ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1.

Osalised lepivad kokku, et teevad vastavalt käesoleva koostöömemorandumi lisadele järgmist koostööd. Osalised: 5.1.1. kehtestavad nõupidamis-, koostöö- ja teabevahetusmehhanismid ning võtavad sealhulgas järgmised meetmed: a) kehtestavad korrapärase dialoogi, nõupidamise ja teabevahetuse ühismehhanismid ning rakendavad neid; b) tagavad, et mõlemat osalist teavitatakse õigeaegselt lennuohutuse, lennundusjulgestuse, lennuliikluse korraldamise ja keskkonnakaitse alastest otsustest, toimingutest, algatustest, koosolekutest ja üritustest, mis on seotud käesoleva koostöömemorandumiga, ning et neile edastatakse asjakohased dokumendid. Vajaduse korral võib korraldada infotunde; c) tagavad tasuta juurdepääsu kõigile ametlikele dokumentidele ja väljaannetele; d) tagavad teise osalise juurdepääsu andmebaasidele ja veebisaitidel esitatud teabele ning e) tagavad, et EL saab kõik ICAO osalisriikide kirjad, mille sisu kuulub käesoleva koostöömemorandumi ja selle lisade reguleerimisalasse, ning et tal on neile elektrooniline juurdepääs; 5.1.2. kehtestavad koostööraamistikud auditi- ja inspektsioonikavade paremaks kooskõlastamiseks, et piiratud ressursse tõhusamalt kasutada ja vältida tegevuse dubleerimist; 5.1.3. kehtestavad kavade planeerimise ja tehnilise abi tiheda kooskõlastamise ühismehhanismid; 5.1.4. teevad koostööd uute tehnoloogiate ja süsteemide üldise koostalitlusvõime edendamiseks ning kehtestavad ühismehhanismid, et tihendada koostööd uute tehnoloogiate kasutamisel; 5.1.5. peavad vastastikku õigeaegselt nõu eeskirjade, poliitikameetmete, tegevuspõhimõtete ning ICAO standardite ja soovituslike tavade paremaks kooskõlastamiseks ja ühtlustamiseks; 5.1.6. kehtestavad töökorra, et hõlbustada oskusteabe ja vahendite vahetust järgmiselt: a) ICAO annab ELile oskusteavet ning nõuandeid seoses standardite ja soovituslike tavade rakendamise parimate tavadega; b) EL annab ICAO-le oskusteavet, sh korraldades lähetusi ICAO sekretariaati; c) EL püüab eraldada ICAO-le rahalised vahendid, et katta käesoleva koostöömemorandumi rakendamisest tulenevad kulud, sh haldusega, dokumentide ja väljaannete koostamise ja sellega seotud teenustega, ruumide kasutusega ICAO peakorteris ning infotehnoloogiaga seotud kulud; d) EL püüab kooskõlas finants- ja haldusraamistiku lepinguga eraldada ICAO-le rahalised vahendid, et toetada ICAO tehnilise koostöö kavasid ning ICAO muud ühiskomitees kokku lepitud tegevust, ning e) kõik käesoleva koostöömemorandumi raames ICAO-sse lähetuste korraldamise ja ICAO-le rahaliste vahendite eraldamise uued raamistikud ning tingimused kehtestatakse selleks ühiskomitees kokkulepitud töökorras. Nimetatud töökorra kohaselt võib EL taotleda ICAO-lt finantsteavet seoses kõnealuste rahaliste vahenditega; 5.1.7. teavitavad teineteist kõigist asjakohastest koolitusprogrammidest ja hõlbustavad vajaduse korral teise osalise osavõttu; 5.1.8. vajaduse korral korraldavad ühiselt ja kooskõlastavad üritusi.
Saksamaa väidab, et Euroopa Kohus ja Üldkohus aktsepteeriksid seda, et üksnes raskustes olevatele ettevõtjatele kasulik meede võiks põhimõtteliselt olla üldine meede, mis ei olevat valikuline. Sellega seoses viitab Saksamaa kõigepealt DMT kohtuasjale, milles Euroopa Kohus, pidades silmas üht Belgia rahastamisüksust seoses raskustes olevate ettevõtjatega, märkis järgmist (18):

