ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kindlaks määramise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaseid ühise kalanduspoliitika eesmärke. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus.
(6)

Määrustes (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 on samuti sätestatud, et riiklikud reguleerivad asutused ja koostööamet vastutavad tingimuste või meetodite lõplike tekstide vastuvõtmise eest ning et neil on õigus põhivõrguettevõtjate või määratud elektriturukorraldajate ettepanekud läbi vaadata ja neid muuta, et tagada nende kooskõla määruste (EL) 2015/1222, (EL) 2016/1719, (EL) 2017/2195 ja (EL) 2017/1485 eesmärkidega ning aidata kaasa elektrituru nõuetekohasele lõimimisele, mittediskrimineerimisele ja tõhusale toimimisele.
(3)

Kõrge esindaja tegi 6. jaanuaril 2021 liidu nimel teise avalduse Venezuela rahvuskogu valimiste kohta, milles rõhutati, et liit peab äärmiselt kahetsusväärseks, et rahvuskogu astus 5. jaanuaril 2021 ametisse mittedemokraatlike valimiste alusel. Selles märgiti samuti, et 2015. aastal toimunud rahvuskogu valimistel sai Venezuela rahvas viimast korda valimisprotsessis oma tahet vabalt väljendada. Lõpetuseks märgiti avalduses, et liit on valmis võtma täiendavaid sihipäraseid meetmeid.
(4)

Seepärast on määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis Ühendkuningriik, v.a Põhja-Iirimaa, loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt lindude kõrge patogeensusega gripi esinemisest lubatud teatavaid linnukasvatussaadusi liitu importida ja läbi liidu vedada. Selline Ühendkuningriigi piirkondadeks jaotamine on esitatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/169 (4).
(13)

Võttes arvesse COVID-19 kriisi muutuvat mõju ja sellest tulenevat liiklusmahtude arengu ebaselgust keskpikas perspektiivis ning selleks, et reageerida paindlikult, kui see on tingimata vajalik ja põhjendatud, probleemidele, millega lennutranspordi sektor selle tõttu toime peab tulema, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses teenindusaegade kasutamise nõuetest antava vabastuse kohaldamisaja muutmisega ning seoses minimaalse kasutusmäära protsendi muutmisega kindlas vahemikus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(5)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelises kaubandus- ja koostöölepingus (8) (edaspidi „leping“) on sätestatud, et Ühendkuningriigist pärit tooteid ei või importida liitu olemasolevate WTO tariifikvootide alusel, nagu need on määratletud lepingu artiklis GOODS.18. Kõnealuses artiklis on osutatud tariifikvootidele, mis on poolte vahel jaotatud vastavalt GATTi XXVIII artikli kohastele läbirääkimistele, mille liit on algatanud WTO dokumendiga G/SECRET/42/Add.2 (9) ja Ühendkuningriik WTO dokumendiga G/SECRET/44 (10), ning mis on sätestatud kummagi poole vastavates siseriiklikes õigusaktides. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et toodete päritolustaatus määratakse kindlaks importiva poole territooriumil kohaldatavate mittesooduspäritolureeglite alusel.
(2)

Niivõrd, kui meetmeid tuleb võtta liidu tasandil, on see otsus jõustatud määrusega (EÜ) nr 314/2004. Määruse (EÜ) nr 314/2004 III lisas on esitatud nende isikute ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.
(4)

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 artiklis 22 ja rakendusmääruse (EL) nr 181/2014 artiklis 20 on sätestatud, et asjaomastel liikmesriikidel on kõigil vajalikel juhtudel õigus tugineda põllumajanduse erimeetmete kontrollimisel liidu äärepoolseimates piirkondades ja Egeuse mere väikesaartel ühtsele haldus- ja kontrollsüsteemile. Seega kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2020/532 I peatükis sätestatud erandeid seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames tehtud otsetoetuste ja nõuetele vastavuse kontrollidega mutatis mutandis ka nende kontrollide suhtes.
(3)

