KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/58,

14. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Esialgne uurimine ja kehtivad meetmed

(1) Rakendusmäärusega (EL) 2015/1953 (2) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“), Jaapanist, Korea Vabariigist (edaspidi „Lõuna-Korea“), Venemaa Föderatsioonist (edaspidi „Venemaa“) ja Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“) pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

(2) Esialgse uurimise konkreetsete asjaolude põhjal otsustas komisjon, et meetmete kõige asjakohasem vorm oli muutuv tollimaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kolme eri tootekategooria minimaalse impordihinna alusel järgmistel põhjustel. — Esiteks võimaldaksid need kolm minimaalset impordihinda liidu tootjatel toibuda kahjustava dumpingu mõjust. Need oleksid turvavõrk, mis võimaldab neil taastada kasumlikkuse ja stimuleerib neid tegema vajalikke investeeringuid selleks, et toota proportsionaalselt rohkem samasuguse toote suure läbitavusega liike. — Teiseks peaks nende kolme minimaalse impordihinna abil olema võimalik vältida ka uurimisperioodijärgsete põhjendamatute hinnatõusude võimalikku kahjulikku mõju kasutajate äritegevusele. — Kolmandaks võetaks nende puhul arvesse kasutajate muresid, kes kartsid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete nappust, eriti nende tooteliikide nappust, mille maksimaalne rauaskadu on kuni 0,90 W/kg ja mis olid tol ajal hädavajalikud ökodisaini määruse 1. etapi tõhususeesmärkide täitmiseks. Üldisemalt hoiaksid need ära tõsised tarnehäired liidu turul.

(3) Kõnealused kolm minimaalset impordihinda jäävad vahemikku 1 536–2 043 eurot/tonn. Neid kohaldatakse kõikide asjaomaste riikide, see tähendab Hiina RV, Jaapani, Korea Vabariigi, Venemaa Föderatsiooni ja Ameerika Ühendriikide kõikide individuaalselt nimetatud eksportivate tootjate suhtes, kelle puhul määrati kindlaks individuaalsed dumpingumarginaalid: — kui CIF-hind liidu piiril on minimaalse impordihinnaga võrdne või sellest suurem, siis ei tule tollimaksu tasuda; — kui ekspordihind on minimaalsest impordihinnast väiksem, on kohaldatav tollimaksumäär madalaim järgmistest: kohaldatava minimaalse impordihinna ja liidu piiril kohaldatava tollimaksueelse netohinna vahe liidu tollipiiril või väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu määr. Seega kohaldatakse iga eksportiva tootja suhtes individuaalset tollimaksu. Mitte mingil juhul ei tohi dumpinguvastase tollimaksu summa olla suurem kui väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu määr, mis on iga asjaomase riigi iga eksportiva tootja jaoks individuaalne.

1.2. Aegumise läbivaatamise taotlus

(4) Pärast meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (3) avaldamist sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

(5) Läbivaatamistaotluse esitas 29. juulil 2020 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju jätkumise või kordumise.

1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine

(6) Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 30. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiinast, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (4) (edaspidi „algatamisteade“).

1.4. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(7) Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5. Ühendkuningriigi väljaastumine EList

(8) Kõnealune juhtum algatati 30. oktoobril 2020, see tähendab Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodil, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks.

(9) 14. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates (5) kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtteid, kes leiavad, et neid saab sellest hoolimata endiselt käsitada huvitatud isikutena. Ühendkuningriigi ettevõtted märkusi ei esitanud.

1.6. Huvitatud isikud

(10) Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon eraldi taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid asjaomastes riikides, importijaid, kasutajaid ja kauplejaid, samuti teadaolevaid asjaomaseid ühendusi läbivaatamisega seotud uurimisest ja kutsus neid selles osalema.

(11) Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

(12) Komisjon kuulas aegumise läbivaatamise jooksul ära mitu kasutajat ning mitu kasutajate ja eksportivate tootjate ühendust.

1.7. Väljavõtteline uuring

(13) Komisjon märkis algatamisteates, et ta võib kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.7.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(14) Komisjon märkis algatamisteates, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi, mida uuritakse. Algatamisteate avaldamise kuupäeval (30. oktoober 2020) andis komisjon aga välja toimikusse lisatava teate, milles märgiti, et võttes arvesse piiratud arvu teadaolevaid tootjaid Euroopa Liidus, ei peetud ELi tootjate väljavõttelist uuringut vajalikuks, ja kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkusi ei esitatud. Seepärast paluti kõigil neljal teadaoleval liidu tootjal esitada üksikasjalikud vastused küsimustikule ning nõustuda küsimustikule antud vastuste kontrollimisega.

1.7.2. Importijate väljavõtteline uuring

(15) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teabe.

(16) Endast andis teada ja küsitud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija. Seetõttu otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

1.7.3. Asjaomaste riikide tootjate väljavõtteline uuring

(17) Võttes arvesse käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud asjaomaste riikide tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu tegemine.

(18) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil asjaomaste riikide tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teabe. Lisaks palus komisjon asjaomaste riikide esindustel teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

(19) Neli eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni (kaks Jaapani äriühingut, üks Hiina RV äriühing ja üks Venemaa äriühing) esitasid taotletud teabe ja nõustusid väljavõttelises uuringus osalema. Ükski USA ega Lõuna-Korea tootja, kellega ühendust võeti, ei andnud endast teada ega esitanud taotletud teavet. Koostööd tegevate tootjate väikese arvu tõttu otsustas komisjon, et ühegi asjaomase riigi puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

1.8. Vastused küsimustikule

(20) Juhtumi algatamisel tehti küsimustiku koopiad kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (6).

(21) Samuti saatis komisjon Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiina RVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja seega teavitati teda asjaolust, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb komisjon kättesaadavatele faktidele.

(22) Vastused küsimustikule esitasid kõik neli teadaolevat liidu tootjat ja koostööd tegev sõltumatu importija. Seitse kasutajat andsid endast teada ja väljendasid soovi uurimises osaleda. Neil paluti täita kasutajatele mõeldud küsimustik. Käesolevas uurimises tegid neist aga ainult neli täielikult koostööd, esitades terviklikud vastused nii küsimustiku avalikule kui ka konfidentsiaalsele versioonile.

(23) Küsimustikule esitasid vastused üks Hiina RV eksportivate tootjate kontsern, China Baowu Steel Group Co. Ltd. (edaspidi „Baoshani kontsern“), mis koosneb kahest eksportivast tootjast – Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (edaspidi „Baosteel“) ja Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. (edaspidi „WISCO“) –, ja üks Jaapani eksportivate tootjate kontsern (Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Jaapan (edaspidi „Nippon Steel“)). Venemaa tootja Novolipetsk Steel (edaspidi „NLMK“), kes oli algselt nõustunud väljavõttelises uuringus osalema, ei esitanud küsimustikule täielikke vastuseid, kuid andis oma 10. detsembri 2020. aasta esildises teavet enda konkreetse tootmisvõimsuse ja toodangu kohta. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut ja Venemaa Föderatsiooni, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb ta kättesaadavatele faktidele. NLMK vastas, kuid tegi seda pärast täpsustatud tähtpäeva, ja igal juhul ei oleks tema vastus muutnud komisjoni hinnangut.

(24) Pärast avalikustamist väitis NLMK, et komisjon ei olnud täpsustanud tähtpäeva, mille jooksul esitada märkusi selle kohta, et komisjon kohaldab alusmääruse artiklit 18. Lisaks väitis NLMK, et tema küsimustikule esitatud vastuste selle osa puhul ei oleks komisjon pidanud artiklit 18 kohaldama.

(25) Komisjon ei olnud tõepoolest täpsustanud, mis tähtpäevaks tuleks esitada vastus tema kirjale, milles ta märkis, et kavatseb kohaldada artiklit 18. NLMK oli aga juba oma 10. detsembri 2020. aasta esildises osutanud, et ta oli küsimustikule vastuse koostamise erakorraliste asjaolude tõttu lõpetanud ega esita küsimustikule täielikku vastust. Kokkuvõttes esitas NLMK üksnes lünklikku teavet, mis piirdus tema konkreetse tootmisvõimsuse ja tootmismahuga.

(26) Kuna NLMK ei esitanud tootmisvõimsuse ja tootmismahu kohta piisavalt usaldusväärset teavet, nagu on selgitatud põhjendustes 241–245, kasutas komisjon seega toimikus kättesaadavat teavet. Igal juhul kasutas komisjon sellega seoses võimalikult suures ulatuses NLMK esitatud teavet, nagu on märgitud põhjenduses 242.

(27) Teine Jaapani eksportivate tootjate kontsern, JFE Steel Corporation (edaspidi „JFE Steel“), kes oli algselt nõustunud väljavõttelises uuringus osalema, esitas küsimustikule mittetäieliku vastuse, mis piirdus eksportmüügiga ELi ja mujale maailma. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut JFE Steel, et puuduva teabe puhul tugineb ta kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele.

(28) USA ja Lõuna-Korea tootjad koostööd ei teinud. Sellest tulenevalt teavitas komisjon USAd ja Lõuna-Koread, et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 tugineb ta kättesaadavatele faktidele.

1.9. Kontrollimine

(29) Ilma et see piiraks alusmääruse artikli 18 kohaldamist, kogus komisjon kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks, ja kontrollis seda.

