitali tasuvus oli väiksem Galp Energia kapitali kaalutud keskmisest hinnast (WACC) rafineerimissektoris.

(170) 2005. aastal arutas GALPi juhatus uuesti strateegilisi võimalusi kahe rafineerimistehase ümberkorraldamist käsitleva projekti rakendamiseks. Pärast alternatiivsete investeerimisprojektide ettevõttesisest hindamist esitati Sinesi ja Matosinhose tehaste ümberkorraldamise projektid juhatusele heakskiitmiseks 2008. aasta märtsis. Läbivaadatud investeeringu ([ ] miljonit eurot) sisemiseks tasuvusläveks arvutati [8–10] % ilma muude soodustusteta, seega [ ] protsendipunkti rohkem, kui Galp Energia kapitali kaalutud keskmine hind rafineerimistegevuses (vastavalt [7–9] %).

(171) GALPi juhatuse märtsis 2008 tehtud otsus põhines investeerimisprojekti sisemise tasuvusläve tundlikkuse analüüsil, mis on esitatud tabelis 3. Tabel 3 Koos abiga Nüüdispuhasväärtus [100–150] miljonit eurot Tulumäär/sisemine tasuvuslävi [9–11] % Ilma abita Nüüdispuhasväärtus [1–50] miljonit eurot Tulumäär/sisemine tasuvuslävi [8–10] % Allikas: GALP

(172) Galp Energia juhatuse 10. jaanuari 2008. aasta nõupidamise kohaselt oli ettevõtte kapitali kaalutud keskmine hind ja minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi (kapitalikuludele on lisatud riskipreemia) (43) tarne-, rafineerimis- ja logistikavaldkonnas vastavalt [7–9] % ja [10–12] %.

(173) Portugal märkis, et nii Galp Energia esitatud kapitali kaalutud keskmine hind kui ka minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi olid kooskõlas rafineerimissektori tavapärase praktikaga ning selliste majanduskriteeriumide kasutamine on sektori suurte äriühingute poolt üldtunnustatud. Väidete kinnitamiseks esitas Portugal komisjonile äriühingu Citigroup, Bloomberg and Broker Research poolt 2010. aastal koostatud tabeli, milles võrreldakse sektoris tegutsevate oluliste äriühingute kapitali kaalutud keskmist hinda.

(174) Portugal väidab, et investeerimisotsus oli ja on kooskõlas tavapraktikaga ja tavapäraste rentaablusnõuetega, mida abisaaja kõigi projektide puhul eeldab. Lisaks kapitali kaalutud keskmisele hinnale kasutatakse rentaabluse hindamisel lisakriteeriumina ka minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve. Tulevaste rahavoogude prognoosid ei ole üldiselt kindlad. Rahavoogude prognoosidega kaasneb alati ebakindlus (risk); mida pikemat perioodi nad hõlmavad, seda suurem on võimalus, et prognoosid on ligikaudsed ja sisaldavad vigu. Kõige sagedamini lisatakse ebakindlusega toimetulekuks kapitali hinnale riskipreemia (kapitali kaalutud keskmine hind) ja sellest määrast lähtutakse kui investeeringu nõutavast minimaalsest aktsepteeritavast tasuvuslävest. Minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve ja kapitali kaalutud keskmise hinna vahelist erinevust käsitletakse investeerimisotsuse tegemisel eeldatava lisatuluna, sest see hõlmab prognoositud rahavoogudega seotud lisariski. Portugal märkis, et Galp Energia investeerimisprojekte käsitlevates analüüsides ja otsustes kasutati minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve juba alates 2002. aastast. Kõnealusel aastal otsustati, et projektide minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi on kapitali kaalutud keskmine hind, mida on suurendatud [1–5] protsendipunkti võrra. 2006. aastal otsustas Galp Energia arvutada minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve veidi erinevalt – [1–5] protsendipunkti lisamise asemel kapitali kaalutud keskmisele hinnale suurendatakse seda [10–50] % (WACC2006 + minimaalne aktsepteeritav tasuvuslulävi2006 = [1,1–1,5] x WACC2006). See uus kriteerium kinnitati sisemiste arutelude tulemusena, sest võttes arvesse kapitali kaalutud keskmise hinna taseme erinevust valdkonniti, tundus protsendimäära kasutamine baasarvutustes sobivam ja arusaadavam kui absoluutväärtuse kasutamine. Selgituse täiendamiseks esitas Portugal komisjonile andmed kapitali kaalutud keskmiste hindade ja minimaalsete aktsepteeritavate tasuvuslävede kohta, mida Galp Energia ajavahemikus 2002–2006 kasutas järgmiste tegevusvaldkondade lõikes: tarnimine ja rafineerimine, naftatoodete turustamine, leiukohtade uurimine ja tootmine, gaas ja elekter.

(175) Portugal väitis, et lähtudes seda tüüpi projektide rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest ja investeeringute taseme märkimisväärsest muutumisest tehnilist arendust käsitlevate projektide algetapis (esialgne tehniline projekt), leidis GALPi juhatus, et nii suuremahulise investeerimiskava jaoks on tasuvusmäär liiga lähedal kapitali kaalutud keskmisele hinnale, et projekt võiks olla elujõuline, sest sellises olukorras võib peagi juhtuda, et tasuvus on väiksem kui kontrollväärtus.

