ET Euroopa Liidu Teataja C 261/1

KOMISJONI ARVAMUS,

7. august 2015,

Euroopa Keskpanga määruse eelnõu kohta, mis käsitleb üksikasjalike krediidiandmete ja krediidiriski andmete kogumist

(2015/C 261/01)

1. Sissejuhatus

26. juunil 2015 sai komisjon Euroopa Keskpangalt (EKP) palve esitada oma arvamus üksikasjalike krediidiandmete ja krediidiriski andmete kogumist käsitleva määruse eelnõu (edaspidi „EKP määruse eelnõu”) kohta.

Komisjonil on kõnealuse palve üle hea meel ja ta märgib, et sellega täidab EKP oma kohustust konsulteerida komisjoniga kõigi oma määruste eelnõude üle, mis on seotud komisjoni statistikavajadustega, nagu need on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) (1) artikli 5 lõikes 2, et tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni teabega seotud nõuete rahuldamiseks. Hea koostöö EKP ja komisjoni vahel on kasulik nii mõlemale institutsioonile kui ka kasutajatele ja andmeesitajatele, sest see teeb Euroopa statistika koostamise tõhusamaks.

Komisjon toetab täielikult vajadust koguda ühtlustatult mikrotasandi krediidi- ja krediidiriski andmeid. Ettepanekust saadav kasu on selge ja märkimisväärne ning see on oluline paljudele eri sidusrühmadele ja seda mitmel eesmärgil, sealhulgas seoses rahapoliitika, makrotasandi usaldatavuspoliitika, pangandusjärelevalveliste ülesannete ja krediidituru analüüsiga.

2. Märkused õigusakti ettepaneku kohta ja ettepanekud selle muutmiseks

Komisjon märgib, et EKP määruse eelnõu võtab institutsionaalsete sektorite ja finantsinstrumentide määratluste puhul piisavalt arvesse Euroopa arvepidamise süsteemi (ESA 2010), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (2).

EKP määruse eelnõu tulemusel kogutavate statistiliste andmete tulevase võimaliku kasutajana soovib komisjon esitada järgmised märkused.

2.1. Andmete kogumise ulatus

Arvestades andmekogumise ambitsioonikat ulatust ning seda, mil määral võiksid need andmed parandada otsuste tegemist õigusloomeprotsessi eri etappidel (mõjuhinnangud uute õigusaktide kavandamisel, õigusaktidega sageli ette nähtud järelhindamised), on ülimalt oluline, et komisjonil oleks juurdepääs nii üksikasjalikele kui ka koondandmetele.

Komisjon teeb ettepaneku laiendada andmete kogumise ulatust ja hõlmata ka tarbijakrediitide andmed, mida kõik laenuandjad (mitte üksnes rahaloomeasutused) võivad esitada ja seda ka piiriüleselt. See täidaks lüngad olemasolevas krediidistatistikas. Kõnealuste andmete kogumine oleks komisjoni jaoks äärmiselt oluline tarbijakrediidituru toimimise jälgimiseks ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid) (3) artiklist 27 tulenevate kohustuste täitmiseks. Tarbijakrediitide kategooria peaks alamkategooriatena hõlmama arvelduskrediiti, krediitkaarte, krediidiliine ja muid tarbijakrediite.

Laiaulatusliku ja täieliku ülevaate saamiseks finantssektori krediidiriski positsioonidest ja seotud krediidiriskidest tuleks andmeid esitavasse üldkogumisse kaasata võimaluse korral ka laenuandmisega tegelevad muud finantsinstitutsioonid.

Peale selle soovib komisjon märkida, et andmete kogumise kulude minimeerimiseks tuleks võimaluse korral koguda andmeid olemasolevatest andmebaasidest. Näiteks VKEde kohta on võimalik saada palju täiendavaid, krediidiga mitteseotud andmeid (sealhulgas juriidiline aadress, suurus ja töötajate arv), asutuste ja filiaalide andmebaasi registrist (RIAD).

2.2. Konkreetsed märkused isikuandmete kaitse kohta

Komisjon leiab, et EKP määruse eelnõu teksti tuleks isikuandmete kaitse osas rangemaks muuta. EKP määruse eelnõus sätestatud meetmeid, millega kaasneb isikuandmete töötlemine, tuleb alati rakendada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4) ja selle siseriiklike rakendusmeetmetega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5). Seetõttu teeb komisjon ettepaneku lisada EKP määruse eelnõu põhjendustesse viide kõnealustele üldkohaldatavatele õigusaktidele ning sõnastada ümber selle artikkel 13, et lisada selge kohustus järgida isikuandmete kaitset käsitlevaid ELi õigusakte, eelkõige direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001, asendades kavandatava artikli 13 lõike 2.

