C LISA

LEPINGU II OSA

„I. KUVARISPETSIFIKAADID

1. Mõisted

1.1. Tooteliigid

Elektrooniline kuvar (kuvar): kaubanduslikult kättesaadav toode, mille ekraan ja sellega seotud elektroonika on sageli paigutatud ühte korpusesse ning mille peamine funktsioon on esitada visuaalset teavet 1) arvutist, tööjaamast või serverist ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI, HDMI, kuvariport, IEEE 1394, USB) kaudu, 2) välisest salvestusseadmest (nt USB-mälupulgalt, mälukaardilt) või 3) võrguühendusest.

a) Arvutimonitor: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt suurem kui 12 tolli ja pikselduse tihedus üle 5 000 piksli ruuttolli kohta ning millele kuvatakse arvuti kasutajaliides ja avatud programmid, et kasutaja saaks (tavaliselt klaviatuuri ja hiire abil) arvutiga suhelda. Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvar: arvutimonitor, millel on kõik järgmised omadused ja funktsioonid: i) kontrastsus vähemalt 60:1 mõõdetuna vähemalt 85kraadise horisontaalse vaatenurga all ekraani katteklaasiga või ilma selleta; ii) loomulik eraldusvõime 2,3 megapikslit (MP) või rohkem ning iii) vähemalt sRGB värvihaare vastavalt standardile IEC 61966 2-1. Värviruumi erinevused on lubatud, tingimusel, et toetatud on vähemalt 99 % määratletud sRGB-värvidest.

b) Digitaalne pildiraam: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt kuni 12 tolli ja mille peamine funktsioon on kuvada digitaalseid pilte. Pildiraami eriomaduste hulka võivad kuuluda programmeeritav taimer, kasutaja kohaloleku andur, audio- ja videovõimalused ning Bluetooth ja traadita ühendus.

c) Infoekraan: elektrooniline seade, mille ekraani diagonaal on tavapäraselt suurem kui 12 tolli ja pikselduse tihedus kuni 5 000 pikslit ruuttolli kohta. Seadet turustatakse tavaliselt kaubandusliku tabloona kasutamiseks väljaspool kontorikeskkonda kohtades, kus seda peaks nägema palju inimesi, nt jaekauplustes ja kaubanduskeskustes, restoranides, muuseumides, hotellides, vabaõhukohtades, lennujaamades ning konverentsi- või klassiruumides.

1.2. Väline toiteallikas: vahel nimetatakse ka väliseks toiteadapteriks. Komponent, mis on paigutatud kuvarist väljapoole jäävasse eraldi korpusesse ning on ette nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu toitepinge muundamiseks madalama(te)ks alalistoite pinge(te)ks eesmärgiga anda kuvarile toidet. Väline toiteallikas ühendatakse kuvariga eemaldatava või aparatuurse elektrilise sõrm-haaratsühenduse, kaabli, juhtme või muu ühendusega.

1.3. Tööolekud

a) Sisselülitatud olek: energiatarbe seisund, mille korral toode on aktiveeritud ja täidab üht või mitut peamist funktsiooni. Üldkeeles kirjeldatakse seda olekut ka sõnadega „aktiivne”, „kasutusel” ja „tavalisel töörežiimil”. Reeglina on selle oleku energiatarbimine suurem kui puhkeoleku või väljalülitatud oleku puhul.

b) Puhkeolek: energiatarbe seisund, millesse toode lülitub pärast ühendatud seadmest saadud signaali või tootesisest impulssi. Toode võib lülituda sellesse olekusse ka kasutaja sisestatud signaali peale. Toode peab sellest seisundist ärkama, kui saab ühendatud seadmest, võrgust või kaugjuhtimispuldilt signaali ja/või tootesisese impulsi. Puhkeolekus toode ei kuva nähtavat pilti; võimaliku erandi moodustavad kasutajale suunatud või kaitseotstarbelised funktsioonid (nt tooteinfo või olekukuva) või sensoripõhised funktsioonid. Märkused. 1. Tootesisese impulsi võib anda näiteks taimer või kasutaja kohaloleku andur. 2. Toite reguleerimise puhul ei ole tegu kasutaja sisestatud signaaliga.

c) Väljalülitatud olek: energiatarbe seisund, milles toode on ühendatud toiteallikaga, kuid ei täida ühtegi sisselülitatud oleku või puhkeoleku funktsiooni. Selline olek võib kesta määramata aja. Toode saab sellest olekust välja lülituda ainult juhul, kui kasutaja kasutab reaalselt toitelülitit või -regulaatorit. Mõnel tootel ei pruugi seda olekut olla.

1.4. Heledus: valgustugevuse fotomeetriline suurus etteantud suunas kiirguva valguse pindalaühiku kohta; seda väljendatakse kandelates ruutmeetri kohta (cd/m2). Heledus on seotud kuvari heledusseadetega.

a) Suurim dokumenteeritud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada sisselülitatud olekus algsätitud seadetega ja mille valmistaja on määratlenud näiteks kasutusjuhendis.

b) Suurim mõõdetud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada näiteks heleduse ja kontrasti käsitsi reguleerimise korral.

c) Tarnimisel seadistatud heledus: kuvari heledus tehases vaikimisi algsätitud seadetega, mille valmistaja on valinud tavapärase kodukasutuse või asjakohase kommertskasutuse jaoks. Kui kuvaril on vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatne reguleerimine, võib tema tarnimisel seadistatud heledus varieeruda olenevalt kuvari kasutuskoha ümbrusvalgustuse tasemest.

1.5. Ekraani pindala: ekraani nähtava osa laiuse ja kõrguse korrutis; mõõtühikuks on ruuttoll (in2).

1.6. Heleduse automaatne reguleerimine (Automatic Brightness Control, ABC): isetoimiv mehhanism, mis reguleerib kuvari heledust, lähtudes ümbrusvalgustuse tasemest.

1.7. Ümbrusvalgustuse tase: kuvari kasutuskoha ümbruse (nt elutoa või kabineti) valgusallikate loodav summaarne valgustatus.

1.8. Sildühendus: füüsiline ühendus kahe jaoturikontrolleri vahel, tavaliselt (kuid mitte alati) USB või FireWire kujul, mis võimaldab laiendada portide kasutust tavaliselt selleks, et muuta portide asukoht kasutajale mugavamaks või suurendada kasutada olevate portide arvu.

1.9. Võrguvalmidus: seadme suutlikkus saada pärast võrku ühendamist IP-aadress.

1.10. Kasutaja kohaloleku andur: seade, mis võimaldab kindlaks teha, kas ekraani ees või vahetus ümbruses on inimesi. Kasutaja kohaloleku andurit kasutatakse üldjuhul selleks, et kuvar lülituks vastavalt vajadusele sisse, puhkeolekusse või välja.

1.11. Tootepere: hulk sama kaubamärgi all valmistatud kuvareid, mille ekraanid on ühesuurused ja ühesuguse eraldusvõimega ning mis on paigutatud ühte korpusesse, kuid mille riistvara võib olla konfigureeritud erinevalt.

Näide: tootepereks võib lugeda kaks sama mudelisarja arvutimonitori, mille ekraani diagonaal on 21 tolli ja eraldusvõime 2,074 megapikslit (MP), kuid mille muud omadused (nt sisseehitatud kõlarid või kaamera) on erinevad.

1.12. Tüüpiline mudel: toote selline konfiguratsioon, mille vastavust ENERGY STARi nõuetele on katsetatud ning mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega.

2. Reguleerimisala

2.1. Hõlmatud tooted

2.1.1. ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda siin esitatud kuvari määratlusele vastavad tooted, mis saavad oma toite vahelduvvooluna otse elektrivõrgust kas välise toiteallika või andme- või võrguühenduse kaudu, välja arvatud jaotises 2.2 loetletud tooted.

2.1.2. Käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvad märgise saamiseks järgmist tüüpi tooted: a) arvutimonitorid, b) digitaalsed pildiraamid, c) infoekraanid ja d) muud tooted, sh klaviatuuri, videofunktsiooni ja hiire lülitiga (KVM lülitiga) monitorid ning muud tööstusharuspetsiifilised kuvarid, mis vastavad käesolevas spetsifikaadis esitatud määratlustele ja kvalifikatsioonikriteeriumidele.

2.2. Hõlmamata tooted

2.2.1. Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org.

2.2.2. Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted: a) tooted, mille ekraani nähtava osa diagonaal on suurem kui 61 tolli; b) sisseehitatud TV-tuuneriga tooted; c) televiisoritena turustatavad ja müüdavad tooted, sh arvuti sisendpordiga (nt VGA) tooted, mida turustatakse ja müüakse peamiselt televiisoritena; d) komponentteleviisorid ehk tooted, mis koosnevad kahest või enamast eraldi komponendist (nt kuvarist ja tuunerist), mida turustatakse ja müüakse televiisorina ühe mudeli- või süsteeminimetuse all. Komponentteleviisoril võib olla mitu toitekaablit; e) televiisori ja arvutimonitorina toimivate kahefunktsiooniliste seadmetena turustatavad ja müüdavad tooted; f) mobiilsed arvuti- ja sideseadmed (nt klaviatuuriga ja klaviatuurita tahvelarvutid, e-lugerid, nutitelefonid); g) tooted, mis peavad vastama meditsiiniseadmetele kehtestatud nõuetele, millega on keelatud toitehalduse funktsioon, ja/või millel puudub puhkeoleku määratlusele vastav energiatarbimise olek, ning h) kõhnklient-, ülikõhnklient- ja nullklientarvutid.

3. Kvalifikatsioonikriteeriumid

3.1. Tüvenumbrid ja ümardamine

3.1.1. Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.

3.1.2. Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.

3.1.3. ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavates spetsifikaadi nõuetes.

3.2. Üldnõuded

3.2.1. Väline toiteallikas: kui toode tarnitakse koos välise toiteallikaga, peab väline toiteallikas vastama energiatõhususmärgistust käsitleva rahvusvahelise protokolli toimivusnõuete V tasemele ja kandma V taseme märgistust. Lisateavet märgistamist käsitleva protokolli kohta saab veebilehelt www.energystar.gov/powersupplies. Välised toiteallikad peavad vastama V taseme nõuetele, kui neid katsetatakse vastavalt 11. augusti 2004. aasta dokumendile „Test Method for Calculating the Energy Efficiency of Single-Voltage External Ac-Dc and Ac-Ac Power Supplies”.

3.2.2. Toitehaldus: a) Toodetel peab olema vähemalt üks toitehalduse funktsioon, mis on vaikimisi aktiveeritud ja mida saab kasutada automaatseks üleminekuks sisselülitatud olekust puhkeolekusse kas ühendatud peremeesseadme kaudu või seadmesiseselt (nt vaikimisi lubatud VESA kuvari toitehalduse signaliseerimise (Display Power Management Signalling, DPMS) tugi). b) Toodetel, mis tekitavad kuvatavat sisu ühest või mitmest sisemisest allikast, peab olema vaikimisi aktiveeritud andur või taimer, mis viiks kuvari automaatselt väljalülitatud või puhkeolekusse. c) Kui tootel on seadistatud sisemine vaikimisi viivitusaeg, mille möödumisel lülitub toode sisselülitatud olekust väljalülitatud või puhkeolekusse, tuleb viivitusaeg dokumenteerida. d) Arvutimonitorid lülituvad väljalülitatud või puhkeolekusse automaatselt 15 minuti jooksul pärast ühenduse katkemist peremeesarvutiga.

3.3. Sisselülitatud oleku nõuded

3.3.1. ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud sisselülitatud oleku energiatarbimine (PON) ei tohi olla suurem kui sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus (PON_MAX), mis arvutatakse ja ümardatakse vastavalt allpool esitatud tabelile 1. Kui valemiga 1 arvutatud pikselduse tihedus (DP) on suurem kui 20 000 pikslit ruuttolli kohta, siis kasutatakse PON_MAXi arvutamiseks ekraani eraldusvõimet (r), mis määratakse kindlaks vastavalt valemile 2. Valem 1. Pikselduse tiheduse arvutamine kus: — DP on toote pikselduse tihedus ümardatuna lähima täisarvuni pikslites ruuttolli kohta, — r on ekraani eraldusvõime megapikslites ja — A on ekraani nähtava osa pindala ruuttollides. Valem 2. Eraldusvõime arvutamine juhuks, kui toote pikselduse tihedus (DP) on suurem kui 20 000 pikslit ruuttolli kohta kus: — r1 ja r2 on PON_MAX-i arvutamiseks kasutatav ekraani eraldusvõime megapikslites, — DP on toote pikselduse tihedus ümardatuna lähima täisarvuni pikslites ruuttolli kohta ning — A on ekraani nähtava osa pindala ruuttollides. Tabel 1 Sisselülitatud oleku suurima vajaliku võimsuse (PON_MAX) arvutamine Tooteliik ja ekraani diagonaali suurus d (tollides) PON_MAX, kus Dp ≤ 20 000 pikslit ruuttolli kohta (vattides) kus: r = ekraani eraldusvõime megapikslites A = ekraani nähtava osa pindala ruuttollides Tulemus ümardatakse lähima kümnendikvatini PON_MAX, kus DP > 20 000 pikslit ruuttolli kohta (vattides) kus: r = ekraani eraldusvõime megapikslites A = ekraani nähtava osa pindala ruuttollides Tulemus ümardatakse lähima kümnendikvatini d < 12,0 12,0 ≤ d < 17,0 17,0 ≤ d < 23,0 23,0 ≤ d < 25,0 25,0 ≤ d ≤ 61,0 30,0 ≤ d ≤ 61,0 (ainult infoekraani määratlusele vastavate toodete puhul)

3.3.2. Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari määratlusele vastavate toodete puhul lisatakse tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAXi väärtusele valemiga 3 arvutatud võimsusvaru (PEP). Sellisel juhul ei või ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud PON olla suurem kui PON_MAXi ja PEP väärtuste summa. Valem 3. Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvarite sisselülitatud oleku võimsusvaru arvutamine kus: — PEP < 27″ on kuni 27-tollise diagonaaliga kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides, — PEP ≥ 27″ on vähemalt 27-tollise diagonaaliga kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides, ja — PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus vattides.