(176) Siiski, võttes arvesse investeerimisprojektile antud maksusoodustust, oleks projekti tasuvus [9–11] %, mida investeerimisprojekti strateegilist iseloomu silmas pidades peeti vastuvõetavaks miinimumiks, et algatada ja kiita heaks kohustuste võtmine seadmete tarnijate ees.

(177) Portugal esitas loetelu alternatiivsetest investeerimiskavadest, mida Petrogal oleks võinud rakendada ajal, mil tehti investeerimisprojekti käsitlevaid otsuseid. Uuteks investeeringuteks ettenähtud rahaliste vahendite vähesuse tõttu konkureerisid Galp Energia tegevusvaldkonnad omavahel nende piiratud ressursside pärast ja äriühing rakendas ranget valikumenetlust.

(178) Kui abilepingule Portugali riigiga ei oleks alla kirjutatud ja investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, oleks mõlema rafineerimistehase konkurentsivõime paratamatult halvenenud. Portugali sõnul oleks juhul, kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, rafineerimistehaste tootmisvõimsuse kasutamine vähenenud [80–90] %-ni vastuseks vähenevale nõudlusele bensiini ja kütteõli turul (uuringud näitavad nõudluse märkimisväärset vähenemist ajavahemikul 2008–2020, vähenedes vastavalt [20–30] % ja [40–50]%). Rafineerimistehaste kasumimarginaal oleks jäänud väga väikeseks. Olukorra parandamiseks oleks tehtud põhjalikke ümberkorraldusi, mis oleksid hõlmanud ka töökohtade kaotamist.

(179) Kuna komisjon kahtlustas, et GALPi juhatus ei võtnud oma otsustes arvesse ettevõtluskeskkonna muutusi, paluti Portugalil esitada üksikasjalik võrdlusstsenaarium olukorra kohta, kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud. Sel eesmärgil paluti Portugalil esitada investeerimiskavade tasuvusmäär, võttes arvesse rafineerimistehaste võimalikku kasumlikkust juhul, kui investeerimisprojekti ei oleks rakendatud, ja võttes arvesse rafineerimistehaste kasumimarginaalide vähenemist.

(180) Portugali võrdlusstsenaariumi kokkuvõte on esitatud tabelis 4. Tabel 4 Tegevuskava Uute investeeringute lõppväärtus Koos abiga Nüüdispuhasväärtus [200–250] miljonit eurot [150–200] miljonit eurot Tulumäär/sisemine tasuvuslävi [10–12] % [10–12] % Ilma abita Nüüdispuhasväärtus [100–150] miljonit eurot [100–150] miljonit eurot Tulumäär/sisemine tasuvuslävi [9–11] % [9–11] %

(181) Portugal väidab, et „asjaolu, et projekt võib olla äriühingule väga asjakohane või isegi strateegilise tähtsusega, ei tähenda, et see on ainus või ainuõige projekt, kui investeeringute tasuvusmäär ei vasta vastuvõetavale miinimumile” (nagu juhtus 2001. aastal).

5.2. Portugali märkused kolmandate isikute esitatud märkuste kohta

(182) Portugal tõstab esile erinevate huvirühmade (omavalitsused, ametiühingud ning valdkondlikud ja tööstuslikud ühendused) aktiivset osalemist ja loetleb kõik märkused, mis kinnitavad investeerimisprojekti väärtust piirkondliku arengu ja energiatõhususe osas.

5.2.1. Tähelepanekud konkurentide nr 1 ja nr 2 esitatud märkuste kohta

(183) 21. jaanuaril 2010 esitatud ettepanekus selgitab Portugal, et vaakumdestilleerimise lähteainete turg on väga kõikuv ega paku vaakumgaasiõliga varustamisel sellist stabiilsust, mis on vajalik Sinesi suure hüdrokrakkimisseadme puhul. Seoses hüdrokrakkimise jääkidega kinnitab Portugal, et nende kogus on peaaegu olematu, sest hüdrokrakkimisel kasutatakse madaltemperatuuri tehnoloogiat.

(184) Portugal kordab, et investeerimisprojekt soodustab piirkondlikku arengut ebasoodsas olukorras olevates piirkondades (töökohtade loomine ja säilitamine, töötajate koolitus, mastaabisääst, tehnoloogiasiire, mõju levimine jne) isegi juhul, kui seda rakendatakse olemasolevates rafineerimistehastes ning seda kinnitatakse kõikides saadud positiivsetes märkustes. Portugal tõstab esile ka investeerimisprojekti strateegilist tähtsust ja keskkonnamõju ning lükkab ümber märkused, mille kohaselt on ainus kasu piirkonnale tööhõive paranemine.