„Prantsusmaa valitsus toob esile, et maksusoodustused sotsiaalkindlustusmaksetele ei kujuta endast riigiabi, kui need on antud samadel tingimustel kõigile ettevõtetele, kes on makseraskustes. See näib kehtivat Belgia õiguses ettenähtud regulatsioonile. Komisjon seevastu rõhutab, et ONSSil olevat maksusoodustuste andmisel kaalutlusõigus.

Lepingu artikli 92 lõikest 1 tulenevalt ei hõlma see säte üldist liiki meetmed, millega antakse abi ainult teatud ettevõtjatele või teatud tootmisharudele. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (vt vastavalt 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1996, lk I-4551, punktid 23 ja 24).

Kohaliku kohtu ülesanne on põhikohtuasjas hinnata, kas ONSSil on maksusoodustuste andmiseks kaalutlusõigus, ja kui ei ole, kas ONSSi antud maksusoodustused on üldist liiki või abistavad need ainult teatud ettevõtjaid.”
(80)

Komisjon märgib, et hoiupanga juhtimise kitsaskohtadega on juba tegeldud sihipäraste parandusmeetmete raames ning nendega tegeldakse ka edaspidi. Pärast 2005. aastal toimunud ettevõtjate Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn ühinemist tehtud aktsionäride struktuurimuudatus ja kvalifitseeritud häälteenamusega hääletusnõue on tõenduseks sellest, et omanike poliitilisi huve ei eelistata hoiupanga majandushuvidele. Tippjuhtkonna usaldusväärsust on võimalik parandada, tehes seda hoiupanga juhtorganite koosseisu ja liikmete arvu ning otsustamiskorra muudatuste kaudu. Tugevamalt liidetud ühine vastutus ja [väliste …] ning hoiupanga juhtorganite mittepoliitikutest liikmete suurem osakaal muudavad otsustamisprotsessi läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Need meetmed koos aktsionäride struktuuris tehtavate muudatustega aitavad lahendada hoiupanga raskuste põhjusi, kahandades seega riski, et hoiupank osaleb taas poliitikapõhistes projektides, mis on vastuolus hoiupanga majanduslike huvidega. Tundub ka, et kehtiv hoiupangaseadus tagab piisavalt hoiupanga juhatuse sõltumatuse. Võetud meetmete tõhusust kinnitavad hoiupanga esitatud tõendid selle kohta, et pank ei ole alates 2004. aastast osalenud uutes poliitikapõhistes projektides. Kokkuvõttes on uus ettevõtte üldjuhtimise koodeks kooskõlas võrreldavatel juhtudel saavutatud tulemustega (31). Seetõttu võib hoiupanga ettevõtte üldjuhtimise koodeksisse tehtud ja selles tagatud muudatusi pidada sobivaks ja piisavaks panuseks hoiupanga pikaajalise elujõu taastamisel.
12.1.

Ilma et see piiraks väljaspool käesoleva lisa reguleerimisala arendatavate ekspertabi kavade rakendamist, püüab EL teha ICAO-le taotluse korral kättesaadavaks asjakohastes lennuohutuse valdkondades tõendatud tehnilist pädevust omavad eksperdid, et täita selliseid ülesandeid ja osaleda sellistes toimingutes, mis kuuluvad käesoleva lisa reguleerimisalasse. Kõnealuse ekspertabi tingimused täpsustatakse osaliste vahelises töökorras.
(6)

Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 24 lõike 3 punktis b on sätestatud, et komisjoni otsusega määratakse kindlaks rahalise toetuse määr. Kõnealuse määruse artiklis 16 on sätestatud, et Euroopa Liidu finantsmeetmed lähteandmete kogumise valdkonnas ei tohi ületada 50 % liikmesriikide kuludest, mis tekivad seoses kalandussektori andmete kogumise, haldamise ja kasutamise programmi elluviimisega.
(74)

