KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2287,

17. detsember 2021,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2170, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) ning eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 4. detsembril 2020. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (2).

(2) Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 21. oktoobril 2020 kuus liidu tootjat (edaspidi „kaebuse esitajad“), kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % liidu töödeldava alumiiniumfooliumi kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

(3) Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele, (3) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid toimusid 30. novembril 2020. Vastastikusele kokkuleppele siiski ei jõutud.

(4) 22. oktoobril 2020 algatas komisjon HRVst pärit sama toote suhtes eraldiseisva dumpinguvastase uurimise (edaspidi „eraldiseisev dumpinguvastane uurimine“) (4). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus tehtud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis ühesugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad, vaatlusalune periood ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad.

1.1.1. Algatamist käsitlevad märkused

(5) Hiina valitsus väitis enne ja pärast uurimise algatamist, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigetes 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamisnõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos. Hiina valitsus kordas oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et mitme väidetava subsiidiumikava kohta esitatud kaebus ei sisaldanud tõendusstandardile vastamiseks piisavalt tõendeid ja et olenemata sellest, mis teave võib olla kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav, peab subsiidiumi, olulise kahju ning põhjusliku seose olemasolu ja olemuse kohta olema alati piisavalt tõendeid. Hiina valitsus kordas seda väidet ka pärast lõplike järelduste avalikustamist.

(6) Lisaks märkis Hiina valitsus oma algatamisjärgsetes väidetes ja pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud väidetes, et tõendite piisavust käsitlevas komisjoni märgukirjas ja subsiidiumivastastes küsimustikes mindi kaebuses esitatud väidetest kaugemale ning et komisjon oli lisanud kaebusele uurimise algatamise õigustamiseks täiendavaid tõendeid. Hiina valitsus väitis, et niisuguste asjaolude lisamisega laiendas komisjon uurimise ulatust. Täpsemalt väitis Hiina valitsus, et komisjon laiendas uurimise ulatust viidete lisamisega niisugustele dokumentidele nagu alumiiniumi käsitlev 2018. aasta aruanne, strateegia „Made in China 2025“, USA kaubandusministeeriumi 2018. aasta otsus alumiiniumtoodete kohta ning Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (edaspidi „Sinosure“) lisamisega uuritavate finantsasutuste nimekirja või Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjoni (edaspidi „CBIRC“) kohta teabe küsimisega.

(7) Komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tõendite piisavuse kohta tagasi. Tõepoolest, kaebuses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendusmaterjali piisavust käsitlevast märgukirjast, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele HRV kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad. Samuti sisaldas kaebus piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import põhjustab kahju liidu tootmisharule.

(8) Komisjon lükkas tagasi ka väite uurimise kohaldamisala kohta. Tõendite piisavust käsitlev märgukiri sisaldab komisjonile kättesaadavate asjaolude, muu hulgas kaebuse esitaja poolt tõstatatud märkuste, uurimist. Kaebuses sisalduvate asjaolude analüüsimiseks ja nende kinnitamiseks kasutati tõepoolest teisi komisjonile teadaolevaid fakte vastavalt väljakujunenud tavale. Nagu algatamisteates märgitud, koostas komisjon alusmääruse artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles anti hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevatele HRVd käsitlevatele tõenditele, mille põhjal komisjon algatas uurimise. Seega ei hõlma uurimine ainult kaebuses esitatud tõendeid ja süüdistusi, vaid seda saab täiendada muu komisjonile kättesaadava teabega. Lisaks võib komisjon uurimise ajal uurida kogu teavet, mis on väidetavate subsiidiumide puhul asjakohane ja ei piirdu kaebuses sisalduva teabega. See kehtib ka soodusrahastamist pakkuvatele finantsasutustele nagu Sinosure ja asjaomastele reguleerivatele asutustele nagu CBIRC.

(9) Kuigi Hiina valitsus kordas oma väiteid tõendite piisavuse kohta ja uurimise ulatuse kohta ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, ei esitanud ta ühtegi uut sisulist argumenti ega tõendit. Seega lükati kõnealused väited tagasi.

(10) Hiina valitsus väitis oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et kaebuse esitaja kasutas Hiina õigusnorme valikuliselt ja tõlgendas nende seost töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga vääralt. Hiina valitsus märkis, et poliitikadokumendid, nagu 10.–13. viisaastakukavad, suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2005) ja mitteraudmetallide tööstuse arengukava (2016–2020), on kõigest mittesiduvad suunisdokumendid. Ühtlasi märkis Hiina valitsus, et viisaastakukavades ei ole konkreetselt töödeldavale alumiiniumfooliumile viidatud.

(11) Komisjon märkis, et Hiina valitsus ei vaidlusta selliste kavade, programmide või soovituste olemasolu, vaid üksnes seda, mil määral need on töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule siduvad. Lisaks täheldas komisjon, et kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et mitteraudmetallide tööstust, mille alla kuulub alumiinimumitööstus, mainitakse mitmes valitsuse dokumendis. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et need dokumendid ei ole vaatlusalusele tootele kohaldatavad.

(12) Samuti märkis Hiina valitsus, et riigi omanduses olevad ettevõtted, riigi omanduses olevad pangad või Sinosure ei kvalifitseeru avalik-õiguslikeks asutusteks ja et kaebuse esitaja tugines põhjendamatult ametlikele kontrollnäitajatele, nagu Hiina valitsuse omandisse kuulumine ja väidetav volitus nimetada või määrata ametisse ametnikke, et teha põhjendamatu järeldus, et kõik riigi omanduses olevad ettevõtted/riigi omanduses olevad pangad tegutsesid avalik-õiguslike asutustena. Lisaks märkis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja tugines pankade täidetavate ülesannete olemuse ning neile antud täidesaatva võimu olemuse ja teostamise ulatuse hindamisel eelmistele komisjoni või Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi juhtumitele. Hiina valitsus väitis ka seda, et komisjoni poolt sõltumatute tootmisharude kohta tehtud varasemad järeldused ei ole kaebuses piisavaks tõendiks ning ei tõenda ühtlasi seda, et riigi omanduses olevad pangad ja Sinosure tegutsesid käesolevas uurimises avalik-õiguslike asutustena.

(13) Komisjon märkis, et see Hiina valitsuse väide on seotud juba eespool mainitud väitega ning et kaebuses nimetati muu hulgas Hiina pangandusseadust, mille kuulumist Hiina õigusaktide hulka Hiina valitsus ei vaidlusta. Komisjon rõhutab, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes, mis on seotud samade subsiidiumikavadega nagu need, mille suhtes kaebuses väiteid esitatakse, milles uuriti samuti seda, kas riigi omanduses olevad ettevõtted/riigi omanduses olevad pangad tegutsesid avalik-õiguslike asutustena, jõuti samale järeldusele (5). Asjaolu, et need uurimised hõlmasid töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga mitteseotud tootmisharusid, ei tähenda, et eespool nimetatud asutused ei kvalifitseeru avalik-õiguslikeks asutusteks. Pealegi võib tõendeid riigi omandi kohta pidada tõenditeks, mis „kalduvad tõendama või näitavad“, et üksuse näol on tegemist avalik-õigusliku asutusega, mis suudab anda rahalist toetust (6).

(14) Uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes teatas Hiina valitsus, et viimastel aastatel oli finantssektoris olnud märkimisväärseid muutusi ja reforme, mistõttu kaebus ei saanud tugineda varasematele oludele. Komisjon märkis siiski, et kaebuse esitaja esitas kaebuses lisatõendeid selle kohta, et subsiidiumikavad jätkuvad senimaani. Samuti meenutab komisjon, et Hiina valitsus ei esitanud tõendeid, mis oleksid väited asjaomaste kavade jätkumise kohta ümber lükanud. Seega näitasid kättesaadavad tõendid selles uurimise etapis pigem seda, et kõnealused subsiidiumikavad ei olnud oluliselt muutunud.

(15) Lisaks märkis Hiina valitsus oma samas väites, et mõned suunisdokumendid, sealhulgas „Ajutised meetmed struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (riiginõukogu 2005. aasta otsus nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) viitega „11. viisaastakukavadele“, on aegunud ega ole uurimisperioodi ajal enam kehtivad.

(16) Otsuse nr 40 III peatükis viidatakse suuniskataloogile struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses, mis hõlmab kolme liiki projekte: soodustatud projektid, piiratud projektid ja kõrvaldatud projektid.

(17) Komisjonile teadaolevalt kiideti tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi viimane muudatus heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29 ning see jõustus 1. jaanuaril 2020 (7). See uus „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2019. aasta versioon)“ võeti vastu ja jõustus uurimisperioodil. Seega oli otsuses nr 40 viidatud „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog“ uurimisperioodi ajal kehtiv.

(18) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus oma väidet, et komisjon oli Hiina valitsuse kavade ja projektide rolli valesti tõlgendanud ning väitis, et need on kõigest suunisdokumendid ega ole õiguslikult siduvad. Samuti ei nõustunud ta tuginemisega eelmiste uurimiste käigus tuvastatud faktidele, samuti viidete kasutamisega komisjoni talituste 2017. aasta töödokumendist, milles käsitletakse kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses, (8) mis on Hiina valitsuse arvates ebatäpne ja ei ole objektiivne, sest see on kirjutatud konkreetse eesmärgiga hõlbustada kaubanduse kaitsemeetmete uurimise algatamist. Lisaks esitas Hiina valitsus vastuväite komisjoni seisukohale, et võib põhjendatult eeldada, et õigusaktid, määrused ja valitsuse kavad on jätkuvalt kohaldatavad, kui ei ole tõendatud, et need on asendatud või kehtetuks tunnistatud.

(19) Esiteks märkis komisjon, et Hiina valitsus ei esitanud Hiina valitsuse kavade ja projektide üldise rolli ning nende siduva olemuse kohta ühtegi uut sisulist argumenti ega tõendit.

(20) Teiseks, mis puudutab Hiinat käsitlevas aruandes sisalduva teabe kasutamist, siis asjaolu, et dokumendi väljaandmisel arvestati selle võimalikku kasutamist kaubanduse kaitsemeetmete uurimises, ei muuda selles sisalduvaid objektiivseid tõendeid iseenesest valeks või erapooletuks, nagu väidab Hiina valitsus. Lisaks märgib komisjon, et ta viitas käesolevas uurimises sellele dokumendile ainult kahel korral – ühel korral üldise sissejuhatusena viisaastakukavade süsteemile ning ühel korral planeerimisdokumentide ja soodustatud sektorite vahelise seose kindlakstegemise kontekstis. Neid viiteid kasutati koos teiste viidetega ja nende viidete kinnitamiseks kasutati teisi viiteid, sealhulgas Hiina valitsuse enda väljaantud dokumente.

