Nõukogu määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 680/87,

23. veebruar 1987,

millega muudetakse määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, millega on kehtestatud Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi personali teenistustingimused

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta, [1] eriti selle artiklit 17,

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 1976. aasta määrust (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1860/76, millega kehtestatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi personali teenistustingimused, [2] mida on viimati muudetud määrusega (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 510/82, [3]

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades, et:

nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal neid teenistustingimusi muuta;

fondi personali teenistustingimusi tuleks ühtlustada Euroopa ühenduste ajutise personali teenistustingimustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

"Tähtajalise lepingu võib sõlmida kuni viieks aastaks; tähtajalist lepingut võib samal alusel pikendada ainult üks kord. Seejärel pikendatakse lepingut määramata ajaks."

Artikkel 2

"Kategooria | Palgaaste | Põhitöökoht |

A | A4 | Peajuht |

A5 |

A6 | Juht |

A7 |

A8 | Juhiabi |

B | B1 | Pea-juhiabi |

B2 | Vanemjuhiabi, vanem tehniline abi ja vanemsekretariaadiabi |

B3 |

B4 | Juhiabi, tehniline abi ja sekretariaadiabi |

B5 |

C | C1 | Peasekretär |

Peakantseleiametnik |

C2 | Sekretär-kiirmasinakirjutaja Kantseleiametnik |

C3 |

C4 | Masinakirjutaja Kantseleiabi |

C5 |

D | D1 | Töödejuhataja |

D2 | Kvalifitseeritud teenistuja |

D3 |

D4 | Kvalifitseerimata teenistuja" |

Artikkel 3

"Teenistuja, kes on määratud kõrgema palgaastme töökohale kui see, kuhu ta tööle võeti, saab oma uues palgaastmes staažilisa, mis vastab selle astme järgule või sellest vahetult kõrgemale teoreetilisele järgule, mis tal oli endises palgaastmes, koos uue palgaastme järgu kaheaastase lisasummaga.

Selle sätte kohaldamiseks jagatakse iga palgaaste järkudeks, mis vastavad teenistuskuudele ja astmepalkadele, mis tõusevad ühe kahekümneneljandiku võrra selle astme järgu kaheaastasest lisasummast kõigi tegelike järkude vältel. Mingil juhul ei saa teenistuja oma uues palgaastmes madalamat põhipalka kui tema endises palgaastmes saadud palk.

Teenistujat, kes on määratud kõrgema palgaastme töökohale kui see, kuhu ta teenistusse võeti, liigitatakse selle astme vähemalt esimesse järku."

Artikkel 4

"Artikkel 5a

Iga teenistuja võimekuse, suutlikkuse ja käitumise kohta teenistuses tehakse korrapäraselt, vähemalt kord kahe aasta jooksul aruanne nende tingimuste kohaselt, mis direktor on kinnitanud Euroopa Ühenduste Komisjoni nõusolekul pärast konsulteerimist fondi personalikomiteega."

Artikkel 5

"Artikkel 11

Teenistuja, kes kandideerib valitavale ametikohale, taotleb isiklikel põhjustel puhkust kõige rohkem kolmeks kuuks.

Kui teenistuja valitakse ametisse, hindab direktor iga sellise teenistuja juhtumit. Pidades silmas ameti tähtsust ja sellega kaasnevaid kohustusi, otsustab direktor, kas asjaomane teenistuja peab jätkama oma teenistust või taotlema isiklikel põhjustel puhkust. Viimasel juhul võrdub puhkuse pikkus ametiajaga, milleks teenistuja on valitud. Kui teenistujal on tähtajaline leping, ei ületa isiklikel põhjustel antud puhkuse pikkus lepingu lõppemiseni jäänud aega."

Artikkel 6

"Kui esimeses lõigus ettenähtud tervisekontrolli põhjal antakse negatiivne meditsiiniline arvamus, võib kandidaat kahekümne päeva jooksul pärast seda, kui fond talle arvamusest on teatanud, taotleda, et tema juhtum esitataks läbivaatamiseks arstlikule komisjonile, kes koosneb kolmest arstist, kelle direktor valib ühenduste teenistuses olevate arstide hulgast. Arstlik komisjon kuulab ära algse negatiivse arvamuse eest vastutava arsti. Kandidaat võib arstlikule komisjonile esitada oma valitud arsti arvamuse. Kui arstliku komisjoni arvamus kinnitab esimeses lõigus ettenähtud tervisekontrolli otsust, maksab kandidaat 50 % arstitasudest ja lisakuludest."

Artikkel 7

"Artikkel 25

Teenistujale võib määrata katseaja, mis ei ületa kuut kuud.

Kui teenistuja ei saa katseaja jooksul haiguse või õnnetuse tõttu täita oma kohustusi ühe kuu jooksul või kauem, võib direktor katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.

Vähemalt üks kuu enne katseaja lõppu tehakse aruanne teenistuja suutlikkuse kohta täita oma kohustusi, samuti tema võimekuse ja käitumise kohta teenistuses. See aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused. Kui teenistuja ei osutu vastavaks oma ametikohale, lõpetatakse temaga teenistussuhe.

Kui katseajal olev teenistuja osutub selgelt mittevastavaks, võib tema kohta teha aruande ükskõik millal tema katseaja vältel. Aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused. Aruande alusel võib direktor otsustada teenistussuhte teenistujaga lõpetada enne katseaja lõppu, teatades talle sellest kuu aega ette; teenistuse kestus ei tohi aga ületada tavalist katseaega.

Katseajal vabastatud teenistuja saab hüvitist, mis võrdub ühe kolmandikuga tema põhipalgast iga katseajal töötatud täiskuu eest."