(185) Konkurendi nr 1 koostatud tabeli „Abisumma loodud töökohtade kohta” puhul, milles võrreldakse seda suhet muude piirkondade sihtotstarbelise abi projektidega (vt põhjendus 89) märkis Portugal, et tabel ei hõlma muid rafineerimistööstuse ega muude kapitalimahukate tööstusharude projekte. Seepärast ei saa investeerimisprojekti võrrelda tabelis esitatud projektidega, vaid seda tuleks võrrelda sama majandusharu ulatuslikele investeerimisprojektidele antud abiga (vt komisjoni 10. juuli 2007. aasta otsus: riigiabi N 898/06 – Repsol Polimeros, ja komisjoni 10. juuli 2007. aasta otsus: riigiabi N 899/06 – Artensa (Artenius) – Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos ConexosSA, kus abisumma loodud töökohtade kohta oleks võrreldav Petrogali projektiga).

(186) Samuti tuleks ka kaudsete ja otseste töökohtade suhet võrrelda võrreldavate projektidega (nagu põhjenduses 185 osutatud projektid), et saada samaväärseid andmeid.

(187) Portugal rõhutab, et CALPi juhatus kiitis investeerimisprojekti heaks 2008. aasta märtsis, pärast seda, kui ta oli saanud 2007. aasta jaanuaris Portugali ametiasutustelt kirjaliku kinnituse, et investeerimisprojekt on abikõlblik. Seega anti abi tingimuslikult (eelkõige oli vajalik komisjoni nõusolek) enne tööde algust. Esimene siduv tellimus sõlmiti märtsis 2008, pärast seda, kui Petrogal oli abilepingule alla kirjutanud.

(188) Portugal kummutab kolmanda isiku esitatud märkuse, mille kohaselt oli Petrogal otsustanud algatada investeerimisprojekti juba 2006. aastal.

(189) Portugal tunnistab, et teostatavusuuringud viidi läbi enne lõpliku otsuse tegemist. Selline teave oli GALPi juhatusele otsuse tegemiseks hädavajalik, kuid see ei tähenda, et GALPi juhatus oli juba otsuse teinud.

(190) Portugal on seisukohal, et ilma abita ei oleks investeerimisprojekti rakendatud.

(191) Portugal selgitab, et investeerimisprojekti tasuvusmäär ei olnud riski taset arvestades piisav ning muud Galp Energia arengu jaoks olulise tähtsusega projektid ([ ]) olid atraktiivsemad. Seega ei oleks investeerimisprojekti rakendatud ilma abita.

(192) Portugal järeldab kolmandatelt isikutelt saadud märkustest, et asjaomane geograafiline turg ei ole Portugali turg, vaid vähemalt Pürenee poolsaare turg.

(193) Portugal täpsustab, et Petrogali turuosa diislikütuse (nii naftatöötlustoodete turul, kui ka hulgi- ja jaemüügi tasandil) ei ole kunagi ületanud 25 %, kui asjaomane geograafiline turg on Pürenee poolsaar või ulatuslikum piirkond.

(194) Portugal kinnitab veel kord, et investeerimisprojekt ei mõjuta kuidagi diislikütuse hulgi- ja jaemüügiturgu, sest naftatöötlustoodete turul kujuneb hind vastavalt turu tingimustele ning Petrogal on kõnealusel turul hinnavõtja. Vastasel juhul orienteeruksid Petrogali kliendid impordile, sest Portugali sõnul puuduvad tõkked (tehnilised, tolli-, logistilised (44) jm tõkked) diislikütuse importimiseks teistest liikmesriikidest. Portugali impordinõuded on kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega.

(195) Portugal esitas koondandmed Portugali imporditava diislikütuse kohta (mere- ja maanteetransport). Tabel 5 Diislikütuse import ja eksport Aasta 2006 2007 2008 2009 IMPORT Kokku (tuhat tonni) 638 776 1,011 1,478 Petrogal [ ] [ ] [ ] [ ] Muud [ ] [ ] [ ] [ ] EKSPORT Kokku (tuhat tonni) 314 192 164 95 Petrogal [ ] [ ] [ ] [ ] Muud [ ] [ ] [ ] [ ] Allikas: DGEG ja Petrogali andmed

(196) Lisaks on Portugalil piisav ladustamisvõimsus – Portugali esitatud andmed osutavad, et ettevõtjad on teinud mitmesuguseid strateegilisi valikuid, kas investeerinud ladustamisvõimsuse väljaehitamisse või rajatisi rentinud, ning mõlemad alternatiivid on võimalikud ja otstarbekad. Vaatamata turul ilmnenud võimalustele ei ole peamised ettevõtjad oma ladustusvõimsust suurendanud ning see on märk, et nende ladustamisvõimsus on turustustegevuseks piisav. Portugal juhib tähelepanu sellele, et diislikütuse koguimport on pidevalt suurenenud ning eksport pidevalt pisut vähenenud. See tuleneb turu pidevast kasvust ning kohaliku tootmisvõimsuse üha suurenevast mahajäämusest. 2009. aasta näitajad kajastavad Sinesi rafineerimistehases toimunud õnnetusjuhtumi mõju, kui rafineerimistehase tegevus ja tootmine olid mitme nädala jooksul häiritud. Ettevõtjad pidid kõnealusel aastal oma importi suurendama, mis osutab alternatiivsete tarnevõimaluste olemasolule.