3.3.3. Vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul liidetakse valemiga 5 arvutatud võimsusvaru (PABC) tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAX-i väärtusele, kui valemiga 4 arvutatud sisselülitatud oleku võimsuse vähendamine (RABC) on vähemalt 20 %. a) Kui RABC on vähem kui 20 %, ei liideta PABC-d PON_MAX-i väärtusele. b) Desaktiveeritud heleduse automaatse reguleerimise korral ei tohi ENERGY STARi katsemeetodi kohaselt mõõdetud PON olla suurem kui PON_MAX. Valem 4. Sisselülitatud oleku võimsuse vähendamise arvutamine vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul kus: — RABC on heleduse automaatsest reguleerimisest tulenev võimsuse vähendamine sisselülitatud olekus (protsentides), — P300 on sisselülitatud olekus mõõdetud energiatarbimine vattides, kui ümbrusvalgustuse tase on 300 luksi, ja — P10 on sisselülitatud olekus mõõdetud energiatarbimine vattides, kui ümbrusvalgustuse tase on 10 luksi. Valem 5. Sisselülitatud oleku võimsusvaru arvutamine vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul kus: — PABC on sisselülitatud oleku võimsusvaru vattides ja — PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim vajalik võimsus vattides.

3.3.4. Madalapingelise alalisvoolutoitega toodete puhul ei tohi valemiga 6 arvutatud PON olla suurem kui tabeli 1 kohaselt arvutatud PON_MAX. Valem 6. Madalapingelise alalisvoolutoitega toodete sisselülitatud oleku energiatarbimise arvutamine kus: — PON on sisselülitatud oleku arvutuslik energiatarbimine vattides, — PL on madalapingelise alalisvoolutoite allika vahelduvvoolu tarbimine vattides, kui koormuseks on katsetatav seade, ja — PS on vahelduvvoolutoiteallika kaovõimsuse lubatav piirväärtus vattides.

3.4. Puhkeoleku nõuded

3.4.1. Kui tootel puuduvad tabelis 3 ja 4 nimetatud andmeside- või võrgufunktsioonid, ei tohi tema puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui tabeli 2 kohane suurim vajalik võimsus puhkeolekus (PSLEEP_MAX). Tabel 2 Suurim vajalik võimsus puhkeolekus (PSLEEP_MAX) PSLEEP_MAX (vattides) 0,5

3.4.2. Kui tootel on üks või mitu tabelis 3 või 4 nimetatud andmeside- või võrgufunktsiooni, ei tohi tema puhkeoleku mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui valemiga 7 arvutatud puhkeoleku suurim nõutav võimsustarve andmeside/võrguühenduse korral (PSLEEP_AP). Valem 7. Puhkeoleku suurima nõutava võimsustarbe arvutamine andmeside/võrguühenduse korral kus: — PSLEEP_AP on puhkeoleku suurim vajalik võimsustarve vattides, kui katsetatakse täiendava energiatarbimissuutlikkusega tooteid, — PSLEEP_MAX on tabeli 2 kohane puhkeoleku suurim vajalik võimsustarve vattides, — PDN on võimsusvaru vattides vastavalt tabelis 3 esitatud määratlusele, kui puhkeolekus tehtavate katsete korral on andmeside- või võrgufunktsioonid sisse lülitatud, ja — PADD on võimsusvaru vattides vastavalt tabelis 4 esitatud määratlusele, kui puhkeolekus tehtavate katsete korral on sisse lülitatud muud vaikimisi aktiveeritud funktsioonid. Tabel 3 Võimsusvarud puhkeolekus andmeside- või võrgufunktsioonide korral Funktsioon Hõlmatud liigid PDN (vattides) USB 1.x 0,1 USB 2.x 0,5 USB 3.x, DisplayPort (ilma videoühenduseta), Thunderbolt 0,7 Võrk Kiire Ethernet 0,2 Gigabitt-Ethernet 1,0 Wi-Fi 2,0

Tabel 4 Võimsusvarud puhkeolekus muude funktsioonide korral Funktsioon Hõlmatud liigid PADD (vattides) Andur Kasutaja kohaloleku andur 0,5 Mälu Välkmälukaardi-/kiipkaardilugejad, kaameraliidesed, PictBridge 0,2 1. näide. 2,0 W Wi-Fi lisa võib kasutada sellise digitaalse pildiraami puhul, millel on puhkeolekus tehtavate katsete korral ühendatud ja aktiveeritud ainult üks silla- või võrgufunktsioon, Wi-Fi ja muid funktsioone selliste katsete korral aktiveeritud ei ole. Tuletades meelde, et , . 2. näide. Kui arvutimonitoril on USB 3.x ja DisplayPort (ilma videoühenduseta) sillafunktsioon, ühendatakse ja aktiveeritakse katsete ajaks ainult USB 3.x. Selle kuvari puhul võib kasutada 0,7 W USB 3.x lisa, eeldusel, et puhkeolekus tehtavate katsete korral ei ole aktiveeritud muid funktsioone. Tuletades meelde, et , . 3. näide. Kui arvutimonitoril on üks silla- ja üks võrgufunktsioon, USB 3.x ja Wi-Fi, ühendatakse ja aktiveeritakse puhkeolekus tehtavate katsete ajaks mõlemad funktsioonid. Selle kuvari puhul võib kasutada 0,7 W USB 3.x lisa ja 2,0 W Wi-Fi lisa, eeldusel, et puhkeolekus tehtavate katsete korral ei ole aktiveeritud muid funktsioone. Tuletades meelde, et , .

3.4.3. Kui tootel on mitu puhkeolekut (nt puhkeolek ja sügav puhkeolek) ei tohi ühegi puhkeoleku puhul mõõdetud võimsustarve (PSLEEP) olla suurem kui PSLEEP_MAX, kui tegemist on ilma andme- või võrguühenduse funktsioonita tootega, või PSLEEP_AP, kui katsetatud toodetel on täiendav energiatarbimissuutlikkus, näiteks andmeside sildühendus või võrguühendus. Kui tootel on erinevad käsitsi valitavad puhkeolekud või kui toode võib lülituda puhkeolekusse eri meetoditel (nt kaugjuhtimispuldi abil või peremeesarvuti lülitamisel puhkeolekusse), esitatakse kvalifitseerumiseks suurima PSLEEP näitajaga puhkeoleku PSLEEP (puhkeoleku mõõdetud võimsustarve), mõõdetuna katsemeetodi jaotise 6.5 kohaselt. Kui toode lülitub automaatselt ühest puhkeolekust teise, esitatakse kvalifitseerumiseks kõigi puhkeolekute keskmine PSLEEP, mis on mõõdetud katsemeetodi jaotise 6.5 kohaselt.

3.5. Väljalülitatud oleku nõuded

Väljalülitatud oleku mõõdetud energiatarbimine (POFF) ei tohi olla suurem kui tabeli 5 kohane suurim tarbitav võimsus väljalülitatud olekus (POFF_MAX).

Tabel 5

Suurim tarbitav võimsus väljalülitatud olekus (POFF_MAX)

POFF_MAX

(vattides)

0,5

3.6. Kõigi toodete puhul tuleb esitada suurim dokumenteeritud ja suurim mõõdetud heledus; tarnimisel seadistatud heledus tuleb dokumenteerida kõigi toodete puhul peale toodete, millel on aktiveeritud heleduse automaatne reguleerimine.

4. Katsenõuded

4.1. Katsemeetodid

Euroopa Liidu turgudele lastavate toodete valmistajad peavad tegema katsed ja ise sertifitseerima ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid. Allpool on kirjeldatud katsemeetodid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele.

Tooteliik Katsemeetod Kõik tooteliigid ja ekraanisuurused ENERGY STAR Test Method for Determining Displays Energy Use Version 6.0 (ENERGY STARi katsemeetod kuvarite energiatarbe kindlaksmääramise jaoks, versioon 6.0) – läbi vaadatud jaanuaris 2013.

4.2. Katseteks vajalik seadmete arv

4.2.1. Katseteks tuleb valida jaotises 1 määratletud tüüpilise mudeli üks eksemplar.

4.2.2. Kui kontrollitakse tootepere vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere iga tootekategooria sellise konfiguratsiooniga toode, millel on kõige suurem võimsustarve.

4.3. Vastavus rahvusvahelise turu nõuetele

Toodete nõuetelevastavust katsetatakse kõigi nende turgude asjakohastel pinge-/sagedustasemetel, kus on kavas tooteid müüa ja reklaamida ENERGY STARi nõuetele vastavana.

5. Kasutajaliides

Tootjatel soovitatakse kavandada tooteid vastavalt kasutajaliidese standardile IEEE P1621: standard kontori- või tarbijakeskkonnas kasutatavate elektroonikaseadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide kohta. Üksikasjalikku teavet saab aadressilt http://eetd.LBL.gov/Controls. Kui tootja ei kasuta standardit IEEE P1621, peab ta oma sellekohast otsust vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile põhjendama.

6. Jõustumiskuupäev

6.1. Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks vastavalt käesolevale versioonile 6.0, määratletakse lepingu jõustumiskuupäevana. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal eksemplaril on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

6.1. Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.

7. Edasise läbivaatamise kavandamine

7.1. Kuvarid, mille diagonaal on suurem kui 61 tolli

Praegu on turul saada interaktiivseid kuvareid, mille diagonaal on suurem kui 60 tolli ja mida kasutatakse eelkõige kaubanduslikul või õppeotstarbel. On olemas huvi selle vastu, et paremini aru saada, milline on selliste toodete võimsustarve kuvarite katsetamismeetodi kohaste katsete korral, ning EPA ja Euroopa Komisjon teevad enne spetsifikaadi järgmise läbivaatamise kavandamist ja läbivaatamise ajal koostööd sidusrühmadega, et sellist teavet saada. EPA ja Euroopa Komisjon on põhimõtteliselt huvitatud võimalusest kaasata spetsifikaadi järgmise läbivaatamise käigus hõlmatud toodete hulka ka tooted, mille diagonaali suurus on üle 61 tolli.

7.2. Puuteekraani funktsioonid

EPA ja Euroopa Komisjon soovivad jätkata tõhusustasemete väljatöötamist selliste kuvarite jaoks, millel on uued võimalused ja funktsioonid. Mõlemad organisatsioonid eeldavad, et käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud puutetundlikud kuvarid muutuvad turul üha populaarsemaks, seda eriti infoekraanide puhul. Edaspidi kavatsevad EPA, DOE ja Euroopa Komisjon uurida koos sidusrühmadega, kas puutetundlikkus mõjutab sisselülitatud oleku võimsustarvet, et teha kindlaks, kui palju tuleks järgmise spetsifikaadi väljatöötamise käigus pöörata tähelepanu puutetundlikkusega seotud funktsioonidele.

II. PUHVERTOITEALLIKATE SPETSIFIKAADID

1. Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, on kõik käesolevas dokumendis kasutatud terminid kooskõlas mõistetega, mida on kasutatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardis IEC 62040-3 (1).

Käesolevas spetsifikaadis kasutatakse järgmisi mõisteid.

Puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply, UPS): muundurite, lülitite ja energiasalvestite (näiteks akude) kombinatsioon, mis kujutab endast energiaseadet väljundvõimsuse pidevuse säilitamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral (2).

1.1. Energia muundamise viis: a) staatiline UPS: UPS, mille väljundpinge saadakse pooljuhtjõuelektroonika komponentide abil; b) rootor-UPS: UPS, mille väljundpinge saadakse ühe või mitme pöörleva elektrimasina abil. 1) Ilma diiselmootorita rootor-UPS (RUPS): rootor-UPS, mis ei sisalda diiselmootorit koormuspoole toite tagamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral. 2) Diiselmootorit sisaldav rootor-UPS (DRUPS): rootor-UPS, mis sisaldab diiselmootorit, mida saab kasutada koormuspoole toite tagamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral. c) Võimsusväljund: 1) vahelduvvooluväljundiga UPS: UPS, mis annab toidet pideva, perioodiliselt vahelduva suunaga elektrivooluna; 2) alaldav alalisvooluväljundiga UPS: UPS, mis annab toidet pideva ühesuunalise elektrivooluna. Hõlmab nii alalisvoolurakenduste individuaalalaldeid kui ka terviklikke alalisvooluväljundiga UPSe või UPSide süsteeme, mis koosnevad alaldimoodulitest, kontrolleritest ja võimalikest muudest tugikomponentidest. Märkus: alaldavaid alalisvooluväljundiga UPSe nimetatakse ka alalditeks. Käesolevas dokumendis kasutatakse terminit „alaldav alalisvooluväljundiga UPS”, sest „alaldi” üksi võib tähendada ka vahelduvvooluväljundiga UPSi alamsüsteemi.

1.2. Moodul-UPS: UPS, mis koosneb kahest või enamast ühele või mitmele ühisele alusraamile jaotatud UPS-seadmest ja ühisest energiasalvestussüsteemist ning mille väljundid on tavaolekus ühendatud täielikult alusraamistikus paiknevate ühiste kogumislattidega. Moodul-UPSi üksikute UPS-seadmete koguarv on n + r, kus n on koormuse kandmiseks vajalike eraldiseisvate UPS-seadmete arv ja r on liiaste UPSide arv. Moodul-UPSe võib kasutada liiasuse loomiseks, võimsuse suurendamiseks või mõlemaks.

1.3. Liiasus: UPSide lisamine rööp-UPSi koormusvõimsuse pidevuse paremaks tagamiseks. Liigitatakse järgmiselt: a) N + 0: UPS, mis ei talu normaaltalitlusel tekkivaid tõrkeid. Liiasust ei ole; b) N + 1: rööp-UPS, mis talub normaaltalitlusel ühes UPS-seadmes või ühes mitmest UPS-seadmest koosnevas rühmas tekkivaid tõrkeid; c) 2N: rööp-UPS, mis talub normaaltalitlusel pooltes UPS-seadmetes tekkivaid tõrkeid.

