ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Taanis on kehtinud teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevad riiklikud õigusnormid alates 2002. aastast ning komisjonile on neist normidest teatatud 2. juuni 2006. aasta kirjaga. Normidega hõlmatud F-gaase sisaldavate uute toodete impordi, müügi ja kasutamise üldise keelu suhtes kehtivad erandid on sätestatud Taani korralduse I lisas. Need erandid on seotud mitme väga spetsiifilise rakendusega ning mitme tavapärasema rakenduse puhul põhinevad erandid vastavates süsteemides kasutatud kasvuhoonegaaside kogustel, mistõttu kehtib erand nt jahutusseadmete, soojuspumpade või kliimaseadmete puhul, mille külmutusagensi kogus on 0,15–10 kg, ning soojusvahetite puhul, mille külmutusagensi kogus on kuni 50 kg. Erand kehtib ka laevadele ja sõjaliseks otstarbeks ettenähtud toodetele ning SF6 kasutamisel kõrgepingeseadmetes. 8. detsembril 2006 otsustas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 114 lõige 6) viidates lubada Taanil säilitada kõnealuseid norme kuni 31. detsembrini 2012.
(2)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2011. aasta otsust nr 940/2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta (3).
ET Euroopa Liidu Teataja L 153/1

NÕUKOGU OTSUS,

7. juuni 2012,

millega sõlmitakse Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel kokkulepe, mis käsitleb 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist

(2012/305/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu volitas 19. detsembril 2002 eesistujariiki alustama komisjoni abiga läbirääkimisi Islandi ja Norraga 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli (edaspidi „konventsioon”) teatavate sätete kohaldamiseks.

(2) Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi kokkuleppele, mis käsitleb konventsiooni teatavate sätete kohaldamist, (edaspidi „kokkulepe”) kirjutati kooskõlas otsusega 2004/79/EÜ (1) alla 19. detsembril 2003, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse.

(3) Kokkulepe on seni sõlmimata. Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009 reguleeritakse kokkuleppe sõlmimiseks vajalikke liidu menetlusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218.

(4) Kokkulepe tuleks heaks kiita.

(5) [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on need liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]

(6) Euroopa Liidu lepingule Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline kokkulepe, mis käsitleb 29. mai 2000. aasta konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist (2) (edaspidi „kokkulepe”), kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel tegema kokkuleppe artikli 6 lõikes 1 osutatud teatise, et kokkulepe muutuks liidule siduvaks (3).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 7. juuni 2012 Nõukogu nimel eesistuja M. BØDSKOV

(1) ELT L 26, 29.1.2004, lk 1.

(2) ELT L 26, 29.1.2004, lk 3.

(3) Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(2)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (3).
(3)

Need liidu liikmesriigid, kes on rühma liikmed, on oma lahkumisest ametlikult teatanud ning lahkuvad rühmast 1. juulil 2011.
(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse jäävad lepingu sätted seovad Ühendkuningriiki ja Iirimaad eraldi lepinguosalistena ja mitte Euroopa Liidu osana, välja arvatud juhul, kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik ja/või Iirimaa on teatanud Vietnami Sotsialistlikule Vabariigile ühiselt, et Ühendkuningriik või Iirimaa on lepinguga seotud Euroopa Liidu osadena kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga (nr 21) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Juhul kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa enam ei soovi, et leping oleks tema/nende kui Euroopa Liidu osa suhtes siduv kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 4a, teatab Euroopa Liit koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Vietnami Sotsialistlikule Vabariigile viivitamata nende seisundi muutusest ning sellisel juhul on leping nende suhtes siduv kui eraldi lepinguosaliste suhtes. Sama kehtib Taani suhtes nendele aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) kohaselt.
(83)

Osast nõuetest loobumist saab nõuda selleks, et suurendada tegelikult tagasimakstavat summat (11). Eraõiguslik võlausaldaja käituks oma kahju vähendamiseks nii. Juhul kui nõue ei ole piisavalt tagatud, suurendaks tagasimaksetähtaja pikendamise kokkulepe võimalust summa ilma kahjuta tagasi maksta, sest võlgnikul oleks võimalus kriisist üle saada ja olukorda parandada (12). Euroopa Liidu Üldkohus lükkab oma otsuses HAMSA kohtuasjas kõrvale komisjoni varasema tava, mille kohaselt nõuti eraõiguslikelt ja avalik-õiguslikelt võlausaldajatelt nõuetest loobumist võrdses proportsioonis nende võlaosaga. Kohus sedastas hoopis, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka siis, kui eri võlausaldajate nõuetest loobumiste suhe on asümmeetriline. Euroopa Liidu Üldkohus rõhutab, et määrav on see, kas võlausaldaja võlanõue on hüpoteegiga tagatud, eelisjärjekorras või n-ö tavaline, st määrav on eri võlausaldajate nõude rahuldamisjärk. Euroopa Liidu Üldkohus on leidnud oma otsuses HAMSA kohtuasjas, et avalik-õiguslik võlausaldaja käitub nagu eraõiguslik võlausaldaja, kui otsustab loobuda osast oma nõuetest pärast põhjaliku ja mõistliku hinnangu andmist sellele, kui palju tal oleks võimalik tagasi saada, milline on likvideerimisoht ja ettevõtte saneerimise võimalus (13). Lõpetuseks osutab Saksamaa komisjoni otsusele Huta Cynku juhtumis, et juhul kui ümberkorraldamisega kaasneb suurem tulu kui likvideerimisega, ei saa rääkida eelistest ega seega ka mitte riigiabist (14).
(5)

Palestiina okupeeritud ala on otsusega 2010/49/EÜ hõlmatud Lähis-Ida piirkonnast välja jäetud, kuna asjaomaste konsulaaresinduste ja -asutuste varustamisel võib esineda tõsiseid tehnilisi raskusi. Selleks et vältida lünkasid ebaseadusliku sisserändega võitlemisel ja sisejulgeoleku kaitsmisel ning võttes arvesse, et liikmesriikidel on tehniliste probleemide lahendamiseks veel aega, tuleks Palestiina okupeeritud ala käsitada üheteistkümnenda piirkonnana, kus alustatakse viisaandmete kogumist ja VISi edastamist.
(54)

Mis puutub 1. kriteeriumi, siis tuleb nentida, et põhikiri kuulub dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu loomisel ametiasutustele ning kiidetakse nende poolt heaks. Tõsiasi, et äriühing järgis müügipiirangut, tulenes väidetavalt sellekohasest tingimusest ning on ilmne, et kõnealuste dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Peale selle rõhutatakse, et piirangute kustutamine põhikirjast toimus pärast uurimisperioodi ega ole käesoleva uurimise puhul asjakohane. 2. kriteeriumi osas oli selge, et dokumentide õigsust ja usaldusväärsust ei olnud võimalik kinnitada. Lisaks tuleks äriühingu raamatupidamisandmeid auditeerida kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seda ei olnud aga võimalik kontrollimise ajal kinnitada. 3. kriteeriumi puhul ei olnud kontrollkäigu ajal võimalik esitada ühtegi tõendit, mis oleks kinnitanud kõnealuse maavalduse tasandamiskulusid. Lõpuks tuleb märkida, et hoolimata esitatud selgitustest kehtib tõsiasi, et üks äriühingutest rentis oma maad teataval perioodil tasuta ja sai seetõttu subsiidiumi. Järelikult ei olnud märkuste laad selline, mille tõttu oleks tulnud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemusi muuta. Seega need järeldused kinnitatakse.
(2)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ning ilma et see mõjutaks kõnealuse protokolli artiklit 4, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
2.

B6 lisa III jaotist muudetakse järgmiselt. 2.1. Tabeli „Piiratud kehtivus – 99200” esimeses osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Valjanost ograničena” 2.2. Tabeli „Loobutud – 99201” teises osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Oslobođeno” 2.3. Tabeli „Alternatiivsed tõendid – 99202” kolmandas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Alternativni dokaz” 2.4. Tabeli „Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati … (nimi ja riik) – 99203” neljandas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Razlike:Carinarnica kojoj je roba podnesena … (naziv i zemlja)” 2.5. Tabeli „Väljumine … on aluseks piirangutele ja/või maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr … – 99204” viiendas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Izlaz iz … podliježe ograničenjima ili pristojbama temeljem Uredbe/Direktive/Odluke br …” 2.6. Tabeli „Ettenähtud teekonnast loobutud – 99205” kuuendas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Oslobođeno od propisanog plana puta” 2.7. Tabeli „Volitatud kaubasaatja – 99206” seitsmendas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Ovlašteni pošiljatelj” 2.8. Tabeli „Allkirjanõudest loobutud – 99207” kaheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Oslobođeno potpisa” 2.9. Tabeli „Üldtagatise kasutamine keelatud – 99208” üheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Zabranjeno zajedničko jamstvo” 2.10. Tabeli „Piiramatu kasutamine – 99209” kümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Neograničena uporaba” 2.11. Tabeli „Välja antud tagasiulatuvalt – 99210” 11. osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Izdano naknadno” 2.12. Tabeli „Erinevad – 99211” 12. osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Razni” 2.13. Tabeli „Mahtkaup – 99212” 13. osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Rasuto” 2.14. Tabeli „Saatja – 99213” 14. osas lisatakse enne IS järgmine taane: „— HR Pošiljatelj”
2.