(21) Kolmandaks on komisjon jätkuvalt seisukohal, et võib põhjendatult eeldada, et õigusaktid, määrused ja valitsuse kavad on jätkuvalt kehtivad, kuni on tõendatud, et need on asendatud või kehtetuks tunnistatud. Komisjon saatis tõepoolest uurimise osana Hiina valitsusele nimekirja viitedokumentidest, mis käsitlevad HRVs kehtivat üldist õigusraamistikku, eeskirju ja menetlusi ning samuti mõned asjaomast tootmisharu puudutavad konkreetsed dokumendid. Hiina valitsusel paluti asjaomaste dokumentide terviklus ja kehtivus läbi vaadata ning vajadusel neid ajakohastada või täiendada. Pärast Hiina valitsuselt põhjendatud vastuse ja ajakohastatud viitedokumentide saamist leidis komisjon, et võib põhjendatult eeldada, et need dokumendid, mida ei oldud asendatud ega kehtetuks tunnistatud, olid endiselt kehtivad.

(22) Seega lükati Hiina valitsuse väited selles küsimuses tagasi.

(23) Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitaja ei kehtestanud tingimusi välismaise võrdlusaluse kohaldamiseks maakasutusõiguste puhul. Komisjon leidis siiski, et kaebuses esitatud väiteid toetavad hiljutised liidu subsiidiumivastased uurimised, milles tunnistati vajadust kasutada nendes küsimustes väliseid võrdlusaluseid, mis on kohandatud HRVs valitsevatele tingimustele (9).

(24) Lisaks väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja nimetatud eri subsiidiumikavasid ei saanud lugeda subsiidiumiks, sest kaebuses ei esitatud nende subsiidiumide olemasolu, suuruse ja olemuse või subsiidiumi ning vaatlusaluse toote vahelise otsese seose kohta üksikasjalikke tõendeid. Hiina valitsus väitis seoses eri subsiidiumidega, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu ja konkreetsuse kohta.

(25) Komisjon on seisukohal, et kaebuse esitaja esitas olemasolu, suuruse, olemuse, kasu ja konkreetsuse kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad. Lisaks rõhutab komisjon, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes, mis on seotud samade subsiidiumikavadega, mille suhtes kaebuses väiteid esitatakse, uuriti ka samade kavade kasu ja konkreetsust ning jõuti nendes küsimustes teistsugusele järeldusele9. Igal juhul analüüsis komisjon kaebuses esitatud tõendeid ja esitas kõigi tõendite piisavust käsitleva märgukirja asjakohaste elementide kohta oma analüüsi, mis lisati uurimise algatamisel avalikku toimikusse. Hiina valitsus kordas algatamise järel esitatud märkusi, kuid uusi tõendeid ei esitanud.

(26) Seetõttu järeldas komisjon, et kaebuses oli esitatud piisavalt tõendeid, mis viitasid väidetavale subsideerimisele Hiina valitsuse poolt.

(27) Hiina valitsus märkis oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et maksuskeem, mille alusel hüvitatakse käibemaks riigisiseselt toodetud seadmete puhul, on lõpetatud. Komisjon võttis selle märkuse teadmiseks, kuid rõhutas, et käibemaksu hüvitamisega seotud maksuskeemid või imporditud seadmete imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastus võivad tuua jätkuvalt kasu, näiteks amortisatsiooni asjaomaste seadmete kasutusaja jooksul, mis võib hõlmata uurimisperioodi.

(28) Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitajad jätsid vääralt kõrvale asjaolu, et liidu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu saab kasu mitmest ELi ja liikmesriikide ametiasutuste antavast eri vormis otsesest ja kaudsest subsiidiumist, toetusest ja stiimulist ning et komisjon ei tohiks kasutada topeltstandardeid. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus seda väidet.

(29) ELi subsiidiume käsitleva väite õigsusel ei olnud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate küsimuste hulka.

1.2. Impordi registreerimine, ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetlus

(30) Liidu tootmisharu ei esitanud alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohast impordi registreerimistaotlust.

(31) Alusmääruse artikli 29a lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 6. augustil 2021 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta kehtestamata ajutised tasakaalustusmeetmed ja jätkata uurimist. Ajutiste tasakaalustusmeetmete kohaldamata jätmise tõttu ei registreerinud komisjon alusmääruse artikli 24 lõike 5a alusel importi. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(32) Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

(33) Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja põhjenduses 4 nimetatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimise uurimisperiood ja vaatlusalune periood on samad.

1.4. Huvitatud isikud

(34) Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

(35) Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

(36) Mitu isikut taotles komisjoni talitustelt ärakuulamist. Isikutele, kes esitasid taotluse kindlaksmääratud tähtaja jooksul, anti ärakuulamise võimalus. Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd. taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist ja ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimus 8. aprillil 2021.

1.5. Valimi moodustamine

1.5.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(37) Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust uurimisperioodil. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 50 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust ja 40 % hinnangulisest kogumüügimahust liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati.

1.5.2. Importijate väljavõtteline uuring

(38) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

(39) Nõutud teabe esitas kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Arvestades vastuste väikest arvu, ei olnud sõltumatute importijate väljavõtteline uuring vajalik.

1.5.3. Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(40) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates osutatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(41) Üheksa HRV eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas nõutud teabe ja oli nõus enda valimisse kaasamisega. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kolmest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nende äriühingute toodang moodustas rohkem kui 90 % vaatlusaluse toote hinnangulisest koguimpordist liitu.

(42) Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 anti kõigile teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele ja asjaomase riigi ametiasutustele võimalus esitada valimi moodustamise kohta märkusi. Märkusi ei esitatud.

(43) Eksportivate tootjate kontsernide valimisse kuuluvad: — Nanshan Group, sh Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd; — Wanshun Group, sh Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd; — Daching Group, sh Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

1.6. Individuaalne kontrollimine

(44) Neli Hiina eksportivat tootjat, kes tagastasid väljavõttelise uuringu vormi, teatasid komisjonile oma kavatsusest taotleda individuaalset kontrollimist vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 3. Komisjon oli küsimustiku menetluse algatamise kuupäeval elektrooniliselt kättesaadavaks teinud. Peale selle teavitas komisjon valimist väljajäänud eksportivaid tootjaid, et kui nad soovivad individuaalset kontrollimist, peavad nad vastama küsimustikule. Ükski neist äriühingutest küsimustikule siiski ei vastanud. Seetõttu ei olnud individuaalne kontrollimine võimalik.

1.7. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(45) Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ja liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja Hiina eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks uurimise algatamise päeval (10).

(46) Lisaks saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku, mis hõlmas eriküsimustikke Sinosure, pankade ja teiste finantsasutuste jaoks, mis andsid valimisse kaasatud tootjatele rahalisi vahendeid või ekspordikrediiti, ning kümnele peamisele valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale. Paindlikuma halduskorralduse huvides paluti Hiina valitsusel kokku koguda ka nende finantsasutuste ja sisendmaterjalide tootjate või turustajate vastused ning saata need otse komisjonile.

(47) Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustikule vastuse, mis sisaldas küsimustiku vastust Hiina ekspordi-impordipangalt (edaspidi „EXIMi pank“) ja Sinosurelt. Kuid üheltki teiselt pangalt või finantsasutuselt või sisendmaterjalide tootjalt ja turustajalt vastust ei saadud.

(48) Lisaks sai komisjon küsimustiku vastused kõigilt valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontsernidelt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, üheksalt kasutajalt ja ühelt sõltumatult importijalt.

(49) Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja ristkontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks subsiidiumi, tuleneva kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu (edaspidi „COVID-19 teade“) (11) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike Hiina valitsuse, valimisse kaasatud äriühingute ja koostööd tegevate importijate ning kasutajate valdustesse. Selle asemel tegi komisjon Hiina valitsuse esitatud teabe kaugmeetodil ristkontrolle, milles osalesid asjaomaste ministeeriumide ja muude valitsusasutuste ametnikud. Lisaks sellele tegi komisjon videokonverentsi teel järgmiste äriühingute kaugmeetodil ristkontrolle. a) Liidu tootjad — Carcano Antonio Spa, (edaspidi „Carcano“), Itaalia — Eurofoil Luxembourg S.A. (edaspidi „Eurofoil“), Luksemburg — Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (edaspidi „Hydro“), Saksamaa b) Kasutajad — Manreal (edaspidi „Manreal“), Hispaania — Walki Group Oy (edaspidi „Walki“), Soome c) Valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad 1) Nanshan Group: — Yantai Donghai Aluminium Foil Co., Ltd. (edaspidi „Donghai Foil“) — Yantai Jintai International Trade Co., Ltd. — Longkou Nanshan Aluminium New Material Co., Ltd. — Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd. — Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd. (edaspidi „Shandong Nanshan“) — Nanshan Group Co., Ltd. (edaspidi „Nanshan Group Co., Ltd.“) — Nanshan Group Finance Co., Ltd. (edaspidi „Nanshan Finance“) — Longkou Donghai Alumina Co., Ltd — Shandong Yili Electric Industry Co., Ltd. 2) Wanshun Group: — Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. — Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd. — Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd — Shantou Wanshun New Material Group Co., Ltd (edaspidi „Shantou Wanshun“) — Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd 3) Daching Group ja seotud äriühingud: — Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd (edaspidi „Xiamen Xiashun“) — Xiamen Qishun Real Estate Co., Ltd — Yunnan Yongshun Aluminum Co., Ltd (edaspidi „Yongshun“) — Yunnan Yunlv Yongxin Metal Processing Co., Ltd (edaspidi „Yongxin“) — Daching Enterprises Ltd.

(50) Manreali puhul plaanitud kaugmeetodil ristkontrolli ei saanud temapoolse ebapiisava koostöö tõttu lõpule viia. Manreal taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist ning viimane kinnitas, et kaugmeetodil ristkontrolli lõpetamine ei rikkunud Manreali kaitseõigusi. Seega ei võetud Manreali küsimustikule antud vastuseid lõplike järelduste puhul arvesse. See aga ei mõjutanud järeldusi liidu huvide kohta. Kaugmeetodil ristkontrolli katkestamisele vaatamata käsitleti seda äriühingut endiselt huvitatud isikuna ning tema poolt uurimise käigus esitatud märkusi võeti arvesse.

1.8. Lõplike järelduste avalikustamine

(51) 3. novembril 2021 teavitas komisjon kõiki isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu vaatlusaluse toote impordi suhtes (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“).

(52) Kõikidele huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks avaldatud lõplike järelduste kohta. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

(53) Selles määruses vastas komisjon subsiidiumivastases menetluses esitatud märkustele. Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kontekstis esitatud märkustele selle määruses ei vastatud, välja arvatud juhul, kui isikud olid sõnaselgelt märkinud, et esitatud märkused hõlmavad mõlemat menetlust.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(54) Vaatlusalune toode on töödeldav alumiiniumfoolium paksusega alla 0,021 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, üle 10 kg kaaluvates rullides (edaspidi „vaatlusalune toode“).

(55) Asjaomane toode ei hõlma järgmist: a) majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja üle 10 kg kaaluvates rullides; b) majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid mitte üle 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; c) majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiustes rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; d) majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega üle 0,018 mm, kuid mitte üle 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata.

