Ühismeede,

28. november 1997,

mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu lepingu artikli J.3 alusel jalaväemiinide kohta

(97/817/ÜVJP)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid J.3 ja J.11,

võttes arvesse 26. ja 27. juunil 1992 toimunud Euroopa Ülemkogu istungi üldsuuniseid selliste piirkondade kindlaksmääramise kohta, mis kuuluvad turvavööndisse, mille suhtes võib Euroopa Liidu lepingu jõustumise järel kohaldada ühismeetmeid,

ning arvestades, et:

on asjakohane ajakohastada ja edasi arendada algatusi, mida Euroopa Liit on rakendanud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli J.3 alusel vastu võetud nõukogu ühisele seisukohale 96/588/ÜVJP jalaväemiinide kohta; [1] kõnealune ühine seisukoht võeti vastu, arvestades ülemääraselt kahjustavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitleva konventsiooni (edaspidi "1980. aasta konventsioon") läbivaatamise konverentsi tulemusi;

nõukogu 22. novembri 1996. aasta resolutsioonis jalaväemiinide vastase võitluse kohta on kindlaks määratud teatavad meetmed, mida võib võtta, ja kriteeriumid, mille alusel eraldada vahendeid demineerimisprojektidele;

nõukogu tervitab jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni vastuvõtmist Oslos 18. septembril 1997 ja selle avamist allakirjutamiseks Ottawas 3. ja 4. detsembril 1997;

nõukogu võtab arvesse ÜRO Peaassamblee 52. istungjärgu esimese komitee vastu võetud resolutsiooni jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise kohta, resolutsiooni jalaväemiinide keelustamises osalemise kohta ja resolutsiooni ülemääraselt kahjustavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitleva konventsiooni kohta;

nõukogu 28. novembri 1997. aasta otsusega jalaväemiine käsitleva ühismeetme 96/588/ÜVJP rakendamise kohta eesmärgiga kaasfinantseerida Rahvusvahelise Punase Risti eriüleskutseid [2] eraldati 8 miljonit eküüd Rahvusvahelise Punase Risti Komitee "eriüleskutsete" kaasfinantseerimiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks likvideerida jalaväemiinid täielikult kogu maailmas ning aidata kaasa nende relvade põhjustatud probleemide lahendamisele. Käesoleva ühismeetme eesmärk on tugevdada laialdasemaid poliitilisi ja praktilisi meetmeid, mida Euroopa Liit on kõnealuste eesmärkide saavutamiseks juba võtnud.

Selleks käsitleb käesolev ühismeede kolme teemat, mis esitatakse I, II ja III jaotises:

- Euroopa Liidu jätkuvad jõupingutused nimetud eesmärkide saavutamiseks,

- ühismoratoorium jalaväemiinide üleandmise suhtes ja ühismoratoorium jalaväemiinide tootmise suhtes,

- Euroopa Liidu mitmekülgne toetus demineerimistööde ja nendega seotud toimingute suhtes.

I JAOTIS

Artikkel 2

Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks likvideerida jalaväemiinid täielikult kogu maailmas ja seoses sellega tervitab jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni vastuvõtmist.

Artikkel 3

1. Kõik liikmesriigid:

- võtavad kõikvõimalikke meetmeid, et kiiresti ja täitmisest vabastavaid sätteid kasutamata ratifitseerida muudetud II protokoll jalaväemiinide kohta ning uus IV protokoll pimestavate laserrelvade kohta, mis on lisatud 1980. aasta konventsioonile,

- astuvad samme tagamaks, et esimeses taandes nimetatud protokollide keelde ja piiranguid järgitakse enne nende jõustumist.

2. Euroopa Liit aitab kaasa ülemaailmsele ühinemisele 1980. aasta konventsiooniga, eriti selle muudetud II protokolli ja uue IV protokolliga.

Selleks astub eesistujariik vajadusel samme vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli J.5 lõike 3 tingimustele.

3. Lisaks sellele, aitamaks kaasa muudetud II protokolliga ühinemisele ja selle järgimisele, osalevad liikmesriigid aktiivselt kõnealuse protokolli artiklis 13 sätestatud kõrgete konventsiooniosaliste aastakonverentsidel.

4. Euroopa Liidu liikmesriigid, kes allkirjastavad jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni, teevad kõik endast oleneva, et see võimalikult kiiresti ratifitseerida.

5. Euroopa Liidu liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni eesmärkide järgmine enne konventsiooni jõustumist.

6. Euroopa Liit tervitab kõiki jõupingutusi, mida jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni allakirjutanud riigid on teinud, edendamaks ülemaailmset ühinemist kõnealuse konventsiooniga.

Artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks astub eesistujariik vajadusel samme vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli J.5 lõike 3 tingimustele.

7. Toetamaks jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni toimimist ja rakendamist, kohustuvad Euroopa Liidu liikmesriigid lisaks sellele ka aktiivselt osalema konverentsidel, mida korraldatakse pärast seda, kui konventsioon on allakirjutamiseks avatud.

8. Euroopa Liit püüab asjakohastel foorumitel, sealhulgas desarmeerimiskonverentsidel, edendada kõiki jõupingutusi, mis võiks kaasa aidata artiklis 1 nimetatud eesmärkide saavutamisele.

9. Euroopa Liit koondab tähelepanu sellistele kolmandatele riikidele, kes jätkavad jalaväemiinide vastutustundetut tarnimist ja valimatut kasutust.

II JAOTIS

Artikkel 4

Artiklis 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks ja piiramata juba võetud siseriiklike meetmete kohaldamist, liikmesriigid:

- rakendavad ühismoratooriumi kõikide jalaväemiinide üleandmise suhtes. Nad hoiduvad väljastamast uusi litsentse sellistele tehnosiiretele, mis võimaldavad valmistada jalaväemiine kolmandates riikides,

- võtavad vajalikke meetmeid, et rakendada ühismoratooriumi kõikide jalaväemiinide tootmise suhtes.

III JAOTIS

Artikkel 5

Euroopa Ühenduse meetmed

Viimastel aastatel on Euroopa Ühendus suurendanud oma osalust demineerimise ja ohvrite olukorra parandamise alal humanitaarabi, taastamis- ja arengukoostöö kaudu. Komisjon toetab jätkuvalt neid toiminguid, mis moodustavad olulise osa teatavatele kolmandatele riikidele suunatud ühenduse tegevusest. Ühendus jätkab ka demineerimisega seotud teadusuuringuid.

Artikkel 6

Euroopa Liidu erimeetmed ja rahaline toetus

1. Lisaks artiklis 5 nimetatud Euroopa Ühenduse toimingutele ning piiramata liikmesriikide kahepoolset osalust, toetab Euroopa Liit pidevalt demineerimisele ja ohvrite olukorra parandamisele suunatud rahvusvahelisi jõupingutusi. Ta annab abi või toetab rahaliselt programme või projekte piirkondliku organisatsiooni või kolmanda riigi ametiasutuse, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee, ÜRO või muu asjaomase organisatsiooni taotluse alusel. Selline abi võib hõlmata ka ÜRO vabatahtliku demineerimise sihtfondi toetamist. Toetus jaotatakse õiglaselt demineerimist ja ohvrite olukorra parandamist käsitlevate programmide ja projektide vahel.

2. Kõik demineerimise toetamiseks ÜRO vabatahtlikku sihtfondi tehtud osamaksud tuleks suunata Euroopa Liidu jaoks esmatähtsate toimingute rahastamiseks. Eesistujariik koos komisjoniga loob vajalikud kontaktid, et kindlaks määrata Euroopa Liidu osamaksude kasutamise tingimused. Kulutusi, mis tulenevad lõike 1 rakendamisest, hallatakse vastavalt Euroopa Ühenduse eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Kui nõukogu otsustab rakendada või toetada erimeedet, peab ta määrama selle rahastamise korra ja sätestama ühenduse abi prioriteetsed suunised, mis võivad eelkõige hõlmata:

- demineerimisoperatsioonides osalemist,

- ohvrite olukorra parandamist, sealhulgas nende taastusravi toetamist,

- demineerijate ja demineerimisinstruktorite koolitamist,

- demineerimistöid käsitleva andmebaasi väljatöötamist,

- miinide ohtlikkust käsitlevat selgitustööd.

4. Euroopa Liidu lepingu artikli J.3 lõike 2 kohaselt määrab nõukogu kindlaks Euroopa Liidu erimeetmete rakendamise tingimused, võttes arvesse, et teatavates instantsides võib osutuda kasulikuks määrata ametisse isik, kes vastutab erimeetmete rakendamise eest kohapeal.

5. Euroopa Liidu lepingu artikli J.4 lõike 2 kohaselt jääb Euroopa Liidule võimalus kasutada Lääne-Euroopa Liitu abi Euroopa Liidu demineerimisalaste erimeetmete väljatöötamisel ja rakendamisel.

Artikkel 7

Euroopa Liidu meetmete järjepidevus

1. Nõukogu ja komisjoni kohuseks on tagada Euroopa Liidu meetmete järjepidevus demineerimise valdkonnas, kaasa arvatud ohvrite olukorra parandamise alal. Nad tagavad asjaomaste toimingute rakendamise vastavalt oma volitustele.

2. Liikmesriigid püüavad tõhustada demineerimistööde ja ohvrite olukorra parandamise siseriiklikku toetamist. Kui võimalik, kooskõlastatakse artiklis 6 nimetatud meetmed liikmesriikide ja komisjoni võetavate meetmetega.

Artikkel 8

Euroopa Liidu toetuse koordineerimine

1. Nõukogu teeb otsuse järgmistes küsimustes:

- artiklis 6 nimetatud rahalise toetuse eraldamine,

- nende summade kasutamise prioriteetide kehtestamine,

- Euroopa Liidu erimeetmete rakendamise tingimuste kindlaksmääramine.

2. Euroopa Liidu lepingu artikli J.5 lõike 3 kohaselt eesistujariik:

- tagab ühendusepidamise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga, Rahvusvahelise Punase Risti Komiteega ja kõigi muude asjaomaste asutustega,

- loob Euroopa Liidu erimeetmete rakendamiseks vajalikud kontaktid piirkondlike organisatsioonide ja kolmandate riikidega.

Ta teavitab nõukogu korrapäraselt selliste kontaktide tulemustest.

3. Kogu asjaomane teave esitatakse vastavale nõukogu organile, et nõukogu ja komisjon saaksid võimalikult soodsates tingimustes tagada Euroopa Liidu välistegevuse järjepidevuse.

Artikkel 9

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See asendab otsuseid 95/170/ÜVJP, 96/251/ÜVJP ja 96/588/ÜVJP.

Artikkel 10

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 28. november 1997

Nõukogu nimel

eesistuja

G. Wohlfart

[1] EÜT L 260, 12.10.1996, lk 1.

[2] EÜT L 338, 9.12.1997, lk 5.

--------------------------------------------------