Nõukogu direktiiv,

13. aprill 1989,

teatavate mootorsõidukite ja nende haagiste külgmisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(89/297/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]

ning arvestades, et:

on vaja võtta meetmeid, mille eesmärk on järkjärguline siseturu loomine 31. detsembriks 1992; arvestades et siseturg kujutab endast sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;

tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muuhulgas ka mootorsõidukite ja nende haagiste külgmiste allasõidutõkete kohta;

nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [4], mida on viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ [5], ette nähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;

liiklusohutuse suurendamiseks on vaja kõik kõrgemate massikategooriate sõidukid varustada külgmiste allasõidutõketega, et pakkuda vähemkaitstud liiklejatele (jalakäijaile, jalgrattureile, mootorrattureile) tõhusat kaitset küljelt selliste sõidukite alla sattumise eest;

praktilistel kaalutlustel peetakse vajalikuks uute tüübikinnituste taotlemiseks ja kõigi uute sõidukite jaoks näha ette erineva pikkusega tähtajad;

mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab liikmesriikide poolt ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud kerega või kereta N2 või N3 kategooria mootorsõidukit või O3 või O4 kategooria haagist (määratletud direktiivi 70/156/EMÜ 1. lisas), mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h.

Artikkel 2

1. Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile külgmiste allasõidutõketega seotud põhjustel, kui sõiduk vastab lisas sätestatud nõuetele.

2. Ükski liikmesriik ei tohi keelata või takistada sõiduki müümist, registreerimist, kasutuselevõtmist või kasutamist külgmiste allasõidutõketega seotud põhjustel, kui sõiduk vastab lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus kõigist lisas nimetatud mis tahes osade või omaduste muudatustest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega tüübi puhul on vaja uut katsetamist ning uue katseprotokolli koostamist. Kui selliste katsete järel ilmneb, et käesoleva direktiivi nõuded on täitmata, siis muudatust ei kinnitata.

Artikkel 4

1. Alates 1. oktoobrist 1991 liikmesriigid:

- ei anna enam välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes ettenähtud dokumenti sõidukitüübile, mille külgmised allasõidutõkked ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele,

- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille külgmised allasõidutõkked ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.

2. Liikmesriigid võivad alates 1. maist 1991 keelduda selliste sõidukite esmakasutusse lubamisest, mille külgmised allasõidutõkked ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.

Artikkel 5

Muudatused, mis on vajalikud lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.

Artikkel 6

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. oktoobril 1989 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusaktide teksti.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 13. aprill 1989

Nõukogu nimel

eesistuja

P. Solbes

[1] EÜT C 265, 5.10.1987, lk 21.

[2] EÜT C 94, 11.4.1988, lk 23.

[3] EÜT C 80, 28.3.1988, lk 17.

[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.

[5] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.

--------------------------------------------------

LISA

TEHNILISED NÕUDED KÜLGMISTELE ALLASÕIDUTÕKETELE

1. Üldised eeskirjad ja mõisted

1.1. Kõik N2, N3, O3 ja O4 kategooria sõidukid tuleb ehitada ja/või komplekteerida nii, et need pakuksid ühtse tervikuna tõhusat kaitset vähemkaitstud liiklejaile (jalakäijaile, jalgrattureile, mootorrattureile) selliste sõidukite ja nende rataste alla sattumise eest külje poolt [1].

Direktiivi ei kohaldata:

- sadulvedukitele,

- haagistele, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud väga pikkade jagamatute veoste veoks nagu palgid, teraslatid jne,

- sõidukitele, mis on konstrueeritud ja ehitatud erieesmärgil ning mida praktilistel põhjustel ei ole võimalik selliste külgkaitsetega varustada.

1.2. Sõidukit peetakse punktis 1.1 sätestatud tingimusele vastavaks, kui selle küljed tagavad kaitse, mis vastab allpool sätestatule.

1.3. Mõisted

1.3.1. Sõidukitüüp külgmise allasõidutõkke järgi

Sõidukitüüp külgmise allasõidutõkke järgi – sõidukid, mis ei erine järgmiste peamiste omaduste poolest:

tagatelje laius, sõiduki kere ja šassii konstruktsioon, mõõtmed, kuju ja materjalid ning vedrustuse omadused, niivõrd kui need omavad tähendust seoses punkti 2 nõuetega.