2.2. Samasugune toode

(56) Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed: — vaatlusalune toode; — toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning — toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

(57) Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(58) Mitu isikut esitasid toote väljajätmise taotlused seoses järgmiste toodetega: töödeldav alumiiniumfoolium, mille paksus on alla 6 mikroni (edaspidi „alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium“) ja elektrisõidukite akude jaoks ette nähtud töödeldav alumiiniumfoolium (edaspidi „sõidukiakude töödeldav alumiiniumfoolium“).

2.3.1. Töödeldav alumiiniumfoolium, mille paksus on alla 6 mikroni

(59) Mitu kasutajat (Walki, Gascogne ja Alupol) väitsid, et liidu tootjad ei paku alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. Väidetavalt on selle tõestuseks asjaolu, et liidu tootjad ei reklaami selliseid tooteid oma veebisaitidel ja brošüürides, ning nende keeldumine selliste toodete tellimuste täitmisest. Ka ei ole liidu tootjad huvitatud alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi pakkumisest, kuna nende tootmisvõimsus täidetakse muude tootetellimustega, võttes arvesse ka eeldatavat nõudlust mootorsõidukiakude fooliumi järele. Liidu tootjatel ei ole võimalik pakkuda nõutavat „kaubanduslikku“ kvaliteeti, eriti poorsuse/läbilaskvuse poolest, mõõdetuna pooride maksimaalse arvuna ruutmeetri kohta. Lisaks on õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine keskkonnasõbralikum ja sellel põhjusel tuleks see ka kohaldamisalast välja jätta.

(60) Lisaks sellele väitis Huhtamäki, et liidu tootmisharul esineb õhema töödeldava alumiiniumfooliumi puhul tarnepiiranguid.

(61) Komisjon on palunud kõigil üheksal uurimises koostööd tegeval kasutajal täpsustada, milline on nende praegune nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele ja mis on selle allikad. Ainult üks kasutaja kinnitas, et on uurimisperioodil ostnud ühelt Hiina tootjalt alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi koguses, mis ületas kaubandusliku tootmise kvaliteedikünnise. Kuid isegi selle kasutaja puhul moodustab alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium tema töödeldava alumiiniumfooliumi tarbimisest väga väikese osa. Teised kasutajad nimetasid üksnes oma vastavatelt klientidelt saadud õhemat kui 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi sisaldavate toodete tellimusi, mille alusel on pärast uurimisperioodi esitatud proovitellimusi nii liidu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule kui ka Hiina tootjatele.

(62) Vastustest ilmnes, et nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele on tekkinud alles väga hiljuti ja on kasvav suundumus. Viimase kümne aasta jooksul on selle järele olnud teatav piiratud nõudlus, kuid ilma selge mustrita. See on kooskõlas liidu tootjate selgitustega, et ka varem on toimunud järkjärguline liikumine töödeldava alumiiniumfooliumi õhemate mõõtmete poole, alates 7–8 mikronist, mis oli varem alumine vahemik, 6 ja 6,35 mikronini, mis on muutumas paljude rakenduste puhul kehtivaks standardiks.

(63) Kuigi liidu tootjate seas tehtud uuring näitas, et kui otseläbirääkimised välja arvata, ei turusta ükski neist praegu aktiivselt alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, on komisjon kogunud piisavalt tõendeid selle kohta, et liidu tootjad on võimelised tootma alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. See hõlmab pärast uurimisperioodi katsetoodanguna valmistatud rulle, mis katsedokumentide kohaselt vastavad ostja tehnilistele nõudmistele. Lisaks sellele sai komisjon kinnitada eri liidu tootjate alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi müüki kaubandusliku tootmise kogustes kümne aasta jooksul enne uurimisperioodi, olgugi et piiratud mahus. Samuti täheldas komisjon investeerimist kvaliteedikontrolli. Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu suudab pakkuda turunõudlusele vastavat kvaliteeti.

(64) Teiseks piirdub alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsus viimase etapiga, st valtspinkidega. Seetõttu on komisjon analüüsinud liidu eri tootjate tootmisvõimsust selles viimases etapis, võttes arvesse ka nõudlust muude toodete järele eri tootmisetappides. Kõigil valimisse kaasatud liidu tootjatel on piisavalt vaba tootmisvõimsust, et nad saaksid pakkuda alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, isegi kui nõudlus sõidukiakude fooliumi järele tulevikus suureneb. Seetõttu ei saanud komisjon kinnitada, et kui nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele tulevikus suureneb, tekib tarnete varustuskindluse häirete oht.

(65) Kolmandaks tuletas komisjon seoses argumendiga, et õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine on keskkonnasõbralikum, meelde, et tollimaksude vormis kaubanduse kaitsemeetmete kavandatud mõju ei ole teatava toote impordi takistamine, vaid selle tagamine, et kauplemine imporditud tootega toimub mittekahjustavate hindadega. Samuti tuletas komisjon meelde liidu tootjate suutlikkust toota alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi.

(66) Viimaks, mis puudutab Huhtamäki väidet tarnepiirangu kohta, selgus uurimise käigus, et liidu tootmisharu alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsus on tunduvalt suurem kui nõudlus.

(67) Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon tagasi taotluse arvata alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium uuritava toote määratlusest välja.

(68) Gascogne taotles, et väited, mille ta esitas HRVst pärit sama toodet käsitlevas eraldiseisvas dumpinguvastases menetluses, lisataks sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse. Komisjon käsitles samu väiteid juba määruse (EL) 2021/2170 põhjendustes 25–28.

(69) Ka Walki taotles, et eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises esitatud väited lisataks sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse. Sellega seoses viitab komisjon määruse (EL) 2021/2170 põhjendustes 29–32 esitatud järeldustele.

(70) Lisaks selgitas Walki pärast lõplike järelduste avalikustamist ärakuulamise ajal, et pärast uurimisperioodi, 2021. aasta oktoobris, ei toimunud ikka Euroopa tootjate poolset aktiivset alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi müüki avatud turul. Walki esitas tõendeid, et ta ei saanud pärast uurimisperioodi jaatavat vastust oma pakkumistaotlustele alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi kohta, ja selgitas, et vaid üks liidu tootja oleks võimeline võtma vastu tellimusi alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kaubanduslikes kogustes. Komisjon käsitles samu väiteid juba määruse (EL) 2021/2170 põhjenduses 28.

2.3.2. Töödeldav alumiiniumfoolium sõidukiakude jaoks

(71) Üks huvitatud isik, Xiamen, palus jätta uurimisest välja sõidukiakude alumiiniumfoolium järgmistel põhjustel: — sõidukiakude alumiiniumfoolium on erineva kasutusotstarbega väga erinev toode, kuna selles kasutatakse sulameid 1050/1060/1100/3003, samas kui pakendamiseks mõeldud töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatakse peamiselt sulameid 8079/8011; — tootmisseadmed ja -protsessid on erinevad, mille tulemusena saadakse kaks läikivat pinda, erinevalt muu töödeldava alumiiniumfooliumi tuhmist/läikivast pinnast. Sellest tulenevad ka erinevad tootmiskulud ja müügihinnad; — liidu tootjad seda ei tooda ning — praegu seda ELi ei ekspordita.

(72) Vastuseks märkis komisjon kõigepealt, et kõigil huvitatud isiku nimetatud sulamitel on ühine omadus, nimelt sisaldavad need kõik üle 98 % alumiiniumi, ja kaebus ei piirdu ühe konkreetse sulamiga. Erinevates tootevariantides erinevate sulamite kasutamine ei ole ebatavaline ja see ei sobi menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumiks.

(73) Teiseks saadakse läikiv/tuhm pind töödeldava alumiiniumfooliumi kahe kihi koosvaltsimise tulemusena viimasel valtspingil, kus valtsimise ajal vastakuti asetsevad töödeldava alumiiniumfooliumi küljed muutuvad tuhmiks. Seda tootmismeetodit käsitleti kaebuses, milles öeldi selge sõnaga, et kliendi soovi korral võivad töödeldava alumiiniumfooliumi mõlemad pinnad olla läikivad. Seega ei saa töödeldava alumiiniumfooliumi kavandatud kasutusotstarve sõidukiakude fooliumina põhjendada selle tootemääratlusest väljajätmist, sest toote füüsikalised omadused on samad. Sama kehtib ka ühekihilise valtsimise suuremate kulude kohta.

(74) Kolmandaks on sõidukiakude tootmine liidus alles algetapis. Komisjon kogus tõendeid, mis näitavad, et liidu tootjad valmistuvad rahuldama selle areneva turusegmendi nõudlust. Lisaks on see argument vastuolus Walki väitega alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi väljajätmise kohta, mille kohaselt võib liidu tootmisharu keskenduda niivõrd palju sõidukiakude fooliumile, et potentsiaalselt ei ole ta huvitatud eraldama alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisele piisavat tootmisvõimsust.

(75) Neljandaks peegeldab asjaolu, et praegu HRVst olulist eksporti ei toimu, tõsiasja, et elektrisõidukite akude tootmine ELis on alles algusjärgus ega ole seega väljajätmiseks veenev argument.

(76) Analüüs näitas, et elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium on tehniliselt töödeldav alumiiniumfoolium, mis kuulub uurimise kindlaksmääratud kohaldamisalasse.

(77) Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon tagasi taotluse arvata elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium uuritava toote määratlusest välja.

(78) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xiamen Xiashun, et neli komisjoni esitatud väljajätmise tagasilükkamist toetavat väidet on vigased, ei vasta Xiamen Xiashuni esitatud väidetele ja ei sisalda sisulisi andmeid, mille alusel komisjon nende järeldusteni jõudis. Komisjon ei esitanud oma väidetes ja 23. veebruaril toimunud ärakuulamisel faktilisi tõendeid, mis vastavad Xiamen Xiashuni väljajätmise taotlusele. Kuna komisjon ei näidanud, mis tõendite alusel väljajätmine tagasi lükati, rikuti sellega Xiamen Xiashuni kaitseõigusi. Lisaks väitis Xiamen Xiashun, et asjaolu, et kaebuse esitaja esitas dumpinguvastases menetluses akude alumiiniumfooliumi väljajätmise taotlusega seotud tõendid hilinemisega, tekitab kahtlusi selle suhtes, mis tõendeid võttis komisjon subsiidiumivastases uurimises tegelikult arvesse. Xiamen Xiashu väitis, et kaebuse esitaja esitas väited 19. juulil 2021 ehk pärast märkuste esitamise tähtaega dumpinguvastase uurimise esialgses etapis ja seepärast ei tuleks neid arvesse võtta. Lisaks ei saa Xiamen Xiashun esitatud väidete liiga ulatusliku konfidentsiaalsuse tõttu esitada sisulisi vastuseid.