Kõigepealt märkis Belgia oma kommentaarides ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta, et ta leiab, et TSE testide kulu rahastavad liikmesriigid, sest need testid on kohustuslikud, ning ükski ühenduse õigusnorm ei nõua, et kontrollide kulu kannaksid ettevõtjad. Põllumajandussuunised aastateks 2007–2013 ja komisjoni praktika näitavad siiski selgelt, et testide erinevad kulutasemed võivad tekitada konkurentsimoonutusi ning et enamik liikmesriike annab abi nende testide hinna tasumiseks, millest ka vajadus reguleerida selle suurust, et piirata konkurentsimoonutusi, mida abi põhjustab. Eelkõige TSE suunistes on selgelt märgitud, et riikide antav abi võib tekitada konkurentsimoonutusi. Näiteks TSE suuniste punktis 24 on nenditud, et „alates 2003. aasta 1. jaanuarist ei tohi inimtoiduks tapetud veiste kohustuslike TSE testide puhul otsene ja kaudne toetus, kaasa arvatud ühenduse maksed, ületada 40 eurot testi kohta. Testimise kohustus võib põhineda kas ühenduse või riigisisestel õigusaktidel.” Need suunised esitati liikmesriikidele, kellel paluti võtta vajalikud meetmed ja viia oma süsteemid nende suunistega vastavusse. Mis puudutab põllumajandussuuniseid aastateks 2007–2013, siis ka nende punktis 132f jj on abi TSE testideks kvalifitseeritud riigiabiks. Lisaks on oluline rõhutada, et otsuse N 9/05 ja N 10/05 peale, milles on üks osa TSE testide rahastamisest kvalifitseeritud abiks, ei ole Belgia ametiasutused vaiet esitanud, mis ilmselgelt viitab, et Belgia ametiasutused olid nõus TSE testide rahastamise kvalifitseerimisega riigiabiks.
(153)

Euroopa Kohtu kohtupraktikast ilmneb, et avaliku teenindamise eest makstav hüvitis ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohane riigiabi, kui seejuures on täidetud teatavad tingimused (vt käesoleva otsuse põhjendus 89). Samas, kui avaliku teenindamise eest makstavad hüvitised ei täida kõnealuseid tingimusi ning seejuures on täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldised kohaldamistingimused, on selliste hüvitiste puhul tegemist riigiabidega, mis samas võivad ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt olla Euroopa Liidu toimimise lepinguga kooskõlas, kui tegemist on üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamiseks vajalike meetmetega, mis ei kahjusta kaubanduse arengut sel määral, et see oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega. Komisjon täpsustas tingimusi, mis peavad olema täidetud sellise tasakaalu saavutamiseks. Oma 2001. aasta teatises Euroopa üldhuviteenuste kohta (46) täpsustas komisjon, et tuleb tagada, et EÜ asutamislepingu eeskirjade piirangud, eelkõige konkurentsipiirangud ja siseturu vabaduste piirangud ei oleks rangemad, kui on vaja avaliku teenuse tõhusaks täitmiseks. See eeldab eeskätt, et hüvitise suurus ei ületaks asjaomasele ettevõtjale usaldatud ülesande täitmisega seotud lisakulude ulatust. Komisjon täpsustas kõnealuseid tingimusi hiljem dokumendis „Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” (47) ja 28. novembri 2005. aasta otsuses artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta (48). Hüvitise suuruse puhul täpsustas komisjon, et hüvitise suurus ei või ületada summat, mis katab avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega seotud kulud, arvestades seejuures asjakohaseid tulusid ja kohustuse täitmisel saadavat mõistliku suurusega kasumit. Mõistliku suurusega kasumi puhul peab kas täiel määral või osaliselt arvesse võtma asjaomaste ettevõtjate kokkulepitud, piiratud ajavahemikul tootlikkuse suurenemisest saadud kasumit, ilma et see mõjutaks nende teenuste kvaliteeti, mille riik on kehtestanud.
(103)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et Hispaania on üksikasjalikult selgitanud, kuidas söekaevandusettevõtete tulusid on arvutatud. Esitatud teave on veennud komisjoni, et tulude arvutamisel on kasutatud õigeid söehindu. Esitatud teabe alusel, eriti elektrijaamade ja söekaevandusettevõtete vaheliste lepingute põhjal, teeb komisjon järelduse, et määruse (EÜ) nr 1407/2002 artikli 4 punkte b ja c on selles mõttes täidetud, et tootmisabi ei ületanud vastavate aastate tootmiskulude ja tulude vahet ning abi tõttu ei ole ühenduse söe kättetoimetamishinnad madalamad kolmandate riikide sarnase kvaliteediga söe kättetoimetamishindadest. Komisjon jälgib tähelepanelikult, et tulevastes alates 1. jaanuarist 2006. aastast elektrijaamade ja söekaevandusettevõtete vahel läbiräägitavates lepingutes võetakse arvutamisel õigesti arvesse hetkel kõrget maailmaturuhinda. Lõpuks leiab komisjon, et arvesse on võetud ka kõnealuse määruse artikli 4 punktides d ja e sätestatud tingimusi.
(2)