Artikkel 8

"Artikkel 29a

Erandina võib direktor nõuetekohaselt tõendatud põhjustel lubada teenistujal töötada poole kohaga, kui ta leiab, et see on täielikult fondi huvides.

Loa andmise kord on sätestatud VII lisas.

Teenistuja, kellel on lubatud töötada poole kohaga, töötab iga kuu direktori määratud viisil poole tavalisest tööajast."

Artikkel 9

"Tasuline haiguspuhkus võib kesta kuni kolm kuud või teenistuja teenistuses oldud aeg, kui viimane on pikem. See puhkus ei kesta pärast lepingu lõppemist."

Artikkel 10

"Artikkel 33

Teenistujale võib erandjuhtudel anda tema taotluse põhjal palgata puhkust tungivatel isiklikel põhjustel. Direktor määrab sellise puhkuse pikkuse, mis võib olla kuni veerand teenistuja poolt juba teenistuses oldud ajast ja:

- kuni kolm kuud, kui teenistuja on olnud teenistuses alla nelja aasta,

- kuni kuus kuud kõigil muudel juhtudel.

Puhkuse jooksul pole teenistuja kindlustatud haiguste ja õnnetuste vastu, nagu on sätestatud artiklites 38 ja 38a.

Teenistuja, kes tõendab, et ta ei saa artiklites 38 ja 38a nimetatud riskide vastu kasutada ühtki muud riiklikku kindlustusskeemi, võib hiljemalt järgmisel kuul pärast palgata puhkuse alguse kuud taotleda, et teda kindlustataks vastavalt neile artiklitele juhul, kui ta oma puhkuse kestel maksab poole artiklites 38 ja 38a nimetatud riskide vastu kindlustamiseks nõutavatest sissemaksetest; sissemaksed arvutatakse teenistuja viimase põhipalga alusel.

Lisaks võib teenistuja, kes tõendab, et ta ei saa kasutada ühtki teist pensioniskeemi, taotluse korral saada palgata puhkuse kestel uuesti õiguse pensionile juhul, kui ta teeb sissemakse, mis võrdub kolmekordse artiklis 41h ettenähtud määraga; sissemaksed arvutatakse teenistuja palgaastmele ja järgule vastava põhipalga alusel.

Ühtki palgata puhkuse või isiklikel põhjustel antud puhkuse pikkust ei arvestata artikli 35 teise lõigu kohaldamisel."

Artikkel 11

"Artikkel 34

Teenistujale, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse, alternatiivteenistusse, kordusõppustele või kes kutsutakse relvajõudude teenistusse, määratakse "puhkus sõjaväeteenistuseks"; tähtajalise lepinguga teenistuja puhul ei või selline puhkus mingil juhul ületada tema lepingu tähtaega.

Teenistuja, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse või alternatiivteenistusse, lakkab saamast töötasu, kuid säilitab oma õiguse tõusta kõrgemale astmele vastavalt käesolevatele teenistustingimustele. Samuti säilib tema õigus saada vanaduspensioni, kui ta pärast sõjaväeteenistuse või alternatiivteenistuse täitmist tagantjärele maksab oma pensionimaksed.

Teenistuja, kes kutsutakse kordusõppustele või kes kutsutakse relvajõudude teenistusse, saab õppuste ajal või relvajõudude teenistuses olles jätkuvalt oma töötasu, millest lahutatakse tema töötasuga võrdne summa."

Artikkel 12

Teenistustingimuste artiklis 38:

a) asendatakse lõike 1 esimene lõik järgmisega:

"1. Teenistuja, tema abikaasa, kui abikaasal pole muude seadussätete või eeskirjade alusel õigust saada samalaadseid ja sama suurusega hüvitisi, teenistuja lapsed ja teised IV lisa artiklis 7 nimetatud ülalpeetavad on teenistuja teenistuse, haiguspuhkuse, artiklis 11 nimetatud isiklikel põhjustel antud puhkuse ja artiklis 33 nimetatud palgata puhkuse ajal nendes artiklites sätestatud tingimustel ja V lisa artiklis 1 nimetatud eeskirjade tingimustel kindlustatud haiguse vastu kuni 80 %ni ravikuludest. Seda määra tõstetakse 85 %ni järgmiste hüvitiste puhul: konsultatsioonid ja visiidid, kirurgilised operatsioonid, haiglaravi, ravivahendid, röntgenuuringud, analüüsid, laboratoorsed uuringud ja arsti retsepti alusel antud proteesid, välja arvatud hambaproteesid. Seda määra tõstetakse 100 %ni tuberkuloosi, lastehalvatuse, vähktõve, vaimuhaiguse ja muude haiguste puhul, mida Euroopa Ühenduste Komisjon peab sama raskeks haiguseks, ning varase diagnoosi uuringute ja sünnituse puhul. 100 %list hüvitist ei kohaldata kutsehaiguse või õnnetuse korral, mille tagajärjel kohaldatakse artiklit 38a."

b) Lõige 2 asendatakse järgmisega:

"2. Kui teenistuja tõendab, et ta ei saa hüvitisi ühegi muu seaduse või määrusega ettenähtud ravikindlustusskeemi alusel, võib ta hiljemalt üks kuu pärast oma lepingu lõppemist taotleda esimeses lõikes sätestatud ravikindlustuse jätkumist kõige rohkem kuni kuus kuud pärast lepingu lõppemist. V lisa artikli 1 lõikes 2 mainitud eeskirjades nimetatud sissemakse arvutatakse teenistuja viimase põhipalga alusel ja ta tasub sellest poole.