(197) 2009. aastal oli Portugalis imporditud diislikütuse osatähtsus 27,2 % diislikütuse kogutarbimisest kõnealusel aastal. Eelnevatel aastatel oli diislikütuse keskmine import umbes 14 % Portugali aastasest diislikütuse tarbimisest (ligikaudu 5,4 miljonit tonni).

(198) Seega on Portugal seisukohal, et Portugali diislikütuse turg on avatud ja konkurentsivõimeline turg, kus kauplemine on lihtne ning kus hinnakujundus lähtub toornafta hinnast ja rafineerimiskuludest, võttes arvesse alternatiivi importida hinnaga, mis toetub äriühingu Platts hinnangule.

(199) Raske toorbensiini osas on Portugal seisukohal, et selle turg hõlmab vähemalt EMPd, sest toornafta on rahvusvaheliselt kaubeldav toode.

6. ABIMEETME HINDAMINE

6.1. Riigiabi olemasolu

(200) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on juhul, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

(201) Portugal annab Petrogalile abi maksusoodustuse näol. Seega võib abi käsitada liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest antava abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(202) Kõnealust abi antakse ühele äriühingule, Petrogalile, ning seega on see valikuline.

(203) Abi antakse investeeringuks, mille tulemusena suureneb diislikütuse ja raske toorbensiini tootmine. Kuna nende toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel, mõjutab abimeede tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Petrogalile antav abi vabastab ettevõtte kuludest, mida ta oleks pidanud tavaolukorras ise tasuma. Järelikult saab Petrogal kasu, sest tal on majanduslik eelis oma konkurentide ees. Petrogali ja tema tooteid sel viisil soodustades kahjustab asjaomane meede konkurentsi või ähvardab seda kahjustada.

(204) Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(205) Olles kindlaks teinud, et meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb kaaluda, kas kõnealune meede võib olla siseturuga kokkusobiv.

6.2. Abimeetme õiguspärasus

(206) Teatades antavast abist enne selle jõustamist, pidas Portugal kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevast teatamiskohustusest.

6.3. Abi hindamise õiguslik alus

(207) Kuna abi eesmärk on edendada piirkonna arengut, hinnatakse abi kokkusobivust siseturuga regionaalabi suuniste kohaselt, lähtudes eelkõige suuniste punktist 4.3, milles käsitletakse ulatuslikke investeerimisprojekte, ning ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondliku abi andmise süvahindamise kriteeriumitest, mis on sätestatud teatises süvahindamise kohta, välja arvatud juhul, kui ametliku uurimise tulemusena selgub, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a (turuosade hindamine) ja alapunktis b (projektiga saavutatud tootmisvõimsuse hindamine) sätestatud piirmäärasid ei ületata.

(208) Komisjon peab hinnangu tegema kolmes etapis: — esiteks hindab komisjon abi vastavust regionaalabi suuniste üldsätetele; — teiseks kontrollib komisjon, kas punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumid turuosa, tootmisvõimsuse kasvu ja turu toimimise kohta on täidetud (edaspidi „vastavus punkti 68 alapunktidele a ja b”); — kolmandaks võib komisjon, sõltuvalt teises punktis kirjeldatud hindamise tulemustest, algatada süvahindamise.

6.4. Vastavus regionaalabi suuniste üldsätetele – menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kontrollimine

(209) Komisjon kontrollis, kas abi andmine vastas regionaalabi suuniste üldsätetele. Kõnealuse hindamise tulemusel tehti järgmised tähelepanekud.

(210) Menetluse algatamise otsuses, väljendas komisjon kahtlust, kas investeerimisprojekt kujutab endast alginvesteeringut või võib seda pidada asendusinvesteeringuks.

(211) Komisjon võttis arvesse Portugali märkusi, mis on esitatud põhjendustes 130 ja 131, et investeeringute tulemusel laiendatakse olemasolevat ettevõtet ja muudetakse põhjalikult kogu selle tootmisprotsessi ning seetõttu saab investeeringut käsitada alginvesteeringuna regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses.

(212) Tõepoolest, uus vaakumdestilleerimismoodul ja viskoossuse vähendamise moodul Matosinhoses ning uus hüdrokrakkimismoodul Sinesis toimivad samaaegselt olemasolevate rafineerimismoodulitega, kuid investeerimisprojekt ei hõlma mitte tootmissüsteemi asendamist, vaid täiendamist. Lisaks tehakse investeerimisprojekti raames rafineerimistehastes ümberkorraldusi, varustades nad uue tehnoloogia kohase infrastruktuuriga, et tehastes oleks võimalik toota bensiini ja diislikütust toornafta raskematest fraktsioonidest.

(213) Konkurent nr 1 ei vaidlusta asjaolu, et investeeringut võiks pidada alginvesteeringuks, kuid leiab, et investeering kujutab endast pelgalt olemasoleva ettevõtte laiendamist.

(214) Eelnevat arvesse võttes on komisjon arvamusel, et investeerimisprojekt on alginvesteering regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses ja seega kõrvaldatakse kahtlused seoses investeerimisprojekti käsitamisega alginvesteeringuna.