Määruse artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid, kellel on elektrooniline andmebaas, mida komisjon peab täielikult kasutusel olevaks, võivad kindlaks määrata, et loomapass tuleb välja anda ainult liidusiseseks kauplemiseks ettenähtud loomadele ja et see peab loomadega kaasas olema ainult nende viimisel asjaomase liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile.
(4)

Otsuse nr 626/2008/EÜ artikli 7 lõike 1 kohaselt peaksid liikmesriigid tagama, et valitud taotlejatel on õigus kasutada konkreetset raadiosagedusala, mis on kindlaks määratud otsuses 2009/449/EÜ, ning õigus liikuva kosmoseside süsteemi käitamiseks kooskõlas tähtaja ja teeninduspiirkonnaga, mille suhtes valitud taotlejad on võtnud kohustuse.
(92)

Vastuseks Prantsuse ametiasutuste argumendile, et tegemist on olemasoleva abiga, sest see kehtestati enne teise pangandusdirektiivi ülevõtmise tähtaja möödumist 1. jaanuaril 1993, rõhutab komisjon, et kõnealuse direktiivi eesmärk oli viia lõpule siseturu loomine krediidiasutuste sektoris asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse seisukohast. See ei tähenda, et asjaomane turg oli enne maakleritasu kehtestamist konkurentsile suletud, vaid lihtsalt seda, et pangandussektoris esines veel teatavaid asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust piiravaid takistusi. 10. mai 2007. aasta otsuses on märgitud, et „livret bleu” kuulub likviidsete säästuhoiuste „turule”, mis eeldab, et asjaomane tegevus on konkurentsile avatud, ja selles otsuses ei ole mingis osas kinnitatud Prantsuse ametiasutuste argumenti, et kõnealune tegevus avati konkurentsile alles 1993. aastal. Otsuses on vastupidi viidatud „küpse” turu olemasolule (52).
Liikmesriigid kasutavad oma riigi andmeid. Kasutada võib muu jäätmearuandluskohustuse täitmisel saadud andmeid, kohandades neid riigi tingimustele. Koos andmetega esitavad liikmesriigid aruande, milles selgitatakse, kuidas tekitatud ja ringlusse võetud jäätmete kogused on arvutatud ning kuidas need kogused on seotud kodumajapidamisjäätmeid käsitlevate andmetega, mille kohta esitatakse andmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 2150/2002.

