Komisjoni määrus (EÜ) nr 2245/2002,

21. oktoober 2002,

millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, [1] eriti selle artikli 107 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

(1) Määrusega (EÜ) nr 6/2002 luuakse süsteem, mis võimaldab omandada kogu ühenduses kehtiva disainilahenduse taotluse alusel, mis esitatakse siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi "amet").

(2) Selleks sisaldab määrus (EÜ) nr 6/2002 sätteid, mis on vajalikud ühenduse disainilahenduse registreerimise menetluse, registreeritud ühenduse disainilahenduste haldamise, ameti otsuste peale esitatud kaebuste arutamise ning ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamise korra jaoks.

(3) Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EÜ) nr 6/2002 sätete rakendamiseks vajalikud meetmed.

(4) Käesolev määrus peaks tagama disainilahendustega seotud menetluste sujuva ja tõhusa toimimise ametis.

(5) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 109 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

TAOTLUSE MENETLUS

Artikkel 1

Taotluse sisu

1. Ühenduse registreeritud disainilahenduse taotluses peab olema:

a) taotlus disainilahenduse registreerimiseks ühenduse disainilahendusena;

b) taotleja nimi, aadress ja kodakondsus ning selle riigi nimi, kus on taotleja elu-, asu- või tegevuskoht. Füüsiliste isikute puhul märgitakse isiku perekonnanimi ja eesnimi või eesnimed. Juriidiliste isikute puhul märgitakse nende ametlik nimi, mida võib tavapärasel viisil lühendada; lisaks sellele märgitakse ka, millise riigi õigusnorme nende suhtes kohaldatakse.

Esitada võib telefoni- ja faksinumbrid ja andmed muude sidevahendite, näiteks elektronposti kohta. Põhimõtteliselt esitatakse iga taotleja puhul üks aadress; kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui menetlusosaline määrab kättetoimetamisaadressiks ühe aadressi. Kui amet on määranud taotlejale tunnuskoodi, piisab selle koodi märkimisest koos taotleja nimega;

c) disainilahenduse kujutis käesoleva määruse artikli 4 kohaselt või kui taotluse objektiks on kahemõõtmeline disainilahendus ja taotluses nõutakse avaldamise edasilükkamist määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 kohaselt, näidis käesoleva määruse artikli 5 kohaselt;

d) artikli 3 lõike 3 kohane viide toodetele, milles või mille puhul kasutamiseks on disainilahendus ette nähtud;

e) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress punkti b kohaselt; kui esindajal on mitu tegevuskoha aadressi või mitu eri tegevuskohtadega esindajat, märgitakse taotluses, millist aadressi kasutatakse kättetoimetamisaadressina; kui sellist märkust ei tehta, võetakse kättetoimetamisaadressina arvesse ainult esimesena nimetatud aadressi. Kui taotlejaid on mitu, võib taotluses määrata ühe taotleja või esindaja ühiseks esindajaks. Kui amet on andnud määratud esindajale tunnuskoodi, piisab selle koodi märkimisest koos esindaja nimega;

f) vajaduse korral kinnitus, et määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 42 kohaselt on esitatud nõue varasema taotluse prioriteetsuse kohta; kinnituses märgitakse varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, milles või mille suhtes taotlus on esitatud;

g) vajaduse korral kinnitus, et määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 44 kohaselt on esitatud nõue näituseprioriteedi kohta; kinnituses märgitakse näituse nimi ja kuupäev, mil esimest korda esitleti tooteid, milles või mille puhul kasutamiseks on disainilahendus ette nähtud;

h) täpsustus selle kohta, millises keeles on taotlus esitatud ja milline on teine keel määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõike 2 kohaselt;

i) taotleja või tema esindaja allkiri artikli 65 kohaselt.

2. Taotlus võib sisaldada järgmist:

a) disainilahenduse kohta üks kuni 100 sõna pikkune kirjeldus, mis käsitleb disainilahenduse või näidise kujutist; kirjelduses võib käsitleda vaid neid omadusi, mis on nähtavad disainilahenduse või näidise kujutisel; kirjeldus ei sisalda väiteid disainilahenduse väidetava uudsuse või ainulaadsuse ega tehnilise väärtuse kohta;

b) taotlus lükata registreerimise avaldamine määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõike 1 kohaselt edasi;

c) märge taotluses käsitletud toodete Locarno klassifikatsiooni kohta, see tähendab klassi või klasse ja alaklassi või alaklasse, millesse tooted kuuluvad artiklis 3 osutatud 8. oktoobri 1968. aasta tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise klassifikatsiooni Locarno kokkuleppe (edaspidi "Locarno kokkulepe") lisa kohaselt, võttes arvesse artikli 2 lõiget 2;

d) autori või autorite kollektiivi äramärkimine või taotleja allkirjaga avaldus, et autor või autorite kollektiiv on äramärkimisõigusest loobunud määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 36 lõike 3 punkti e kohaselt.

Artikkel 2

Koondtaotlus

1. Taotlus võib olla koondtaotlus, millega soovitakse registreerida mitu disainilahendust.

2. Kui mitme disainilahenduse (v.a ornamendid) kohta esitatakse koondtaotlus ja tooted, milles või mille puhul kasutamiseks on disainilahendus ette nähtud, kuuluvad Locarno klassifikatsiooni kohaselt mitmesse eri klassi, siis jaotatakse taotlus osadeks.

3. Taotleja esitab iga koondtaotluses käsitletud disainilahenduse kohta disainilahenduse kujutise artikli 4 kohaselt ja viite tootele, milles või mille puhul kasutamiseks disainilahendus on ette nähtud.

4. Taotleja nummerdab koondtaotluses käsitletud disainilahendused järjestikku araabia numbritega.

Artikkel 3

Toodete liigitamine ja tähistamine

1. Tooted liigitatakse Locarno kokkuleppe artikli 1 kohaselt, nagu see muudetuna kehtib disainilahenduse taotluse esitamise kuupäeval.

2. Toodete liigitamisel on ainult halduslik otstarve.

3. Toodete tähistused sõnastatakse nii, et toote olemus oleks selgelt mõistetav ja iga toote saaks liigitada ainult ühte Locarno klassifikatsiooni klassi, kasutades soovitatavalt kõnealuses klassifikatsioonis esitatud toodete loetelus sisalduvaid mõisteid.

4. Tooted rühmitatakse vastavalt Locarno klassifikatsiooni klassidele ning iga rühma ees on klassi number, millesse kõnealune toodete rühm kuulub, ja rühmad on selle klassifikatsiooni kohases klasside ja alaklasside järjestuses.

Artikkel 4

Disainilahenduse kujutis

1. Disainilahenduse kujutis on kas mustvalge või värviline graafiline reproduktsioon või disainilahenduse mustvalge või värvifoto. Kujutis vastab järgmistele nõuetele:

a) kui taotlust ei esitata elektrooniliselt artikli 67 kohaselt, tuleb kujutis esitada eraldi paberilehtedel või reprodutseerida selleks mõeldud plangile, mis on ametis saadaval artikli 68 kohaselt;

b) eraldi paberilehtede puhul reprodutseeritakse disainilahendus kleepides või otse trükkides läbipaistmatule valgele paberile. Esitatakse ainult üks eksemplar ning paberilehti ei voldita ega klammerdata;

c) eraldi paberilehe suurus on DIN A4 (29,7 cm × 21 cm) ja reproduktsiooni jaoks kasutatav ala ei ole suurem kui 26,2 cm × 17 cm. Lehe vasakusse serva jäetakse vähemalt 2,5 cm laiune veeris; iga paberilehe ülemisse serva märgitakse lõikes 2 osutatud vaadete arv ja koondtaotluse puhul disainilahenduse järjekorranumber; lehel ei tohi olla muud selgitavat teksti, sõnu ega sümboleid kui märge "ülemine serv" või taotleja nimi või aadress;

d) kui taotlus esitatakse elektrooniliselt, määrab kujutise graafilise reproduktsiooni või foto esitamise formaadi ameti juhataja; koondtaotluses käsitletud eri disainilahenduste või eri vaadete identifitseerimise viisi määrab kindlaks ameti juhataja;

e) kujutis reprodutseeritakse neutraalsele taustale ja seda ei retušeerita tindi ega korrektuurivärviga. Kujutise kvaliteet peab olema selline, et kõik üksikasjad, mille kaitset taotletakse, oleksid selgesti eristatavad ja seda oleks võimalik vähendada või suurendada kuni 8 cm laiuseni ja 16 cm kõrguseni kande jaoks määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 72 sätestatud ühenduse disainilahenduste registrisse (edaspidi "register") ja vahetu avaldamise jaoks kõnealuse määruse artiklis 73 osutatud Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis.

2. Kujutis võib sisaldada kuni seitse eri vaadet disainilahendusest. Üks graafiline reproduktsioon või foto võib sisaldada ainult üht vaadet. Taotleja nummerdab kõik vaated araabia numbritega. Number koosneb punktiga eraldatud arvudest, mille puhul punktist vasakul olev arv näitab disainilahenduse numbrit ja punktist paremal olev arv vaate numbrit.

Kui esitatakse üle seitsme vaate, võib amet registreerimisel ja avaldamisel liigsed vaated kõrvale jätta. Amet kasutab vaateid järjestikku vastavalt sellele, kuidas taotleja need on nummerdanud.

3. Kui taotlus käsitleb disainilahendust, mis koosneb korduvast pinnamustrist, näitab disainilahenduse kujutis täielikku mustrit ja piisavat osa mustri korduvast pinnast.

Kohaldatakse lõike 1 punktis c sätestatud suuruspiiranguid.

4. Kui taotlus käsitleb disainilahendust, mis koosneb tüpograafilisest kirjatüübist, sisaldab disainilahenduse kujutis kogu tähestikku nii suurtähtede kui ka väiketähtedena ja kõiki araabia numbreid ning viie rea pikkust teksti kõnealuses kirjatüübis, kusjuures nii tähed kui ka numbrid on 16 punkti kõrgused.

Artikkel 5

Näidised

1. Kui taotluses käsitletakse kahemõõtmelist disainilahendust ja taotlus sisaldab soovi lükata avaldamine edasi määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõike 1 kohaselt, võib disainilahenduse kujutise asendada paberilehele kleebitud näidisega.

Taotlused, millega koos esitatakse näidis, tuleb saata ühe postisaadetisena või toimetada vahetult taotluse vastuvõtmisega tegelevasse asutusse.

Taotlus ja näidis esitatakse samal ajal.

2. Näidis ei tohi olla suurem kui 26,2 cm × 17 cm, raskem kui 50 grammi ega paksem kui 3 mm. Näidist peab olema võimalik säilitada lahtivolditud kujul koos dokumentidega, mille suurus on ette nähtud artikli 4 lõike 1 punktis c.

3. Ei või esitada näidiseid, mis on riknevad või mille säilitamine on ohtlik.

Näidis esitatakse viies eksemplaris; koondtaotluse korral esitatakse näidis iga disainilahenduse kohta viies eksemplaris.

4. Kui disainilahendus on seotud korduva pinnamustriga, esitatakse näidisel täielik mustrikäik ja piisav osa mustri korduvast pinnast. Kohaldatakse lõikes 2 sätestatud piiranguid.

Artikkel 6

Taotluse esitamise lõiv

1. Taotluse esitamisel ametile tasutakse järgmised lõivud:

a) registreerimislõiv;

b) avaldamislõiv või edasilükkamise lõiv, kui taotletakse avaldamise edasilükkamist;

c) täiendav registreerimislõiv iga täiendava disainilahenduse eest, mis on lisatud koondtaotlusele;

d) täiendav avaldamislõiv iga täiendava disainilahenduse eest, mis on lisatud koondtaotlusele, või täiendav edasilükkamislõiv iga täiendava disainilahenduse eest, kui taotletakse avaldamise edasilükkamist.

2. Kui taotlus sisaldab nõuet registreeringu avaldamise edasilükkamise kohta, makstakse avaldamislõiv ja võimalikud täiendavad avaldamislõivud iga koondavaldusele lisatud täiendava disainilahenduse eest artikli 15 lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul.

Artikkel 7

Taotluse esitamine

1. Amet märgib dokumentidele, millest taotlus koosneb, taotluse saabumise kuupäeva ning taotluse toimiku numbri.

Amet nummerdab kõik koondtaotluses sisalduvad disainilahendid ameti juhataja määratud süsteemi kohaselt.

Amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, milles esitatakse toimiku number, disainilahenduse kujutis, kirjeldus või muu identifitseerimisvahend, dokumentide liik ja arv ning nende vastuvõtmise kuupäev.

Koondtaotluse puhul täpsustatakse ameti väljastatavas tõendis esimene disainilahendus ja esitatud disainilahenduste arv.

2. Kui taotlus esitatakse määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 35 kohaselt liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile või Beneluxi disainilahenduste ametile, siis nummerdab vastav amet kõik taotluse leheküljed araabia numbritega. Enne taotluse edasisaatmist ametile märgib asjaomane amet dokumentidele, millest taotlus koosneb, saabumiskuupäeva ja lehekülgede arvu.

Taotluse vastu võtnud amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, milles täpsustatakse dokumentide laad ja arv ning nende kättesaamise kuupäev.

3. Kui liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskameti või Beneluxi disainilahenduste ameti edastatud taotlus saabub ametisse, märgib amet taotlusele saabumiskuupäeva ja toimiku numbri ning väljastab taotlejale viivitamata lõike 1 kolmanda ja neljanda lõigu kohase teatise, milles on märgitud ametis vastuvõtmise kuupäev.