Direktori otsusega, mille ta teeb pärast konsulteerimist fondi määratud arstiga, ei kohaldata esimeses lõigus sätestatud taotluse esitamise ühekuulist tähtaega ja kuuekuulist tähtaega, kui asjaomasel isikul on raske või pikaajaline haigus, millesse ta on haigestunud teenistuse ajal ja millest ta on keskusele teatanud enne eelmises lõigus ettenähtud kuuekuulise tähtaja lõppu juhul, kui asjaomane isik läbib fondi korraldatud arstliku tervisekontrolli."

c) Lõikele 4 lisatakse järgmine taane:

"— teenistuja endine abikaasa ja laps, kes lakkab olemast teenistuja ülalpeetav, ning isik, keda enam ei käsitata IV lisa artikli 7 lõikes 4 nimetatud ülalpeetava lapsena, ja kes võib tõendada, et ta ei saa hüvitisi ühegi muu haiguskindlustusskeemi alusel, võib kõige rohkem üheks aastaks saada kindlustuse lõikes 1 nimetatud haiguste vastu isikuna, kes oli kindlustatud koos teenistuja kindlustusega; selle kindlustuse alusel ei nõuta sissemakse tasumist. Ühe aasta pikkune ajavahemik algab lahutuse jõustumise või ülalpeetava lapse või ülalpeetava lapsena käsitatava isiku seisundi kaotamise kuupäevast."

d) Lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"6. Hüvitist saama õigustatud isik teatab kõigi hüvitiste summa, mis talle on makstud või mida ta saab endale või oma kindlustusega hõlmatud isikutele nõuda muu seaduse või määrusega ettenähtud haiguskindlustusskeemi alusel."

Artikkel 13

"Artikkel 40

Teenistuja, tema abikaasa, ülalpeetava lapse või mõne teise IV lisa artikli 7 nimetatud ülalpeetavana tema majapidamises elanud isiku surma korral hüvitab fond kulud, mis tekivad lahkunu viimisega teenistuja töökohast tema kodukohta.

Teenistuja surma korral lähetuse ajal hüvitab fond kulud, mis tekivad lahkunu viimisega teenistuja surmakohast kodukohta."

Artikkel 14

"2. a) Kui käesolevates teenistustingimustes nimetatud isiku surma, vigastuse või haiguse on põhjustanud kolmas isik, lähevad ohvri või tema kaudu õigustatud isikute õigused kolmanda isiku vastu, sealhulgas nõudeõigus, otse üle ühendustele neile käesolevate eeskirjadega sellise surma, vigastuse või haiguse põhjustanud sündmuse tagajärjel tekkivate kohustuste piires.

b) Eelmises lõikes sätestatud õiguste ülemineku kohaldamisalasse kuuluvad:

- töötasu jätkuv maksmine teenistujale tema töövõimetuse ajal vastavalt artiklile 30,

- vastavalt artiklile 36 tehtavad maksed pärast pensioniõigusliku teenistuja või endise teenistuja surma,

- ravi- ja õnnetuskindlustusega seotud hüvitised, mida makstakse vastavalt artiklitele 38 ja 38a ning V lisale,

- artiklis 40 nimetatud lahkunu veoga kaasnevate kulude maksmine,

- täiendavad peretoetused, mida vastavalt artikli 9 lõikele 2 ja IV lisa artikli 7 lõigetele 3 ja 5 makstakse ülalpeetavale lapsele raske haiguse, kehalise või vaimse puude korral,

- töövõimetuspensionid, mida makstakse püsiva töövõimetusega lõppeva õnnetuse või haiguse korral, mis takistab teenistujal tema kohuste täitmist;

- toitjakaotuspensionid, mida makstakse teenistuja või endise teenistuja surma korral või pensioniõigusliku teenistuja või endise teenistuja abikaasa surma korral, kui see abikaasa pole teenistuja ega endine teenistuja,

- orvupensionid, mida vanusest olenemata makstakse teenistuja või endise teenistuja lapsele, kes raske haiguse, kehalise või vaimse puude tõttu ei suuda end pärast teda ülalpidanud isiku surma elatada.

c) Õiguste üleminek ühendustele ei ole seotud hüvitisega puhtalt isikliku kahju puhul, nagu mittemateriaalne kahjustamine, kahjutasu valu või kannatuste eest või hüvitis kosmeetiliste kahjustuste ja mugavuste kaotuse eest, mis on suurem kui artikli 38a kohaldamisel antud toetus.

d) Punktide a, b ja c sätted ei tohi takistada ühenduste otsest tegevust."

Artikkel 15

"Kui töövõimetus on tekkinud mingil muul põhjusel, on teenistuja viimase põhipalga alusel arvutatud invaliidsuspension 2 % iga aasta kohta tema teenistusse asumise kuupäeva ja 65aastaseks saamise kuupäeva vahel; määra suurendatakse 2 % võrra iga VI lisa artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt arvestatud pensioniõigusliku staaži aasta eest ning 25 % võrra summast, mida tal oleks olnud õigus saada 60aastasena, juhul kui kogusumma ei ületa 70 % tema viimasest põhipalgast."

Artikkel 16

"Teenistuses oleku ajal või sõjaväeteenistuseks võetud puhkuse ajal surnud teenistuja lesele makstav toitjakaotuspension kuus on 35 % teenistuja viimasest põhipalgast ning peab olema vähemalt VI lisa artiklis 5 määratletud elatusmiinimumi suurune või 60 % vanaduspensionist, mida teenistujal oleks olnud õigus saada, kui ta oleks surmapäeval teenistuse pikkusest või vanusest olenemata vastanud sellise pensioni saamise tingimustele.

Samuti ei tohi see summa olla alla 42 % teenistuja viimasest põhipalgast, kui surma on põhjustanud üks artikli 41b teises lõigus nimetatud asjaoludest.

Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse mutatis mutandis teenistuja lese suhtes."

Artikkel 17

Teenistustingimuste artiklis 41d:

1. Lisatakse järgmine lõik:

"3a. Endise teenistuja surma korral, kes oli lahkunud teenistusest enne 60aastaseks saamist ja taotlenud oma vanaduspensioni edasilükkamist tema 60aastaseks saamise kuule järgneva kuu esimese päevani, on tema IV lisa artiklis 7 nimetatud ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimustel."

2. Lõige 4 asendatakse järgmisega:

"4. Igal lapsel, keda IV lisa artikli 7 tähenduses peab ülal teenistuja, kelle abikaasa sureb, on õigus saada orvupensioni kahekordse ülalpeetava lapse toetuse summa ulatuses, kui surnud abikaasa ei olnud ühenduste ametnik ega ühenduste teiste teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktides a, c või d nimetatud ajutine teenistuja ega käesolevates teenistustingimustes ega Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuse teenistustingimustes nimetatud teenistuja."

Artikkel 18

"Artikkel 41f

1. Olenemata kõigist muudest sätetest, eelkõige nendest, mis on seatud toitjakaotuspensioni miinimumsumma maksmisega isikule, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, ei tohi lesele ja teistele õigustatud isikutele toitjakaotuspensionina makstav kogusumma koos peretoetustega, millest on lahutatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipidamised, ületada:

a) kui teenistuja on surnud tegevteenistuses, mõjuvatel isiklikel põhjustel palgata puhkusel, isiklikel põhjustel puhkusel või sõjaväeteenistuseks puhkusel olles, põhipalga summat, mida asjaomasel elus olles oleks oma astmel ja järgus olnud õigus saada, koos kõigi toetustega, mida ta oleks saanud ning millest oleks maha arvatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipidamised;

b) ajavahemikul pärast kuupäeva, mil punktis a nimetatud teenistuja oleks saanud 65aastaseks, vanaduspensioni summat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, koos kõigi toetustega, mida ta oleks saanud ja millest oleks lahutatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipidamised;

c) endise teenistuja surma korral, kes sai vanaduspensioni või töövõimetuspensioni, pensionisummat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, sõltuvalt punktis b nimetatud toetustest ja kinnipidamistest;

d) endise teenistuja surma korral, kes lahkus teenistusest enne 60aastaseks saamist ja taotles oma pensioni edasilükkamist tema 60aastaseks saamise kuule järgneva kuu esimese kuupäevani, pensionisummat, millele tal elus olles oleks olnud õigus 60aastasena saada, sõltuvalt punktis b nimetatud toetustest ja kinnipidamistest.

2. Lõike 1 kohaldamisel ei arvestata paranduskoefitsiente.

3. Lõike 1 punktides a, b, c ja d määratletud maksimumsumma jaotatakse isikute vahel, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, võrdeliselt õigustele, mis lõiget 1 arvestamata oleksid neile kuulunud.

Niiviisi jaotatud summade suhtes kohaldatakse teenistustingimuste artiklit 41g."

Artikkel 19

"Nende suhtes kohaldatakse ühendustes või neist väljaspool asuva selle riigi kohta kinnitatud paranduskoefitsienti, kus pensioni saama õigustatud isik tõendab oma elukoha olevat.

Kui pensioni saama õigustatud isiku elukoht on riigis, mille kohta pole paranduskoefitsienti kinnitatud, kohaldatakse paranduskoefitsienti 100."

Artikkel 20

Teenistustingimuste artiklis 45:

1. Lõike 1 punktis b:

a) muudetakse viimast lauset järgmiselt: "Selline etteteatamisaeg võib olla kõige rohkem kolm kuud ja vähemalt üks kuu pikk;"

b) lisatakse järgmine lause: "Teenistuja puhul, kelle lepingut on uuendatud, peab etteteatamisaeg olema vähemalt üks kuu iga töötatud täisaasta kohta ning see peab olema vähemalt üks kuu ja kõige rohkem kuus kuud pikk."

2. Lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

"b) - automaatselt selle kuu viimasel päeval, mille jooksul teenistuja saab 65aastaseks,

- või teenistuja oma taotluse põhjal selle kuu viimasel päeval, mille kohta on taotlus esitatud, kui ta on vähemalt 60aastane või kui ta on 50–60aastane ja ta vastab kohe makstava pensioni saamise tingimustele vastavalt VI lisa artiklile 8."

Artikkel 21

"Artikkel 46

Tähtajalise või tähtajatu lepingu võib fond lõpetada ette teatamata:

a) katseaja jooksul või selle lõppedes artiklis 25 ettenähtud tingimustel;

b) kui teenistuja ei vasta enam artikli 23 lõike 2 punktides a ja d esitatud nõuetele; kui teenistuja ei vasta enam artikli 23 lõike 2 punktis d esitatud nõuetele, võib lepingu siiski lõpetada ainult vastavalt artiklile 41b;

c) kui teenistuja ei ole artiklis 30 nimetatud tasulise haiguspuhkuse järel võimeline oma kohuseid täitma; sellisel juhul makstakse teenistujale toetust, mis võrdub tema põhipalgaga, ja peretoetust kahe päeva eest iga töötatud täiskuu kohta."

Artikkel 22

"Artikkel 46a

1. Endisel teenistujal, kes jääb töötuks pärast seda, kui tema teenistus fondis on lõppenud:

- kes ei saa fondilt ega Euroopa ühendustelt vanadus- ega töövõimetuspensioni,

- kelle teenistus ei lõppenud lahkumise või distsiplinaarpõhjustel lepingu lõpetamise tõttu,

- kes on teenistuses olnud vähemalt kuus täiskuud

- ja kelle elukoht on ühenduste liikmesriigis,

on allpool sätestatud tingimustel õigus saada igakuist töötustoetust.