(30) COVID-19 puhangu ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud liikumispiirangute tõttu ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (7) kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks. Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi huvitatud isikuid: — liidu tootjad (8): — ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Prantsusmaa; — ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Saksamaa; — Stalprodukt s.a., Bochnia, Poola; — liidus asuv sõltumatu importija: — Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksamaa; — liidus asuvad kasutajad: — SGB-Smit Group, Regensburg, Saksamaa; — Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreb, Horvaatia; — asjaomaste riikide eksportivad tootjad: — Baosteel, Shanghai, Hiina RV; — WISCO Wuhan, Hiina RV; — Nippon Steel, Tokyo, Jaapan; — seotud importijad/kauplejad: — Wisco Europe, Saksamaa; — Baosteel Germany, Saksamaa; — Baosteel Italy, Itaalia.

1.10. Avalikustamine

(31) 21. oktoobril 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. 22. novembril 2021 saatis komisjon äriühingule Nippon Steel täiendavad lõplikud järeldused dumpingu arvutuskäigus tehtud paranduse kohta. Märkusi ei esitatud.

(32) Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine.

2. UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Uurimisalune toode

(33) Uurimisalune toode on sama kui esialgses uurimises, nimelt Hiina RVst, Jaapanist, Lõuna-Koreast, Venemaalt ja USAst pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted paksusega üle 0,16 mm, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7225 11 00 (TARICi koodid 7225110011, 7225110015 ja 7225110019) ja ex 7226 11 00 (TARICi koodid 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 ja 7226110096) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

(34) Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid valmistatakse räniga legeeritud terase rullide kuumvaltsimisel erineva paksuseni, kusjuures kristallstruktuur on ühtlaselt orienteeritud nii, et on võimalik saavutada kõrge magnetjuhtivus. Puudujääke nimetatud juhtivuses nimetatakse „rauaskaoks“, mis on toote kvaliteedi esmane näitaja, mida väljendatakse W/kg. Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid võib toota suure läbitavusega suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodetena ning tavapäraste või traditsiooniliste suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstoodetena. Suure läbitavusega tooteliigid võimaldavad vähendada rauaskadusid mis tahes paksusega teraslehtede puhul. Lisaks sellele on suure läbitavusega tooteliike võimalik toota DR-kvaliteediga veelgi väiksemate rauaskadudega, graveerides terase pinnale õhukesi jooni.

(35) Vaatamata erinevustele läbitavuses, paksuses ja laiuses, on kõigil uurimisalustel toodetel samad peamised füüsikalised omadused ning sisuliselt sama peamine kasutusala.

(36) Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid kasutatakse peamiselt elektriseadmetes, milles magnetvoogu on võimalik suunata vajalikus suunas, nagu elektrienergia edastamisel pikkade vahemaade vahel. Uurimisalust toodet kasutatakse võimsus- ja jaotustrafode põhimaterjalina.

(37) Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid kasutatakse ka šuntreaktorites, mida kasutatakse elektrikõrgepinge edastusvõrkudes pinge stabiliseerimiseks koormuste muutuste ajal. Uurimisalust toodet võib kasutada ka väiksemate trafodega seadmetes, sealhulgas masinates ning kosmose-, lennundus- ja elektroonilistes seadmetes. Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest räniterasest lehtvaltstooteid võib kasutada ka võimsates kõrgefektiivsetes generaatorites juhul, kui projekt võimaldab tõhusalt kasutada suunavaid magnetilisi omadusi.

2.2. Samasugune toode

(38) Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise käigus, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed: — uurimisalune toode, — toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul, ja — toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

(39) Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3. Toote määratlusega seotud väited

(40) NLMK ja Venemaa valitsus väitsid, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi madalamad keskmised hinnad on selgitatavad eksporditavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete n-ö teise ja kolmanda klassi (mitmed defektid ja sidused, tasapinnalisuse puudumine) märkimisväärse osakaaluga ning et viimati nimetatud tooteliigid ei konkureeri uurimisaluse toote muude liikidega. Eksporditud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete teise ja kolmanda klassi näol on tegemist erinevate toodetega, mis ei vasta Euroopa tehnilistele normidele. Seepärast väitsid nad, et nende teise ja kolmanda klassi materjal tuleks kas toote määratlusest välja jätta või määrata sellele eraldi (neljas) minimaalse impordihinna tase, mis kajastab selle erakordselt madalat väärtust turul.

(41) Komisjon lükkas eespool kirjeldatud taotlused tagasi, sest aegumise läbivaatamise raamistikus ei saa ei toote määratlust ega minimaalset impordihinda muuta.

(42) Pärast avalikustamist väitis NLMK, et erapooletu uurimisasutus oleks pidanud kiirkorras algatama osalise vahepealse läbivaatamise, mis oleks piirdunud toote määratlusega ja/või meetmete vormiga. Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest tal ei olnud piisavalt tõendeid sellise uurimise algatamiseks.

3. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

(43) Komisjon kontrollis kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest pärit dumpingu jätkumist või kordumist.

3.1. Sissejuhatavad märkused

(44) Uurimises ei teinud koostööd ükski Venemaa, USA ega Lõuna-Korea tootja.

(45) Komisjon teavitas kõigi kolme asjaomase riigi ametiasutusi, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Venemaa, USA ja Lõuna-Korea kohta tehtavate järelduste puhul kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud kõnealuse kolme riigi ametiasutustelt selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

(46) Seepärast tugineti kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 Venemaa, USA ja Lõuna-Korea puhul dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega seonduvate järelduste tegemisel kättesaadavatele faktidele, eelkõige avalikult kättesaadavale teabele, näiteks äriühingute ametlikud veebisaidid, läbivaatamistaotluses esitatud teave ja läbivaatamisega seotud uurimise käigus koostööd tegevatelt isikutelt saadud teave. Samuti kasutas komisjon mitmesugust impordistatistikat, sealhulgas Eurostati Comexti impordistatistikat ja andmebaasi Global Trade Atlas (GTA).

(47) Peale selle kohaldas komisjon pärast kaugmeetodil toimunud ristkontrolli Baoshani kontserni puhul alusmääruse artikli 18 lõiget 1 tööjõukulude suhtes. Nimelt ei esitanud see äriühing kinnitatud ja usaldusväärseid tõendeid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele eraldatud töötundide arvutamise kohta, nagu on selgitatud põhjenduses 207 allpool.

3.2. Jaapan

3.2.1. Sissejuhatavad märkused

(48) Käesolevas uurimises tegi täielikult koostööd ainult üks Jaapani eksportiv tootja (Nippon Steel). Pärast menetluse algatamist andis teine Jaapani eksportiv tootja (JFE Steel) endast teada ja esitas küsimustikule mittetäieliku vastuse, mis piirdus eksportmüügi, toodangu ja tootmisvõimsusega. Sellest tulenevalt teavitas komisjon äriühingut JFE Steel ja Jaapani valitsust oma kavatsusest tugineda kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatele faktidele. Märkusi ei esitatud.

(49) Seepärast põhinevad käesolevas jaos esitatud järeldused omamaise müügi kohta osaliselt kättesaadavatel faktidel kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Sel eesmärgil kasutati äriühingu Nippon Steel esitatud teavet, JFE esitatud teavet eksportmüügi kohta, aegumise läbivaatamise taotlust, Eurostati statistikat ja avalikult kättesaadavat teavet.

(50) Nende kahe Jaapani tootja toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Jaapanist liitu suunatud ekspordist 100 %.

3.2.2. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.2.1. Normaalväärtus

(51) Äriühingu Nippon Steel puhul tegi komisjon normaalväärtuse kindlaks järgmise põhjal. Kõigepealt uuris komisjon, kas täielikult koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema uurimisaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellest lähtuvalt oli ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

(52) Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

(53) Järgmisena uuris komisjon, kas täielikult koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kõnealused tooteliigid olid tüüpilised.

(54) Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa müüs Nippon Steel tervikuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult siseturul sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikke omamaiseid müügihindu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

(55) Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui a) tooteliigi omamaine müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja b) selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

(56) Sel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(57) Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui a) tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või b) kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

(58) Omamaise müügi analüüs näitas, et üle 90 % kogu omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Vastavalt sellele arvutati normaalväärtus olenevalt tooteliigist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud kogu omamaise müügi hinna kaalutud keskmisena põhjenduses 56 kirjeldatud olukorras või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena põhjenduses 57 kirjeldatud olukorras.

(59) Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

(60) Selliste tooteliikide normaalväärtus arvutati nii, et ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmistele tootmiskuludele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liideti a) ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja b) kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(61) Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

(62) JFE Steel koostööd ei teinud ja seega kasutas komisjon selle äriühingu omamaise müügi puhul kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Kuna usaldusväärsed andmed äriühingu JFE Steel hindade kohta siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi.

3.2.2.2. Ekspordihind

(63) Nippon Steel eksportis liitu ainult seotud kauplejate kaudu. Seepärast arvutati ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, see tähendab hinna alusel, millega imporditud tooteid sõltumatule ostjale esimest korda edasi müüdi. Hinda kohandati kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude, ning kasumi põhjal.

(64) JFE Steel eksportis ELi otse ja seepärast oli tema ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui uurimisalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

3.2.2.3. Võrdlus

(65) Komisjon võrdles eespool kindlaks tehtud normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

(66) Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Asjakohastel ja põhjendatud juhtudel võeti kohandamisel arvesse koostööd tegeva eksportiva tootja transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid ning pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid.

(67) Nippon Steel ei müünud omamaisel turul mõnda tooteliiki, mida ta eksportis ELi. Võttes arvesse eksportmüügi suurt mahtu, mis võimaldas võrdluse teha, ning asjaolu, et aegumise läbivaatamise kontekstis ei ole vajalik kindlaks määrata dumpingu täpset summat, vaid ainult see, kas dumping võib tulevikus tõenäoliselt jätkuda või korduda, leidis komisjon, et kindlakstehtud võrdlus oli täpne.

(68) Pärast avalikustamist väitis Nippon Steel, et komisjon oleks pidanud arvutama äriühingu Nippon Steel suhtes kohaldatava dumpingumarginaali ELi suunatud kogu eksportmüügi põhjal, ja osutas olemasolevale kohtupraktikale (9).

(69) Komisjon tuletas meelde, et dumpingumarginaal ei hõlmanud kogu eksportmüüki ELi, sest nagu on selgitatud põhjenduses 67 eespool, puudus teatavate tooteliikide puhul, mida äriühing ELi eksportis, vastav omamaine müük. Esialgu ei võetud neid tooteliike (mis moodustasid 38 % kogu eksporditud kogusest) dumpingu arvutamisel arvesse, sest äriühing ei olnud esitanud nende vastavaid tootmiskulusid. Selleks et arvutada ELi suunatud kogu eksportmüügi dumpingumarginaal, ja kuna äriühing ei olnud esitanud täpsemaid andmeid, otsustas komisjon liigitada tooteliigid nende laiuse põhjal, kuna see parameeter avaldab tootmiskuludele ja müügihinnale väiksemat mõju kui rauaskadu ja paksus. Selle põhjal arvutati normaalväärtus kõikide tooteliikide puhul. Dumpingu korrigeeritud arvutused avalikustati äriühingule ja nende kohta ei esitatud märkusi.

3.2.2.4. Dumpingumarginaal

(70) Nii äriühingu Nippon Steel kui ka JFE Steel puhul näitas normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus, et nende müük ELi toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhindadega. Tehti kindlaks, et äriühingu Nippon Steel dumpingumarginaal oli ligikaudu 31 % ja äriühingu JFE Steel dumpingumarginaal ligikaudu 19 %.

(71) Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.2.3. Dumpingu jätkumise tõenäosus

(72) Pärast järeldust, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimus dumping, analüüsis komisjon dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui Jaapanist pärit elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastakse aeguda. Selleks analüüsiti tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust Jaapanis ning liidu turu atraktiivsust.

a) Vaba tootmisvõimsus

(73) Jaapani kahe teadaoleva eksportiva tootja küsimustikule antud vastuste põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Jaapani tootmisvõimsus [350 000 – 410 000] tonni.

(74) Sama andmekogumi põhjal tegi komisjon kindlaks, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete vaba tootmisvõimsus Jaapanis oli ligikaudu [50 000 – 110 000] tonni.

(75) Äriühingu Nippon Steel väitel oli Jaapani vaba tootmisvõimsus ülehinnatud, sest komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et Jaapanis keskendutakse kõige õhemat liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodetele, mille saagise maht on väiksem kui liidu tootmisharu poolt ja asjaomastes riikides toodetavatel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete liikidel.

(76) Liitu ja teistesse peamistesse ekspordiriikidesse Indiasse ja Mehhikosse eksporditud mudelite analüüs näitas, et valdav osa äriühingu Nippon Steel eksporditud mudelitest olid sarnase või suurema paksusega kui liidu tootmisharu toodetavad tooted. Samuti oli ELi eksporditud õhemat liiki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete osakaal suur ja liidu turul oli seda liiki toote järele tõepoolest nõudlus. Teiste sõnadega, isegi kui vaba tootmisvõimsus oleks piisav üksnes õhemate toodete tootmiseks (mida see ei olnud), oleks liidu turul selliste toodete järele nõudlus.

(77) Peale selle põhines komisjoni hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta Jaapani eksportivate tootjate esitatud teabel. Seega ei mõistnud komisjon, kuidas ta oleks saanud vaba tootmisvõimsust üle hinnata, kui eksportivad tootjad ise olid andmed esitanud. Igal juhul leidis komisjon, et saagist käsitlev väide ei olnud piisavalt üksikasjalik ega põhjendatud, sest selles ei esitatud väidetavale saagise erinevusele vastavat erinevust tootmisvõimsuses ega vabas tootmisvõimsuses. Peale selle esitas selle väite ainult Nippon Steel ja see ei sisaldanud mingit teavet Jaapani teise peamise eksportiva tootja toodete paksusvahemike kohta. Eespool kirjeldatu põhjal lükkas komisjon selle väite tagasi.

(78) Peale selle leidis komisjon, et Jaapani eksportivad tootjad toodavad ka suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilist terast. Nii elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kui ka suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks kasutatakse samu seadmeid. See tähendab, et tehniliselt on võimalik vabastada suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase arvelt tootmisvõimsust ja minna üle elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisele. Selline üleminek võib tulevikus toimuda, kui Jaapani eksportivatel tootjatel on selleks majanduslik stiimul. Selle tulemusel võib vaba tootmisvõimsus veelgi suureneda.

(79) Pärast avalikustamist väitsid Jaapani valitsus ja Nippon Steel, et Jaapani tootjad ei saa vabastada suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks ette nähtud tootmisvõimsust ELi eksporditavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks, sest Nippon Steel on sõlminud suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks siduvad lepingud elektrisõidukite tootjatega. Sellega seoses väitis ta, et vaba tootmisvõimsuse hindamine ei peaks põhinema sellel elemendil.

(80) Komisjon võttis arvesse elektrisõidukite tootjatega suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmiseks sõlmitud siduvate lepingute olemasolu, mis iseenesest ei võimalda tootmisvõimsust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks otsekohe vabastada. Komisjon leidis aga ka seda, et kui elektrisõidukite turu suundumused arenevad negatiivses suunas, siis saaksid Jaapani eksportivad tootjad kasutada rohkem tootmisvõimsust elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks, sest tootjad kasutavad nii suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase kui ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks samu seadmeid. Olenemata suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase nõudluse arengust tulevastel aastatel leidis komisjon igal juhul, et tema järeldused vaba tootmisvõimsuse hindamise kohta, nagu on märgitud põhjenduses 74, kehtivad jätkuvalt, sest need põhinesid üksnes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete jaoks mõeldud märkimisväärsel vabal tootmisvõimsusel, millele ei lisatud suundorienteerimata struktuuriga elektrotehnilise terase tootmisega seotud tootmisvõimsuse täiendavat vabastamist.

b) Liidu turu atraktiivsus

(81) Liidu turg on üks suurimaid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete turge maailmas (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbiti üle 265 000 – 280 000 tonni). Asjaomastest riikidest on vaid Hiina RV siseturg ELi omast suurem, samal ajal kui USA, Lõuna-Korea, Venemaa ja Jaapani sisetarbimine on palju väiksem.

(82) Kindlakstehtud vaba tootmisvõimsus moodustab [28–31 %] liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 259 allpool. Samal ajal on tõenäoline, et meetmete aegumise korral kasutatakse vaba tootmisvõimsust suures koguses toodete liidu turule suunamiseks. Jaapani siseturg kasutab ära ligikaudu veerandi Jaapani tootmisvõimsusest ja tavapäraselt täidab omamaine tootmine peaaegu 100 % siseturu nõudlusest.

(83) Peale selle on Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu orienteeritud ekspordile – üle [70–80 %] kogu toodangust on ette nähtud ekspordiks. Samuti on Hiinas ja USAs kehtestatud kaubanduse kaitseks tollimaksud, mis sisuliselt piiravad Jaapani eksportivate tootjate juurdepääsu nendele olulistele turgudele. Eelkõige vähenes järsult Jaapani eksport Hiina RVsse vahetult pärast seda, kui Hiina meetmed kehtestas.

(84) Lisaks on Jaapani eksportivad tootjad loonud Euroopa Liidus turustussüsteemi ja suudavad seega kiiresti liidu turule rohkem tooteid tarnida.

(85) Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvesse võttes võib põhjendatult eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunataks oluline osa Jaapani praegusest ekspordist ja vabast tootmisvõimsusest ümber liitu.

(86) Pärast avalikustamist väitsid Jaapani valitsus ja Nippon Steel, et liidu turg ei ole enam atraktiivne, nagu see oli esialgse uurimise ajal, ning et Jaapani tootjad kavatsevad hõivata kasvavad Aasia turud ja Jaapanist pärit eksport ei ujuta meetmete lõpetamise korral liidu turgu üle.

(87) Samuti leidis Nippon Steel, et komisjoni järeldus liidu turu atraktiivsuse kohta ei ole põhjendatud, sest see põhineb üksnes turu suurusel. Ta juhtis tähelepanu muudele liidu turu atraktiivsusega seotud elementidele, nagu hinnatase, tugeva omamaise tootmisharu olemasolu, nõudlus teatavat liiki toote järele, kaubanduse kaitsemeetmed ja/või transpordiga seotud takistavad asjaolud.

(88) Komisjon leidis, et Aasia turgu käsitlev väide ei olnud tõenditega põhjendatud. Igal juhul jätkasid Jaapani tootjad vaatlusalusel perioodil oluliste koguste liitu eksportimist ja säilitasid seal oma turuosa, hoolimata äriühingu Nippon Steel kõikidest väidetest, tarbimise vähenemisest ja kehtivatest meetmetest.

(89) Peale selle oli ELi turg Jaapani eksportivate tootjate jaoks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt kolmas eksporditurg (10). Lisaks näitas Jaapani kahe eksportiva tootja eksportmüügi arengu analüüs, et nende eksport ELi-välistesse riikidesse vähenes vaatlusalusel perioodil palju rohkem (–[25–35] %) kui eksport ELi samal ajavahemikul (–[5–15] %).

(90) Peale ELi turu suuruse ja suurte koguste, mida Jaapani eksportivad tootjad saavad seal müüa, märkis komisjon ka seda, et liidu turgu iseloomustavad kõrged hinnatasemed ja impordi märkimisväärne osakaal, mis näitab selle atraktiivsust ELi-väliste elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjate jaoks. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

c) Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

(91) Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vaba tootmisvõimsust Jaapanis ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus Jaapanist pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid.

3.3. Korea Vabariik

3.3.1. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.3.1.1. Sissejuhatavad märkused

(92) Kuna ükski Lõuna-Korea eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 28, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest.

(93) Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos Eurostati andmete ja andmebaasis GTA sisalduva ekspordistatistikaga.

3.3.1.2. Dumping

a) Normaalväärtus

(94) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta Lõuna-Korea siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi.

b) Ekspordihinnad

(95) Liitu suunatud ekspordi hinnad tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

c) Võrdlus

(96) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (115,82 eurot/tonn). Sel viisil kindlakstehtud normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 1 893 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind tehasest hankimise tasandil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 880 eurot/tonn.

d) Dumping

(97) Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et liitu suunatud Lõuna-Korea ekspordi dumpingumarginaal on miinimumtasemel, see tähendab alla 2 %, väljendatuna protsendimäärana ekspordihinnast.

3.3.2. Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

(98) Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine on tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon Lõuna-Korea eksportijate käitumist muudel turgudel, tootmist ja vaba tootmisvõimsust Lõuna-Koreas ning liidu turu atraktiivsust.

a) Eksport kolmandatesse riikidesse

(99) Komisjon analüüsis muudele kolmandatele turgudele suunatud Lõuna-Korea ekspordi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on esitatud andmebaasis GTA sisalduvas Lõuna-Korea ametlikus ekspordistatistikas, ning võrdles neid hinnatasemeid impordihindadega. Kõnealune analüüs näitas, et Lõuna-Korea eksport mitmele muule tema peamisele eksporditurule toimus ELi suunatud ekspordi hindadest madalamate hindadega. Tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kolmandatele turgudele suunatud ekspordi keskmine hind 1 442 eurot/tonn, mis on madalam kui ELis kohaldatav madalaim minimaalne impordihind ja palju madalam ELi suunatud ekspordi keskmisest tehasehinnast. Nende kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade võrdlus arvutatud normaalväärtusega näitas ligikaudu 30 % hinnaerinevust.

(100) Seepärast peeti tõenäoliseks, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkavad Lõuna-Korea eksportivad tootjad müüma tooteid liitu dumpinguhinnaga.

b) Vaba tootmisvõimsus

(101) Läbivaatamistaotluses esitatud kättesaadavate faktide kohaselt oli Lõuna-Korea tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 280 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 24 000 tonni. Seega vastas Lõuna-Korea vaba tootmisvõimsus ligikaudu [7–10] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

c) Liidu turu atraktiivsus

(102) Komisjon tegi kindlaks, et liidu turg on Lõuna-Korea tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel.

(103) Esiteks, nagu on osutatud põhjenduses 81 eespool, on liidu turg üks suurimaid turge maailmas. Teiseks katab omamaine tootmine valdava osa Lõuna-Korea sisetarbimisest – import moodustab sellest vaid ligikaudu 19 %. Selle tulemusel on eksportivad tootjad orienteeritud peamiselt ekspordile.

(104) Kolmandaks on Lõuna-Korea eksport Hiinasse viimastel aastatel järsult vähenenud pärast seda, kui Hiina RVs kehtestati muu hulgas Lõuna-Korea suhtes dumpinguvastased meetmed ja Hiina enda omamaine tootmisvõimsus suurenes. See omakorda muudab liidu turu atraktiivsemaks, tekitades seega ohu, et toimuda võib kaubavahetuse teatav ümbersuunamine liitu.

d) Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

(105) Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt korduks. Võttes arvesse vaba tootmisvõimsust Lõuna-Koreas, kolmandatesse riikidesse suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete ekspordi madalat hinnataset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil – normaalväärtusega võrreldes toimus eksport dumpinguhindadega – ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus Lõuna-Koreast pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid.

3.4. Ameerika Ühendriigid

3.4.1. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.4.1.1. Sissejuhatavad märkused

(106) Kuna ükski USA eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 28, lähtus komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, kättesaadavatest faktidest.

(107) Sellest tulenevalt kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamisel aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teavet koos muude teabeallikatega, nagu Eurostat ja andmebaas GTA.

3.4.1.2. Dumping

a) Normaalväärtus

(108) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. Kuna usaldusväärsed andmed hindade kohta USA siseturul ei olnud kättesaadavad, siis kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud metoodikat ja väärtusi.

b) Ekspordihinnad

(109) Liitu suunatud ekspordi hinnad tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

c) Võrdlus

(110) Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarne- ja kindlustuskulud (166,66 eurot/tonn). Seega tehti kindlaks, et normaalväärtus tehasest hankimise tasandil oli 2 310 eurot/tonn, samal ajal kui ekspordihind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 880 eurot/tonn.

d) Dumping

(111) Eespool kirjeldatu põhjal määras komisjon dumpingumarginaaliks ligikaudu 21 %. Seepärast järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.4.2. Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

(112) Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine oleks tõenäoline, kui kehtivatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Analüüsi käigus uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust USAs ja liidu turu atraktiivsust.

a) Vaba tootmisvõimsus

(113) Läbivaatamistaotluses esitatud teabe kohaselt oli USA tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 265 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 77 000 tonni. Seega on üksnes USA vaba tootmisvõimsuse abil võimalik katta [27–30] % liidu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kogutarbimisest.

b) Liidu turu atraktiivsus

(114) Uurimine kinnitas, et liidu turg on USA tootjate jaoks atraktiivne järgmistel põhjustel.

(115) Esiteks, nagu on osutatud põhjenduses 81 eespool, on liidu turg üks suurimaid turge maailmas.

(116) Teiseks katab omamaine tootmine juba valdava osa USA sisetarbimisest – läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas import sellest vaid ligikaudu 15 %. Selle tulemusel on eksportivad tootjad orienteeritud ekspordile.

c) Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

(117) Komisjon järeldas eespool kirjeldatu põhjal, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis dumping tulevikus tõenäoliselt jätkub. Võttes arvesse liitu suunatud elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete dumpinguhindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, suurt vaba tootmisvõimsust USAs ja liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon samuti, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneks liidu turule tõenäoliselt märkimisväärne kogus USAst pärit dumpinguhinna tasemel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid.

3.5. Hiina Rahvavabariik

3.5.1. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.5.1.1. Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel

(118) Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

(119) Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud: „Kui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

(120) Arvestades uurimise algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid, mis osutavad Hiina RVs oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine selle riigi eksportivate tootjate suhtes, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

(121) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon seega algatamisteates Hiina RV tootjaid üles esitama teavet uurimisaluse toote tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Taotletud teabe esitas üks eksportiv tootja.

(122) Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul alates algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei esitatud ühtegi seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

(123) 30. novembril 2020 avaldas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teisele taandele esimese toimikusse lisatud teate (edaspidi „esimene teade“), milles küsiti huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjon võib normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Lisaks nimetas komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele tuginedes kaks võimalikku võrdlusriiki: Brasiilia ja Venemaa.

(124) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkusi esitasid Eurofer ja Baoshani kontsern.

(125) Esimese teate kohta esitatud märkusi käsitleti teises teates, mille komisjon andis välja 20. juulil 2021 ja milles ta teavitas huvitatud isikuid asjaomastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, kasutades võrdlusriigina Brasiiliat. Samuti teavitas komisjon huvitatud isikuid sellest, et ta määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Aperam Inox América so Sul S.A. (edaspidi „Aperam“) andmete põhjal. Märkusi esitasid Eurofer ja Baoshani kontsern.

3.5.1.2. Hiina valitsuse keeldumine koostööst

(126) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel uurimise algatamisel saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku moonutuste olemasolu kohta. Hiina valitsus vastust ei esitanud. Komisjon teavitas Hiina valitsust 24. septembri 2021. aasta verbaalnoodiga, et kavatseb kasutada alusmääruse artiklit 18 seoses Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete siseturul võimalike oluliste moonutustega olemasoluga alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Märkusi ei esitatud.

3.5.1.3. Oluliste moonutuste olemasolu

(127) Hiina RV terasesektorit käsitlenud hiljutiste uurimiste (11) käigus leidis komisjon, et esines olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon järeldas käesolevas uurimises, et kättesaadavate tõendite põhjal oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine samuti asjakohane.

(128) Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et Hiina RVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (12). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa terasesektorist, kuhu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kuuluvad, on jätkuvalt Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (13) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (14). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina RV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (15). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu Hiina RVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (16). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (17) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eelkõige seoses Hiina RV ettevõtete juurdepääsuga kapitalile (18).

(129) Nagu eelmistes Hiina RV terasesektorit käsitlenud uurimistes, kontrollis komisjon ka käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, sest esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses, samuti avalikult kättesaadavatel allikatel põhinevas aruandes sisalduvate tõendite alusel. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mille kaudu kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiina RVs, nagu ta oli kindlaks teinud ka oma varasemates sellekohastes uurimistes.

(130) Taotlus sisaldas teavet terase 13. viisaastakuplaani moonutava mõju kohta terasetööstusele. Lisaks osutati taotluses USA valitsuse järeldustele riigi suhteliselt tugeva kontrolli kohta Hiina terasesektori üle riigivarade järelevalve ja haldamise komisjoni (SASAC) kaudu ja absoluutse kontrolli kohta elektrienergia üle (19). Peale selle täheldati taotluses, et sarnaselt orgaanilise kattega terastoodetega toodetakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid kuumvaltsitud rullidest. Seepärast esinevad samad moonutused, mida komisjon täheldas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/687 (20) seoses orgaanilise kattega terastoodetega, ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul. Lisaks märgiti taotluses, et kaks peamist elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid käsitleva uurimisega hõlmatud Hiina eksportivat tootjat, Baosteel ja WISCO, on ühtlasi orgaanilise kattega terastoodete eksportivad tootjad, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse toote suhtes kehtestatud lõplikke meetmeid. 2016. aasta lõpus Baosteel ja WISCO ühinesid ning neist sai Hiina suurim terasetootja. Taotluses osutati ka terasest kuumvaltsitud lehttoodetega seotud subsiidiumidevastasele menetlusele, (21) mille käigus komisjon tegi kindlaks mitu subsiidiumi, mis näitavad moonutuste olemasolu selles sektoris. Samuti mainiti taotluses Baosteeli ja teiste tootjate saadud rahalist toetust, mida tõendavad terasetootjate ühenduse koostatud aruanne (22) ja Ameerika Ühendriikide mitmes tasakaalustavaid tollimakse käsitlevas uurimises tehtud järeldused (23).

(131) Nagu on märgitud põhjenduses 126, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toimikus, sealhulgas aruandes sisalduvaid ning kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleva juhtumi puhul toetaksid või need ümber lükkaksid.

(132) Konkreetselt terasesektoris, kuhu elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted kuuluvad, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Paljud suurimad tootjad kuuluvad riigile. Näiteks on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamine eksportija Baosteel Hiina riigile kuuluv ettevõte, mis tegeleb terase tootmisega ja kuulub hiljuti konsolideeritud kontserni China Baowu Steel Group Co. Ltd (varem Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. ja Wuhan Iron & Steel) (24). Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraomanduses olevate ettevõtete nominaalne jaotus on hinnangute järgi peaaegu võrdne, on maailma kümne suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (25). Ehkki 2016. aastal andsid kümme suurimat tootjat vaid ligikaudu 36 % tootmisharu kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest umbes kümnesse suurettevõttesse (26). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (27). Selline konsolideerimine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (28). Kaks Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat, Baosteel ja WISCO (mis mõlemad kuuluvad Baoshani kontserni), on riigi omanduses.

(133) Seoses sellega, et Hiina valitsus võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes mõjutada terasesektori hindu ja kulusid, tehti uurimise käigus kindlaks isiklikud sidemed uurimisaluse toote tootjate ja HKP vahel, näiteks HKP liikmed Baoshani kontserni kõrgemas juhtkonnas või direktorite nõukogu liikmete hulgas.

(134) Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha ulatuslikuma asjaomasesse sektorisse sekkumise suundumust, nagu on kirjeldatud eespool. Kaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat rõhutavad oma veebisaitidel sõnaselgelt parteitööd, nende ettevõtte juhatuses on partei liikmeid ja nad toonitavad oma seotust HKPga. Uurimine näitas, et parteitööd tehakse nii Baosteelis kui ka WISCOs. Baosteel kirjeldab parteitööd järgmiselt. „Võtta põhivastutus partei rangeks ja igakülgseks juhtimiseks, juhtida äriühingu ideoloogilist ja poliitilist tööd ning ühise rindena töötamist, tuginedes spirituaalsele tsivilisatsioonile, ehitada üles äriühingu kultuur ja selline massitöö nagu ametiühingud ja kommunistlike noorte liiga, suunata partei stiilis ausa juhtimise ülesehitamist, toetada distsiplinaarkomisjone nende järelevalveülesannete tõhusal täitmisel (29).“ WISCO märgib oma veebisaidil, et äriühingu WISCO Group Co., Ltd. Hiina Kommunistliku Partei liikmete esimesel kongressil 22. jaanuaril 2021„otsustati anda parteikomiteele täielik juhtroll „juhtimisel, üldise olukorra haldamisel ja rakendamise tagamisel“, parandada poliitilist positsiooni, suurendada vastutust ning teha kõik arengustrateegia „1345“ elluviimise edendamiseks (30)“.

(135) Peale selle on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohane poliitika, mis soosib omamaiseid tootjaid või mõjutab turgu muul viisil.

(136) Kuigi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektor on spetsialiseerunud tootmisharu ja uurimise käigus ei olnud võimalik leida konkreetseid poliitikadokumente, mis suunavad spetsiaalselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu arengut, saab see tootmisharu valitsuselt juhiseid ja valitsus sekkub elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamiste toorainete, nimelt terase ja rauamaagi valdkonnas.

(137) Hiina valitsus peab terasetööstust võtmetähtsusega tootmisharuks (31). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskendunud kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks uurimisperioodil kehtinud terasetööstuse kohandamise ja uuendamise kava aastateks 2016–2020. Kavas on rõhutatud, et terasetööstus on „Hiina majanduse jaoks oluline ja fundamentaalse tähtsusega sektor ning rahvamajanduse nurgakivi“ (32). Kavas sätestatud peamised ülesanded ja eesmärgid hõlmavad kõiki tootmisharu arendamise aspekte (33). Uurimisperioodil kohaldatava majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakuplaaniga (34) nähti ette kõrgekvaliteetsete terasetoodete liike tootvatele ettevõtetele toetuse andmine. Samuti keskendutakse selles toote kvaliteedi, vastupidavuse ja usaldusväärsuse saavutamisele, toetades äriühinguid, kes kasutavad puhta terasetootmise, täppisvaltsimise ja kvaliteedi parandamise tehnoloogiaid (35).

(138) Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2011. aasta versioon) (2013. aasta muudatus) (36) (edaspidi „kataloog“) nimetatakse terasesektorit soodustatud tootmisharuks. Üks oluline elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatav tooraine on raud. Uurimisperioodil kohaldati rauamaagi suhtes riiklikku maavarade plaani 2016–2020. Muu hulgas tuli plaani kohaselt „tagada ettevõtete koondumine ning kujundada välja turul konkurentsivõimelised suured ja keskmise suurusega kaevandused“, „tagada kohalike ressursside suunamine, et koondada need suurte kaevanduskontsernide kätte“, „vähendada rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete koormust, suurendada omamaiste rauamaagisektoris tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet“ ja „piisavalt kontrollida 1 000 meetri sügavuste kaevanduste ja madala kvaliteediklassi rauamaagi kaevanduste arendamist“.

(139) Rauamaaki on nimetatud ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud terase 13. viisaastakuplaanis 2016–2020. Plaanis on seoses rauamaagiga ette nähtud järgmine: „jätkata uuringute toetamist peamistes omamaiste maavarade valdkondades, […], toetada mitut olemasolevat ja väga konkurentsivõimelist rauamaagisektoris tegutsevat omamaist ettevõtet ulatuslikuma ja aktiivsema arendamise kaudu, […], ning tugevdada omamaiste maavarabaaside rolli (varustus)kindluses“.

(140) Rauamaagitööstus on liigitatud strateegiliseks kujunemisjärgus tööstusharuks ja seega on see hõlmatud strateegiliste kujunemisjärgus tööstusharude 13. viisaastakuplaaniga. Rauamaak, toormalm ja ferrosulamid on kõik loetletud ka riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2019. aasta suuniskataloogis tööstuse kohandamise kohta. Ferrosulameid on nimetatud tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi 2018. aasta tööstuse arendamise ja ülemineku suuniskataloogis.

(141) Nagu ilmneb terast ja rauda käsitlevatest näidetest eespool, suunab Hiina valitsus peale selle elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektori arengut mitmesuguste poliitiliste vahendite ja suunistega ning kontrollib praktiliselt kõiki sektori arendamise ja toimimise aspekte. Seega saab elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu valitsuselt juhiseid ning valitsus sekkub terase ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete peamise tooraine, see tähendab raua osas.

(142) Lisaks eespool kirjeldatule saavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad riigilt ka subsiidiume, mis viitab selgelt riigi huvile selles sektoris. Komisjon tegi uurimise käigus kindlaks, et kaks elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjat, Baosteel (37) ja WISCO, (38) said riigilt otseseid subsiidiume.

(143) Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega sunnitakse ettevõtteid järgima avaliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas terase ja raua tootmist, mis hõlmab elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

(144) Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane ja eespool põhjenduses 128 osutatud pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või täitmise ebapiisav tagamine elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid.

(145) Nagu eespool põhjenduses 128 samuti viidatud, mõjutavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektorit ka alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased palgakulude moonutused. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiina RVs sama tööhõivesüsteemi) (39).

(146) Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete sektorit ei mõjuta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohane ja samuti eespool põhjenduses 128 osutatud valitsuse sekkumine finantssüsteemi. Riigi oluline sekkumine finantssüsteemi mõjutab seega tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

(147) Samuti tuletab komisjon meelde, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused, nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused, ja nende suhtes kohaldatakse planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

(148) Seetõttu ei ole asjakohane mitte üksnes jätta kasutamata elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete omamaised müügihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiina RVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiina RVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

(149) Hiina valitsus ei ole esitanud ühtegi vastupidist tõendit ega väidet. Üks eksportivate tootjate kontsern, nimelt Baosteel ja WISCO (edaspidi „Baoshani kontsern“), esitas märkusi oluliste moonutuste olemasolu kohta.

(150) Esiteks rõhutas Baoshani kontsern, et väidet „oluliste moonutuste“ kohta Hiinas ei tohiks käsitada eelnevalt kindlakstehtud järeldusena. Baoshani kontsern väitis, et komisjon ei tohiks koguda normaalväärtuse arvutamiseks vajalikku teavet võrdlusriigi meetodil uurimise alguses, see tähendab enne seda, kui asjaomase uurimise puhul on olulised moonutused kindlaks tehtud ja kinnitust leidnud. Baoshani kontserni väitel tuleks seda teavet koguda alles pärast seda, kui komisjon on alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätete kohaldamiseks vajalikud faktid kinnitanud. Samuti täheldas kontsern, et taotluses tugineti suurel määral Hiinat käsitlevale aruandele, mis Baoshani kontserni sõnade kohaselt ei vasta erapooletute ja objektiivsete tõendite standardile, sest selle koostamise eesmärk oli hõlbustada Euroopa tootmisharul kaebusi esitada. Peale selle väitis Baoshani kontsern, et komisjoni aruandes sisalduva teabe täpsus ja selle asjakohasus praeguse menetluse seisukohast on äärmiselt kaheldavad, sest aruanne avaldati 2017. aastal ning selle sisu ja viited käsitlevad 2016. ja varasemaid aastaid ning seepärast ei ole see kohaldatav käesoleva uurimise uurimisperioodi suhtes. Ühtlasi märkis Baoshani kontsern, et Hiinat käsitlev aruanne ei hõlma elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid, vaid ainult terasesektorit, ja et terase kohta tehtud järeldused ei pruugi olla elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete puhul asjakohased.

(151) Komisjon leidis, et algatamisteates nimetatud tõendite loetelu oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisav. Kui oluliste moonutuste tegelik olemasolu tehakse kindlaks ja sellest tulenevat artikli 2 lõike 6a punktis a ettenähtud meetodit kasutatakse üksnes ajutiste ja/või lõplike järelduste avaldamise ajal, siis artikli 2 lõike 6a punktis e on sätestatud kohustus koguda selle meetodi kohaldamiseks vajalikke andmeid pärast selle alusel uurimise algatamist. Käesoleval juhul pidas komisjon taotluse esitaja esitatud tõendeid oluliste moonutuste kohta piisavaks, et algatada nende alusel uurimine. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e sätestatud kohustusega täpsustati seda sõnaselgelt algatamisteate punktis 3. Seetõttu tegi komisjon kõik vajaliku, et ta saaks rakendada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohast metoodikat, kui oluliste moonutuste olemasolu leiab uurimise käigus kinnitust.

(152) Seoses aruande erapoolikust käsitleva väitega märgib komisjon, et aruanne on terviklik dokument, mis tugineb ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud kolmandate isikute aruannetele, akadeemilistele uuringutele ja teadlaste artiklitele ning muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele. See on avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel on olnud piisavalt võimalusi seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida. Seoses aruande aegumist käsitleva väitega tuletab komisjon meelde, et siiani ei ole esitatud tõendeid, millest ilmneks, et aruanne on aegunud. Vastupidi – eelkõige märgib komisjon, et aruandes sisalduvad peamised poliitikadokumendid ja tõendid, sealhulgas uurimisaluse toote puhul kehtivad asjaomased viisaastakuplaanid ja õigusaktid, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt asjakohased ning et ei Baoshani kontsern ega teised isikud ole tõendanud, et see enam nii ei olnud.

(153) Mis puudutab väidet, et komisjoni aruanne ei sisalda eraldi peatükki elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete kohta, vaid üksnes terase kohta üldiselt, siis märkis komisjon, et esiteks on elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete näol tegemist terase eriliigiga ja seega on terast käsitlevad sätted üldjoontes kohaldatavad ka elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete suhtes. Teiseks ei ole oluliste moonutuste olemasolu, mis annab aluse alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks, seotud uurimisalust toodet käsitleva konkreetse valdkondliku peatüki olemasoluga. Aruandes on kirjeldatud Hiina RVs esinevaid eri liiki moonutusi, mis on valdkonnaülesed ja laienevad kogu Hiina majandusele ning mõjutavad uurimisaluse toote hindu ja/või tooraineid ja tootmiskulusid. Seega lükati Baoshani kontserni esitatud väited tagasi.

(154) Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobilik kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seepärast arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, see tähendab käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.5.1.4. Võrdlusriik

a) Üldised märkused

(155) Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest. — Hiinaga sarnane majanduse arengutase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga (40). — Uurimisaluse toote tootmine selles riigis (41). — Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis. — Kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

(156) Nagu on selgitatud põhjendustes 123 ja 125, avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud allikate kohta kaks toimikusse lisatud teadet: 30. novembri 2020. aasta esimene tootmistegureid käsitlev teade (edaspidi „esimene teade“) ja 20. juuli 2021. aasta teine tootmistegureid käsitlev teade (edaspidi „teine teade“). Nendes teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis pooltelt nende asjaolude ja allikate kohta saadi. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Brasiiliat, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a.

b) Hiina RVga sarnane majandusarengu tase

(157) Esimeses teates pidas komisjon Maailmapanga andmetel Hiinaga sarnase majanduse arengutasemega riikideks, kus uurimisalust toodet teadaolevalt toodetakse, Brasiiliat ja Venemaad (st Maailmapank on kogurahvatulu alusel liigitanud mõlemad suurema keskmise sissetulekuga riikideks). Liidu tootmisharu pakkus väidetavalt sobiva võrdlusriigina välja ka Lõuna-Korea. Võttes aga arvesse Lõuna-Korea majandusarengu taset vastavalt Maailmapanga liigitusele, ei olnud võimalik kaaluda selle riigi kasutamist võrdlusriigina.

(158) Pärast esimese teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et alusmääruse artikli 2 lõikega 6a antakse komisjonile sobiva võrdlusriigi määramisel ulatuslik kaalutlusõigus ega piirata sarnase majandusarengu taseme põhimõtet riikidega, kelle Maailmapank on liigitanud samasse kogurahvatulu rühma. Eelkõige väitis liidu tootmisharu, et kuigi Maailmapanga liigitus kogurahvatulu põhjal võib olla paljudel juhtudel loogiline, ei ole see mõistlik elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu puhul, mida käesolev uurimine käsitleb. Selle põhjus on asjaolu, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete näol on tegemist ainulaadse kõrgtehnoloogilise terasetootega ning Hiina eksportiva tootja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tehased vastavad kõrgeimatele rahvusvahelistele normidele ja ta ekspordib Euroopa Liitu peamiselt suure läbitavusega (kõrgesse kvaliteediklassi kuuluvaid) elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid. Samuti väitis liidu tootmisharu, et Brasiilia tootja ei suuda saavutada sama kvaliteeditaset, seevastu on Hiina eksportiv tootja majanduslikult ja tehnoloogiliselt samal tasemel kui Lõuna-Korea tehas POSCO, seega oli Lõuna-Korea tema arvamuse kohaselt kõige sobivam võrdlusriik.

(159) Mis puudutab Maailmapanga liigitust, siis on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et normaalväärtuse arvutamisel riikide puhul, kus esineb olulisi moonutusi, võib komisjon kasutada võrdlusriiki, mille majanduse arengu tase on sarnane ekspordiriigi omaga. Et määrata iga juhtumi puhul kindlaks, millised riigid on eksportiva riigiga sarnasel majandusarengu tasemel, kasutab komisjon riike, mille Maailmapank on liigitanud samasse sissetulekukategooriasse. Seejuures kasutab komisjon talle seoses alusmääruse tõlgendamise ja kohaldamisega antud kaalutlusõigust, mida on korduvalt kinnitanud Euroopa Kohus olukordades, kus komisjonile on selline õigus jäetud. Komisjon leiab, et see andmebaas sisaldab piisavat arvu potentsiaalselt sobilikke sarnase arengutasemega riike, kelle seast valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik.

(160) Käesoleval juhul on asjakohane suurema keskmise sissetulekuga riikide kategooria, kuhu Maailmapank on Hiina RV liigitanud. Seepärast ei ole Lõuna-Korea majandusarengu tase sama kui Hiina RV-l ja leiti, et see riik ei vasta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumile.

(161) Pärast teise teate avaldamist väitis Eurofer, et komisjoni hinnang, mis põhines terve riigi majandusarengu tasemel ja milles viidati Maailmapanga liigitusele, ei ole loogiline ning et sellesse tuleks hõlmata Hiina elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu majandusareng. Sellega seoses väitis Eurofer, et Lõuna-Korea ja Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharude majandusareng on Hiina tootmisharuga sarnasel tasemel. Kuna Lõuna-Korea eksportivad tootjad koostööd ei teinud, siis väitis Eurofer, et komisjon saaks kasutada Hiina puhul võrdlusriigina Jaapanit ja normaalväärtuse kindlaksmääramiseks äriühingu Nippon Steel esitatud teavet.

(162) Komisjon leidis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande sõnastus ei võimalda sellist kitsast tõlgendust, sest selles ei ole osutatud sektoripõhisele lähenemisviisile. Peale selle ei esitanud Eurofer mingeid sõltumatuid allikaid, millele komisjon oleks saanud tugineda selle kindlakstegemiseks, et Lõuna-Korea ja Jaapani elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisharu on sarnasel majandusarengu tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi.

c) Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

(163) Esimeses teates osutas komisjon, et nendes riikides, mille puhul tehti kindlaks, et seal toodetakse uurimisalust toodet, see tähendab Brasiilias ja Venemaal, olid avalikult kättesaadavad ainult ühe uurimisaluse toote tootja – äriühingu Aperam Inox América do Sul S.A. (Aperam) – andmed 2019. kalendriaasta kohta. Sellega seoses kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja pakkuma vajaduse korral välja selliseid teisi uurimisaluse toote tootjaid nende valitud ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kriteeriumidele vastavas võrdlusriigis, kelle puhul asjaomaseid andmeid sisaldavad finantsaruanded on hõlpsalt kättesaadavad.

(164) Pärast esimese teate avaldamist ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Aperami kohta ega asjaomaseid avalikke finantsandmeid elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja kohta võimalikus võrdlusriigis.

(165) Pärast teise teate avaldamist nõustus Eurofer, et Brasiilia on sobivam võrdlusriik kui Venemaa. Sellest hoolimata väitis Eurofer, et Aperam ei ole tehniliselt suuteline tootma kõrge kvaliteediklassiga tooteid, mida Baoshani kontsern ELi ekspordib, sest ta ei ole investeerinud tehnoloogiasse, protsessidesse ja oskusteabesse, mis on selliste kvaliteediklasside puhul vajalikud. Eelkõige osutas Eurofer kulumi tasemele, mis oli väidetavalt liiga madal ja mida tuleks korrigeerida vastavalt liidu või Lõuna-Korea tootjate kulumi tasemele.

(166) Nagu on selgitatud põhjenduses 180, ei tuginenud komisjon normaalväärtuse arvutamisel Aperami kulumi tasemele. Aperami andmed, mida normaalväärtuse arvutamiseks kasutati, käsitlesid ainult müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära. Mis puudutab kulumit ja muid üldkulusid, siis tugined komisjon Baoshani kontserni üldkuludele, väljendatuna protsendina muudest tootmiskuludest, ja kohaldas seda protsendimäära ümberarvutatud tootmiskulude suhtes. Seepärast lükati see väide tagasi.

(167) Pärast teise teate avaldamist väitis Eurofer ka seda, et komisjon peaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamisel lähtuma ka Aperami 2020. kalendriaasta finantsandmetest.

(168) Komisjon nõustus selle väitega, ent tugines lõpuks ainult 2020. aasta andmetele, sest nagu on märgitud põhjenduses 203, siis pärast muude kui tegevuskulude väljajätmist ei kajastanud 2019. aasta finantsaruanded kasumit.

(169) Esimeses teates loetles komisjon kõik elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmistegurid, nagu toorained, tööjõud ja energia. Samas teates leidis komisjon, et tööstusliku tooraine ekspordipiirangute OECD andmebaasi (42) ning eelkõige Brasiiliat (HS-koodid 7225 11 ja 7226 11) ja Venemaad (HS-koodid 7204 10 kuni 7204 50) käsitlevate tööstusliku tooraine ekspordipiirangute loetelu põhjal esineb teatavate tootmistegurite puhul kaubanduspiiranguid. Peale selle on komisjoni talituste töödokumendis Venemaa Föderatsiooni majanduses esinevate oluliste moonutuste kohta kaubanduskaitse uurimise seisukohast (SWD(2020) 242) Venemaa puhul kindlaks tehtud olulised moonutused maagaasi- (43) ja elektrisektoris, (44) riigi ulatuslik sekkumine peamistesse toorainesektoritesse, terasetööstusse ja transporti ning suur kontsentreeritus ja vertikaalne integratsioon nendes sektorites (45) ning elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete (HS-koodid 7225 11 ja 7226 11) suhtes imporditollimaksude kohaldamine. Neid kaubanduspiiranguid ja olulisi moonutusi arvesse võttes leidis komisjon selles etapis, et Brasiilia oleks sobiv võrdlusriik, ja kutsus pooli esitama märkusi võimalike võrdlusriikide sobivuse kohta.

(170) Pärast esimese teate avaldamist esitas liidu tootmisharu lisaks esimeses teates sisalduvatele argumentidele täiendavaid argumente selle kohta, miks Venemaa oli vähem sobiv võrdlusriik kui Brasiilia.

(171) Peale selle märkis komisjon, et ükski pool ei vaidlustanud tema järeldusi Venemaa kui võrdlusriigi puhul kindlakstehtud puuduste kohta, mis esitati esimese teate punktis 2. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, sest ta vastas kõikidele kriteeriumidele, see tähendab tema arengutase on võrreldav Hiina omaga, riigis tegutseb elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja ja kõnealust tootjat käsitlevad andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta on hõlpsalt kättesaadavad.

d) Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

(172) Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

e) Järeldus

(173) Eespool esitatud analüüsi põhjal otsustas komisjon käsitada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses.

3.5.1.5. Moonutamata kulud ja võrdlusalused

a) Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

(174) Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportiv tootja uurimisaluse toote tootmisel kasutab, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

(175) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (GTA). Samuti esitas komisjon samas teates tootmistegurite harmoneeritud süsteemi (HS) kohased koodid või kaubakoodid, mida kasutatakse muu hulgas ELis, Kanadas või Brasiilias ning mida huvitatud isikute esitatud teabe põhjal kavatseti esialgu GTA andmebaasil põhinevas analüüsis kasutada.

(176) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

(177) Lähtudes ettepanekust kasutada võrdlusriigina Brasiiliat, teavitas komisjon teises teates huvitatud isikuid sellest, et ta kasutab enamiku toorainete moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasi.

b) Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud andmed

(178) Komisjon koostas tootmistegurite ja allikate loetelu, mida ta kavatses kasutada kõikide tootmistegurite puhul, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uurimisaluse toote tootmisel kasutavad. Komisjon ei saanud tootmistegurite loetelu kohta ühtegi märkust.

(179) Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil toimunud ristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a. Tabel 1 Elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmistegurid Tootmistegur Kaubakood Moonutamata väärtus Mõõtühik Toorained Rauamaak 2601 11 729,85 Tonn Paagutatud 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 Tonn rauamaak Rauaräbu 2619 712,97 Tonn Koksisüsi 2701 12 1 076,38 Tonn Terasejäägid 7204 10 865,57 Tonn Ferrosiliitsium 7202 21 12 766,44 Tonn Ferronioobium 7202 93 155 625,46 Tonn Alumiinium 7601 10 14 547,25 Tonn Ferrokroom 7202 41 9 107,45 Tonn Vask 7402 42 514,89 Tonn Lubjakivi 2521 98,65 Tonn Kaltsiumoksiid 2522 10 1 091,01 Tonn Tina 8001 10 586 967,35 Tonn Ferrofosfor 7202 99 10 33 143,39 Tonn Mangaan 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 Tonn Magneesiumoksiid (MgO) 2519 90 10 , 2519 90 90 (Prantsusmaa) 44 837,45 Tonn Kulumaterjalid Tööjõud Tööjõud 84,59 Töötunni kohta Energia Elektrienergia 2716 8 251,91 kWh Maagaas 2711 11 3,42 –3,72 m3 Nafta 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 m3 Koks 2704 00 11 , 2704 00 12 , 1 878,96 Tonn 2704 00 90 Kivisüsi 2701 11 768,01 Tonn Kivisöegaas 2705 0,59 1 000 m3 Vesinik 2804 10 (Kanada) 2,74 m3

(180) Samuti lisas komisjon tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma, nagu kulum ja muud püsikulud, mida ei saa kvantifitseerida. Kuna Aperami avalikult kättesaadavad finantsandmed ei sisaldanud asjakohaseid andmeid üldkulude summa kindlakstegemiseks, kasutati nende asemel eksportiva tootja äriühingupõhiseid andmeid, mida kohaldati ümberarvutatud tootmiskulude suhtes. Metoodikat on nõuetekohaselt selgitatud punktis 3.5.1.6.

(181) Pärast toimikusse lisatud teise teate avaldamist palus Eurofer komisjonil arvutada normaalväärtus otse eurodes, et vältida jüaani vahetuskursist tingitud moonutusi. Mis puudutab dumpingu arvutamiseks kasutatud vääringut, siis ei esitanud Eurofer moonutuste kohta mingeid tõendeid. Selle põhjal arvutas komisjon dumpingu vastavalt oma tavapraktikale, see tähendab kasutades eksportiva riigi vääringut.

c) Toorained

(182) Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud ja transpordikulud. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (46) 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja Hiina RVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 154, ei ole Hiina RV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv oluliste moonutuste tõttu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiina RVst võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline (keskmiselt üle 90 %).

(183) Mitme tootmisteguri puhul moodustasid koostööd tegevate eksportivate tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ebaolulise osa tooraine kogukuludest. Kuna olenemata kasutatud allikast ei mõjutanud nende puhul kasutatud väärtus märgatavalt dumpingumarginaali arvutamist, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla, nagu on selgitatud põhjenduses 209.

(184) Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarnega seoses kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomaste toorainete tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võib eksportiva tootja toorainekulude ja esitatud transpordikulude suhet põhjendatult kasutada näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse toorainete tarnimise moonutamata transpordikulusid.

(185) Pärast esimese teate avaldamist väitis Baoshani kontsern, et teatavate toorainete (vesinik, lämmastik, hapnik ja tina) hinnad olid Brasiilias palju kõrgemad kui Venemaal, peamiselt Brasiiliasse suunatud impordi väga madala taseme tõttu. Sellega seoses kutsus Baoshani kontsern komisjoni üles kasutama alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel muid allikaid, nagu rahvusvahelised hinnad või omamaised kulud Hiinas.

(186) Komisjon leidis, et hapnikku, lämmastikku ja tina imporditi Brasiiliasse tüüpilistes kogustes. Seepärast lükati neid tooraineid käsitlev väide kõigepealt tagasi. Mis puudutab aga vesinikku, siis täheldas komisjon, et impordi tase ja hinnaerinevused olid tõepoolest märkimisväärsed. Seepärast leidis komisjon, et kõige sobivam on kasutada maailma suurima vesinikueksportija, s.o Kanada andmeid. Kuna tina impordi tasemes ja hindades ei olnud olulisi erinevusi, siis lähtus komisjon Brasiiliasse kui tervikusse suunatud impordist.

(187) Pärast teise teate avaldamist väitis Baoshani kontsern, et Brasiiliasse imporditud lämmastiku ja hapniku arvutatud hinnad olid ekslikud, sest sõltuvalt päritoluriigist esines ühikuhindades märkimisväärseid erinevusi. Tema väitel olid Paraguayst pärit lämmastiku ja hapniku impordihinnad keskmisest impordihinnast vastavalt 11 ja 8 korda madalamad, mis osutab impordihindade märkimisväärsetele erinevustele sõltuvalt päritoluriigist. Peale selle väitis ta, et Paraguayst pärines vastavalt üle 98 % ja 70 % lämmastiku ja hapniku impordimahust. Lisaks väitis Baoshani kontsern, et nende toorainete ühikukulu oli oluliselt väiksem kui keskmine impordihind. Selle põhjal ja arvestades nende kahe tooraine osakaalu soovitas Baoshani kontsern käsitada lämmastikku ja hapnikku kulumaterjalidena või tugineda üksnes Paraguayst pärit lämmastiku ja hapniku impordihinnale.

(188) Võttes arvesse lämmastiku- ja hapnikukulude osakaalu tootmiskuludes ja täheldatud hinnaerinevusi, leidis komisjon, et on asjakohane käsitada neid tooraineid kulumaterjalidena.

(189) Pärast esimese teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks on vaja eriti kõrge kvaliteediklassiga rauamaaki ja magneesiumoksiidi ning et HS-koodidel või võrdlusriigi koodidel, mis tavaliselt hõlmavad kõiki kvaliteediklasse, põhinev impordistatistika ei kajasta seda.

(190) Komisjon leidis, et see väide on põhjendatud, sest elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted on tõepoolest väga keeruline toode, mis on tavapärastest teraseliikidest palju kallim ning mis nõuab spetsiaalseid valmistamisviise ja väga kõrge kvaliteediklassiga materjale ka rauatootmise eelnevatel tasanditel. Kuna eksportiva tootja esitatud andmed ei võimaldanud komisjonil eristada konkreetselt elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatavaid rauamaagi klasse, siis leidis komisjon, et kõige sobivam võrdlusalus on 66 % rauasisaldusega rauamaagi hind Fastmarketsi (47) andmete põhjal.

(191) Komisjon leidis, et elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatav magneesiumoksiid (MgO) on palju kõrgema kvaliteediga kui Brasiiliasse imporditav magneesiumoksiid. Võrdlusriigi MgO tollikoodid hõlmavad rohkem MgO klasse kui see väga spetsiifiline klass, mida kasutatakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel. Lisaks valmistavad sellist MgOd väga vähesed tootjad väga vähestes riikides, millest üks on Prantsusmaa. Hiina eksportiva tootja ja liidu tootmisharu andmetel elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmiseks kasutatav MgO liik on tõepoolest mitu korda kallim kui Brasiiliasse imporditav MgO. Seega ei ole Brasiiliasse imporditav MgO elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel kasutatava MgO puhul sobiv võrdlusalus. Selle tulemusel leidis komisjon, et asjakohane võrdlusalus, mis kajastab rahvusvahelisi hindu väljaspool liitu ja Hiinat, on Comexti teatatud ekspordihinnad Prantsusmaalt kui elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete jaoks kasutatava MgO peamisest tootjariigist elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooteid tootvatesse riikidesse (48) suunatud eksport, välja arvatud Hiina RVsse suunatud eksport ja liitu jääv toodang.

(192) Komisjon leidis, et andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) teatatud koksisöe ja suruõhu impordihinnad Brasiiliasse ei ole tüüpilised. Peale selle kaasnesid nende hindadega suured konverteerimisprobleemid.

(193) Kuna puudub konkreetne teave Hiina eksportiva tootja kasutatavate koksisöe klasside kohta, siis leidis komisjon, et asjakohane on kasutada kõrgeima kvaliteediga kõva koksisöe hinda Fastmarketsi andmete põhjal. Uurimise käigus selgus, et ka kõrgeima kvaliteediklassi koksisöe võrdlushind on madalam kui eksportiva tootja teatatud hind, mida tema koksisöe ostmisel maksis. See on veel üks näitaja, et eksportiv tootja kasutas oma tootmisprotsessis väga kõrge kvaliteediga koksisütt.

(194) Mis puudutab suruõhku, siis teatas eksportiv tootja oma tarbimise kuupmeetrites, samal ajal kui Brasiiliasse imporditud kogused on esitatud ainult kilogrammides ja komisjon ei suutnud leida sobivat konverteerimistegurit. Igal juhul moodustas suruõhk ebaolulise osa eksportiva tootja tootmise kogukuludest. Selle põhjal käsitas komisjon seda tootmistegurit kulumaterjalina.

(195) Puudusid andmed selle kohta, et uurimisperioodil oleks Brasiiliasse ferronioobiumi (FeNb) imporditud. Seepärast kasutas komisjon FeNb puhul ka maailma suurima eksportija, see tähendab Brasiilia andmeid, järgides sama lähenemisviisi, mida on mainitud põhjenduses 186 vesiniku puhul.

(196) Mis puudutab kivisöegaasi, siis teatas eksportiv tootja oma tarbimise kuupmeetrites, samal ajal kui Brasiiliasse imporditud kogused on esitatud ainult kilogrammides ja komisjon ei suutnud leida kivisöegaasi jaoks sobivat konverteerimistegurit. Peale selle imporditi Brasiiliasse ainult 58 kg kivisöegaasi. Seepärast arvutas komisjon kivisöegaasi võrdlushinna maagaasi hinna põhjal võrdlusriigis, kontrollides mõlema gaasi kütteväärtust.

(197) Pärast teise teate avaldamist esitas Eurofer märkusi teatavate toorainete ja kulumaterjalide kohta, mida kasutatakse elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmisel. Samuti palus ta komisjonil võtta arvesse omamaist transporti Hiina eksportiva tootjani.

(198) Sellega seoses leidis komisjon, et Baoshani kontserni esitatud teave kajastas kõiki asjakohaseid tootmistegureid, isegi kui tootmisprotsess oli erinev. Lisaks võeti komisjoni arvutustes omamaist transporti arvesse, nagu on selgitatud põhjenduses 184.

d) Tööjõud

(199) Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada tööjõukulude moonutamata väärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja Aperami tööjõukulusid. Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi. Kui 2020. aasta andmed said kättesaadavaks, arvutas komisjon tööjõukulud ümber 2019. ja 2020. aasta keskmisena, et kajastada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

e) Elektrienergia

(200) Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada elektrikulude moonutamata väärtuse kindlaksmääramiseks Brasiilia osariigi Minais Geraisi (kus asub Brasiilia ainus elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja) elektritarnija CEMIGi teatatud elektritariife (49). Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi.

f) Maagaas

(201) Teises teates tegi komisjon ettepaneku kasutada Brasiilia osariigi Minais Geraisi (kus asub elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootja) tarnija GASMIGi teatatud maagaasi hindu tööstustarbijatele (50). Täpsemalt kasutas komisjon tööstuslikul eesmärgil tarbitava gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta. Komisjon arvutas võrdlushinna tariifide põhjal, mida GASMIG uurimisperioodil kohaldas. Võrdlushind sisaldab makse (Tarifa com impostos). Ükski huvitatud isik ei esitanud selle kohta märkusi.

g) Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

(202) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mis eespool viidatud tootmistegurites ei sisaldu.

(203) Oma esimeses ja teises teates osutas komisjon, et ta kasutab Aperami finantsandmeid, ja tegi sellega seoses kättesaadavaks Aperami 2019. aasta finantsandmed. Pärast täiendavat analüüsi ja muude kui tegevuskulude ja -tulude väljajätmist ilmnes aga, et Aperam oli 2019. aastal kahjumis. Seega ei saanud tema 2019. aasta andmeid kasutada.

(204) Menetluse käigus said komisjonile kättesaadavaks Aperami finantsandmed 2020. kalendriaasta kohta. Pärast muude kui tegevuskulude ja -tulude väljajätmist teenis Aperam kasumit. Kooskõlas Euroferi taotlusega kasutada 2020. aasta finantsaruandeid arvutas komisjon müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära Aperami kõnealuse aasta finantsaruannete põhjal. Lisaks leidis komisjon, et käesoleval juhul oli asjakohasem kasutada Aperami konsolideeritud andmeid, kui tugineda tema kontrollitavate seotud üksuste finantsaruannetele. Konsolideeritud andmetel põhinev lähenemisviis annab Aperami tegevusest täpsema pildi ja sellega arvatakse tema finantstulemustest maha äriühingutevaheline kasum, mis ei ole eraldi raamatupidamisaruannetes tuvastatav. Samamoodi ei ole ei Aperami konsolideeritud ega eraldi raamatupidamisaruannetes käsitletud üksnes elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete tootmist. Seepärast ei tähenda konsolideeritud andmete kasutamine, et andmed oleksid vähem täpsed. Selle tulemusel põhinesid moonutamata müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Aperami 2020. aasta finantsaruannetel.

(205) Koostööd tegevate eksportivate tootjate tootmise üldkulusid väljendati protsendina eksportivate tootjate tegelikult kantud tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

3.5.1.6. Arvutuskäik

(206) Eespool kirjeldatu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

(207) Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid iga koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Neid Baoshani kontserni esitatud tarbimismäärasid kontrolliti kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Nagu on osutatud põhjenduses 47 eespool, saatis komisjon pärast kaugmeetodil toimunud ristkontrolli Baoshani kontsernile kirja (edaspidi „artiklit 18 käsitlev kiri“), milles ta väljendas oma kavatsust tugineda kättesaadavatele faktidele ja kohaldad