Artikkel 8

Prioriteedinõude esitamine

1. Kui taotluses nõutakse ühe või mitme varasema taotluse prioriteeti määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 42 kohaselt, näitab taotleja varasema taotluse numbri ning esitab varasema taotluse ärakirja kolme kuu jooksul pärast nimetatud määruse artiklis 38 osutatud esitamiskuupäeva. Ameti juhataja määrab kindlaks, millised tõendid taotluse esitaja peab esitama.

2. Kui taotleja soovib pärast taotluse esitamist nõuda prioriteeti ühe või mitme varasema taotluse põhjal määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 42 kohaselt, peab ta ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva esitama prioriteedinõude, milles märgitakse varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, milles või mille jaoks taotlus on esitatud.

Taotleja esitab ametile lõikes 1 osutatud andmed ja tõendid kolme kuu jooksul pärast prioriteedinõude vastuvõtmist.

Artikkel 9

Näituseprioriteet

1. Kui taotluses nõutakse näituseprioriteeti määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 44 kohaselt, esitab taotleja koos taotlusega või hiljemalt kolme kuu jooksul pärast esitamiskuupäeva näitusel tööstusomandi kaitse eest vastutanud asutuse väljastatud tõendi.

Selles tõendis kinnitatakse, et disainilahendust kasutati tegelikult kaupades või kaupade puhul ja seda esitleti näitusel, ning märgitakse ära näituse avamise kuupäev ja kui avalik esmakasutamine ei lange kokku näituse avamise kuupäevaga, ka sellise avaliku esmakasutamise kuupäev. Tõendile lisatakse nimetatud asutuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud andmed disainilahenduse tegeliku esitlemise kohta.

2. Kui taotleja soovib nõuda näituseprioriteeti pärast taotluse esitamist, tuleb ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva esitada prioriteedinõue, milles on märgitud näituse nimi ning kuupäev, mil esmakordselt esitleti toodet, milles või mille puhul disainilahendust kasutati. Lõikes 1 osutatud andmed ja tõendid esitatakse ametile kolme kuu jooksul pärast prioriteedinõude vastuvõtmist.

Artikkel 10

Esitamiskuupäeva nõuete ja vorminõuete kontrollimine

1. Amet teatab taotlejale, et esitamiskuupäeva ei saa määrata, kui taotlus ei sisalda:

a) taotlust disainilahenduse registreerimiseks ühenduse disainilahendusena;

b) andmeid taotleja identifitseerimiseks;

c) disainilahenduse kujutist artikli 4 lõike 1 punktide d ja e kohaselt või vajaduse korral näidist.

2. Kui lõikes 1 osutatud puudused kõrvaldatakse kahe kuu jooksul pärast teate kättesaamist, määratakse esitamiskuupäev kõigi puuduste kõrvaldamise kuupäeva põhjal.

Juhul kui puudusi ei ole ettenähtud tähtpäevaks kõrvaldatud, ei käsitata taotlust ühenduse disainilahenduse taotlusena. Makstud lõivud tagastatakse.

3. Amet teeb taotlejale ettepaneku kõrvaldada puudused ameti määratud tähtaja jooksul, kui esitamiskuupäeva määramise järel ilmneb kontrollimise käigus, et:

a) artiklites 1, 2, 4 ja 5 sätestatud nõudeid või muid määruses (EÜ) nr 6/2002 või käesolevas määruses taotluste jaoks sätestatud vorminõudeid ei ole täidetud;

b) ametile ei ole täies mahus laekunud kõik lõivud, mis tuleb tasuda vastavalt artikli 6 lõikele 1, mida tõlgendatakse koostoimes komisjoni määrusega (EÜ) nr 2246/2002; [2]

c) kui artiklite 8 ja 9 kohaselt prioriteeti nõudes kas taotluses või üks kuu pärast taotluse esitamise kuupäeva ei ole nimetatud artiklite muud nõuded täidetud;

d) kui koondtaotluse puhul kuuluvad tooted, milles või mille puhul kasutamiseks on disainilahendus ette nähtud, Locarno klassifikatsiooni mitmesse eri klassi.

Eelkõige nõuab amet, et taotleja maksaks nõutavad lõivud kahe kuu jooksul pärast teatamist koos määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 107 lõike 2 punktides a–d sätestatud ja määrusega (EÜ) nr 2246/2002 ettenähtud lõivudega hilinenud makse eest.

Esimese lõigu punktis d osutatud puuduse korral teeb amet taotlejale ettepaneku jagada koondtaotlus osadeks, et tagada artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuete järgimine. Lisaks sellele palub amet taotlejal maksta koondtaotluse osadeks jaotamisest tulenev kõigi taotluste lõivude kogusumma ameti määratava tähtaja jooksul.

Pärast seda, kui taotleja on taotluse osadeks jagamise nõude määratud tähtaja jooksul täitnud, on sellest tuleneva taotluse esitamiskuupäev see esitamiskuupäev, mis määrati esialgu esitatud koondtaotlusele.

4. Kui lõike 3 punktides a ja d nimetatud puudusi ei kõrvaldata enne tähtaja lõppu, lükkab amet taotluse tagasi.

5. Kui artikli 6 lõike 1 punktide a ja b kohaselt makstavaid lõive ei maksta enne tähtaja lõppu, lükkab amet taotluse tagasi.

6. Kui artikli 6 lõike 1 punktide c või d kohaselt makstavaid lisalõive täiendavate taotluste eest ei ole makstud või kui neid ei ole makstud täies mahus enne tähtaja lõppu, lükkab amet taotluse tagas kõigi täiendavate disainilahenduste osas, mida makstud summa ei kata.

Kui puuduvad kriteeriumid, mille abil saaks kindlaks määrata, milliseid disainilahendusi kõnealune summa peaks hõlmama, käsitleb amet disainilahendusi artikli 2 lõike 4 kohaselt esitatud järjekorranumbrite alusel. Amet lükkab taotluse tagasi, kui see käsitleb disainilahendust, mille eest ei ole lisalõive makstud või mille eest neid ei ole makstud täies mahus.

7. Kui lõike 3 punktis c nimetatud puudusi ei kõrvaldata enne tähtaja lõppu, kaob selle taotluse suhtes prioriteediõigus.

8. Kui mõnda lõikes 3 nimetatud puudust ei kõrvaldata enne tähtaja lõppu ja kui selline puudus on seotud ainult mõne koondtaotluses käsitletud disainilahendusega, lükkab amet taotluse tagasi või kaob prioriteediõigus ainult asjaomaste disainilahenduste suhtes.

Artikkel 11

Registreerimata jätmise põhjuste kontrollimine

1. Kui amet leiab käesoleva määruse artikli 10 kohase kontrollimise käigus määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 47 kohaselt, et disainilahendus, millele kaitset taotletakse, ei vasta määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 3 punktis a sätestatud disainilahenduse määratlusele või et disainilahendus on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalinõuetega, teatab ta taotlejale, et disainilahendust ei ole võimalik registreerida, ja täpsustab registreerimata jätmise põhjused.

2. Amet määrab tähtaja, mille jooksul taotleja võib esitada oma seisukohad, taotluse tagasi võtta või esitada selle muutmiseks disainilahenduse muudetud kujutise, tingimusel et säilib disainilahenduse eristatavus.

3. Kui taotleja ei suuda registreerimata jätmise põhjusi tähtaja jooksul kõrvaldada, lükkab amet taotluse tagasi. Kui kõnealused põhjused kehtivad ainult mõne koondtaotluses käsitletud disainilahenduse puhul, lükkab amet taotluse tagasi ainult nende disainilahenduste suhtes.

Artikkel 12

Taotluse tagasivõtmine või parandamine

1. Taotleja võib igal ajal tagasi võtta ühenduse disainilahenduse taotluse või koondtaotluse puhul mõned taotluses käsitletud disainilahendused.

2. Taotleja nõudel võib parandada ainult taotleja nime ja aadressi, sõnastus- või kirjavigu või ilmseid vigu, tingimusel et selline parandamine ei muuda disainilahenduse kujutist.

3. Lõikele 2 vastava taotluse muutmise taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) taotluse toimiku number;

b) taotleja nimi ja aadress artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) viide sellele, millist taotluse osa soovitakse parandada, ning selle osa parandatud versioon.

4. Kui taotluse muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet parandustaotluse tagasi.

5. Ühe taotleja kahe või enama taotluse sama osa muutmiseks võib esitada ühe parandustaotluse.

6. Lõikeid 2–5 kohaldatakse mutatis mutandis taotluste suhtes, millega soovitakse parandada taotleja nimetatud esindaja nime või tegevuskohta.

II PEATÜKK

REGISTREERIMISKORD

Artikkel 13

Disainilahenduse registreerimine

1. Kui taotlus vastab määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 48 sätestatud nõuetele, kantakse taotluses käsitletud disainilahendus ja käesoleva määruse artikli 69 lõikes 2 osutatud andmed registrisse.

2. Kui taotluses sisaldub nõue avaldamine edasi lükata määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 kohaselt, kantakse registrisse ka see asjaolu ja edasilükkamistähtaja lõppkuupäev.

3. Artikli 6 lõike 1 kohaselt makstavaid lõive ei tagastata isegi mitte juhul, kui taotletavat disainilahendust ei registreerita.

Artikkel 14

Registreeringu avaldamine

1. Disainilahenduse registreering avaldatakse Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis.

2. Kui lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, avaldatakse järgmised andmed:

a) ühenduse disainilahenduse omaniku (edaspidi "omanik") nimi ja aadress;

b) kui omanik on määranud esindaja, kes ei kuulu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 3 esimese lõigu reguleerimisalasse, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoht; kui sama tegevuskohaga esindajaid on rohkem kui üks, avaldatakse ainult esimesena nimetatud esindaja nimi ja selle järel sõnad "ja teised" ning tegevuskoht; kui eri tegevuskohtadega esindajaid on mitu, avaldatakse ainult käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt kindlaksmääratud kättetoimetamisaadress; kui artikli 62 lõike 9 kohaselt on määratud esindajate ühendus, avaldatakse ainult ühenduse nimi ja tegevuskoht;

c) disainilahenduse kujutis artikli 4 kohaselt; kui disainilahenduse kujutis on värviline, tuleb registreering avaldada värvilisena;

d) vajaduse korral viide sellele, et on esitatud artikli 1 lõike 2 punkti a kohane kirjeldus;

e) viide toodetele, milles või mille puhul kasutamiseks on disainilahendus ette nähtud, koos Locarno klassifikatsiooni asjaomaste klasside ja alaklasside numbritega ning kõnealuse klassifikatsiooni kohaselt rühmitatuna;

f) vajaduse korral disainilahenduse autori või autorite kollektiivi nimi;

g) esitamiskuupäev, toimiku number ja koondtaotluse puhul iga disainilahenduse toimiku number;

h) vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 42 kohase prioriteedinõude kohta;

i) vajaduse korral andmed määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 44 kohase näituseprioriteedi nõude kohta;

j) registreeringu kuupäev, registrinumber ja avaldamiskuupäev;

k) keel, milles taotlus on esitatud, ja määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõike 2 kohaselt taotleja märgitud teine keel.

3. Kui taotluses nõutakse avaldamise edasilükkamist määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 kohaselt, avaldatakse märkus edasilükkamise kohta Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis koos omaniku nime, võimaliku esindaja nime, esitamiskuupäeva, registreerimiskuupäeva ja taotluse toimiku numbriga. Disainilahenduse kujutist ja disainilahenduse väljanägemisele iseloomulikke üksikasju ei avaldata.

Artikkel 15

Avaldamise edasilükkamine

1. Kui taotlus sisaldab nõuet avaldamise edasilükkamise kohta määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 kohaselt, teeb omanik koos taotlusega või hiljemalt kolm kuud enne 30 kuu pikkuse edasilükkamistähtaja lõppu järgmist:

a) tasub artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud avaldamislõivu;

b) koondtaotluse korral tasub artikli 6 lõike 1 punktis d osutatud täiendavad avaldamislõivud;

c) kui artikli 5 kohaselt on disainilahenduse kujutis asendatud näidisega, siis esitab disainilahenduse kujutise artikli 4 kohaselt. See kehtib kõigi koondtaotluses käsitletud disainilahenduste puhul, mille avaldamist soovitakse;

d) koondregistreeringu puhul osutab selgelt, milline koondtaotluses sisalduv disainilahendus avaldatakse või millisest disainilahendusest loobutakse või kui edasilükkamistähtaeg ei ole veel lõppenud, milliste disainilahenduste puhul edasilükkamistähtaeg jätkub.

Kui omanik nõuab avaldamist enne 30 kuu pikkuse edasilükkamistähtaja lõppu, peab ta hiljemalt kolm kuud enne nõutud avaldamiskuupäeva olema täitnud esimese lõigu punktides a–d sätestatud nõudmised.

2. Kui omanik ei suuda täita lõike 1 punktis c või d osutatud nõudmisi, teeb amet talle ettepaneku kõrvaldada puudused määratud tähtaja jooksul, mis ei lõpe mingil juhul pärast 30 kuu pikkust edasilükkamistähtaega.

3. Kui omanik ei suuda lõikes 2 osutatud puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldada:

a) loetakse, et registreeritud ühenduse disainilahendusel ei olnud algusest peale määruses (EÜ) nr 6/2002 sätestatud mõju;

b) kui omanik on nõudnud varasemat avaldamist lõike 1 teise lõigu kohaselt, ei peeta taotlust esitatuks.

4. Kui omanik jätab lõike 1 punktis a või b osutatud lõivud maksmata, teeb amet talle ettepaneku maksta need koos määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 107 lõike 2 punktis b või d osutatud ja määruse (EÜ) nr 2246/2002 sätestatud hilinenud maksmisest tuleneva lõivuga kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mis ei lõpe mingil juhul pärast 30 kuu pikkuse edasilükkamistähtaja lõppu.

Kui makset ei sooritata kõnealuse aja jooksul, teatab amet omanikule, et registreeritud ühenduse disainilahendusel ei ole algusest peale olnud määruses (EÜ) nr 6/2002 sätestatud mõju.

Kui koondtaotluse puhul sooritatakse makse kõnealuse tähtaja jooksul, kuid see ei ole piisav, et katta kõiki lõike 1 punktide a ja b kohaselt makstavaid lõive ja maksega hilinemise eest kohaldatavat lõivu, loetakse, et disainilahendustel, mille eest on lõivud tasumata, ei ole algusest peale olnud määruses (EÜ) nr 6/2002 sätestatud mõju.

Kui ei ole selge, milliseid disainilahendusi peaks makstud summa hõlmama ja kui puuduvad muud kriteeriumid, et määrata kindlaks, milliseid disainilahendusi kõnealune summa peaks hõlmama, käsitleb amet disainilahendusi artikli 2 lõike 4 kohaselt esitatud järjekorranumbrite alusel.

Kui disainilahenduse eest ei ole tasutud täiendavat avaldamislõivu või kui seda ei ole tasutud täies mahus koos hilinenud maksest tuleneva lõivuga, loetakse, et sellisel disainilahendusel ei ole algusest peale olnud määruses (EÜ) nr 6/2002 sätestatud mõju.

Artikkel 16

Avaldamine pärast edasilükkamistähtaega

1. Kui omanik on täitnud artiklis 15 sätestatud nõuded, teeb amet edasilükkamistähtaja möödumisel või kui nõutakse varasemat avaldamist, siis nii kiiresti kui tehniliselt võimalik, järgmist:

a) avaldab registreeritud ühenduse disainilahenduse Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis koos artikli 14 lõikes 2 osutatud andmetega, andmetega selle kohta, et taotlus sisaldas avaldamise edasilükkamise nõuet määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 kohaselt, ja vajaduse korral selle kohta, et on esitatud näidis käesoleva määruse artikli 5 kohaselt;

b) pakub avalikuks tutvumiseks kõiki disainilahendusega seotud toimikuid;

c) avab avalikuks tutvumiseks kõik registrisse tehtud kanded, sealhulgas kanded, mis ei olnud avalikuks tutvumiseks avatud artikli 73 kohaselt.

2. Kui kohaldatakse artikli 15 lõiget 4, ei tehta käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toiminguid nende koondtaotluses käsitletud disainilahenduste puhul, mille kohta leitakse, et neil ei ole algusest peale olnud määruses (EÜ) nr 6/2002 märgitud mõju.

Artikkel 17

Registreerimistunnistus

1. Pärast avaldamist väljastab amet omanikule registreerimistunnistuse, mis sisaldab artikli 69 lõikes 2 sätestatud registrikandeid ning teadet selle kohta, et need kanded on registrisse tehtud.

2. Omanik võib nõuda, et vastava lõivu tasumise korral antakse talle registreerimistunnistuse tõestatud või tõestamata ärakiri.

Artikkel 18

Disainilahenduse säilitamine muudetud kujul

1. Kui määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 6 kohaselt säilitatakse ühenduse disainilahendust muudetud kujul, kantakse ühenduse disainilahendus muudetud kujul registrisse ja avaldatakse Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis.

2. Disainilahenduse säilitamine muudetud kujul võib hõlmata omaniku osalist õigustest loobumist, mille kohta kirjutatakse kuni 100 sõna pikkune selgitus, või kande tegemist ühenduse disainilahenduste registrisse disainilahendusega seotud õiguste osalist kehtetuks tunnistamist käsitleva kohtu otsuse või ameti otsuse kohta.

Artikkel 19

Omaniku või tema registreeritud esindaja nime või aadressi muutmine

1. Kui omaniku nime või aadressi muutumine ei tulene registreeritud disainilahenduse üleandmisest, tehakse omaniku taotlusel kõnealuse muutuse kohta registrisse kanne.

2. Omaniku taotlus nime või aadressi muutmiseks sisaldab järgmisi andmeid:

a) disainilahenduse registrinumber;

b) omaniku registrisse kantud nimi ja aadress. Kui amet on andnud omanikule tunnuskoodi, piisab selle koodi mainimisest koos omaniku nimega;

c) viide omaniku nimele ja aadressile sellisena, nagu neid on muudetud, artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

d) kui omanik on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

3. Lõikes 2 osutatud taotluse puhul ei tule lõive tasuda.

4. Kui sama omanik soovib muuta nime või aadressi kahes või enamas registreeringus, võib ta selle kohta esitada ühe taotluse.

5. Kui lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest.

Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis registreeritud esindaja nime või aadressi muutmise suhtes.

7. Lõikeid 1-6 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse disainilahenduse taotluste suhtes. Muudatus kantakse ameti toimikusse ühenduse disainilahenduse taotluse kohta.

Artikkel 20

Registris olevate vigade ja registreeringu avaldamise vigade parandamine

Kui disainilahenduse registreeringus või registreeringu avaldamises on ameti süül viga, parandab amet sellise vea omal algatusel või omaniku nõudel.

Kui omanik esitab sellise nõude, kohaldatakse artiklit 19 mutatis mutandis. Nõude puhul ei tule lõive tasuda.

Amet avaldab käesoleva artikli kohaselt tehtud parandused.

III PEATÜKK

REGISTREERINGU KEHTIVUSE PIKENDAMINE

Artikkel 21

Registreeringu kehtivuse lõppemisest teatamine

Amet teatab registreeringu kehtivuse peatsest lõppemisest omanikule ja kõigile isikutele, kellel on seoses ühenduse disainilahendusega kantud registrisse õigus, sealhulgas litsents, vähemalt kuus kuud enne registreeringu kehtivuse lõppemist. Kui nimetatud teavet ei edastata, ei mõjuta see registreeringu kehtivuse lõppemist.

Artikkel 22

Registreeringu kehtivuse pikendamine

1. Registreeringu kehtivuse pikendamise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) kui taotluse esitab omanik, siis tema nimi ja aadress artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

b) kui taotluse esitab isik, keda omanik on selleks selgelt volitanud, siis selle isiku nimi ja aadress ja tõendid selle kohta, et tal on taotluse esitamiseks vajalikud volitused;

c) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) registrinumber;

e) vajaduse korral märge selle kohta, et pikendamist taotletakse kõigi koondtaotluses käsitletud disainilahenduste jaoks, või kui pikendamist ei taotleta kõigi selliste disainilahenduste jaoks, siis märge nende disainilahenduste kohta, mille jaoks pikendamist taotletakse.

2. Registreeringu pikendamise eest määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 alusel makstavad lõivud koosnevad järgmistest osadest:

a) pikendamislõiv; juhul kui üks registreering hõlmab mitut disainilahendust, on pikendamislõiv proportsionaalne pikendamisega hõlmatud disainilahenduste arvuga;

b) vajaduse korral pikendamislõivu hilinenud tasumisest või pikendamistaotluse hilinenud esitamisest tulenev määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 kohane lisalõiv, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 2246/2002.

3. Kui pikendamistaotlus on esitatud määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 lõikes 3 ettenähtud tähtaja jooksul, kuid muud kõnealuse määruse artiklis 13 ja käesolevas määruses sätestatud pikendamistingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest.

Kui taotluse on esitanud omanikult selleks selged volitused saanud isik, saadetakse disainilahenduse omanikule nimetatud teate ärakiri.

4. Kui pikendamistaotlust ei esitata või esitatakse pärast määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 lõike 3 teises lauses määratud tähtaja möödumist või kui lõivud ei ole tasutud või on tasutud pärast kõnealuse tähtaja möödumist või kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, otsustab amet, et registreering on kehtivuse kaotanud, ning teavitab sellest omanikku ning vajaduse korral pikendamise taotlejat ja isikut, kellel on registri kohaselt disainilahenduse suhtes õigusi.

Kui koondregistreeringu puhul ei ole makstud lõivud piisavad, et katta kõiki disainilahendusi, mille jaoks pikendamist taotleti, tehakse selline otsus alles pärast seda, kui amet on teinud kindlaks, milliste disainilahenduste katmiseks on makstud summa mõeldud.

Kui puuduvad muud kriteeriumid, mille abil saaks kindlaks määrata, milliseid disainilahendusi kõnealune summa peaks hõlmama, käsitleb amet disainilahendusi artikli 2 lõike 4 kohaselt esitatud järjekorranumbrite alusel.

Amet otsustab, et registreeringu kehtivus on lõppenud kõigi disainilahenduste puhul, mille eest ei ole pikendamislõivu tasutud või mille eest see on tasutud osaliselt.

5. Kui lõike 4 kohaselt tehtud otsus on jõustunud, kustutab amet disainilahenduse registrist kehtiva registreeringu aegumispäevale järgneval päeval.

6. Kui lõikes 2 sätestatud pikendamislõivud on makstud, kuid registreeringut ei pikendata, makstakse need lõivud tagasi.

IV PEATÜKK

ÜLEANDMINE, LITSENTSID JA MUUD ÕIGUSED, MUUDATUSED

Artikkel 23

Üleandmine

1. Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 28 kohase üleandmise registreerimise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) ühenduse disainilahenduse registrinumber;

b) uue omaniku andmed artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui üleandmine ei puuduta kõiki koondregistreeringuga hõlmatud disainilahendusi, siis andmed nende registreeritud disainilahenduste kohta, mis on üleandmisega seotud;

d) üleandmist nõuetekohaselt tõendavad dokumendid.

2. Vajaduse korral võib avaldus sisaldada uue omaniku esindaja nime ja tema tegevuskoha aadressi, mis tuleb esitada artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

3. Avaldust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat.

4. Piisavaks tõendiks lõike 1 punkti d kohase üleandmise kohta on järgmised asjaolud:

a) üleandmise registreerimise taotlusele on alla kirjutanud nii registreeritud omanik või tema esindaja ja õigusjärglane või tema esindaja või

b) kui taotluse esitab õigusjärglane, lisatakse sellele registreeritud omaniku või tema esindaja allkirjaga avaldus selle kohta, et ta on nõus õigusjärglase registreerimisega, või

c) taotlusele on lisatud täidetud üleandmisplank või -dokument, millele on alla kirjutanud registreeritud omanik või tema esindaja ja õigusjärglane või tema esindaja.

5. Kui üleandmise registreerimise suhtes kohaldatavad tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest.

Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet üleandmise registreerimise taotluse tagasi.

6. Kahe või enama registreeritud ühenduse disainilahenduse üleandmise registreerimiseks võib esitada ühe taotluse, kui registreeritud omanik ja õigusjärglane on kõigil juhtudel samad.

7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis registreeritud ühenduse disainilahenduse taotluste üleandmise suhtes. Üleandmine kantakse ameti toimikusse ühenduse disainilahenduse taotluse kohta.

Artikkel 24

Litsentside ja muude õiguste registreerimine

1. Artikli 23 lõike 1 punkte a, b ja c ning lõikeid 2, 3, 5 ja 6 kohaldatakse mutatis mutandis registreeritud ühenduse disainilahendust puudutava litsentsi andmise või üleandmise registreerimise, asjaõiguse seadmise või ülemineku registreerimise ja sundtäitmismeetmete registreerimise suhtes. Kui registreeritud ühenduse disainilahendus on seotud maksejõuetusmenetlusega, ei tule pädeva siseriikliku asutuse sellekohase registrisse kandmise nõude puhul lõivu tasuda.

Koondregistreeringu puhul võib iga registreeritud ühenduse disainilahenduse suhtes teistest eraldi anda litsentsi, seada asjaõiguse, kohaldada sundtäitmist või maksejõuetusmenetlust.

2. Kui registreeritud ühenduse disainilahendus on litsentsi objektiks ainult teatavas ühenduse osas või piiratud aja jooksul, märgitakse litsentsi registreerimise taotlusele see ühenduse osa või tähtaeg, milleks litsents antakse.

3. Kui litsentside ja muude määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklites 29, 30 või 32, käesoleva artikli lõikes 1 ja muudes käesoleva määruse asjaomastes artiklites sätestatud õiguste registreerimise suhtes kohaldatavad tingimused ei ole täidetud, annab amet sellest taotlejale teada.

Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreerimistaotluse tagasi.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse disainilahenduse taotlustega seotud litsentside ja muude õiguste suhtes. Litsentsid, asjaõigused ja täitemeetmed kantakse ühenduse disainilahendust käsitlevasse ameti toimikusse.

5. Taotlus määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 16 lõike 2 kohase lihtlitsentsi saamiseks esitatakse kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil on registrisse tehtud kanne uue omaniku kohta.

Artikkel 25

Litsentside registreerimise erisätted

1. Registreeritud ühenduse disainilahendusega seotud litsents kantakse registrisse ainulitsentsina, kui disainilahenduse omaniku või litsentsiaat seda soovib.

2. Registreeritud ühenduse disainilahendusega seotud litsents kantakse registrisse all-litsentsina, kui selle on andnud litsentsiaat, kelle litsents on registrisse kantud.

3. Registreeritud ühenduse disainilahendusega seotud litsents kantakse registrisse territoriaalselt piiratud litsentsina, kui litsents antakse ainult teatava ühenduse osa jaoks.

4. Registreeritud ühenduse disainilahendusega seotud litsents kantakse registrisse ajutise litsentsina, kui litsents antakse piiratud ajaks.

Artikkel 26

Litsentside ja muude õiguste registreeringu tühistamine ja muutmine

1. Artikli 24 kohaselt tehtud registreering tühistatakse ühe asjaomase isiku taotluse põhjal.

2. Taotlus sisaldab järgmist:

a) registreeritud ühenduse disainilahenduse registrinumber või koondregistreeringu korral iga disainilahenduse number ja

b) andmed õiguse kohta, mille registreeringut tahetakse tühistada.

3. Litsentsi või muu õiguse registreeringu tühistamise taotlus loetakse esitatuks pärast nõutava lõivu tasumist.

Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat. Kui registreeritud ühenduse disainilahendus on seotud maksejõuetusmenetlusega, ei tule pädeva siseriikliku asutuse registrikande tühistamise nõude puhul lõivu tasuda.

4. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis näitavad, et registreeritud õigus enam ei eksisteeri, või litsentsiaadi või muu õiguse omaniku avaldus selle kohta, et ta nõustub registreeringu tühistamisega.

5. Kui registreeringu tühistamise nõuded ei ole täidetud, teatab amet taotlejale nendest puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreeringu tühistamise taotluse tagasi.

6. Lõikeid 1, 2, 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis artikli 24 alusel tehtud registreeringu muutmise nõude suhtes.

7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis artikli 24 lõike 4 kohaselt toimikutesse tehtud kannete suhtes.

V PEATÜKK

LOOBUMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE

Artikkel 27

Loobumine

1. Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 51 kohase loobumise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

a) registreeritud ühenduse disainilahenduse registrinumber;

b) omaniku nimi ja aadress artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui on määratud esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

d) kui loobumisavaldus on seotud ainult osa koondregistreeringuga hõlmatud disainilahenduste puhul, siis nende disainilahenduste loetelu, mis on loobumisega seotud, või nende disainilahenduste loetelu, mille kohta registreering jääb kehtima;

e) kui määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 51 lõike 3 kohaselt loobutakse registreeritud ühenduse disainilahendusest osaliselt, muudetud disainilahenduse kujutis määruse artikli 4 kohaselt.

2. Kui registrisse on kantud kolmanda isiku õigus registreeritud ühenduse disainilahendusele, siis loetakse loobumisega nõustumise piisavaks tõendiks see, kui selle õiguse omanik või tema esindaja on loobumisavaldusele alla kirjutanud.

Kui litsents on registreeritud, registreeritakse disainilahendusest loobumine kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil omanik teatab ametile, et on teavitanud litsentsiaati oma loobumiskavatsusest. Kui omanik tõendab ametile enne selle tähtaja möödumist, et litsentsiaat on andnud oma nõusoleku, registreeritakse loobumine viivitamata.

3. Kui määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 15 kohaselt on kohtule esitatud nõue seoses õigusega registreeritud ühenduse disainilahendusele, siis loetakse loobumisega nõustumise piisavaks tõendiks see, kui selle nõude esitaja või tema esindaja on loobumisavaldusele alla kirjutanud.

4. Kui loobumise suhtes kohaldatavaid nõudeid ei ole täidetud, siis teavitab amet avalduse esitajat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet loobumise registrisse kandmise tagasi.

Artikkel 28

Kehtetuks tunnistamise taotlus

1. Ametile esitatav taotlus määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 52 kohaseks kehtetuks tunnistamiseks sisaldab järgmisi andmeid:

a) registreeritud ühenduse disainilahenduse kohta, mille suhtes kehtetuks tunnistamist taotletakse:

i) selle registrinumber;

ii) omaniku nimi ja aadress;

b) aluste kohta, millele taotlus tugineb:

i) teatis aluste kohta, millele kehtetuks tunnistamise taotlus tugineb;

ii) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 1 punktile d vastava taotluse korral lisaks sellele kujutis ja andmed, mis on vajalikud, et teha kindlaks eelmine disainilahendus, millele kehtetuks tunnistamise taotlus tugineb ja mis näitab, et taotlejal on õigus kasutada eelmist disainilahendust kehtetuks tunnistamise alusena kõnealuse määruse artikli 25 lõike 3 kohaselt;

iii) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 1 punktile e või f vastava taotluse korral lisaks sellele kujutis ja andmed, mis on vajalikud, et teha kindlaks kehtetuks tunnistamise taotluse aluseks olev eristav märk või autoriõigusega kaitstud teos, ja andmed, mis näitavad, et taotleja on varasema õiguse omanik kõnealuse määruse artikli 25 lõike 3 kohaselt;

iv) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 1 punktile g vastava taotluse korral lisaks sellele kujutis ja andmed nimetatud artiklis osutatud asjaomaste elementide kohta ja andmed, mis näitavad, et taotluse esitaja on kõnealuse määruse artikli 25 lõikes 4 osutatud isik või üksus, keda väärkasutus puudutab;

v) kui kehtetuks tunnistamise aluseks on asjaolu, et registreeritud ühenduse disainilahendus ei vasta määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 5 või 6 osutatud nõuetele, viide eelmistele disainilahendustele ja nende reproduktsioonid, kui kõnealused varasemad disainilahendused võivad osutuda takistuseks registreeritud ühenduse disainilahenduse uudsusele või eristatavusele, ning dokumendid, mis tõendavad selliste varasemate disainilahenduste olemasolu;

vi) märge kõnealuste aluste toetuseks esitatud faktide, tõendite ja argumentide kohta;

c) taotleja kohta:

i) tema nimi ja aadress artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

ii) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

iii) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 1 punkti c kohase taotluse puhul lisaks sellele andmed, mis näitavad, et taotluse on esitanud isik või isikud, kellel on selleks nõuetekohased õigused kõnealuse määruse artikli 25 lõike 2 kohaselt.

2. Taotluse esitamisel tuleb tasuda määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 52 lõikes 2 osutatud lõiv.

3. Amet teavitab omanikku kehtetuks tunnistamise taotluse esitamisest.

Artikkel 29

Kehtetuks tunnistamise menetluses kasutatavad keeled

1. Kehtetuks tunnistamise taotlus esitatakse määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõikele 4 vastavas menetluskeeles.

2. Kui menetluskeel ei ole sama keel, milles taotlus on esitatud, ja kui omanik on oma seisukohad esitanud taotluse esitamise keeles, korraldab amet kõnealuste seisukohtade tõlkimise menetluskeelde.

3. Kolm aastat pärast kuupäeva, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 111 lõike 2 kohaselt, esitab komisjon määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 109 osutatud komiteele aruande käesoleva artikli lõike 2 kohaldamise kohta ja vajaduse korral ettepanekud ameti asjaomaste kulude piirmäära sätestamiseks määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõike 4 neljanda lõigu kohaselt.

4. Komisjon võib otsustada esitada lõikes 3 osutatud aruande ja võimalikud ettepanekud varasemal kuupäeval ja sellisel juhul käsitleb komitee neid eelisjärjekorras, kui lõikes 2 sätestatu võib põhjustada ebaproportsionaalseid kulutusi.

5. Kui taotlust kinnitavad tõendid ei ole esitatud kehtetuks tunnistamise menetluses kasutatavas keeles, esitab taotleja nende tõendite tõlke sellesse keelde kahe kuu jooksul pärast selliste tõendite esitamist.

6. Kui kehtetuks tunnistamise taotluse esitaja või omanik teatab ametile kahe kuu jooksul pärast seda, kui omanik sai käesoleva määruse artikli 31 lõikes 1 nimetatud teate, et nad on määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõike 5 kohaselt kokku leppinud muus menetluskeeles, peab taotleja, juhul kui taotlust ei ole esitatud selles keeles, esitama taotluse tõlke sellesse keelde ühe kuu jooksul nimetatud kuupäevast.

Artikkel 30

Kehtetuks tunnistamise taotluse tagasilükkamine vastuvõetamatuse tõttu

1. Kui amet leiab, et kehtetuks tunnistamise taotlus ei vasta määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklile 52, käesoleva määruse artikli 28 lõikele 1 või määruse (EÜ) nr 6/2002 või käesoleva määruse mõnele muule sättele, teavitab amet sellest taotlejat ning teeb talle ettepaneku kõrvaldada leitud puudused ameti määratava tähtaja jooksul.

Kui puudusi ei kõrvaldata määratud tähtaja jooksul, lükkab amet taotluse vastuvõetamatuna tagasi.

2. Kui amet leiab, et nõutud lõive ei ole tasutud, annab ta sellest taotlejale teada ja teatab, et taotlus loetakse esitatuks siis, kui nõutavad lõivud tasutakse määratud tähtaja jooksul.

Kui nõutavad lõivud makstakse pärast määratud tähtaja lõppu, makstakse nad taotlejale tagasi.

3. Lõike 1 kohasest kehtetuks tunnistamise taotluse tagasilükkamise otsusest teatatakse taotlejale.

Kui taotlus loetakse lõike 2 kohaselt esitamata jäänuks, teatatakse sellest taotlejale.

Artikkel 31

Kehtetuks tunnistamise taotluse menetlemine

1. Kui amet ei lükka kehtetuks tunnistamise taotlust tagasi artikli 30 kohaselt, edastab ta sellise taotluse omanikule ja palub tal esitada ameti määratud tähtaja jooksul oma seisukoha.

2. Kui omanik ei esita seisukohta, võib amet kehtetuks tegemise otsuse teha tema käsutuses olevate tõendite põhjal.

3. Kõik omaniku esitatud seisukohad edastatakse taotlejale, kellel amet võib paluda vastata tema määratava tähtaja jooksul.

4. Kõik määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 53 lõike 2 kohased teated ja kõik seoses sellega esitatud seisukohad edastatakse asjaomastele pooltele.

5. Amet võib teha pooltele ettepaneku jõuda sõbralikule kokkuleppele.

Artikkel 32

Mitu kehtetuks tunnistamise taotlust

1. Kui ühe ja sama registreeritud ühenduse disainilahenduse kohta on esitatud mitu kehtetuks tunnistamise taotlust, võib amet neid käsitleda ühe menetluse raames.

Hiljem võib amet otsustada lõpetada nende sellise käsitlemise.

2. Kui ühe või mitme taotluse kontrollimisel ilmneb, et registreeritud ühenduse disainilahendus võib olla kehtetu, võib amet peatada muud kehtetuks tunnistamise menetlused.

Amet teatab ülejäänud taotlejatele kõigist asjaomastest otsustest, mis tehakse jätkuvate menetluste käigus.

3. Kui disainilahenduse kehtetuks tunnistamise otsus on jõustunud, arvatakse taotlused, mille menetlemine on peatatud lõike 2 kohaselt, menetlusest välja ja asjaomastele taotlejatele antakse sellest teada. Sellise menetlusest väljaarvamise korral on tegemist juhtumiga, mille puhul ei ole tehtud otsust määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 70 lõike 4 tähenduses.

4. Amet tagastab 50 % määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 52 lõikes 2 osutatud kehtetuks tunnistamise lõivust, mille on maksnud taotleja, kelle taotlus loetakse menetlusest väljaarvatuks käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt.

Artikkel 33

Väidetava õigusrikkuja osalemine

Kui määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 54 kohaselt soovib menetlusse astuda väidetav õigusrikkuja, kohaldatakse tema suhtes käesoleva määruse artiklite 28, 29 ja 30 asjaomaseid sätteid ning eelkõige peab ta esitama põhjendatud teatise ja tasuma määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 52 lõikes 2 osutatud lõivu.

VI PEATÜKK

KAEBUSED

Artikkel 34

Kaebuse sisu

1. Kaebus sisaldab järgmist:

a) kaebuse esitaja nimi ja aadress artikli 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

b) kui kaebuse esitaja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

c) märge vaidlustatava otsuse kohta ja selle kohta, millises ulatuses otsuse muutmist või tühistamist nõutakse.

2. Kaebus esitatakse selles keeles, milles toimus menetlus, kus tehti vaidlustatud otsus.

Artikkel 35

Vastuvõetamatu kaebuse tagasilükkamine

1. Kui kaebus ei vasta määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklite 55, 56 ja 57 ja käesoleva määruse artikli 34 lõike 1 punkti c ja lõike 2 nõuetele, lükkab apellatsioonikoda selle tagasi kui vastuvõetamatu, kui kõiki puudusi ei kõrvaldata enne määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 57 sätestatud tähtaja möödumist.

2. Kui apellatsioonikoda leiab, et kaebus ei vasta muudele määruse (EÜ) nr 6/2002 või käesoleva määruse sätetele, eelkõige artikli 34 lõike 1 punktide a ja b sätetele, teatab ta sellest kaebuse esitajale ja teeb talle ettepaneku kõrvaldada täheldatud puudused määratava tähtaja jooksul. Kui puudusi õigeks ajaks ei kõrvaldata, lükkab apellatsioonikoda kaebuse vastuvõetamatuna tagasi.

3. Kui kaebuse eest nõutav lõiv tasutakse pärast määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 57 kohaselt kaebuse esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumist, ei loeta kaebust esitatuks ja kaebuse esitajale tagastatakse kaebuse esitamise lõiv.

Artikkel 36

Kaebuste menetlemine

1. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kaebuse menetlusele mutatis mutandis sätteid, mis kehtivad menetluste puhul osakonnas, kelle otsuse peale kaevatakse.

2. Apellatsioonikoja otsuses on:

a) märge, et otsuse on teinud apellatsioonikoda;

b) otsuse tegemise kuupäev;

c) osalenud apellatsioonikoja esimehe ja teiste liikmete nimed;

d) registri pädeva töötaja nimi;

e) poolte ja nende esindajate nimed;

f) märge lahendamist vajavate küsimuste kohta;

g) faktide kokkuvõte;

h) põhjendused;

i) apellatsioonikoja korraldus, sealhulgas vajaduse korral otsus kulude kohta.

3. Otsusele kirjutavad alla apellatsioonikoja esimees ja teised liikmed ning apellatsioonikoja registri töötaja.

Artikkel 37

Kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmine

Korraldus kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmiseks antakse esialgse läbivaatamise korral või juhul, kui apellatsiooninõukogu peab kaebust lubatavaks ja kui selline tagasimaksmine on õiglane olulise menetlusvea tõttu. Tagasimaksmise korralduse annab esialgse läbivaatamise korral osakond, kelle otsus vaidlustati, ja muudel juhtudel apellatsioonikoda.

VII PEATÜKK

AMETI OTSUSED JA TEATISED

Artikkel 38

Otsuste vorm

1. Ameti otsused on kirjalikud ja neis märgitakse põhjused, millel need rajanevad.

Kui asja suuline arutamine toimub ametis, võib otsuse esitada suuliselt. Pärast seda edastatakse pooltele kirjalik otsus.

2. Ameti otsustele, mille kohta võib esitada kaebuse, lisatakse kirjalik teade selle kohta, et kaebused tuleb ametile esitada kirjalikult kahe kuu jooksul pärast vaidlustatud otsusest teatamise kuupäeva. Teates juhitakse poolte tähelepanu ka määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklite 55, 56 ja 57 sätetele.

Pooled ei või toetuda sellele, et neile ei ole sellise kaebuste menetluse olemasolust teatatud.

Artikkel 39

Otsustes sisalduvate vigade parandamine

Ameti otsustes tohib parandada ainult keele- ja kirjavigu ning ilmselgeid eksimusi. Vea parandab otsuse teinud talitus omal algatusel või huvitatud isiku nõudmisel.

Artikkel 40

Õiguste kaotamisest teatamine

1. Kui amet leiab, et õiguste kaotamine tuleneb määrusest (EÜ) nr 6/2002 või käesolevast määrusest, ilma et selle kohta oleks tehtud eraldi otsus, siis teatab ta sellest asjaomasele isikule kooskõlas määruse (EÜ) nr 6/2002 artikliga 66 ja juhib tema tähelepanu käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud õiguskaitsevahenditele.

2. Kui asjaomane isik leiab, et ameti seisukoht on ekslik, siis võib ta kahe kuu jooksul arvates lõikes 1 nimetatud teate saamisest taotleda ameti otsust selles küsimuses.

Selline otsus tehakse ainult juhul, kui amet ei nõustu otsuse nõudjaga; vastupidisel juhul muudab amet oma seisukohta ja teatab sellest otsust nõudnud isikule.

Artikkel 41

Allkiri, nimi, pitser

1. Kõigis ameti otsustes, teadetes ja teatistes märgitakse ära vastava küsimuse eest vastutav osakond või muu üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed. Otsustel, teadetel ja teatistel peab olema ametniku allkiri või ametnike allkirjad või nende asemel ameti trükitud või pitsatiga löödud pitser.

2. Kui otsused, teated või teatised edastatakse faksi teel või muude tehniliste sidevahendite abil, võib ameti juhataja lubada kasutada ameti vastutava osakonna või üksuse ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimede tuvastamiseks muid vahendeid või pitseri asemel muud identifitseerimisvahendit.

VIII PEATÜKK

SUULINE MENETLUS JA TÕENDITE KOGUMINE

Artikkel 42

Kutse suulisele menetlusele

1. Pooled kutsutakse määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 64 sätestatud suulisele menetlusele ja nende tähelepanu juhitakse käesoleva artikli lõikele 3. Kutse suulisele menetlusele esitatakse vähemalt kuu aega varem, kui pooled ei ole kokku leppinud lühemat tähtaega.

2. Kutse väljastamisel juhib amet tähelepanu küsimustele, mida tema arvates tuleks enne otsuse tegemist arutada.

3. Kui nõuetekohaselt kutsutud pool ei ilmu ametisse suulisele menetlusele, võib menetlus jätkuda ilma temata.

Artikkel 43

Ameti kogutavad tõendid

1. Kui amet peab vajalikuks ära kuulata pooli, tunnistajaid või eksperte või läbi viia vaatluse, võtab ta vastu sellekohase otsuse, märkides ära kavatsetavad tõendite kogumise viisid, asjakohased tõestamist vajavad faktid ning ärakuulamise või uurimise kuupäeva, kellaaja ja koha.

Kui pool taotleb tunnistajate või ekspertide ärakuulamist, märgitakse ameti otsuses tähtaeg, mille jooksul taotluse esitanud pool annab ametile teada nende tunnistajate ja ekspertide nimed ja aadressid, kelle ärakuulamist ta soovib.

2. Tõendeid esitama kutsutud poolele, tunnistajale või eksperdile esitatakse kutse menetlusele vähemalt kuu aega varem, kui ei ole kokku lepitud lühemat esitamistähtaega.

Kutse sisaldab järgmist:

a) väljavõte lõike 1 esimeses lõigus osutatud otsusest, milles märgitakse taotletud ärakuulamise kuupäev, kellaaeg ja koht ning sedastatakse faktid, millega seoses taotletakse poolte, tunnistajate ja ekspertide ärakuulamist;

b) menetluspoolte nimed ja tunnistajate või ekspertide õigused artikli 45 lõigete 2–5 kohaselt.

Artikkel 44

Ülesande andmine ekspertidele

1. Amet otsustab, millises vormis tema nimetatud ekspert aruande esitab.

2. Eksperdi tööülesanded sisaldavad järgmist:

a) ülesande täpne kirjeldus;

b) eksperdiaruande esitamise tähtaeg;

c) menetluspoolte nimed;

d) andmed nõuete kohta, mida ekspert võib esitada artikli 45 lõigete 2, 3 ja 4 alusel.

3. Kõigi kirjalike aruannete ärakirjad esitatakse pooltele.

4. Pooled võivad esitada eksperdile taanduse ebapädevuse tõttu või samadel alustel, mille põhjal võib nõukogu määruse (EÜ) nr 40/94 [3] artikli 132 lõigete 1 ja 3 kohaselt esitada taanduse kontrollijale või osakonna või apellatsioonikoja liikmele. Ameti asjaomane osakond teeb taanduse kohta oma otsuse.

Artikkel 45

Tõendite kogumise kulud

1. Tõendite kogumisel ametis võib seada tingimuseks, et tõendite kogumist taotlenud pool deponeerib ametis ettemakse, mille suurus määratakse kindlaks eeldatavate kulude alusel.

2. Ameti kutsutud tunnistajatel ja ekspertidel, kes kohale ilmuvad, on õigus mõistlike sõidu- ja elamiskulude hüvitamisele. Amet võib nende kulude katmiseks anda neile avanssi. Esimest lauset kohaldatakse ka tunnistajate ja ekspertide suhtes, kes ilmuvad ametisse ilma kutseta ja kes kuulatakse ära tunnistajate või ekspertidena.

3. Tunnistajatel, kellel on õigus saada hüvitist lõike 2 kohaselt, on õigus saada asjakohast kompensatsiooni ka oma saamata jäänud teenistuse eest ning ekspertidel on õigus saada tasu oma töö eest. Kui tunnistajad ja eksperdid on kohale kutsutud ameti algatusel, tehakse need väljamaksed tunnistajatele ja ekspertidele pärast seda, kui nad on täitnud oma kohustused või ülesanded.

4. Lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt makstavate summade ja kulude ettemaksete määrad kehtestab ameti juhataja ning need avaldatakse Ühtlustamisameti Teatajas.

Summad arvutatakse samadel alustel nagu kompensatsioonid ja töötasud, mida palgaastmete A4–A8 ametnikele makstakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja selle VII lisa kohaselt.

5. Lõplik vastutus lõigete 1–4 kohaselt tasumisele kuuluvate või makstud summade eest lasub järgmistel isikutel:

a) amet, kui amet pidas tunnistajate või ekspertide suuliste tunnistuste ärakuulamist vajalikuks omal algatusel, või

b) asjaomane pool, kui see pool nõudis tunnistajate või ekspertide suulist ärakuulamist, võttes arvesse otsust kulude jaotamise ja nende kindlaksmääramise kohta määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklite 70 ja 71 ning käesoleva määruse artikli 79 kohaselt.

Esimese lõigu punktis b osutatud pool maksab ametile tagasi kõik nõuetekohaselt tehtud ettemaksed.

Artikkel 46

Suulise menetluse ja tõendite kogumise protokoll

1. Suulise menetluse ja tõendite kogumise kohta koostatakse selline protokoll, milles sisalduvad kõik olulised üksikasjad suulise menetluse või tõendite kogumise käigu kohta, poolte vastavad selgitused ja poolte, tunnistajate või ekspertide ütlused, samuti vaatluse tulemus.

2. Tunnistaja, eksperdi või poole seletuste protokoll loetakse asjaomasele isikule ette või antakse talle tutvumiseks. Protokolli tehakse märge, et seda on tehtud ja et ütlusi andnud isik on protokolliga nõus. Kui see isik ei ole protokolliga nõus, märgitakse ära tema vastuväited.

3. Protokollile kirjutab alla selle koostanud töötaja ning suulist menetlust või tõendite kogumist korraldanud töötaja.

4. Pooltele antakse protokolli ärakiri.

5. Poolte taotlusel annab amet neile suulise menetluse lindistuse ärakirja masinkirjas või muul masinloetaval kujul.

Nimetatud lindistuste ärakirjade saamiseks tuleb tasuda kulutused, mis amet on teinud lindistuse ümberkirjutamiseks. Nõutava tasu suuruse määrab kindlaks ameti juhataja.

IX PEATÜKK

TEATAMINE

Artikkel 47

Teatamist reguleerivad üldsätted

1. Ameti menetluse puhul edastatakse ameti teated kas originaaldokumendi, selle dokumendi ameti tõestatud või pitseriga varustatud ärakirja või pitseriga varustatud arvutiväljatrüki kujul. Menetluspoolte esitatavate dokumentide ärakirjad ei vaja sellist kinnitust.

2. Teated edastatakse järgmiselt:

a) posti teel artikli 48 kohaselt;

b) käsipostiga artikli 49 kohaselt;

c) jättes teate ametis asuvasse postkasti artikli 50 kohaselt;

d) faksi teel või muid tehnilisi vahendeid kasutades artikli 51 kohaselt;

e) avaliku teatamisega artikli 52 kohaselt.

Artikkel 48

Teatamine posti teel

1. Otsused, mille puhul hakkab kehtima kaebuse esitamise tähtaeg, kutsed ja muud ameti juhataja määratud dokumendid edastatakse väljastusteatega tähtkirjana.

Muu tähtajaga seotud otsused ja teated edastatakse tähtkirjana, kui ameti juhataja ei otsusta teisiti.

Kõik muud teated edastatakse hariliku posti teel.

2. Kui teade on vaja edastada adressaadile, kelle elukoht ega peamine äritegevuse koht ega asukoht ei ole ühenduses ja kes ei ole nimetanud esindajat kooskõlas määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõikega 2, edastatakse asjaomane dokument hariliku posti teel adressaadi viimasel ametile teadaoleval aadressil.

Teade loetakse kättetoimetatuks, kui see on postitatud.

3. Teate edastamisel väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana loetakse teade adressaadile kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist, välja arvatud juhul, kui kiri ei ole adressaadi kätte jõudnud või on saabunud hiljem.

Vaidluse korral teeb amet kindlaks, kas kiri jõudis sihtkohta, või vajaduse korral selle saabumiskuupäeva.

4. Teated, mis on edastatud väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana, loetakse kättetoimetatuks ka juhul, kui adressaat keeldub kirja vastu võtmast.

5. Kui lõiked 1–4 ei hõlma posti teel teatamist, kohaldatakse selle riigi õigusakte, mille territooriumil teatamine toimub.

Artikkel 49

Teate vahetu üleandmine

Teatada võib dokumendi vahetu üleandmise teel ameti ruumides adressaadile, kes peab teate vastuvõtmist kinnitama.

Artikkel 50

Teate jätmine ametis asuvasse postkasti

Adressaatidele, kellel on ametis oma postkast, võib teatada, jättes dokumendi kõnealusesse postkasti. Toimikusse lisatakse kirjalik teade dokumentide postkasti jätmise kohta. Dokumendile märgitakse postkasti jätmise kuupäev. Teatamine loetakse toimunuks viiendal päeval pärast dokumendi jätmist ametis asuvasse postkasti.

Artikkel 51

Teate edastamine faksi teel või muid tehnilisi vahendeid kasutades

1. Faksi teel teatamiseks edastatakse asjaomase dokumendi originaal või ärakiri artikli 47 lõike 1 kohaselt. Sellise edastamise üksikasjad määrab kindlaks ameti juhataja.

2. Üksikasjad teadete edastamiseks muude tehniliste sidevahendite abil määrab kindlaks ameti juhataja.

Artikkel 52

Avalik teatamine

1. Kui adressaadi aadressi ei ole võimalik kindlaks teha või kui edastamine artikli 48 lõike 1 kohaselt ei ole osutunud võimalikuks isegi ameti teisel katsel, edastatakse teade avalikult.

Selline teade avaldatakse vähemalt Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis.

2. Ameti juhataja määrab kindlaks avaliku edastusviisi ja ühe kuu pikkuse tähtaja alguse, mille lõppemisel loetakse dokument edastatuks.

Artikkel 53

Esindajatele teatamine

1. Kui on määratud esindaja või kui ühises taotluses esimesena märgitud taotleja loetakse artikli 61 lõike 1 kohaselt ühiseks esindajaks, adresseeritakse teated ja dokumendid kõnealusele määratud esindajale või ühisele esindajale.

2. Kui ühele huvitatud poolele on määratud mitu esindajat ja ei ole märgitud eraldi kättetoimetamisaadressi artikli 1 lõike 1 punkti e kohaselt, siis piisab, kui teatatakse neist ühele.

3. Kui mitu huvitatud poolt on nimetanud ühise esindaja, siis piisab ühe dokumendi edastamisest ühisele esindajale.

Artikkel 54

Kõrvalekalded teatamisel

Kui amet ei saa kinnitada dokumendi adressaadi kätte jõudmisel nõuetekohast teatamist või kui ei ole järgitud teatamisnõudeid, loetakse dokumendist teatamine toimunuks kuupäeval, mille amet määrab teate saabumise kuupäevaks.

Artikkel 55

Dokumentide edastamine mitme poole puhul

Poolte esitatud dokumentidest, mis sisaldavad olulisi ettepanekuid või olulise ettepaneku tagasivõtmise teadet, teatatakse tegevuse käigus teistele pooltele. Teatamisest võib loobuda, kui dokument ei sisalda uusi ütlusi ja küsimus on otsustamiseks valmis.

X PEATÜKK

TÄHTAJAD

Artikkel 56

Tähtaegade arvestamine

1. Tähtaegu arvestatakse täisaastate, -kuude, -nädalate või -päevade kaupa.

2. Tähtaja arvestus algab asjakohasele sündmusele järgnevast päevast, kusjuures sündmuseks on menetlustoiming või teise tähtaja lõppemine. Kui toiming on teate edastamine, siis on sündmuseks dokumendi saabumine, kui ei ole sätestatud teisiti.

3. Kui tähtajaks on määratud üks aasta või teatav arv aastaid, lõpeb tähtaeg vastava aasta kuus ja kuupäeval, mis kannavad sama nime ja kuupäevanumbrit kui kuu ja kuupäev, mil sündmus toimus. Kui kõnealuses kuus ei ole sellist kuupäeva, lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

4. Kui tähtajaks on määratud üks kuu või teatav arv kuid, lõpeb tähtaeg vastava kuu kuupäeval, mis kannab sama kuupäevanumbrit kui kuupäev, mil sündmus toimus. Kui nimetatud sündmus toimus kuu viimasel päeval või kui kõnealuses kuus ei ole sellist kuupäeva, siis lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

5. Kui tähtajaks on määratud üks nädal või teatav arv nädalaid, lõpeb tähtaeg vastava nädala päeval, mis kannab sama nime kui päev, mil sündmus toimus.

Artikkel 57

Tähtaegade kestus

1. Kui määruses (EÜ) nr 6/2002 või käesolevas määruses on sätestatud, et tähtaja peab määrama amet, siis juhul, kui asjaomase poole elukoht, peamine äritegevuse koht või asukoht on ühenduses, on tähtaeg vähemalt üks kuu, ning kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, siis vähemalt kaks kuud, kui mitte pikem kui kuus kuud.

Asjaolusid arvestades võib amet määratud tähtaega pikendada, kui asjaomane pool nõuab pikendamist ja vastav taotlus esitatakse enne esialgse tähtaja lõppemist.

2. Kahe või enama poole puhul võib amet tähtaega pikendada teiste poolte nõusolekul.

Artikkel 58

Tähtaja lõppemine erijuhtudel

1. Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta harilikku posti laiali muudel põhjustel peale lõikes 2 osutatud põhjuste, pikendatakse tähtaega sellele järgneva esimese päevani, mil amet on dokumentide vastuvõtuks avatud või mil kantakse laiali harilikku posti.

Ameti juhataja määrab päevad, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtmiseks avatud, kindlaks enne iga kalendriaasta algust.

2. Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil liikmesriigis või liikmesriigi ja ameti vahel on posti laialikandmine üldiselt katkenud või see on häiritud, pikeneb tähtaeg esimese päevani pärast katkestuse või häirete lõppu nende poolte puhul, kelle alaline elukoht v õi registrijärgne asukoht on asjaomases riigis või kes on määranud esindajad, kelle asukoht on kõnealuses liikmesriigis.

Kui amet asub kõnealuses liikmesriigis, kohaldatakse esimest lõiku kõigi poolte suhtes.

Esimeses lõigus osutatud tähtaja määrab kindlaks ameti juhataja.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse määruses (EÜ) nr 6/2002 ja käesolevas määruses sätestatud tähtaegade suhtes mutatis mutandis toimingute puhul, mis teostatakse määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 35 lõike 1 punktide b ja c tähenduses pädeva ametiasutuse osavõtul.

4. Kui ameti töö on katkenud või häiritud erakorralise sündmuse, näiteks loodusõnnetuse või streigi tõttu ning selle tagajärjel hilinevad ametilt pooltele edastatavad teated tähtaja möödumise kohta, siis on lubatud nimetatud tähtaja jooksul lõpetamisele kuuluvad toimingud lõpetada ühe kuu jooksul arvates hilinenud teate edastamisest.

Igasuguse sellise katkemise või häire algus- ja lõppkuupäeva määrab kindlaks ameti juhataja.

XI PEATÜKK

MENETLUSE KATKESTAMINE JA SUNDKORRAS SISSENÕUDMISE MENETLUSEST LOOBUMINE

Artikkel 59

Menetluse katkestamine

1. Menetlus ametis katkestatakse:

a) ühenduse registreeritud disainilahenduse taotleja või omaniku või siseriiklike õigusaktide alusel tema nimel tegutseva isiku surma või teovõimetuks muutumise korral;

b) kui registreeritud ühenduse disainilahenduse taotleja või omanik on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest;

c) kui registreeritud ühenduse disainilahenduse taotleja või omaniku esindaja sureb, kaotab teovõime või on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest.

Kui esimese lõigu punktis a osutatud sündmused ei mõjuta määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 kohaselt määratud esindaja volitusi, katkestatakse menetlus ainult sellise esindaja taotluse alusel.

2. Kui lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b nimetatud juhtudel on ametile teatatud isiku andmed, kes on volitatud ametis menetlust jätkama, siis teatab amet sellele isikule ja huvitatud kolmandatele isikutele, et menetlust jätkatakse ameti määrataval kuupäeval.

3. Lõike 1 punktis c nimetatud juhul jätkatakse menetlust, kui ametile on teatatud taotleja uue esindaja määramisest või kui amet on teistele pooltele edastanud ühenduse disainilahenduse omaniku uue esindaja määramise teate.

Kui amet ei ole kolme kuu jooksul pärast menetluse katkestamist saanud teadet uue esindaja määramise kohta, teatab amet registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlejale või omanikule:

a) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 2 kohaldamisel, et ühenduse disainilahenduse taotlus loetakse tagasivõetuks, kui andmeid ei esitata kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teate edastamist, või

b) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 2 mittekohaldamisel, et ühenduse disainilahenduse taotleja või omanikuga jätkatakse menetlust kõnealuse teate edastamise kuupäevast.

4. Menetluse katkemise kuupäeval ühenduse disainilahenduse taotleja või omaniku suhtes kehtivad tähtajad, välja arvatud pikendamislõivude tasumise tähtaeg, algavad uuesti menetluse jätkamise päeval.

Artikkel 60

Sundkorras sissenõudmise menetlusest loobumine

Ameti juhataja võib jätta võlgnetava rahasumma sundkorras sisse nõudmata, kui sissenõutav summa on väike või nõude täitmine on kaheldav.

XII PEATÜKK

ESINDUS

Artikkel 61

Ühise esindaja määramine

1. Kui taotlejaid on rohkem kui üks ja registreeritud ühenduse disainilahenduse taotluses ei ole nimetatud ühist esindajat, siis loetakse ühiseks esindajaks taotluses esimesena märgitud taotleja.

Kui üks taotlejaist on kohustatud määrama kutselise esindaja, peetakse sellist esindajat siiski ühiseks esindajaks, kui taotluses esimesena nimetatud taotleja ei ole määranud kutselist esindajat.

Esimest ja kolmandat lõiku kohaldatakse mutatis mutandis kolmandate isikute suhtes, kes taotlevad ühiselt kehtetuks tunnistamist, ja registreeritud ühenduse disainilahenduse ühisomanike suhtes.

2. Kui menetluse käigus toimub üleandmine mitmele isikule ja need isikud ei ole määranud ühist esindajat, kohaldatakse lõiget 1.

Kui selline kohaldamine ei ole võimalik, peavad need isikud määrama ühise esindaja ameti nõudel kahe kuu jooksul. Kui seda nõuet ei täideta, määrab amet ühise esindaja.

Artikkel 62

Volitus

1. Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõike 1 punkti b või c kohaselt ametis peetavasse nimekirja kantud advokaadid ja kutselised esindajad võivad esitada ametile allkirjastatud volikirja, mis lisatakse toimikusse.

Selline volikiri esitatakse, kui amet seda selgelt nõuab või kui esindaja osalusel ametis toimuvas menetluses on mitu menetluspoolt ja üks nendest seda nõuab.

2. Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 3 kohaselt füüsilise või juriidilise isiku nimel tegutsevad töötajad esitavad ametile allkirjastatud volikirja, mis lisatakse toimikusse.

3. Volikirja võib esitada ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles. Volikiri võib hõlmata üht või mitut taotlust või registreeritud ühenduse disainilahendust ning selle võib esitada üldvolikirjana, mis võimaldab esindajal tegutseda kõigis ametis toimuvates menetlustes, mille pool volikirja väljastanud isik on.

4. Kui lõike 1 või 2 kohaselt tuleb esitada volikiri, määrab amet sellise volikirja esitamise tähtaja. Kui volikirja nõutava aja jooksul ei esitata, jätkatakse menetlust esindatava isikuga. Esindaja sooritatud menetlustoimingud, välja arvatud taotluse esitamine, loetakse toimumata jäänuks, kui esindatav isik neid heaks ei kiida. Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 2 kohaldamist see ei mõjuta.

5. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis volituse tühistamise dokumendi suhtes.

6. Esindajat, kelle volitus on lõppenud, loetakse jätkuvalt esindajaks, kui tema volituse lõppemisest ei ole ametit teavitatud.

7. Kui volikirjas ei ole sätestatud teisiti, ei lõpe volitus ameti suhtes volitaja surma korral.

8. Kui üks ja sama pool määrab mitu esindajat, võivad nad volikirja vastupidistest sätetest olenemata tegutseda nii ühiselt kui ka üksikult.

9. Esindajate ühenduse volitust loetakse selle esindaja volituseks, kes tõendab, et ta tegutseb nimetatud ühenduses.

Artikkel 63

Esindus

Kui amet edastab nõuetekohaselt määratud esindajale teateid või muud informatsiooni, on selle mõju sama, nagu oleks need edastatud esindatavale isikule.

Kui nõuetekohaselt määratud esindaja edastab ametile teateid, on selle mõju sama, nagu oleks need saatnud esindatav isik.

Artikkel 64

Muudatused disainilahendustega tegelevate kutseliste esindajate nimekirjas

1. Disainilahendustega tegelevate kutseliste esindajate nimekirja kantud kutseline esindaja, kellele viidatakse määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõikes 4, kustutatakse nimekirjast tema taotluse alusel.

2. Kanne kutselise esindaja kohta kustutatakse automaatselt:

a) kutselise esindaja surma või teovõimetuse korral;

b) kui kutseline esindaja ei ole enam ühegi liikmesriigi kodanik ja kui ameti juhataja ei ole teda vabastanud selle nõude täitmisest määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõike 6 punkti a alusel;

c) kui kutselise esindaja tegevuskoht või töökoht ei asu enam ühenduses;

d) kui kutselisel esindajal ei ole enam määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõike 4 punkti c esimeses lauses osutatud õigust.

3. Kanne kutselise esindaja kohta peatatakse ameti algatusel, kui on peatatud tema õigus esindada füüsilisi või juriidilisi isikuid Beneluxi disainilahenduste ametis või liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametis, nagu on viidatud määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõike 4 punkti c esimeses lauses.

4. Kui isiku nimi on kutseliste esindajate nimekirjast kustutatud, võib ta määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõike 5 kohase taotluse alusel nimekirja ennistada, kui kustutamise tinginud asjaolud on lakanud olemast.

5. Kui Beneluxi disainilahenduste amet ja asjaomaste liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid teavad lõigetes 2 ja 3 nimetatud asjaoludest, teatavad nad neist viivitamata ametile.

6. Disainilahendustega tegelevate kutseliste esindajate nimekirja muudatused avaldatakse Ühtlustamisameti Teatajas.

XIII PEATÜKK

KIRJALIKUD TEATED JA PLANGID

Artikkel 65

Teatamine kirjalikult või muul viisil

1. Võttes arvesse lõike 2 sätteid, edastatakse ühenduse disainilahenduse registreerimise taotlused ja muud määruses (EÜ) nr 6/2002 sätestatud taotlused ja avaldused ning muu ametile adresseeritud teave järgmiselt:

a) edastades asjaomase dokumendi allkirjastatud originaali ametile posti teel, isiklikult või muul viisil; edastatud dokumentide lisad ei pea olema allkirjastatud;

b) edastades allkirjastatud originaali faksi teel artikli 66 kohaselt või

c) edastades teate sisu elektrooniliselt artikli 67 kohaselt.

2. Kui taotleja kasutab määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 36 lõike 1 punktis c sätestatud võimalust esitada disainilahenduse näidis, esitatakse taotlus ja näidis ametile ühe postisaadetisena käesoleva artikli lõike 1 punktis a ettenähtud kujul. Kui taotlust ja näidist või koondtaotluse puhul näidiseid ei esitata ühe postisaadetisena, ei määra amet esitamiskuupäeva käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 kohaselt enne, kui on saabunud viimane dokument.