Kui tal on riikliku skeemi alusel õigus saada töötushüvitist, on ta kohustatud teatama sellest fondile, kes teatab sellest kohe komisjonile. Sellistel juhtudel lahutatakse hüvitise summa vastavalt lõikele 3 makstavast toetusest.

2. Et saada töötustoetust, peab endine teenistuja:

a) olema isikliku taotluse põhjal tööotsijana registreeritud selle liikmesriigi tööhõiveasutuses, kus on tema elukoht;

b) täitma selle liikmesriigi seadusega kehtestatud töötushüvitist kõnealuse seaduse alusel saava isiku kohustusi;

c) edastama iga kuu fondile pädeva siseriikliku tööhõiveasutuse antud tõendi, milles kinnitatakse, et ta on täitnud punktides a ja b nimetatud kohustusi ja tingimusi ja mille fond edastab kohe komisjonile.

Ühendus võib anda ja säilitada toetust isegi siis, kui punktis b nimetatud siseriiklikke kohustusi ei täideta haiguse, õnnetuse, raseduse, invaliidsuse või samasuguseks peetava olukorra puhul või juhul, kui pädev siseriiklik asutus on vabastanud nende kohustuste täitmisest.

Komisjon kinnitab pärast ekspertide komitee arvamuse saamist käesoleva lõike kohaldamiseks vajalikud sätted.

3. Töötustoetus kinnitatakse põhipalga alusel, mida teenistuja sai teenistuse lõppemise ajal. See toetus on:

- 60 % põhipalgast esimese 12 kuu jooksul,

- 45 % põhipalgast 13.–18. kuul,

- 30 % põhipalgast 19.–24. kuul.

Niiviisi arvutatud summad peavad olema vähemalt 30000 Belgia frangi suurused ja mitte rohkem kui 60000 Belgia frangi suurused.

Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal teises lõigus nimetatud miinimum- ja maksimummäära iga aasta üle vaadata.

4. Töötustoetust makstakse endisele teenistujale kõige rohkem 24 kuu jooksul, mis algab pärast teenistuse lõppemist. Kui endine teenistuja selle ajavahemiku jooksul lakkab täitmast lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi, peatatakse töötustoetuse maksmine. Toetust hakatakse uuesti maksma, kui endine teenistuja enne selle ajavahemiku lõppu vastab jälle nimetatud tingimustele ega ole omandanud õigust saada siseriiklikku töötushüvitist.

5. Endisel teenistujal, kes vastab töötustoetuse nõuetele, on õigus saada IV lisa artiklites 6, 7 ja 8 ettenähtud peretoetusi; majapidamistoetus arvutatakse töötustoetuse alusel IV lisa artiklis 6 sätestatud tingimustel.

Endine teenistuja on kohustatud teatama kõigist muudest samasugustest toetustest, mida talle või tema abikaasale mujalt makstakse; sellised toetused lahutatakse käesoleva artikli põhjal makstavatest toetustest.

Endisel teenistujal, kes vastab töötustoetuse nõuetele, on õigus saada artiklis 38 sätestatud tingimustel ravikindlustust ilma et peaks ise sissemakse tasuma.

6. Töötustoetuse ja peretoetuste suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi paranduskoefitsienti, kus on endise teenistuja elukoht. Töötustoetuse suhtes kohaldatakse alati iga-aastase läbivaatuse tulemusel saadud paranduskoefitsienti. Komisjon maksab need summad elukohamaa vääringus; need konverteeritakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus sätestatud vahetuskursi alusel.

7. Iga teenistuja maksab kolmandiku töötuskindlustusskeemi rahastamisest. Sissemakseks on kinnitatud 0,4 % asjaomase isiku põhipalgast, arvestamata Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 64 sätestatud paranduskoefitsiente. Sissemakse arvatakse iga kuu asjaomase isiku töötasust maha ja makstakse koos ülejäänud kahe kolmandikuga, mille kannab fond, erilisse töötusfondi. Töötusfond on ühine fondi ja ühenduste institutsioonide jaoks, kas maksavad oma sissemaksed komisjonile iga kuu hiljemalt kaheksa päeva pärast töötasu maksmist. Kõik käesoleva artikli kohaldamisest tulenevad kulud volitab ja maksab komisjon vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetele.

8. Töötuna olevale endisele teenistujale makstav töötustoetus sõltub määrusest (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord.

9. Riigiasutused, kes vastutavad tööhõive ja töötuse eest kooskõlas oma siseriiklike seadustega, ja komisjon teevad tõhusat koostööd, et tagada käesoleva artikli laitmatu kohaldamine.

10. Käesoleva artikli kohaldamise kord sõltub eeskirjadest, mille ühenduste institutsioonid sätestavad ühisel kokkuleppel pärast personalieeskirjade komitee arvamuse saamist, piiramata lõike 2 kolmanda lõigu sätteid.

11. Üks aasta pärast käesoleva töötuskindlustusskeemi kehtestamist ja seejärel igal teisel aastal esitab komisjon nõukogule aruande selle skeemi finantsolukorra kohta. Sõltumata aruandest võib komisjon esitada nõukogule ettepanekuid kohandada lõikes 7 sätestatud sissemaksud, kui skeemi kohaldamine seda nõuab. Nõukogu otsustab nende ettepanekute üle lõike 3 kolmandas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt."

Artikkel 23

Teenistustingimuste artiklis 54 lisatakse analoogia põhjal direktori ja asedirektori suhtes kohaldatavatele artiklitele järgmised artiklid: 38, 38a, 39, 40, 40a–40h.

Artikkel 24

1. Teenistustingimuste VII jaotise pealkiri asendatakse pealkirjaga "Lõppsätted".

2. "Artikkel 56a

Käesolevates teenistustingimustes sätestatud hüvitisi ja tagasimakseid ei tohi teha koos Euroopa ühenduste üldeelarvest makstavate muude samalaadsete hüvitiste ja tagasimaksetega.

