ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4)

lisatakse artiklid 12a ja 12b: „Artikkel 12a Üheetapilise taotlusmenetluse korral kohaldatav valikumenetlus 1. Tuginedes saadud taotlustele, hindab rakendusamet iga projekti puhul selle rahastamiskõlblikkust kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikega 8. Rakendusamet jätkab seejärel rahastamiskõlblike projektide valikumenetlust käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 alusel. 2. Tuginedes saadud taotlustele, koostab rakendusamet loetelu projektidest, mis vastavad artiklis 11 kehtestatud valikukriteeriumidele, ning seejärel hindab projekte ja järjestab need kõnealuses artiklis sätestatud valikukriteeriumide põhjal. Hindamise käigus võrdleb rakendusamet projekte teiste sama sektori projektide ning muude sektorite projektidega. Hindamise lõpus koostab rakendusamet eelvalitud projektide loetelu. 3. Kui rakendusamet jõuab järeldusele, et projekt vastab artikli 11 lõike 1 punktides a, b, d ja e sätestatud valikukriteeriumidele ning kooskõlas artikli 11 lõikega 2 kehtestatud valikukriteeriumile, kui see on asjakohane, kuid ei vasta artikli 11 lõike 1 punktis c kehtestatud kriteeriumile, hindab rakendusamet seda, kas projektil on potentsiaali vastata sellele valikukriteeriumile juhul, kui seda edasi arendatakse. Kui projektil on selline potentsiaal, võib rakendusamet anda asjaomasele projektile arendamisabi või kui projektide arendamise abi annab komisjon, pakkuda komisjonile välja, et komisjon annaks projektile arendamisabi. 4. Lõikes 2 viidatud eelvalitud projektide loetelu ja vajaduse korral teave lõikes 3 viidatud võimaluse kohta edastatakse komisjonile ning see sisaldab vähemalt järgmist: a) kinnitus rahastamiskõlblikkuse ja valikukriteeriumide täitmise kohta; b) projekti hindamise ja järjestamise üksikasjad; c) artiklis 5 viidatud projekti kogukulud ja asjakohased kulud (eurodes); d) taotlus innovatsioonifondi abi kogusummale (eurodes); e) välditava kasvuhoonegaaside heite kavandatav maht; f) toodetava või salvestatava energia kavandatav maht; g) salvestatava süsinikdioksiidi kavandatav maht; h) teave projekti esitaja taotletava innovatsioonifondi abi õigusliku vormi kohta. 5. Teabe põhjal, mis edastati käesoleva artikli lõike 4 kohaselt, võtab komisjon pärast liikmesriikidega konsulteerimist kooskõlas artikli 21 lõikega 2 vastu abi eraldamise otsuse, täpsustades valitud projektidele antavat abi, ja koostab vajaduse korral reservnimekirja. Artikkel 12b Väiksemahuliste projektide puhul kohaldatav valikumenetlus Erandina artiklitest 12 ja 12a võib väiksemahuliste projektide puhul kohaldada erivalikumenetlust.“;
(10)

Kemikaaliameti riskihindamise komitee (edaspidi „RAC“) võttis 7. juunil 2019 vastu arvamuse, milles jõuti järeldusele, (9) et polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldus kummigraanulites, mis vastab segude arvutatud sisalduse piirnormile vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kandele 28, on vastuvõetamatu, et piirnormita ainete nii suur sisaldus ei tohiks olla lubatud ning see ei taga töötajate ja üldsuse piisavat kaitset. RAC nõustus, et polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldust tuleks vähendada, ja soovitas kaheksa polütsüklilise aromaatse süsivesiniku summaarse sisalduse piirnormiks kummigraanulites 20 mg/kg. RAC väitis, et kavandatud piirnorm 20 mg/kg ei põhine riski hindamisel, vaid see on meede, mille ainus eesmärk on vältida väga suurt polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldust. Lisaks märkis RAC, et riski vähendamise seisukohalt ei ole sisaldusel 17 mg/kg või 20 mg/kg märkimisväärset erinevust, tunnistades, et kui suitsetajad välja arvata, ei tulene elanikkonna suurim kokkupuude ohtlike ainetega mitte graanulitest ja multšidest, vaid toidust ja sissehingatavast õhust.
(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/408 (2) on kehtestatud loetelu toimeainetest, mis vastavad asendamisele kuuluva ainena käsitamise kriteeriumidele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 4. Sellesse loetellu on kantud ka propoksükarbasoon, kuna on leitud, et see aine vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teise taande kohaselt kahele kolmest püsiva, bioakumuleeruva ja toksilise ainena käsitamise kriteeriumist.
(10)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa C peatüki B jao punktides g ja h esitatud erinõuded on kooskõlas kõnealuse peatüki D jao punkti 1 alapunktis a ja punkti 1 alapunkti c alapunktis ii sätestatud nõuetega, mida kohaldatakse määratlemata BSE-riskiga riigist või piirkonnast otse liitu importimisel. Neid erinõudeid ei ole aga praegu sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa C peatüki C jaos, milles on esitatud kontrollitud BSE-riskiga riigist või piirkonnast importimisel kohaldatavad nõuded. Selle tahtmatu väljajätmise tõttu on seega praegu lubatud importida liitu kontrollitud BSE-riskiga riigist või piirkonnast saadusi, mis on saadud määratlemata BSE-riskiga riigist või piirkonnast pärit loomadelt, kes ei vasta kõnealustele erinõuetele. Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa C peatüki B jao punktides g ja h esitatud erinõuded tuleks seetõttu lisada kõnealuse lisa C peatüki C jakku.
Märkus: see varustus on ette nähtud üksnes 1994. aasta HSC koodeksi nõuete järgi ehitatud kiirlaevadele.