Kodumajapidamiste paberi-, metalli-, plasti- ja klaasijäätmete ning muude üksikute kodumajapidamisjäätmete liikide või samalaadsete jäätmete liikide korduskasutuseks ettevalmistamine ja ringlussevõtt

Arvutusmeetod nr 2
(2)

Komisjoni 28. juuli 2003. aasta otsusega 2003/564/EÜ (nõukogu direktiivi 72/166/EMÜ rakendamise kohta mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse kontrolli osas) (2) on ette nähtud, et alates 1. augustist 2003 loobuvad liikmesriigid tsiviilvastutuskindlustuse kontrollimisest sõidukite puhul, mille põhiasukoht on mõnes teises liikmesriigis või Tšehhi Vabariigi, Horvaatia, Küprose, Ungari, Islandi, Norra, Slovakkia, Sloveenia või Šveitsi territooriumil.
(5)

Saksa ametiasutused märkisid, et nende meede tugines sellele, et toode ei vasta olulistele tervishoiu- ja ohutusnõuetele, millele on osutatud direktiivi 94/9/EÜ artiklis 3 ning mis on sätestatud II lisas, eelkõige punktides 1.0.5 („Märgistus”) ja 1.3 („Potentsiaalsed süüteallikad”), ning mis on seotud harmoneeritud standardi EN 60079-11:2007 Plahvatusohtlik keskkond – Osa 11 – Seadme kaitse sisemise ohutusega „i” (IEC 60079-11:2006) ebaõige kohaldamisega või puudustega. Kõnealusele standardile on osutatud BKIEx – ExVá välja antud tüübihindamistunnistuses: — punkt 5.3 (energia ja toite piirang ei ole vastavuses) — punkt 6.3.1.1 (miinimumkaugust ei ole arvesse võetud: 4,2 V puhul on vajalik kaugus 1,5 mm, olemasolev kaugus on umbes 0,2 mm) — punkt 10.5.3 (toide ei ole vastavuses) — diagramm/tabel (emaplaadi mahutavus ilma piiravate elementideta; maksimumväärtus 299 μF ületab lubatut 3 000 korda).
ET Euroopa Liidu Teataja L 294/4

NÕUKOGU OTSUS,

8. november 2011,

Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepingu ja nelja sellega seotud lepingu sõlmimise kohta

(2011/733/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga i ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepingule ja sellega seotud neljale lepingule kirjutati 25. juulil 2007 vastavalt nõukogu otsusele 2007/566/EÜ (2) Euroopa Ühenduse nimel alla, eeldusel et need sõlmitakse.

(2) Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

(3) Need lepingud tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks järgmised lepingud (3):

— Leping Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise kohta;

— Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping Bulgaaria majanduskasvu ja säästva arengu koostööprogrammi kohta;

— Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping Rumeenia majanduskasvu ja säästva arengu koostööprogrammi kohta;

— Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokoll, mis tuleneb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisest Euroopa Liiduga, ning

— Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll, mis tuleneb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisest Euroopa Liiduga.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule andma igas kõnealuses lepingus sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda (4).

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel järgmise teate:

„Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane, võttes nimetatud kuupäevast üle kõik Euroopa Ühenduse õigused ja kohustused. Seega tuleb vajadusel korral lepingute tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule.”

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

Brüssel, 8. november 2011 Nõukogu nimel eesistuja J. VINCENT-ROSTOWSKI

(1) Euroopa Parlament andis oma nõusoleku lepingu sõlmimiseks 13. novembril 2007 (ELT C 282E, 6.11.2008, lk 92) ning kinnitas oma seisukohta oma 5. mai 2010. aasta koondresolutsioonis Lissaboni lepingu jõustumise mõju kohta käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele (ELT C 081E, 15.3.2011, lk 1).

(2) ELT L 221, 25.8.2007, lk 1.

(3) Lepingud on avaldatud ELT L 221, 25.8.2007 koos allkirjastamise otsusega.