1.4. UPSi talitlusviisid: a) normaaltalitlus: stabiilne talitlusviis, milles UPS toimib järgmistel tingimustel: 1) vahelduvvoolusisendi tunnussuurused on lubatud tolerantsi piires ja tagavad UPSile toite; 2) energiasalvestussüsteem on laetud või laadimisel; 3) koormus on UPSi sätestatud koormusvahemikus; 4) kasutada saab sätestatud tolerantsi piiresse jäävate tunnussuurustega möödaviiku (kui see on olemas); b) talitlus salvestatud energiaga: stabiilne talitlusviis, milles UPS toimib järgmistel tingimustel: 1) vahelduvvoolusisend on lahutatud või selle tunnussuurused on väljaspool lubatava tolerantsi piire; 2) kogu võimsus saadakse energiasalvestussüsteemist või DRUPSi puhul sisemisest diiselgeneraatorist või neist mõlemast; 3) koormus on UPSi sätestatud koormusvahemikus; c) möödaviigutalitlus: talitlusviis, milles UPS toimib siis, kui koormust toidetakse üksnes möödaviigu kaudu.

1.5. UPSi sisendist sõltuvuse klassid: a) pingest ja sagedusest sõltuv (Voltage and Frequency Dependent, VFD): suudab koormust kaitsta toitekatkestuse eest (3); b) pingest sõltumatu (Voltage Independent, VI): suudab koormust kaitsta vastavalt klassi VFD nõuetele ning lisaks pakub kaitset ka: 1) sisendile kestvalt toimiva alapinge ja 2) sisendile kestvalt toimiva liigpinge eest (4); c) pingest ja sagedusest sõltumatu (Voltage and Frequency Independent, VFI): ei sõltu pinge ega sageduse kõikumisest ja suudab koormust kaitsta selliste kõikumiste kahjuliku mõju eest ilma salvestatud energia allikat tühjendamata.

1.6. Ühe normaaltalitlusviisiga UPS: UPS, mis toimib normaaltalitluses vaid ühe sisendist sõltuvuse klassi parameetrite piires. Näiteks UPS, mis toimib ainult klassis VFI.

1.7. Mitme normaaltalitlusviisiga UPS: UPS, mis toimib normaaltalitluses enam kui ühe sisendist sõltuvuse klassi parameetrite piires. Näiteks UPS, mis võib toimida kas klassis VFI või klassis VFD.

1.8. Möödaviik: vahelduvvoolumuundurile alternatiivne voolutrajektoor. a) Hooldusmöödaviik (trajektoor): alternatiivne voolutrajektoor, mis on ette nähtud koormuse toitevõimsuse säilitamiseks hooldustoimingute ajal. b) Automaatmöödaviik: kaudse vahelduvvoolumuunduri alternatiivina kasutatav voolutrajektoor (esmane või varu). 1) Mehaaniline möödaviik: möödaviik mehaaniliselt juhitavate kontaktidega lüliti kaudu. 2) Staatiline (elektrooniline) möödaviik: möödaviik elektroonilise toitelüliti kaudu, mis põhineb nt transistoridel, türistoridel, sümistoridel või muudel pooljuhtseadistel või seadistel. 3) Hübriidmöödaviik: möödaviik lüliti kaudu, mille kontakte juhitakse mehaaniliselt ja millele on lisatud vähemalt üks elektrooniline lülituselement.

1.9. Võrdluskoormus katsetamisel: koormus või olukord, mille puhul UPSi väljund annab aktiivvõimsust (vattides, W), millele UPS on arvestatud (5).

1.10. Katsetatav seade (Unit Under Test, UUT): katsetatav UPS, mis on konfigureeritud selliselt, nagu oleks see mõeldud kliendile tarnimiseks, ja mis on varustatud kõigi vajalike lisatarvikutega (nt filtrid või trafod), et täita ENERGY STARi katsemeetodit käsitleva dokumendi jaotises 3 esitatud katsetingimusi.

1.11. Võimsustegur: aktiivvõimsuse P absoluutväärtuse ja näivvõimsuse S suhe.

1.12. Tootepere: tootemudelite kogum, mille 1) on valmistanud sama tootja, 2) mille suhtes kehtivad samad ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumid ja 3) mille ehitus on põhimõtteliselt ühesugune. UPSide puhul on tootepere sees vastuvõetavad järgmised erinevused: a) paigaldatud moodulite arv, b) liiasus, c) sisend- ja väljundfiltrite liik ja kogus, d) alaldi lainekuju (6) ning e) energiasalvestussüsteemi mahutavus.

1.13. Lühendid: a) A: amper, b) ac: vahelduvvool (Alternating Current), c) dc: alalisvool (Direct Current), d) DRUPS: diiselmootorit sisaldav rootor-UPS (Diesel coupled rotary UPS), e) RUPS: rootor-UPS (Rotary UPS), f) THD: harmooniliste komponentide summaarne moonutustegur (Total Harmonic Distortion), g) UPS: puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply), h) UUT: katsetatav seade (Unit Under Test), i) V: volt, j) VFD: pingest ja sagedusest sõltuv (Voltage and Frequency Dependent), k) VFI: pingest ja sagedusest sõltumatu (Voltage and Frequency Independent), l) VI: pingest sõltumatu (Voltage Independent), m) W: vatt, n) Wh: vatt-tund.

2. Reguleerimisala

2.1. ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda käesolevas dokumendis esitatud puhvertoiteallika (UPS) määratlusele vastavad tooted, kaasa arvatud staatilised ja rootor-UPSid, vahelduvvooluväljundiga UPSid ja alaldavad alalisvooluväljundiga UPSid, välja arvatud jaotises 2.3 loetletud tooted.

2.2. Käesoleva spetsifikatsiooni kohaselt kvalifitseeruvad muu hulgas järgmised tooted:

a) tavatarbijale mõeldud UPSid, mille eesmärk on kaitsta lauaarvuteid ja nende välisseadmeid ja/või koduste meelelahutussüsteemide seadmeid, näiteks televiisoreid, digibokse, digitaalseid videosalvesteid ning BD- ja DVD-mängijaid;

b) kommertskasutuseks mõeldud UPSid, mille eesmärk on kaitsta väikeettevõtete ja kontorite info- ja sideseadmeid, näiteks servereid, võrgukommutaatoreid ja ruutereid ning väikseid mälukeskusi;

c) andmekeskuste UPSid, mille eesmärk on kaitsta suuremahulisi info- ja sideseadmeid, näiteks ettevõtete servereid, võrguseadmeid ja suuri salvestusmassiive, ning

d) telekommunikatsioonis kasutatavad alaldavad alalisvooluväljundiga UPSid, mille eesmärk on kaitsta telekommunikatsiooni võrgusüsteeme ja mis asuvad peakorteris või eemal asuvates traadita side-/kärgvõrkude kohapealsetes keskustes.

2.3. Hõlmamata tooted

2.3.1. Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org.

2.3.2. Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted: a) tooted, mis on paigaldatud arvuti- või muu koormava lõppseadme ümbrisesse (nt akutoega sisemised toiteallikad või modemite ja turvasüsteemide varuakud jne); b) tööstuslikud UPSid, mis on konstrueeritud selleks, et kaitsta kriitilise tähtsusega juhtimis-, valmistus- või tootmisprotsesse ja -toiminguid; c) UPSid, mis on mõeldud kasutamiseks elektrienergia ülekande- ja jaotussüsteemides (nt elektrialajaamade või elurajooni tasandi UPSid); d) kaabeltelevisiooni UPSid, mis on ette nähtud signaalijaotuse kaabelsüsteemi toitmiseks väljaspool televisioonijaama seadmeid ja mis on otseselt või kaudselt ühendatud kaabli endaga. Termin „kaabel” hõlmab nii koaksiaalkaablit (metallsoonega), kiudoptilist kaablit kui ka raadiosidet (nt „Wi-Fi”); e) UPSid, mis vastavad spetsiifilistele ULi ohutusstandarditele ohutusalaste rakenduste puhul, nagu hädavalgustus, avariitoimingud, avariiväljapääs või meditsiinidiagnostika seadmed, ning f) UPSid, mis on ette nähtud mobiilseks kasutamiseks või kasutamiseks laevades, merel või õhus.

3. Kvalifikatsioonikriteeriumid

3.1. Tüvenumbrid ja ümardamine

3.1.1. Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.

3.1.2. Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.

3.1.3. ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis.

3.2. Vahelduvvooluväljundiga UPSide energiatõhususe nõuded

3.2.1. Ühe normaaltalitlusviisiga UPSid: koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 1, peab olema kindlaksmääratud nimi-väljundvõimsuse ja sisendist sõltuvuse klassi puhul vähemalt võrdne vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN), välja arvatud järgmisel juhul: kui toote nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ning tootel on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid, peab koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 1, olema kindlaksmääratud sisendist sõltuvuse klassi puhul vähemalt võrdne vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN). Valem 1. Vahelduvvooluväljundiga UPSide keskmise kasuteguri arvutamine kus: — EffAVG on koormusega kohandatud keskmine kasutegur, — tn % on katselise nimikoormuse konkreetse n % juures kulunud aja osakaal vastavalt tabelis 1 esitatud eeldatavale koormusele ja — Eff|n % on kasutegur nimikoormuse konkreetse n % juures mõõdetuna vastavalt ENERGY STARi katsemeetodile. Tabel 1 Vahelduvvooluväljundiga UPSi eeldatav koormus keskmise kasuteguri arvutamiseks Nimi-väljundvõimsus (P) vattides (W) Sisendist sõltuvuse klass Katselise nimikoormuse kindlaksmääratud vahemikus kulunud aja osakaal, tn % 25 % 50 % 75 % 100 % P ≤ 1 500 W VFD 0,2 0,2 0,3 0,3 VFD 0 0,3 0,4 0,3 1 500 W < P ≤ 10 000 W VFD, VI või VFI 0 0,3 0,4 0,3 P > 10 000 W VFD, VI või VFI 0,25 0,5 0,25 0

Tabel 2 Vahelduvvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur Väikseim nõutav keskmine kasutegur (EffAVG_MIN), kus: P on nimi-väljundvõimsus vattides (W) ja ln on naturaallogaritm. Nimi-väljundvõimsus Sisendist sõltuvuse klass VFD VI VFI P ≤ 1 500 W 0,967 0,0099 × ln(P) + 0,815 1 500 W < P ≤ 10 000 W 0,970 0,967 P > 10 000 W 0,970 0,950 0,0099 × ln(P) + 0,805

Tabel 3 Vahelduvvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur toodete puhul, millel on side- ja mõõtefunktsioonid Väikseim nõutav keskmine kasutegur (EffAVG_MIN), kus: P on nimi-väljundvõimsus vattides (W) ja ln on naturaallogaritm. Nimi-väljundvõimsus Sisendist sõltuvuse klass VFD VI VFI P > 10 000 W 0,960 0,940 0,0099 × ln(P) + 0,795

3.2.2. Mitme normaaltalitlusviisiga UPS, mida ei tarnita vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga: kui mitme normaaltalitlusviisiga UPSi ei tarnita vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga, peab tema vastavalt valemile 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG) olema vähemalt võrdne: a) vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on kuni 10 000 W või tal ei ole jaotises 3.6 kirjeldatud side- ega mõõtefunktsioone, või b) vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ja tal on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid.

3.2.3. Mitme normaaltalitlusviisiga UPS, mis tarnitakse vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga: kui mitme normaaltalitlusviisiga UPSi tarnitakse vaikimisi aktiveeritud suurima sisendist sõltuvuse klassiga, peab tema vastavalt valemile 2 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG) olema vähemalt võrdne: a) vastavalt tabelile 2 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on kuni 10 000 W või tal ei ole jaotises 3.6 kirjeldatud side- ega mõõtefunktsioone, või b) vastavalt tabelile 3 kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN) UPSi nimi-väljundvõimsuse ja väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures, kui kõnealuse mudeli väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ja tal on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid. Valem 2. Vahelduvvooluväljundiga mitme normaaltalitlusviisiga UPSi keskmise kasuteguri arvutamine kus: — EffAVG on koormusega kohandatud keskmine kasutegur, — Eff1 on valemiga 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures (st VFI või VI) ja — Eff2 on valemiga 1 arvutatud koormusega kohandatud keskmine kasutegur väikseima sisendist sõltuvuse klassi juures (st VFD).

3.3. Alaldavate alalisvooluväljundiga UPSide energiatõhususe nõuded

Koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 3, peab olema vähemalt võrdne tabeli 4 kohaselt kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN). See nõue kehtib nii tervete süsteemide kui ka üksikmoodulite kohta. Valmistajad võivad taotluse esitada ükskõik kumma kohta järgmistel tingimustel:

a) terve süsteem, mis ühtlasi koosneb moodulitest, kvalifitseerub mooduli konkreetse mudeliga moodul-UPSi tooteperena;

b) üksikmoodulite kvalifitseerumine ei mõjuta moodulisüsteemi vastavust nõuetele, välja arvatud juhul, kui ka terve süsteem kvalifitseerub nii, nagu eespool kirjeldatud;

c) kui toote nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W ning tootel on jaotises 3.6 kirjeldatud side- ja mõõtefunktsioonid, peab koormusega kohandatud keskmine kasutegur (EffAVG), mis arvutatakse valemiga 3, olema vähemalt võrdne tabeli 5 kohaselt kindlaks määratud väikseima nõutava keskmise kasuteguriga (EffAVG_MIN).

Valem 3. Kõigi alalisvooluväljundiga UPSide keskmise kasuteguri arvutamine

Tabel 4

Alaldava alalisvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur

Väikseim nõutav keskmine

kasutegur (EffAVG_MIN)

0,955

Tabel 5

Alaldava alalisvooluväljundiga UPSi väikseim nõutav keskmine kasutegur toodete puhul, millel on side- ja mõõtefunktsioonid

Nimi-väljundvõimsus Väikseim nõutav keskmine kasutegur (EffAVG_MIN) P > 10 000 W 0,945

3.4. Nõutav võimsustegur

Kõigi vahelduvvooluväljundiga UPSide sisendi võimsustegur mõõdetuna 100-protsendilise katselise koormuse juures peab tabelis 6 osutatud väikseima nõutava võimsusteguri väärtust kas ületama või olema sellega vähemalt võrdne kõigi kvalifitseerumiseks nõutavate VFI ja VI normaaltalitluste puhul.