(215) Menetluse algatamise otsuses, kahtles komisjon, kas regionaalabi suuniste punktis 38 sihtotstarbelise abi suhtes sätestatud ametlikud ergutava mõju nõuded on täidetud. Eelkõige väljendas komisjon kahtlust, kas Portugali kirjalik kinnitus selle kohta, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele, (45) võib asendada nõutud tagatiskirja.

(216) Regionaalarengu suuniste punkt 38 on sõnastatud järgmiselt: „Oluline on tagada, et regionaalabil oleks tegelik stimuleeriv toime selliste investeeringute teostamisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seetõttu antakse abi ainult nende abikavade korral, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus on seejärel kirjalikult kinnitanud, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist. […]. Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas komisjoni heakskiit. Kui töö algab enne, kui käesolevas punktis kehtestatud tingimused on täidetud, ei ole projekt abikõlblik.”

(217) „Tööde algus” on regionaalabi suuniste joonealuse märkuse 40 kohaselt määratletud kas ehitustööde alguse või esimese siduva tellimusega seadmete tarnimiseks.

(218) Komisjon võttis arvesse järgmisi Portugali poolt esitatud fakte: — Petrogal esitas abitaotluse 22. jaanuaril 2007; — Portugal kinnitas abikava põhimõttelist abikõlblikkust 23. jaanuaril 2007. — Portugali ministrite nõukogu kiitis abi heaks 6. märtsil 2008, kuid kuna abi andmiseks on vaja komisjoni heakskiitu, ei saanud Petrogal abi kasutada enne 2011. aastat (kui investeering on lõpule viidud). — Petrogali juhatus lubas alustada seadmete tellimist 8. märtsil 2008. — Esimene siduv tellimus sõlmiti 14. märtsil 2008. Investeeringutega seotud ehitustöödega alustati Sinesis novembris 2008 ja Matosinhoses jaanuaris 2009.

(219) Komisjon leiab, et Portugali ja Petrogali vahelisele abilepingule alla kirjutamine 10. märtsil 2008 ja ministrite nõukogu resolutsiooni avaldamine 6. märtsil 2008 Portugali Ametlikus Teatajas (46) on kinnitusega vähemalt samaväärsed ning neid tuleks käsitleda kindlama tõendina ametliku toetuse kohta, kui regionaalabi suuniste punktis 38 nõutud kinnitust. Nendele abilepingutele kirjutati alla enne investeerimisprojekti kohaste ehitustööde algust.

(220) Seega on komisjon arvamusel, et ametliku ergutava mõju nõudega seotud kahtlused on kõrvaldatud.

(221) Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas investeeringute rahastamine aitab kaasa piirkonna arengule. Selles kontekstis väljendas komisjon ka kahtlust abi vajalikkuse suhtes ja väitis, et „ebavajalik abi ei aita tõenäoliselt kaasa piirkondlikule arengule ja võib kaasa tuua vastuvõetamatuid konkurentsimoonutusi” (47).

(222) Konkurendid nr 1 ja nr 2 märkisid, et Petrogal oleks investeerimisprojekti rakendanud ka ilma abita. Nende arvates on investeerimisprojekt tootlik investeering, mis on majanduslikult ajendatud tasakaalustamatust pakkumisest ja nõudlusest ning võimalusest saada juurdepääs raskemale ja odavamale toornaftale. Kõik teised ettevõtjad kogu Euroopas teevad rafineerimistehastes sarnaseid investeeringuid ilma riigiabita.

(223) Seetõttu tuleb hinnata, kas abi on vajalik ning kas see ärgitab tegema investeeringuid, mida muidu nendes kahes abistatavas piirkonnas ei tehtaks, või kas investeerimisprojekti oleks igal juhul rakendatud. Seoses sellega peab komisjon kindlaks tegema, kas abi muudab Petrogali käitumist nii, et ta teeb asjaomastes piirkondades täiendavaid investeeringuid.

(224) Ilmneb, et strateegiline otsus investeerimise kohta tehti 2006. aastal. See kajastub Galp Energia poolt 2006. aasta oktoobris avaldatud dokumendis (48). Nagu on märgitud Galp Energia 2006. aasta aruandes, võttis juhatus investeerimisprojekti käsitlevad täitevotsused vastu 23. jaanuaril 2007 (49) ja 5. märtsil 2008 (st pärast riigi ametiasutuste 23. jaanuari 2007. aasta abikõlblikkust kinnitava teate kättesaamist). 14. märtsil 2008 võttis juhatus vastu otsuse esitada esimene investeerimiskavaga seotud seadmete tellimus.

(225) Portugal väitis, et ebapiisava maksejõu tõttu ei teinud Petrogal investeeringut kuni aastani 2008 ning lõpuks otsustas GALPi juhatus jätkata seadmete ja rajatistega seotud tellimusi alles pärast ministrite nõukogu asjakohase otsuse vastuvõtmist Portugali valitsuse poolt.