Teenistuja teatab direktorile kohe igast teda puudutavast kahekordse maksmise juhtumist."

Artikkel 25

"Artikkel 4

Igakuised põhipalgad määratakse igale astmele ja järgule järgmise tabeli kohaselt:

Palgaaste | Järk |

1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |

A4 | 195848 | 206827 | 217806 | 228785 | 239764 | 250743 | 261722 | 272701 |

A5 | 161470 | 171036 | 180602 | 190168 | 199734 | 209300 | 218866 | 228432 |

A6 | 139537 | 147151 | 154765 | 162379 | 169993 | 177607 | 185221 | 192835 |

A7 | 120115 | 126092 | 132069 | 138046 | 144023 | 150000 | | |

A8 | 106232 | 110514 | | | | | | |

B1 | 139537 | 147151 | 154765 | 162379 | 169993 | 177607 | 185221 | 192835 |

B2 | 120903 | 126570 | 132237 | 137904 | 143571 | 149238 | 154905 | 160572 |

B3 | 101408 | 106122 | 110836 | 115550 | 120264 | 124978 | 129692 | 134406 |

B4 | 87711 | 91798 | 95885 | 99972 | 104059 | 108146 | 112233 | 116320 |

B5 | 78399 | 81709 | 85019 | 88329 | | | | |

C1 | 89462 | 93069 | 96676 | 100283 | 103890 | 107497 | 111104 | 114711 |

C2 | 77810 | 81117 | 84424 | 87731 | 91038 | 94345 | 97652 | 100959 |

C3 | 72586 | 75418 | 78250 | 81082 | 83914 | 86746 | 89578 | 92410 |

C4 | 65579 | 68238 | 70897 | 73556 | 76215 | 78874 | 81533 | 84192 |

C5 | 60479 | 62956 | 65433 | 67910 | | | | |

D1 | 68345 | 71333 | 74321 | 77309 | 80297 | 83285 | 86273 | 89261 |

D2 | 62319 | 64972 | 67625 | 70278 | 72931 | 75584 | 78237 | 80890 |

D3 | 58003 | 60484 | 62965 | 65446 | 67927 | 70408 | 72889 | 75370 |

D4 | 54688 | 56930 | 59172 | 61414" | | | | |

Artikkel 26

"Artikkel 4a

Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 66a sätteid, millega kohaldatakse netopalkade, pensionide ja lahkumistoetuste suhtes erilist ajutist maksu, kohaldatakse analoogia põhjal fondi teenistujate, direktori ja asedirektori suhtes."

Artikkel 27

Teenistustingimuste IV lisa artiklis 6:

1. Asendatakse lõige 1 järgmisega:

"1. Majapidamistoetuseks kinnitatakse 5 % põhipalgast ja see peab olema vähemalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 sätestatud miinimumi suurune."

2. Lisatakse järgmine uus lõige:

"5. Kui teenistujal on õigus saada majapidamistoetust ainult lõike 2 punkti b kohaselt ja kui kõigi artikli 7 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tema ülalpeetavate laste hooldusõigus on seadusega või kohtu või pädeva haldusasutuse otsusega antud teisele isikule, makstakse majapidamistoetust teenistuja nimel ja tema eest sellele teisele isikule. Täiskasvanud ülalpeetavate laste korral loetakse see tingimus täidetuks, kui laste tavaline elukoht on teise vanema juures.

Kui teenistuja lapsed on antud mitme eri isiku hooldada, jagatakse majapidamistoetus nende vahel vastavalt nende hooldatavate laste arvule.

Kui isikul, kellel eelmiste sätete järgi on õigus saada teenistuja nimel makstavat majapidamistoetust, on samuti õigus saada seda toetust kui fondi või Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuse teenistuja või Euroopa ühenduste ametnik või muu teenistuja, makstakse talle kahest toetusest ainult suurem."

Artikkel 28

Teenistustingimuste IV lisa artiklis 7:

1. Asendatakse lõige 1 järgmisega:

"1. Teenistuja, kellel on üks või mitu ülalpeetavat last, saab vastavalt lõigetele 2 ja 3 toetust, mis võrdub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 sätestatud summaga."

2. Lisatakse järgmine uus lõige:

"7. Kui lõigetes 2 ja 3 nimetatud ülalpeetav laps on seadusega või kohtu või pädeva haldusasutuse otsusega usaldatud teise isiku hooldada, makstakse ülalpeetava lapse toetust teenistuja nimel ja tema eest sellele teisele isikule."

Artikkel 29

Teenistustingimuste IV lisa artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

1. Esimeses lõigus asendatakse sõnad "kuni maksimaalselt 1772 Belgia franki kuus iga ülalpeetava lapse kohta" sõnadega "Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artikli 3 esimeses lõigus sätestatud maksimumini iga ülalpeetava lapse kohta".

2. Lisatakse järgmine lõik:

"Kui laps, kelle eest makstakse õppetoetust, on seadusega või kohtu või pädeva haldusasutuse otsusega antud teise isiku hooldada, makstakse õppetoetust teenistuja nimel ja tema eest sellele teisele isikule. Sellistel juhtudel arvutatakse eelmises lõigus nimetatud kauguseks vähemalt 50 km last hooldava isiku elukohast."

Artikkel 30

Teenistustingimuste IV lisas:

1. Asendatakse artikkel 9a järgmisega:

"Artikkel 9a

Kui neid peretoetusi makstakse artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt teisele isikule kui teenistuja, makstakse need toetused asjaomase isiku elukohariigi vääringus ja arvutatakse vajaduse korral Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus nimetatud vahetuskursside alusel. Peretoetuste suhtes kohaldatakse sellele riigile kinnitatud paranduskoefitsienti või kui paranduskoefitsienti pole kinnitatud, paranduskoefitsienti 100.