Tabel 6

Vahelduvvooluväljundiga UPSide sisendi väikseim nõutav võimsustegur

Väikseim nõutav

võimsustegur

0,90

3.5. Standardteabe esitamise nõuded

3.5.1. Standardse võimsuse ja jõudluse andmelehe (Power and Performance Data Sheet, PPDS) jaoks vajalikud andmed esitatakse EPA-le ja/või Euroopa Komisjonile iga mudeli või tootepere kohta.

3.5.2. Täiendavat teavet andmelehe kohta saab ENERGY STARi veebilehe UPSide alajaotisest aadressil www.energystar.gov/products. Andmeleht sisaldab järgmist teavet: a) üldkarakteristikud (valmistaja, mudeli nimi ja number); b) elektrilised karakteristikud (energia muundamise viis, skeem, sisend- ja väljundpinge ja -sagedus); c) kvalifitseerimiseks kasutatav keskmine kasutegur; d) kasutegur igas koormuspunktis ja võimsusteguri katsetulemused iga rakendatava normaaltalitluse korral ning moodul-UPSi tootepere puhul testitud maksimum- ja miinimumkonfiguratsiooni puhul; e) mõõte- ja sidefunktsioonid (arvestil kuvatavad andmed, võrgu kaudu edastatavad andmed ja kasutatavad protokollid); f) link avalikult juurdepääsetavale dokumendile, milles on esitatud konkreetse mudeli katsetamise juhised, kui see on võimalik; g) aku/energiasalvestusseadme karakteristikud; h) füüsilised mõõtmed.

3.5.3. EPA ja Euroopa Komisjon vaatavad andmelehe vastavalt vajadusele korrapäraselt läbi ja teavitavad partnereid läbivaatamise käigust.

3.6. Side- ja mõõtmisnõuded

3.6.1. Vahelduvvooluväljundiga UPSide ja alaldavate alalisvooluväljundiga UPSide puhul, mille nimi-väljundvõimsus on suurem kui 10 000 W, võib kasutada ühe protsendipunkti suurust energiatõhususstiimulit vastavalt tabelitele 3 ja 5, kui neid seadmeid müüakse järgmiste omadustega energiaarvestiga: a) arvesti tarnitakse iseseisva väliskomponendina, mis lisatakse UPSile müügipunktis, või on arvesti UPSile sisse ehitatud; b) arvesti mõõdab UPSi väljundenergiat kilovatt-tundides (kWh) igas normaaltalitluses; c) arvesti edastab mõõtmistulemused võrgu kaudu ühe järgmise protokolli abil: Modbus RTU, Modbus TCP või SNMP (v1, 2, või 3); d) kui tegemist on UPSi-välise arvestiga, vastab ta jaotise 3.6.2 nõuetele; e) kui tegemist on UPSi sisse ehitatud arvestiga, vastab ta jaotise 3.6.3 nõuetele.

3.6.2. Nõuded välistele arvestitele: UPSile lisatud väline arvesti peab vastama ühele järgmistest nõuetest, et UPSi puhul kohaldataks mõõtmisfunktsioonist tulenevat energiatõhususstiimulit: a) vähemalt täpsusklass 2 (st klass 1, klass 0,5 S, või klass 0,2 S) vastavalt standardile IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) või ANSI C12.2 (9); b) standardiga võrreldes kuni 2 % energiamõõtmise suhteline viga jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel, välja arvatud siis, kui voolu katsetatakse 25 % ja 100 % juures arvesti piirvoolust, või c) standardiga võrreldes kuni 5 % energiamõõtmise suhteline viga jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel, kui tegemist on täieliku mõõtesüsteemi osaga (sh trafod, mida on võimalik integreerida arvesti ja UPSiga).

3.6.3. Nõuded sisseehitatud arvestitele: sisseehitatud arvesti peab jaotises 3.6.4 kirjeldatud tingimustel vastama järgmistele nõuetele, et UPSi puhul kohaldataks mõõtmisfunktsioonist tulenevat energiatõhususstiimulit: standardiga võrreldes kuni 5 % energiamõõtmise suhteline viga, kui tegemist on täieliku mõõtesüsteemi osaga (sh trafod, mis on integreeritud arvesti ja UPSiga).

3.6.4. Arvestite mõõtmistäpsuse keskkonnanõuded ja elektrilised nõuded: arvesti peab vastama jaotistes 3.6.2 või 3.6.3 sätestatud nõuetele järgmiste tingimuste korral: a) keskkonnatingimused: kooskõlas ENERGY STARi katsemeetodi ja selles viidatud standarditega, ning b) elektrilised tingimused: kooskõlas ENERGY STARi katsemeetodi kõigi koormuspunktide ja selles viidatud standarditega.

4. Katsetamine

4.1. Katsemeetodid

Euroopa Liidu turgudele lastavate toodete valmistajad peavad tegema katsed ja ise sertifitseerima ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid. UPSide katsetamiseks kasutatakse tabelis 7 loetletud katsemeetodeid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele.

Tabel 7

Katsemeetodid, et teha kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele

Tooteliik Katsemeetod Kõik UPSid ENERGY STAR Test Method for Uninterruptible Power Supplies (ENERGY STARi katsemeetod puhvertoiteallikate jaoks) – läbi vaadatud mais 2012.

4.2. Katseteks vajalik seadmete arv

4.2.1. Katseteks tuleb valida tüüpilised mudelid vastavalt järgmistele nõuetele: a) kui kontrollitakse üksiku tootemudeli vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille konfiguratsioon on samaväärne sellega, mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega; b) kui kontrollitakse moodul-UPSi tootepere vastavust nõuetele ja mudelitel võib olla eri arv paigaldatud mooduleid, valib valmistaja tüüpiliseks mudeliks maksimum- ja miinimumkonfiguratsioonid, st moodulsüsteem peab vastama nõuetele nii maksimaalse kui ka minimaalse mitteliiase konfiguratsiooni juures. Kui maksimaalse ja minimaalse konfiguratsiooniga tüüpilised mudelid vastavad oma võimsusväljundite juures ENERGY STARi nõuetele, võib ka kõiki moodul-UPSi tootepere vahepealsete konfiguratsioonidega mudeleid lugeda ENERGY STARi vääriliseks; c) kui kontrollitakse sellise UPSi tootepere vastavust nõuetele, kus mudeleid ühendavaks karakteristikuks ei ole paigaldatud moodulite arv, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere suurima energiatarbega konfiguratsioon, võtmata sealjuures arvesse erinevusi energiasalvestussüsteemides – valmistaja võib katsete jaoks valida ükskõik millise energiasalvestussüsteemi, kui see vastab ENERGY STARi katsemeetodi nõuetele. Teiste tootepere toodete vastavust nõuetele ei ole vaja katsetada, kuid eeldatakse, et nad vastavad asjaomastele ENERGY STARi nõuetele, ning neid võidakse kontrollida mingi aja jooksul pärast algset nõuetele vastavuse kontrollimist.

4.2.2. Katseteks tuleb valida iga tüüpilise mudeli üks eksemplar.

4.2.3. Kõik katsetatud eksemplarid peavad vastama ENERGY STARi nõuetele.

5. Jõustumiskuupäev

5.1. Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks vastavalt käesolevale versioonile 1.0, määratletakse lepingu jõustumise kuupäevana. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

5.2. Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.

III. SERVERARVUTITE SPETSIFIKAAT (VERSIOON 2.0)

1. Mõisted

1.1. Tooteliigid

1.1.1. Serverarvuti: arvuti, mis pakub klientseadmetele (nt lauaarvutid, sülearvutid, kõhnklientarvutid, traadita seadmed, elektronmärkmikud, IP-telefonid, teised arvutiserverid või muud võrguseadmed) teenuseid ja haldab nende võrguressursse. Serverarvuteid müüakse ettevõtluskanalite kaudu kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetult ühendatud sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses peab serverarvuti vastama kõigile järgmistele tingimustele: a) seda turustatakse ja müüakse serverarvutina; b) see on projekteeritud toetama ühte või mitut serverarvuti operatsioonisüsteemi (OS) ja/või hüperviisorit ning on sellisena registreeritud; c) see on mõeldud selleks, et käitada kasutaja paigaldatud rakendusi, mis on tavaliselt (kuid mitte ainult) ärilise otstarbega; d) see toetab veaparanduskoodi (error-correcting code, ECC) ja/või puhvermälu (sh puhverdatud kaherealised mälumoodulid (DIMMid) ja emaplaadipuhvri (BOB) konfiguratsioonid); e) seda pakendatakse ja müüakse ühe või mitme vahelduvvoolu-alalisvoolu- või alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikaga ning f) see on projekteeritud nii, et kõik protsessorid saavad kasutada jagatud süsteemimälu ja on nähtavad ühele operatsioonisüsteemile või hüperviisorile.

1.1.2. Hallatav server: serverarvuti, mis on projekteeritud nii, et see oleks kõrgkäideldav intensiivselt hallatavas keskkonnas. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses peab hallatav server vastama kõigile järgmistele tingimustele: a) on projekteeritud selliselt, et võimaldab liiaste toiteallikate kasutamist ning b) sellesse on paigaldatud eraldi halduskontroller (nt teenusprotsessor).

1.1.3. Plaatsüsteem: süsteem, mis koosneb plaadipüstikust ning ühest või mitmest eemaldatavast plaatserverist ja/või muust seadmest (nt mäluplaadid, plaat-võrguseadmed). Plaatsüsteemide näol on tegemist skaleeritava lahendusega, mis võimaldab kasutada mitut plaatserverit või mäluplaati ühes korpuses, et hooldustehnikud saaksid hõlpsasti kohapeal plaate lisada või asendada (käigultvahetus). a) Plaatserver: plaadipüstikus kasutamiseks mõeldud serverarvuti. Plaatserver on kõrgtihedusega seade, mis toimib sõltumatu serverarvutina ja milles on vähemalt üks protsessor ja süsteemimälu, kuid mis vajab toimimiseks jagatud plaadipüstiku vahendeid (nt toiteallikad, jahutus). Protsessorit või mälumoodulit, mis on kavandatud autonoomse serveri skaleerimiseks, ei käsitata plaatserverina. 1) Mitut plaadilahtrit vajav plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks plaadipüstikusse on vaja mitut plaadilahtrit. 2) Tavalaiusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja standardse serverplaadi plaadilahtri laiust. 3) Topeltlaiusega serverplaat: serverplaat, mille paigaldamiseks on vaja standardse serverplaadi kahe plaadilahtri laiust. 4) Poolkõrgusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja standardse plaatserveri plaadilahtri poolt kõrgust. 5) Veerandkõrgusega plaatserver: plaatserver, mille paigaldamiseks on vaja veerandit standardse plaatserveri plaadilahtri kõrgusest. 6) Mitmesõlmeline plaatserver: mitme sõlmega plaatserver. Plaatserver on käigult vahetatav, kuid selle üksikud sõlmed mitte. b) Plaadipüstik: korpus, milles on plaatserverite, mäluplaatide ja muude plaadikujuliste seadmete toimimiseks vajalikud ühisressursid. Püstikus olevad ühisressursid võivad olla toiteallikad, andmekandjad ning alalisvoolu jaotuse, temperatuurihalduse, süsteemihalduse ja võrguteenuste riistvara. c) Mäluplaat: plaadipüstikus kasutamiseks mõeldud andmekandja. Plaatandmekandja vajab toimimiseks jagatud plaadipüstikuvahendeid (nt toiteallikad, jahutus).

1.1.4. Absoluutse tõrketaluvusega server: serverarvuti, mis on projekteeritud täieliku riistvaraliiasusega, milles iga arvutuskomponent on dubleeritud kahe sõlme vahel, mis töötavad samasuguse ja üheaegse koormusega (st kui üht sõlme tabab tõrge või see vajab parandamist, võib teine sõlm jätkata tööd üksi, et vältida maasolekut). Absoluutse tõrketaluvusega server kasutab kaht süsteemi, et üheaegselt ja korduvalt täita sama ülesannet, et tagada kriitilise tähtsusega rakenduste pidev käideldavus.

1.1.5. Tõrketaluvusega server: serverarvuti, mille projekteerimisel on süsteemi mikroarhitektuuri, protsessorisse ja kiibistikku integreeritud ulatuslikud töökindlus-, käideldavus-, teenindavus- ja skaleeritavusvõimalused. Selleks, et tõrketaluvusega server kvalifitseeruks käesoleva spetsifikaadi kohase ENERGY STARi vääriliseks, peavad tal olema käesoleva spetsifikaadi B liites kirjeldatud omadused.

1.1.6. Mitmesõlmeline server: serverarvuti, milles on ühte korpusesse paigaldatud vähemalt kaks sõltumatut serverisõlme, mis kasutavad ühiselt vähemalt üht toiteallikat. Mitmesõlmelises serveris jaotatakse kõigi sõlmede toidet ühiste toiteallikate kaudu. Sellises serveris olevad serverisõlmed ei ole käigult vahetatavad. Kahesõlmeline server: mitmesõlmelise serveri tavapärane konfiguratsioon, mis koosneb kahest serverisõlmest.

1.1.7. Serverseade: serverarvuti, mis on komplektis eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi ja rakendustarkvaraga ning mida kasutatakse kindla funktsiooni või omavahel tihedalt seotud funktsioonide teostamiseks. Serverseade pakub teenuseid ühe või mitme võrgu (nt IP või SAN) kaudu ja seda juhitakse tavaliselt veebi- või käsurealiidese kaudu. Müüja kohandab serveriseadme riist- ja tarkvara konfiguratsiooni konkreetse ülesande jaoks (nt nime-, tulemüüri-, autentimis- ja krüpteerimisteenused ning IP-kõneteenused); server ei ole ette nähtud kasutama kasutaja paigaldatavat tarkvara.

