ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Madalmaadel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Madalmaade kohta sellekohase arvamuse (3).
(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse, juhul kui ta arvab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Tšehhi Vabariigi kohta sellekohase arvamuse (3).
(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 5) nõuti, et komisjon esitaks nõukogule arvamuse, juhul kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 3) kohast ettekannet ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 4 (mis muutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikeks 4) kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Austrial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 11. novembril 2009 nõukogule Austria kohta sellekohase arvamuse (3).
ET Euroopa Liidu Teataja L 155/56

NÕUKOGU OTSUS,

17. november 2009,

Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2010/348/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 24 ja 38,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsustas oma 27. ja 28. novembri 2003. aasta istungil volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär / kõrge esindaja, alustama kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 24 ja 38 läbirääkimisi teatavate kolmandate riikidega, et Euroopa Liit sõlmiks igaühega neist salastatud teabe vahetamise julgeolekukorda käsitleva lepingu.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamiseks volituse saamist pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär / kõrge esindaja, Venemaa Föderatsiooni valitsusega läbirääkimisi salastatud teabe kaitset käsitleva lepingu sõlmimise üle.

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Euroopa Liidu vaheline salastatud teabe kaitset käsitlev leping kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta (1).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. november 2009 Nõukogu nimel eesistuja C. BILDT

(1) Nõukogu peasekretariaat avaldab käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(4)

2004. aasta märtsis sai Ühendkuningriik direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohase taotluse äriühingult Syngenta Ltd toimeaine pinoksadeeni kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2005/459/EÜ (5) kinnitati, et toimik on täielik ja seda võib käsitada põhimõtteliselt vastavana kõnealuse direktiivi II ja III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele.
(2)

Toimiku täielikuks tunnistamine oli vajalik, et võimaldada selle üksikasjalikku läbivaatamist ja et liikmesriigid saaksid anda kuni kolmeks aastaks ajutisi lube asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks, täites samas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 1 sätestatud tingimusi ja eelkõige tingimust, et toimeainet ja taimekaitsevahendeid hinnatakse üksikasjalikult, arvestades kõnealuse direktiiviga sätestatud nõudeid.
(6)

Samas oleks asjakohane lubada värske metssealiha ning metssealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamine otsuse 2008/855/EÜ lisas loetletud piirkondadest selles otsuses nimetamata piirkondadesse tingimusel, et on tehtud viroloogilised testid kooskõlas otsusega 2002/106/EÜ, nende testide tulemused on negatiivsed ning on olemas sihtkoha pädeva veterinaarasutuse eelnev nõusolek.
(4)

Eeskätt peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema võimalik välja trükkida kõik vajalikud dokumendid ja väljastada lõhkematerjalide ühendusesisese veo dokument tarnijale pärast seda, kui see asutus on kontrollinud, et kõik asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused on veoks loa andnud; see vähendaks ettevõtete ja liikmesriikide ametiasutuste halduskoormust.
(3)

Brasiilia territooriumi osades esineb malleust ning seetõttu on hobuslaste ja sellest tulenevalt ka nende sperma, munarakkude ja embrüote import lubatud ainult kõnealuse riigi territooriumi tõvevabadest osadest, mis on loetletud otsuse 2004/211/EÜ I lisa 4. veerus. Kõnealuses veerus on nimetatud Goiás' osariiki. Liiduringkond on eraldi paiknev haldusüksus, mis asub Goiás' osariigis. Epidemioloogilisest vaatevinklist lähtudes loetakse see Goiás' osariigi osaks ja seda ei ole veerus eraldi välja toodud.
(7)

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on komisjonile esitanud jääkide seire kava sigade, kodulindude, vesiviljelustoodete, munade, looduslike ulukite ja mee kohta Kõnealuse kava hindamise ja komisjoni hangitud täiendava teabe põhjal võib väita, et see kava annab jääkide seire osas kõnealuste toodete puhul piisava tagatise. Seega tuleks need tooted lisada otsuse 2004/432/EÜ lisas esitatud loetelus endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki käsitlevate kannete hulka.
(6)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel 12. ja 13. detsembril 2002 võeti vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et „Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või osalevad programmis „Partnerlus rahu nimel” ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,
8.