(79) Kaebuse esitaja 19. juulil 2021 esitatud teave oli vastuseks Xiamen Xiashuni 5. juulil 2021 esitatud teabele, milles Xiamen Xiashun esitas väiteid elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldava alumiiniumfooliumi määratlusest väljaarvamiseks. Asjaomase esitatud teabe avalikku versiooni ei kärbitud liigselt. Esitatud andmete tehnilised üksikasjad koostanud äriühingu nime kärpimine, samuti nende tehnilise tootmise üksikasjade kärpimine oli vajalik selleks, et mitte avalikustada äriühingu tegevuse konfidentsiaalseid üksikasju. Seepärast lükkab komisjon tagasi väite, et ta rikkus vastavate esitatud andmete arvessevõtmisega Xiamen Xiashuni õigusi. Lisaks lükkab komisjon tagasi väite, et ta ei täpsustanud, mis tõendeid ta arvesse võttis. Komisjon võttis tingimata arvesse kõiki toimikus olevaid tõendeid.

(80) Xiamen Xiashun oli väitnud, et eri kasutusviiside ja tehniliste omaduste tõttu on elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium tööstuse jaoks uus toode, isegi kui see on alumiiniumfoolium. Ent komisjon oli vastusena kõigile neile väidetele selgelt väitnud, et ka elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldaval alumiiniumfooliumil on ühised tehnilised omadused ja tootmisetapid. Xiamen Xiashuni täpsustatud tehniliste erinevuste alusel sai täpsustada üksnes töödeldava alumiiniumfooliumi eri liike, kuid need ei tõendanud seda, et elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldaval alumiiniumfooliumil ei oleks uurimisega hõlmatud tootevaliku puhul kindlaksmääratud ühiseid omadusi. Lisaks vastas komisjon väitele, et liidu tootmisharu ei suudaks toota elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldavat alumiiniumfooliumit. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

(81) Xiamen Xiashun väitis, et komisjon tegi ilmselgeid hindamisvigu ning rikkus oma tegevusega hea halduse põhimõtet, sest ta ei uurinud esitatud tõendeid nõuetekohase hoolsusega ja erapooletult ega võtnud oma otsuste tegemisel nõuetekohaselt arvesse kõiki asjaomaseid tõendeid, sest ta ei esitanud sisulist kokkuvõtet liidu tootjate plaanidest suurendada oma tootmisvõimsust, et rahuldada nõudlust akufooliumi järele, ja jättis tähelepanuta Xiamen Xiashuni esitatud tõendid akufooliumi eeldatava nõudluse kohta.

(82) Xiamen Xiashun väitel olid komisjoni ütlused, et „liidu tootmisharu oluline vaba tootmisvõimsus suudab rahuldada kujuneva akufooliumituru nõudlust“, vastuolus tema väitega, et „andmed, millest on näha liidu tootjate valmistumine akufooliumi nõudluse täitmiseks, on väga konfidentsiaalsed ja neist ei saa kokkuvõtet teha, sest need projektid ei ole veel avalikud ja on seega väga tundlikud“.

(83) Samuti väitis Xiamen Xiashun, et komisjon jättis tähelepanuta tema ulatusliku ülevaate eeldatavast nõudlusest, mille aluseks on asjaolu, et osutatud on mitme akuprojekti teostamisele määramata ajal tulevikus. Xiamen Xiashun väitis, et see on omane kavandatavate projektidega seotud andmetele.

(84) Komisjoni ütlus, et liidu tootmisharu suudab rahuldada areneva akufooliumituru nõudlust, on seotud valtspinkide üldise vaba tootmisvõimsusega. Andmed, millest nähtuvalt valmistuvad liidu tootjad rahuldama akufooliuminõudlust, on seotud liidu tootmisharu jõupingutustega suuta toota vastavalt eriomadustele, mida akutootjad nõuavad. Nendest jõupingutustest kokkuvõtte tegemisega paljastaks komisjon liidu tootjate äristrateegiad. Seega ei esine eespool esitatud väidete vahel mingit vastuolu. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

(85) Hinnates eeldatava tulevase nõudluse ülevaadet, mille Xiamen Xiashun esitas avalikult saadaoleva allika põhjal, tegi komisjon vahet kavandamisetapis olevate konkreetse tähtajaga projektide ning kavandatavate projektide vahel, mille puhul ei ole teada, mis aastal neid teostama asutakse. See ei ole mitte Xiamen Xiashuni esitatud tõendite tähelepanuta jätmine, vaid põhjalik tegeliku eeldatava nõudluse analüüs. Tõepoolest, hinnang, kas liidu tootmisharu suudab rahuldada eeldatavat tulevast nõudlust, tugines asjakohaselt nendele akuprojektidele, mille teostamine toimub kavakohaselt konkreetsel aastal tulevikus. See väide lükati seega tagasi.

2.4. Ühendkuningriigi väljaastumine EList

(86) Käesolev juhtum algatati Ühendkuningriigi EList väljaastumisele järgnenud üleminekuperioodil. Üleminekuperioodil oli liidu õigus Ühendkuningriigi suhtes endiselt kohaldatav. Üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. Seega, kuna Ühendkuningriigi suhtes liidu õigust enam ei kohaldata, põhinevad järeldused subsiidiumi ja kahju kohta EL 27 turuandmetel.

3. SUBSIDEERIMINE

3.1. Sissejuhatus: valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

(87) Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid uuritud subsiidiumikavade analüüsi puhul asjakohased. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu, järgmistel põhjustel.

(88) Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV planeerimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (12).

(89) Töödeldavat alumiiniumfooliumi peab HRV olulise tähtsusega tooteks, nagu on täheldatud avaliku poliitika dokumentides ja nimekirjades. Selline kategoriseerimine on väga tähtis, sest selle käigus määratakse kindlaks konkreetsed sektorid, mis saavad kasu mitmesugustest poliitika- ja kõrvalmeetmetest, et sektori arengut kiirendada (13). Töödeldav alumiiniumfoolium kuulub ühtlasi uute materjalide hulka strateegias „Made in China 2025“ (14) ja on lisatud mitmesse kavasse, direktiivi ja muusse dokumenti, mida väljastatakse nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil ning mis on üksteisega seotud. Asjaomased olulised poliitikadokumendid on näiteks järgmised kavad, projektid ja muud dokumendid.

(90) „HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 10. viisaastakukava (2001–2005)“ näitab, et tööstusliku restruktureerimise ja ümberkorraldamise kiirendamise eesmärk on tööstustoodete, sealhulgas toorainetööstuse ja täpsemalt alumiiniumoksiiditööstuse arendamine (15).

(91) „HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 11. viisaastakukavas (2006–2010)“ nõutakse alumiiniumi töötlemise arendamist ja „alumiiniumi tööstuslike ressursside ulatusliku kasutamise“ (16) edendamist.

(92) „HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 12. viisaastakukava (2011–2015)“ näitab, et peamiste tootmisharude restruktureerimine peaks hõlmama sulatamise ja ehitusmaterjalide tootmisharus tehtavaid uusi edusamme teadus- ja arendustegevuses, loodusvarade lõimitud kasutamisel, energia kokkuhoidmisel ning heite vähendamisel (17).

(93) HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukavas (edaspidi „13. viisaastakukava“), mis hõlmab ajavahemikku 2016–2020, esitatakse Hiina valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. 13. viisaastakukavas rõhutati Hiina valitsuse kavatsust tugevdada strateegiliste kõrgtehnoloogiate arendamist ja selles näidatakse, kuidas Hiina valitsus avaldab poolehoidu „tähtsamatele“ tootmisharudele, mida tuleks parendada ja edendada. Selles kavas tuuakse välja mitteraudmetallide tööstus (mille alla kuulub alumiiniumfooliumi tootmisharu) kui üks asjaomastest „peamistest“ tootmisharudest, mille jaoks tuleks täiustada teenuste toetussüsteemi, sealhulgas rahandust, maksustamist, kindlustust ja rahastamisplatvorme (18).

(94) Hiina riiginõukogu otsusest ajutiste meetmete kehtestamise ja rakendamise kohta struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (Guo Fa (2005) nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) ilmneb, et dokument „Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ on tähtis alus investeerimise juhtimisel ja valitsuse poolse avaliku sektori vahendite, maksu ja krediidipoliitika haldamisel. Lisaks märgitakse otsuses nr 40, et „„soodustatud“ tootmisharude projektidele võimaldatakse kooskõlas krediidipõhimõtetega krediiditoetust.“ (19).

(95) Suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses hõlmab soodustatud tootmisharuna konkreetselt alumiiniumi ja sellealase tootmistehnoloogia arendamist (20). Seda kinnitatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon), mille kohaselt soodustatakse nii alumiiniumi valtstöötlemist, pakendite vaakumalumineerimist kui ka alumiiniumisulamite töötlemist.

(96) Mitteraudmetallide tööstuse arengukavas (2016–2020) kirjeldatakse mitteraudmetallide tööstust kui tootmistööstuse tähtsat alust ja „tootmisvõimsuse realiseerimise“ toetajat. Lisaks tähtsustatakse alumiiniumfooliumi tootmisharu arendamist (21).

(97) Teates alumiiniumitööstuse struktuuri kohandamise kiirendamise suuniste kohta (2006) märgitakse, et „alumiinium on riigi majanduse arendamise tähtis tooraine.“ (22) Selles dokumendis osutatakse alumiiniumi sektori sihtotstarbelisele rahastamisele: „Vastavalt riigi makrokontrollile, tööstuspoliitikale ja krediidinõuetele eraldavad finantsasutused mõistlikke krediidivahendeid. Alumiiniumoksiidiettevõtetele ja elektrolüütilise alumiiniumi ettevõtetele, mis vastavad riigi tööstuspoliitikale, turulepääsu tingimustele ja krediidipõhimõtetele, tuleb jätkuvalt anda krediiditoetust; ettevõtjatele, kes ei järgi tööstuspoliitikat ega turulepääsu tingimusi, kes kasutavad ebatõhusat tehnoloogiat, kelle toodang on kantud keelatud kaupade nimekirja või on kõrvaldatud, ei võimaldata mis tahes krediiditoetust.“ (23).

(98) Teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, väliskaubanduse ministeeriumi ja kesktolliameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis on loetletud 1 900 kõrgtehnoloogilist toodet, mis jagunevad kategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse valitsuse soodustingimustel ekspordipoliitikat. Üks kategooriatest on nn uute materjalide kategooria, mis hõlmab töödeldavat alumiiniumfooliumi (24).

(99) Töödeldaval alumiiniumfooliumil on strateegias „Made in China 2025“ soodustatud tootmisharuna õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ (25) ja seega ka töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu (26) toetamiseks on loodud mitu rahalist vahendit.

(100) Lisaks tuuakse tegevuskavas „Made in China 2025“ (27) välja kümme strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks võtmetähtsusega tootmisharud. See hõlmab 9. peatükis „Uusi materjale“ ja toob eesmärkidena välja järgmise: „aktiivselt arendada uusi erimaterjale nii militaar- kui tsiviilkasutuseks, kiirendada kahesuunalist tehnosiiret ja tehnoloogia ümberkujundamist ning edendada uute materjalide tööstuse arendamist militaar- ja tsiviilvaldkonnas, samuti kiirendada põhimaterjalide täiustamist“ (28). Töödeldav alumiiniumfoolium kui uute materjalide sektori osa kuulub asjaomase sektori arenguprioriteetide alla. Uute materjalide sektor saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, muu hulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus.