1.1.8. Kõrgjõudlusega andmetöötluse (High Performance Computing, HPC) süsteem: andmetöötlussüsteem, mis on projekteeritud ja optimeeritud kasutama paljusid paralleelseid rakendusi. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemidel on arvukalt rühmitatud homogeenseid sõlmi, millel on tihti kiired protsessidevahelised ühendused ning suur mälumaht ja ribalaius. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteeme võib projekteerida konkreetseks otstarbeks või panna kokku üldkättesaadavatest serverarvutitest. Kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemid peavad vastama kõikidele järgmistele kriteeriumidele: a) neid turundatakse ja müüakse serverarvutitena, mis on optimeeritud suurema jõudlusega andmetöötlusrakenduste jaoks; b) need on projekteeritud (või kokku pandud) ja optimeeritud kasutama paljusid paralleelseid rakendusi; c) need koosnevad mitmest tavaliselt homogeensest andmetöötlussõlmest, mis on rühmitatud peamiselt arvutusvõime suurendamiseks; d) need hõlmavad kiireid protsessidevahelisi ühendusi sõlmede vahel.

1.1.9. Alalisvooluga töötav server: serverarvuti, mis on projekteeritud töötama üksnes alalisvoolu toitel.

1.1.10. Suur server: tõrketaluvusega/skaleeritav server, mis tarnitakse eelnevalt integreeritud / eelnevalt katsetatud süsteemina, mis on paigutatud ühte või mitmesse täissuurusega raami või püstikusse ja mis hõlmab kõrgühenduvusega sisend-/väljundalamsüsteemi vähemalt 32 kindla sisend-/väljundpesaga.

1.2. Tootekategooria

Tooteliigisisene teisene klassifikatsioon või alaliik, mis põhineb toote funktsioonidel ja installeeritud komponentidel. Tootekategooriaid kasutatakse käesolevas spetsifikaadis kvalifitseerimis- ja katsenõuete kindlaksmääramiseks.

1.3. Serverarvutid kuju järgi

1.3.1. Püstikuserver: serverarvuti, mis on projekteeritud kasutamiseks standardses 19-tollises andmekeskuse püstikus, mis on määratletud standardis EIA-310, IEC 60297 või DIN 41494. Käesolevas spetsifikaadis käsitatakse plaatservereid eraldi kategoorias, mitte koos püstikuserveritega.

1.3.2. Tornserver: autonoomne serverarvuti, mis on projekteeritud koos toiteplokkide, jahutuse, sisend-/väljundseadmete ja muude vahenditega, mis on vajalikud autonoomseks tööks. Tornserveri korpus sarnaneb tornarvuti omaga.

1.4. Serverarvuti komponendid

1.4.1. Toiteplokk (Power Supply Unit, PSU): seade, mis muundab siseneva vahelduv- või alalisvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. Serverarvuti toiteplokk peab olema autonoomne ja emaplaadist füüsiliselt eraldatav. Toiteplokk peab süsteemiga ühenduma eemaldatava või aparatuurse elektrilise ühendusega. a) Vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikas: toiteplokk, mis muundab võrgupingega vahelduvvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. b) Alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikas: toiteplokk, mis muundab võrgupingega alalisvoolu üheks või mitmeks alalisvooluväljundiks, et toita serverarvutit. Käesolevas spetsifikaadis ei loeta alalisvoolu-alalisvoolu-toiteallikaks alalisvoolu-alalisvoolu-muundurit (tuntud ka pingeregulaatorina), mis asub serverarvuti sees ja mida kasutatakse madala pingega (nt 12 V) alalisvoolu muundamiseks muudeks alalisvooluväljunditeks, mida kasutavad serverarvuti komponendid. c) Ühe väljundiga toiteallikas: toiteplokk, mis on projekteeritud edastama suurema osa oma nimi-väljundvõimsusest ühele peamisele alalisvooluväljundile, mida kasutatakse serverarvuti toitmiseks. Ühe väljundiga toiteplokil võib olla üks või mitu ooteväljundit, mis on siseneva vooluallikaga ühendatuna alati pinge all. Käesoleva spetsifikaadi kohaldamisel ei ületa ühegi sellise täiendava toiteploki väljundi kogu nimi-väljundvõimsus, mis ei ole peamine ega ooteväljund, 20 vatti. Toiteplokke, millel on mitu peamise väljundiga sama pingega väljundit, peetakse ühe väljundiga toiteplokkideks, välja arvatud juhul kui need väljundid 1) saavad voolu eraldi muunduritest või neil on eraldi väljundi alaldamisetapid või 2) neil on sõltumatud piirvoolud. d) Mitme väljundiga toiteallikas: toiteplokk, mis on projekteeritud edastama suurema osa oma nimi-väljundvõimsusest mitmele peamisele alalisvooluväljundile, mida kasutatakse serverarvuti toitmiseks. Mitme väljundiga toiteallikal võib olla üks või mitu ooteväljundit, mis on siseneva vooluallikaga ühendatuna alati pinge all. Käesoleva spetsifikaadi kohaldamisel on iga sellise täiendava toiteploki väljundi kogu nimi-väljundvõimsus, mis ei ole peamine ega ooteväljund, vähemalt 20 vatti.

1.4.2. Sisend-/väljundseade: seade, mis võimaldab sisestada ja väljastada andmeid serverarvuti ja muude seadmete vahel. Sisend-/väljundseade võib olla integreeritud serverarvuti emaplaati või sellega ühendatud laienduspesade (nt PCI, PCIe) kaudu. Sisend-/väljundseadmed on näiteks eraldi Etherneti seadmed, InfiniBandi seadmed, RAID/SAS kontrollerid ja Fibre Channeli seadmed. Sisend-/väljundport: füüsiline lülitus sisend-/väljundseadmes, milles saab algatada autonoomse sisend-/väljundseansi. Port ei ole sama mis pistikupesa: on võimalik, et üks pistikupesa teenindab sama liidese mitut porti.

1.4.3. Emaplaat: serveri peamine trükkplaat. Käesolevas spetsifikaadis hõlmab emaplaat pistikuid täiendavate plaatide lisamiseks ja tavaliselt järgmisi komponente: protsessor, mälu, BIOS ja laienduspesad.

1.4.4. Protsessor: loogikaseade, mis reageerib serveri käitamise põhikäsklustele ja töötleb neid. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses on protsessor serverarvuti keskseade (central processing unit, CPU). Tavaliselt kujutab protsessor endast füüsilist paketti, mis paigaldatakse serveri emaplaadile pesa või jooteliitega. Protsessori pakett võib sisaldada üht või mitut protsessorituuma.

1.4.5. Mälu: käesolevas spetsifikaadis moodustab mälu serveri protsessorivälise osa, kuhu salvestatakse andmed vahetuks kasutamiseks protsessori poolt.

1.4.6. Kõvaketas (Hard Drive, HDD): arvuti põhiline andmekandja, mis loeb ja kirjutab ühele või mitmele pöörlevale magnetkettale.

1.4.7. Pooljuhtketas (Solid State Drive, SSD): andmekandja, mis kasutab andmete salvestamiseks pöörlevate magnetketaste asemel mälukiipe.

1.5. Muud andmekeskuste seadmed

1.5.1. Võrguseade: seade, mille peamine funktsioon on edastada andmeid mitmesuguste võrguliideste vahel, tagades ühendatud seadmete (nt ruuterid ja lülitid) vahel andmeühenduse. Andmeühendus saavutatakse Internet Protocoli, Fibre Channeli, InfiniBandi või muu sellise protokolli kohaselt moodustatud andmepakettide marsruutimisega.

1.5.2. Salvestustoode: täisfunktsionaalne salvestussüsteem, mis pakub andmesalvestusteenuseid otse või võrgu kaudu ühendatud klientidele ja seadmetele. Komponendid ja alamsüsteemid, mis on salvestustoote arhitektuuri lahutamatu osa (nt et tagada kontrollerite ja ketaste vaheline sisemine side), loetakse salvestustoote osaks. Seevastu komponente, mida seostatakse tavaliselt andmekeskuse tasandi salvestuskeskkonnaga (nt seadmed, mis on vajalikud välise süsteemivõrgu tööks), ei loeta salvestustoote osaks. Salvestustoode võib koosneda sisseehitatud salvestuskontrolleritest, salvestusseadmetest, sisemistest võrguelementidest, tarkvarast ja muudest seadmetest. Ehkki salvestustooted võivad hõlmata üht või mitut sisemist protsessorit, ei käita need kasutaja paigaldatavaid tarkvararakendusi, kuid nad võivad käitada andmespetsiifilisi rakendusi (nt andmete tiražeerimine, varu-utiliidid, andmete pakkumine, installeerimisagendid).

1.5.3. Puhvertoiteallikas (Uninterruptible Power Supply, UPS): muundurite, lülitite ja energiasalvestite (näiteks akude) kombinatsioon, mis kujutab endast energiaseadet väljundvõimsuse pidevuse säilitamiseks sisendi elektrilise toite tõrke korral.

1.6. Tööolekud ja energiatarbimise olekud

1.6.1. Jõudeolek: tööolek, milles operatsioonisüsteem ja muu tarkvara on laadimise lõpetanud, serverarvuti suudab teha töökoormusega seonduvaid toiminguid, kuid aktiivseid töökoormusega seonduvaid toiminguid ei ole nõutud, samuti ei ole nende tegemine süsteemil pooleli (st serverarvuti on tööolekus, kuid ei tee kasulikku tööd). Süsteemide puhul, mille suhtes kohaldatakse ACPI standardeid, vastab jõudeolek ACPI süsteemi tasandi S0 olekule.

1.6.2. Aktiivne olek: tööolek, milles serverarvuti teeb tööd, reageerides varem või samal ajal saadud välisstiimulitele (nt võrgu kaudu edastatud juhised). Aktiivne olek hõlmab nii 1) aktiivset töötlemist kui ka 2) andmete otsimist/väljavõtmist mälust, vahemälust või sisemiselt/välimiselt andmekandjalt, oodates uut sisendit võrgu kaudu.

1.7. Muud põhiterminid

1.7.1. Kontrollersüsteem: arvuti või serverarvuti, mis haldab võrdlusaluste hindamise protsessi. Kontrollersüsteem täidab järgmisi funktsioone: a) jõudluse võrdlusaluse iga segmendi (etapi) alustamine ja lõpetamine; b) jõudluse võrdlusaluse töökoormusega seonduvate käskluste kontrollimine; c) võimsuse analüsaatorist andmete kogumise alustamine ja lõpetamine, et iga etapi võimsust ja jõudlust käsitlevaid andmeid saaks korreleerida; d) võrdlusaluseks olevat võimsust ja jõudlust käsitlevat teavet sisaldavate logifailide salvestamine; e) toorandmete teisendamine vormingusse, mis sobib võrdlusalusega seonduvaks aruandluseks, esitamiseks ja kinnitamiseks, ning f) keskkonda käsitleva teabe kogumine ja salvestamine, kui see on seoses võrdlusalusega automatiseeritud.

1.7.2. Võrguklient (testimine): arvuti või serverarvuti, mis genereerib katsetatavale seadmele edastamiseks töökoormusega seonduvat liiklust ja mis on ühendatud võrgukommutaatori kaudu.

1.7.3. RAS-omadused: RAS (reliability, availability, serviceability) tähistab töökindlust, käideldavust ja teenindavust. RAS-omadusi täiendatakse mõnikord hallatavuse kriteeriumiga (manageability) ning sel juhul kasutatakse lühendit RASM. RASi kolm peamist komponenti on serverarvutite kontekstis määratletud järgmiselt. a) Töökindlusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet täita tema ettenähtud funktsiooni ilma katkestusteta, mis tuleneksid komponentide tõrgetest (nt komponentide valik, temperatuuri ja/või pinge vähendamine, vigade tuvastamine ja parandamine). b) Käideldavusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet maksimeerida toimimist tavapärase mahu juures kindlaksmääratud maasolekuaja korral (nt liiasus (nii mikro- kui ka makrotasandil)). c) Teenindavusomadused: omadused, mis toetavad serveri võimet läbida hooldus ilma töökatkestuseta (nt käigultühendus).

1.7.4. Serveri protsessori kasutamine: protsessori arvutustoimingute ja täiskoormusel arvutustoimingute suhe kindlaksmääratud pingel ja sagedusel, mõõdetuna kasutamise hetkel või lühikese ajavahemiku keskmisena aktiivse ja/või jõudeoleku tsüklite jooksul.

1.7.5. Hüperviisor: riistvara virtualiseerimise tehnika, mis lubab mitmel külalisoperatsioonisüsteemil toimida üheaegselt ühel ja samal hostsüsteemil.

1.7.6. Välised töötlemiskiirendid (auxiliary processing accelerators (APAd)): arvutusvõime laiendamise lisakaardid, mis on paigaldatud üldotstarbelistesse lisalaienduspesadesse (nt PCI pessa paigaldatud GPGPUd).

1.7.7. Puhverdatud topeltkiirusega kanal: serverarvuti kanal või mäluport, mis ühendab mälukontrollerit kindla arvu mäluseadmetega (nt puhverdatud kaherealiste mälumoodulitega). Tüüpiline serverarvuti võib sisaldada mitut mälukontrollerit, mis võivad omakorda toetada üht või mitut puhverdatud topeltkiirusega kanalit. Nii teenindab iga puhverdatud topeltkiirusega kanal vaid osa serverarvuti tervest adresseeritavast mälumahust.

1.8. Tootepere

Üksikasjalik kirjeldus, milles viidatakse arvutirühmale, millel on ühesugune korpuse/emaplaadi kombinatsioon, mis sageli sisaldab sadu võimalikke riist- ja tarkvara konfiguratsioone.

1.8.1. Tootepere ühisatribuudid: tootepere kõigi põhimõtteliselt ühesuguse ehitusega mudelite/konfiguratsioonide ühiste omaduste komplekt. Tootepere kõik mudelid/konfiguratsioonid peavad:

a) olema samast mudeliseeriast või seadme liigist;

b) olema sama kujuga (st püstik, plaat, torn) või sama mehaanilise ja elektrilise konstruktsiooniga, kusjuures lubatud on vaid väikesed mehaanilised erinevused, mis võimaldavad konstruktsiooni kasutada eri kujude puhul;

c) kasutama kas ühest kindlaksmääratud protsessoriseeriast pärit protsessoreid või protsessoreid, mille saab ühendada ühte liiki pessa;

d) jagama toiteallikaid, mille tõhusus ületab tõhusust kõigis jaotises 3.2 nimetatud nõutavates koormuspunktides (st 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % suurimast nimikoormusest ühe väljundi puhul; 20 %, 50 % ja 100 % suurimast nimikoormusest mitme väljundi puhul) või on nendega võrdne.