Artikli 13 lõike 1 sõnastus peaks seega olema järgmine: „Käesolevas määruses sätestatud meetmeid tuleb rakendada kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusaktidega, eelkõige direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning selle siseriiklike rakendusmeetmetega ning määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.”

Komisjon toetaks ka konservatiivsemat lähenemisviisi isikuandmetele juurdepääsu võimaldamisel kolmandatele isikutele. Seoses EKP määruse eelnõu põhjendusega 18 ei pea komisjon asjakohaseks lubada muudel krediidiandmebaasidel kui kesksed krediidiregistrid andmeid korduskasutada kõnealuseid kolmandaid isikuid täiendavalt täpsustamata, eelkõige ilma vastaspoolte nõusolekuta. Komisjon teeb seega ettepaneku jätta põhjendusest 18 välja sõnad „and other relevant credit datasets established by the public sector” (ja muudel asjakohastel avaliku sektori koostatud krediidiandmete kogumitel). Samuti teeb komisjon ettepaneku jätta EKP määruse eelnõu artikli 11 lõikest 1 välja sõnad „and grant access to such data for third parties” (ja võimaldavad kolmandatele isikutele juurdepääsu kõnealustele andmetele). Lisaks tuleks muuta artikli 11 lõiget 3, et hõlmata juriidiliste isikute kõrval ka füüsilised isikud.

2.3. Muud märkused

Komisjon on arvamusel, et paremini võiks selgitada aspekte, mis seonduvad vastutusega kogutud andmete eest. Näiteks ei ole selge, kes vastutab nimetatud turvaliste kanalite arendamise ja hoolduse eest ning kas vajalik taristu on juba loodud. Samuti jääb selgusetuks see, kas (kodumajapidamistega seotud) andmed muudetakse anonüümseks andmeallika tasandil, keskse andmebaasi tasandil enne nende salvestamist andmebaasis AnaCredit või tagasiside mehhanismide jaoks andmeväljavõtete tegemisel.

Tagasiside mehhanismide loomise korral tuleks avaliku ja erasektori krediidiandjaid kohelda võrdselt. Sellise kohtlemisega ennetatakse võimalikku turgu moonutavat mõju, hoides näiteks ära avaliku keskregistri varustamise andmetega, mis ei ole kättesaadavad konkureerivatele erasektori krediidiinfoteenuste osutajatele.

Komisjon jagab seisukohta, et tagasiside mehhanismid peavad olema piisavalt paindlikud. Samas võib liigne siseriiklik vabadus põhjustada konkurentsimoonutusi kogu ELis ja seega kahjustada olemasolevat krediidiinfosüsteemi. Selle ennetamiseks võib olla põhjendatud tagasiside mehhanisme käsitlevate reeglite keskne kujundamine. EKP määruse eelnõu jätab ebaselgeks, kas liikmesriikidel lubatakse kohaldada madalamaid piirmäärasid ja kas seda julgustatakse. Üldiselt võiksid AnaCrediti eesmärgid olla paremini määratletud. Hetkeseisuga on võimalikud eesmärgid väga laialivalguvad. Iga kasutajarühma puhul tuleks määrata kindlaks teabele juurdepääsu tase (nt anonüümseks muudetud, täpsustatud, koondandmed).

Lisada tuleks viited kulude-tulude analüüsile. Sellised viited suurendaksid ettepaneku usaldusväärsust ja tasakaalustaksid seda seoses selle mõjuga.

3. Kokkuvõte

Komisjon toetab EKP määruse eelnõu, kuna see tooks kaasa krediidi- ja krediidiriski andmete mikrotasandil kättesaadavaks tegemise, mis on väga tähtis sidusrühmadele ja komisjonile endale.

Samal ajal on komisjon siiski arvamusel, et eespool nimetatud probleemid tuleks lahendada.

Brüssel, 7. august 2015 Komisjoni nimel komisjoni liige Marianne THYSSEN

(1) EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

(2) ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

(3) ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.

(4) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(5) EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.