Nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/2000,

11. august 2000,

teatavate Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist toruliitmike impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9 ja artikli 10 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 449/2000 [2] (edaspidi "ajutine määrus") ajutise dumpinguvastase tollimaksu Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist toruliitmike ühendusse importimise suhtes, kusjuures tollimaksu ei kehtestatud Horvaatiast ja Jugoslaavia Liitvabariigist pärit impordi suhtes, sest nende turuosa oli esialgu loetud minimaalseks.

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(2) Pärast seda, kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärit impordi suhtes ning mitte vastu võtta ajutisi meetmeid Horvaatiast ja Jugoslaavia Liitvabariigist pärit impordi suhtes, anti huvitatud isikutele, kes seda soovisid, võimalus oma arvamust avaldada. Nad esitasid ka kirjalikud märkused esialgsete järelduste kohta.

(3) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(4) Uusi kontrollkäike tehti järgmiste küsimustikule vastanud importijate/hulgimüüjate valdustesse:

- Jannone SA, Hispaania,

- Nefit BV, Madalmaad,

- Thisa SA, Hispaania.

(5) Kõiki isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(6) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud vastuväited vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

C. MENETLUSE ALGATAMINE

(7) Mõned huvitatud isikud kordasid oma väidet, et teatavate kolmandate riikide, nimelt Bulgaaria, Poola, Türgi ja Ameerika Ühendriikide mittekaasamine uurimisse on diskrimineeriv ning seetõttu muudab menetluse algatamise kehtetuks.

(8) Seoses sellega kinnitati, et Bulgaaria ja Poola suhtes ei saa menetlust algatada, sest Bulgaaria ja Poola toodete normaalväärtust ja ekspordihinda käsitlevate tõendite ja teabe kohaselt, mille kaebuse esitaja esitas samamoodi nagu käesoleva uurimisega hõlmatud riikide kohta, ei esine mingit dumpingut. Ameerika Ühendriikidest ja Türgist pärit impordi puhul osutas kättesaadav teave minimaalsele imporditasemele. Seetõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

D. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(9) Ajutises määruses kirjeldati vaatlusalust toodet kui CN-koodi ex73071910 alla kuuluvaid tempermalmist keermestatud toruliitmikke (edaspidi "tempermalmist liitmikud" või "liitmikud"), mis ühendatakse omavahel kruvimise teel. Selline määratlus kiidetakse heaks.

(10) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et lisaks CN-koodile 73071910 peaks uurimine hõlmama ka teisi CN-koode, sest vaatlusalust toodet imporditi ühendusse ka nende teiste koodide alusel. Peale selle väitis ta, et uurimist tuleks laiendada keermestamata liitmikele, sest need imporditi ühendusse, kus need keermestati ja müüdi.

(11) Esimese väite kohta võib öelda, et tempermalmist liitmike import, mida uurimise käigus kontrolliti, toimus kõikidel juhtudel CN-koodi 73071910 alusel, mis vastavalt algatamisteatele on vaatlusalust toodet identifitseeriv kood. Järelikult käsitlevad käesolevas uurimises kasutatud impordiandmed just vaatlusalust toodet. Kui peaks esinema juhtusid, kus tempermalmist liitmikke imporditakse muude CN-koodide alusel, tuleks neid käsitleda klassifikatsiooniveana ja sellele küsimusele tuleks nõuetekohaselt juhtida tolliametnike tähelepanu.

(12) Teise väite kohta võib öelda, et vaatlusaluse toote mõiste ei hõlma keermestamata liitmikke. Tegelikult on need vahesaadused, mida on vaja töödelda järgmistel tootmisetappidel, et anda vaatlusalusele tootele üks selle põhiomadustest, s.o ühendusviis. Järelikult ei konkureeri keermestamata liitmikud kui sellised vaatlusaluse tootega ega ole viimasega asendatavad. Lisaks sellele näitas uurimine, et keermestamine on tootmisprotsessi oluline etapp, mis lisab tempermalmist liitmikule väärtust eelkõige töömahukuse tõttu. Seepärast ei moodusta need tempermalmist keermestatud toruliitmikega, st vaatlusaluse tootega üht toodet.

(13) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse vaatlusalust toodet käsitlevad esialgsed järeldused heaks.

2. Samasugune toode

(14) Komisjon leidis ajutise määruse preambuli põhjenduses 13, et ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud tempermalmist liitmikud ning asjaomastes riikides toodetud ja ühendusse eksporditud tempermalmist toruliitmikud on samasugused tooted, sest olemasolevate tempermalmist toruliitmikuliikide füüsikalistes ja tehnilistes põhiomadustes ning kasutusotstarbes ei olnud erinevusi.

(15) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid mõned huvitatud isikud, et ühenduses toodetud tempermalmist liitmikud ja asjaomastest riikidest imporditud liitmikud ei ole ühesugused tooted, sest ühenduses toodetud liitmike puhul kasutati enamasti valget tempermalmi, samal ajal kui importliitmike puhul oli kasutatud musta tempermalmi.

(16) Uurimine on näidanud, et mustast ja valgest tempermalmist liitmike valmistamisel kasutatakse eri lõõmutusprotsesse. Valgest tempermalmist liitmikke lõõmutatakse 80–120 tundi temperatuuril 1100o. Mustast tempermalmist liitmikke lõõmutatakse 50–80 tundi temperatuuril 900o. Nende erinevate protsesside tulemuseks on erinev süsinikusisaldus, kus valgest tempermalmist liitmikud on peaaegu täielikult süsinikutustatud, kuid mustast tempermalmist liitmike süsinikusisaldust nii palju ei vähendata. Sellest tulenevalt on valgest tempermalmist liitmikud üldiselt pisut elastsemad, vastupidavamad ja paremini galvaanitavad kui mustast tempermalmist liitmikud, mida omakorda on lihtsam keermestada ning mis seetõttu on mõneti sobivamad juhtudel, kui tähtsaks osutub rõhukindlus.

(17) Uurimine on siiski näidanud, et turul ei tehta vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel, sest peale süsinikusisalduse on neil väga sarnased omadused ja ühesugune kasutusotstarve, olles seega omavahel asendatavad. Seda kinnitab asjaolu, et importijad/hulgimüüjad, kes ostavad nii asjaomastest riikidest pärit mustast tempermalmist liitmikke kui ka ühenduse tootmisharu toodetud valgest tempermalmist liitmikke, müüvad neid kasutajatele ilma materjalide vahel vahet tegemata. Uurimine on kinnitanud, et vaatlusaluse toote kasutajad ei tee olulist vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel.

(18) Sellele viitab ka asjaolu, et valgest ja mustast tempermalmist liitmikud on mõlemad hõlmatud Euroopa standardiga EN 10242 ja rahvusvahelise standardiga ISO 49, milles on kindlaks määratud tempermalmist liitmike konstruktsiooni ja kasutust käsitlevad nõuded. Materjalina on lubatud kasutada nii valget kui ka musta tempermalmi.

(19) Silmas pidades eespool öeldut ja seda, et uusi tõendeid ei esitatud, kiidetakse samasugust toodet käsitlevad esialgsed järeldused heaks.

E. JÄRELDUSED HORVAATIA JA JUGOSLAAVIA LIITVABARIIGI KOHTA

(20) Horvaatia ja Jugoslaavia Liitvabariigi puhul kinnitatakse, et nendest riikidest pärit impordi maht moodustas vastavalt 0,4 % ja 0,3 % ühenduse kogutarbimisest. Et nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), edaspidi "algmäärus", artikli 9 lõike 3 kohaselt peeti impordimahtusid tühiseks, tuleks nimetatud kahest riigist pärit impordi suhtes menetlus lõpetada.