(101) Hiina valitsuse lähenemisviis, mille kohaselt määratletakse soodustatud tootmisharud ja tooted kataloogides, et eraldada vastavalt sellele vahendeid, võttes aluseks Hiina valituse poolt tootmisharule määratud strateegilise või poliitilise tähtsuse, ning kavade rakendamine ja nende üle järelevalve teostamine igal haldustasandil, on lisaks täheldatav riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloogis (29). Töödeldav alumiiniumfoolium on lisatud uute materjalide alla.

(102) Otsuse nr 40 III peatükis viidatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogile, mis hõlmab kolme liiki projekte: soodustatud projektid, piiratud projektid ja kõrvaldatud projektid. Otsuse artiklis XVII märgitakse, et „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“.

(103) Sellest tulenevalt nähakse otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes.

(104) Eespool nimetatud kavasid ja programme arvesse võttes peetakse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu seega peamiseks ja strateegiliseks tootmisharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk. Selles punktis nimetatud poliitikadokumentide alusel järeldas komisjon, et Hiina valitsus sekkub töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharusse seotud poliitika rakendamiseks ning segab töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris vabaturujõudude toimimist, eelkõige soodustades ja toetades sektorit mitmesuguste meetmetega.

(105) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et selles punktis eespool mainitud dokumendid ei tõenda töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul eritoetuste või soodustamise esinemist. Hiina valitsuse väitel on selleks, et tõendada, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu on soodustatud tootmisharu, ebapiisavalt tõendeid ning et dokumendid, milles viidatakse mitteraudmetallidele, alumiiniumitööstusele ja/või uutele materjalidele, ei hõlma töödeldavat alumiiniumfooliumit.

(106) Komisjon ei olnud sellega nõus. Esiteks väidab ta, et on põhjust oletada, et niisuguste toodete kirjeldus, nagu uued materjalid, mitteraudmetallid ja alumiiniumitööstus hõlmab ka alumiiniumfooliumi. Teiseks mainitakse mõnes eespool loetletud dokumendis, näiteks põhjenduses 96 viidatud mitteraudmetallide tööstuse arengukavas (2016–2020) ja põhjenduses 98 viidatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis sõnaselgelt alumiiniumfooliumi kui sellist. Kolmandaks tehti uurimisega kindlaks, et koostööd tegevad eksportivad tootjad said kasu subsiidiumitest, mis on ette nähtud ainult soodustatud tootmisharudele, nagu on sätestatud otsuses nr 40 ja analüüsitud üksikasjalikult asjakohastes punktides allpool. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

3.2. Osaline koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine

(107) Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas Hiina valitsus mõned üldised märkused seoses komisjoni otsusega kohaldada alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid sooduslaenude, ekspordikrediidikindlustuse ja sisendmaterjalide suhtes.

(108) Hiina valitsus väitis, et kõik komisjoni taotlused teabe saamiseks, millele Hiina valitsus ei saanud vastuseid esitada, olid ebamõistlikud, sest need taotlused eeldasid niisuguste õiguslike volituste olemasolu, mis Hiina valitsusel puudusid.

(109) Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei hinnanud talle esitatud asjaolusid nõuetekohaselt ega selgitanud korralikult, miks kättesaadavad faktid asendasid mõistlikult mistahes vajalikku puuduvat teavet.

(110) Nagu on märgitud põhjenduses 118, oli komisjon seisukohal, et Hiina valitsusel olid õiguslikud volitused taotletud teabe saamiseks kui nende äriühingute osanikul või nende äriühingute vastutaval asutusel, kelle kohta komisjon teavet taotles. Komisjon tõepoolest esitas oma Hiina valitsusele saadetud teates, mida on korratud allpool punktides 3.2.1–3.2.3, miks ta pidi tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon pidas avalikult kättesaadavat teavet mõistlikuks asenduseks teabe eest, mida Hiina valitsus ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

3.2.1. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sooduslaenude suhtes

(111) Komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti.

(112) Kõigepealt saadi vastus ainult EXIMi pangalt ja Sinosurelt. Hiina valitsus ei vastanud komisjoni poolt Hiina valitsusele esitatud taotlusele edastada küsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti. Komisjon kordas seepärast puudustele viitavas kirjas oma taotlust eesmärgiga suurendada võimalusi kaasata uurimisse finantsasutusi, kes annaksid vajalikku teavet, et komisjon saaks teha järeldusi väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta.

(113) Pärast puudustele viitavat kirja märkis Hiina valitsus, et tal ei olnud õigust küsida kommertspankadelt teavet. Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Esiteks leiab komisjon, et riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. Lisaks on Hiina valitsusel vajalikud volitused, et suhelda finantsasutustega, isegi kui need ei ole riigi osalusega, sest need kõik kuuluvad CBIRCi pädevusse.

(114) Lõpuks sai komisjon teavet üksnes organisatsioonilise struktuuri, valitsemise ja omanike kohta EXIMi pangalt, kuid mitte üheltki muult finantsasutuselt, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Lisaks ei saanud komisjon kontrollitavat äriühingupõhist teavet üheltki pangalt või finantsasutuselt.

(115) Kuna komisjonil ei ole teavet seoses enamiku pankadega, mis andsid laene valimisse kaasatud äriühingutele, leiab ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane.

(116) Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

(117) Hiina valitsus ei olnud saadetud vastuses alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisega nõus. Hiina valitsus väitis, et tal ei ole kohustust taotletud teavet esitada, et küsimused tuleks esitada otse asjaomastele üksustele, mitte aga Hiina valitsusele kui investorile või osanikule, ning et taotletud teave ei ole vajalik teave.

(118) Komisjon nõustub, et vastused tuleks saada asjaga otseselt seotud üksustelt. Kuid komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustikud kõigile asjaomastele finantsasutustele, mida Hiina valitsus ei teinud. Lisaks, nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 113, jääb komisjon oma seisukoha juurde, et Hiina valitsus peab reguleeriva asutusena taotlema eriküsimustele vastuseid finantsasutustelt, kes andsid valimisse kaasatud tootjatele rahalisi vahendeid.

(119) Lõpetuseks pidas komisjon taotletud teavet äärmiselt tähtsaks, et hinnata, kas Hiina valitsus tegi kontrolli finantsasutuste tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui finantsasutused andsid laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule.

(120) Seega järeldas komisjon, et ta pidi sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele.

3.2.2. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ekspordikrediidikindlustuse suhtes

(121) Komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustik Sinosurele.

(122) Kuigi küsimustikule saadi vastus, ei esitanud Sinosure lisadokumente, mida nõuti Sinosure üldjuhtimise kohta, näiteks oma põhikirja. Lisaks ei esitanud Hiina valitsus või Sinosure ka konkreetset teavet töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule antud ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud selle ekspordikrediidikindlustustegevuse kasumlikkusega.

(123) Sellise teabe puudumisel leidis komisjon, et talle on jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida ekspordikrediidikindlustuse kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

(124) Hiina valitsus jäi oma vastuses ja pärast lõplike järelduste avalikustamist seisukohale, et Sinosure ei andnud töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule iseloomulikke subsiidiume ja et ta järgib asjakohase kindlustustegevuse puhul turupõhist põhimõtet ning et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu suhtes ei esine konkreetset sooduskohtlemist. Lisaks ei hõlmanud kaebus ekspordikrediidikindlustust, mistõttu ei olnud taotletud teave komisjoni otsuse tegemiseks vajalik või otsustava tähtsusega.

(125) Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 8, saab komisjon kasutada uurimise ajal kaalutlusõigust uurida kogu teavet, mis on väidetavate subsiidiumide puhul asjakohane ja ei piirdu kaebuses sisalduva teabega. Komisjon märgib lisaks, et soodusrahastamise ja otsese raha ülekandmisega seotud kavasid, mis hõlmavad ka ekspordikrediidikindlustust, oli üldisemalt käsitletud kaebuses ja algatamisteates. Samuti leidis komisjon, et Hiina valitsuse esitatud teave Sinosure kohta oli ebatäielik ega võimaldanud komisjonil teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega, eelkõige seoses sellega, kas Sinosure on avalik-õiguslik asutus ja kas valimisse kaasatud äriühingutele määratud kindlustusmaksed on turupõhised. See väide lükati seepärast tagasi.

(126) Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldusi ekspordikrediidikindlustuse kohta.

3.2.3. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sisendmaterjalide suhtes

(127) Komisjon palus Hiina valitsusel edastada eriküsimustik kümnele peamisele töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale, samuti muudele asjaomaste materjalide tarnijatele, kes on tarninud sisendit valimisse kaasatud äriühingutele. Oma vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et tal puudub kontroll sisendmaterjalide tarnijate üle, et esitada küsimustikus taotletud konfidentsiaalset teavet ning et protsessi koordineerimine valimisse kaasatud äriühingute väga märkimisväärse sisendmaterjalide tarnijate arvu tõttu oleks tekitanud Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse.

(128) Hiina valitsus ei andnud ülevaadet uurimisaluste sisendmaterjalide Hiina tarnijate nimede ja omanike struktuuri kohta, väites, et see on konfidentsiaalne teave. Peale selle ei esitanud Hiina valitsus üksikasjalikku teavet Hiina töödeldava alumiiniumfooliumi sisendmaterjalide siseturu peamiste omaduste, muu hulgas järgmise kohta: riigi omanduses olevate ettevõtete osa omamaises tootmises ja tarbimises, siseturu suurus, riigi- ja/või riigi omanduses olevate ettevõtete hinnapoliitika, sisendmaterjalide tegelikud hinnad siseturul ning statistika.

(129) Kuna komisjon ei saanud Hiina valitsuselt teavet kõigi eespool loetletud asjaolude kohta, muu hulgas siseturu struktuuri, hinnakujundusmehhanismide ja hindade ning äriühingute osaluste kohta, leidis komisjon, et ta ei olnud saanud selle uurimise puhul asjakohast olulist teavet.

(130) Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldusi sisendmaterjalide kohta.

3.2.4. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine Yongxini suhtes

(131) Subsiidiumiküsimustiku kohaselt peavad seotud äriühingud, kes pakuvad valimisse kaasatud eksportivate tootjate tootmisprotsessi jaoks sisendeid ja varasid, vastama küsimustiku osadele A ja E. Kuid valimisse kaasatud eksportiva tootja Xiamen Xiashuni seotud sisendi tarnija Yongxin ei esitanud esialgu niisugust vastust. Xiamen Xiashun väitis, et suhte laadi tõttu ei saa ta sundida Yongxini küsimustikule vastama ning et Yongxini poolse koostöö puudumine ei tohiks käesolevat uurimist mõjutada.