Märkus: see varustus on ette nähtud üksnes 1994. aasta HSC koodeksi nõuete järgi ehitatud kiirlaevadele.

MED/3.11b Tulekindlad A- ja B-klassi vaheseinad: — B-klassi vaheseinad Märkus: kui B-klassi vaheseina on katsetatud ainult ühelt poolt ja see on projekteeritud paigaldamiseks katsetamata küljega teise B-klassi vaheseina katsetamata külje kõrvale, peab EÜ tüübitunnistus sisaldama selle pardale paigaldamise tingimusi, tagades, et SOLASi II-2. peatüki reeglis 9.2 (Kuumuskindlad ja ehituslikud piirded) esitatud vastavates tulekindlustabelites märgitud kaitse tase on alati täidetud. Rida 1/1

Tüübikinnitusnõuded — SOLAS 74 Reg. II-2/3.4, — IMO MSC/Circ.1120.

— IMO Res. MSC.307(88) (2010 FTP koodeks), muudetud.
(4)

Seepärast on vaja kohaldamise alguskuupäeva edasi lükata, tagamaks, et C5- ja C6-klassi mehitamata õhusõidukite süsteemide suhtes kohaldatavaid nõudeid käsitlevad harmoneeritud standardid on kättesaadavad enne, kui liikmesriigid võivad ainult aktsepteerida teatisi rakendusmääruse (EL) 2019/947 lisa 1. liites kehtestatud standardstsenaariumidele vastava käitamise kohta. Kuni selle ajani peaks liikmesriikidel olema võimalik aktsepteerida mehitamata õhusõidukite süsteemide käitajate poolt kõnealuse rakendusmääruse artikli 5 lõike 5 kohaselt esitatud teatisi, mis põhinevad riiklikel standardstsenaariumidel või samaväärsetel stsenaariumidel.
„6.

YUN Chol, teise nimega CHOL Yun

KRDV Hiina saatkonna kolmas sekretär

22.1.2018
(2)

Äriühing BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ (edaspidi „Bafa“), mille TARICi (3) lisakood on B965 ja mille suhtes kohaldatakse individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära 1,5 %, (4) teavitas komisjoni, et pärast emaettevõtjaga ühinemist muutis ta oma nime, mis on nüüd Kılıç Deniz Ürünleri Üretimi İhracat İthalat ve Ticaret A.Ş.
Peaprokuröri kui prokuratuuri kõrgeima ametnikuna on Ana Julia Guido Ochoa, kes on lojaalne president Ortega režiimile, vastutav paljude meeleavaldajate ja poliitilise opositsiooni liikmete poliitilistel põhjustel kohtu alla andmise eest. Ta lõi spetsiaalse üksuse, mis fabritseeris ja esitas meeleavaldajate vastu suunatud süüdistusi. Lisaks on ta vastutav üldvalimiste peamiselt opositsioonikandidaadilt riigiteenistujana töötamise õiguse äravõtmise eest.

13.

Juan Carlos ORTEGA MURILLO

Ametikoht (-kohad): Telejaama Canal 8 ja ettevõtte Difuso Comunicaciones direktor. 4. mai sandinistliku liikumise juht, Nicaragua Vabariigi presidendi ja asepresidendi poeg Sünniaeg: 17. oktoober 1982 Kodakondsus: Nicaragua

President Daniel Ortega ja esileedi/asepresident Rosario Murillo poeg. Ühe peamise propagandistliku telejaama Canal 8 direktor ja 4. mai sandinistliku liikumise juht. Oma ametikohal on ta aidanud piirata väljendus- ja meediavabadust. Ta on avalikult ähvardanud Nicaragua ettevõtjaid, kes on Ortega režiimi vastu. Seetõttu vastutab ta demokraatia õõnestamise ja kodanikuühiskonna represseerimise eest Nicaraguas. Kuna ta on asepresident Rosario Murillo poeg, seostatakse teda isikutega, kes vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste ning kodanikuühiskonna represseerimise eest Nicaraguas.
(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et investeerimisühingud peaksid osana oma kohustustest klientide ja potentsiaalsete klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Investeerimisühingud ei peaks seega pidevalt arvesse võtma üksnes kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis võivad tekkimise korral avaldada reaalset või potentsiaalset olulist negatiivset mõju investeeringu väärtusele. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/565 (7) pole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada sisemenetluste ja organisatsioonilise korra nõuetekohane rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et investeerimisühingute protsessid, süsteemid ja sisekontroll peaksid kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi.
(13)

Tuleb pöörata tähelepanu rohepesu probleemile, mis seisneb eelkõige ebaõiglase konkurentsieelise saamises seeläbi, et kindlustuspõhist investeerimistoodet soovitatakse keskkonnasõbraliku või jätkusuutlikuna, kui see tegelikult ei vasta põhilistele keskkonna- või muudele jätkusuutlikkusega seotud standarditele. Selleks et hoida ära ebasobivate toodete müüki ja rohepesu, ei tohiks kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad soovitada kindlustuspõhiseid investeerimistooteid isiklikele jätkusuutlikkuseelistustele vastavatena, kui need tooted neile eelistustele ei vasta. Kindlustuspõhiseid investeerimistooteid turustavad kindlustusvahendajad ja -andjad peaksid selgitama kliendile või potentsiaalsele kliendile, mis põhjusel seda ei tehta, ja dokumenteerima need põhjused.
(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, (4) milles on kehtestatud ambitsioonikas ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid osana oma kohustustest kindlustusvõtjate ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Seega ei peaks kindlustus- ja edasikindlustusandjad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu või kohustuse väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/35 (7) pole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada üldjuhtimissüsteemi korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et kindlustus- ja edasikindlustusandjate üldjuhtimissüsteem ja nende üldiste maksevõimevajaduste hindamine peaksid kajastama jätkusuutlikkusriske.
(3)

2018. aasta märtsis avaldas komisjon tegevuskava „Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“, (4) milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud ja seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang (5) näitas vajadust selgitada, et alternatiivsete investeerimisfondide (AIFid) valitsejad peaksid osana oma kohustustest klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Niisiis ei peaks AIFide valitsejad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2088 (6) osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 231/2013 (7) ei ole jätkusuutlikkusriskidele sõnaselgelt viidatud. Seetõttu ning selleks, et tagada sisekorra ja organisatsioonilise korralduse korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et AIFide valitsejate protsessid, süsteemid ja sisekontroll peavad kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi.
(14)

Võttes arvesse, et varude COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A ja PLE/7HJK biomass on väiksem kui biomassi piirangu piirväärtus (Blim) ning et lubatud on ainult kaaspüük ja teaduslik püük, leppisid liit ja Ühendkuningriik kirjalikus protokollis kokku, et kõnealuste varude 2021. aastasse ülekandmise suhtes aastatevahelist paindlikkust, sealhulgas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast aastatevahelist paindlikkust ei kohaldata, nii et 2021. aasta püük ei ületa kõnealuste varude suhtes kehtestatud lubatud kogupüüki. Seetõttu on Belgia, Iirimaa, Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa võtnud kohustuse, et ei kohalda kõnealuste varude 2021. aastasse ülekandmise suhtes määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõiget 9.
(6)

Seetõttu on vaja nõuda, et sõidukitootjad teeksid oma veebisaitidel kättesaadavaks dokumendi, mis sisaldab selgeid juhiseid alkolukkude paigaldamiseks (edaspidi „paigaldamisdokument“), et võimaldada tehnikutel konkreetsele sõidukimudelile alkolukku nõuetekohaselt paigaldada.
(3)

Nõukogu leidis, et ühte isikut käsitlev kanne tuleks kustutada, kuna see isik on surnud, ning et kõigi teiste määruse (EL) 2016/44 III lisas esitatud loetelusse kantud isikute ja üksuste suhtes tuleks piiravate meetmete kohaldamist jätkata. Lisaks tuleks ühe isiku tuvastamisandmeid ajakohastada.
(2)

Tagamaks, et neid erandeid kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomaste kolmandate riikide suhtes on vastu võetud samaväärsust kinnitavad otsused, ning selleks, et tagada õiguskindlus seoses kohaldatava samaväärsusmenetlusega, tuleb täpsustada asjakohased sätted, mille alusel võetakse vastu samaväärsust kinnitavad otsused, et oleks võimalik kohaldada kõnealuseid erandeid. Seepärast tuleb täpsustada asjakohased menetlused sellise kolmanda riigi samaväärsuse kindlakstegemiseks, kus kõnealused üksused on asutatud.
(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artiklis 34 on sätestatud, et registreeritud traditsioonilise nimetuse muutmine võib hõlmata üksnes kõnealuse määruse artikli 26 lõike 1 punktides b, c ja d kirjeldatud elemente, mis puudutavad vastavalt traditsioonilise nimetuse liiki, keelt, milles traditsioonilist nimetust väljendatakse, ja viinamarjasaaduste kategooriat, millega nimetus on seotud.
(8)

Delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 kohaselt peab komisjon tegema liikmesriikidele igakuiseid või muid regulaarseid makseid riikide saadetud kuludeklaratsioonide alusel. Seda tehes peaks komisjon siiski võtma arvesse tulu, mille makseasutused koguvad liidu eelarvesse ja mille liikmesriigid deklareerivad oma igakuistes deklaratsioonides. Praegu tasaarvestab komisjon EAGFi raames kulude summad sihtotstarbeliste tulude summadega otse komisjoni igakuises makseotsuses. Selle finantstehingu puhul tehakse erand sellest, kuidas sihtotstarbelist tulu hallatakse muude liidu fondide raames, kus seda ei tasaarvestata, vaid nõutakse sisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (7) artikli 98 kohaselt koostatud sissenõudekorraldusega. Selleks et ühtlustada komisjoni raamatupidamistavasid ja eelkõige sihtotstarbeliste tulude haldamise viisi, on vaja ühtlustada see EAGFi finantsjuhtimise tehniline aspekt muude liidu fondide kasutatavate voogudega. Tingimusi, mille alusel EAGFi raames saadud sihtotstarbeline tulu tuleb tasaarvestada, tuleks seetõttu vastavalt muuta, ilma et see ohustaks liikmesriikidele tehtavate maksete õigeaegset tegemist.
(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et igakuiste maksete kohta otsust tehes annab komisjon liikmesriikide käsutusse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kaudu rahastatavate kulude katteks vajalikud vahendid. Seda tehes peaks komisjon siiski võtma arvesse tulu, mille makseasutused on saanud liidu eelarvest. Praegu tasaarvestab komisjon EAGFi raames kulude summad sihtotstarbeliste tulude summadega otse komisjoni igakuises makseotsuses. Selle finantstehingu puhul tehakse erand sellest, kuidas sihtotstarbelist tulu hallatakse muude liidu fondide raames, kus seda ei tasaarvestata, vaid nõutakse sisse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (3) artikli 98 kohaselt koostatud sissenõudekorraldusega. Selleks et ühtlustada komisjoni raamatupidamistavasid ja eelkõige sihtotstarbeliste tulude haldamise viisi, on vaja ühtlustada see EAGFi finantsjuhtimise tehniline aspekt muude liidu fondide haldamise viisiga. Sellest tulenevalt on vaja muuta EAGFi raames saadud tulude tasaarvestamise viisi.
(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (2) artikli 7 lõike 1 punktis a on sätestatud, et toidualane teave ei tohi olla eksitav, eelkõige toidu olemuse ja määratluse osas. Kõnealuse määruse artiklis 9 on sätestatud, et tuleb esitada kohustuslik toidualane teave, sealhulgas toidu nimetus, ning kõnealuse määruse artiklis 13 on nõutud, et kohustuslik teave märgitaks silmatorkavasse kohta hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja vajaduse korral kulumiskindlalt.
(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (2) artikli 7 lõike 1 punktis a on sätestatud, et toidualane teave ei tohi olla eksitav, eelkõige toidu olemuse ja määratluse osas. Kõnealuse määruse artiklis 9 on sätestatud, et tuleb esitada kohustuslik toidualane teave, sealhulgas toidu nimetus, ning kõnealuse määruse artiklis 13 on nõutud, et kohustuslik teave märgitaks silmatorkavasse kohta hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja vajaduse korral kulumiskindlalt.
(3)

Peale selle on liikmesriikidel komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/466 (5) alusel võimalik kohaldada ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute puhul, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (6) kohaldamisalasse, ajutisi meetmeid, millega hoida ära pädevate asutuste töötajate tõsiseid terviseriske, kuna kõnealuste kontrollide ja toimingute tegemine on keerukas. Neid ajutisi meetmeid võetakse sellises ulatuses, mis on vajalik liikmesriikide kontrollisüsteemide tõsiste häiretega toimetulekuks. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/83 (7) pikendati kõnealuse määruse kohaldamisaega 1. juulini 2021. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/772 (8) pikendati ka rakendusmääruse (EL) 2020/977 kohaldamisaega kuni 1. juulini 2021.
(3)

Lisaks on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (6) muu hulgas kehtestatud eeskirjad selliste loomatervise sertifikaatide näidiste kohta, mida tuleb kasutada teatavate kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende tsoonidest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks. Kõnealuse rakendusmäärusega on ette nähtud üleminekusätted seoses kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende tsoonidest pärit selliste loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisega, millega on kaasas asjakohased sertifikaadid, mis on välja antud kooskõlas enne 21. aprilli 2021 kehtinud liidu õigusaktidega, tingimusel et sertifikaadid on nõuetekohaselt allkirjastatud enne 21. augustit 2021. Neid sertifikaate tuleb lugeda vastavalt eespool nimetatud rakendusmäärusega ette nähtud üleminekusätetele seoses kõnealustes sertifikaatides osutatud iga sellise õigusaktiga, mille kohaldamine on lõpetatud. See üleminekuperiood lõpeb 20. oktoobril 2021.
(12)

Ühendkuningriigi pädev asutus esitas 12. märtsil 2021 komisjonile asjakohase küsimustiku, et hinnata inimtoiduks ettenähtud putukate toomist liitu. Ühendkuningriigi pädev asutus andis kõigile küsimustele rahuldavad vastused ning esitas seega komisjonile piisavad tõendid ja tagatised selle kohta, et määruse (EL) 2017/625 artikli 126 lõike 1 kohased samaväärsed nõuded on täidetud. Seepärast tuleks Ühendkuningriik kanda rakendusmääruse (EL) 2021/405 XV lisas esitatud selliste kolmandate riikide loetellu, kust on lubatud liitu tuua putukate saadetisi, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga.
(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 30. jaanuaril 2009 vastu arvamuse toidus sisalduva kaadmiumi kohta (3). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kaadmium on peamiselt mürgine neerudele, eriti proksimaalsetele neerutorukestele, kus see aja jooksul koguneb ja võib põhjustada neerufunktsiooni häireid. Arvestades kaadmiumi toksilist mõju neerudele, kehtestas toiduohutusamet kaadmiumi lubatavaks nädaladoosiks 2,5 μg kehamassi kg kohta. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et liidus on keskmine kokkupuude kaadmiumiga täiskasvanute puhul ligilähedane lubatavale nädaladoosile või ületab seda veidi. Samuti jõuti järeldusele, et sellised grupid nagu taimetoitlased, lapsed, suitsetajad ja väga saastunud piirkondades elavad inimesed võivad saada doosi, mis ületab lubatud nädaladoosi ligikaudu 2 korda. Seetõttu järeldas toidutarneahelas esinevate saasteainetega tegelev Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjon, et elanikkonna kaadmiumiga kokkupuute praegust taset tuleb vähendada. Seejärel avaldas toiduohutusamet 17. jaanuaril 2012 teadusliku aruande, milles kinnitati, et laste ja täiskasvanute puhul võib kokkupuute tase 95. protsentiili juures ületada tervisepõhised suunisväärtused (4).
(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 18. märtsil 2010 vastu arvamuse toidus sisalduva plii kohta (3). Toiduohutusamet tegi kindlaks, et plii võib põhjustada arengutoksilisust väikelastel ning südame-veresoonkonna probleeme ja nefrotoksilisust täiskasvanutel. Pliiga seotud riskihindamine põhines nimetatud potentsiaalselt kriitilistel kahjulikel toimetel. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et puuduvad tõendid mitme kriitilise näitaja lävendi kohta, sealhulgas arengutoksilisuse ja täiskasvanute nefrotoksilisuse puhul. Seetõttu ei olnud asjakohane tuletada lubatud nädaladoosi. Toiduohutusamet tõi probleemina esile, et on võimalik, et praegune pliiga kokkupuute tase toidu kaudu võib mõjutada loodete, imikute ja laste närvisüsteemi arengut.
Nord-Ostsee-kanal, sealhulgas Audorfer See ja Schirnauer See

Brunsbütteli muulipäid ühendavast joonest jooneni, mis ühendab Kiel-Holtenau sisenemistulesid, sealhulgas Obereidersee ja Enge, Audorfer See, Borgstedter See ja Enge, Schirnauer See, Flemhuder See ja Achterwehreri kanal