Riiklik üleminekunõukogu ei suutnud „missioone“, mis sätestati 1. oktoobri 2020. aasta üleminekuhartas (edaspidi „üleminekuharta“) ja mis oleks tulnud lõpule viia 18 kuu jooksul, õigeaegselt läbi viia, millele viitab asjaolu, et riiklik üleminekunõukogu viivitas valimisseaduse eelnõu vastuvõtmisega. Kõnealuse viivituse tõttu lükkus edasi valimiste korraldamine ja seega ka Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukas lõpuleviimine. Lisaks võimaldab uus valimisseadus, mille riiklik üleminekunõukogu lõpuks 17. juunil 2022 vastu võttis ja mis avaldati Mali Vabariigi Teatajas 24. juunil 2022, üleminekuperioodi presidendil ja asepresidendil ning üleminekuvalitsuse liikmetel kandideerida presidendi- ja parlamendivalimistel, mis on vastuolus üleminekuhartaga.

Alates 2020. aasta oktoobrist üleminekuvalitsuse lepitusprotsessi ministrina tegutsenud Ismaël Wagué vastutab rahu ja leppimise kokkuleppe elluviimise eest Malis. 2021. aasta oktoobris tehtud avaldusega ja sellega, et tal olid alalise strateegilise raamistiku (Cadre Stratégique Permanent, CSP) liikmetega pidevalt lahkhelid, aitas ta kaasa Mali rahu ja leppimise kokkuleppe järelevalvekomitee (Comité de suivi de l’accord, CSA) tegevuse blokeerimisele, mille tulemusena CSA ei kohtunud 2021. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta septembrini. Kõnealune olukord on takistanud nimetatud lepingu täitmist, mis on üks Mali poliitilise ülemineku „missioonidest“, nagu on sätestatud üleminekuharta artiklis 2.

19. augustil 2020 teatas ta, et sõjavägi on võimule tulnud, ning temast sai seejärel riikliku rahvapääste komisjoni (Comité national pour le salut du peuple, CNSP) pressiesindaja.

ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Choguel Maïga) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada.

ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Ibrahim Ikassa Maïga) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada.

5

DIARRA, Adama Ben (teise nimega Ben Le Cerveau)

Sünnikoht: Kati, Mali Kodakondsus: Mali Passi nr: Mali väljastatud diplomaatiline pass, Schengeni viisa on väljastatud Sugu: mees Ametikoht: riikliku üleminekunõukogu (Mali poliitilise ülemineku seadusandlik organ) liige

Adama Ben Diarra, keda tuntakse Camarade Ben Le Cerveau nime all, on üks president Keita kukutamisel olulist rolli mänginud liikumise M5-RFP (Mouvement du 5 Juin-Rassemblement des Forces patriotiques) noortest juhtidest. Adama Ben Diarra juhib ka liikumist Yéréwolo, mis on peamine üleminekuvõime toetav organisatsioon, ning ta on olnud riikliku üleminekunõukogu liige alates 3. detsembrist 2021. Riiklik üleminekunõukogu ei suutnud „missioone“, mis sätestati üleminekuhartas ja mis oleks tulnud lõpule viia 18 kuu jooksul, õigeaegselt läbi viia, millele viitab asjaolu, et riiklik üleminekunõukogu valimisseaduse eelnõu vastuvõtmisega viivitas. Kõnealuse viivituse tõttu lükkus edasi valimiste korraldamine ja seega ka Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukas lõpuleviimine. Lisaks võimaldab uus valimisseadus, mille riiklik üleminekunõukogu lõpuks 17. juunil 2022 vastu võttis ja mis avaldati Mali Vabariigi Teatajas 24. juunil 2022, üleminekuperioodi presidendil ja asepresidendil ning üleminekuvalitsuse liikmetel kandideerida presidendi- ja parlamendivalimistel, mis on vastuolus üleminekuhartaga. Adama Ben Diarra on poliitilistel meeleavaldustel ja sotsiaalvõrgustikes aktiivselt toetanud Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist, märkides, et üleminekuvõimude otsustatud üleminekuperioodi viieaastane pikendamine pärast riikliku taasloomise assambleed (Assises nationales de la Refondation, ANR) on Mali rahva kindel soov. Vastupidiselt ECOWASiga eelnevalt üleminekuharta kohaselt kokku lepitud reformide ja valimiste ajakavale kuulutas üleminekuvalitsus ANRi välja reformieelse protsessina ja 27. veebruariks 2022 kavandatud valimiste korraldamise eeltingimusena. Nagu Choguel Maïga teatas, lükati ANRi mitu korda edasi ja valimised viibisid. Mitu sidusrühma boikoteerisid ANRi, mis peeti lõpuks 2021. aasta detsembris. Üleminekuvalitsus esitas ANRi lõplike soovituste alusel uue ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2025. aasta detsembris ning mis võimaldab üleminekuvõimudel jääda seega võimule kauemaks kui viieks aastaks. 2022. aasta juunis esitas üleminekuvalitsus ECOWASile muudetud ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2024. aasta märtsis, mis on rohkem kui kaks aastat pärast üleminekuhartas määratud tähtaega. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Adama Ben Diarra) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Eeltoodust lähtuvalt takistab ja õõnestab Adama Ben Diarra Mali poliitilise ülemineku edukat lõpuleviimist, eelkõige takistades ja õõnestades valimiste korraldamist ning võimu üleandmist valitud ametivõimudele.