1.8.2. Tootepere katsetatud tootekonfiguratsioonid

a) Ostuotsust mõjutavad alternatiivid 1) Väiksema jõudlusega konfiguratsioon: protsessoripesa võimsuse, toiteallikate, mälu, andmekandjate (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmete kombinatsioon, mis esindab tooteperes madalama hinnataseme või väiksema jõudlusega andmetöötlusplatvormi. 2) Suurema jõudlusega konfiguratsioon: protsessoripesa võimsuse, toiteallikate, mälu, andmekandjate (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmete kombinatsioon, mis esindab tooteperes kõrgema hinnataseme või suurema jõudlusega andmetöötlusplatvormi.

b) Tavaline konfiguratsioon Tavaline konfiguratsioon: tootekonfiguratsioon, mis asub minimaalse ja maksimaalse võimsuskonfiguratsiooni vahel ning esindab suure müügimahuga kasutusele võetud toodet.

c) Võimsustarbe erinevused 1) Vähim võimsuskonfiguratsioon: vähim konfiguratsioon, mis suudab alglaadida ja käitada toetatud operatsioonisüsteeme. Vähim konfiguratsioon hõlmab protsessoripesa väikseimat võimsust, väikseimat arvu paigaldatud toiteallikaid, mälu, andmekandjaid (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmeid, mida pakutakse müügiks ning mis vastab ENERGY STARi nõuetele. 2) Suurim võimsuskonfiguratsioon: müüja valitud komponentide kombinatsioon, mille puhul on energiatarve tooteperes pärast koostamist ja kasutuselevõttu maksimaalne. Suurim konfiguratsioon hõlmab protsessoripesa suurimat võimsust, suurimat arvu paigaldatud toiteallikaid, mälu, andmekandjaid (kõvaketas/SSD) ning sisend-/väljundseadmeid, mida pakutakse müügiks ning mis suudab täita ka ENERGY STARi nõuded.

2. Reguleerimisala

2.1. Hõlmatud tooted

Selleks et kvalifitseeruda käesoleva spetsifikaadi alusel ENERGY STARi vääriliseks tooteks, peab toode vastama käesoleva dokumendi jaotises 1 esitatud serverarvuti määratlusele. Versiooni 2.0 puhul piirdub märgise saamise õigus plaat-, mitmesõlmelise, püstik- ja tornserveritega, millel ei ole üle nelja protsessoripesa (plaat- ja mitmesõlmelise serveri puhul plaadi või sõlme kohta). Versiooni 2.0 reguleerimisalast selgelt välja jäetud tooted on nimetatud jaotises 2.2.

2.2. Hõlmamata tooted

2.2.1. Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks tooted, mida hõlmab mõni muu ENERGY STARi tootespetsifikaat. Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on veebilehel www.eu-energystar.org.

2.2.2. Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted: a) absoluutse tõrketaluvusega serverid, b) serverseadmed, c) kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemid, d) suured serverid, e) salvestustooted, sh mäluplaadid, ning f) võrguseadmed.

3. Kvalifikatsioonikriteeriumid

3.1. Tüvenumbrid ja ümardamine

3.1.1. Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.

3.1.2. Kui ei ole sätestatud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.

3.1.3. ENERGY STARi veebisaidile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse lähima tüvenumbrini, nagu on kirjeldatud vastavas spetsifikaadis.

3.2. Nõuded toiteallikale

3.2.1. ENERGY STARi toote kvalifitseerimisel aktsepteeritakse toiteallikate katseandmeid ja katsearuandeid asutustelt, mida EPA tunnustab toiteallikate katsetajatena.

3.2.2. Toiteallika tõhususe kriteeriumid: kui käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvates toodetes kasutatavate toiteallikatega tehakse katseid vastavalt sisemise toiteallika tõhususe katsetamise üldprotokollile, versioon 6.6, (kättesaadav aadressil www.efficientpowersupplies.org), peavad need vastama järgmistele nõuetele. Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 (nagu on nõutud versioonis 1.1), 6.4.3 või 6.5 kasutades, on vastuvõetavad tingimusel, et katse tehti enne käesoleva spetsifikaadi versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva. a) Torn- ja püstikserverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb torn- või püstikserverarvuti konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele energiatõhususnõuetele (esitatud tabelis 1) või ületavad neid. b) Plaat- ja mitmesõlmelised serverid: selleks, et torn- või mitmesõlmeline serverarvuti, mis tarnitakse koos püstikuga, kvalifitseeruks ENERGY STARi tootena, tuleb see konfigureerida nii, et enne tarnimist vastaksid kõik püstikut varustavad toiteallikad kohaldatavatele energiatõhususnõuetele (esitatud tabelis 1) või ületavad neid. Tabel 1 Toiteploki tõhususe nõuded Toiteallika liik Nimi-väljundvõimsus 10 % koormusel 20 % koormusel 50 % koormusel 100 % koormusel Mitme väljundiga (Ac-Dc) Kõik võimsusväljundid Ei kohaldata 85 % 88 % 85 % Ühe väljundiga (Ac-Dc) Kõik võimsusväljundid 80 % 88 % 92 % 88 %

3.2.3. Toiteallika võimsusteguri kriteeriumid: käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvates arvutites kasutatavad toiteallikad peavad vastama järgmistele nõuetele (katsed vastavalt sisemise toiteallika tõhususe katsetamise üldprotokollile 6.6 (kättesaadav aadressil www.efficientpowersupplies.org)). Toiteallika andmed, mis on saadud sama dokumendi läbivaadatud väljaannet 6.4.2 (nagu on nõutud versioonis 1.1), 6.4.3 või 6.5 kasutades, on vastuvõetavad tingimusel, et katse tehti enne versiooni 2.0 jõustumiskuupäeva. a) Torn- ja püstikserverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb torn- või püstikserverarvuti konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele võimsustegurinõuetele (esitatud tabelis 2) või ületavad neid, kõigil koormustingimustel, mille puhul väljundvõimsus on vähemalt 75 vatti. Partnerid peavad toiteplokkide võimsustegurit mõõtma ja selle fikseerima koormustingimustel alla 75 vati, ehkki väikseima võimsusteguri nõuet ei kohaldata. b) Plaat- või mitmesõlmelised serverid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti, mis tarnitakse koos püstikuga, konfigureerida vaid toiteallikatega, mis enne tarnimist vastavad kohaldatavatele võimsustegurinõuetele (esitatud tabelis 2) või ületavad neid kõigil koormustingimustel, mille puhul väljundvõimsus on vähemalt 75 vatti. Partnerid peavad toiteplokkide võimsustegurit mõõtma ja selle fikseerima koormustingimustel alla 75 vati, ehkki väikseima võimsusteguri nõuet ei kohaldata. Tabel 2 Toiteplokkide nõutavad võimsustegurid Toiteallika liik Nimi-väljundvõimsus 10 % koormusel 20 % koormusel 50 % koormusel 100 % koormusel Mitme väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikad Kõik väljundvõimsused Ei kohaldata 0,80 0,90 0,95 Ühe väljundiga vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikad Väljundvõimsus ≤ 500 W Ei kohaldata 0,80 0,90 0,95 Väljundvõimsus > 500 W ning Väljundvõimsus ≤ 1 000 W 0,65 0,80 0,90 0,95 Väljundvõimsus > 1 000 W 0,80 0,90 0,90 0,95

3.3. Toitehalduse nõuded

3.3.1. Serveri protsessori toitehaldus: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab serverarvuti pakkuma protsessori toitehaldust, mis on vaikimisi sisse lülitatud BIOSis ja/või halduskontrolleri, teenusprotsessori ja/või operatsioonisüsteemi kaudu, mis tarnitakse koos serverarvutiga. Kõik protsessorid peavad suutma vähendada võimsustarvet vähese kasutamise ajal: a) vähendades pinget ja/või sagedust pinge ja sageduse dünaamilise vähendamise abil (Dynamic Voltage and Frequency Scaling (DVFS)) või b) lubades protsessori või tuuma vähese energiatarbega olekut, kui tuuma või pesa ei kasutata.

3.3.2. Ohjuri toitehaldus: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab eelnevalt installitud ohjursüsteemi (nt operatsioonisüsteem, hüperviisor) pakkuv toode pakkuma ohjuri toitehaldust, mis on vaikimisi sisse lülitatud.

3.3.3. Toitehalduse andmete esitamine: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peavad kõik vaikimisi sisselülitatud toitehaldustehnikad olema loetletud võimsuse ja jõudluse andmelehel. Selline nõue kehtib BIOSis ja operatsioonisüsteemis olevate ning kõigi teiste toitehaldusvõimaluste puhul, mida lõppkasutaja saab konfigureerida.

3.4. Plaat- ja mitmesõlmelise süsteemi kriteeriumid

3.4.1. Plaat- ja mitmesõlmelise süsteemi temperatuurihaldus ja -seire: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti pakkuma püstiku või plaadi/sõlme sisendtemperatuuri seiret reaalajas ja ventilaatori kiiruse haldamise võimalust, mis on vaikimisi sisse lülitatud.

3.4.2. Plaat- ja mitmesõlmelise serverarvuti tarnedokumendid: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks peab kliendile püstikust eraldi tarnitavale plaat- või mitmesõlmelisele serverarvutile lisama dokumendid, milles teavitatakse klienti, et plaat- või mitmesõlmeline serverarvuti on ENERGY STAR tootena kvalifitseeritud vaid juhul, kui see paigaldatakse käesoleva dokumendi jaotises 3.4.1 esitatud nõuetele vastavasse püstikusse. Koos plaat- või mitmesõlmelise serverarvutiga tarnitud lisamaterjalides tuleb esitada ka kvalifitseeruvate püstikute nimekiri ja tellimisinfo. Kõnealuste nõuete täitmiseks võib esitada kas trükitud materjalid, tarnida koos plaat- või mitmesõlmelise serverarvutiga elektroonilised dokumendid või avaldada teave partneri veebisaidil, kus on esitatud info plaat- või mitmesõlmelise serverarvuti kohta.

3.5. Aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid

3.5.1. Andmete esitamine aktiivse oleku tõhususe kohta: ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tuleb serverarvuti või nende tootepere esitada kvalifitseerimiseks koos järgmise täieliku teabega, mis on lisatud täielikule aktiivse oleku tõhususe hindamise katsearuandele: a) serveri tõhususe hindamise vahendi (server efficiency rating tool ehk SERT) rakendamise lõpptulemused, mis hõlmavad tulemuste faile nii html- kui ka tekstivormingus ning kõiki tulemuste graafikuid png-vormingus, ning b) serveri tõhususe hindamise vahendi rakendamise vahetulemused terve katse jooksul, mis hõlmavad üksikasjalike tulemuste faile nii html- kui ka tekstivormingus ning kõiki üksikasjalikke tulemuste graafikuid png-vormingus. Andmete aruandlus- ja vormingunõudeid käsitletakse käesoleva spetsifikaadi jaotises 4.1.

3.5.2. Ebapiisav aruandlus: partnerid ei esita valikuliselt üksikuid töökoormuse mooduli tulemusi ega tõhususe hindamise vahendi rakendamise tulemusi muul kujul kui täieliku katsearuandena, kliendidokumentides või turundusmaterjalides.

3.6. Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – ühe pesaga (1S) ja kahe pesaga (2S) serverarvutid (mis ei ole plaat- ega mitmesõlmelised serverarvutid)

3.6.1. Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku suurima elektritarbimise võimsust (PIDLE_MAX) mõõdetakse ja esitatakse vastavalt nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka jaotises 4 nõutule.

3.6.2. Jõudeoleku tõhusus: jõudeoleku mõõdetud elektritarbimise võimsus (PIDLE) on väiksem kui vastavalt valemile 1 väljaarvutatud jõudeoleku nõutav suurim elektritarbimise võimsus (PIDLE_MAX) või sellega võrdne. Valem 1. Jõudeoleku suurima elektritarbimise võimsuse arvutamine kus: — PIDLE_MAX on jõudeoleku nõutav suurim elektritarbimise võimsus, — PBASE on tabelis 3 esitatud jõudeoleku baasvõimsuse varu, — PADDL_i on tabelis 4 esitatud lisakomponentide jõudeoleku võimsuse varu. a) Kõnealuseid jõudeoleku võimsuse piiranguid kohaldatakse üksnes ühe ja kahe pesaga süsteemide suhtes. b) Kvalifitseerimiseks jõudeoleku võimsuse kindlaksmääramiseks kasutatakse ENERGY STARi serverarvutite katsemeetodi jaotist 6.1. c) Tabeli 3 kategooriat tõrketaluvusega kohaldatakse üksnes kahepesaliste süsteemide puhul, mis vastavad B liites esitatud tõrketaluvusega serverarvuti määratlusele. d) Kõik tabelites 3 ja 4 esitatud kogused (välja arvatud paigaldatud protsessorite puhul) viitavad süsteemi paigaldatud komponentide arvule, mitte komponentide suurimale arvule, mida süsteem suudaks toetada (nt paigaldatud, mitte toetatud mälu jne). e) Iga konfiguratsioonis kasutatava liiase vooluallika suhtes võib kohaldada täiendavate toiteallikate varu. f) Jõudeoleku võimsuse varu kindlaksmääramiseks ümardatakse kõik mälumahud lähima gigabaidini (10). g) Sisend-/väljundseadmete täiendavat varu võib kohaldada kõigi sisend-/väljundseadmete puhul, mis ületavad põhikonfiguratsiooni (st Ethernet-seadmed lisaks kahele pordile kiirusega 1 Gbit/s või üle selle, Ethernet emaplaadil ning kõik muud kui Etherneti sisend-/väljundseadmed), sealhulgas sisend-/väljundseadmed emaplaadil ja laienduspesadesse paigaldatud täiendavad sisend-/väljundseadmed. Kõnealust varu võib kohaldada sisend-/väljundseadmete kõigi järgmiste funktsioonide puhul: Ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel ja Infiniband. h) Sisend-/väljundseadmete täiendav varu arvutatakse ühe ühenduse nimikiiruse põhjal, mis ümardatakse lähima Gbit-ini. Väiksema kui 1 Gbit kiirusega sisend-/väljundseadmed ei vasta sisend-/väljundseadmete täiendava varu tingimustele. i) Sisend-/väljundseadmete täiendavat varu kohaldatakse üksnes sisend-/väljundseadmete puhul, mis tarnitakse aktiveeritutena/sisselülitatutena ning mis suudavad aktiivse lülitiga ühendatult funktsioneerida. Tabel 3 1S ja 2S serverarvutite jõudeoleku võimsuse baasvaru Kategooria Paigaldatud protsessorite suurim võimalik arv (# P) Hallatav server Jõudeoleku võimsuse baasvaru, PBASE (vattides) A 1 Ei 47,0 B 1 Jah 57,0 C 2 Ei 92,0 D 2 Jah 142,0 Tõrketaluvusega 2 Jah 205,0