(4) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingute jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(8)

Bulgaaria ametiasutused on toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees esitatud aruannete ja regulaarselt esitatava haigusolukorra arengut käsitleva teabe abil tõendanud, et nad on direktiivis 2003/85/EÜ sätestatud tõrjemeetmeid tõhusalt rakendanud.
(2)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse liidu rahalist toetust veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele. Selleks et aidata kaasa lindude gripi võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit oma rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõike 3 esimeses ja teises taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes.
ET Euroopa Liidu Teataja L 291/45

NÕUKOGU OTSUS,

26. november 2007,

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelisele tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingule ühenduse nimel allakirjutamise kohta

(2011/720/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 ja artikli 133 lõiget 4 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ühenduse nimel läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu (edaspidi „leping”) üle kooskõlas nõukogu otsusega, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi.

(2) Lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see võidakse sõlmida hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu (edaspidi „leping”) allakirjutamine, eeldusel et nõukogu teeb otsuse nimetatud leping sõlmida. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva lepingu 1. manuses loetletud kahepoolseid lepinguid Ameerika Ühendriikidega saab käesoleva lepingu jõustumisel vastavalt vajadusele muuta või need lõpetada.
(3)

Reisidokumentide nimekirja koostamisel on kaks eesmärki: esiteks võimaldab see piirikontrolliasutustel kontrollida, kas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (5) artikli 5 lõike 1 punktile a tunnustatakse konkreetset dokumenti välispiiride ületamisel; teiseks võimaldab see konsulaartöötajatel kontrollida, kas liikmesriigid tunnustavad konkreetset dokumenti sellisena, kuhu võib kinnitada viisakleebise.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta) (3) lisas nähakse ette, et programmi Galileo spetsiifiliseks eesmärgiks on tagada, et programmil põhineva süsteemi poolt edastatavaid signaale oleks võimalik kasutada ennekõike selleks, et pakkuda „avalikku reguleeritud teenust” („PRS”), mis on mõeldud üksnes valitsuselt loa saanud kasutajatele ning kasutamiseks eeskätt selliste tundlike rakenduste puhul, kus on oluline tagada juurdepääsu tõhus kontroll ja katkematu teenus.
(2)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele, antavat liidu rahalist toetust. Et aidata kaasa lammaste katarraalse palaviku võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 3 lõike 6 teises taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes.
(6)

Määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 7 on sätestatud, et liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegadeks.
(2)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele antavat liidu rahalist toetust. Et aidata kaasa lammaste katarraalse palaviku võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 3 lõike 6 teises taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes.
(6)

Määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 7 on sätestatud, et liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegade jooksul.
(6)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 7 on sätestatud, et liidu rahalist toetust antakse üksnes tingimusel, et kavandatud tegevus on tegelikult ellu viidud ja ametiasutused on kogu vajaliku teabe esitanud ettenähtud tähtaegadeks.
(2)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalastele erimeetmetele, sealhulgas erakorralistele meetmetele antavat liidu rahalist toetust. Et aidata kaasa Newcastle’i haiguse võimalikult kiirele likvideerimisele, peaks liit rahalise toetusega osalema liikmesriigi tehtud abikõlblike kulutuste kandmises. Kõnealuse otsuse artikli 3 lõike 6 esimeses taandes on sätestatud eeskirjad protsendimäära kohta, mida tuleb kohaldada liikmesriigi kantud kulutuste suhtes.
2)

artikkel 6 asendatakse järgmisega: „Artikkel 6 Kolmandad riigid ja nende kontrolliasutused 1. Kokkuleppeosalised teevad kõik võimaliku selle tagamiseks, et kolmandatest riikidest pärit mahetoodete impordikord oleks samaväärne. 2. Selleks et tegelikkuses tagada kolmandate riikide ja nende kontrolliasutuste samaväärne tunnustamine, teevad kokkuleppeosalised asjakohast koostööd, et kasutada ära oma kogemusi, ning konsulteerivad omavahel enne mõne kolmanda riigi või kontrolliasutuse tunnustamist ja lisamist nende õigusnormides sel otstarbel koostatud loetellu.”;