Artiklit 9 kohaldatakse selliseid peretoetusi saava isiku suhtes."

2. Senisest artiklist 9a saab artikkel 9b.

Artikkel 31

"Artikkel 9c

C-kategooria teenistujale, kes töötab paljundaja-masinakirjutaja, kiirkirjutaja-masinakirjutaja, teleksioperaatori, masinakirjutajana, juhtivsekretäri või põhisekretärina, võib maksta kindlaksmääratud toetust.

Toetuse summa võrdub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a sätestatud toetuse summaga."

Artikkel 32

Teenistustingimuste IV lisa artikli 13 esimeses taandes asendatakse summa 5000 Belgia franki summaga 37000 Belgia franki ja teises taandes summa 3000 Belgia franki summaga 22000 Belgia franki.

Artikkel 33

Teenistustingimuste IV lisa artikli 15 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

1. Teises lauses lisatakse sõnade "sõidukulude eest" ette järgmised sõnad: "tema enda ja kui tal on õigus saada majapidamistoetust, tema naise ja teiste artiklis 7 nimetatud ülalpeetavate".

2. Lisatakse järgmine lõik:

"Kui tema naine ja teised artikli 7 lõikes 2 nimetatud ülalpeetavad ei ela koos teenistujaga tema töökohas, on neil asjakohaste dokumentide esitamisel üks kord kalendriaasta jooksul õigus saada hüvitist sõidukulude eest, mis on tekkinud sõidust päritolukohast töökohta või mujalt sõidust, mis ei ületa eelmisi sõidukulusid."

Artikkel 34

Teenistustingimuste IV lisa artiklis 17:

1. Lõikes 1 olevat tabelit muudetakse järgmiselt:

| Õigus saada majapidamistoetust | Ei ole õigust saada majapidamistoetust |

1.–15. päev | alates 16. päevast | 1.–15. päev | alates 16. päevast |

Belgia franke kalendripäeva kohta | Belgia franke kalendripäeva kohta | Belgia franke kalendripäeva kohta | Belgia franke kalendripäeva kohta |

A4–A8 ja B-kategooria | 1817 | 824 | 1232 | 644 |

Muud kategooriad | 1648 | 768 | 1061 | 531 |

Päevaraha muudetakse koos ühenduste ametnikele makstava päevarahaga nõukogu otsuste kohaselt.

2. Lõikele 2 lisatakse järgmine uus punkt:

"c) Teenistuja, kes on tähtajaliselt tööle võetud kuni üheks aastaks või keda direktor loeb tähtajatu lepingu alusel samaväärseks ajavahemikuks teenistusse võetuks ja kes tõendab, et tal ei ole enam võimalik elada oma senises elukohas, saab päevaraha kogu oma lepingu kehtivusaja ja maksimaalselt ühe aasta jooksul."

Artikkel 35

Teenistustingimuste IV lisa artiklis 20:

a) asendatakse tabel lõike 1 punktis a järgmisega:

| "I A + B Kategooriad | II C + D Kategooriad |

Belgia | 2335 | 2160 |

Taani | 2865 | 2650 |

Saksamaa | 3205 | 2965 |

Kreeka | 1650 | 1525 |

Prantsusmaa | 2990 | 2765 |

Iirimaa | 3060 | 2860 |

Itaalia | 2570 | 2380 |

Luksemburg | 2500 | 2315 |

Madalmaad | 3060 | 2860 |

Ühendkuningriik | 4120 | 3810 |

Lähetuses viibivate teenistujate päevaraha muudetakse koos ühenduste ametnikele makstava päevarahaga nõukogu otsuste kohaselt."

b) Lõikes 2 asendatakse sõnad "vastavalt 330 ja 315 Belgia frangi võrra" sõnadega "25 % võrra".

c) Lõike 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

"Kõnealuse teenistuja päevaraha vähendatakse 16 % võrra I ja II veerus sätestatud summast iga toitlustuskorra puhul; veergudes I ja II veerus sätestatud summasid vähendatakse 34 % võrra iga majutuspäeva puhul. Kui lähetuses viibivat teenistujat täielikult toitlustab ja majutab või hüvitab need mõni ühenduste institutsioon või muu ühenduste organ või riigi või rahvusvaheline asutus või organisatsioon, makstakse talle eespool sätestatud lähetuse päevaraha asemel 17 % I ja II veerus sätestatud summadest."

d) Lõige 8 jäetakse välja.

Artikkel 36

"Teenistuja, kes pärast fondi, Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuse või mõne ühenduse institutsiooni teenistusest lahkumist asub uuesti fondi või mõne ühenduse institutsiooni teenistusse, saab uuesti õiguse pensionile.

Ta võib taotleda, et tema pensioniõiguse arvutamisel võetaks arvesse kogu tema fondis, Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuses või mõnes ühenduse institutsioonis töötamise aeg, kui ta maksab tagasi kõik talle lahkumistoetusena makstud või vanaduspensionina saadud summad koos liitprotsendiga 3,5 % aastas."

Artikkel 37

"3. Lõiget 2 kohaldatakse samuti teenistuja suhtes, kes tuleb tagasi teenistusse pärast teenistustingimuste artiklis 11 sätestatud isiklikel põhjustel antud puhkuse või artiklis 33 sätestatud palgata puhkuse lõppu."

Artikkel 38

"Artikkel 13

Teenistuja, kelle suhtes töövõimetuskomitee arvates tuleb kohaldada artikli 41b sätteid, läheb pensionile automaatselt selle kuu viimasel päeval, kui direktor tunnistab, et teenistuja on püsivalt võimetu oma kohuseid täitma. Õigus saada töövõimetuspensioni algab selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, kui teenistuja tunnistati püsivalt võimetuks oma kohuseid täitma."

Artikkel 39

"Kui asjaomast isikut ei võeta tagasi fondi teenistusse, saab ta:

- kas artiklis 11 sätestatud lahkumistoetuse, mis arvutatakse tegelikult teenistuses oldud aja põhjal,

- või juhul, kui ta on vähemalt 50aastane, vanaduspensioni teenistustingimuste artiklis 41a ja käesolevas lisas sätestatud tingimustel."

Artikkel 40

Teenistustingimuste VI lisa artiklis 15 asendatakse sõna "teenistuja" sõnadega "endine teenistuja".

Artikkel 41

"See peab olema vähemalt 60 % vanaduspensionist, mida oleks makstud teenistujale, kui ta oma surmapäeval teenistuse pikkusest või vanusest olenemata oleks vastanud sellise pensioni saamise tingimustele."

Artikkel 42

"Artikkel 17a

Kui endine teenistuja sai töövõimetuspensioni, on tema lesel juhul, kui ta oli teenistujaga abielus sel ajal, kui teenistujal tekkis pensioniõigus, ja sõltuvalt artikli 21 sätetest õigus saada lesepensioni, mis on 60 % töövõimetuspensionist, mida teenistuja sai oma surmapäeval.

Lesepensioni miinimummäär on 35 % viimasest põhipalgast; lesepension ei või siiski mingil juhul ületada töövõimetuspensioni summat, mida tema abikaasa sai oma surmapäeval."

Artikkel 43

Teenistustingimuste VI lisa artiklis 19 asendatakse sõnad "Artiklites 17 ja 18 sätestatud" sõnadega "Artiklites 17, 17a ja 18 sätestatud".

Artikkel 44

Teenistustingimuste VI lisa artikkel 22 jäetakse välja.

Artikkel 45

"Artikkel 23

Kui teenistuja või endine teenistuja, kellel on õigus saada töövõimetus- või vanaduspensioni, või enne 60aastaseks saamist teenistusest lahkunud endine teenistuja, kes on taotlenud oma vanaduspensioni edasilükkamist selle kalendrikuu esimese päevani, mil ta saab 60aastaseks, on üle ühe aasta teadmata kadunud, võivad tema abikaasa või ülalpeetavateks tunnistatud isikud saada ajutiselt toitjakaotuspensioni, mida neil oleks õigus saada käesolevate teenistustingimuste kohaselt.

Esimese lõigu sätteid kohaldatakse isikute suhtes, kes on tunnistatud sellise isiku ülalpeetavateks, kes saab toitjakaotuspensioni või kellel on niisugused õigused ning kelle asukoht on üle ühe aasta olnud teadmata.

Esimese ja teise lõigu kohased ajutised pensionid muudetakse lõplikuks, kui teenistuja või pensioni saama õigustatud isik on ametlikult surnuks või teadmata kadunuks tunnistatud."

Artikkel 46

"Artikkel 27

Teenistuja või endise teenistuja lahutatud abikaasal on õigus saada käesolevas peatükis määratletud toitjakaotuspensioni, kui ta võib tõendada, et tal on oma endise abikaasa surma korral õigus saada iseseisvat ülalpidamistoetust kas kohtuotsuse või siis tema ja tema endise abikaasa vahelise kokkuleppe alusel.

Toitjakaotuspension ei või siiski ületada ülalpidamistoetust, mida oleks makstud tema endise abikaasa surmapäeval ja mida kohandatakse vastavalt teenistustingimuste artiklile 41g.

Lahutatud abikaasa kaotab oma õiguse, kui ta abiellub uuesti enne oma endise abikaasa surma. Kui ta abiellub uuesti pärast oma endise abikaasa surma, kohaldatakse artiklit 26."

Artikkel 47

"Kui on mitu lahutatud abikaasat, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, või üks või mitu lahutatud abikaasat ja lesk, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, jaotatakse kõnealune pension võrdeliselt abielude kestusega. Kohaldatakse artikli 27 teise ja kolmanda lõigu sätteid."

Artikkel 48

Teenistustingimuste VI lisa artikli 38 viimane lõik jäetakse välja.

Artikkel 49

VII LISA

POOLE KOHAGA TÖÖTAMINE

Artikkel 1

Artiklis 29a nimetatud luba antakse teenistuja taotluse põhjal kõige rohkem üheks aastaks.

Luba võib samadel tingimustel pikendada. Asjaomane teenistuja teeb pikendamistaotluse vähemalt üks kuu enne selle ajavahemiku lõppu, milleks luba anti.

Artikkel 2

Kui artiklis 29a nimetatud loa andmise põhjused pole enam kohaldatavad, võib direktor loa tühistada enne ajavahemiku lõppu, milleks see on antud, teatades ette kuu aega varem.

Samuti võib direktor asjaomase teenistuja taotluse põhjal tühistada loa enne ajavahemiku lõppu, milleks see on antud.

Artikkel 3

Teenistujal on selle aja jooksul, mil tal on lubatud töötada poole kohaga, õigus saada 50 % töötasust. Ta saab edasi täielikku ülalpeetava lapse toetust ja täielikku õppetoetust.

Sel ajal ei või ta teha mingit muud tasustatavat tööd.

Haiguskindlustus- ja pensionimaksed arvutatakse kogu põhipalga alusel.

Artikkel 50

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 1987

Nõukogu nimel

eesistuja

P. de Keersmaeker

[1] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

[2] EÜT L 214, 6.8.1976, lk 24.

[3] EÜT L 64, 8.3.1982, lk 1.

--------------------------------------------------