(132) Komisjon täheldas, et Xiamen Xiashun ja Yongxin olid asutanud ühisettevõtte Yongshun, mille tõttu on need äriühingud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (30) artikli 127 tähenduses seotud. Lisaks oli ühisettevõte Yongshun Xiamen Xiashunile töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks oluline toorainete pakkuja. Seetõttu peaks ta esitama subsiidiumiküsimustiku vastuse vastavalt küsimustiku ja 19. veebruaril 2021 saadetud puudusi käsitleva kirja juhistele.

(133) Mis puudutab uurimisele avaldatava mõju puudumist, täheldas komisjon Yongxini ja Yongshuni vahel arvukaid ettevõttesiseseid tehinguid, mis olid seotud maa, toorainete ja rahastusega. Seetõttu leidis komisjon, et kuna Yongxin ei ole küsimustikule vastanud, on kontserni saadud subsiidiumide täielikku ulatust võimatu kindlaks teha.

(134) Seega teatas komisjon 15. märtsil 2021 Xiamen Xiashunile, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida Yongxini kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust. Vastusena komisjoni kirjale taotles Xiamen Xiashun 23. märtsil 2021 ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ärakuulamise eest vastutav ametnik soovitas Xiamen Xiashunil jätkata jõupingutusi, et Yongxin esitaks nõutud teabe. Lõpuks saadi Yongxinilt 7. mail 2021 vastus komisjoni eriküsimustele ja saadud andmeid kontrolliti 2. juunil 2021 tehtud kaugmeetodil ristkontrolli käigus.

3.2.5. Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine Nanshan Groupi suhtes

(135) Subsiidiumiküsimustiku kohaselt paluti valimisse kaasatud äriühingutel, samuti nendega seotud äriühingutel esitada andmeid ja tõendavaid dokumente maakasutusõiguste ostmise kohta, sh maakasutusõiguse tunnistused ja maa-ametis sõlmitud algse tehinguga seotud ostulepingud, milles on täpsustatud maakasutusõiguste saamise tingimused. Kuid Nanshan Groupi kuuluvad äriühingud ei esitanud nõutud dokumente, mistõttu komisjonil ei õnnestunud kontrollida maakasutusõiguste tingimusi, sealhulgas nende ostuhinda.

(136) Ühtlasi ei olnud mõned Nanshan Groupi kuuluvad äriühingud täitnud nõutud tabeleid imporditud ja omamaiste masinate kohta ega esitanud seetõttu nõutud teavet imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ega seotud käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta imporditud seadmete ning tehnoloogia kasutamisel.

(137) Lõpetuseks oli Nanshan Groupi emaettevõtte, nimelt Nanshan Group Co., Ltd. koostöö puudulik, arvestades i) tema töötajate kättesaadavust komisjoni küsimustele vastamisel ja ii) esitatud dokumente. Näiteks jäeti täielikult esitamata või esitati puudulikult dokumendid, mis olid seotud maa ostu ning mitmete toetuste ja laenude määramisega. See puudus takistas uurimist märkimisväärselt, eelkõige seetõttu, et mitu Nanshan Groupi kuuluvat äriühingut olid saanud oma maakasutusõigused ja rahastuse Nanshan Group Co., Ltd. kaudu.

(138) Seetõttu teavitas komisjon oma 3. septembri 2021. aasta kirjas Nanshan Groupi, et ta sai seoses eespool põhjendustes 135 ja 137 nimetatud puuduva teabega kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1.

(139) Nanshan Group esitas eespool nimetatud artiklit 28 käsitlevale kirjale vastuseks saadetud märkustes mitu väidet, nagu on kirjeldatud allpool.

(140) Seoses maakasutusõigustega väitis Nanshan Group, et kuna teised kontserni kuuluvad äriühingud esitasid Nanshan Group Co. Ltd.-lt tehtud ostude kohta andmed, tuleks Nanshan Group Co. Ltd. poolt kolmandatelt isikutelt ostetud maakasutusõiguste ostuhinna kindlaksmääramiseks kasutada asjaomaste ettevõttesiseste tehingute hinda. Samuti väitis kontsern, et maade ettevõttesiseste üleandmiste hinnad määrati kindlaks sõltumatu hindaja poolt koostatud maa hindamise aruandes esitatud maa väärtuse alusel. Ühtlasi märkis Nanshan Group, et teise võimalusena võib Nanshan Group Co. Ltd. tehinguhindade kindlaksmääramiseks võrdlusalusena kasutada teiste kontserni äriühingute maakasutusõiguste alaseid tehinguid.

(141) Seoses nõutud teabega imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ning seotud käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamisel väitis Nanshan Group, et ta oli esitanud enamiku äriühingute kohta põhivarade registri. Lisaks väitis kontsern, et käibemaksuvabastuse kava lõpetati juba 2009. aastal ja et sellega seoses saadud mis tahes võimalik kasu on uurimisperioodi alguseks juba täielikult amortiseerunud.

(142) Seoses asjaoluga, et Nanshan Group Co., Ltd. tegi koostööd piiratud ulatuses, väitis Nanshan Group, et ta oli tegutsenud vastavalt oma võimetele ja puudulik koostöö oli tingitud kaugmeetodil tehtud ristkontrolli ajastusest ning muudest keerulistest tingimustest. Nanshan Groupi väitel ei peaks komisjon kogu Nanshan Group Co., Ltd. esitatud teavet kõrvale jätma ja et komisjon peaks neid andmeid täiendama äriühingu või teiste kontserni kuuluvate äriühingute võrreldavate maa- ja laenutehingute andmetega. Komisjon ei nõustunud maakasutusõigusi puudutavate märkustega. Maa-ametis sõlmitud algse tehingu hind määrab kindlaks kontsernile antud subsiidiumide summa, mitte ettevõttesisesed maade üleandmised, ning kuna algse ostutehingu pool Nanshan Group Co., Ltd. ei olnud vajalikke dokumente esitanud, ei olnud kontserni poolt saadud subsiidiumide täielikku ulatust võimalik kindlaks määrata..

(143) Seoses nõutud teabega imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ning seotud käibemaksuvabastuse ning imporditollimaksuvabastuse kohta ei nõustunud komisjon Nanshan Groupi esitatud märkustega. Esiteks, kuigi Nanshan Group esitas kontserni mõne äriühingu kohta põhivarade registri, ei esitanud ta kõikehõlmavaid andmeid käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta, mida komisjon oli taotlenud. Teiseks tuvastas komisjon, et uurimisperioodil olid valimisse kaasatud äriühingud vabastatud nii käibemaksu kui ka imporditollimaksu tasumise kohustusest. Nende hulka kuulusid vabastused seadmete eest, mis osteti eelnevatel aastatel, aga mille puhul amortiseeriti saadud kasu vastavalt seadmete elueale ja eraldati seega osaliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Seega tegi komisjon kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingud kasutasid siiski selle kava alusel saadavaid eeliseid.

(144) Lõpetuseks oli väide, et maakasutusõiguste või seadmetega seotud tehingute puhul, mille kohta ei esitatud piisavalt andmeid, võis võrdlusalusena kasutada teisi Nanshan Group Co., Ltd. või teiste Nanshan Groupi kuuluvate äriühingute tehinguid põhjendamatu, sest ükski kontserni kuuluv äriühing ei esitanud täielikku nõutud teavet.

3.3. Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

(145) Kaebuses, algatamisteates ja komisjoni küsimustikele saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi Hiina valitsuse subsiidiume: a) soodusrahastuse, otsekrediitide ja rahastuse pakkumine omakapitali, kvaasiomakapitali ning muude kapitaliinstrumentide kaudu (nt strateegilised laenud, krediidiliinid, pangaaktseptid, ekspordi rahastamine); b) soodustingimustel ekspordikrediidikindlustus; c) toetuskavad: — tehnoloogia, innovatsiooni, teadusuuringute ja arendustegevuse toetused ja fondid; — tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise fondid; — ajutised subsiidiumid omavalitsustelt/provintside ametiasutustelt; d) maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu: — ettevõtte tulumaksu vähendamise soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uue tehnoloogia ettevõtetele; — teadus- ja arenduskulude maksueelse mahaarvamise soodustuste poliitika; — kõrgtehnoloogiaettevõtete poolt kõrgtehnoloogilises arendustegevuses ja tootmises kasutatavate vahendite ning seadmete kiirendatud amortisatsioon; — dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul; — kinnisvara- ja maakasutusmaksudest vabastamine või nendest loobumine; — käibemaksuvabastus ja imporditollimaksu vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest; — käibemaksu hüvitamine riigisiseselt toodetud seadmete puhul; e) riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest: — valitsuselt maakasutusõiguse saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest; — elektrienergia tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest; — valitsuselt sisendmaterjali saamine (alumiinium ja aurusüsi) tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

3.4. Soodusrahastamine

3.4.1. Soodusrahastamist pakkuvad finantsasutused

(146) Kolme valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni esitatud teabe kohaselt oli 48 HRVs asuvat finantsasutust neid rahastanud. Neist 48 finantsasutusest 47 kuulusid riigile. Ülejäänud finantsasutused olid kas eraomandis või ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas nad on riigi omanduses või eraomandis. Ent üksnes üks riigi omanduses olev pank täitis eriküsimustiku, hoolimata Hiina valitsusele esitatud taotlusest, mis hõlmas kõiki finantsasutusi, mis andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene.

3.4.1.1. Riigi omanduses olevad avalik-õiguslike asutustena tegutsevad finantsasutused

(147) Komisjon tegi kindlaks, kas riigi omanduses olevad pangad on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses avalik-õiguslikud asutused. Seda, kas riigi omanduses olev äriühing on avalik-õiguslik asutus, kontrollitakse järgmisel viisil: (31)„Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“

(148) Komisjon taotles teavet riigi omanduses olemise kohta, samuti ametlikke näitajaid valitsuse kontrollist riigi omanduses olevate pankade üle. Samuti analüüsis komisjon, kas kontroll oli sisuline. Sel eesmärgil pidi komisjon osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele tingituna sellest, et Hiina valitsus ja riigi omanduses olevad pangad keeldusid esitamast tõendeid otsustusprotsessi kohta, mis oli sooduslaenud kaasa toonud.

(149) Analüüsi läbiviimiseks kontrollis komisjon esmalt riigi omanduses oleva panga andmeid, kes oli eriküsimustiku täitnud.

3.4.1.2. Koostööd tegevad riigi omanduses olevad finantsasutused

(150) Ainult üks riigi omanduses olev pank, nimelt EXIMi pank, esitas küsimustikule vastuse.

3.4.1.3. Hiina valitsuse omandisuhe, formaalsed kaudsed kontrolli märgid ja kontrolli teostamine

(151) Küsimustiku vastuses saadud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus omas selles finantsasutuses otseselt või kaudselt üle 50 % aktsiaid.

(152) Seoses formaalsete kaudsete märkidega valitsuse kontrollist koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas kvalifitseeris komisjon selle „oluliseks riigi omanduses olevaks finantsasutuseks“. Täpsemalt märgiti teatises „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivad ajutised eeskirjad“ (32) järgmist: „Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigi omanduses olevad finantsasutused tähendavad riigi omanduses olevaid arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigi omanduses olevad finantsasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud“.