Artikkel 18 asendatakse järgmisega: „Artikkel 18 Salastatud teabe avaldamine 1. Kõrge esindaja on volitatud avaldama kooskõlas otsusega 2001/264/EÜ ÜROle, NATO/KFORile ja käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele ELi salastatud teavet ja EULEX KOSOVO jaoks koostatud dokumente kuni salastatuse tasemeni, mis vastab teabe saaja teadmisvajadusele. Selle hõlbustamiseks nähakse kohapeal ette tehniline kord. 2. Konkreetse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on kõrge esindaja volitatud avaldama kooskõlas otsusega 2001/264/EÜ pädevatele kohalikele asutustele ELi salastatud teavet ning EULEX KOSOVO jaoks koostatud dokumente kuni tasemeni „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse sellist teavet ja dokumente pädevatele kohalikele asutustele kooskõlas menetlustega, mis vastavad kõnealuste asutuste ja ELi vahelise koostöö tasemele. 3. Kõrge esindaja on volitatud avaldama ÜROle, NATO/KFORile, käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele ja pädevatele kohalikele asutustele ELi salastamata dokumente, mis on seotud EULEX KOSOVOt käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra (5) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.
(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 29. septembril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais MON89034xNK603 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MON89034xNK603 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (edaspidi „tooted”) mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.
2.

Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 7a 1. Kui ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee kannab isiku või üksuse loetellu, kannab nõukogu sellise isiku või üksuse lisasse. Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused asjaomasele isikule või üksusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, andes asjaomasele isikule või üksusele võimaluse esitada oma märkused. 2. Kui esitatakse märkusi või olulisi uusi asitõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast isikut või üksust. Artikkel 7b 1. Lisasse märgitakse ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee esitatud põhjused, miks asjaomased isikud ja üksused loetellu kanti. 2. Võimaluse korral kantakse lisasse teave, mille on esitanud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee ning mis on vajalik asjaomaste isikute või üksuste identifitseerimiseks. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti kantakse lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.”.
(5)

Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet ning artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Taanil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 15. juunil 2010 nõukogule Taani kohta sellekohase arvamuse (3).
(5)

Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles võtnud arvesse artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet ning artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 15. juunil 2010 nõukogule Soome kohta sellekohase arvamuse (3).
(3)

Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 7 lõikes 3 on nõutud, et ühiste ohutuseesmärkide esimese komplekti aluseks peaks olema liikmesriikides kehtivate eesmärkide ja ohutustaseme uuring. Otsuses 2009/460/EÜ sätestatud meetodite alusel peaks ühiste ohutuseesmärkide esimene komplekt põhinema riiklikel kontrollväärtustel. Nende arvutamiseks on kasutatud andmeid, mis põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusel (EÜ) nr 91/2003 (raudteeveo statistika kohta) (3) ja mille Eurostat esitas 6. märtsil 2009 ajavahemiku 2004–2007 kohta. Kooskõlas otsuse 2009/460/EÜ lisa 3. peatükiga peaks iga raudtee riskikategooria puhul riski suurim aktsepteeritav tase liikmesriigis olema 1) samaväärne riikliku kontrollväärtusega, kui riiklik kontrollväärtus võrdub vastava ühise ohutuseesmärgiga või on sellest väiksem, või 2) samaväärne ühise ohutuseesmärgiga, kui riiklik kontrollväärtus on vastavast ühisest ohutuseesmärgist suurem.
(5)

Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet ning artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 15. juunil 2010 nõukogule Küprose kohta sellekohase arvamuse (3).
Kaubanduskoda ei vaidlustanud asjaolu, et üks allakirjutanutest rikkus hinnakohustust. Ta väitis siiski, et hinnakohustuse tühistamist kõikide allakirjutanute suhtes võib pidada liigseks karistuseks kõikide teiste äriühingute suhtes, kes on hinnakohustust alates selle jõustumisest 2006. aastal täielikult järginud, eelkõige seetõttu, et arvukate kontrollkäikude ja range jälgimise käigus ei ole kohaldamisega seotud olulisi probleeme ilmnenud. Kaubanduskoda juhtis tähelepanu ka sellele, et ta on koostöös teiste asjaomaste äriühingutega püüdnud kohaldamist järjepidevalt parandada ja et indekseeritud minimaalne impordihind on osutunud tõhusaks dumpinguvastaseks meetmeks.
(5)

Itaalia on taotlenud ka muudatust Itaalia kohta tehtud kirjes otsuse 93/52/EMÜ II lisas nende liikmesriikide piirkondade loetelus, mis on tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis). Praegune Itaalia haldusjaotus jagab Trentino-Alto Adige maakonna kaheks selgepiiriliseks piirkonnaks: nimelt Bolzano ja Trento provintsiks. Sardiinia maakond on jagatud kaheksaks provintsiks. Kuna kõik Lombardia, Piemonte, Toscana, Sardiinia ja Umbria maakondade provintsid on juba tunnistatud ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis), tuleks seetõttu terved need maakonnad tunnistada ametlikult sellest haigusest vabaks.
(6)

Nõukogu on teinud järelduse, et teised isikud, rühmitused ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, välja arvatud põhjenduses 5 osutatud rühmitused, on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses, et pädev asutus on teinud nende suhtes otsuse kõnealuse ühise seisukoha artikli 1 lõike 4 tähenduses ning et nende suhtes tuleks jätkata nimetatud ühises seisukohas sätestatud eripiirangute kohaldamist.
(8)

Vastavalt komisjoni 13. novembri 2006. aasta otsusele 2006/780/EÜ (kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise topeltarvestamise vältimise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi raames seoses Kyoto protokolli kohaste projektimeetmetega) (3) või muudel põhjustel kõrvale pandud saastekvoodid, nagu on viidatud mõne liikmesriigi siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis, tuleks lisada ühenduse saastekvootide üldkogusele, mis on ette nähtud 2013. ja järgmisteks aastateks, üksnes juhul, kui need on välja antud ja eraldatud või kui need on välja antud ja enampakkumisel või niisama müüdud enne 31. detsembrit 2012.
1)

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ III lisa A osa punktide 9, 16 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktide 14, 15, 17, 18, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 32.1, 32.3, 33, 34, 36.1, 39, 40, 43, 44 ja 46 kohaldamist, peab nimetatud taimedel, mis on pärit sellistest kolmandatest riikidest (välja arvatud Hiinast), kus on teada Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemine, olema kaasas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 1 osutatud sertifikaat, mille lahtris „Täiendav deklaratsioon” kinnitatakse: a) et taimed on kogu oma eluaja kasvanud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mille üle ta teostab järelevalvet ning mis asub piirkonnas, mille kõnealune organisatsioon on tunnistanud kahjurivabaks vastavalt fütosanitaarmeetmete asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. Kahjurivaba piirkonna nimi märgitakse sertifikaadil lahtrisse „päritolukoht”; või b) et taimed on vähemalt kaks ekspordile eelnevat aastat kasvanud vastavalt fütosanitaarmeetmete rahvusvahelistele standarditele Anoplophora chinensis’est (Forster) vabaks tunnistatud tootmiskohas: i) mille on registreerinud ja mille üle teostab järelevalvet päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon; ii) kus on igal aastal asjakohaste ajavahemike järel teostatud Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks vähemalt kaks ametlikku kontrolli ja märke kõnealuse organismi esinemisest ei ole leitud ning iii) kus taimed on kasvanud kohas: — mis on füüsiliselt Anoplophora chinensis’e (Forster) sissetoomise eest täielikult kaitstud või — kus neile on tehtud asjakohast ennetavat tõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 km raadiusega puhvervöönd, kus igal aastal asjakohaste ajavahemike järel teostatakse ametlikke vaatlusi Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks. Kui leitakse märke Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemisest, võetakse viivitamata likvideerimismeetmed kahjurivaba puhvervööndi taastamiseks ning iv) kus vahetult enne eksporti on toimunud taimesaadetiste täpne ametlik kontroll, et teha kindlaks Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemine, eelkõige taime juurtel ja tüvel. Selle kontrolliga peab kaasnema kahjustusi tekitav proovivõtmine. Kontrollitava proovi suurus peab võimaldama avastada 99 % usaldusväärsusega vähemalt 1 % infestatsiooni.
(1)

Direktiividega 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ on sätestatud teatavad teraviljaseemne ning õli- ja kiutaimede seemnete turustamist käsitlevad sätted. Kõnealuste direktiividega on ka ette nähtud, et teatavatel tingimustel võib liikmesriigid osaliselt või täielikult vabastada kohustusest kohaldada nende direktiivide sätteid teatavate liikide suhtes.
(2)

Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/18 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, arvestades Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VI/9, VII/11, XI/15, XV/5, XVI/16 ja XXI/16 sätestatud tingimusi.
1.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: a) Lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Põhimääruse artikli 18 alusel ning kohaldades vajalike muudatustega ühenduse institutsioonide ühisel kokkuleppel kehtestatud eeskirju (4) ja nende üldisi rakendussätteid, (5) on õigus seoses haiguse, raseduse või lapse sünniga tekkinud kulude hüvitamisele kahe kolmandiku ulatuses järgmistel isikutel: a) parlamendiliige või endine parlamendiliige, kes saab põhimääruse artiklis 13 ette nähtud üleminekutoetust või pensionit põhimääruse artiklite 14 ja 15 alusel, kulude osas, mis on tekkinud seoses tema enda ning tema abikaasa või vabaabielupartneriga, nagu on määratletud artikli 58 lõikes 2, või ülalpeetavate lastega, nagu on määratletud artikli 58 lõikes 3, kuni nende 21-aastaseks saamiseni või hiljemalt 25-aastaseks saamiseni, kui nad omandavad päevaõppes üld- või kutseharidust, tingimusel et abikaasal, vabaabielupartneril või ülalpeetavatel lastel ei ole muude õigusnormide või eeskirjade alusel õigust saada sama liiki ja sama suurt hüvitist nagu parlamendiliikmed või endised parlamendiliikmed; b) isikud, kellel on õigus saada toitjakaotuspensionit vastavalt põhimääruse artiklile 17. Punktides a ja b osutatud isikud võivad vabalt valida arsti ning raviasutuse, nagu on ette nähtud eelnimetatud eeskirjade artikli 19 lõikes 1. 2. Lõikes 1 ette nähtud hüvitised makstakse Euroopa Parlamendi eelarvest. Kohaldatakse nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused) (6) artikli 72 lõikeid 3 ja 4 ning eelnimetatud eeskirjade artikli 20 lõiget 6. b) Lisatakse järgmised lõiked: „4. Parlamendiliige või endine parlamendiliige, kes saab põhimääruse artiklis 13 ette nähtud üleminekutoetust või pensionit põhimääruse artiklite 14 ja 15 alusel, võib loobuda õigusest lõikes 1 ette nähtud ravikulude hüvitamisele. Sellisel juhul on tal õigus saada kaks kolmandikku ravikindlustusmaksetest tagasi, tingimusel et kogu tagasimakstav summa ei ületa 400 eurot kuus. 5. Parlamendiliige või endine parlamendiliige, kes lõike 4 kohaselt loobub õigusest ravikulude hüvitamisele, võib selle otsuse hiljem tühistada. 6. Juhatus võib lõikes 4 osutatud summat igal aastal kohandada selle määra ulatuses, kui palju kasvab aastas Euroopa ühenduste ametnike ühise ravikindlustusskeemi poolt hüvitise saajatele keskmiselt hüvitatav summa. 7. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka endiste parlamendiliikmete suhtes, kes saavad artiklis 45 nimetatud üleminekutoetust, alates ametiülesannete täitmise lõppemisele järgnevast päevast kuni kuupäevani, kui algab nende õigus üleminekutoetusele. 8. Käesolevat artiklit kohaldatakse endiste parlamendiliikmete suhtes, kes saavad artiklis 49 nimetatud vanaduspensioni, alates ametiülesannete täitmise lõppemisele järgnevast päevast kuni kuupäevani, kui algab nende õigus pensionile, tingimusel et artikli 49 lõikes 1 esitatud tingimused olid täidetud enne ametiülesannete täitmise lõppemist.”
„LISA

Asutused, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil

Euroopa Keskpank

Hispaania Keskpank

Itaalia Keskpank

Cornelli Ülikool (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

New Yorgi Ülikooli Baruchi kolledži politoloogia osakond (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Saksamaa Keskpank

Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tööhõive analüüsi üksus

Tel Avivi Ülikool (Iisrael)

Maailmapank

Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskus (New Jersey, Ameerika Ühendriigid)

Chicago Ülikool (Illinoisi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)

Kanada statistikaameti pere- ja tööhõiveuuringute osakond (Family and Labour Studies Division of Statistics), Ottawa, Ontario, Kanada

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi ökonomeetria ja pettusevastase tegevuse statistikaalase toetuse üksus

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi Euroopa teadusruumi toetusüksus

Yorgi Ülikooli Atkinsoni humanitaar- ja kutseõppe teaduskonna sotsiaalteaduste osakonna Kanada uuringute õppetool (Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York), Ontario, Kanada

Illinoisi Ülikool Chicagos (UIC) (Chicago, Ameerika Ühendriigid)

California Ülikooli Rady Ärikool (Rady School of Management at the University of California), San Diego, Ameerika Ühendriigid

Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi teadus-, uuringute- ja statistikadirektoraat (Direction de l’Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES), Pariis, Prantsusmaa

New Yorgi osariigi ülikooli teadusfond (Research Foundation of State University of New York – RFSUNY), Albany, Ameerika Ühendriigid

Soome Pensionikeskus (Eläketurvakeskus – ETK), Soome

Töö, sotsiaalse dialoogi ja solidaarsuse ministeeriumi, tervishoiu-, noorsoo- ja spordiministeeriumi ning eelarve, avaliku sektori raamatupidamise ja riigireformi ministeeriumi juurde kuuluv teadus-, uuringute-, hindamis- ja statistikadirektoraat (Direction de la recherche, des études, de l’évaluation et des statistiques – DREES), Pariis, Prantsusmaa

Duke’i Ülikool (DUKE), Põhja-Carolina, Ameerika Ühendriigid

Soome sotsiaalkindlustusasutus (Kansaneläkelaitos – KELA), Soome

Jeruusalemma Heebrea Ülikool (HUJI), Iisrael

Föderaalne Sotsiaalkindlustusteenistus (Service public fédéral (SPF) Sécurité sociale), Belgia

Sabanci Ülikool, Tuzla/Istanbul, Türgi

McGilli Ülikool, Montréal, Kanada

Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi majandusteenuste ja struktuurireformi direktoraat”