Ühendkuningriigist sai 1. veebruaril 2020 kolmas riik ning liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis lõpeb 31. detsembril 2020. Määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud kliiringukohustuse puhul aga ei ole arvestatud võimalusega, et mõni liikmesriik astub liidust välja. Delegeeritud määrustes (EL) 2015/2205, (EL) 2016/592 ja (EL) 2016/1178 on täpsustatud kuupäevad, mil kliiringukohustus jõustub teatavatesse börsiväliste tuletisinstrumentide liikidesse kuuluvate lepingute puhul. Lisaks on kõnealustes määrustes nähtud ette erinevad kuupäevad sõltuvalt nende lepingute vastaspoole kategooriast. Vastaspooled ei saa prognoosida, milline on Ühendkuningriigis asutatud vastaspoole staatus tulevikus või millises ulatuses saaks see vastaspool jätkata teatavate teenuste osutamist liidus asutatud vastaspooltele. Selliste börsiväliste tuletislepingute poolte probleemid, mille vastaspooled on asutatud Ühendkuningriigis, on seega otseselt tingitud sündmusest, mis ei ole nende kontrolli all ja võib seada nad teiste liidus tegutsevate vastaspooltega võrreldes ebasoodsamasse olukorda.
(8)

Selleks et vältida turu killustatust ja tagada liidus asutatud vastaspooltele ülemaailmselt võrdsed tingimused, tuleks tagada ka rahvusvaheline õigusnormide lähendamine seoses riskijuhtimismenetlustega muude börsiväliste tuletisinstrumentide liikide puhul, mille suhtes ei kohaldata samaväärseid võimendustagatise nõudeid. Eelkõige tunnistades asjaolu, et mõnes jurisdiktsioonis ei kohaldata ühe aktsia aktsiaoptsioonide ja indeksioptsioonide suhtes samaväärseid võimendustagatise nõudeid ning et eriti praeguses olukorras on ebatõenäoline, et need jurisdiktsioonid liiguvad varsti nende toodete puhul õigusnormide lähendamise suunas, tuleks nende toodete käsitlemisel kasutada täiendavat üleminekuperioodi. Niisugune täiendav üleminekuperiood peaks andma aega regulatiivse arengu jälgimiseks muudes jurisdiktsioonides ja tagama, et liidus on asjakohased nõuded vastaspoole krediidiriski maandamiseks seoses selliste lepingutega, ning samal ajal aitama vältida õiguslikku arbitraaži.
(9)

Selleks et tagada liikmesriikidele piisavad rahalised vahendid kriisi tagajärgede kõrvaldamise meetmete kiireks rakendamiseks seoses COVID-19 kriisi mõjuga vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele ning majanduse ja ühiskonna sotsiaalseks, vastupanuvõimeliseks ja kestlikuks taastamiseks valmistumisel, on vaja ette näha suuremad eelmaksed, et lisavahenditest toetatavaid meetmeid kiiresti rakendada. Eelrahastamise ulatus peaks tagama, et liikmesriikidel on vahendid toetusesaajatele võimalikult vara eelmaksete tegemiseks, et anda neile viivitamatut abi, ja selleks, et toetusesaajate kulusid pärast nendepoolse maksetaotluse esitamist kiiresti hüvitada.
(4)

Mahepõllumajanduslikku proteiinsööta ei ole liidu turul olnud saada piisava kvaliteediga või piisavas koguses, et rahuldada mahepõllumajandusettevõtetes kasvatatud sigade ja kodulindude toitainevajadusi. Sööda jaoks valgurikaste taimede mahepõllumajanduslik tootmine ei suuda ikka veel nõudlust rahuldada. Seepärast on asjakohane pikendada piiratud kogustes mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda kasutamise võimalust veel ühe kalendriaasta võrra kuni määruse (EL) 2018/848 kohaldamise uue alguskuupäevani, eelkõige kõnealuse määruse II lisa II osa punkti 1.9.3.1 alapunkti c ja punkti 1.9.4.2 alapunkti c sätete puhul, milles käsitletakse sigade ja kodulindude toitumist.
(3)

Rakendusmääruse (EL) 2019/626 artiklis 20 on sätestatud, et inimtoiduks ettenähtud putukaid sisaldavaid saadetisi lubatakse liitu tuua üksnes juhul, kui see toit on pärit ja saadetud sellisest kolmandast riigist või selle piirkonnast, mis on loetletud nimetatud rakendusmääruse IIIa lisas. Loetellu kantud kolmandatel riikidel ja nende piirkondadel tuleks putukaid sisaldavate saadetiste liitu toomist lubada üksnes juhul, kui on esitatud asjakohased tõendid ja tagatised selle kohta, et putukad vastavad määruse (EL) 2017/625 artikli 127 lõikes 3 ja delegeeritud määruse (EL) 2019/625 artiklis 4 sätestatud nõuetele.
(4)

Seepärast on määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa tabelis Ühendkuningriik, v.a Põhja-Iirimaa, loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemisest lubatud teatavaid linnukasvatussaadusi liitu importida ja läbi liidu vedada. Selline Ühendkuningriigi piirkondadeks jaotamine on esitatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/130 (4).
LISA

Määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse artikli 25 punktis a osutatud toimeainete loetelu 6. kategooriasse lisatakse järgmine kanne:

EÜ number Nimetus/rühm Piirang Märkused „201-069-1 Sidrunhape Toimeaine minimaalne puhtusaste (*1) 995 g/kg CASi number 77-92-9

(*1) Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.“
(2)

Pädevate asutuste edastatud teabe alusel tõdeb komisjon, et CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordilitsentse, välja arvatud basmati riisi impordilitsentsid, on ajavahemikuks 1. september 2020 kuni 28. veebruar 2021 välja antud 146 056 tonni kohta. CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi, välja arvatud basmati riis, imporditollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1259, (3) tuleks seetõttu muuta.
„6.

Sultan Saleh Aida Aida Zabin Muu teave: Sanaa kriminaaluurimise osakonna direktor. Ta on osalenud tegevuses, mis ohustab rahu, julgeolekut ja stabiilsust Jeemenis. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 25.2.2021. Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta: Sultan Saleh Aida Aida Zabin on osalenud tegevuses, mis ohustab rahu, julgeolekut ja stabiilsust Jeemenis, sealhulgas kohaldatava rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumises ja inimõiguste rikkumises Jeemenis. Sultan Saleh Aida Aida Zabin on Sanaa kriminaaluurimise osakonna direktor. Tal on olnud oluline roll poliitikas, mille eesmärk on poliitiliselt aktiivseid naisi hirmutada ja kasutada nende suhtes süsteemselt vahistamist, kinnipidamist, piinamist, seksuaalvägivalda ja vägistamist. Zabin on kriminaaluurimise osakonna direktorina kas otseselt või oma ametikohast tulenevalt vastutav mitme kinnipidamiskoha, sealhulgas koduarestiks kasutatava koha, politseijaoskondade, ametlike vanglate ja kinnipidamiskeskuste ning avalikustamata kinnipidamiskeskuste kasutamise eest ning on selles kaasosaline. Nendes kohtades sunniti naisi (nende seas vähemalt üht alaealist) kadunuks jääma, neid kuulati korduvalt üle, vägistati, piinati, neile keelduti andmast õigeaegselt arstiabi ja nad pidid tegema sunniviisilist tööd. Mõnel juhul tegeles Zabin piinamisega isiklikult.“
(8)

Liikmesriigid on kindlaks teinud muud koostisained, mille kasutamine nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) või määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel lubatud taimekaitsevahendites leiti olevat lubamatu. Sellistest muudest koostisainetest on teatanud Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Leedu, Prantsusmaa, Saksamaa ja Norra. Nende muude koostisainete hulgast tuleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 III lisas loetleda ained, mis on määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa kohase ühtse klassifikatsiooni järgi 1A või 1B kategooria kantserogeenid, 1A või 1B kategooria mutageenid või 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksilised ained, ained, mis on määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktide d ja e kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad, ained, millel on määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punkti f kohaselt endokriinseid häireid põhjustavad omadused ja mis on seega väga ohtlikud, ning ained, mis on määruse (EL) 2019/1021 kohaselt püsivad orgaanilised saasteained.
(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) ajakohastas 30. oktoobril 2014 oma teaduslikku arvamust seoses allergeensete toiduainete ja toidu koostisosade hindamisega märgistamise eesmärgil, (2) tuues välja, et toiduallergia esinemissagedus Euroopas on nii täiskasvanute kui ka laste hulgas hinnanguliselt 3–4 %. Amet jõudis järeldusele, et ehkki toiduallergia mõjutab suhteliselt väikest osa rahvastikust, võib allergiline reaktsioon olla tõsine või isegi surmav, ning et saab üha selgemaks, et toiduallergia või toidutalumatusega inimeste elukvaliteet on oluliselt kehvem.
(7)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 (4) artikli 54 lõikes 1 on sätestatud, et toetusesaajatele makstakse toetust üksnes juhul, kui kontrollid näitavad, et kogu tegevus või kõik selle osaks olevad üksikmeetmed on täielikult rakendatud. Senised kogemused on siiski näidanud, et juhul, kui tegevuse osaks olevaid üksikmeetmeid ei ole täielikult rakendatud, kuid kogu tegevuse eesmärk on siiski saavutatud, on selle sätte range kohaldamine ja asjaomasele tegevusele antava toetuse kogusumma kinnipidamine teatava olukorra puhul ebaõiglane ja ülekohtune.
(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on meriahvenate varu püük NAFO 3M püügipiirkonnas Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud vahekvoodi, mis on eraldatud perioodiks enne 1. juulit 2021.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/375,

24. veebruar 2021,

millega kehtestatakse tursapüügikeeld 1. ja 2.b püügipiirkonnas teatavate liikmesriikide lipu all sõitvatele laevadele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on tursavaru püük 1. ja 2.b püügipiirkonnas teatavate liikmesriikide lipu all sõitvate või neis liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2021. aastaks „muudele liikmesriikidele“ eraldatud kvoodi.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

„Muude liikmesriikide“ kvoodi all kala püüdvate liikmesriikide lipu all sõitvatel või nendes liikmesriikides registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(16)

Komisjon märgib esiteks, et kaebuse esitaja esitas impordistatistika uurimisperioodi kohta, 2020. aasta kolmanda kvartali ja uurimise algatamisele järgnenud perioodi kohta, st kuni 2020. aasta oktoobrini. Jindali kontsern esitas andmed ka kaebuse esitajaga samade ajavahemike kohta, mis lõppesid 2020. aasta oktoobris. Komisjoni analüüs põhineb kõige uuematel, 2021. aasta jaanuariga lõppevatel andmetel, mis on esitatud eespool tabelis 1. Nagu on põhjenduses 12 kirjeldatud, võrreldi asjaomast uurimisperioodijärgset kuu keskmist importi ajavahemikul 2020. aasta oktoobrist kuni 2021. aasta jaanuarini kuu keskmise impordiga ajavahemikul 2019. aasta oktoobrist kuni 2020. aasta jaanuarini, samuti kuu keskmise impordiga kogu uurimisperioodil. Selles analüüsis ei võetud arvesse uurimisperioodi ja uurimise algatamise vahelist ajavahemikku, st 2020. aasta kolmandat kvartalit. Asjaomaste riikide põhised kumuleeritud andmed, mida komisjon arvesse võttis, näitasid, et import suurenes pärast uurimise algatamist veelgi märkimisväärselt võrreldes nii uurimisperioodiga kui ka vastava perioodiga uurimisperioodil. Jindali kontserni väide, et pärast uurimise algatamist ei ole Indiast ega Indoneesiast pärit import enam oluliselt suurenenud, osutus komisjonile kättesaadavat värskemat teavet arvesse võttes ebaõigeks. Jindali kontserni väide, et Indoneesiast pärit import oli kõige suurem iga kvartali esimeses kuus, ei muutnud järeldust, et asjaomastest riikidest pärit import suurenes asjaomaste impordiandmete põhjal märkimisväärselt veelgi. Selline impordi koondumine kvartali esimesse kuusse on tõenäoliselt seotud teatavate terasetoodete suhtes kaitsemeetmete (edaspidi „kaitsemeetmed“) (3) raames kohaldatavate kaitsetollimaksuvabade tariifikvootide (edaspidi „tariifikvoodid“) toimimisega, mis tähendab, et uute kaitsetollimaksuvabade tariifikvootide koguste avamine iga kvartali alguses toob üldjuhul kaasa suured impordimahud kvartali alguses. Seetõttu lükati Jindali kontserni väited tagasi
1)

„Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (algses kirjaviisis: سعيد بن عبد الحكيم بن عمر الشريف) (kontrollitud varjunimi: a) Cherif Said (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tuneesia); b) Binhamoda Hokri (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Sosa, Tuneesia); c) Hcrif Ataf (sünniaeg: 25.1.1971; sünnikoht: Solisse, Tuneesia); d) Bin Homoda Chokri (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); e) Atef Cherif (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Alžeeria); f) Sherif Ataf (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Aras, Alžeeria); g) Ataf Cherif Said (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); h) Cherif Said (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); i) Cherif Said (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Alžeeria); kontrollimata varjunimi: a) Djallal; b) Youcef; c) Abou Salman; d) Said Tmimi). Sünniaeg: 25.1.1970. Sünnikoht: Manzil Tmim, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: M307968 (8.9.2001 välja antud Tuneesia pass, mis kaotas kehtivuse 7.9.2006). Aadress: Corso Lodi 59, Milano, Itaalia. Muu teave: a) ema nimi: Radhiyah Makki; b) Itaaliast välja saadetud Tuneesiasse 27.11.2013. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 12.11.2003.“
(3)

Võttes arvesse liidus valitsevat rasket olukorda COVID-19 vaktsiinidega, eelkõige ohtu, et liidus toodetud või pakendatud vaktsiinide eksportimisel eelkõige muudesse kui haavatavatesse riikidesse võivad ravimitootjad rikkuda oma lepingulisi kohustusi, tuleb jätkata vaktsiinide nappuse ja tarnete hilinemise vältimiseks võetavaid kaitsemeetmeid. Seega on liidu huvides säilitada teatava aja jooksul mehhanism, mille kohaselt liiduga sõlmitud eelostulepingutega hõlmatud COVID-19 vaktsiine tohib eksportida ainult eelneva loa alusel, et kindlustada liidus elutähtsa nõudluse rahuldamiseks piisavad varud, ilma et see mõjutaks liidu rahvusvahelisi kohustusi.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/440,

8. märts 2021,

millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on põhjapoolse pikkuim-tuuni varu püük Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust Portugali lipu all sõitvate või Portugalis registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Portugali lipu all sõitvatel või Portugalis registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(5)

Rakendusmääruses (EL) 2020/1092 sätestati, et söödalisandi Lactococcus lactis (NCIMB 30160) loa tingimustes tehtavad muudatused on seotud üksnes söödalisandi koostisega. Vajadust muuta kõnealuse söödalisandi kasutamise loa kehtivusaega ei mainitud. Lisaks on määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 9 lõikes 8 sätestatud, et luba antakse kümneks aastaks, ja sellisest reeglist ei tohi loa tingimuste muutmise teel kõrvale kalduda. Samuti oli söödalisandite registris söödalisandi Lactococcus lactis (NCIMB 30160) kasutamise loa kehtivusaja lõppemise kuupäev jätkuvalt 26. detsember 2021, isegi pärast rakendusmääruse (EL) 2020/1092 vastuvõtmist. Kavandatud paranduse tagasiulatuva jõu puudumine tooks kaasa ettevõtjate mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumise, kuna söödalisandi Lactococcus lactis (NCIMB 30160) kasutamise loa kehtivusaja pikendamisest alates rakendusmääruse (EL) 2020/1092 jõustumise kuupäevast oleks põhjendamatult kasu saanud üksnes need ettevõtjad, kes seda söödalisandit turustavad või kasutavad. Lisaks leitakse, et käesoleval juhul ei mõjuta tagasiulatuvus asjaomaste ettevõtjate õiguspäraseid ootusi. Kavandatav parandus tehakse mittekriminaalses kontekstis, kuna rakendusmääruses (EL) 2020/1092 esitatud loa kehtivusaja vale lõppkuupäev tulenes eksitusest. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates rakendusmääruse (EL) 2020/1092 jõustumise kuupäevast.
(5)

Toiduohutusameti arvamuses märgiti ka, et luteiini-/zeaksantiiniekstrakti piirnorm on nuumlindude (v.a kalkunid), vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindude, munalindude (v.a kalkunid) ja vähem levinud kodulinnuliikide munalindude puhul 80 mg karotenoide täissööda kilogrammi kohta. Lisaks märgiti toiduohutusameti arvamuses, et vähem levinud kodulinnuliikide sugulindude puhul ei tohiks piirnorm ületada 50 mg karotenoide täissööda kilogrammi kohta, võttes arvesse zeaksantiini võimalikku toksilist mõju paljunemisele. Toiduohutusameti arvamuses märgiti veel, et kuna vähem levinud kodulinnuliikide puhul ei tehta aretamisel vahet muna- ja sugulindude vahel, ei saa välistada, et vähem levinud kodulinnuliikide sugulindudele antakse munalindude söödas sisalduvat söödalisandit. Ekslikult on rakendusmääruse (EL) 2020/1097 lisa tabelis märgitud luteiini-/zeaksantiiniekstrakti karotenoidide piirnormiks nuumlindude (v.a kalkunid), vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindude, munalindude (v.a kalkunid) ja vähem levinud kodulinnuliikide munalindude puhul karotinoidide üldsisaldus 50 mg sööda kilogrammi kohta, kuigi seda piirnormi tuleks kohaldada üksnes vähem levinud kodulinnuliikide munalindude suhtes, et vältida väärkasutust sugulindude puhul. Ülejäänud kodulinnukategooriate puhul peaks piirnorm olema 80 mg karotenoide täissööda kilogrammi kohta.