Tabel 4 Lisakomponentide jõudeoleku võimsuse täiendav varu Süsteemi omadus Kohaldatakse järgmise suhtes: Jõudeoleku võimsuse täiendav varu Täiendavad vooluallikad Konkreetselt liiase võimsuse saavutamiseks paigaldatud vooluallikad 20 vatti vooluallika kohta Kõvakettad (sealhulgas pooljuhtkettad) Paigaldatud kõvaketta kohta 8,0 vatti kõvaketta kohta Täiendav mälu Paigaldatud mälu, mis ületab 4 GB 0,75 vatti GB kohta Täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal Paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanalid üle 8 kanali (ainult tõrketaluvusega serverite puhul) 4,0 vatti puhverdatud topeltkiirusega kanali kohta Täiendavad sisend-/väljundseadmed Paigaldatud seadmed, millel on rohkem kui kaks porti kiirusega üle 1 Gbit, Ethernet emaplaadil < 1 Gbit: ei kohaldata = 1 Gbit: 2,0 vatti / aktiivne port > 1 Gbit kuni < 10 Gbit: 4,0 vatti / aktiivne port ≥ 10 Gbit: 8,0 vatti / aktiivne port

3.7. Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – kolme pesaga (3S) ja nelja pesaga (4S) serverarvutid (mis ei ole plaat- ega mitmesõlmelised serverarvutid)

Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku elektritarbimise võimsust (PIDLE) mõõdetakse ja andmed esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt jaotises 4 nõutule.

3.8. Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – plaatserverid

3.8.1. Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku elektritarbimise võimsust (PTOT_BLADE_SYS) ja (PBLADE) mõõdetakse ja andmed esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt jaotises 4 nõutule.

3.8.2. Plaatserverite katsetamine (kooskõla jaotisega 3.8.1) toimub kõigil järgmistel tingimustel: a) võimsustarbe väärtused mõõdetakse ja esitatakse pooles ulatuses täidetud plaadipüstikut kasutades. Mitme toitepiirkonnaga plaatserveri puhul valige selline toitepiirkondade arv, mis on kõige lähemal sellele, et plaadipüstik oleks pooles ulatuses täidetud. Kui kaks võimalust on ühevõrra lähedal sellele, et püstik oleks pooles ulatuses täidetud, katsetage toitepiirkonnaga või nende kombinatsiooniga, mille puhul kasutatakse suuremat arvu plaatservereid. Pooles ulatuses täidetud plaadipüstiku katsetamisel katsetatud plaatide arv dokumenteeritakse; b) mõõta ja esitada võib ka täies ulatuses täidetud plaadipüstiku võimsustarbe tingimusel, et andmed esitatakse ka pooles ulatuses täidetud püstiku kohta; c) kõik plaadipüstikusse paigaldatud plaatserverid on konfigureeritud ühtmoodi (homogeenselt); d) võimsustarve plaadi kohta arvutatakse valemi 2 põhjal. Valem 2. Ühe plaadi võimsustarbe arvutamine kus: — PBLADE on võimsustarve plaatserveri kohta, — PTOT_BLADE_SYS on plaatsüsteemi mõõdetud koguvõimsus, — NINST_BLADE_SRV on plaadipüstikusse paigaldatud plaatserverite arv.

3.9. Jõudeoleku tõhususe kriteeriumid – mitmesõlmelised serverid

3.9.1. Jõudeoleku andmete esitamine: jõudeoleku võimsustarvet (PTOT_NODE_SYS) ja (PNODE) mõõdetakse ja esitatakse nii kvalifitseerimismaterjalides kui ka vastavalt allpool jaotises 4 nõutule.

3.9.2. Mitmesõlmeliste serverite katsetamine (kooskõla jaotisega 3.9.1) toimub kõigil järgmistel tingimustel: a) võimsustarbe väärtused mõõdetakse ja esitatakse täies ulatuses täidetud mitmesõlmelist püstikut kasutades, b) kõik mitmesõlmelise püstiku mitmesõlmelised serverid on konfigureeritud ühtmoodi (homogeenselt), c) võimsustarve sõlme kohta arvutatakse valemi 3 põhjal. Valem 3. Ühe sõlme võimsustarbe arvutamine kus: — PNODE on võimsustarve serveri sõlme kohta, — PTOT_NODE_SYS on mitmesõlmelise serveri mõõdetud koguvõimsus, — NINST_NODE_SRV on katses kasutatud mitmesõlmelisse püstikusse paigaldatud mitmesõlmeliste serverite arv.

3.10. Muud katsekriteeriumid

Nõuded välistele töötlemiskiirenditele: kõigi väliste töötlemiskiirenditega müüdavate serverarvutite puhul kohaldatakse järgmisi kriteeriume ja sätteid.

a) Ühekordsed konfiguratsioonid: jõudeoleku katsed tehakse nii paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta. Nii väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta mõõdetud jõudeoleku võimsustarbe näidud esitatakse EPA-le või Euroopa Komisjonile, vajaduse korral osana ENERGY STARi tootena kvalifitseerimise materjalidest.

b) Tootepered: jõudeoleku katsed tehakse nii maksimaalse võimsuse / jaotises 1.8.2 käsitletud suurema jõudlusega konfiguratsiooni puhul paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta. Paigaldatud väliste töötlemiskiirenditega ja ilma nendeta konfiguratsioone võib soovi korral katsetada ka muudes katsepunktides ning avaldada saadud tulemused.

c) Nii väliste töötlemiskiirenditega kui ka ilma nendeta mõõdetud jõudeoleku võimsustarbe näidud esitatakse EPA-le või Euroopa Komisjonile, vajaduse korral osana ENERGY STARi tootena kvalifitseerimise materjalidest. Mõõtmistulemused esitatakse iga välise töötlemiskiirendi kohta, mis on mõeldud müügiks kvalifitseeritud konfiguratsioonis.

d) Jaotistes 3.6 ja 3.7 käsitletud PIDLE, jaotises 3.8 käsitletud PBLADE ja jaotises 3.9 käsitletud PNODE mõõtmiseks eemaldatakse välised töötlemiskiirendid, isegi kui tarnitud kujul on need paigaldatud. Seejärel korratakse mõõtmisi iga välise töötlemiskiirendi paigaldamise järel, et hinnata iga paigaldatud välise töötlemiskiirendi voolutarbimist jõudeolekus.

e) Kvalifitseeritud konfiguratsioonide ühegi paigaldatud välise töötlemiskiirendi jõudeoleku voolutarbimine ei tohi ületada 46 vatti.

f) Esitada tuleb iga koos kvalifitseeritud konfiguratsiooniga müüdava välise töötlemiskiirendi jõudeoleku voolutarbimine.

4. Standardteabe esitamise nõuded

Andmete esitamise nõuded

4.1. Euroopa Komisjonile esitatakse ENERGY STARi versiooni 2.0 serverarvutite kvalifitseeritud tootevormi kõigil väljadel nõutavad andmed iga ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud serverarvuti või nende tootepere kohta. a) Partnereid kutsutakse üles esitama iga ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud tootekonfiguratsiooni kohta ühe komplekti andmeid, ehkki Euroopa Komisjon aktsepteerib andmekomplekte ka iga kvalifitseeritud tootepere kohta. b) Tootepere kvalifikatsioon peab vajaduse korral sisaldama andmeid kõigi jaotises 1.8.2 osutatud katsepunktide kohta. c) Alati kui võimalik, peavad partnerid esitama ka lingi oma veebisaidil asuvale üksikasjalikule võimsuskalkulaatorile, mida ostjad saavad kasutada tootepere konkreetsete konfiguratsioonide võimsustarbe ja jõudlusandmete mõistmiseks.

4.2. EU ENERGY STARi veebisaidil kuvatakse tooteotsingu rakenduse kaudu järgmised andmed: a) mudeli nimi ja number, toote katalooginumber ja/või konfiguratsiooni number; b) süsteemi karakteristikud (korpuse liik, kasutatavad soklid/pesad, võimsusnäitajad jne); c) süsteemi liik (mittehallatav, hallatav, skaleeritav jne); d) süsteemi konfiguratsioonid (sh väiksema jõudlusega konfiguratsioon, suurema jõudlusega konfiguratsioon, vähima võimsustarbega konfiguratsioon, suurima võimsustarbega konfiguratsioon ning tootepere kvalifitseerimise tavapärane konfiguratsioon); e) aktiivse ja jõudeoleku tõhususe kriteeriumide nõutavate katsete käigus saadud voolutarbe- ja võimsusandmed, sh failid results.xml, results.html, results.txt, kõik tulemuste graafikuid png-vormingus, failid results-details.html, results-details.txt, kõik üksikasjalike tulemuste graafikud png-vormingus; f) olemasolevad ja sisselülitatud energiasäästuvõimalused (nt toitehaldus); g) Ameerika Sooja-, Külmutus- ja Kliimainseneride Liidu (American Society of Heating, Refrigeration, and Air-Conditioning Engineers (ASHRAE)) termoauditi valitud andmed; h) sisselaskeõhu temperatuuri näitajad enne katse algust, jõudeoleku katse lõpus ja aktiivse oleku katse lõpus; i) tootepere kvalifikatsiooni puhul kvalifitseeritud konfiguratsioonide nimekiri ning kvalifitseeritud toodete katalooginumbrid või konfiguratsiooni numbrid, ning j) plaatserveri puhul ENERGY STARi kvalifikatsioonikriteeriumidele vastavate ühilduvate plaadipüstikute nimekiri.

4.3. EPA ja Euroopa Komisjon võivad selle nimekirja vastavalt vajadusele korrapäraselt läbi vaadata, teavitades sellest sidusrühmi ja kutsudes neid läbivaatamises osalema.

5. Standardsete jõudlusandmete mõõtmine ja nõuded väljundile

5.1. Mõõtmine ja väljund

5.1.1. Serverarvuti peab andma infot sisendvõimsustarbe (W), sisselaskeõhu temperatuuri (°C) ja kõigi loogiliste protsessorite keskmise kasutamise kohta. Andmed tuleb avaldada trükituna või kasutajatele kättesaadaval kujul, mida kolmandad isikud saavad lugeda üle tavapärase võrgu, kasutades avatud haldustarkvara. Plaat- ja mitmesõlmeliste serverite ja süsteemide puhul võib andmed esitada püstiku tasandil koondatult.

5.1.2. Standardi EN 55022:2006 kohase B-klassi tootena klassifitseeritud serverarvutid on vabastatud jaotises 5.1.1 kirjeldatud sisendvõimsustarvet ja sisselaskeõhu temperatuuri käsitlevate andmete esitamise nõudest. B-klass osutab kodu- ja kodukontoriseadmetele (mõeldud kasutamiseks kodukeskkonnas). Programmi raames peavad kõik serverarvutid vastama nõuetele ja tingimustele anda aru kõigi loogiliste protsessorite kasutamisest.

5.2. Aruandluse rakendamine

5.2.1. Toodetes võib kasutada kas sisseehitatud komponente või lisaseadmeid, mis kuuluvad serverarvutiga ühte paketti, et teha andmed kättesaadavaks lõppkasutajatele (nt teenusprotsessor, sisseehitatud võimsustarbe arvesti või termomeeter (või muu eraldi andmevoo tehnoloogia) või eelnevalt installitud operatsioonisüsteem).

5.2.2. Eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi sisaldavad tooted peavad sisaldama kõiki vajalikke draivereid ja tarkvara, et lõppkasutajatel oleks juurdepääs käesoleva dokumendi kohastele standardandmetele. Toodetele, mis ei sisalda eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi, peavad olema lisatud trükitud dokumendid, kuidas saada juurdepääs registritele, mis sisaldavad asjaomast teavet sensorite kohta. Kõnealuse nõude täitmiseks võib esitada kas trükitud materjalid, tarnida koos serverarvutiga elektroonilised dokumendid või avaldada teabe partneri veebisaidil, kus on esitatud info serverarvuti kohta.

5.2.3. Avatud ja üldkasutatava andmekogumis- ja aruandlusstandardi kättesaadavaks muutudes peaksid tootjad selle lisama oma süsteemidesse.

5.2.4. Täpsuse (5.3) ja näitude fikseerimise (5.4) nõuete täitmist hinnatakse komponentide tootelehtedel esitatud andmete läbivaatamise teel. Nende andmete puudumisel kasutatakse täpsuse ja näitude fikseerimise hindamiseks partneri avaldust.

5.3. Mõõtetäpsus

5.3.1. Sisendvõimsus: mõõtmistulemuste esitamise täpsus peab olema vähemalt ±5 % tegelikust väärtusest, kusjuures iga paigaldatud toiteploki puhul peab täpsus olema maksimaalselt ±10 W (st ühegi toiteallika võimsusnäitaja esitamise täpsus ei pea kunagi olema parem kui ±10 vatti) kogu talitlusulatuses jõudeolekust täisvõimsuseni.

5.3.2. Protsessorikasutus: iga operatsioonisüsteemile nähtava loogilise protsessori puhul tuleb prognoosida keskmist kasutust ning anda sellest serverarvuti operaatorile või kasutajale teada operatsioonikeskkonna (operatsioonisüsteemi või hüperviisori) kaudu.

5.3.3. Sisselaskeõhu temperatuur: mõõtmistulemused tuleb esitada vähemalt ±2 °C täpsusega.

5.4. Näitude fikseerimise nõuded

5.4.1. Sisendvõimsus ja protsessorikasutus: sisendvõimsuse ja protsessorikasutuse näidud tuleb fikseerida serverarvutisiseselt katkematu 10-sekundilise või pikema ajavahemiku jooksul. Kuni 30-sekundilise ajavahemiku jooksul tuleb serverarvutisiseselt kord 10 sekundi jooksul või tihedamini fikseerida libisev keskmine väärtus.

5.4.2. Sisselaskeõhu temperatuur: sisselaskeõhu temperatuuri näit tuleb fikseerida serverarvutisiseselt iga 10 sekundi järel või tihedamini.

5.4.3. Ajatemplite panemine: süsteemid, milles pannakse keskkonnateabe fikseerimiseks ajatempleid, fikseerivad serverarvuti sisesed näidud iga 30 sekundi järel või tihedamini.

5.4.4. Haldustarkvara: kõik fikseeritud näidud edastatakse välisele haldustarkvarale kas tellitavat tõmbemeetodit või kooskõlastatud tõukemeetodit kasutades. Kummalgi juhul vastutab andmete edastamise ajaraamistiku kindlaksmääramise eest süsteemi haldustarkvara, serverarvuti vastutab aga edastatud andmete vastavuse eest eespool kirjeldatud näitude fikseerimist ja nende ühikuid käsitlevatele nõuetele.

6. Katsetamine

6.1. Katsemeetodid

6.1.1. Serverarvutitoodete katsetamiseks kasutatakse tabelis 5 loetletud katsemeetodeid, mille abil tehakse kindlaks, kas toode vastab ENERGY STARi nõuetele. Tabel 5 Katsemeetodid, et teha kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele Tooteliik või komponent Katsemeetod Kõik ENERGY STAR Test Method for Computer Servers (ENERGY STARi katsemeetod serverarvutite jaoks) – läbi vaadatud märtsis 2013. Kõik Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC), serveri tõhususe hindamise vahend Server Efficiency Rating Tool (SERT), versioon 1.0.0, läbi vaadatud 26. veebruaril 2013.

6.1.2. Serverarvutitoodete katsetamisel peavad katsetatava seadme kõik protsessoripesad olema katse ajal täidetud. Kui serverarvuti ei suuda katsetamise ajal toetada kõigi protsessoripesade täitmist, tuleb süsteem täita suurimas ulatuses, mida töövõime lubab. Selliste süsteemide puhul kohaldatakse süsteemi pesade arvul põhinevat jõudeoleku võimsuse baasvaru.

6.2. Katseteks vajalik seadmete arv

Katseteks tuleb valida tüüpilised mudelid vastavalt järgmistele nõuetele.

a) Kui kontrollitakse üksiku tootekonfiguratsiooni vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks toode, mille ühekordset konfiguratsiooni kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega.

b) Kui kontrollitakse kõigi tooteliikide tootepere vastavust nõuetele, loetakse iga jaotises 1.8.2 esitatud viie punkti puhul tüüpiliseks mudeliks tootepere üks tootekonfiguratsioon. Kõigil sellistel tüüpilistel mudelitel on ühesugused jaotises 1.8.1 esitatud tootepere ühisatribuudid.

6.3. Tooteperede kvalifitseerimine

6.3.1. Partnereid julgustatakse ENERGY STARi tootena kvalifitseerimiseks katsetama üksikuid tootekonfiguratsioone ja esitama nende kohta andmeid. Partner võib ühe tootepere nimetuse raames kvalifitseerida ka mitu tootekonfiguratsiooni, kui iga konfiguratsioon tooteperes vastab ühele järgmistest nõudmistest: a) üksikud tooted ehitatakse samale platvormile, on märgise väärilised ja vastavad käesoleva spetsifikaadi samadele konkreetsetele nõuetele ning on kõigi omaduste poolest identsed katsetatud tüüpilise tootekonfiguratsiooniga, jättes kõrvale korpuse ja värvi, või b) üksikud tooted vastavad eespool jaotises 1.8 määratletud tootepere nõudmistele. Sellisel juhul peavad partnerid katsetama ja esitama andmed vastavalt jaotisele b.

6.3.2. Partnerid peavad esitama võimsuse ja jõudluse andmelehe iga tootepere kohta, mis kvalifitseerimiseks esitatakse.

6.3.3. Kvalifitseerimiseks esitatava tootepere kõik tootekonfiguratsioonid, sealhulgas tooted, mille kohta andmeid ei esitatud, peavad vastama ENERGY STARi nõuetele.

7. Jõustumiskuupäev

7.1. ENERGY STARi serverarvutite spetsifikatsiooni käesoleva versiooni 2.0 jõustumiskuupäevaks määratakse lepingu jõustumiskuupäev. Selleks, et toode kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

7.2. Spetsifikaatide edasine läbivaatamine: EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstuse või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.

8. Edasise läbivaatamise kavandamine

8.1. Aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad versioonis 3.0 kehtestada aktiivse oleku tõhususe kriteeriumid kõigi serverarvutite liikide puhul, mille kohta neil on piisavalt serveri tõhususe hindamise vahendi andmeid toodete adekvaatseks diferentseerimiseks.

8.2. Vooluallikate õige dimensioneerimine: EPA ja Euroopa Komisjon uurivad versioonis 3.0 võimalusi aidata kaasa vooluallikate õigele dimensioneerimisele.

8.3. Alalisvoolu-alalisvoolu-serverarvutite hõlmamine: EPA ja Euroopa Komisjon kutsuvad tootjaid üles tegema standardtõhususe hindamise organisatsiooniga koostööd, et töötada välja serveri tõhususe hindamise vahendi tugi alalisvooluserveritele, et versioonis 3.0 võiks kaaluda alalisvooluserverite kvalifitseerimist.

8.4. Täiendavate süsteemiarhitektuuride kaasamine: EPA ja Euroopa Komisjon kutsuvad tootjaid üles tegema standardtõhususe hindamise organisatsiooniga koostööd, et töötada välja serveri tõhususe hindamise vahendi tugi praegu toetamata arhitektuuridele, mis moodustavad aga märkimisväärse osa serverarvutite turust. EPA ja Euroopa Komisjon kaaluvad enne versiooni 3.0 väljatöötamist kõiki arhitektuure, mida serveri tõhususe hindamise vahend toetab.

8.5. Täiendavate liiaste toiteallikate lisafunktsiooni eemaldamine: EPA ja Euroopa Komisjon on teadlikud tehnoloogiast, mis lubab hoida liiaseid toiteallikaid ooteolekus, aktiveerides need üksnes vajaduse korral. EPA ja Euroopa Komisjon toetavad selle tehnoloogia juurutamist serverarvutites ning uurivad, kas praegune täiendavate liiaste toiteallikate lisafunktsioon on versioonis 3.0 veel vajalik.

8.6. Nõuded välistele töötlemiskiirenditele: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad välistele töötlemiskiirenditele esitatavad nõuded versioonis 3.0 läbi vaadata ja võimalik, et neid laiendada, lähtudes versioonist 2.0 kogutud väliseid töötlemiskiirendeid käsitlevatest andmetest ning võimalusest hõlmata välised töötlemiskiirendid serveri tõhususe hindamise vahendiga.

8.7. Temperatuuriandmete esitamise ja katsetamise nõuded: EPA ja Euroopa Komisjon kavatsevad praegused temperatuuriandmete esitamise ja katsetamise nõuded ümber hinnata, et maksimeerida kogutud andmete väärtus nii tootjate kui ka andmekeskuste operaatorite seisukohast.

A Liide

Näidisarvutused

1. Jõudeoleku elektritarbimise nõuded

ENERGY STARi kvalifikatsiooni jõudeoleku suurima energiatarbimise nõuete kindlaksmääramiseks määrake tabelist 3 kindlaks jõudeoleku baastase, millele lisage tabelist 4 võimsuse varu (esitatud käesolevate nõuete jaotises 3.6). Allpool on esitatud näide.

Näiteks standardne ühe protsessoriga serverarvuti, 8 GB mälu, kaks kõvaketast ja kaks sisend-/väljundseadet (millest esimene kahe 1 Gbit pordiga ja teine kuue 1 Gbit pordiga).

1.1. Baasvaru a) Leidke allpool olevast tabelist 3 jõudeoleku baasvaru. b) Näidisserverit hinnatakse A-kategoorias ja see ei tohi ENERGY STARi tootena kvalifitseerumiseks tarbida jõudeolekus rohkem energiat kui 47,0 vatti. Kategooria Paigaldatud protsessorite arv (# P) Hallatav server Jõudeoleku võimsuse baasvaru (W) A 1 Ei 47,0 B 1 Jah 57,0 C 2 Ei 92,0 D 2 Jah 142,0 Tõrketaluvusega 2 Jah 205,0

1.2. Jõudeoleku võimsuse täiendav varu: arvutage allpool esitatud tabelist 4 lisakomponentide jõudeoleku võimsuse täiendav varu. Süsteemi omadus Kohaldatakse järgmise suhtes: Jõudeoleku võimsuse täiendav varu Täiendavad toiteallikad Konkreetselt liiase võimsuse saavutamiseks paigaldatud vooluallikad 20,0 vatti vooluallika kohta Kõvakettad (sealhulgas pooljuhtkettad) Kõik paigaldatud kõvakettad 8,0 vatti kõvaketta kohta Täiendav mälu Paigaldatud mälu, mis ületab 4 GB 0,75 vatti GB kohta Täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal Paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanalid üle 8 kanali (ainult tõrketaluvusega serverite puhul) 4,0 vatti puhverdatud topeltkiirusega kanali kohta Täiendavad sisend-/väljundseadmed (ühe ühenduse kiirus ümardatakse lähima Gbit-ini) Paigaldatud seadmed, millel on rohkem kui kaks porti kiirusega üle 1 Gbit, Ethernet emaplaadil < 1 Gbit: ei kohaldata = 1 Gbit: 2,0 vatti / aktiivne port > 1 Gbit kuni < 10 Gbit: 4,0 vatti / aktiivne port ≥ 10 Gbit: 8,0 vatti / aktiivne port a) Näidisserveril on kaks kõvaketast. Kahe kõvaketta tõttu suurendatakse varu 16,0 vati võrra (2 kõvaketast × 8,0 vatti). b) Näidisserveri mälumaht ületab baaskonfiguratsiooni 4 GB võrra. Mälu tõttu suurendatakse varu 3,0 vati võrra (4 täiendavat GB × 0,75 vatti/GB). c) Näidisserveril on üks sisend-/väljundkaart, mis ei kvalifitseeru lisafunktsioonina: esimesel seadmel on vaid kaks Etherneti porti, mis ei ületa kahe pordi piiri. Serveri teine seade kvalifitseerub lisafunktsioonina: seadme tõttu suurendatakse serveri varu 12,0 vati võrra (kuus 1Gbit porti × 2,0 vatti / aktiivne port).

1.3. Arvutage lõplik jõudeoleku varu, liites baasvaru ja täiendava võimsusvaru. Kvalifitseerumiseks võib näidissüsteem jõudeolekus tarbida kuni 78,0 vatti (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2. Jõudeoleku võimsuse täiendav varu – toiteallikad

Järgnevad näited illustreerivad täiendavate toiteallikate jõudeoleku võimsuse varu.

2.1. Kui serverarvuti vajab tööks kaht toiteallikat ja konfiguratsioonis on paigaldatud kolm toiteallikat, suurendataks serverarvuti jõudeoleku võimsuse varu 20,0 vati võrra.

2.2. Kui sama serverarvuti tarnitaks nelja paigaldatud toiteallikaga, suurendataks jõudeoleku võimsuse varu 40,0 vati võrra.

3. Jõudeoleku võimsuse täiendav varu – täiendav puhverdatud topeltkiirusega kanal

Järgnevad näited illustreerivad täiendavate puhverdatud topeltkiirusega kanalite jõudeoleku võimsuse varu.

3.1. Kui tõrketaluvusega serverarvuti tarnitakse kuue paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanaliga, siis serveri jõudeoleku võimsuse täiendavat varu ei suurendata.

3.2. Kui sama tõrketaluvusega server tarnitaks aga 16 paigaldatud puhverdatud topeltkiirusega kanaliga, siis suureneks selle jõudeoleku võimsuse täiendav varu 32,0 vati võrra (esimesed 8 kanalit = täiendavat varu ei suurendata, teised 8 kanalit = 4,0 vatti × 8 puhverdatud topeltkiirusega kanalit).

B liide

Tõrketaluvusega serverite määratlemine

1. Protsessori töökindlus, käideldavus ja teenindavus ning skaleeritavus. Seade peab toetama kõiki järgmisi omadusi: 1.1. Protsessori töökindlus, käideldavus ja teenindavus: Protsessor peab suutma tuvastada, parandada ja isoleerida andmevigu, vastavalt kõigile järgmistele tingimustele: a) vigade tuvastamine L1 vahemäludes, kataloogides ja aadressi transleerimise puhvrites, kasutades paarsuskaitset; b) ühe biti veaparandus (või parem), kasutades muudetud andmeid sisaldavate vahemälude peal veaparanduskoodi. Parandatud andmed edastatakse vastuvõtjale (st veaparandust ei kasutata üksnes taustpuhastuseks); c) veataaste ja vigade isoleerimine, kasutades 1) uusi katseid ja taastet protsessori kontrollpunktides, 2) rikutud andmete tähistamist (märgendamist) ja siltide levitamist või 3) mõlemat. Mehhanismid käsivad operatsioonisüsteemil või hüperviisoril isoleerida viga konkreetses protsessis või sektsioonis, vähendades nii vajadust süsteemi taaskäivitamise järele; ning d) 1) suutlikkus autonoomseteks vealeevendusmeetmeteks protsessori riistvaras, näiteks vahemälu tõrkuvate osade väljalülitamine, 2) ennetava tõrkeanalüüsi tugi, st operatsioonisüsteemile, hüperviisorile või teenusprotsessorile teatatakse vigade asukoht ja/või algpõhjus või 3) mõlemad. 1.2. Tõrketaluvusega ja skaleeritavates serverites kasutatav protsessoritehnoloogia on loodud pakkuma täiendavat suutlikkust ja funktsionaalsust ilma täiendavate kiibistiketa, võimaldades konstrueerida nelja või enama protsessoripesaga süsteeme. Protsessoritel on täi