1.3.2. Tühimass – töökorras sõiduki mass ilma sõitjate ja koormata, kuid koos jahutusvedeliku, määrdeainete ja varurattaga, juhul kui sõiduki tootja on tarninud need standardvarustusena.

1.4. Sõiduki asetus

Punktis 2 sätestatud tehnilistele tingimustele vastavuse testimiseks asetatakse sõiduk järgmiselt:

- sõiduk peab olema horisontaalsel ja tasasel pinnal,

- juhtrattad otseasendis,

- sõiduk peab olema koormamata,

- poolhaagised peavad toetuma oma tugedele, nii et laadimistasapind on horisontaalne.

2. Külgmise allasõidutõkke poolt osutatav kaitse

2.1. Seade ei tohi suurendada sõiduki kogulaiust ning selle välispinna põhiosa ei tohi olla sõiduki kõige välimisest külgtasandist (millega on määratud sõiduki maksimaalne laius) rohkem kui 120 mm seespool. Seadme esiots võib mõnel sõidukil olla punktide 2.4.2 ja 2.4.3 kohaselt sissepoole painutatud. Seadme tagaots vähemalt 250 mm ulatuses ei tohi olla tagarehvide väliskülgedest rohkem kui 30 mm seespool (v.a rehvide kumerdumine maapinna lähedal).

2.2. Seadme välispind peab olema sile, põhiliselt tasane või horisontaalselt lainestatud ning võimalusel kulgema eest taha ilma läbilõigeteta; kõrvuti asetsevad seadmeosad võivad siiski osaliselt kattuda eeldusel, et kattuv äär on pööratud taha- või allapoole; läbilõigete korral ei tohi osade vahe pikisuunas mõõdetuna olla laiem kui 25 mm, kusjuures tagumine osa ei tohi ulatuda eesmisest väljapoole; ümarpeaga poltide või neetide pead võivad seadme pealispinnast eenduda kuni 10 mm ning muud osad samuti, juhul kui need on siledad ja samamoodi ümardatud; kõik välisääred ja -nurgad peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud (testitud direktiivis 74/483/EMÜ [2] sätestatu kohaselt).

2.3. Seade võib koosneda ühtsest tasasest pinnast või ühest või mitmest ristlatist või pinna ja lattide kombinatsioonist; lattide kasutamise korral pole nendevaheline kaugus suurem kui 300 mm ja need ei tohi olla vähem kui:

- 50 mm kõrged N2 ja O3 kategooria sõidukitel,

- 100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3 ja O4 kategooria sõidukitel.

Pindade ja lattide kombinatsioonid peavad moodustama ühtse külgmise allasõidutõkke vastavalt punkti 2.2 sätetele.

2.4. Külgmise allasõidutõkke esiserv peab olema ehitatud järgmiselt.

2.4.1. Asend:

2.4.1.1. mootorsõidukil: mitte üle 300 mm tagapool vahetult külgmise allasõidutõkke ees oleva ratta rehvi kõige tagumist osa puudutavast püstristtasandist;

2.4.1.2. järelhaagisel: mitte üle 500 mm tagapool tasandist, mis on määratletud punktis 2.4.1.1;

2.4.1.3. poolhaagisel: mitte üle 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käändteljepoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m.

2.4.2. Kui tõkke esiserv asetseb muidu avatud ruumis, siis peab see koosnema kogu tõkke kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2 ning O3 sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole ning N3 ning O4 sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole.

2.4.3. Mootorsõidukil, millel 300 mm mõõde, millele osutab punkt 2.4.1.1, satub kabiini sisse, peab tõke olema ehitatud nii, et see puutub kokku kabiini paneelidega, ja olema vajaduse korral pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45°. Lubatav on tõkke esiserva ja kabiini paneelide vaheline pikivahe 100 mm vedrustusega või kallutatava kabiini korral. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 2.4.2 sätteid.

2.4.4. Mootorsõidukil, millel 300 mm mõõde, millele osutab punkt 2.4.1.1, satub kabiini taha ja külgmine allasõidutõke on tootja valikul ettepoole pikendatud, nagu märgitud punktis 2.4.3, tuleb täita punkti 2.4.3 nõudeid.

2.5. Külgmise allasõidutõkke tagumine serv ei tohi olla üle 300 mm eespool vahetult külgmise allasõidutõkke taga oleva ratta rehvi kõige eesmist osa puudutavast püstristtasandist; ühtne vertikaaldetail ei ole tagumise serva puhul nõutav.

2.6. Külgmise allasõidutõkke alumise serva kõrgus maapinnast ei tohi üheski punktis olla suurem kui 550 mm.

2.7. Külgmise allasõidutõkke ülemine serv ei tohi olla üle 350 mm sõiduki konstruktsiooni sellest osast allpool, millega lõikub või mida puutub rehvide välise külgpinna vertikaalne puutetasand (arvestamata rehvide kumerdumist maapinna lähedal), v.a järgmistel juhtudel:

2.7.1. kui punktis 2.7 nimetatud vertikaalne tasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal;

2.7.2. kui punktis 2.7 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab tõkke ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast;

2.7.3. spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud sõiduki korral, mis ei ole ainult konteinerite või demonteeritavate kerede veoks kohandatud, võib tõkke ülemise serva asukoha määrata punktide 2.7.1 ja 2.7.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitletakse sel juhul sõiduki osana.

2.8. Külgmised allasõidutõkked peavad olema olemuselt jäigad, kindlalt paigaldatud (need ei tohi sõiduki tavapärasel kasutamisel tekkiva vibratsiooni tõttu lahti tulla) ja olema valmistatud metallist või mõnest muust sobivast materjalist, v.a punktis 2.9 nimetatud osad.

Külgmist allasõidutõket loetakse sobivaks, kui see talub 1 kN suurust horisontaalset staatilist jõudu, mida rakendatakse tõkke välispinna mis tahes osale sellega risti ja mida avaldab vaivasara keskosa, mille ots on sile ja ringikujuline, diameetriga 220 mm ± 10 mm, ning tõkke läbipaine sellise koormuse all ei ületa:

- 30 mm tõkke tagumises osas 250 mm ulatuses ja

- 150 mm ülejäänud tõkke osadel.

2.8.1. Eespool nimetatud tingimuse täitmist võib kontrollida arvutuslikul teel.

2.9. Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt aku, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid, varurattad ja tööriistakastid, võib kaasata külgmise allasõidutõkke konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva direktiivi tingimusi. Vahede korral kohaldatakse punktis 2.2 sätestatud nõudeid.

2.10. Külgmisi allasõidutõkkeid ei tohi kasutada piduri ühenduse, õhu- ega vedelikujuhtmena.

3. Erandina eespool nimetatud sätetest peavad järgmist tüüpi sõidukid täitma ainult iga konkreetse tüübi kohta kindlaks määratud nõudeid:

3.1. Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 2 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama punktidele 2.6, 2.7 ja 2.8 ning kas 2.4 või 2.5, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada vahesid külgmistes allasõidutõketes;

3.2. paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks varustatud vooliku või toruga, peab olema varustatud külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 2 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; rangest vastavusest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik ekspluatatsiooninõuete tõttu;

3.3. sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse paigaldamisel jätta lisavahed, kui need on vajalikud, et võimaldada tugijalgade pikendamist;

3.4. sõidukil, mis on varustatud kinnituspunktidega ro-ro-transpordi jaoks, on vahed külgmises allasõidutõkkes lubatud, et võimaldada sealt kinnitusrihmade läbiviimist ja pingutamist.

4. Kui sõiduki küljed on niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et need oma kuju ja komponentide omaduste poolest kokku vastavad punkti 2 nõuetele, võidakse neid käsitleda külgmiste allasõidutõkete asendajaina.

5. EMÜ tüübikinnituse taotlemine

5.1. EMÜ tüübikinnitustaotluse seoses külgmise allasõidutõkkega esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.

5.2. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris koos järgmiste andmetega:

5.2.1. sõiduki kirjeldus punktis 1.4.1 sätestatud kriteeriumide osas koos mõõtjoonistega ja foto või koostejoonisega sõiduki külgedest. Tuleb esitada sõiduki tüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või sümbolid;

5.2.2. külgmiste allasõidutõkete tehniline kirjeldus koos piisavalt üksikasjaliku teabega.

5.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk.

6. EMÜ tüübikinnitus

6.1. Sõidukitüübi EMÜ tüübikinnitustunnistus peab olema varustatud lisaga, mis vastab käesoleva direktiivi liites esitatud näidisele.

[1] Käesolev direktiiv ei takista ühelgi riigil omada lisanõudeid sõidukite osade suhtes, mis asuvad esiratastest eespool ja tagaratastest tagapool.

[2] EÜT L 266, 2.10.74, lk 4.

--------------------------------------------------

Liide

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

Näidis

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------