(153) Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu määratakse „Oluliste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjade“ kohaselt. Nende ajutiste eeskirjade artiklitele 3 ja 5 tuginedes tegi komisjon kindlaks, et nõukogu liikmed vabastab ametist riiginõukogu ja nad on aruandekohustuslikud riiginõukogu ees, mis annab tunnistust riigi poolsest institutsioonilisest kontrollist koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga äritegevuse üle.

(154) Lisaks neile üldistele kaudsetele märkidele leidis komisjon järgmised tõendid seoses EXIMi pangaga. EXIMi pank on moodustatud ja tegutseb vastavalt riiginõukogu „Teatisele, millega asutatakse Hiina ekspordi-impordipank“ ja EXIMi põhikirjale. Tema põhikirja kohaselt nimetab riik otse EXIMi panga juhatuse. Järelevalvenõukogu nimetatakse riiginõukogu poolt kooskõlas peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjadega ning muude seaduste ja määrustega ning ta allub riiginõukogule.

(155) Põhikirjas märgitakse ka, et EXIMi panga parteikomiteel on juhtiv ja poliitiliselt keskne roll eesmärgiga tagada, et EXIMi pank rakendab partei ja riigi poliitikat ja peamisi eesmärke. Partei juhtroll on lõimitud kõikidesse äriühingu üldjuhtimise tahkudesse.

(156) Põhikirjas märgitakse lisaks, et EXIMi pank soovib toetada väliskaubanduse arengut ja majanduslikku koostööd, piiriüleseid investeeringuid, algatust „One Belt, One Road“ ning koostööd rahvusvahelise suutlikkuse ja seadmete tootmise vallas. Tema äritegevus hõlmab lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi laene, mis kiidetakse heaks ja mis vastavad riigi väliskaubanduse ja -tegevuse poliitikale, nagu ekspordikrediit, impordikrediit, lepingulised finantskorralduse välislaenud, välisinvesteeringute laenud, Hiina valitsuse välisabi laenud ja eksporttoodete ostjatele antavad laenud.

(157) Lisaks andis EXIMi pank oma 2019. aasta aruandes teada, et ta rakendas täielikult kõiki Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu peamisi poliitikameetmeid ja otsuseid.

(158) Komisjon leidis ka, et riigi omanduses olevad finantsasutused, sealhulgas EXIMi pank, on muutnud 2017. aastal oma põhikirja, et suurendada Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) kui pankade kõrgeima otsustustasandi rolli (33).

(159) Uutes põhikirjades sätestatakse, et: — juhatuse esimees on sama isik, kes on parteikomitee sekretär; — HKP ülesanne on tagada, et pank rakendab HKP ja riigi poliitikat ja suuniseid, ning teha selle üle järelevalvet; samuti omada juhtivat ja järelevalverolli töötajate (sealhulgas tippjuhtkonna) ametisse nimetamisel, ning — juhatus kuulab kõikide oluliste otsuste tegemisel parteikomitee arvamusi.

(160) Need tõendid näitavad, et Hiina valitsus teostas sisulist kontrolli nende asutuste tegevuse üle.

(161) Järgmisena taotles komisjon teavet selle kohta, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIMi panga tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui pank andis laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule. Selles osas on arvesse võetud järgmised reguleerivad dokumendid: — HRV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangandusseadus“) artikkel 34; — laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15; — otsus nr 40; — „Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloaküsimustes“ (CBIRC korraldus nr 1, 2017); — „CBIRC rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes“ (CBIRC korraldus nr 4, 2015); ning — pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBIRC korraldus nr 3, 2013); — „Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“ (CBIRC, 28. august 2020); (34) — „Teatis kommertspankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“ (CBIRC, 15. detsember 2020); — „Teatis pankade ja kindlustusasutuste suuraktsionäride käitumist käsitlevate järelevalve-eeskirjade kohta“ (CBIRC korraldus nr 43, 2021) (35).

(162) Vaadates need reguleerivad dokumendid läbi, leidis komisjon, et HRV finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi järgmistel põhjustel.

(163) EXIMi panga avaliku korra volitused kehtestatakse Hiina impordi-ekspordipanga asutamise teatises ja tema põhikirjas.

(164) Kõikide Hiinas tegutsevate pankade suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 on märgitud, et „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“. Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma mis tahes üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“, näitas uurimine, et pangandusseaduse artiklit 4 kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid.

(165) Lisaks on laenude üldeeskirja artiklis 15 sätestatud, et „kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse, et edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades“.

(166) Samuti juhendab otsus nr 40 kõiki finantsasutusi andma krediiditoetust konkreetselt „soodustatud“ projektidele. Nagu on selgitatud punktis 3.1 ning täpsemalt põhjenduses 94, kuuluvad töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitab otsus nr 40 varasemat järeldust pangandusseaduse kohta, et pankadel on sooduslaenude andmise näol tegemist valitsusasutuste volitustega.

(167) Komisjon leidis ka, et CBIRC on ulatuslike volitustega kinnitav asutus, mis hõlmab kõikide HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimist, näiteks: (36) — finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmine nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil. CBIRC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT juhid) ning — väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas filiaalide asutamise, uute tegevusvaldkondadega alustamise või uute toodete müügi, panga põhikirja muutmise, rohkem kui 5 % osaluse müügi, kapitali suurendamise, asukoha muutmise, organisatsioonilise vormi muutmise jne heakskiitmine.

(168) Pangandusseadus on õiguslikult siduv. Viisaastakukavade ja otsuse nr 40 kohustuslikkus on tõestatud punktis 3.1. CBIRC reguleerivate dokumentide kohustuslik laad tuleneb tema kui pangandusjärelevalveameti volitustest. Muude dokumentide kohustuslikkust tõendavad järelevalve ja hindamise eritingimused, mida need sisaldavad.

(169) Riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektidele“. Sellest järeldub, et pangad peavad andma krediiditoetust töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule.

(170) Isegi eraomandis olevate kommertspankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Tegelikult on üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas ettevõtete majandustegevusega seotud teemadel. Sellega seoses tuleb CBIRC kolmeaastase tegevuskava (2020–2022) järgi „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt äriühingute üldjuhtimise reformi edendamise kohta finantssektoris“. Lisaks on kava II jao eesmärk edendada partei juhtpositsiooni orgaanilist integreerimist äriühingu üldjuhtimisse: „Me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [---] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

(171) Lisaks on Hiina valitsus hiljuti järgmiselt sätestanud, et isegi finantsasutuste aktsionärid peavad hõlbustama Hiina valitsuse kontrolli teostamist äriühingu üldjuhtimisraamistiku kaudu: „Panga ja finantsasutuste suuraktsionärid peavad toetama panka ja finantsasutusi sõltumatu ja hea äriühingu üldjuhtimisstruktuuri loomisel, mida iseloomustab tõhus kontroll ja tasakaalustatus, ning julgustama ja toetama pankasid ning kindlustusasutusi, et tagada partei juhtimise orgaaniline integreerimine äriühingu üldjuhtimisega“ (37).

(172) Nüüd tuleb CBIRC kommertspankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumide puhul võtta arvesse eelkõige seda, kuidas finantsasutused „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tootmisharusid“ (38).

(173) Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga juhid ja järelevalvetöötajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus sellele normatiivsele raamistikule, et omada sisulist kontrolli koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade üle alati, kui need töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule laene andsid.

(174) Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel, mida anti valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Küsimustikule antud vastuses selgitas koostööd tegev riigi omanduses olev pank, et ta kasutab laenude andmisel keerukaid laenude riski hindamise eeskirju ja mudeleid (reitingusüsteemi). EXIMi pank selgitas lähemalt, et eeskirjades ei esine erinevusi arvestades tööstust, kus laenuvõtja tegutseb, krediidiolukorda, kapitali staatust jne; sellele vaatamata mõjutavad need tegurid krediidireitingu hindamist ja laenuvõtja riskikulusid. Laenude andmisel võib ta viidata asjakohastele kavadele ja eeskirjadele, kuid individuaalsete laenuprojektide kindlaksmääramisel kasutab ta turupõhist hindamist.

(175) Kuid koostööd tegev riigi omanduses olev pank keeldus esitamast konkreetseid näiteid oma krediidiriski hinnangute kohta seoses valimisse kaasatud äriühingutega põhjusel, et nõutud teave on mõeldud ettevõttesiseseks kasutamiseks ja sisaldab konfidentsiaalset äriteavet, mida on keelatud avaldada, ehkki komisjonil oli kirjalik nõusolek valimisse kaasatud äriühingutelt, kes loobusid oma konfidentsiaalsusõigustest.

(176) Kuna puuduvad konkreetsed tõendid krediidivõimelisuse hindamise kohta, uuris komisjon üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on põhjendustes 161–169 toodud, koos koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumisega seoses valimisse kaasatud äriühingutele laenude andmisega. Uurimisest selgus, et see käitumine erines panga ametlikust seisukohast, sest tegelikkuses pank ei tegutsenud põhjalike turupõhiste riskihinnangute alusel.

(177) Uurimise käigus leidis komisjon, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased ja riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt 20. augustil 2019. aastal (39) avaldatud laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt, kui võtta arvesse valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili.

(178) Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus sisuliselt kontrollis koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses selle laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul.

(179) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei näidanud, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank, nimelt EXIMi pank, on avalik-õiguslik asutus ja et Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIMi panga üle. Hiina valitsus väitis, et formaalsed seosed ei ole piisavad, et tõendada valitsuse poolset sisulist kontrolli ja avalik-õigusliku asutuse olemasolu. Ühtlasi väitis Hiina valitsus, et komisjon ei tõendanud EXIMi panga juhatuse sõltumatuse puudumist väitega, et Hiina valitsus teostab EXIMi panga üle kontrolli ainult seeläbi, et teeb järelevalvet panga juhatuse ja nõukogu määramise üle. Veel väitis Hiina valitsus, et komisjon tugines liigselt Hiina pangandusseaduse artiklile 34, mida Hiina valitsus pidas ainult suunisdokumendiks, mille alusel ei saanud järeldada, et EXIMi pangale või muudele finantsasutustele on antud avalik-õigusliku asutuse volitused.

(180) Hiina valitsus väitis, et ta ei ole teostanud sisulist kontrolli EXIMi panga üle ning talle ei ole antud täidesaatvat võimu. Hiina valitsus väitis, et kuigi Hiina pangandusseaduse artikli 34 kohaselt tegutsevad kommertspangad „lähtuvalt Hiina valitsuse tööstuspoliitika suunistest“, tuleb seda sätet pidada Hiina pankadele mõeldud suuniseks. Lisaks väitis Hiina valitsus, et laenude üldeeskirja artikkel 15 ja otsus nr 40 ei ole kohustuslikud, vaid on oma olemuselt kõigest suunised. Lõpetuseks ei nõustunud Hiina valitsus seisukohaga, et EXIMi pank „andis laene intressimääradega, mis olid asjakohastest viiteintressimääradest väiksemad või nendega sarnased“ ja väitis, et komisjon ei ole esitanud selle väite tõendamiseks andmeid.