Artikkel 66

Edastamine faksi teel

1. Kui ühenduse disainilahenduse registreerimise taotlus esitatakse faksi teel ja taotlus sisaldab artikli 4 lõike 1 kohast disainilahenduse reproduktsiooni, mis ei vasta nimetatud artikli nõuetele, tuleb artikli 65 lõike 1 punkti a kohaselt esitada ametile registreerimiseks ja avaldamiseks sobiv nõuetekohane reproduktsioon.

Kui reproduktsioon saabub ametisse ühe kuu jooksul arvates faksi saabumise kuupäevast, loetakse taotlus ametisse saabunuks faksi saabumise kuupäeval.

Kui reproduktsioon saabub ametisse pärast nimetatud tähtaja möödumist, loetakse taotlus ametisse saabunuks reproduktsiooni saabumise kuupäeval.

2. Kui faksi teel saabunud dokument on mittetäielik või loetamatu või kui ametil on põhjendatud kahtlus edastamise täpsuse suhtes, teatab amet sellest dokumendi saatjale ja teeb talle ettepaneku ameti määratud tähtaja jooksul edastada originaaldokument uuesti faksi teel või esitada originaaldokument artikli 65 lõike 1 punkti a kohaselt.

Kui see nõue täidetakse määratud tähtaja jooksul, loetakse uuesti edastatud dokumendi ametisse saabumise või originaaldokumendi esitamise kuupäev originaaldokumendi ametisse saabumise kuupäevaks, eeldusel, et kui puudus on seotud ühenduse disainilahenduse registreerimise taotluse esitamiskuupäeva määramisega, siis kohaldatakse esitamiskuupäeva käsitlevaid sätteid.

Kui nõuet ei täideta määratud tähtaja jooksul, ei loeta teatist kättesaaduks.

3. Faksi teel ametisse edastatud teade loetakse nõuetekohaselt allkirjastatuks, kui allkirja kujutis on faksiaparaadi trükitud dokumendil näha.

4. Ameti juhataja võib kindlaks määrata faksi teel edastamise lisanõuded, näiteks selle kohta, milliseid seadmeid kasutada, edastamise tehnilised üksikasjad ja saatja kindlakstegemise meetodid.

Artikkel 67

Elektrooniline edastamine

1. Ühenduse disainilahenduse registreerimise taotluse, kaasa arvatud disainilahenduse kujutise võib esitada elektrooniliselt, olenemata sellest, mis artikli 65 lõikes 2 on sätestatud näidise esitamise kohta.

Edastamistingimused sätestab ameti juhataja.

2. Ameti juhataja määrab kindlaks elektroonilise edastamise nõuded, näiteks selle kohta, milliseid seadmeid kasutada, edastamise tehnilised üksikasjad ja saatja kindlakstegemise meetodid.

3. Kui teade saadetakse elektrooniliselt, kohaldatakse artikli 66 lõiget 2 mutatis mutandis.

4. Kui teade saadetakse ametile elektrooniliselt, loetakse märge saatja nime kohta samaväärseks allkirjaga.

Artikkel 68

Plangid

1. Amet annab soovijatele tasuta planke, et:

a) esitada registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlus;

b) taotleda taotluse või registreeringu parandamist;

c) taotleda üleandmise registreerimist ning artikli 23 lõikes 4 osutatud üleandmisplanki ja -dokumenti;

d) taotleda litsentsi registreerimist;

e) taotleda registreeritud ühenduse disainilahenduse registreeringu pikendamist;

f) taotleda registreeritud ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamist;

g) taotleda varasema olukorra ennistamist;

h) esitada kaebust;

i) volitada esindajat individuaalvolikirja ja üldvolikirja kujul.

2. Amet võib tasuta jagada ka muid planke.

3. Amet pakub lõigetes 1 ja 2 osutatud planke kõigis ühenduse ametlikes keeltes.

4. Amet annab plangid Beneluxi disainilahenduste ameti ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite käsutusse tasuta.

5. Amet võib teha plangid kättesaadavaks ka masinloetaval kujul.

6. Ametis toimuvate menetluste pooled kasutavad ameti antud planke või nende koopiaid või sama sisu ja formaadiga planke, näiteks elektroonilise andmetöötluse teel koostatud planke.

7. Plangid täidetakse nii, et nende sisu oleks võimalik automaatselt arvutisse sisestada näiteks märgituvastuse või skaneerimise teel.

XIV PEATÜKK

AVALIKKUSE TEAVITAMINE

Artikkel 69

Ühenduse disainilahenduste register

1. Registrit võib pidada elektroonilise andmebaasina.

2. Registris on järgmised andmed:

a) taotluse esitamise kuupäev;

b) taotluse toimiku number ja iga koondtaotlusele lisatud üksiku disainilahenduse toimiku number;

c) registreeringu avaldamise kuupäev;

d) taotleja nimi, aadress ja kodakondsus ning selle riigi nimi, kus on taotleja elu-, asu- või tegevuskoht;

e) esindaja nimi ja tegevuskoht, kui tegemist ei ole esindajana tegutseva töötajaga määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 3 esimese lõigu kohaselt; kui esindajaid on mitu, kantakse registrisse ainult esimesena nimetatud esindaja nimi ja tegevuskoht ning nime järele sõnad "ja teised"; kui on määratud esindajate ühendus, kantakse registrisse ainult selle ühenduse nimi ja aadress;

f) disainilahenduse kujutis;

g) andmed kaupade kohta, mille ees esitatakse Locarno klassifikatsiooni klassi ja alaklassi number ning mis on vastavalt rühmitatud;

h) andmed määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 42 kohaselt esitatud prioriteeti käsitlevate nõuete kohta;

i) andmed määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 44 kohaselt esitatud näituseprioriteeti käsitlevate nõuete kohta;

j) vajaduse korral märge autori või autorite kollektiivi kohta määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 18 kohaselt või kinnitus, et autor või autorite kollektiiv on loobunud äramärkimisõigusest;

k) keel, milles taotlus on esitatud, ja taotleja poolt taotluses märgitud teine keel määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõike 2 kohaselt;

l) disainilahenduse registris registreerimise kuupäev ja registrinumber;

m) viide avaldamise edasilükkamisele määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõike 3 kohaselt koos täpsustusega edasilükkamistähtaja lõppkuupäeva kohta;

n) viide, et on esitatud näidis artikli 5 kohaselt;

o) viide, et on esitatud kirjeldus artikli 1 lõike 2 punkti a kohaselt.

3. Lisaks lõikes 2 sätestatud andmetele sisaldab register ka järgmisi andmeid koos selle kande tegemise kuupäevaga:

a) omaniku nime, aadressi või kodakondsuse või selle riigi nime muutumine, kus on taotleja elu-, asu- või tegevuskoht;

b) kui esindaja ei kuulu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 3 esimese lõigu reguleerimisalasse, siis selle esindaja nime ja tegevuskoha muutumine;

c) kui määratakse uus esindaja, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoha aadress;

d) viide selle kohta, et koondtaotlus või -registreering on jagatud eraldi taotlusteks või registreeringuteks määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 37 lõike 4 kohaselt;

e) teatis disainilahenduse muutmise kohta määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 6 kohaselt, vajaduse korral koos viitega õigustest loobumisele, kohtuotsusele või ameti otsusele, millega kuulutatakse disainilahenduse õigus osaliselt kehtetuks, ning vigade parandused käesoleva määruse artikli 20 kohaselt;

f) märkus, et registreeritud ühenduse disainilahenduse suhtes on algatatud määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 15 lõike 1 kohane õigust käsitlev menetlus;

g) õigust käsitleva menetluse puhul määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 15 lõike 4 punkti b kohane lõppotsus või muu menetlust lõpetav asjaolu;

h) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 15 lõike 4 punkti c kohane omaniku muutumine;

i) määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklile 28 kohased üleandmised;

j) asjaõiguse tekkimine või üleminek määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 29 kohaselt ja asjaõiguse olemus;

k) teade määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 30 kohane sundtäitmise ja nimetatud määruse artikli 31 kohase maksejõuetusmenetluse kohta;

l) litsentsi andmine või üleandmine määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 16 lõike 2 või artikli 32 kohaselt ja vajaduse korral litsentsi liik käesoleva määruse artikli 25 kohaselt;

m) registreeringu pikendamine määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 kohaselt ja kuupäev, millest alates pikendamine jõustub;

n) kanne registreeringu aegumise kindlaksmääramise kohta;

o) omaniku avaldus täieliku või osalise loobumise kohta määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 51 lõigete 1 ja 3 kohaselt;

p) kehtetuks tunnistamist käsitleva taotluse esitamise kuupäev või vastuhagi esitamise kuupäev määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 52 või artikli 86 lõike 2 kohaselt;

q) kehtetuks tunnistamist käsitleva taotluse või vastuhagi kohta tehtud otsuse kuupäev ja sisu või muu menetluse lõpetamise viis määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 53 või artikli 86 lõike 4 kohaselt;

r) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõike 4 kohane märkus selle kohta, et registreeritud ühenduse disainilahendusel ei ole algusest peale loetud olevat nimetatud määruses sätestatud mõju;

s) lõike 2 punkti e kohaselt registrisse kantud esindaja määramise tühistamine;

t) punktides j, k ja l osutatud kirjete muutmine või registrist kustutamine.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et registrisse kantakse ka muid andmeid peale lõigetes 2 ja 3 osutatud andmete.

5. Omanikule teatatakse kõigist registris tehtud muudatustest.

6. Vastava taotluse alusel väljastab amet registrist kinnitatud või kinnitamata väljavõtteid, mille eest tuleb tasuda lõiv, kui artiklis 73 ei ole sätestatud teisiti.

XV PEATÜKK

ÜHENDUSE DISAINILAHENDUSTE BÜLLETÄÄN JA ANDMEBAAS

Artikkel 70

Ühenduse Disainilahenduste Bülletään

1. Amet otsustab Ühenduse Disainilahenduste Bülletääni ilmumissageduse ja avaldamisviisi.

2. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõike 2 sätete kohaldamist ja kui käesoleva määruse artiklites 14 ja 16 ei ole avaldamise edasilükkamise kohta sätestatud teisiti, avaldatakse Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis registreeringud ja registrisse tehtud kanded ning muud andmed selliste disainilahenduste registreerimise kohta, mille avaldamine on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 6/2002 või käesoleva määrusega.

3. Kui andmed, mille avaldamine on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 6/2002 või käesoleva määrusega, avaldatakse Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis, loetakse bülletääni avaldamiskuupäev andmete avaldamise kuupäevaks.

4. Teave, mille avaldamine on ette nähtud artikliga 14 või 16, avaldatakse vajaduse korral kõikides ühenduse ametlikes keeltes.

Artikkel 71

Andmebaas

1. Amet peab elektroonilist andmebaasi, mis sisaldab andmeid ühenduse disainilahenduste registreerimise taotluste ja registrikannete kohta. Arvestades määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõigetes 2 ja 3 sätestatud piiranguid, võib amet teha andmebaasi sisu kättesaadavaks otsepöördumiste teel, CD-ROMil või muul elektroonilisel kujul.

2. Ameti juhataja kehtestab andmebaasile juurdepääsu tingimused ja andmebaasi sisu elektroonilisel kujul avalikkusele kättesaadavaks tegemise viisi, kaasa arvatud nende toimingute eest makstavad tasud.

XVI PEATÜKK

TOIMIKUTEGA TUTVUMINE JA TOIMIKUTE PIDAMINE

Artikkel 72

Toimiku osad, millega tutvumine on välistatud

Toimiku osad, millega tutvumine on määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 74 lõike 4 kohaselt välistatud, on järgmised:

a) määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 132 kohase väljaarvamise või taandamisega seotud dokumendid, kusjuures nimetatud artikli sätteid kohaldatakse mutatis mutandis registreeritud ühenduse disainilahenduste ja nende taotluste suhtes;

b) otsuste ja arvamuste projektid ning muud otsuste ja arvamuste ettevalmistamiseks kasutatavad asutusesised dokumendid;

c) toimiku osad, mida asjaomane pool on enne toimikuga tutvumise avalduse saamist soovinud säilitada konfidentsiaalsena, kui toimiku sellise osaga tutvumine ei ole õigustatud tutvumist taotleva poole seaduslikke huve arvestades.

Artikkel 73

Ühenduse disainilahenduste registriga tutvumine

Kui registreeringu puhul kohaldatakse avaldamise edasilükkamist määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõike 1 kohaselt:

a) piirdub muudel isikutel kui omanikul tutvumine järgmiste registri andmetega: omaniku nimi, võimaliku esindaja nimi, taotluse esitamise ja registreerimise kuupäev, taotluse toimiku number ning märkus, et avaldamine on edasi lükatud;

b) kinnitatud või kinnitamata väljavõtted registrist sisaldavad vaid omaniku nime, võimaliku esindaja nime, taotluse esitamise ja registreerimise kuupäeva, taotluse toimiku numbrit ning märkust, et avaldamine on edasi lükatud, välja arvatud juhul, kui nõude esitaja on omanik või tema esindaja.

Artikkel 74

Toimikutega tutvumise kord

1. Registreeritud ühenduse disainilahendustega tutvumisel võimaldatakse tutvuda originaali või ärakirjaga või kui toimik on salvestatud muude tehniliste vahenditega, siis nende salvestistega.

Toimikuga tutvumise taotlus loetakse esitatuks alles siis, kui nõutud lõiv on tasutud.

Tutvumise viisi otsustab ameti juhataja.

2. Kui toimikutega tutvumine on seotud registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlusega või registreeritud ühenduse disainilahendusega, mille avaldamine on edasi lükatud ja millest on loobutud enne edasilükkamistähtaja lõppu või millel määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 50 lõike 4 kohaselt loetakse algusest peale puuduvat nimetatud määruse kohane mõju, sisaldab nõue viidet ja tõendeid selle kohta, et:

a) ühenduse disainilahenduse taotleja või omanik on andnud tutvumiseks oma nõusoleku või

b) tutvumist nõudev isik on tõendanud oma õiguspärast huvi toimikuga tutvumiseks, eelkõige kui ühenduse disainilahenduse taotleja või omanik on sedastanud, et pärast disainilahenduse registreerimist kavatseb ta sellest tulenevaid õigusi kasutada tutvumist nõudva isiku vastu.

3. Toimikutega tutvutakse ameti tööruumides.

4. Taotluse korral väljastatakse toimikuga tutvumiseks toimiku dokumentide ärakirjad. Selliste ärakirjade eest tuleb tasuda lõiv.

5. Taotluse alusel väljastab amet kinnitatud või kinnitamata ärakirja registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlusest või nendest toimiku dokumentidest, millest võib vastava lõivu eest väljastada ärakirja lõike 4 kohaselt.

Artikkel 75

Toimikutes sisalduva teabe edastamine

Määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 74 ja käesoleva määruse artiklites 72 ja 73 sätestatud piirangute kohaselt võib amet taotluse põhjal ja pärast vastava lõivu tasumist edastada teavet igast taotletava ühenduse disainilahenduse või registreeritud ühenduse disainilahenduse toimikust.

Amet võib siiski nõuda, et taotleja tutvuks toimikuga kohapeal, kui see on edastatava teabe hulka arvestades otstarbekas.

Artikkel 76

Toimikute pidamine

1. Amet säilitab ühenduse disainilahenduse taotluste ja registreeritud ühenduse disainilahenduste toimikuid vähemalt viis aastat arvates selle aasta lõpust, kui:

a) taotlus tagasi lükati või tagasi võeti;

b) registreeritud ühenduse disainilahenduse registreeringu kehtivus lõpeb täielikult;

c) registreeritakse registreeritud ühenduse disainilahendusest täielik loobumine määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 51 kohaselt;

d) registreeritud ühenduse disainilahendus kustutatakse registrist täielikult;

e) loetakse, et registreeritud ühenduse disainilahendusel ei ole olnud määruses (EÜ) nr 6/2002 sätestatud mõju nimetatud määruse artikli 50 lõike 4 kohaselt.

2. Ameti juhataja määrab kindlaks, millisel kujul toimikuid säilitatakse.

XVII PEATÜKK

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 77

Teabevahetus ning suhtlemine ameti ja liikmesriikide asutuste vahel

1. Amet, liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid ja Beneluxi disainilahenduste amet edastavad taotluse korral üksteisele vajalikku teavet ühenduse disainilahenduse taotluste, Beneluxi disainilahenduse taotluste või siseriikliku disainilahenduse taotluste esitamise kohta, nende taotlustega seotud menetluste kohta ja menetluste tulemusena registreeritud disainilahenduste kohta. Sellise suhtlemise puhul ei kehti määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 74 sätestatud piirangud.

2. Määruse (EÜ) nr 6/2002 või käesoleva määruse kohaldamisest tulenev ameti ja kohtute või liikmesriikide ametiasutuste vaheline suhtlemine toimub vahetult nimetatud asutuste vahel.

Selline suhtlemine võib toimuda ka liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite või Beneluxi disainilahenduste ameti vahendusel.

3. Lõigete 1 ja 2 kohase suhtlemisega kaasnevad kulud kannab suhtlemise algatanud ametiasutus; suhtlemise eest ei tule tasuda

Artikkel 78

Liikmesriikide kohtute ja ametiasutuste tutvumine toimikutega või tutvumine toimikutega nende vahendusel

1. Liikmesriikide kohtud ja ametiasutused tutvuvad taotluse korral ühenduse disainilahenduste taotluste või registreeritud ühenduse disainilahenduste toimikutega originaaldokumentide või nende ärakirjade kaudu. Artiklit 74 ei kohaldata.

2. Liikmesriikide kohtud või prokuratuurid võivad oma menetluse käigus anda ameti edastatud toimikuid või nende ärakirju kolmandatele isikutele tutvumiseks. Sellise tutvumise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 74 sätteid.

3. Lõigete 1 ja 2 kohase tutvumise eest amet lõivu ei nõua.

4. Toimikute või nende ärakirjade esitamisel liikmesriikide kohtutele või prokuratuuridele märgib amet ära piirangud, mida kohaldatakse taotletud ühenduse disainilahenduste ja registreeritud ühenduse disainilahenduste toimikutega tutvumise suhtes määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 74 ja käesoleva määruse artikli 72 kohaselt.

XVIII PEATÜKK

KULUD

Artikkel 79

Kulude jaotus ja kindlaksmääramine

1. Kulude jaotamist määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 70 lõigete 1 ja 2 kohaselt käsitletakse registreeritud ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamise taotluse kohta tehtud otsuses või kaebuse kohta tehtud otsuses.

2. Kulude jaotamist määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 70 lõigete 3 ja 4 kohaselt käsitletakse kehtetuks tunnistamise osakonna või apellatsioonikoja otsuses kulude kohta.

3. Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 70 lõike 6 esimeses lauses sätestatud kulude määramise nõudele lisatakse kuluarvestus koos seda kinnitavate tõenditega.

Nõue on vastuvõetav ainult siis, kui otsus, mille kohta kulude määramist nõutakse, on jõustunud. Kulud võib kindlaks määrata, kui nende tõepärasus on kindlaks tehtud.

4. Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 70 lõike 6 teises lauses sätestatud kulude määramise otsuse uuesti läbivaatamise nõue, milles on märgitud ära nõude põhjendused, tuleb esitada ametile ühe kuu jooksul pärast kulude kinnitamisest teatamist.

Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui on tasutud kulusummade läbivaatamise lõiv.

5. Olenevalt asjaoludest teeb kas kehtetuks tunnistamise osakond või apellatsioonikoda lõikes 4 osutatud taotluse kohta otsuse ilma suulise menetluseta.

6. Kulud, mille määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 70 lõike 1 kohaselt peab tasuma menetluse kaotanud pool, piirduvad teise poole lõivudega kehtetuks tunnistamise taotluse ja/või kaebuse esitamise eest.

7. Menetluse läbiviimiseks vajalikud kulud, mis menetluse võitnud poolel tegelikult tekkisid, kannab menetluse kaotanud pool määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 70 lõike 1 kohaselt, arvestades järgmisi maksimaalmäärasid:

a) ühe poole sõidukulud edasi-tagasi sõiduks elukoha või tegevuskoha ja suulise menetluse toimumise või tõendite kogumise koha vahel järgmiselt:

i) esimese klassi rongipileti hind koos tavaliste sõidu lisakuludega, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed ei ületa 800 km;

ii) turistiklassi lennupileti hind, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed on üle 800 km või marsruudi sisse jääb mere ületamine;

b) ühe poole elamiskulud, mis on samaväärsed Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 sätestatud palgaastmete A4–A8 ametnike päevarahaga;

c) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõikes 1 nimetatud esindajate ning tunnistajate ja ekspertide reisikulud punktis a sätestatud määrade kohaselt;

d) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõikes 1 nimetatud esindajate ning tunnistajate ja ekspertide elamiskulud punktis b sätestatud määrade kohaselt;

e) kulud, mis kaasnevad tõendite kogumisega, näiteks tunnistajate küsitlemise, ekspertide arvamuste või vaatlusega, kuni 300 eurot menetluse kohta;

f) määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõikes 1 nimetatud esindamise kulud, mille on kandnud:

i) taotleja registreeritud ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamist käsitlevas menetluses, kuni 400 eurot;

ii) omanik registreeritud ühenduse disainilahenduse kehtetuks tunnistamist käsitlevas menetluses, kuni 400 eurot;

iii) kaebuse esitaja kaebuse menetluses, kuni 500 eurot;

iv) kostja kaebuse menetluses, kuni 500 euro ulatuses;

g) kui menetluse võitnud poolt esindab rohkem kui üks esindaja määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 78 lõike 1 tähenduses, kannab menetluse kaotanud pool punktides c, d ja f nimetatud kulud ainult ühe sellise isiku eest;

h) menetluse kaotanud pool ei ole kohustatud tasuma menetluse võitnud poolele muid kulusid, kulutusi ja lõive peale punktides a–g nimetatute.

Kui tõendite kontrollimine esimese lõigu punktis f osutatud menetluse käigus hõlmab tunnistajate ülekuulamist, ekspertide arvamusi või vaatlust, lisatakse esindamiskuludele kuni 600 eurot menetluse kohta.

XIX PEATÜKK

KEELED

Artikkel 80

Taotlused ja avaldused

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõike 4 kohaldamist:

a) registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlusega seotud taotlused ja avaldused võib esitada keeles, milles on esitatud taotlus, või taotleja poolt taotluses märgitud teises keeles;

b) registreeritud ühenduse disainilahendusega seotud taotlused ja avaldused, välja arvatud määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 52 kohased kehtetuks tunnistamise taotlused ja nimetatud määruse artikli 51 kohased loobumisavaldused, võib esitada ühes ameti ametlikest keeltest;

c) kui kasutatakse mõnda artikli 68 kohaselt ameti antud planki, võib kasutada ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles koostatud planki, kui plangi tekstiosa on täidetud ühes ameti ametlikest keeltest.

Artikkel 81

Kirjalik menetlus

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 98 lõigete 3 ja 5 kohaldamist ja kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, võib pool kasutada ametis toimuvates kirjalikes menetlustes ükskõik missugust ameti ametlikku keelt.

Kui valitud keel ei ole menetluskeel, esitab pool tõlke sellesse keelde ühe kuu jooksul pärast originaaldokumendi esitamise kuupäeva.

Kui registreeritud ühenduse disainilahenduse taotleja on ametis toimuva menetluse ainuke pool ja ühenduse disainilahenduse taotlus ei ole esitatud ühes ameti ametlikest keeltest, võib tõlke esitada ka taotleja poolt taotluses märgitud teises keeles.

2. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, võib ametis toimuvates menetlustes kasutatavad dokumendid esitada ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles.

Kui selliste dokumentide keel ei ole menetluskeel, võib amet nõuda tema määratud tähtaja jooksul tõlke esitamist sellesse keelde või menetluspoole valikul ühte ameti keeltest.

Artikkel 82

Suuline menetlus

1. Ametis toimuva suulise menetluse pool võib menetluskeele asemel kasutada mõnda muud ühenduse ametlikest keeltest tingimusel, et ta korraldab suulise tõlke menetluskeelde.

Kui suuline menetlus toimub disainilahenduse registreerimise taotluse menetluse raames, võib taotleja kasutada kas taotluse keelt või tema märgitud teist keelt.

2. Disainilahenduse registreerimise taotluse suulise menetluse käigus võivad ameti töötajad kasutada kas taotluse keelt või taotleja märgitud teist keelt.

Kõigi muude suuliste menetluste käigus võivad ameti töötajad menetluskeele asemel kasutada mõnda muud ameti ametlikku keelt tingimusel, et menetluspool või -pooled sellega nõustuvad.

3. Tõendite kogumisel võib ärakuulatav pool, tunnistaja või ekspert, kes ei valda piisavalt menetluskeelt, kasutada ükskõik millist ühenduse ametlikku keelt.

Kui tõendeid otsustatakse koguda menetluspoole taotlusel, võib pooli, tunnistajaid või eksperte, kes räägivad mõnda muud keelt peale menetluskeele, kuulata vaid juhul, kui taotluse esitanud pool korraldab tõlke menetluskeelde.

Disainilahenduse registreerimise taotluse menetluse käigus võib taotluse keele asemel kasutada taotleja märgitud teist keelt.

Kui menetluses osaleb ainult üks pool, võib amet kõnealuse poole taotlusel lubada erandeid käesoleva lõike sätetest.

4. Kui pooled ja amet on sellega nõus, võib suulises menetluses kasutada ükskõik millist ühenduse ametlikku keelt.

5. Vajadusel korraldab amet oma kulul tõlke menetluskeelde või mõnda ameti keelde, kui tõlke korraldamine ei kuulu ühe menetluspoole kohustuste hulka.

6. Ameti töötajate, menetluspoolte, tunnistajate ja ekspertide ütlused suulise menetluse käigus, mis tehakse ühes ameti keeltest, kantakse protokolli samas keeles. Muudes keeltes tehtud ütlused kantakse protokolli menetluskeeles.

Ühenduse disainilahenduse registreerimise taotluses või registreeringus tehtud parandused kantakse protokolli menetluskeeles.

Artikkel 83

Tõlgete kinnitamine

1. Kui tuleb esitada mõne dokumendi tõlge, võib amet nõuda, et tema määratud tähtaja jooksul esitatakse tõend tõlke algtekstile vastavuse kohta.

Kui tõend käsitleb varasema taotluse tõlget määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 42 kohaselt, on sellise tähtaja pikkus vähemalt kolm kuud arvates taotluse esitamise kuupäevast.

Kui tõendit ei esitata kõnealuse tähtaja jooksul, ei loeta dokumenti kättesaaduks.

2. Ameti juhataja võib määrata tõlgete kinnitamise viisi.

Artikkel 84

Tõlgete autentsus

Teistsuguste tõendite puudumisel eeldab amet, et tõlge vastab asjaomasele originaaltekstile.

XX PEATÜKK

VASTASTIKKUSE PÕHIMÕTE, ÜLEMINEKUPERIOOD JA JÕUSTUMINE

Artikkel 85

Vastastikkusega seotud avaldamine

1. Vajaduse korral taotleb ameti juhataja kom