(226) Portugal väidab, et riigiabi olemasolu oli Petrogali investeerimisotsuse jaoks otsustava tähtsusega. Ilma abita oleks investeerimisprojektist loobutud. Petrogal oleks rakendanud alternatiivset ümberkorralduskava, et kohandada oma rafineerimistegevust muutunud turu ja toornafta pakkumise tingimustega. Lisaks oleks kättesaadavaid rahalisi vahendeid kasutatud investeeringuteks alternatiivsetesse projektidesse väljaspool rafineerimistegevust.

(227) Portugali esitatud Petrogali dokumendid sisaldavad investeerimisprojekti eeldatava sisemise tasuvusläve analüüsi, kapitali kaalutud keskmist hinda ning võimalikke alternatiivseid investeerimisvõimalusi, mida Galp Energia oleks võinud olemasoleva kapitaliga kasutada.

(228) Komisjon on arvamusel, et GALPi juhatusele 23. jaanuaril 2007 ja 5. märtsil 2008 esitatud dokumendid olid otsustava tähtsusega abi vajalikkuse hindamisel, sest juhatuse otsus põhines nendel dokumentidel.

(229) Portugali sõnul märgiti GALPi juhatusele 2008. aastal esitatud arvutustes, et abi puudumisel oleks investeerimisprojekti sisemine tasuvuslävi olnud [8–10] %. Kõnealune sisemine tasuvuslävi on palju kõrgem kui Petrogali kapitali kaalutud keskmine hind ([7–9] %).

(230) Portugal selgitas, et GALPi juhatuse otsused põhinevad minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve meetodil, mis võeti kasutusele juba 2002. aastal. Minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi on projekti minimaalne tasuvus, millega otsustaja nõustub projekti rakendama, arvestades sellega kaasnevat riski ja muudest projektidest loobumisega seotud kulusid. Minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve võib nimetada ka minimaalseks tasuvuse määraks või võrdlusmääraks.

(231) Alates 2006. aastast on rafineerimistehaste minimaalseks sisemiseks tasuvusläveks [110–150] % kapitali kaalutud keskmisest hinnast ehk [10–12] %. Kui sisemine tasuvuslävi seda künnist ei ületa, siis investeerimisotsust tavaliselt ei langetata. Käesoleval juhul kergitab abi sisemist tasuvusläve [1–3] protsendipunkti võrra, st [8–10] %-st [9–11] %-ni nagu on märgitud põhjenduses 171 esitatud tabelis 3, mis sisaldab juhatusele 2008. aastal esitatud arvutusi. Kuigi ka koos abiga on sisemine tasuvuslävi endiselt oluliselt väiksem kui minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi, tekkis täiendav kindlusvaru, mida GALPi juhatus pidas piisavaks, et investeerimisprojekt lõplikult kinnitada.

(232) Ettevõtted lähtuvad minimaalsest aktsepteeritavast tasuvuslävest olukordades, millega kaasneb suur risk, ning kõnealune tasuvuslävi võib sõltuvalt projektist suuresti varieeruda. Minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve võib mõjutada ka valuuta, milles seda arvutatakse – kõrge inflatsioonitasemega valuutapiirkonnas on tasuvuslävi kõrgem, kui stabiilsete hindadega piirkonnas.

(233) Selleks et otsustada piirkondliku abi vajalikkuse ja ergutava mõju üle, ei ole riigiabi käsitlevate otsuste puhul minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve põhimõtet varem kasutatud. Samuti ei ole minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve nimetatud teatises süvahindamise kohta. Siiski on minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve mõistet juba kasutatud riigiabi otsustes (komisjoni 23. veebruari 2011. aasta otsus riigiabi N 204/2010 kohta – Rootsi – Äriühingule Volvo Aero mootori Trent XWB ICC teadus- ja arendustegevuseks antud abi; otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas), mis toetuvad ühenduse raamistikule teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (50) ning hõlmavad suure riskiga seotud projekte.

(234) Portugal rõhutab, et investeerimisprojektiga kaasneb palju riske, mis õigustab minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve põhimõtte kasutamist. Investeerimisprojekt on suurim tootlik investeering, mis Portugalis kunagi on tehtud. Investeerimisprojekti rakendamiseks kulub mitu aastat. Investeerimisprojekti hinnanguliste kulude prognoosimine on väga keeruline: Portugali esitatud andmed osutavad, et tegelikud kulud olid esialgsest kuluprognoosist märkimisväärselt suuremad. Investeerimisprojekt on pikaajalise suunitlusega, kuid rafineerimistehase kasumimarginaali on keeruline pikaks perioodiks prognoosida, eriti olukorras, kus pikas perspektiivis võidakse traditsioonilised sisepõlemismootoriga autod asendada elektri- ja muude autodega.

(235) 2006. aastal korraldatud empiirilise uuringu (51) käigus analüüsiti üle 100 minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve, mille peamiselt Põhja-Ameerika ettevõtted olid endale kehtestanud; keskmiselt oli minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi 14,1 % ning kapitali kaalutud keskmise hinna ja minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve absoluutne erinevus oli 5 protsendipunkti, st ligikaudu 155 % kapitali kaalutud keskmisest hinnast. Võttes arvesse kõnealust teavet, ei tundu Petrogali ja Galp Energia taotletud minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi rafineerimissektori jaoks esmapilgul ülemäärasena.