F. DUMPING

1. Turumajanduslikud riigid

1.1. Normaalväärtus

1.1.1. Algmääruse artikli 18 kohaldamine

(21) Nagu on sätestatud ajutise määruse jaotises 3.4, vastasid komisjoni poolt eksportivatele tootjatele koostatud küsimustikule ainult üks Jaapani äriühing ja selle sidusimportija. Kuid Jaapani äriühingu esitatud teave oli puudulik ja mõnel juhul ebaõige, mistõttu tuli järeldusi teha kooskõlas algmääruse artikliga 18. Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist vaadati need järeldused uuesti läbi. See tingis esialgu kehtestatud normaalväärtuse olulise ümberhindamise.

(22) Tai eksportiv tootja, kelle normaalväärtus määrati kindlaks algmääruse artikli 18 kohaselt (vt ajutise määruse preambuli põhjendus 96), väitis, et komisjon peaks uuesti läbi vaatama oma otsuse kasutada kõnealuse eksportija tehingute puhul täheldatud kõrgeimat dumpingumarginaali kättesaadava faktina juhtudel, kui teiste Tai äriühingute normaalväärtus pole kättesaadav.

(23) See väide lükati tagasi. Algmääruse artikli 18 kohaldamist ei peeta käesoleval juhul asjakohaseks ega vajalikuks, sest soovitakse vältida eelistuste tegemist koostööst keeldumise korral ja tagada kõikide teiste menetluses täielikult koostööd teinud isikute õiglane kohtlemine.

1.1.2. Omamaisel müügil põhinev normaalväärtus

(24) Brasiilia eksportiv tootja väitis, et algmääruse artikli 2 lõige 2 kohustab komisjoni uurima, kas selliste tooteliikide omamaise müügi hinnad, mille müügimaht on väiksem kui 5 % ühendusse eksporditud mahust, on Brasiilia turul tüüpilised. Ta väitis ka seda, et kuna sellise müügi keskmine kasumimarginaal on suhteliselt kõrge, on müügihinnad tüüpilised ja neid tulnuks kasutada normaalväärtuse kehtestamisel.

(25) Ühenduse institutsioonide kinnistunud tava järgi ei kasutata normaalväärtuse kindlaksmääramisel selliste toodete või tooteliikide hindu, mida ei müüda tüüpilises koguses. Komisjon käsitleb müüki normaalväärtuse määramiseks piisavalt tüüpilisena ainult siis, kui müügimaht vastab vähemalt 5 % suurusele künnisele. Ei leitud ühtki tegurit, mis õigustaks kõrvalekaldumist tavast, kasutades 5 % suurusest künnisest väiksemat müügimahtu.

(26) Brasiilia eksportiv tootja väitis, et komisjon kasutas erinevaid ja järjekindlusetuid meetodeid, määrates rahastamiskulude ning muude müügi-, üld- ja halduskulude protsendi kindlaks ühelt poolt samasuguse toote käibe ja teiselt poolt kogukäibe alusel.

(27) Nimetatud väitega ei saa nõustuda. Uurimisest ilmnes, et eksportiv tootja ei suutnud tõestada küsimustiku vastustes esitatud arvude õigsust ja usaldusväärsust, mistõttu ei olnud komisjonil muud võimalust, kui kasutada rahastamiskulude ning muude müügi-, üld- ja halduskulude suuruse kindlaksmääramisel kättesaadavaid fakte vastavalt algmääruse artiklile 18. Peale selle ei esitatud ühtki tõendit, mis näidanuks, et komisjoni lähenemisviis ei peegeldanud nõuetekohaselt samasuguse toote müügiga seotud kulusid.

(28) Tšehhi eksportiv tootja vaidlustas selle, et komisjon oli käsitlenud tootmisega tegelevat äriühingut, mis samal ajal tegeles müügiga siseturul, ja selle omandusse kuuluvat, omamaise müügiga tegelevat sidusettevõtet kui üht majandusüksust. Ta väitis, et komisjon ei oleks tohtinud tootmiskulude kehtestamiseks liita mõlema äriühingu müügi-, üld- ja halduskulusid, sest mõlemad äriühingud müüsid vaatlusalust toodet eri kaubandustasanditele.

(29) Ühenduse institutsioonide tava järgi võetakse müügi-, üld- ja halduskulude puhul arvesse kõiki vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga seotud kulusid, olenemata sellest, kas kulud on seotud ühe äriühingu tegevusega või ühe üksuse moodustava kahe või rohkema äriühingu tegevusega. Peale selle ilmnes uurimisest, et kahe kõnealuse sidusettevõtte üks tunnusjooni oli see, et asjaomaste juriidiliste isikute kulude vahel ei tehtud selget vahet. See leidis selgelt kinnitust kontrolli käigus, kui tehti kindlaks, et müügiga tegelev sidusettevõte kandis oma raamatupidamisdokumentidesse kulud, mis tegelikult olid seotud tootmisega tegeleva ettevõttega. Seega võib algstaadiumis valitud teguviisi heaks kiita.

1.1.3. Arvestuslik normaalväärtus

(30) Brasiilia eksportiv tootja vaidlustas meetodi, mida normaalväärtuse väljaselgitamisel kasutati kasumimarginaali kindlaksmääramiseks. Ta väitis, et arvesse tuleks võtta ainult selliste tooteliikide omamaist müüki, mida on müüdud eksporditud koguste suhtes tüüpilises koguses. Lisaks sellele väitis ta, et arvesse ei oleks tohtinud võtta siseturul müüdud tooteliike, mida üldse ei eksporditud, ja teatavaid siseturul müüdud tooteliike, millel on ühendusse eksporditud toodetest erinev keere. Peale selle väitis äriühing, et vähemalt viimati nimetatud liikide väidetavalt kõrgema kasumimarginaali arvessevõtmiseks tulnuks lubada kohandust. Lõpuks väitis ta, et kasumimarginaali kindlaksmääramisel ei oleks tohtinud arvestamata jätta kahjumiga müüki.

(31) Normaalväärtuse väljaselgitamiseks kasutatud kasumimarginaal on kindlaks määratud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6, nimelt tegelike andmete põhjal samasuguse toote tavakaubanduses müümise kohta uurimisaluse Brasiilia eksportiva tootja poolt. Et teha kindlaks, kas toodet müüdi tõepoolest tavakaubanduses, on ühenduse institutsioonid kohaldanud ajutise määruse preambuli põhjenduses 23 kirjeldatud järjekindlat tava võtta kasumi arvutamisel arvesse kõnealuse tooteliigi kahjumiga müüki, välja arvatud juhud, kui müük moodustab vähemalt 20 % kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügist. Et ei ole esitatud mingit teavet, mis õigustaks kõrvalekaldumist tavast, kiidetakse esialgsed tulemused heaks.

(32) Koostööd tegev Korea äriühing vaidlustas komisjoni omamaise kasumimarginaali arvutamise metoodika ja väitis, et arvestuslike normaalväärtuste arvutamise tulemuseks olid põhjendamatult kõrged marginaalid.

(33) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 ja ühenduse institutsioonide järjekindlale tavale on arvestusliku väärtuse puhul kasutatud kasumimarginaal kogu tavakaubanduses toimunud omamaise müügi täpselt hinnatud ja tegelik kasum.

(34) Sama Korea äriühing avaldas ka arvamust, et arvestusliku normaalväärtuse arvutamisel arvesse võetavatest müügi-, üld- ja halduskuludest tuleks välja jätta teatavad omamaise müügiga seotud kulud.

(35) Tegelikult arvati normaalväärtuse ja ekspordihinna vahelise õiglase võrdluse tagamiseks omamaise müügiga seotud kuludest maha asjakohased müügikulud, s.o pakkimis- ja transpordikulud. Selleks taotleti kõnealuste omamaise müügiga seotud kulutuste arvessevõtmist toetuste vormis, mida ka tehti. Ajutises määruses valitud õige lähenemisviis kiidetakse seega heaks.

(36) Korea äriühing väitis, et teatavate eksporditud tooteliikide puhul, mida siseturul ei müüdud, tulnuks normaalväärtus arvutada nendega väga sarnaste tooteliikide siseturu müügihindade alusel.

(37) Nimetatud väitega võib põhimõtteliselt nõustuda. Kuid mõni siseturul piisavas koguses müüdud tooteliik, mis väidetavasti oli võrreldav nende tooteliikidega, mida siseturul ei müüda, leiti oluliselt erinevat niihästi tootmiskulude kui ka selliste füüsikaliste omaduste nagu kaal, ava suurus jne poolest. Selleks et komisjon saaks normaalväärtuse kehtestamisel kasutada kõnealuseid hindu, oleks tulnud teha mitmeid olulisi kohandusi. Seetõttu jõuti järeldusele ja kinnitatakse, et sellistel juhtudel on normaalväärtuse kindlakstegemisel kõige õigem ja asjakohasem kasutada arvestuslikke normaalväärtusi.

1.2. Ekspordihind

(38) Brasiilia eksportiv tootja väitis, et ühenduses asuva sidusimportija kaudu toimunud ekspordi mittearvestamine ei olnud põhjendatud.

(39) Ajutise määruse preambuli põhjenduses 41 on märgitud, et selline müük moodustab tühise osa ekspordist ega saanud mõjutada oluliselt järelduste tegemist. Tegelikult hõlmavad dumpinguarvutused, milles ei ole arvesse võetud sidusimportija kaudu müüdud koguseid, rohkem kui 97 % ühendusse eksporditud üldkogusest, st täielikult tüüpilise koguse. Seepärast on sellise müügi mittearvestamine põhjendatud.

1.3. Võrdlus

(40) Brasiilia eksportiv tootja vaidlustas selle, et komisjon ei kasutanud normaalväärtuste ja ekspordihindade võrdlemisel tooteliike identifitseerivaid toote kontrollnumbreid, nagu on ette pandud küsimustikus.

(41) Kinnitatakse, et algselt ettenähtud toote kontrollnumbreid ei säilitatud. Selle põhjuseks on asjaolu, et kohapealne kontroll näitas, et omaduste ning sellest tulenevalt ka kulude ja turuväärtuse poolest erinevad tooteliigid liigitati ühe ja sama toote kontrollnumbri alla. Võrdlemaks normaalväärtust ja ekspordihinda õiglaselt ja täpselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, kasutati äriühingusisest tooteliigitust. Selle tulemusena võrreldi identsete tooteliikide normaalväärtusi ja ekspordihindu.

a) Füüsikalised omadused

(42) Samuti nõudis Brasiilia eksportiv tootja kohandust siseturul müüdavate ja eksporditavate tooteliikide füüsikaliste omaduste erinevuste arvessevõtmiseks.

(43) Tuleb märkida, et kui ühenduse institutsioonid võrdlesid identsete tooteliikide normaalväärtust siseturul ja ekspordihindu, ei olnud täiendav kohandus füüsikaliste omaduste erinevuste arvessevõtmiseks põhjendatud. Selliste tooteliikide normaalväärtus, millega identseid liike ei müüdud siseturu tavakaubanduses tüüpilises koguses, arvestati eksporditud tooteliikide tootmiskulude alusel nii, et ka nende puhul ei võetud arvesse mingeid täiendavaid füüsikalisi erinevusi, mistõttu ei olnud vaja teha täiendavaid kohandusi.

(44) Üks Tai eksportiv tootja vaidlustas ühenduse institutsioonide otsuse lükata tagasi kaubandustasandi korrigeerimine (vt ajutise määruse preambuli põhjendus 105). Ta väitis, et teatavate tooteliikide hinnaerinevused on tingitud nende füüsikalistest omadustest.

(45) Kuigi kõnealune äriühing väitis end soovivat kaubandustasandi korrigeerimist, taotles ta tegelikult füüsikaliste omaduste erinevuste arvessevõtmist. Pärast komisjoni esialgsete järelduste teatavakstegemist muutis kõnealune äriühing oluliselt küsimustiku vastuses esitatud taotlust, osutades esialgu nimetatud füüsikalistest omadustest erinevatele omadustele. Menetluse nii hilises staadiumis ei saanud ühenduse institutsioonid enam kontrollida uue väidetava hinnaerinevuse paikapidavust. Selles suhtes tuleb märkida, et eksportijale saadetud küsimustik osutas selgesti sellele, kui tähtis on esitada taotlus täpselt ja õigeaegselt, et komisjon saaks seda uurida. Seetõttu lükati taotlus tagasi ja kiidetakse heaks esialgsed järeldused.

b) Impordimaksud ja kaudsed maksud ("tollimaksu tagastamine")

(46) Vastavalt ajutise määruse preambuli põhjenduses 47 öeldule uuriti täpsemalt Brasiilia eksportiva tootja taotlust võtta normaalväärtuse kehtestamisel arvesse teatavate kaudsete maksude tagasimaksmist. Uurimise tulemusena jõuti järeldusele, et äriühingu taotlus oli liialdatud ja põhjendamatu. Summa, mis ühendusse eksporditud koguste pealt tegelikult tagasi maksti ja mis samal ajal vaatlusaluse toote Brasiilias tarbimisel sisse nõuti, oli vaid murdosa taotletud kogusest. Seetõttu vaadati esialgu tehtud kohandus uuesti läbi.

c) Kaubandustasand

(47) Nii Brasiilia kui ka Tšehhi eksportiv tootja kordasid oma taotlust teha normaalväärtuse kohandus, et võtta arvesse kaubandustaseme erinevusi müügil ühenduses asuvale originaalseadmete tootjatega (Original Equipment Manufacturers; OEM) seotud kliendile.

(48) Kohandused tehti mõlema äriühingu esitatud selgituste alusel. Seda tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktiga ii, sest oma siseturul ei müünud need äriühingud mõlemal kõnealusel tasandil.

d) Krediidikulud

(49) Koostööd tegev Korea äriühing väitis, et tema ekspordiga ei kaasnenud mingeid krediidikulusid ja et seetõttu tuleks arvutusi vastavalt korrigeerida.

(50) Leiti, et see väide oli vastuolus kõnealuse äriühingu vastustega küsimustikule. Komisjon võttis arvesse nii ühenduses kui ka Koreas asuvate klientidega kokkulepitud maksetingimusi, millest äriühing teatas vastuses küsimustikule. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

e) Valuuta konverteerimine

(51) Brasiilia eksportiv tootja väitis, et komisjon oleks pidanud kasutama igakuiste keskmiste vahetuskursside asemel päevakursse.

(52) Võttes arvesse Brasiilia reaali märgatavat devalveerumist 1999. aasta jaanuaris ja selle olulist mõju dumpinguarvutustele, nõustuti kõnealuse väitega ja dumpinguarvutuste tegemisel kasutati erandkorras lõplike päevakursse.

(53) Sama eksportiv tootja väitis ka seda, et komisjon oleks pidanud kasutama arve tasumise kuupäeval, mitte aga arve kuupäeval kehtinud vahetuskurssi.

(54) Algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga j on ette nähtud, et valuuta konverteeritakse müügitehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel, ja selleks kuupäevaks loeti arve kuupäev. Kuupäevana võib kasutada ka lepingu, ostutellimuse või tellimuse kinnitamise kuupäeva, kuid ainult sel juhul, kui need dokumendid kajastavad asjakohasemalt olulisi müügitingimusi. Maksekuupäeva vahetuskurssi siiski kasutada ei saa. Järelikult tuli kõnealune väide tagasi lükata.

2. Mitteturumajanduslikud riigid

2.1. Individuaalne kohtlemine

(55) Vastavalt ajutises määruses tõdetule on komisjon uurinud täiendavalt individuaalse kohtlemise taotlust, mille esitas üks Hiina tootjaist.

(56) Kõnealune äriühing müüs uurimisperioodi jooksul enamiku ekspordiks mõeldud toodangust Hiina riigi omanduses olevale hulgimüüjale. Seetõttu puudus tal kontroll eksporditehingute hindade, koguste ja sihtkoha üle. Need olid täielikult riigi omanduses oleva hulgimüüja kontrolli all. Lisaks sellele oli ekspordi kohta esitatud teave väga ebatäielik eelkõige selles osas, mis käsitles kõnealuse hulgimüüja müüki ühenduses asuvatele klientidele, sest hulgimüüja ei teinud koostööd.

(57) Teine Hiina tootja väitis, et oli riigi sekkumisest täielikult sõltumatu, ja rõhutas, et tema eraõiguslik seisund välistab meetmetest kõrvalehoidmise ohu.

(58) Nagu ka eespool nimetatud juhul, tegi kõnealune äriühing enamiku eksporditehinguid Hiina riigi omandusse kuuluva hulgimüüja kaudu ja tal puudus igasugune teave hinna kohta, mida hulgimüüja küsis ühenduses asuvalt kliendilt. Selline riigipoolne sekkumine oli piisav selleks, et tulevikus võiks tekkida üleriigilisest tollimaksust kõrvalehoidmise oht, kui kõnealusele äriühingule kehtestataks individuaalne tollimaksumäär. Järelikult ei saadud väitega nõustuda.

(59) Lõpuks väitis kolmas äriühing, et komisjon kohaldas individuaalse kohtlemise eeskirju diskrimineerivalt, keeldudes sellisest kohtlemisest, kuigi teisel samasugusel juhul seda kohaldati. Ta väitis, et individuaalset kohtlemist ei kohaldatud seetõttu, et tema suhtes kohaldati välisinvesteeringuid käsitlevaid seadusi, millega on ette nähtud maksuvähendus ja palkade kehtestamise eeskirjad, kuigi muude dumpinguvastaste menetluste käigus on individuaalselt koheldud teisi äriühinguid, mille suhtes kehtivad samad seadused.

(60) Kõnealune äriühing loodi spetsiaalselt selleks, et saada tulumaksusoodustust. Selline maksusoodustus oli määratav ainult sellistele äriühingutele, kes ekspordivad vähemalt 70 % toodangust, ja uurimine näitas, et praktikas kohaldati seda künnist täiel määral. Selle põhjal otsustati, et kõnealuse äriühingu suhtes ei ole individuaalne kohtlemine kohaldatav. Väidetava diskrimineerimise kohta märgitakse ka seda, et mitte ühtki äriühingut ei ole samasugustel asjaoludel koheldud individuaalselt.

(61) Eespool öeldut silmas pidades jõuti järeldusele, et nimetatud kolm Hiina äriühingut ei suutnud tõestada, et nad on ametiasutustest niivõrd sõltumatud, et puudub üleriigilisest tollimaksust kõrvalehoidmise oht. Seepärast lükatakse nende individuaalse kohtlemise taotlus tagasi.

3. Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid

(62) Et huvitatud isikud ei esitanud oma märkusi, otsustati nii koostööd tegevate kui ka mittetegevate äriühingute suhtes kohaldada ajutises määruses sätestatud meetodeid.

(63) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril, on järgmised:

3.1. Brasiilia

Indústria de Fundiáo Tupy Ltda: 34,8 %,

muud: 34,8 %.

3.2. Tšehhi Vabariik

Moravské Zelezárny a.s.: 26,1 %,

muud: 26,1 %.

3.3. Jaapan

Hitachi Metals Ltd: 47,3 %,

muud: 65,7 %.

3.4. Korea

Yeong Hwa Metal Co. Ltd: 13,4 %,

muud: 23,4 %.

3.5. Tai

BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd: 22,1 %,

Siam Fittings Co. Ltd: 12,4 %,

Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd: 6,3 %,

muud: 22,1 %.

3.6. Hiina

Kõik äriühingud: 49,4 %.

Horvaatia ja Jugoslaavia Liitvabariik

(64) Silmas pidades asjaolu, et nii Horvaatiast kui ka Jugoslaavia Liitvabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi turuosa on minimaalne, otsustati kõnealustest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi dumpingumarginaali mitte arvutada.

G. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(65) Kaks huvitatud isikut kordasid oma väidet, et kuna üks ühenduse tootja importis vaatlusalust toodet teatavatest asjaomastest riikidest, st Hiinast ja Taist, ei tohiks teda vaadelda ühenduse tootmisharusse kuuluvana. Peale selle väitsid mõned huvitatud isikud, et teatavad ühenduse tootjad importisid tempermalmist liitmikke teatavatest muudest kolmandatest riikidest, nimelt Bulgaariast ja Türgist, mistõttu ei tohiks neidki vaadelda ühenduse tootmisharu osana.

(66) Esimese väite puhul tegi komisjon täiendava uurimise. Mingeid tõendeid sellise impordi kohta ei leitud.

(67) Teise väite kohta kinnitas uurimine, et kuigi teatavatel juhtudel oli selline import toimunud, oli see minimaalne võrreldes kogustega, mida asjaomased ühenduse tootjad tootsid ja müüsid ühenduses, ning seega ei mõjuta selline import nende tootjate staatust samasuguse toote tootjana ühenduses.

(68) Seepärast tuleks kõnealused väited tagasi lükata. Nimetatud põhjustel ja uue teabe puududes kinnitatakse ajutise määruse preambuli põhjendustes 133 ja 134 kirjeldatud järeldused ühenduse tootmisharu määratluse kohta.

H. KAHJU

1. Import vaatlusalustest riikidest

1.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

(69) Asjaomased huvitatud isikud kordasid väidet, et nende importi ei tohiks hinnata kumulatiivselt koos muu vaatlusaluse impordiga. Selliseid väiteid analüüsiti täiendavalt algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimustel.

1.1.1. Brasiilia

(70) Brasiilia eksportiv tootja kordas oma väidet, et tempermalmist liitmike eksporti Brasiiliast ei tohiks kokku liita ülejäänud vaatlusaluste riikide ekspordiga, sest nende kaubandusstruktuur ning eelkõige impordimahud ja hinnakujundus on erinevad.

(71) Tuleb märkida, et Brasiilia puhul täheldati märkimisväärset dumpingumarginaali. Impordimaht oli uurimisperioodil 4188 tonni, mis vastab 6,9 % suurusele turuosale ja polnud seega sugugi tähtsusetu.

(72) Importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi käsitlevate asjakohaste tegurite täiendav uurimine on näidanud, et kuigi Brasiiliast pärit impordi mahtude ja muudest asjaomastest riikidest pärit impordi mahtude suundumused ei olnud kahju käsitleva uurimisperioodi jooksul kõikidel juhtudel identsed, ei olnud nende vaheline erinevus selline, et mittekumulatiivne hindamine oleks põhjendatud. Leiti, et Brasiiliast pärit impordi suundumus on ebastabiilne, vastates muudest kolmandatest riikidest, näiteks Jaapanist, Lõuna-Koreast ja Taist pärit impordi samasugusele suundumusele. Samamoodi leiti, et Brasiiliast pärit impordi hinnad on ebastabiilsed: aastatel 1995–1996 tõusid need umbes 13 %, seejärel langesid järk-järgult umbes 10 % aastatel 1996–1998 ning lõpuks tõusid uuesti umbes 2 % ajavahemikus 1998. aastast kuni uurimisperioodini. Samasugust ebastabiilsust täheldati peaaegu kõikide teiste vaatlusaluste riikide puhul. Kuigi hinnad ei olnud uurimisperioodi jooksul alati identsed, ei olnud nende erinevus nii suur, et mittekumulatiivne hindamine oleks põhjendatud.

(73) Kõik asjaomased riigid kasutavad samu või sarnaseid turustuskanaleid, mida kinnitab asjaolu, et mõned hulgimüüjad importisid või ostsid vaatlusalust toodet mitmest asjaomasest riigist ja ka ühenduse tootjatelt.

(74) Uurimine on kinnitanud, et turul ei tehta vahet Brasiiliast imporditud toodete ja ühenduses valmistatud toodete vahel, mida tõendab ka turustuskanalite eespool nimetatud sarnasus.

(75) Seetõttu jõutakse järeldusele, et Brasiiliast pärit impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt koos muudest vaatlusalustest riikidest pärit impordi mõjuga.

1.1.2. Tšehhi Vabariik

(76) Tšehhi eksportiv tootja väitis, et tempermalmist liitmike eksporti Tšehhi Vabariigist ei tohiks hinnata kumulatiivselt koos muudest vaatlusalustest riikidest pärit toodetega, sest need ei konkureeri ei nimetatud riikidest pärit toodetega ega enamiku ühenduse tootmisharu valmistatud ja müüdud toodetega. Selles suhtes väitis kõnealune Tšehhi eksportiv tootja, et tema liitmikke müüakse põhiliselt ühenduse turu piiratud osas.

(77) Kuid uurimine on näidanud, et märkimisväärne osa Tšehhi ekspordist suunati tegelikult mitmesse erinevasse liikmesriiki. Ent kui isegi arvestada, et ülejäänud osa Tšehhi ekspordist keskendus ühele liikmesriigile, ei saa seda käsitleda asjaoluna, mis õigustab mittekumulatiivset hindamist, sest arvesse on vaja võtta kõnealuse turu suurust, teistest asjaomastest riikidest pärit impordi olulist osa sellel turul ja seda, et ühenduse tootmisharu müük sel turul on samuti märkimisväärne.

(78) Sellest tulenevalt kiidetakse heaks esialgsed järeldused Tšehhist pärit impordi kumulatiivse hindamise asjakohasuse kohta.

1.1.3. Korea Vabariik

(79) Korea eksportiv tootja väitis, et Korea Vabariigi eksporti ei tohiks kokku liita teiste asjaomaste riikide ekspordiga, sest tema tootel on spetsiifilised tehnilised omadused, st sellel on välised koonuskeermed ja sisemised koonuskeermed (koonuskeermega liitmikud), samal ajal kui ühenduse ülejäänud tempermalmist liitmikel on harilikult välised koonuskeermed ja sisemised silinderkeermed (koonus-/silinderkeermega liitmikud). Väideti, et Korea import, mis oli suunatud üksnes Ühendkuningriigi turule, konkureeris ainult ühe samuti koonuskeermega liitmikke tootva Briti tootja liitmikega. Lisaks väideti seda, et uurimisperioodil tarniti Ühendkuningriigi turule ainult tühine osa koonus-/silinderkeermega liitmikke. Järelikult saaks kahjustavat dumpingut, kui seda üldse esines, hinnata ainult piirkondlikult.

(80) Tuleks märkida, et kõiki kahjustava dumpingu piirkondliku hindamise kohta algmääruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimusi ei täidetud. Uurimisperioodil ei müünud vaatlusalust toodet Ühendkuningriigi turul mitte ainult kõnealune Briti tootja, vaid ka teised ühenduse tootjad ning asjaomaste riikide ja muude kolmandate riikide eksportivad tootjad. Peale selle on uurimine näidanud, et eelkõige uurimisperioodil müüdi Ühendkuningriigi turul märkimisväärses koguses koonus-/silinderkeermega liitmikke, mille turuosa vaatlusaluse toote kohalikust tarbimisest oli tunduvalt üle 20 %, mida ei saa pidada tähtsusetuks.

(81) Sellest tulenevalt kinnitatakse, et Koreast pärit impordi kumulatiivne hindamine koos asjaomastest riikidest pärit impordiga on asjakohane.

1.1.4. Tai

(82) Tai eksportiv tootja kordas oma väidet, et Tai tempermalmist liitmike eksporti ei tohiks kokku liita muude asjaomaste riikide ekspordiga, sest uurimisperioodil vähenes Taist pärit impordi osakaal ühenduse koguimpordis, mis hõlmab nii asjaomastest riikidest kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit importi.

(83) Tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 3 võetakse kõigepealt arvesse dumpinguhinnaga impordi mahtu, mis suhtarvuna tuleb arvutada ühenduse toodangu või tarbimise suhtes. Käesolevas uurimises on asjaomastest riikidest pärit importi väljendatud ühenduse tarbimise suhtes. Sellest tulenevalt oli Tai turuosa uurimisperioodil üle 1 %, mis ühenduse õigusaktide järgi ei ole tähtsusetu. Teiseks, Taist pärit impordi osa moodustas uurimisperioodil rohkem kui 3 % ühenduse koguimpordist, olles seega selgelt suurem Maailma Kaubandusorganisatsiooni kehtestatud miinimumkünnisest.

(84) Uurimisperioodil täheldatud impordisuundumuste ja eespool näidatu põhjal võib öelda, et Taist pärit impordi areng ei erinenud muude vaatlusaluste riikide puhul tuvastatud suundumustest, mistõttu on selle liitmine teiste riikide impordiga põhjendatud. Seetõttu, võttes arvesse ka järeldusi märkimisväärse dumpingu kohta ja kasutatud turustuskanaleid, kinnitatakse, et Taist pärit impordi kumulatiivne hindamine koos muudest vaatlusalustest riikidest pärit impordiga on asjakohane.

1.1.5. Järeldused kumulatsiooni kohta

(85) Eespool öeldu põhjal on uurimine kinnitanud, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kumulatsioonitingimused on täidetud, kuna leiti, et kõikide vaatlusaluste riikide dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest kõrgemad ja impordimaht ei olnud tähtsusetu. Lisaks sellele leiti, et konkurentsitingimused ühelt poolt importtoodete vahel ja teiselt poolt importtoodete ja samasuguse ühenduse toote vahel on võrreldavad. Uurimine näitas, et importtoodetel ja ühenduse tootmisharu toodetel on kõikidel juhtudel ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning analoogsed hinnasuundumused, lüües oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu, ja et nii importtooteid kui ka ühenduses valmistatud tooteid müüakse samade või analoogsete turustuskanalite kaudu. Seetõttu kiidetakse asjaomastest riikidest pärit impordi kumulatiivse hindamise asjakohasust käsitlevad esialgsed järeldused heaks.

1.2. Hinna allalöömine

1.2.1. Mustast ja valgest tempermalmist liitmikke käsitlevad kohandused

(86) Mõned huvitatud isikud väitsid, et tuleks korrigeerida importtoodete (mustast tempermalmist liitmikud) ja ühenduses valmistatud toodete (tavaliselt valgest tempermalmist liitmikud) hinnavõrdlust, võttes arvesse erinevusi turu suhtumises ja tootmisprotsessides (eelkõige lõõmutusprotsessis, kuna valgest tempermalmist liitmike tootmiskulud on suuremad kui mustast tempermalmist liitmikel, sest energiatarbimine on suurem), mis kajastuvad müügihindades.

a) Turu suhtumine

(87) Selles suhtes leiti, nagu ülal kirjeldatud (punkt 2.2), et juhtudel, kui üks ja sama isik müüs nii mustast kui ka valgest tempermalmist liitmikke ja kui turul oleks pidanud ilmnema mis tahes erinev suhtumine, ei täheldatud tegelikult mingeid erinevusi, igatahes mitte hinnakujunduses. Uurimine on kinnitanud, et vaatlusaluse toote kasutajad ei tee vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel. Eespool öeldut silmas pidades ei olnud võimalik teha kohandusi valgest ja mustast tempermalmist liitmike väidetava erinevuse arvessevõtmiseks.

b) Tootmiskulud ja müügihind

(88) Tootmiskulude väidetavate erinevuste ja nende mõju kohta müügihindadele võimaldasid kättesaadavad andmed üksikasjalikult kontrollida mustast ja valgest tempermalmist liitmike tootmiskulude struktuuri. Uurimine näitas, et kuigi valgest tempermalmist liitmike täielikuks süsinikutustamiseks vajalik energiatarbimine on suurem kui mustast tempermalmist liitmike osaliseks süsinikutustamiseks vajalik energiatarbimine, moodustavad energiakulud tootmise üldkuludest väikse osa ning kõnealuse kahe protsessi tegelik energiatarbimine ja sellega seotud kulud ei erine üksteisest märkimisväärselt ning sõltuvad pigem asjaomase tootja tootmisseadmetest ja energiakasutuse tõhususest.

(89) Peale selle leiti müügihindade kohta, et kui ühenduses toodetud mustast ja valgest tempermalmist liitmikke müüdi ühtedel ja samadel turgudel, oli mustast tempermalmist liitmike hind vastupidiselt mõnede huvitatud isikute väidetele isegi mõnel juhul kõrgem. Pealegi näitas kättesaadav teave, et juhtudel, kui hulgimüüjad ja turustajad ostsid asjaomastest riikidest mustast tempermalmist liitmikke ja ühenduse tootmisharult valgest tempermalmist liitmikke, müüsid nad neid edasi tihti sama hinnaga ega teinud vahet kahe malmi vahel.

(90) Seepärast lükatakse need väited tagasi.

1.2.2. Turusektorite korrigeerimine

(91) Mõned huvitatud isikud väitsid, et tempermalmist liitmike turg jaguneb kolmeks sektoriks vastavalt teatavate ühenduse tootjate ja teatavate eksportivate tootjate valmistatud toodete hinnaklassidele ja usaldusväärsusele. Sellest tulenevalt väideti, et hindu tuleks võrrelda kolme erineva turusektori (kõrge, keskmise ja madala sektori) põhjal, milles on esindatud ühenduse tootjad ja eksportivad tootjad.

(92) Kuigi ei esitatud ühtki põhjendust, mis võimaldanuks objektiivselt ja selgelt jagada turu kolmeks eri sektoriks, uuriti, kas muude sellistel väidetavatel turusektoritel põhinevate hinnavõrdlusmeetoditega oleksid hindade allalöömisega seotud tulemused teistsugused. Sellise uurimise tulemusena ei täheldatud mingit olulist erinevust võrreldes metoodikaga, mida oli kohaldatud algstaadiumis, st ühenduse tootjate kaalutud keskmise tehasehinna võrdlemisel asjaomaste eksportivate tootjate kaalutud keskmise ekspordihinnaga kõikide tempermalmist liitmikuliikide osas.

(93) Lõpetuseks võib öelda, et kuigi uurimine on osutanud oletatavate sektorite teatavatele võimalikele erinevustele, ei ole ühenduse tootmisharu ja eksportivate tootjate vastavaks liigitamiseks mingeid objektiivseid kriteeriume. Seetõttu kiidetakse heaks algstaadiumis kohaldatud metoodika.

1.2.3. Järeldus hinna allalöömise kohta

(94) Eespool öeldut silmas pidades vaadati hinna allalöömismarginaalid huvitatud isikute esitatud tõendite alusel uuesti läbi ja vajaduse korral neid muudeti. Jaapani läbivaadatud kaalutud keskmise hinna allalöömine, väljendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest, vähenes 16,2 %ni. Muude vaatlusaluste riikide puhul kinnitatakse esialgne kaalutud keskmise hinna allalöömine, väljendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest.

2. Ühenduse tootmisharu olukord

2.1. Majandusnäitajate valik

(95) Kahju hindamise osas väitis üks huvitatud isik, et dumpinguhinnaga impordi mõju kindlaksmääramise tulemused ei kehti, sest teatavad WTO dumpinguvastase lepingu artikli 3 lõikes 4 sätestatud kahjutegurid olid jäänud uurimata.

(96) Selle kohta tuleb märkida, et WTO dumpinguvastane leping ja algmäärus ei nõua, et kõiki tegureid analüüsitaks täpselt ühtmoodi. Peale selle on konkreetsetel juhtudel võetud kahju hindamisel arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, mida arvatakse mõjutavat ühenduse tootmisharu olukorda. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

2.2. Suundumuste analüüs

(97) Tšehhi eksportiv tootja väitis ka seda, et ühenduse tootmisharule ei ole tekitatud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses, sest kui komisjon oleks võtnud analüüsi algusaastaks 1995. aasta asemel 1996. aasta, oleks mitme majandusnäitaja suundumus olnud tegelikult positiivne.

(98) Selles suhtes tuleb kõigepealt märkida, et leida tuleb uurimisperioodi jooksul toimunud dumping ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. Sellise kahju olemasolu kindlakstegemisel kasutatakse muu hulgas uurimisperioodile eelnenud aastatel toimunud arengut ja suundumusi üksnes selleks, et mõista paremini uurimisperioodi kohta tehtud järeldusi. Et uurimisperiood algas 1998. aasta aprillis, on käesoleval juhul peetud asjakohaseks võtta arvesse vähemalt kolme uurimisperioodile eelnenud kalendriaastat (1995–1997), et saada korralikku ülevaadet kahjunäitajate arengust. Teiseks, kui võrdlusaastaks võetakski 1996. aasta, ei muudaks see kahjuanalüüsi tulemust. Vastupidi, teatavate selliste kahjunäitajate nagu tasuvuse ja varude arengus ilmneks ühenduse tootmisharule tekitatud kahju veelgi selgemini. Muude kahjunäitajate suundumus oleks olnud samuti negatiivne, välja arvatud investeeringute ja tootmismahu puhul, mille suurenemise tulemusena suurenesid varud.

(99) Nimetatud põhjustel lükatakse eespool esitatud väide tagasi.

2.3. Järeldus kahju kohta

(100) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse ajutise määruse preambuli põhjenduses 160 esitatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju kohta heaks.

I. PÕHJUSLIK SEOS

1. Asjaomase impordi mõju

(101) Mõned huvitatud isikud väitsid, et põhjusliku seose hinnang oli ekslik, sest ühenduse tootmisharu oli suuteline tõstma oma hindu uurimisperioodi jooksul, samal ajal kui tootmise ja tootmisvõimsuse arengu, tööhõive vähenemise ning tasuvuse puudumise põhjuseks olid muud tegurid kui dumpinguhinnaga import, nimelt eelkõige ühenduse tootmisharu otsus tootmise ratsionaliseerimise kohta ja vajadus järgida Euroopa keskkonnanormatiive. Peale selle vaidlustas üks huvitatud isik esialgse järelduse Saksamaal asunud tempermalmist liitmike tootmisettevõtte sulgemise kohta ja väitis, et tegelikult oli tootja oma seadmed üle viinud Austriasse, mistõttu ei saa seda pidada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju märgiks.

(102) Üldiselt tuleb rõhutada asjaolu, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peab hindama uurimisperioodi alusel. Varasemad aastad ja sel ajal täheldatud suundumused aitavad mõista kindlaksmääratud kahju mõjutavat tausta. Käesoleva menetluse käigus korraldatud uurimisega tehti kindlaks, et 1995. aastal võeti ühenduse tootmisharus ümberkorraldusmeetmeid, mis tingisid toodangu ja tööhõive vähenemise, suured investeeringud ning väikese tasuvuse kõnealusel aastal. Kõnealuste ümberkorraldusmeetmete tulemused hakkasid ilmnema 1996. aastal, kui suurenes toodang ja paranesid majandustulemused (aastatel 1995–1996 paranes tasuvus 3,6 %). Kuid nimetatud tulemused ja edasise kasu, mida ühenduse tootmisharul oli põhjust eeldada, on nurjanud turul toimunu. Alates 1996. aastast hakkasid vaatlusalustest riikidest pärit impordi mahud suurenema ja hinnad langema, samal ajal kui ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa hakkasid vähenema ning selline areng kestis kogu ülejäänud uurimisperioodi. Ühenduse tootmisharu müügi vähenemise tagajärjel suurenesid varud ja vähenes tasuvus, mis küll aastatel 1995–1996 suurenes, kuid seejärel ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini vähenes 2,3 % ehk –9 %ni.

(103) Ühenduse tootmisharu müügihindade täpsema liikumise osas on uurimine näidanud, et ühenduse tootmisharu keskmine müügihind kasvas ajavahemikus 1995. aastast kuni uurimisperioodini 5 % võrra kahes etapis, st aastatel 1995–1996, kui kogu turul toimus hinnatõus, ja seejärel aastatel 1997–1998, kui ainult ühenduse tootmisharu ja muud kolmandad riigid tõstsid oma hindu, samal ajal kui vaatlusaluste riikide hinnad märkimisväärselt langesid. Sellise hindade liikumise puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et vaatlusaluse impordi hinnasurve mõjutas pigem ühenduse tootmisharu müügimahtusid ja turuosa kui selle hinnataset. Vaatlusalustest riikidest pärit odava impordi tõttu oli ühenduse tootmisharul võimalus kas säilitada oma hinnad, riskides kaotada turuosa, või siis alandada hinnad dumpinguhinnaga impordi tasemele, et säilitada müügimahtusid. Otsustati säilitada senised hinnad, kuid selle tagajärjel vähenes müügimaht, mis mõjutas tasuvust nii, et see muutus 1996. aastal negatiivseks.

(104) Teiseks kinnitas uurimine ühenduse tootmisharu tootmismahu arengu ja eelkõige Saksamaal asunud tootmisettevõtte sulgemise kohta, et kõnealune ettevõte suleti tõepoolest 1995. aasta lõpus ja et sellega seotud seadmeid ei viidud üle Austriasse, nagu väitis üks huvitatud isik. Tegelikult viidi sinna väike osa varudest.

(105) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse ajutise määruse preambuli põhjenduses 170 kirjeldatud järeldused heaks.

2. Import muudest kolmandatest riikidest

(106) Mõned huvitatud isikud seadsid kahtluse alla komisjoni esialgsed järeldused muudest kolmandatest riikidest, näiteks Türgist, Bulgaariast ja Poolast pärit vaatlusaluse toote impordi mõju kohta ühenduse tootmisharu olukorrale.

(107) Eurostati andmeil vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht uurimisperioodil umbes 14 %, samal ajal kui turuosa vähenes ainult umbes 1 %. Hinnad tõusid keskmiselt umbes 15 % ja olid asjaomastest riikidest pärineva impordi keskmistest hindadest 17 % kõrgemad.

2.1. Türgi

(108) Türgist pärineva impordi kaalutud keskmine hind oli uurimisperioodil umbes 10 % kõrgem kui vaatlusaluse impordi kaalutud keskmine hind ning selle turuosa püsis kõnealuse perioodi jooksul stabiilne, moodustades umbes 1 % ühenduse tarbimisest.

2.2. Bulgaaria

(109) Kuigi Bulgaariast pärineva impordi maht suurenes uurimisperioodil 43 tonnilt 1109 tonnini, ei ole selline import suhtelises mõttes nii märkimisväärne, et muudaks järeldusi ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ja vaatlusalustest riikidest pärit impordi vahelise põhjusliku seose kohta: selle osa kogu turust moodustas uurimisperioodil 1,8 %, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa oli 28,6 %. Peale selle tõusid kõnealuse impordi hinnad uurimisperioodil umbes 11 % ja olid vaatlusaluse impordi kaalutud keskmisest hinnast umbes 5 % kõrgemad.

2.3. Poola

(110) Poolast pärineva impordi turuosa püsis uurimisperioodi jooksul üsna stabiilne ja selle keskmine hind oli umbes 27 % kõrgem vaatlusaluse impordi keskmisest hinnast.

2.4. Järeldus muude kolmandate riikide kohta

(111) Eespool öeldu põhjal võib kinnitada, et isegi kui muudest kolmandatest riikidest pärinev import on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju, ei ole selle mõju olnud nii suur, et kaotada põhjuslikku seost dumpingu ja täheldatud kahju vahel.

3. Asendusmõju

(112) Mõned huvitatud isikud seadsid kahtluse alla esialgsed järeldused, mis käsitlevad tempermalmist liitmike asendamist sellistest materjalidest nagu vask ja plastik valmistatud liitmikega ning selle võimalikku mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

(113) Küsimust on põhjalikumalt uuritud ja kinnitust on leidnud asjaolu, et malmi asendati muude selliste materjalidega nagu vask ja plastik põhiliselt 1980. aastatel. Pärast seda vähenes asendusmaterjalide populaarsus ja tempermalmist liitmike kasutus püsis stabiilne eelkõige sellistes valdkondades, kus nõutakse füüsilist kestvust, vastupidavust ning erilist tõmbetugevust ja venivust. Seega ei saanud materjalide asendamine põhjustada ühenduse tootmisharule märkimisväärset kahju, mille tõenduseks on see, et käesoleva uurimise kohaselt on tarbimine olnud suhteliselt stabiilne.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(114) Eespool öeldut silmas pidades kinnitab see ajutise määruse preambuli põhjendustes 155–170 kirjeldatud esialgseid järeldusi.

J. ÜHENDUSE HUVID

1. Kasutajate huvid

(115) Üks huvitatud isik väitis, et tulekaitsetööstuse huve ei võetud nõuetekohaselt arvesse.

(116) Tuleb märkida, et uurimise jooksul ei andnud endast teada ükski tulekaitsetööstuses tegutsev kasutaja. Nimetatud tõsiasja võib pidada tõendiks selle kohta, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine või kehtestamata jätmine ei ole kõnealuse sektori jaoks eriti oluline. Sellist järeldust rõhutab ka asjaolu, et teistesse sektoritesse kuuluvate koostööd tegevate kasutajate puhul tehti kindlaks, et vaatlusalune toode moodustab nende kogukuludest umbes 1 %.

2. Järeldus ühenduse huvide kohta

(117) Et ühenduse huvide kohta ei ole uut lisateavet, kiidetakse heaks olemasolevate faktide alusel ajutise määruse preambuli põhjendustes 171–179 kirjeldatud esialgsed seisukohad.

K. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(118) Lõplikult rakendatavate meetmete taseme kehtestamiseks kinnitatakse, et dumpinguhinnaga impordi hindu tuleks tõsta kahjustamist vältiva tasemeni. Tollimaksu tase määratakse kindlaks algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt kas selliselt kehtestatud kahjumarginaali või täheldatud dumpingumarginaali alusel, sõltuvalt sellest, kumb neist on väiksem. Uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse preambuli põhjenduses 181 kirjeldatud kahjumarginaali kehtestamiseks kasutatav metoodika.

2. Horvaatia ja Jugoslaavia

(119) Et Horvaatiast ja Jugoslaaviast imporditud tempermalmist liitmike turuosa leiti olevat minimaalne, on tehtud ettepanek mitte kehtestada nende suhtes dumpinguvastast tollimaksu ja lõpetada menetlus kõnealustest riikidest pärit impordi suhtes.

3. Lõplikud tollimaksud

(120) Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ülejäänud vaatlusalustest riikidest pärit impordi suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks.

(121) Juhtudel, kui koostöö on olnud tihe, kehtestati koostööd mittetegevate eksportivate tootjate suhtes kohaldatava jääktollimaksu suuruseks koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul täheldatud kõrgeim dumpinguvastane tollimaks. Neil juhtudel, kui koostöö on olnud vähene, kehtestati jääktollimaksu suuruseks koostööd tegevate eksportijate poolt eksporditud tüüpiliste tooteliikide puhul täheldatud kõrgeim dumpingu- või kahjumarginaal, olenevalt sellest, kumb neist on väiksem.

(122) Eespool toodu põhjal on kavandatavad lõplikud tollimaksumäärad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril, järgmised:

Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) |

Brasiilia | Indústria de Fundição Tupy Ltda | 34,8 |

Muu | 34,8 |

Tšehhi Vabariik | Moravské Zelezárny a.s. | 26,1 |

Muu | 26,1 |

Jaapan | Hitachi Metals Ltd | 26,9 |

Muu | 33,6 |

Korea Vabariik | Yeong Hwa Metal Co. Ltd | 13,4 |

Muu | 23,4 |

Tai | BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd | 22,1 |

Siam Fittings Co. Ltd | 12,4 |

Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd | 6,3 |

Muu | 22,1 |

Hiina | Kõik äriühingud | 49,4 |

(123) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [3] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega ettevõtja tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, mille suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

4. Kohustused

(124) Tuleb meeles pidada, et Tšehhi Vabariigi eksportiv tootja on teinud ettepaneku algmääruse artikli 8 lõike 1 kohase hinnakohustuse võtmiseks. Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist tegid ka Korea eksportiv tootja ja üks Tai eksportiv tootja ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1. Komisjon leiab, et kohustusi, mille võtmiseks on tehtud ettepanek, saab aktsepteerida, sest nendega kõrvaldatakse dumpingu kahjustav mõju. Veel enam, regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida äriühingud kohustusid esitama, võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Lisaks sellele leiab komisjon kõnealuste eksportijate müügistruktuuri põhjal, et võetud kohustusest kõrvalehoidmise oht on väike.

(125) Jaapani eksportiv tootja tegi samuti ettepanekud hinnakohustuse võtmise kohta. Kuid nimetatud äriühingu koostöö tase kogu uurimise jooksul ning esitatud andmete täpsus ja usaldusväärsus on olnud kehv (vt põhjendus 21). Seepärast ei olnud komisjon veendunud, et kõnealuse äriühingu võetud kohustust oleks võimalik tõhusalt kontrollida. Peale selle leiti, et nimetatud äriühingu ekspordimüügi struktuur, mis hõlmab rohkem kui üht sidusimportijat, suurendab kohustusest kõrvalehoidmise ohtu. Seetõttu lükati ettepanekud tagasi.

(126) Kohustuste järgimise ja selle tõhusa kontrolli tagamine eeldab, et kui kohustusest lähtuvalt esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomaste liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas loetletud teavet sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on välja andnud need eksportivad tootjad, kelle võetud kohustusi aktsepteeritakse. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb kohustusest kõrvalehoidmise vältimiseks tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr.

(127) Kohustuste rikkumise või kohustustest taganemise korral võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate ning CN koodi ex73071910 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist keermestatud toruliitmike impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on allpool esitatud riikidest pärinevate toodete puhul järgmine:

Riik | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |

Brasiilia | 34,8 | — |

Tšehhi Vabariik | 26,1 | A999 |

Jaapan | 33,6 | A999 |

Hiina Rahvavabariik | 49,4 | — |

Korea Vabariik | 23,4 | A999 |

Tai | 22,1 | A999 |

3. Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete suhtes ei kohaldata eespool loetletud tollimaksumäärasid, vaid järgmisi dumpinguvastase tollimaksu määrasid:

Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |

Jaapan | Hitachi Metals Ltd Seavans North 2-1, Shibaura 1-Chome Minato-Ku Tokyo 105-8614 Japan | 26,9 | A092 |

Korea Vabariik | Yeong Hwa Metal Co Ltd 363-6, Namyang-dong, Chinhae, Kyongman Republic of Korea | 13,4 | A093 |

Tai | BIS Pipe Fitting Industry Co Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd., Omnoi, Kratumban Samutsakorn 74130 Thailand | 22,1 | A094 |

Siam Fittings Co. Ltd 100/1-100/2, Moo 2, Settakit 1 Road, Omnoi, Krathumban Samutsakorn 74130 Thailand | 12,4 | A095 |

Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 469/19 Rama III Road, Yannawa, Bangkok 10120 Thailand | 6,3 | A096 |

4. Artikli 1 lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 sätete kohaselt vabasse ringlusse.

5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. Imporditud tooted vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest, kui need on valmistanud lõikes 3 nimetatud äriühingud, kes müüvad neid ühendusse eksportimiseks ja on deklareerinud need asjakohase TARICi lisakoodi alla ning kui lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

2. Kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et pädeva liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv kinnitusarve, mille on välja andnud üks lõikes 3 loetletud äriühingutest ja mis sisaldab käesoleva määruse lisas loetletud olulist teavet. Tollimaksust vabastamise lisatingimuseks on, et kaubad deklareeritakse täpselt kinnitusarves sisalduva kirjelduse kohaselt ning vastavad sellele.

3. Imporditud tooted, millele on lisatud kinnitusarve, deklareeritakse järgmiste TARICi lisakoodide alusel:

Äriühing | Riik | TARICi lisakood |

Tšehhi Vabariik | Moravské Zelezárny a.s. Repcinska 86 77900 Olomouc 9 Tšehhi Vabariik | A097 |

Korea Vabariik | Yeong Hwa Metal Co. Ltd 363-6, Namyang-dong, Chinhae Kyongman Korea | A093 |

Tai | BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd., Omnoi, Kratumban Samutsakorn 74130 Tai | A094 |

Artikkel 3

Määrusega (EÜ) nr 449/2000 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksu määrale. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse. Kui dumpinguvastased tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

H. Védrine

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30.4.1998, lk 18).

[2] EÜT L 55, 29.2.2000, lk 3.

[3] Euroopa Ühenduste KomisjonKaubanduse peadirektoraatC-direktoraatDEM 24 8/38Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Bruxelles/Brussels.

--------------------------------------------------

LISA

Artikli 2 lõikes 2 nimetatud kinnitusarves esitatavad andmed:

1. TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel (vastavalt määruses sätestatud korrale).

2. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

- toote aruandluskood (nagu on kindlaks määratud kõnealuse eksportiva tootja esitatud kohustuses), sealhulgas liiginumber, läbimõõt ja pinnatöötlus,

- CN-kood,

- kogus (ühikutes).

3. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

- ühikuhind,

- kohaldatavad maksetingimused,

- kohaldatavad tarnetingimused,

- kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.

4. Selle sõltumatu importija nimi, kellele äriühing on arve otseselt välja andnud.

5. Äriühingu töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:

"Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseseks ekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [äriühingu ärinimi] võetud ja vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EÜ) nr 449/2000 või otsusele K(2000) 2452 heaks kiidetud kohustuse kohaldamisalas ja selles sätestatud tingimustel. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged."

--------------------------------------------------