(181) Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väidetega. Komisjon ei tuginenud koostööd tegeva riigi omanduses oleva EXIMi panga kvalifitseerimisel avalik-õiguslikuks asutuseks ühelegi „formaalsele seosele“, vaid näitas lisaks, et Hiina valitsus teostas panga üle sisulist kontrolli järgmistel põhjustel.

(182) Nagu selgitatud põhjenduses 168, leidis komisjon, et Hiina pangandusseadus ja otsus nr 40 on olemuselt kohustuslikud. Lisaks, uurimise järeldused, samuti komisjoni järeldused, mis olid tehtud sama subsiidiumikava käsitlevate varasemate uurimiste puhul, ei toetanud väidet, et pangad ei järgi laenuotsuste tegemisel valitsuse poliitikat ja kavasid. Näiteks leidis komisjon, et eksportivad tootjad said kasu turu intressimäärast madalamate intressimääradega sooduslaenude andmisest.

(183) Uurimine näitas, et laenude üldeeskirja artiklit 15 kohaldati tegelikult praktikas ning et pangandusseaduse artikleid 4, 5 ja 41 on kohaldatud pangandusseaduse artikli 34 kohaselt, see tähendab, et riik kehtestab panga poliitika ning pangad rakendavad ja järgivad riigi juhiseid. Seega kuigi pangandusseaduse artiklid 4 ja 5 kuuluvad I peatüki juurde, millega kehtestatakse üldsätted, kuulub artikkel 34 IV peatüki juurde, millega kehtestatakse laene reguleerivad põhieeskirjad. Artikli 34 tekst „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“ näitab, et see säte ei ole olemuselt suunav, vaid pigem kohustuslik ning sellega antakse pankadele selged juhised, mille kohaselt peavad pangad laenude väljastamisel arvesse võtma riigi tööstuspoliitikat. Lisaks märkis komisjon, et riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektidele“. Sama otsuse artikli 17 kohaselt peavad pangad järgima krediidipõhimõtteid, kuid komisjon ei leidnud uurimise käigus, et seda oleks praktikas tehtud. Vastupidi, eksportivatele tootjatele anti laene nende finantsolukorda ja krediidivõimelisust arvestamata.

(184) Konkreetselt EXIMi panga puhul on vaieldamatult tegemist arengupangaga, kus järgitakse vastavalt panga enda avaldusele otseselt valitsuse põhimõtteid. Nagu on selgitatud panga veebisaidil, (40) on EXIMi pank riigi rahastatud ja riigi omanduses olev arengupank, mis kuulub otseselt riiginõukogu juhtimise alla ning mis on ette nähtud muu hulgas Hiina väliskaubanduse toetamiseks ja „maailma tasemele viimise“ strateegia elluviimiseks. EXIMi panga juhatusse, (41) järelevalvenõukogusse (42) ja tippjuhtide (43) hulka kuuluvad HKP ja/või ministeeriumi esindavad kõrged ametnikud.

(185) Selle põhjal jääb komisjon seisukohale, et Hiina valitsus tugines sellele normatiivsele raamistikule, et omada sisulist kontrolli koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade üle alati, kui need töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule laene andsid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 173. Seda on näitlikustatud põhjenduses 170, milles on selgelt näidatud, et Hiina valitsus sekkub kõigisse panga juhtkonna tehtud peamistesse otsustesse. See näitab, et normatiivne raamistik ei jätnud panga juhtidele ja järelevalvajatele üldse otsustamisruumi selle üle, kas järgida seda raamistikku valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul või mitte, pannes seega panga juhtkonna sõltuvale positsioonile.

(186) Lõpetuseks, nagu on mainitud põhjenduses 177, leidis komisjon uurimise käigus, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased või laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega arvestades punktis 3.4.2.3 kirjeldatud valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili ja asjaolu, et vastavalt komisjoni tehtud riskianalüüsile oleksid eksportivad tootjad pidanud saama madalama krediidireitingu ja sellest tulenevalt maksma riskivabast määrast oluliselt kõrgemaid intressimäärasid, järeldas komisjon, et asjaomaseid laene anti turuhinnast madalama määraga. Arvestades tundlikke andmeid saab asjaomaste laenude üksikasjalikku teavet avalikustada ainult vastavatele eksportivatele tootjatele.

(187) Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses selle laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul.

3.4.1.4. Kokkuvõttev järeldus koostööd tegevate riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta

(188) Komisjon selgitas välja, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank järgis töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise sektoris valitsuse ülesannete täitmisel eespool nimetatud õigusraamistikku. Seetõttu tegutses ta alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena.

3.4.1.5. Koostööst keeldunud riigi omanduses olevad finantsasutused

(189) Nagu märgitud põhjenduses 146, ei vastanud ükski muu valimisse kaasatud äriühingutele laenu andnud riigi omanduses olev finantsasutus eriküsimustikule. Hiina valitsus andis mõningast teavet teatud arvu pankade omandi kohta, kuid jättis esitamata nende juhtimisstruktuuri, riskihindamist või töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule antud erilaenude näiteid käsitleva teabe.

(190) Seetõttu otsustas komisjon kooskõlas punktis 3.2.1 toodud järeldustega kasutada kättesaadavaid fakte määratlemaks, kas need riigi omanduses olevad finantsasutused kvalifitseeruvad avalik-õiguslikeks asutusteks.

(191) Komisjon on varasemates uurimistes (44) kindlaks teinud, et järgmised pangad, kes on andnud laene käesolevas uurimises valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele, kuuluvad osaliselt või täielikult riigile või riigile kuuluvatele juriidilistele isikutele: Hiina põllumajanduspank, Pekingi pank, Hiina Rahvavabariigi Pank, sidepank, Jiangsu pank, Kunluni pank, Nanjingi pank, Ningbo pank, Qingdao pank, Shanghai pank, Tianjini pank, Yantai pank, Hiina ehituspank, Hiina Bohai pank, Hiina CITICi pank, Hiina arengupank, Hiina Everbrighti pank, Hiina Guangfa pank, Hiina tööstuspank, China Industrial International Trust Limited, Hiina kaupmeeste pank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., Hiina Minshengi pank, Chongqingi maaelu kommertspank, Daye Trust Co., Ltd., Dongyingi pank, EverGrowing pank, Fudiani pank, Guangdongi arengupank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou pank, Hankou pank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia pank, Hubei pank, Huishangi pank, Hiina tööstus- ja kommertspank (ICBC), Minsheng Securities Co.,Ltd., postiteenuste säästupank, Qilu pank, Shanghai Pudongi arengupank, Shanghai maaelu kommertspank, Shenyangi maaelu kommertspank, Sinotruk Finance Co. Ltd. ja Zheshangi pank. Kuna vastupidist teavet ei ole esitatud, jõudis komisjon käesoleva uurimise puhul samale järeldusele.

(192) Kasutades avalikult kättesaadavat teavet, nagu nende koduleheküljed, aastaaruanded, kättesaadav teave pangandusregistrites või internetis, tuvastas komisjon, et järgmised finantsasutused, mis olid andnud laenu kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või olid riigi osalusega juriidilised isikud: Yantai pank 6,4 % panga aktsiatest on riigi omandis. Huishangi pank 32,45 % on riigi omandis (Anhui provintsi energiakontsern, Anhui provintsi Guoyuan Financial Group jne). Nanyangi kommertspank 30. mail 2016 sai pangast täielikult China Cinda Groupile kuuluv tütarettevõtja, mis kuulub täielikult Hiina valitsuse omandisse.

(193) Edasi järeldas komisjon, kuna finantsasutustelt ei saadud konkreetset teavet, mis tõendanuks vastupidist, et Hiina valitsuse omamine ja kontroll põhineb ametlikel näitajatel ning seda samadel põhjustel nagu on sätestatud eespool punktis 3.4.1.3. Täpsemalt eeldatakse olemasolevate faktide põhjal, et nende riigi omanduses olevate koostööst keeldunud finantsasutuste juhid ja järelevalvetöötajad määrab Hiina valitsus ja nad vastutavad Hiina valitsuse ees samal moel nagu koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas.

(194) Mis puudutab sisulise kontrolli teostamist, siis leidis komisjon, et koostööd tegevat riigi omanduses olevat finantsasutust puudutavad järeldused võivad esindada ka koostööst keeldunud riigi omanduses olevaid finantsasutusi. Eespool punktis 3.4.1.3 analüüsitud normatiivset raamistikku kohaldatakse samal viisil ka nende suhtes. Vastupidiste andmete puudumisel ning teadaolevate faktide põhjal võib järeldada, et konkreetseid tõendeid nende krediidivõimelisuse hindamise kohta ei ole, nagu neid ei ole ka koostööd teinud riigi omanduses oleva panga puhul.

(195) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni väited, millest järeldati, et kõik riigi omanduses olevad finantsasutused olid ühtlasi avalik-õiguslikud asutused, olid ebapiisavad. Hiina valitsuse väitel tugines komisjon eelmistele subsiidiumivastastele juhtumitele ja tema enda järeldustele seoses riigi omanduses olevate finantsasutustega ning ei teinud juhtumipõhist analüüsi, milles oleks eelkõige arvestanud iga juhtumi ja finantsasutuse eripärasid. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei esitanud piisavaid tõendeid, et kindlaks määrata sisulise kontrolli olemasolu riigi omanduses olevate finantsasutuste üle ning tugines kõigest omamise ja kontrolli formaalsetele seostele.

(196) Sellega seoses tuletas komisjon meelde, et kuna teised riigi omanduses olevad pangad peale EXIMi keeldusid koostööst, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Nagu juba tema küsimustikes mainitud ja Hiina valitsuse esitatud uue teabe puudumisel jõudis komisjon järeldusele, et eelmiste uurimiste teave koos ametlike kaudsete tõendite ja uuringu enda täiendavate tulemustega seoses EXIMi pangaga ning pankade tegeliku käitumisega eksportivate tootjate suhtes olid parimad kättesaadavad faktid selle juhtumi kohta. Igal juhul kohaldatakse punktis 3.4.1.3 analüüsitud normatiivset raamistikku samal viisil ka kõigi pankade suhtes. Lisaks ei suutnud Hiina valitsus esitada ühtegi tõendit ega väidet, mis lükkaks ümber komisjoni järeldused seoses asjaoluga, et ülejäänud riigi omanduses olevad pangad, mis andsid laenu valimisse kuuluvatele äriühingutele, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. Komisjon jäi seega oma seisukohale.

3.4.1.6. Kokkuvõttev järeldus kõigi riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta

(197) Eespool esitatud kaalutluste valguses leidis komisjon, et kõik riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused, mis andsid rahalisi vahendeid kolmele valimisse kaasatud koostööd tegevale eksportivate tootjate kontsernile, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõist