(3)

ESRNi haavatavuse hinnang märgib Hollandi osas järgmist. a. Kodumajapidamistel Hollandis on kõrge laenukoormus ja kodumajapidamiste võla ja sissetuleku suhtarv on üks kõrgemaid liidus, vaatamata mõningasele vähenemisele viimastel aastatel. b. Lisaks on Hollandi hüpoteegid suurimate hulgas Euroopa. võttes arvesse tagatisvara väärtust. Ligikaudselt neljandik hüpoteekvara omanikke ja pooled hüpoteeklaenu võtjatest on alla 40 aasta vanuses ja nende koguvõlg ületab nende eluaseme väärtuse. See haavatavus jääb tõenäoliselt kõrgele tasemele, kuna esiteks on uued hüpoteeklaenud enamasti suured võrreldes ostetud vara väärtusega ja teiseks on keskmine amortiseerimise määr madal. Uute hüpoteeklaenude osas on amortisatsioonimäärad kõrgemad, kuna ainult amortiseeritavate hüpoteekide puhul saab intressi maksudest maha arvata, mis motiveerib kodumajapidamisi oma laenusid amortiseerima. c. Praegu ei ole üldiseid märke elamukinnisvaraturu ülehindamisest Hollandis ja hinnad on sissetuleku suhtes varasemaga võrreldes pigem madalad. Seda hoolimata asjaolust, et elamukinnisvarahinnad on viimastel aastatel muutumatult tõusnud pärast üleilmsele finantskriisile järgnenud olulist langust. Suuremates linnades, kuid mitte igal pool riigis, pöörduvad hinnad tagasi kriisieelsele tasemele. d. Kodumajapidamiste kõrge laenukoormus koosmõjus suhteliselt madala hüpoteektagatisega võib kaasa tuua olulise negatiivse otsese ja kaudse mõju finants- ja makromajanduslikule stabiilsusele. Näiteks ebasoodsa majandus- või finantsšoki tulemusel, nagu tööpuuduse kasv ja/või sissetuleku langus, võib suurema võlakoormusega kodumajapidamistel osutuda raskeks oma laenusid teenindada ja hüpoteeklaenude kohustuste rikkumine võib suureneda, mis võib kaasa tuua pankade otsese laenukahjumi, eriti kui sellega kaasneb elamukinnisvarahindade langus. Lisaks sellele võib majanduse negatiivse arengukäigu teostumisel sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste sissetulekule ja varale esialgset šokki veelgi võimendada, mis võimendab ka negatiivset otsest ja kaudset mõju finantsstabiilsusele (näiteks juhul, kui kodumajapidamised peavad oma hüpoteeklaenude teenindamiseks vähendama tarbimist). e. Üldiselt on Hollandi pangandussüsteem hästi kapitaliseeritud ja Hollandi ametiasutused on kehtestanud mitmeid kapitalipuhvreid, mida rakendatakse etappide kaupa tulevastel aastatel. Ka stressitestid näitavad, et Hollandi pankadel on piisavalt kapitali, et vastu seista elamukinnisvaraga seotud negatiivsele arengukäigule. Seetõttu loetakse pangandussüsteem otseste elamukinnisvarašokkide suhtes vastupidavaks. Samuti on oluline märkida pangandusvälise sektori kasvavat tähtsust elamukinnisvara laenudes. Praegu annavad üle poole uute hüpoteekide mittepangad, näiteks kindlustusasutused. Teatavad laenude suhtes võetud makrotasandi meetmed (näiteks laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirang) kehtib ka pangandusvälise sektori antud laenude suhtes. Samas on pangandusväliste hüpoteeklaenuandjate võimalikku riski finantsstabiilsusele vähe analüüsitud. f. Eespool osutatud haavatavuse leevendamiseks piiravad hüpoteeklaenudest tulenevat otsest krediidiriski mitmed struktuuritegurid, näiteks laenuandjate suured inkassoõigused ja ranged eraisiku pankroti reeglid. g. ESRN võtab arvesse Hollandis elamukinnisvarasektori osas rakendatud meetmeid. Nende hulka kuuluvad piirangud koguvõla piirmäära ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvudele ning hüpoteegi intressimaksetelt maksu mahaarvamise võimaluse vähendamine. Kuigi need poliitikameetmed on kohased Hollandi elamukinnisvara haavatavuse olemust arvesse võttes, võib sellest mitte piisata, kuna enamus meetmeid rakendatakse etappide kaupa ja ka pärast täiel määral rakendamist jääb nende mõju pinnapealseks,