(236) Arvestades nimetatud asjaolusid ja võttes eelkõige arvesse sektori ja käesoleva juhtumi iseärasusi (investeeringu mahu ja pika rakendamisajaga seotud suurt riski), leiab komisjon, et minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve võib arvesse võtta, et otsustada, kas investeerimisprojekti rakendamiseks oli abi otsustava stiimulina vajalik või mitte.

(237) Konkurendid nr 1 ja nr 2 kinnitasid, et rafineerimissektoris ei ole kehtestatud valdkondlikke võrdlusnäitajaid. Konkurent nr 1 osutas siiski, et tema arvates on 10 % võrdlusnäitaja (tasuvuslävi) investeerimisprojekti rakendamiseks piisav. Komisjon märgib, et 10 % võrdlusnäitaja on väga sarnane GALPi juhatusele 2008. aastal pärast abi saamist esitatud sisemise tasuvuslävega [9–11] %. Seega leiab komisjon, et abi ei ületa summat, mida konkurent oleks vajalikuks pidanud, et saavutada vastuvõetav sisemine tasuvuslävi.

(238) Seega selgub, et abimeede toob arvutusliku sisemise tasuvusläve lähemale Petrogali minimaalsele aktsepteeritavale tasuvuslävele ja konkurendi nr 1 osutatud võrdlusnäitajale. Koos abiga ei ületa sisemine tasuvuslävi ei Petrogali minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve ega ka konkurendi võrdlusnäitajat, mis viitab sellele, et abi ei ole ülemäärane. Asjaolu, et investeerimisotsus tehti 2008. aastal olukorras, kus sisemine tasuvuslävi koos abiga oli ikkagi märkimisväärselt väiksem kui deklareeritud minimaalne aktsepteeritav tasuvuslävi, ei ole põhjust kahelda minimaalse aktsepteeritava tasuvusläve olulisuses. GAPi juhatuse varasematest otsustest ilmneb, et juhatus oli teadlik investeerimisprojekti strateegilisest tähtsusest rafineerimistehaste kasumimarginaali vähenemise peatamisel. Kuigi minimaalset aktsepteeritavat tasuvusläve ei saavutata täies ulatuses, on projekti strateegiline tähtsus piisav argument, et õigustada teatavat kõrvalekallet minimaalsest aktsepteeritavast tasuvuslävest.

(239) Seetõttu leiab komisjon, et abi oli investeeringu toetamiseks vajalik ega ületanud selleks vajalikku summat. Seoses sellega ei ole õige kinnitada, et kõik ettevõtjad kogu Euroopas on teinud samalaadse investeeringu oma rafineerimistehastes ilma riigiabita. Komisjon on analüüsinud sarnaste investeeringutega seotud abimeetmeid. Näiteks võib tuua komisjoni otsuse N283/2004, (52) milles käsitleti destillaadi hüdrokrakkimismoodulit.

(240) Menetluse algatamise otsuses, viidates regionaalabi suuniste punktile 10, väljendas komisjon kahtlust seoses abi ja investeerimisprojekti mõjuga piirkondlikule arengule, osutades loodavate töökohtade väikesele arvule (150) võrreldes abisummaga (160 miljonit eurot) ning küsides, kas eeldatav panus piirkondlikusse arengusse on tõesti tasakaalus abi mõjuga kõnealusele valdkonnale.

(241) Komisjon märgib, et ka konkurent nr 1 osutas asjaolule, et abisumma ühe loodud töökoha kohta ületab märkimisväärselt eelnevate sihtotstarbeliste abikavade raames ühe töökoha kohta eraldatud abisummasid (vt põhjendus 89). Mitme negatiivse otsuse (53) puhul on ebapiisava piirkondliku toetuse tõendamisel lähtutud töökohtade arvust.

(242) Portugal nõustub, et abisumma ühe loodava otsese töökoha kohta on väga suur; see on tingitud investeerimisprojekti kapitalimahukusest, mis on iseloomulik kõnealuse sektori investeeringute puhul, kuid komisjon on selles sektoris kiitnud varem heaks eraldi teatamisele kuuluvaid abikavasid, mille puhul abisumma ühe loodud töökoha kohta oli veelgi suurem (54). Portugal on seisukohal, et arvesse tuleks võtta ka muid tegureidpeale abisumma otsese töökoha kohta, näiteks kaudsete ja ajutiste töökohtade loomise ning muude asjaomaste aspektide tähtsust.

(243) Eelnevate otsuste puhul on komisjon võtnud alati arvesse otseste töökohtade loomist. Lisaks võeti mitme otsuse puhul arvesse ka kaudseid töökohti (55).

(244) Portugal väitis algselt, et iga loodud (või kaotatud) otsese töökohaga on seotud ka kolm kaudset töökohta. Suhte 3:1 õigsuse tõendamiseks osutati muudele Portugaliga seotud juhtumitele, kus komisjon oli varem sama tootmisharu puhul heaks kiitnud sarnase või kõrgema suhtarvu (56). Kaudsete töökohtade loomise potentsiaal on seotud hooldustegevusega, mis on tõenäoliselt see turunišš, mis saab projektist kõige rohkem kasu. Rafineerimistehaste tehnilise keerukuse suurenemine mõjutab alltöövõtuteenuseid, mis vajavad üha enam väljaõppinud töötajaid ja tehnikuid.

(245) Portugal toetas oma argumente, viidates komisjoni hiljutisele naftakeemiasektorit käsitlevale töödokumendile, (57) milles väidetakse, et kuigi tööstusharu annab Euroopa Liidus otseselt tööd ainult 100 000 inimesele, võib arvestada, et ELi rafineerimistööstusest sõltub otseselt 400 000 – 600 000 töökohta. Sama dokumendi allmärkuses 41 mainitakse täiendavalt veel 600 000 töökohta logistikas ja turunduses. Lähtudes kõnealustest aruannetest, võib olla õigustatud ka suurem suhe kui 3:1, näiteks 4:1 – 6:1, ning võttes arvesse logistika ja turustamisega seotud töökohti, isegi 12:1.

(246) Portugal märkis ka, et vastupidise stsenaariumi „ei abi ega projekti” korral oleks Petrogal oma rafineerimistehased restruktureerinud ja vähendanud oma töötajate arvu, kaotades 160 otsest töökohta. Seetõttu peaks komisjon oma hinnangus abi mõju kohta piirkondlikule arengule arvesse võtma 310 loodud või säilitatud otsest töökohta (58) ning ligikaudu 930 (59) kuni 3 720 kaudset töökohta, mis investeerimisprojektiga kaasnevad ning mis hajutavad otseste töökohtade loomiseks kuluvat ülemääraselt suurt abisummat.

(247) Lisaks sellele rõhutas Portugal, et investeerimisprojekt on Portugali kõigi aegade suurim üksikinvesteering, millega luuakse asjaomastes piirkondades ehitustööde ajaks 3 000 ajutist töökohta.

(248) Pealegi on komisjon eelnevates otsustes, (60) millega kiidetakse heaks sihtotstarbeline piirkondlik abi, osutanud järgmiste tegurite olulisusele: — töötajate tulu suurendamine (paremini tasustatud otseste ja kaudsete töökohtade loomine); — sotsiaalne heaolu piirkonnas (paremad keskkonna- ja elukeskkonna tingimused, kohalike ürituste toetamine); — inimkapitali potentsiaali parandamine (koolitus-, haridus- ja doktoriõppe programmide kaudu); — toetus teadus- ja arendustegevuseks ning tehnoloogia ja oskusteabe edastamiseks (ajakohastamiseks kasutatavad investeeringud); — alltöövõtjate tegevuse hoogustamine asjaomases valdkonnas; — olemasolevate sadamarajatiste tõhusam kasutamine. Loetletud tegurid on kindlasti positiivsed näitajad, mida tuleks arvesse võtta, kui hinnatakse abi ja investeerimisprojekti mõju piirkondlikule arengule Portugalis.

(249) Portugali ja mitme huvitatud isiku märkustes osutatakse muudele olulistele teguritele piirkondliku arengu toetamisel: need on sotsiaalne ja keskkonnamõju, intensiivsem koolitustegevus ning lepingud kõrgkoolidega.

(250) Portugal nimetas ka tarneahela arendamist ja uute moodulite ehitamise mõju riiklikule tööstusstruktuurile, mis omakorda mõjutab nii tsiviilehitust, ehitust kui ka masinaehitust. See on kindlasti positiivne, kuid ainult ajutise või üldise iseloomuga mõju (vt põhjendus 154).

(251) Komisjon võtab arvesse investeerimisprojekti püsivat positiivset edasikanduvat mõju asjaomastes piirkondades, nagu Portugal seda kirjeldas. Eelkõige osutavad rafineerimistehaste tähtsusele asjaomastes piirkondades nende eeldatavalt pikk iga (eeldatakse, et need on töökorras vähemalt 30 aastat), positiivne mõju alltöövõtjatele, koolituste arvu ning koolide ja ülikoolidega sõlmitud lepingute arvu märkimisväärne suurenemine. Kuigi suur osa nendest positiivset mõju omavatest teguritest juba toimib, sest rafineerimistehased on olemas olnud juba pikka aega, tuleb nõustuda, et investeeringud suurendavad kindlasti Petrogali tähtsust nii Sinesi kui ka Porto piirkonnas.

(252) Portugal esitas ka abiprojekti tasuvusanalüüsi. Tasuvusanalüüsi eesmärk on vaadata investori koostatud projekti elujõulisuse analüüsist kaugemale ja võtta arvesse kõiki projektiga kaasnevaid (arvesse võtmata jäetud) sotsiaalseid kulusid ja tulusid. Seega mõõdab tasuvusanalüüs eeldatavat kasu, sealhulgas otseste ja kaudsete töökohtadega kaasnevaid makse, (seoses säilitatud töökohtadega) kokkuhoitud töötustoetusi,