B6 lisa III jaotist muudetakse järgmiselt. 2.1. Tabeli „Piiratud kehtivus – 99200” esimeses osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Sınırlı Geçerli” 2.2. Tabeli „Loobutud – 99201” teises osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Vazgeçme” 2.3. Tabeli „Alternatiivsed tõendid – 99202” kolmandas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Alternatif Kanıt” 2.4. Tabeli „Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati … (nimi ja riik) – 99203” neljandas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Değișiklikler: Eșyanın sunulduğu idare … (adı ve ülkesi)” 2.5. Tabeli „Väljumine … on aluseks piirangutele ja/või maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr … – 99204” viiendas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Eșyanın … ’dan çıkıșı … No.lu Tüzük/Direktif/Karar kapsamında kısıtlamalara veya mali yükümlülüklere tabidir” 2.6. Tabeli „Ettenähtud teekonnast loobutud – 99205” kuuendas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Zorunlu Güzergahtan Vazgeçme” 2.7. Tabeli „Volitatud kaubasaatja – 99206” seitsmendas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR İzinli Gönderici” 2.8. Tabeli „Allkirjanõudest loobutud – 99207” kaheksandas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR İmzadan Vazgeçme” 2.9. Tabeli „Üldtagatise kasutamine keelatud – 99208” üheksandas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Kapsamlı teminat yasaklanmıștır” 2.10. Tabeli „Piiramatu kasutamine – 99209” kümnendas osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Kısıtlanmamıș kullanım” 2.11. Tabeli „Välja antud tagasiulatuvalt – 99210” 11. osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Sonradan Düzenlenmiștir” 2.12. Tabeli „Erinevad – 99211” 12. osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Çeșitli” 2.13. Tabeli „Mahtkaup – 99212” 13. osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Dökme” 2.14. Tabeli „Saatja – 99213” 14. osas lisatakse pärast NO järgmine taane: „— TR Gönderici”
(7)

Avalikkusele kättesaadava teabe alusel jõudis komisjon oma 30. mai 2012. aasta teatises järeldusele, et Ungari on võtnud piisavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Eelkõige eeldatakse, et eelarvepuudujääk väheneb 2012. aastal 2,5 %ni SKPst ja jääb kooskõlas nõukogu märtsis esitatud soovitusega 2013. aastal oluliselt alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. Võttes arvesse ka kogu avalikkusele kättesaadavat teavet, mida valitsus on alates märtsi keskpaigast esitanud, prognoosivad komisjoni talitused 2013. aastal puudujäägi vähenemist 2,7 %ni SKPst. Pidades silmas ka SKP potentsiaalse kasvu läbivaatamise mõju ning prognoositavat kõrvalekallet maksude standardsest elastsusest, saab 2012. aasta eelarvemeetmeid pidada üldjoontes nõuetele vastavaks. Ootamatute tulude kasutamist ning tulevastes eelarvetes piisava reservi ettenägemist tuleb aga veel tõendada. 2012. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg vähenema 2012. aastal 78,5 %ni SKPst ja 2013. aastal veel veidi. Mõningast edu on saavutatud ka eelarvejuhtimisraamistiku tõhustamisega, kuid enne parlamendi kevadise istungjärgu lõppu tuleb veel kavandada ja vastu võtta mitu olulist reformi. Sellise tausta ning võttes arvesse ka esimese kvartali eeldatust nõrgemaid majanduskasu näitajaid, jälgib komisjon jätkuvalt tähelepanelikult Ungari eelarvearengut.
(12)

Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, leiab komisjon, et kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega on sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega difetialooni sisaldavate toodete kasutamiseks Rootsis. Asjaolu, et Ühendkuningriik ei pidanud sellist piirangut sobivaks ja kättesaadavaks meetmeks seoses loa andmisega oma territooriumil, on selle järelduse seisukohast kõrvaline. Ühendkuningriigi otsus anda kasutamisluba muudele kui kutselistele kasutajatele põhines eelkõige ohul, et näriliste tõrje majapidamistes võib hilineda seoses kuludega, mis tekivad väljaõppe saanud kutselise kasutaja teenuse tellimisel, ja see seab ohtu üldise hügieeni. Rootsi selgitas aga, et selline oht on Rootsis väiksem, kuna Rootsi kindlustussüsteemi kohaselt majavaldaja kindlustus tavaliselt hõlmab professionaalse närilistetõrje kulusid näriliste ilmumise puhul.
(13)

Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, leiab komisjon, et kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega on sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega difetialooni sisaldavate toodete kasutamiseks Taanis. Asjaolu, et Ühendkuningriik ei pidanud sellist piirangut sobivaks ja kättesaadavaks meetmeks seoses loa andmisega oma territooriumil, on selle järelduse seisukohast kõrvaline. Ühendkuningriigi otsus anda kasutamisluba muudele kui kutselistele kasutajatele põhines eelkõige ohul, et näriliste tõrje majapidamistes võib hilineda seoses kuludega, mis tekivad väljaõppe saanud kutselise kasutaja teenuse tellimisel, ja see seab ohtu üldise hügieeni. Taani on aga selgitanud, et Taanis on selline oht väiksem, kuna Taanis on kehtestatud kohustuslik teatamine näriliste ilmumisest ja väljaõppe saanud kutseliste närilistetõrjujate tööd toetatakse maksurahaga, samuti on üldsusel juurdepääs muudele meetoditele, mida saab kasutada väiksemaks näriliste tõrjeks.
(12)

Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, leiab komisjon, et kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega on sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega difetialooni sisaldavate toodete kasutamiseks Saksamaal. Asjaolu, et Ühendkuningriik ei pidanud sellist piirangut sobivaks ja kättesaadavaks meetmeks seoses loa andmisega oma territooriumil, on selle järelduse seisukohast kõrvaline. Ühendkuningriigi otsus anda kasutamisluba muudele kui kutselistele kasutajatele põhines eelkõige ohul, et näriliste tõrje majapidamistes võib hilineda seoses kuludega, mis tekivad väljaõppe saanud kutselise kasutaja teenuse tellimisel, ja see seab ohtu üldise hügieeni. Saksamaa on aga selgitanud, et Saksamaal on selline oht väiksem, kuna Saksamaal on väljaõppe saanud ja litsentseeritud kutseliste närilistetõrjujate (põllumajandustootjad, aednikud ja metsandustöötajad) hästitoimiv organisatsioon, samuti on üldsusel juurdepääs muudele tõrjemeetoditele, mida saab kasutada väiksemaks näriliste, eelkõige hiirte tõrjeks hoonetes.
(2)

Nimetatud otsuses on ka sätestatud, et ANSES dokumenteerib selliste kolmandate riikide laboratooriumide hindamistulemused, kes on esitanud taotluse teha seroloogilisi uuringuid marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks.
(6)

Üldsusega konsulteerimise tulemusena saadi järgmised üldised märkused. a) Üldsusega konsulteerimine andis selge sõnumi, et sidusrühmad toetavad komisjoni sihipärast lähenemisviisi, mille kohaselt kehtestati töödele prioriteedid, et täita põhieesmärgid, mis on vajalikud nii elektrienergia kui ka gaasi siseturu võrgueeskirjade ja -suuniste väljatöötamiseks 2014. aastaks. Sidusrühmad avaldasid arvamust, et komisjon on konsultatsioonide käigus juhtinud tähelepanu kõige tähtsamatele töödele, mida on vaja teha energia siseturu edasiseks integreerimiseks. b) Mitme sidusrühma oluline märkus oli, et nad eelistaksid elektrimääruse ja gaasimääruse artikli 8 lõikes 6 loetletud punkte käsitleda raamsuuniste/võrgueeskirjade menetlemise kaudu, mitte kasutada kõnealustes valdkondades siduvate eeskirjade vastuvõtmiseks otseseid komiteemenetluse teel vastu võetavaid suuniseid. Sellega seoses rõhutasid mõned sidusrühmad läbipaistva, tõhusa ja ühtse protsessi tähtsust, mis tagab sidusrühmade ja jaotusvõrgu haldurite varase kaasamise ja tiheda koostöö nendega. Samuti märgiti, et rangete võrgueeskirjade väljatöötamiseks tuleb võimaldada vajalik ajavahemik ja anda piisavalt aega asjaosalistega konsulteerimiseks. c) Mitmed sidusrühmad nõudsid, et võrgueeskirjade ja raamsuuniste ettepanekutega peab kaasnema asjakohane mõjuhinnang, milles visandatakse peamised poliitilised valikuvõimalused, ja et need peavad põhinema põhjalikul kulutasuvuse analüüsil. Mõjuhinnangut tuleks seejärel eraldi üldsusega arutada. Mõjuhinnangu koostamine pärast avalikkusega konsulteerimist, nagu „katse-eeskirjade” puhul, ei oleks vastuvõetav. d) Mitu sidusrühma märkis vastustes, et mõne võrgueeskirja reguleerimisala on liiga lai ega piirdu määrustes kehtestatud ulatusega, st piiriüleste küsimustega. Sellega seoses rõhutati ka, et võrgueeskirjad ei peaks olema liialt ettekirjutusi tegevad.
2.

Seade HGP4 on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 mm (sondi tipus oleva tera juures 6,3 mm) ja milles on fotodiood ja fotodetektor ning mille mõõteulatus on 0–120 mm. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme HGP4 või sellega ühendatud arvuti abil.
(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpangad teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Tagatise kõlblikkuse määramise kriteeriumid eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks on sätestatud suunise EKP/2011/14 I lisas.
(4)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (3).
(2)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks tegevust väljaspool nelja vabadust, sealhulgas koostööd tööjõu vaba liikumise ning sotsiaalkindlustussüsteemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest pärit võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisel.
(2)

Kooskõlas Barcelona konventsiooni artikliga 18 on osaliste koosolek konventsiooni otsuseid tegev organ ning tema volituste hulka kuulub vajaduse korral konventsiooni ja selle protokollide lisade muutmine. Kooskõlas Barcelona konventsiooni artikli 23 lõikega 2 ja protokolli artikli 14 lõikega 1 jõustub protokolli lisade muudatus kõikide osaliste jaoks asjaomaste osaliste poolt muudatuse vastuvõtmisel kindlaksmääratud ajavahemiku möödumisel, välja arvatud nende osaliste jaoks, kes on kirjalikult teavitanud hoiulevõtjat, et nad ei saa muudatust nimetatud aja jooksul heaks kiita.
1)

Lepingu protokolli nr 31 artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. a) EFTA riigid osalevad täiel määral Euroopa Keskkonnaameti (edaspidi „amet”) töös ja Euroopa keskkonnateabe ja -vaatlusvõrgus, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (4). b) EFTA riigid toetavad rahaliselt punktis a nimetatud tegevust vastavalt lepingu artikli 82 lõikele 1 ja protokollile nr 32. c) Tulenevalt punktist b osalevad EFTA riigid ilma hääleõiguseta täielikult ameti haldusnõukogu ja ameti teaduskomitee töös. d) Kõnealuses määruses sisalduv termin „liikmesriik/liikmesriigid” ja muud nende avalikke üksusi tähistavad artiklites 4 ja 5 sisalduvad terminid hõlmavad lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka EFTA riike ja nende avalikke üksusi. e) Ametile antavaid või sealt lähtuvaid keskkonnaalaseid andmeid võib avaldada ja need tehakse avalikkusele kättesaadavaks tingimusel, et EFTA riikides on tagatud samaväärne konfidentsiaalse teabe kaitse nagu liidus. f) Amet on juriidiline isik. Tal on kõigis lepinguosaliste riikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt nende riikide seadustele antakse. g) EFTA riigid kohaldavad ameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli. h) Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib ameti tegevdirektor võtta EFTA riikide täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel. i) Vastavalt artikli 79 lõikele 3 kohaldatakse käesoleva lõike suhtes lepingu VII osa (institutsioonilised sätted). j) Määruse (EÜ) nr 401/2009 kohaldamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ka kõikide EFTA riike käsitlevate ameti dokumentidele.
(1)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule meemesilaste tervise kohta (2) antakse ülevaade komisjoni juba alustatud ja käimasolevatest tegevustest, mis on seotud meemesilaste tervisega ELis. Teatise peamine teema on mesilaste suurenenud suremus, mida on täheldatud kogu maailmas.
(13)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punktis c on sätestatud, et eraldised, mis on vajalikud muude kõnealuse määruse kohaldamiseks vajalike meetmete rahastamiseks, kinnitatakse igal aastal eelarvemenetluse raames. Need artiklis 66 osutatud meetmed hõlmavad eelkõige uuringute korraldamist, teabe avaldamist ning kohtumiste ja konverentside korraldamist.
(2)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele antavat liidu rahalist toetust. Selleks et aidata kaasa linnugripi võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit oma rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõike 3 esimeses ja teises taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes.