Komisjoni määrus (EÜ) nr 362/1999,

18. veebruar 1999,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Mehhikost, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärineva terastrossi ja -kaabli impordile ning kiidetakse heaks teatavate Ungari ja Poola eksportijate pakutud kohustused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98, [2] eriti selle artikleid 7 ja 8,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

(1) Komisjon teatas 20. mail 1998 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud teadaandes [3] dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "Hiina"), Indiast, Korea Vabariigist (edaspidi "Korea"), Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärineva terastrossi ja -kaabli impordi suhtes ühendusse.

Komisjon teatas 30. juulil 1998 samuti dumpinguvastase menetluse algatamisest Ungarist, Mehhikost ja Poolast pärinevate samade toodete impordi suhtes. [4]

(2) Menetlused algatati kahe kaebuse tulemusena, mille Euroopa Liidu terastrossitööstuste (EWRIS) koostöökomitee esitas 1998. aasta aprillis ja juunis ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa ühenduse terastrossi ja -kaabli tootmisest. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti pärast konsulteerimist menetluse algatamiseks piisavaks.

Hiljem peeti sobivaks mõlemad menetlused dumpingu- ja kahjuanalüüsi eesmärgil ühendada (vt preambuli põhjendus 6).

(3) Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid ja importijaid, teadaolevaid tarnijaid ja kasutajaid, asjaomaseid ühendusi ja eksportivate riikide esindajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul. Asja arutati kõigi isikutega, kes seda taotlesid.

(4) Komisjon saatis kõigile teadaolevatele pooltele küsimustikud. Pidades silmas kaebuse esitanud ühenduse tootjate suurt arvu ja määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 6 lõikes 9 kehtestatud tähtaegu, otsustas komisjon uurida kahju kaebuse esitanud ühenduse tootjate valimi põhjal kooskõlas algmääruse artikliga 17. Komisjon sai vastused asjaomaste riikide 21 eksportivalt tootjalt, kolmelt importijalt ja kolmelt varustava tööstuse tarnijalt. Tooteid kasutavatelt tööstusharudelt vastuseid ei saadud.

(5) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu, kahju tekitamise ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrolli järgmiste ettevõtete ruumides:

A. Kaebuse esitanud ühenduse tootjad

a) Taani:

Randers Rebslageri

b) Prantsusmaa:

Trefileurope

b) Saksamaa:

BTS Drahtseile GmbH

d) Itaalia:

Redaelli Tecnacordati SpA

e) Hispaania:

Trenzas y Cables SL

f) Ühendkuningriik:

Bridon International Limited

B. Eksportivad tootjad

a) Ungari:

Drótárú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc

b) India:

Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Kalkuta

Mohatta & Heckel, Mumbai (Bombay)

c) Korea:

Kiswire Ltd, Seoul ja Pusan

Manho Rope & Wire Ltd, Pusan

Chung Woo Rope Co., Ltd, Pusan

Chun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd, Suncheon

d) Mehhiko:

Aceros Camesa SA de CV, Mexico

Cablesa SA de CV, Queretaro

Viimast ettevõtet uuriti, kuid selle puhul ei leidnud vaatlusaluse toote eksportimine uurimisperioodi jooksul kinnitust, mistõttu selle suhtes ei kohaldata dumpinguvastast menetlust.

e) Poola:

Drumet SA, Wloclawek

"Linodrut" Group [5]

f) Lõuna-Aafrika:

Haggie Rand Limited, Cleveland

C. Ühenduses asuvad sidusimportijad

a)India: | Usha Martin Europe Limited (Ühendkuningriik), |

Usha Martin Scandinavia (Taani) |

b)Korea: | Kiswire Europe BV (Madalmaad) |

c)Lõuna-Aafrika: | Haggie Rand Europe (Belgia), |

Le Lis (Belgia) |

(6) Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas mõlema menetluse puhul ajavahemikku 1. jaanuarist 1997 kuni 31. märtsini 1998 (edaspidi "uurimisperiood").

Kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanuarist 1997 kuni 31. märtsini 1998 (edaspidi "vaatlusperiood").

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(7) Vaatlusalused tooted on terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, sealhulgas mittehargnevad trossid ja kaablid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm (edaspidi tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt "terastrossid"). Need on praegu liigitatud CN-koodide 73121082, 73121084, 73121086, 73121088 ja 73121099 alla.

Terastrossid koosnevad kolmest põhikomponendist: terastraat, millest moodustuvad keermed, ümber südamiku põimitud keermed ja südamik ise. Kõnealuste komponentide ehitus erineb, sõltudes terastrossi kavandatava kasutuse füüsikalistest nõuetest. Teatavatel juhtudel võib terastrossina kasutada ühtainust keeret.

Terastrosse on mitmesuguse kvaliteediga ning nende tõmbetugevus ja läbimõõt erinevad. Terastross võib olla galvaniseeritud (st tsingitud) või läikiv.

Keermed saadakse mitme traadi tiheda kokkupõimimise teel erinevate geomeetriliste mustrite või moodustiste kujul (standardne, Seale, Filler ja Warrington). Iga terastrossi liigi omadused määravad tema kogus, mõõtmed, kvaliteet ja konkreetne ehitus.

Keermed pannakse harilikult kokku ja põimitakse ümber südamiku, mis võib olla kiust (naturaalsest või sünteetilisest), terasest või kombineeritud neist mõlemast.

Terastrossidel võib olla ka muid erisusi, nagu näiteks keerusuund, vormitus või muud eriomadused (nt kokkupressitud, ristkorrutisega või mittekeerduvad trossid). Need on harilikult ümmarguse ristlõikega, kuid võivad olla ka neljakandilised. Terastross võib olla lõigatud sobiva pikkusega juppideks või varustatud manustega (konksud, rõngad) ning see võib olla kaetud plastiga.

Terastrossidel on palju eri kasutusalasid, sealhulgas üldotstarve, kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäendus, metsandus, õhutransport, tsiviilehitus, ehitus ja tõsteseadmed. Vaatamata nimetatud eri kasutusaladele ja väikestele erinevustele füüsikalistes omadustes, peetakse kõnealuseid tooteid üheks ja samaks tooteks.

2. Samasugune toode

(8) Kuigi teatavad eksportivad tootjad väitsid, et kõik erinevatest eksportivatest riikidest pärinevad vaatlusalused tooted ei ole sarnased, leidis komisjon, et eri liiki terastrosside põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste (vt eespool toodud kirjeldust) vahel eiole olulisi erinevusi. Terastrosside rakendamise ja kasuta mise osas leiti, et kuigi eksisteerib suur hulk nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid, on kõigi terastrosside kasutus peamiselt ühesugune.

Leiti, et Ungaris, Indias, Koreas, Mehhikos, Poolas ja Lõuna-Aafrikas toodetud ja nende omamaisel turul müüdud terastrosside ning ühenduse tööstuse poolt toodetud ja müüdud terastrosside füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusvaldkonnad on samad kui nendel terastrossidel, mida eksporditi asjaomastest riikidest ühendusse. Lisaks leiti iga tooteliigi siseselt, et asjaomastest riikidest ühendusse eksporditud terastrossid ja ühenduses toodetud terastrossid olid omavahel vahetatavad. Seepärast jõuti järeldusele, et kõik terastrossid on samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPING

1. Normaalväärtus

a) Üldmenetlus (Hiina, Ungari, India, Korea, Mehhiko, Poola, Lõuna-Aafrika ja Ukraina)

(9) Normaalväärtuse kehtestamisel tehti kõigepealt iga koostööd tegeva asjaomaste riikide eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht oli representatiivne kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2, st kas kõnealune müük moodustas rohkem kui 5 % ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügimahust.

Seejärel uuriti, kas iga tooteliigi omamaine kogumüük moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditud sama tooteliigi müügimahust.

5 % tingimusele vastavate toodete puhul uuriti, kas neid oli tavapärase kaubandustegevuse käigus piisavalt müüdud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

Kui omamaine kogumüük üle ühiku hinna moodustas vähemalt 80 % müügist, määrati tooteliigi normaalväärtus kindlaks kogu omamaise müügi puhul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel. Kui tulutoovate tehingute maht oli vähem kui 80 %, kuid mitte vähem kui 10 % müügist, määrati tooteliigi normaalväärtus kindlaks ülejäänud tulutoova omamaise müügi puhul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel.

(10) Tooteliikide puhul, mille omamaise müügi maht oli alla 5 % ühendusse eksporditud mahust või tulutoova omamaise müügi maht alla 10 %, peeti omamaist müüki algmääruse artikli 2 lõigete 2 ja 4 tähenduses ebapiisavaks ja seetõttu ei võetud seda arvesse. Kõnealustel juhtudel võeti normaalväärtuse aluseks kaalutud keskmised hinnad, mida asjaomase riigi muud tootjad nõudsid vastava tooteliigi representatiivse omamaise müügi puhul tavapärase kaubanduse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1.

(11) Kui müük oli ebapiisav või puudus asjaomase riigi muude tootjate representatiivne omamaine müük, võeti tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel aluseks tootmiskulud, mis vaatlusalune eksportiv tootja kannab kõnealuse tooteliigi puhul, millele lisati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. Müügi-, üld-ja halduskulud arvutati representatiivse omamaise müügi põhjal ja kasumimarginaal representatiivse müügi põhjal tavapärase kaubanduse käigus.

b) Olemasoleva teabe kasutamine (India ja Poola)

(12) Üks India ja üks Poola eksportiv tootja ei andnud normaalväärtuse kohta piisavat teavet; eelkõige oli ebapiisav tootmiskulusid käsitlev teave. Kõnealustel juhtudel tuli vastavalt algmääruse artikli 18 lõigetele 1 ja 5 nimetatud ettevõtete toodete normaalväärtus kindlaks määrata olemasolevate andmete põhjal. Ajutiselt otsustati, et muude asjaomase riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate normaalväärtust käsitlev teave kujutab endast kõige sobivamat lähtealust.

c) Mitteturumajanduslike riikide võrdlusriik (Hiina ja Ukraina)

(13) Kuna Hiinat ja Ukrainat loetakse mitteturumajanduslikeks riikideks, oli vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 normaalväärtus vaja kindlaks määrata võrdluse teel kolmanda turumajandusliku riigiga. Kaebuse esitaja pakkus selleks Norrat ja seda mainiti algatusteates. Kõnealuses teates täpsustatud tähtaja jooksul väljendas üks Hiina eksportiv tootja kõnealuse ettepaneku suhtes oma lahkarvamust ja pakkus alternatiivina Indiat. Üks Ukraina tootja väljendas samuti oma lahkarvamust ja pakkus Türgit.

Uurimisel selgus, et Norra ei sobi võrdlusriigiks, kuna seal oli ainult üks tootja ja import sinna oli piiratud, mistõttu konkurents kõnealusel turul oli väga piiratud; lisaks oli siseturg väga väike.

Viidi läbi uuring, et teha kindlaks, kas on võimalik kasutada Ühendriikide normaalväärtust, kus konkurentsivõimelisel turul eksisteerib lai valik tooteid. Ainult üks ettevõtetest, kellega Ühendriikides ühendust võeti, nõustus koostööd tegema. Uurimise käigus selgus siiski, et kõnealuse tootja koostöö tase ei ole piisav, et võimaldada komisjonil rahuldavalt kontrollida iga tooteliigi hinnataset ja tootmiskulusid Ühendriikide turul.

Komisjon uuris samal ajal, kas Tai või Türgi oleksid sobivad valikud. Võeti ühendust mitmete ettevõtetega, kes keeldusid aga komisjonipoolsetele märkimisväärsetele pingutustele vaatamata koostööd tegemast.

Kõnealuste asjaolude tõttu otsustati kasutada üht menetluses hõlmatud turumajandusega riiki. Kõige sobivamaks võrdlusriigiks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 peeti Indiat. Esiteks on Indial suurim siseturg, mida iseloomustab konkureerivate kohalike tootjate märkimisväärne arv; teiseks vaatlusaluse toote omamaine müük on Indias kõige representatiivsem, võrreldes Hiina ja Ukraina ekspordiga ühendusse.

Ülalmainitud põhjustel määrati Hiina ja Ukraina ekspordi normaalväärtus ühendusse kindlaks India turul sõltumatute tarbijate poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

2. Ekspordihind

a) Üldmenetlus

(14) Kui ühendusse eksporditud tooted müüdi otse sõltumatutele tarbijatele, määrati nende ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

(15) India, Korea ja Lõuna-Aafrika puhul arvutati ekspordihinnad kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 selle hinna alusel, millega imporditud tooteid müüdi esimest korda edasi ühenduse sõltumatule ostjale. Kõnealuseid hindu korrigeeriti, et võtta arvesse importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas mõistlikku vahet müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Kasumitase määrati kindlaks kasumiteabe põhjal, mille olid esitanud koostööd tegevad vaatlusaluse toote sõltumatud importijad ühendusse, kui sellist teavet peeti nii usaldusväärseks kui ka representatiivseks.

b) Erikohtlemine (Hiina)

(16) Neli eksportivat Hiina tootjat taotlesid erikohtlemist, st neist igaühe puhul eraldi ekspordihinna kehtestamist ja dumpingumarginaali arvutamist.

Komisjon kontrollis, kas kõnealused neli ettevõtet on Hiina riigist tegelikkuses ja õiguslikult nii iseseisvad, et need oleks võrreldavad valdava osa turumajandusliku riigi ettevõtetega. Selleks saadeti ettevõtetele üksikasjalikud küsimused, mis käsitlesid omandilist kuuluvust, juhtimist, kontrolli ning kaubandus- ja äripoliitika kindlaksmääramist.

Neli asjaomast ettevõtet ei suutnud komisjonile rahuldavalt tõestada, et nad on Hiina ametivõimudest piisavalt sõltumatud. Eelkõige oli põhjuseks see, et nii kõnealuste ettevõtete kapital kui ka tootmisvahendid kuuluvad riigile.

Välja arvatud üks ettevõte, mille eeskirjadest oli selge, et otsustamisõigus kuulub kõigis peamistes tegevusvaldkondades riigile, ei saatnud ülejäänud kolm ettevõtet oma põhikirja koopiaid.

Seetõttu oli võimatu kindlaks teha, kas kõnealused ettevõtted tegutsevad Hiina ametivõimudest sõltumatult või mitte, kas neil on vabadus otsustada palkade, tootmistaseme ja hinnapoliitika ning eelkõige sise- ja eksportturul müüdavate koguste üle.

Seetõttu otsustati, et erikohtlemine ei ole kõnealuse nelja ettevõtte puhul sobilik.

3. Võrdlus

(17) Õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse algmääruse artikli 2 lõikes 10 ette nähtud erinevusi: kaudseid makse, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, lisa-, pakendamis-, krediidi- ja müügijärgseid kulusid ning vahendustasu.

(18) Kolm Korea ettevõtet, Ungari ettevõte ja üks India ettevõte taotlesid impordikulude eest soodustust. Taotlus rahuldati Ungari ettevõtte ja Korea ettevõtete puhul, välja arvatud ühe puhul, kes ei suutnud näidata, et imporditud toorainete, mida kasutatakse siseturul müüdava vaatlusaluse toote valmistamiseks, ja impordikulude eest nõutava soodustuse vahel on otsene seos. Soodustust ei antud India ettevõttele, kes ei suutnud tõestada, et mõne imporditud tooraine, peamiselt tsingi pealt maksti tollimaksu ja et need paigutati füüsiliselt siseturul müüdavasse vaatlusalusesse tootesse.

(19) Lõuna-Aafrika ettevõte ja üks Poola ettevõte taotlesid kaubandusliku tasandi erinevusest tulenevat kohandamist. Lõuna-Aafrika ettevõte tõi taotluse põhjenduseks, et siseturul müüdi toodet sõltumatutele tarbijatele või filiaalide kaudu samas, kui eksport müüdi suurtele turustajatele, kes müüsid toodet edasi. Filiaalide kaudu toimuva müügi kohta väideti, et nende ülesanded olid laiaulatuslikumad ja hinnad kõrgemad kui otse vabrikust müümise korral. Kõnealust taotlust ei rahuldatud, kuna ettevõte ei suutnud näidata, et sõltumatutele tarbijatele müümise ja filiaalide kaudu müümise vahel oli siseturul püsiv hinnavahe.

(20) Üks Poola tootja väitis, et ühendusse eksporditavad tooted müüdi turustajatele ja hulgimüüjatele, kes ostsid suurtes kogustes samas, kui siseturul müüdi turustajatele ja lõppkasutajatele, kes ostsid väikestest kogustes. Ettevõte ei näidanud aga, et nende väidetavalt eri liiki tarbijate tegevus oleks olnud erinev ega et eksportiva riigi siseturul oleks eri kaubanduslike tasandite vahel olnud püsiv ja selge hinnavahe. Seega ei tundunud kohandamine olevat põhjendatud.

(21) Üks India ettevõtte taotles, et komisjon kasutaks krediidikulude arvutamisel tegelikku maksekuupäeva, mitte arvel esitatud maksetingimusi. Kõnealune taotlus lükati tagasi, kuna makstava hinna kindlaksmääramisel ei peetud mitte tegelikku maksekuupäeva, vaid arvel esitatud maksetingimusi teguriks, mida tuleb arvesse võtta.

(22) Lõuna-Aafrika ettevõte taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile j soodustust valuutavahetuse eest põhjendusega, et Lõuna-Aafrika randi kallinemise tõttu Euroopa valuutade suhtes uurimisperioodi jooksul tuleks ekspordihindu kohandada. Kõnealune taotlus lükati tagasi, kuna vahetuskursi kõikumine ei kujutanud endast püsivat muutust.

(23) Ülalmainitud Poola ettevõte taotles oma normaalväärtuse kohandamist, kuna tema omamaine müük toimus põhiliselt varudest, mistõttu kõnealuste varude rahastamisest tekkisid kulud samas, kui ekspordituru jaoks toodeti tellimuste alusel. Kõnealust kohandamist taotleti vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile k. Kuna ettevõte ei näidanud, et vahe rahastamiskuludes oleks mõjutanud hinna võrreldavust, ja puudusid tõendid, mis oleksid näidanud, et tarbijad maksavad selle tulemusena siseturul pidevalt erinevaid hindu, ei olnud võimalik taotlust rahuldada.

4. Dumpingumarginaalid

a) Menetlus

(24) Iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasemel ja samal kaubandustasandil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Kõnealune võrdlus osutas kõigi asjaomaste riikide, välja arvatud Korea puhul dumpingule.

(25) Koostööd mitte tegevate asjaomaste ettevõtete suhtes, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule, ei võtnud komisjoniga ühendust ega andnud uurimise käigus vajalikku teavet, määrati dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 18 lõike 1 sätetele kindlaks olemasolevate andmete põhjal.

Koostöötaseme väljaselgitamiseks kõnealuse uurimise puhul võrreldi Eurostati arve koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetega ekspordimahu kohta ühendusse. Selle tulemusena leiti, et kõigi uuritud riikide üldine koostöötase on kõrge. Seetõttu pidas komisjon sobivaks kehtestada koostööd mitte tegevatele ettevõtetele kõrgeim või ainus dumpingumäär, mis oli tehtud kindlaks asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kuna ei olnud põhjust arvata, et koostööd mitte tegev eksportiv tootja oli müünud dumpinguhinnaga vähem kui kõrgeima tuvastatud tasemega ettevõte.

Ülalmainitud lähenemist peeti samuti vajalikuks, et vältida koostöö mitte tegemise soodustamist ja kõrvalehoidumise võimaluse loomist.

b) Dumpingumarginaalide tase

(26) Ajutiselt kehtestatud dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril on järgmine:

Hiina: | 74,8 % |

(27) Ungari:

Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt: | 33,9 %, |

koostöös mitteosalevad eksportivad tootjad: | 33,9 %. |

(28) India:

Usha Martin Industries &Usha Beltron Ltd: | 39,8 %, |

Mohatta & Heckel: | 40,2 %, |

koostöös mitteosalevad eksportivad tootjad: | 40,2 %. |

(29) Korea:

Kiswire Ltd: | 1,2 %, |

Manho Rope & Wire Ltd: | 0,1 %, |

Chung Woo Rope Co., Ltd: | 0,2 %, |

Chun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd: | 0,4 %. |

Kõnealused marginaalid on miinimumtase.

(30) Mehhiko:

Camesa SA de CV: | 95,6 %, |

koostöös mitteosalevad eksportivad tootjad: | 95,6 %. |

(31) Poola:

Drumet SA: | 35,0 %, |

"Linodrut" Group: | 56,1 %, |

koostöös mitteosalevad eksportivad tootjad: | 56,1 %. |

(32) Lõuna-Aafrika:

Haggie Rand Limited: | 132 %, |

koostöös mitteosalevad eksportivad tootjad: | 132 %. |

Ukraina | 54,8 %. |

(33) D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1. Ühenduse toodang

(34) Mitu eksportivat tootjat nõudsid, et üks kaebuse esitanud ühenduse tootja tuleks ühenduse tööstuse mõistest välja jätta, kuna ta on seotud importijaga ja turustus-/kauplemisettevõtete ketiga, mis importis uurimisperioodil vaatlusalust toodet uuritavatest riikidest ühendusse vastavalt algmääruse artikli 4 lõige 1 punktile a ja lõikele 2.

Tuleks märkida, et kõnealune kaebuse esitanud ühenduse tootja ei olnud ise uurimisperioodi ajal toodet importinud.

Komisjon tegi kontserni kuuluvate kaubandusettevõtete impordi osas kindlaks, et kõnealune kaebuse esitanud ühenduse tootja moodustab tõesti osa ettevõtete kontsernist, kuhu kuulusid importija ja turustusettevõtted, ning et viimased olid uurimisperioodi ajal importinud asjaomastest riikidest terastrosse. Leiti, et kontserni struktuur oli 1994. aasta ja uurimisperioodi vahel muutunud. Sellele vaatamata oli kõnealusel kaebuse esitanud ühenduse tootjal kogu uurimisperioodi ajal ühisosalus nii importija kui turustusettevõtetega, mistõttu neid loeti sidusettevõteteks.

Komisjon uuris kontserni struktuuri ja leidis, et ei saa välistada, et sidusettevõtete vahel võis otseselt või ühise holdingettevõtte kaudu eksisteerida teatav kontroll. Komisjon tegi kindlaks, et sidusettevõtete dumpinguhinnaga impordi maht moodustas uurimisperioodil 2 % ühenduse tarbimisest, 6 % kogu kolmandatest riikidest pärinevast impordist ja üksnes 11 % kaebuse esitanud ühenduse tootja tootmismahust. Kõnealuse kaebuse esitanud ühenduse tootja põhitegevus oli seega terastrossi tootmine.

Komisjon leidis kõnealuse kaebuse esitanud ühenduse tootja käitumise osas ühenduse turul, et nimetatud kaebuse esitanud ühenduse tootja kannatas, vaatamata sellise kontrolli olemasolu võimalusele, dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju all samamoodi kui teised kaebuse esitanud ühenduse tootjad, keda uuriti käesoleva menetluse käigus. Sellega seoses tuleks märkida, et asjaomase ettevõtte kaubanduslik käitumine ühenduse turul ei erinenud kõnealuse impordi tõttu oluliselt teistest kaebuse esitanud ühenduse tootjatest. Leiti, et kõnealune kaebuse esitanud ühenduse tootja oli uurimisperioodi jooksul kannatanud asjaomastest riikidest pärineva impordi hindade pideva ja olulise allalöömise tõttu (tuvastati 75,8 % kaalutud keskmine hinnaallalöömine). Seetõttu arvati, et kõnealune kaebuse esitanud ühenduse tootja ei saanud asjaomasest impordist ebaõiglaselt kasu ega olnud kaitstud dumpingu kahjuliku mõju eest.

Komisjon arvas ülalmainitut silmas pidades, et kõnealust kaebuse esitanud ühenduse tootjat ei ole alust ühenduse kogutoodangust välja arvata.

(35) Komisjon leidis, et teatavad kaebuse esitanud ühenduse tootjad olid uurimisperioodi jooksul ostnud terastrosse mitmetest ühendusevälistest allikatest, sealhulgas asjaomastest riikidest. Kõnealuse impordi maht moodustas siiski tähtsusetu osa kogutoodangust (st alla 1 % kaebuse esitanud ühenduse tootjate terastrossi kogutoodangust). Seetõttu arvas komisjon, et kõnealused ostud on kooskõlas tootjate tavakaubandustavadega, kes pidid vähesel määral täiendama oma tootevalikut impordiga. Kõnealune import oli vajalik kogu tootevaliku pakkumiseks ja ühenduse turul konkureerimiseks.

(36) Komisjon otsustas ülalmainitu alusel, et ühenduse toodang koosneb kõigist uurimise ajal ühenduses terastraati tootvatest ettevõtetest. Kõnealustele ettevõtetele viidatakse edaspidi nimetusega "ühenduse tootjad".

2. Ühenduse tootmisharu

(37) Mitmed kaebust toetanud väiketootjad ei vastanud komisjoni küsimustikele. Ühenduse tootmisharu määratleti artikli 4 lõike 1 kohaselt kui ülejäänud koostööd tegevad tootjad.

(38) Sel alusel moodustasid ühenduse tootmisharu järgmised kaebuse esitanud 20 ühenduse tootjat: Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Saksamaa), Bridon International Limited (Ühendkuningriik), BTS Drahtseile GmbH (Saksamaa), Cables Y Alambres Especiales SA (Hispaania), Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), Cordoaria Oliveira SA (Portugal), Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Saksamaa), Holding Ficadi (Prantsusmaa), Iscar Funi Metalliche (Itaalia), D. Koronakis SA (Kreeka), Metacalvi Wire Ropes (Itaalia), Midland Wire Cordage Co., Ltd (Ühendkuningriik), Randers Rebslageri (Taani), Redaelli Tecnacordati SpA (Itaalia), Trefileurope (Prantsusmaa), Trenzas Y Cables SL (Hispaania), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Saksamaa), Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Austria), Vornbäumen-Stahlseile GmbH ja Wadra GmbH (mõlemad Saksamaa).

(39) Ühenduse tootmisharu toodang moodustas 97 % ühenduse eeldatavast kogutoodangust, kujutades seega endast algmääruse artikli 5 lõike 4 kohaselt suuremat osa ühenduse toodangust.

E. KAHJU

1. Sissejuhatavad märkused

(40) Nagu ülal osutatud, on komisjon käesoleva menetluse puhul kahju kindlakstegemiseks analüüsinud vaatlusperioodiga seotud andmeid. Siiski tuleks märkida, et komisjon on kasutanud kahjunäitajate arengu võrdlemiseks läbi aastate vaatlusperioodi jooksul kogu uurimisperioodi 15 kuuga (1997 ja 1998. aasta kolm kuud) seotud arve 12kuulise uurimisperioodi ekstrapoleeritud arvude alusena.

2. Andmete kogumine kahju kohta

(41) Komisjon taotles ja sai ühenduse tootmisharult teavet tootmise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi, varude ja tööhõive kohta ("üldine teave"). Pidades silmas ühenduse tootmisharu tootjate suurt arvu, võttis komisjon vastavalt algmääruse artiklile 17 ülejäänud kahjunäitajaid käsitlevate järelduste puhul aluseks ühenduse tootmisharu ettevõtete valimi, nt hinnad, tasuvuse, tootmiskulud ja investeeringud ("valimiteave").

(42) Valim koostati ettevõtete geograafilise asukoha ja tootmismahu järgi. Sellega seoses hõlmab valim nii suuri kui väikeseid ettevõtteid. Lisaks tuleks märkida, et komisjon kaasas oma valimisse kuus tootjat kuuest liikmesriigist.

Valimi ettevõtete toodang moodustas uurimisperioodil ühenduses 61 % asjaomase toote toodangust.

3. Ühenduse tarbimine

(43) Ühenduse tarbimise aluseks võeti küsimustike vastused (ühenduse tootmisharu müügimaht), Eurostati andmed (impordimaht) ja kaebuses esitatud andmed (kaebust mitte esitanud ühenduse tootjate müügitase).

Ülalmainitud andmete põhjal kasvas ühenduse tarbimine veidi asjaomase ajavahemiku jooksul, tõustes 141000 tonnilt 1994. aastal 147500 tonnile uurimisperioodi jooksul, mis moodustab 5 % suuruse üldkasvu. Tuleks märkida, et tarbimine kasvas 1994–1995 (7 %) ja langes 1995–1996 (7 %). Tarbimine kasvas veidi 1997. aastal 1996. aastaga võrreldes.

4. Import ühendusse asjaomastest riikidest

a) Import Koreast

(44) Kuna leiti, et Koreast imporditud terastrosside dumpingumarginaalid olid miinimumtasemel, ei hõlma järgnev kahjuanalüüs Koreast pärineva impordi mõju hindamist.

b) Import Mehhikost

(45) Kaebuse esitajad väitsid, et Eurostati statistika Mehhiko impordi kohta oli oluliselt madalam tegelikust imporditasemest vaatlusperioodil. Põhjuseks toodi, et terastrossi imporditi kahe ebaõige CN-koodi põhjal terastraadi nime all.

Komisjon võttis ühendust asjaomaste liikmesriikide tolliametnikega, kes kinnitasid pärast uurimist, et terastrossi imporditi kaebuse esitajate väidetud CN-koodide all. Ülalmainitud tulemusi silmas pidades otsustas komisjon võtta arvesse Eurostati statistikat kahe CN-koodi kohta, mida oli kasutatud terastrossi importimiseks Mehhikost.

c) Kumulatsioon

(46) Komisjon uuris, kas Hiinast, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärineva terastrossi importi tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt.

(47) Sellega seoses väitis üks eksportiv tootja Ungarist pärineva impordi kumuleerimisele vastu vaieldes, et Ungarist pärineva impordi mahu arengut ei saa võrrelda teistest asjaomastest riikidest pärineva impordi arenguga.

Komisjon uuris kõnealuseid väiteid ja leidis, et Ungarist pärineva impordi maht oli kogu aeg märkimisväärne, olles tõusnud 1407 tonnilt 1994. aastal 2121 tonnile uurimisperioodil. Tuleks märkida, et erinevate riikide impordi areng ei põhjenda iseenesest kumuleerimise mittekasutamist. Pealegi leiti, et Ungari impordi areng vastab kokkuvõttes asjaomaste riikide impordi arengule. Seetõttu otsustas komisjon, et Ungari import tuleks kumuleerida.

(48) Teine eksportiv tootja väitis, et Mehhiko import on miinimumtasemel, mistõttu Mehhiko tuleks uurimisest välja jätta, ning et Mehhikost pärinevat importi ei tohiks niikuinii kumuleerida teiste asjaomaste riikide impordiga.

Komisjon otsustas Mehhiko impordi osas, et need ületavad miinimumtaseme (vt ülalmainitud Mehhiko importi), kuna need moodustasid uurimisperioodi jooksul 3 % ühenduse tarbimisest.

(49) Nagu eespool mainitud, ulatusid kindlaks tehtud dumpingumarginaalid kõigi asjaomaste riikide puhul 34 %st 132 %ni ja ületasid seega miinimumtaseme. Seetõttu on asjaomaste riikide impordimahud nii absoluutselt kui suhteliselt võrreldavad. Lisaks ei saanud seitsme asjaomase riigi impordimahtu pidada ebaoluliseks.

(50) Uurimine leidis konkurentsitingimuste osas, et asjaomastest riikidest imporditud terastrossid olid tooteliigiti kõigi oma põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest sarnased. Lisaks olid kõnealused terastrossi tooteliigid omavahel vahetatavad muude asjaomastest riikidest imporditud ja ühenduses toodetud tooteliikidega ning neid turustati ühenduses samal ajavahemikul võrreldavate müügikanalite kaudu sarnastel kaubandustingimustel. Seetõttu peeti imporditud terastrosse üksteise ja ühenduses toodetud terastrossidega konkureerivaks.

(51) Eelmainitud silmas pidades otsustas komisjon, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimused on täidetud, st iga riigi dumpingumarginaal ületas miinimumtaseme, ühegi riigi import ei olnud ebaoluline ja konkurentsitingimused imporditud toodete vahel ning imporditud ja samasuguste ühenduse toodete vahel olid võrreldavad. Seetõttu uuriti seitsme asjaomase riigi importi kumulatiivselt.

d) Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

(52) Asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi maht kasvas 17429 tonnilt 1994. aastal 33668 tonnile uurimisperioodi jooksul, mis moodustab 93 % suuruse üldkasvu.

(53) Kõnealuste riikide turuosa kasvas 12 %lt 1994. aastal 23 %le uurimisperioodi jooksul, mis moodustab 11 % protsendipunkti suuruse kasvu vaatlusperioodi jooksul. Uurimisperioodil ulatus kõigi asjaomaste riikide turuosa 1,4 %–7,8 %.

e) Dumpinguhinnaga impordi hinnad

(54) Hinna allalöömist uuriti iga terastrossi tooteliigi puhul. Komisjon võrdles iga kõnealuse tooteliigi puhul eksportivate tootjate ja kaebuse esitanud ühenduse tootjate kaalutud keskmist müügihinda, mis on arvestatud müügi põhjal esimesele sõltumatule tarbijale, ilma mahahindluse ja maksudeta. Kaebuse esitanud ühenduse tootjate keskmine müügihinna osakaal määrati vastavalt iga terastrossi tooteliigi müügimahule. Seejärel võrreldi seda iga asjaomase eksportiva tootja vastava arvuga, mis põhines nende edasimüügi hinnal ühenduses ja mille osakaal oli määratud vastavalt müügimahule.

(55) Et impordi ja kaebuse esitanud ühenduse tootjate müüki saaks võrrelda ühel kaubanduslikul tasandil, kohandati asjaomaste riikide impordihindu käitluskulude ja makstavate tollimaksude arvesse võtmiseks. Kohandused põhinevad importijatelt saadud teabel.

(56) Selle võrdluse tagajärjel leiti järgmised kaalutud keskmise hinna allalöömismarginaalid, mida väljendatakse protsentides ühenduse tootjate hindadest:

- Hiina: 60,1 %,

- Ungari: 47,3 %,

- India: 40,1–41,2 %,

- Mehhiko: 31,9 %,

- Poola: 38,7–43,7 %,

- Lõuna-Aafrika Vabariik: 21,6 %,

- Ukraina: 54,0 %.

(57) Tuleks märkida, et asjaomaste riikide impordihinnad on 1994. aastast kuni uurimisperioodini olnud püsivalt ja märkimisväärselt madalamad ühenduse tootmisharu hindadest.

5. Ühenduse tootmisharu olukord

a) Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

(58) Ühenduse tootmisharu toodetud toote tootmismaht oli kogu vaatlusperioodi jooksul stabiilne, tõustes 144484 tonnilt 1994. aastal 145192 tonnile uurimisperioodi jooksul, mis moodustab alla 1 % suuruse üldkasvu.

(59) Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvas 11 % võrra. Seoses tootmisvõimsuse kasvuga tuleks märkida, et trossivalmistusmasinatel on pikk eluiga (teatavatel juhtudel üle 20 aasta), ja seetõttu leiti, et vanade masinate väljavahetamine tõi kaasaegsete masinate suurema võimsuse tulemusena paratamatult kaasa tootmisvõimsuse kasvu. Suurema osa 1995. aastal tehtud märkimisväärsetest investeeringutest saab omistada ühenduse ühele tootjale, kes vahetas välja vananenud masinad. Tootmisvõimsuse rakendusaste sama ajavahemiku jooksul vähenes, langedes 64 %lt 1994. aastal 58 %le uurimisperioodil.

b) Varud

(60) Ühenduse varud kasvasid ajavahemiku jooksul märkimisväärselt, tõustes 30607 tonnilt 1994. aastal 39780 tonnile uurimisperioodil, mis moodustab 30 % suuruse kasvu. Varud kasvasid eelkõige 1994. ja 1995. aasta vahel (24 %).

c) Müügimaht ja turuosa

(61) Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul langes 106042 tonnilt 1994. aastal 96776 tonnini uurimisperioodil, mis moodustab 9266 tonni suuruse languse (9 %).

(62) Müügimahu arengu ja ühenduse tarbimise arengu võrdlemine näitab, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusperioodil. Ühenduse tootmisharu turuosa langes 75 %lt 1994. aastal 66 %le uurimisperioodil, mis moodustab vaatlusperioodi jooksul 9 % suuruse languse.

d) Hinnad

(63) Ühenduse tootmisharu müüdud terastrossi kaalutud keskmine müügihinna osas oli 1994. aasta ja uurimisperioodi vahel märgata väikest üldkasvu (tõustes 1,34 eküült 1,46 eküüle kilogrammi kohta).

Tuleks märkida, et vaatlusalused impordihinnad olid kogu aeg ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad.

e) Tasuvus

(64) Tuleks märkida, et kõigi valimisse kaasatud ettevõtete kohta ei olnud terastrosside tasuvust käsitlevat teavet (teatavate ettevõtete kuluarvestussüsteemis ei eristatud terastrosse). Seetõttu on komisjon vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8 kasutanud ühenduse tootmisharu olukorra iseloomustamiseks lähima olemasoleva sektori tasuvust. Terastrosside tasuvuse seisukohast peeti iseloomustavaks ettevõtte kogutasuvust, kuna terastrossid moodustasid kõigi asjaomaste ettevõtete puhul märkimisväärse osa ettevõte kogukäibest.

Kaebuse esitanud ühenduse tootjate valimi keskmine tasuvus langes + 1,3 %lt 1994. aastal – 0,6 %le 1997. aastal. Uurimine näitas, et keskmise müügihinna ja tootmismahu mõõdukast kasvust hoolimata ühenduse tootmisharu müük ja seejärel selle turuosa langesid (vastavalt 9 % ja 9 protsendipunkti).

f) Investeeringud

(65) Investeeringud kasvasid kokku 24 % võrra, tõustes 7094000 eküült 1994. aastal 8826000 eküüle uurimisperioodil. Investeeringuid kasutati peamiselt masinate väljavahetamiseks.

g) Tööhõive

(66) Ühenduse tootmisharu töötajate arv vähenes vaatlusperioodil, langedes 2710 töötajalt 1994. aastal 2559 töötajale uurimisperioodil (moodustades 6 % suuruse languse).

h) Tootlikkus

(67) Ühenduse tootmisharu tootlikkus (tootmismaht töötaja kohta) kasvas vaatlusperioodil (1994. aasta ja uurimisperioodi vahel leiti kasvuks 6 %).

6. Järeldus kahju kohta

(68) Komisjon järeldas, et asjaomastest riikidest pärinev import, mille kogused ühenduse turul üha suurenesid ja mille hinnad leiti olevat uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad, avaldas vaatlusperioodil ühenduse tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Samal ajal, kui tarbimine turul veidi kasvas (5 % suurune kasv), kaotas ühenduse tootmisharu märkimisväärse turuosa. Samuti tuleks märkida, et müük vähenes ning varud kasvasid pidevalt ja märkimisväärselt kogu ajavahemiku jooksul, kuigi tootmistase oli stabiilne.

Lisaks halvenes ajavahemiku jooksul ühenduse tootmisharu finantsseisund, muutudes 1,3 % suurusest kasumist 1994. aastal kahjumiks 1997. aastal (– 0,6 %).

Eespool kirjeldatud andmete põhjal on komisjon teinud esialgse järelduse, et ühenduse tootmisharu kannatas märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses.

F. KAHJU PÕHJUSTAMINE

(69) Komisjon uuris, kas olulise kahju, mida ühenduse tootmisharu oli kannatatud, oli põhjustanud Hiina, Ungari, India, Mehhiko, Poola, Lõuna-Aafrika ja Ukraina dumpinguhinnaga import, ning uuris samuti muid tegureid, et tagada vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 7, et muude tegurite põhjustatud kahju ei omistataks dumpinguhinnaga impordile.

a) Dumpinguhinnaga impordi mõju

(70) Ühelt poolt vaatlusperioodil täheldatud dumpinguhinnaga impordi hinna märkimisväärne allalöömine ning impordimahu ja turuosa suurenemine ja teiselt poolt ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine langevad selgelt kokku. Seda tõendab eelkõige ühenduse tootmisharu turuosa ja selle tasuvuse langemine uurimisperioodil.

Konkreetselt turuosaga seoses tuleks märkida, et asjaomaste riikide import kasvas 1994. aastast kuni uurimisperioodini rohkem kui tarbimine (93 % suurune üldkasv). See kujutab nende turuosas 11 protsendipunkti suurust kasvu samas, kui ühenduse tootjate turuosa langes 9 protsendipunkti võrra. Eelkõige langes 1994. ja 1995. aasta vahel impordi märkimisväärne kasv (73 %) kokku ühenduse turuosa langusega (10 protsendipunkti) kõnealusel ajavahemikul.

Seetõttu järeldas komisjon, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine langeb kokku asjaomaste riikide turuosa kasvuga.

(71) Lisaks halvenes asjaomase ajavahemiku jooksul oluliselt ühenduse tootmisharu finantsseisund, minnes kasumist kahjumisse turul, kus nõudmine vaatlusperioodil kasvas. Ühenduse tootmisharu finantsseisund halvenes eriti 1994. ja 1995. aasta vahel (+ 1,3 %lt – 0,3 %le); see leidis aset samal ajal, kui tema turuosa langes märkimisväärselt (10 protsendipunkti).

(72) Lõpuks tuleks seoses müügihindadega tähele panna, et ühenduse tootmisharu tõstis oma hindu ajavahemikul 1994–1995. Kõnealune hinnatõus langes kokku toorainete hinna tõusuga. Surve tõttu, mida põhjustas madalahinnalise impordi massiline kasv (+ 73 %) 1995. aastal, mille hind oli ühenduse tootmisharu hinnast oluliselt madalam, ei suutnud viimane hinna tõstmisele vaatamata siiski oma kulusid katta.

Püüdes oma kohta turul taastada, langetas ühenduse tootmisharu 1996. aastal hindu ja võitis osa kaotatud turuosast tagasi. Sellele vaatamata tasuvus langes veelgi. 1997. aastal suutis ühenduse tootmisharu tootlikkuse parandamise ja hindade tõstmisega turul oma koha säilitada, kuid tema finantsseisund jäi negatiivseks (– 0,6 %).

b) Muude tegurite mõju

(73) Komisjon uuris, kas ühenduse tootmisharu poolt kannatatud kahju põhjuseks võisid olla dumpinguhinnaga impordi asemel muud tegurid. Eelkõige uuris komisjon tarbimise arengut, muude kolmandate riikide impordi arengut ja mõju, toorainekulude kasvu mõju ja seda, kas kannatatud kahju põhjuseks võis olla ühenduse tootmisharu teostatud import.

i) Tarbimine

(74) Komisjon vaatles, kas tarbimise areng mõjutas ühenduse tootmisharu olukorda. Tuleb märkida, et kuigi tarbimine langes 1995. ja 1996. aasta vahel 8 %, kasvas kogutarbimine vaatlusperioodi jooksul 5 % võrra. Seetõttu on ebatõenäoline, et kahju võiks omistada tarbimise arengule.

ii) Import muudest kolmandatest riikidest

(75) Komisjon leidis muude kolmandate riikide impordi osas, mis ei ole käesoleva menetlusega hõlmatud, et kuigi nimetatud import moodustas märkimisväärse osa ühenduse turust (uurimisperioodil 9 %), vähenes see vaatlusperioodil, langedes 10 %lt 1994. aastal 9 %le uurimisperioodil.

Komisjon uuris seoses sellega Eurostati statistika põhjal eriti Korea impordi mahu ja hinna arengutendentse ning Tšehhi, Rumeenia, Venemaa ja Türgi impordiga seotud arengutendentse.

Korea

(76) Käesoleva uurimise seisukohast uuriti Korea importi ja leiti dumpingumarginaalid miinimumtasemel. Komisjon uuris impordimahtu vaatlusperioodil ja leidis, et see oli jäänud stabiilseks. Leiti, et Korea hinnad on võrreldavad ühenduse tootmisharu hindadega, mistõttu ühenduse tootmisharu kannatatud kahju ei saanud omistada Koreast pärinevale impordile.

Tšehhi

(77) Samas kui Tšehhi impordi ühikuhind jäi uurimisperioodil ühenduse tootmisharu ühikuhinnale alla, tema import vähenes asjaomasel ajavahemikul.

Rumeenia

(78) Kuigi Rumeenia import kasvas märkimisväärselt, oli see vaatlusperioodi alguses väga madalal tasemel (üksnes 217 tonni 1994. aastal) ja jäi perioodi lõpus väga madalale tasemele (0,9 % uurimisperioodil).

Venemaa

(79) Vaatamata kõikumistele vaatlusperioodi jooksul, moodustas Venemaa impordi turuosa uurimisperioodil üksnes 0,3 %.

Türgi

(80) Uurimise käigus leiti, et kuigi Türgi import ja selle tulemusena tema turuosa kasvas ajavahemiku jooksul (1,7 % uurimisperioodil), olid tema ühikuhinnad märkimisväärselt kõrgemad uuritud riikide ühikuhindadest, kelle dumpingu- ja kahjumarginaalid on kindlaks tehtud.

Järeldus

(81) Komisjon tõdes, et ülalmainitud kolmandate riikide, mis ei ole käesoleva menetlusega hõlmatud, eriti Tšehhi ja Türgi import võis aidata kaasa kannatatud kahjule. Siiski ei leitud, et ainuüksi sellest piisaks, et kaotada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel, mida ühenduse tootmisharu oli kannatanud, pidades silmas eelkõige kõnealuste kolmandate riikide turuosa ja selle arengut vaatlusperioodil (tõus 5,9 %lt 1994. aastal 6,7 %le uurimisperioodil).

Muud kolmandad riigid

(82) Komisjon leidis, et muude kolmandate riikide turuosa vähenes vaatlusperioodil (langedes 4 %lt 1994. aastal 2,7 %le uurimisperioodil) ja et nende impordi hinnad olid märgatavalt kõrgemad kui dumpinguhinnaga impordil.

iii) Toorained

(83) Komisjon uuris samuti, kas ühenduse tootmisharu kannatatud kahju põhjuseks võis olla toorainekulude kasvamine vaatlusperioodil.

Komisjon tõdes sellega seoses, et kuna terastrosside asendamise võimalused muude toodetega on piiratud, oleks ühenduse tootmisharu pidanud suutma toorainekulude kasvu edasi suunata. Komisjon leidis selles osas, et hindade tõstmine ühenduse tootmisharus 1994/1995 ei olnud madala hinnaga impordi kasvu taustal piisav, et katta toorainekulude kasvu.

iv) Ühenduse tootmisharu oma impordi põhjustatud kahju

(84) Mitmed eksportijad väitsid, et ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodil tekitanud endale ise kahju vaatlusaluse toote importimise teel uuritavatest riikidest.

Nagu eespool ühenduse tootmise määratlemise osas selgitatud, leidis komisjon sellega seoses, et kõnealused ostud vastasid üldiselt tootjate normaalsetele kaubandustavadele, kes pidid täiendama omaenda valmistatud tootevalikut vähesel määral impordiga. Kõnealune import oli vajalik kogu tootevaliku pakkumiseks ja ühenduse turul konkureerimiseks. Ühe kaebuse esitanud ühenduse tootja ning ühe importija ja teatavate turustajate vahelisi sidemeid uuriti eraldi, kuid tuldi järeldusele, et kõnealune ettevõte ei olnud käitunud kuidagi teisiti kui teised uuritud ühenduse tootjad. Järelikult ei saa kõnealuste ettevõtete impordi mõju omistada ühenduse tootjale.

Komisjon järeldas seega, et ühenduse tootmisharu ei olnud terastrosse importides põhjustanud ise kahju.

c) Järeldus põhjusliku seose kohta

(85) Kuigi ei saa välistada, et muude kolmandate riikide import võis osaliselt aidata kaasa ühenduse poolt kannatatud kahjule, näitab uurimine, et kõnealused tegurid ei ole iseenesest piisavad, et kaotada põhjuslikku seost uuritud impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kannatatud olulise kahju vahel.

Eelmainitut silmas pidades järeldas komisjon, et olulise kahju ühenduse tootmisharule on põhjustanud seitse asjaomast riiki üheskoos.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatavad märkused

(86) Komisjon uuris esitatud teabe põhjal esialgselt, kas dumpingu ja kahju järeldustele vaatamata on mõjuvaid põhjuseid, millest võiks järeldada, et käesoleval juhul ei ole meetmete kehtestamine ühenduse huvides.

Selleks uuris komisjon meetmete kehtestamise või kehtestamata jätmise mõju kõigi menetluses hõlmatud poolte jaoks.

2. Andmete kogumine ühenduse huvide kohta

(87) Et hinnata meetmete kehtestamise mõju, taotles komisjon kõigilt teadaolevatelt huvitatud isikutelt, sealhulgas isikutelt varustavas tööstuses, kaebuse esitanud ühenduse tootjatelt, importijatelt/hulgimüüjatelt ja kasutajatelt teavet. Tuleks märkida, et tooteid kasutavatelt tööstusharudelt ei saadud ühtegi vastust. Koostööd tegevatelt pooltelt saadud teabe põhjal tegi komisjon alljärgnevad järeldused.

3. Mõju varustavale tööstusele

(88) Peamine terastrosside tootmisel kasutatav tooraine on tööstuslik terastraat, eriti kõrgsüsinikterasest traat, mis võib olla galvaniseeritud või muul viisil kaetud. Tuleb märkida, et terastrosside tootmisel kasutatakse ka muid olulisi tooraineid, sealhulgas sünteetilisi kiude, määrdeaineid ja pakendeid (eriti trumleid/rulle). Ühenduse tootmisharus kasutatavat terastraati toodavad enamasti Euroopa suuremad terasetootjad. Terastraate, mida saab kasutada seda liiki tootmises, on mitme kvaliteedi ja läbimõõduga, kuid ühenduse terasetootjad toodavad kogu toodete valikut, mis on vajalikud terastraadi tootmiseks.

(89) Komisjoni uurimisega tegid koostööd kaks toorainet tootvat ettevõtet. Kõnealuses kahes ettevõttes oli 1997. aastal ligikaudu 1417 töötajat. Nende kogukäive oli 1997. aastal 312 miljonit eküüd, millest 54 miljonit eküüd oli seotud vaatlusaluste toorainetega (moodustades kogukäibest umbes 17 %). Nimetatud ettevõtete tasuvus oli 1997. aastal ligikaudu 5 %.

4. Mõju ühenduse tootmisharule

a) Ühenduse tootmisharu laad ja struktuur

(90) Ühenduse tootmisharu koosneb väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, mis asuvad üheksas liikmesriigis (Austrias, Hispaanias, Itaalias, Kreekas, Portugalis, Prantsusmaal, Saksamaal, Taanis ja Ühendkuningriigis). Tuleks märkida, et terastrosside tootmine on kapitalimahukas ning nõuab tootevaliku, eriti hangetes kasutavate spetsiaalterastrosside (vaata allpool) jätkuvaks parandamiseks märkimisväärset teadus- ja arendustegevust. Ühenduse tootmisharu ja/või selle sidusettevõtted muudavad sageli terastrosse veelgi (st lõigates, pleissides ja varustades neid manustega või muutes neid muudeks esemeteks, nt troppideks jms). On selge, et mis tahes negatiivne mõju terastrossidele raskendaks oluliselt kõnealust tegevust.

(91) Kogu ühenduse tootmises on umbes 2600 töötajat (uurimisperioodil).

(92) Lisaks standardterastrosside tootmisele toodab ühenduse tootmisharu hangeteks ka laia spetsiaalterastrosside valikut, nt rippsildade ja -võlvide ehitamisel kasutatavaid terastrosse. Kõnealune hangeteks tootmine on tavaliselt kindlaks määratud mahu ja ajaga (st hankeks vajalik maht ja hanke kestus). Tuleks märkida, et hanketööd on aastate jooksul muutunud ühenduse tootmisharu jaoks tähtsaks tuluallikaks. Kuna hanketellimused nõuavad tavaliselt tihedat tehnilist koostööd klientidega (vajades sageli keerukat tehnoloogiat ja mehhanisme) ja lisateenuseid (mitte ainult terastrosside paigaldamist, vaid pikemas perspektiivis ka nende parandamist ja hooldustööd), tuleks märkida, et ühenduse tootmisharu on ühenduse turul põhiline hangeteks mõeldud terastrosside tarnija.

(93) Leiti, et hangeteks mõeldud terastrosse ei saa toota samade masinatega ja sama tööjõuga kui samade mõõtmetega standardterastrosse ning et hangeteks mõeldud terastrosside tootmine sõltus seega väga suurel määral standardterastrosside tootmisest, nt üldkulude jaotamiseks.

b) Ühenduse tootmisharu elujõulisus

(94) Tuleks märkida, et terastrossitööstuse olukord ühenduses on viimase kümnendi jooksul peamiselt halvenenud selle tooteid kasutavate tööstusharude ettevõtete, nt kaevanduste sulgemise ja kvootide kehtestamisele järgnenud kalalaevastike vähendamise tulemusena. Seetõttu on kõnealune tootmisharu pidanud läbi tegema suured ümberkorraldused ja konsolideeruma. Käesoleva uurimise vaatlusperioodi jooksul on tootmisharu konsolideerunud ja kogenud nõudluse kasvu, nagu põhjenduses 43 osutatakse.

(95) Sellele vaatamata langes ühenduse tootmisharu uurimisperioodil kasumist kahjumisse, kaotades kasumist kõige suurema osa 1995. aastal, kui asjaomaste riikide import tuli ühenduse turule massilistes kogustes. Lisaks ei olnud ühenduse tootmisharu kõnealuse dumpinguhinnaga impordi madalate hindate tõttu suuteline tõstma hindu kooskõlas kulude kasvuga, mistõttu ta kannatas nii impordi mahu kui selle madala hinna tulemusena.

(96) Komisjon tõdes, et ühenduse tootmisharu oleks tänu eelnevale ümberkorraldamisele ja tootlikkuse tõstmisele struktuuriliselt elujõuline tingimusel, et ühenduse turul taastatakse ausad konkurentsitingimused.

c) Meetmete kehtestamise/mittekehtestamise mõju

(97) Eeldatakse, et pärast meetmete kehtestamist tõusevad ühenduse turul terastrosside hinnad. Kõnealune hinnatõus võimaldaks ühenduse tootmisharul taastada tasuvuse ja teataval määral suurendada müügimahtu.

(98) Meetmete kehtestamata jätmise puhul on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus jätkub negatiivne arengutendents, mis viib pikemas perspektiivis ettevõtete sulgemiseni. Leiti, et ühenduse tootmisharus oli mitu tootmisettevõtet, mis töötasid peaaegu kahjumiga. On igati tõenäoline, et kõnealused suletakse lühikese aja jooksul, mille tulemuseks oleks kohe töökohtade kaotus. On eriti tõenäoline, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine jätkub edaspidigi, ning eeldatakse finantsseisundi jätkuvat halvenemist. Nagu eespool selgitatud, kui negatiivne arengutendents peaks jätkuma, ei mõjutaks see mitte üksnes standardterastrosside, vaid ka hangeteks mõeldud terastrosside tootmist, mida vaatlusalused riigid ei impordi olulistes kogustes.

(99) Kokkuvõttes eeldatakse, et meetmed võimaldavad ühenduse tootmisharul kannatatud kahjust üle saada. Seetõttu peetakse meetmete kehtestamist ühenduse tootmisharu huvides olevaks.

5. Mõju importijatele

(100) Menetlusega tegid koostööd neli importijat/hulgimüüjat, kes ei olnud seotud eksportijatega. Nad väitsid, et meetmete kehtestamisel käesoleva menetluse käigus oleks vaatlusaluse toote importijatele/hulgimüüjatele ühenduses kahjustav mõju.

(101) Uurimine näitas, et terastrossiäri moodustas kahe eksportijatega mitte seotud importija tegevusest märkimisväärse osa käibe (40 %–80 %) ja kasumi näol (üldkasum ulatus 3 %st kuni 18 %). Tuleb siiski märkida, et kõik importijad/hulgimüüjad (välja arvatud üks) tegutsevad samuti muude tootevalikute, sealhulgas köite, traadi, kaabli, kettide, rauakaupade ja manuste müüjatena. Tähtsa osa kõnealuste ettevõtete tegevusest moodustab terastrosside muutmine (st nende lõikamine, pleissimine, varustamine manustega või muutmine muudeks esemeteks, nt troppideks jms). Samuti leiti, et importijaid/hulgimüüjad tegutsesid ühenduses toodetud terastrosside müüjatena.

(102) Kuigi on tõenäoline, et meetmete kehtestamine mõjutab importijaid/hulgimüüjaid, järeldas komisjon, arvestades terastrosside muutmisega seotud ettevõtlust, muude toodetega kauplemise võimalusi ja tõsiasja, et importijad/hulgimüüjad müüsid samuti ühenduses toodetud kaupu, et käesoleva menetluse käigus kehtestatud meetmetest tulenev mõju ei oleks märkimisväärne.

6. Mõju kasutajatele

(103) Terastrosse kasutatakse paljudel eesmärkidel, mistõttu käesolev menetlus hõlmab paljusid nimetatud tooteid kasutavaid tööstusharusid. Komisjon leidis, et terastrosse tarbisid põhiselt järgmised tooteid kasutava tööstusharud (mittetäielik nimekiri): üldotstarve, kalandus, merendus/laevandus, nafta- ja gaasitööstus, mäendus (allmaakaevandamine ja pealmaakaevandamine), metsandus, õhutransport (sealhulgas suusatõstukid ja köisraudteed), tsiviilehitus (rippsillad, tornid, köismastid, katusega kaetud rajatised), ehitus (kraanad) ja tõsteseadmed.

(104) Komisjoni analüüsis kajastub toodet kasutavate asjaomaste tööstusharude suur hulk ja toote lai kasutusvõimalus igas sektoris. Komisjon leidis olemasoleva teabe põhjal, et toodet kasutavate tööstusharude kogukulud ulatusid 50000 eküüst 18 miljoni eküüni, peegeldades suuri erinevusi asjaomaste ettevõtete suuruses. Lisaks ulatus vaatlusaluse tootega seotud kulude osa 0,01 %st ainult kuni 3 %ni, mis näitab, et terastrossid ei olnud kõnealuste ettevõtete jaoks elutähtsad.

(105) Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, tuli komisjon järeldusele, et terastraadikulu vähese esinemise tõttu toodet kasutavate tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealuste kulude kasvul oleks märkimisväärne mõju. Lisaks tuleks märkida, et on olemas hulk teisi terastrossiallikaid, millele ei kohaldata dumpinguvastaseid meetmeid ja mis jäävad toodet kasutavatele asjaomastele tööstusharudele kättesaadavaks.

7. Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

(106) Arvestades asjaomaste riikide impordi kasvumäära vaatlusaluse jooksul ja eksportija käitumist ühenduse turul, mis seisnes müümises ühenduse tootmisharust pidevalt ja märkimisväärselt madalamate hindadega, on meetmete puudumise korral tõenäoline, et kõnealune arengutendents jätkub ja raskendab veelgi kaebuse esitanud ühenduse tootjatele põhjustatud kahju.

(107) Võib eeldada, et meetmete kehtestamine aitab kaasa ühenduse tootmisharu tasuvuse tõstmisele, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele ühenduse turul ning vähendab ettevõtete sulgemise ja sellest tuleneva tööhõive languse ohtu. Komisjon on eriti võtnud arvesse, et kui ebaausaid kaubandustavasid ei korrigeerita, võib ühenduse tootmisharu olla sunnitud sulgema mitu tootmiskohta ja toodet kasutavate tööstusharude eelis saada keskmise pikkusega perspektiivis madala hinnaga tarneid võib seejärel kaduda.

(108) Eeldataval hinnatõusul oleks toodet kasutavatele tööstusharudele üksnes kõrvaline mõju.

(109) Komisjon on tulnud järeldusele, et meetmete kehtestamata jätmiseks ei ole ühtegi mõjuvat põhjust.

H. AJUTISED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(110) Kuna on kindlaks tehtud, et vaatlusalune dumpinguhinnaga import on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule ja et puuduvad kaalukad põhjused, mis räägiksid meetmete kehtestamise vastu, tuleks kehtestada niisugused kavandatavad meetmed, millest piisab tekitatud kahju kõrvaldamiseks, kuid mis ei ületa täheldatud dumpingumarginaali.

Sellise kahju kõrvaldamine nõuab tööstuses olukorra loomist, kus asjaomastest riikidest pärinevate vaatlusaluste toodete impordi hinnad tõstetakse kahjustamist vältivale tasemele.

Komisjon tõdes, et vajaliku hinnatõusu, st kahjumarginaali arvutamiseks, tuleb võrrelda dumpinguhinnaga impordi hindu ühenduse tootmisharu müügihindadega, millele lisatakse tootmisharu eeldatav kasum juhul, kui ei oleks vaatlusaluste riikide kahjustavat dumpingut.

Sellest seisukohast lähtudes võrreldi selliste toodeliikide kaalutud keskmisi ekspordihindu, mida kasutati hinna allalöömise kindlakstegemiseks, uurimisperioodi jooksul ühenduse piiril makstava CIF-hinna tasemel, mida kohandati tasutud tollimaksu ja käitluskulude arvesse võtmiseks, kaebuse esitanud vaatlusaluste ühenduse tootjate valimi kaalutud keskmiste müügihindadega, mida oli tõstetud kasumidefitsiidi ja 5 % suuruse kasumitaseme katmiseks. Nimetatud kasumitaset peeti hinnatõusu esialgse menetluse puhul minimaalseks, et muuta kõnealune sektor elujõuliseks.

2. Ajutised tollimaksud

(111) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 peaks ajutine dumpinguvastane tollimaks võrduma kindlaks tehtud dumpingumarginaaliga või kahju kõrvaldamiseks vajatava summaga, emb-kumb neist on väiksem.

Hiina, Ungari, India, Poola ja Ukraina ettevõtete puhul olid kahjumarginaalid kõigil juhtudel dumpingumarginaalidest kõrgemad. Seetõttu võeti ülalmainitud riikide ettevõtetele kehtestatud ajutiste tollimaksu puhul aluseks kindlaks tehtud dumpingumarginaalid.

Mehhiko ja Lõuna-Aafrika ettevõtete puhul olid kahjumarginaalid dumpingumarginaalidest madalamad. Seetõttu kehtestati ajutised tollimaksud kõnealuse kahe riigi ettevõtetele kahjumarginaalide tasemel.

3. Kohustused

(112) Ungari ja Poola eksportivad tootjad on vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 pakkunud hinnakohustused. Komisjon tõdeb, et asjaomaste tootjate pakutud kohustused võib heaks kiita.

Hinnakohustused tuleks kiita heaks tingimusel, et liikmesriikide tolliteenistustele esitatakse kehtiv kinnitusarve, milles on selgelt määratletud tootja ja mis sisaldab lisas loetletud andmeid. Kui sellist arvet ei esitata, tuleb maksta vastavat dumpinguvastast tollimaksu.

(113) Tuleks märkida, et kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise puhul võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10.

(114) Lisaks tuleks märkida, et dumpingu, kahjude ja ühenduse huvide uurimine viiakse lõpule, vaatamata uurimise käigus heakskiidetud kohustustele vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 6.

I. LÕPPSÄTTED

(115) Laitmatu juhtimise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud pooled saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Lisaks tuleks märkida, et kõik käesoleva määruse jaoks tehtud järeldused on ajutised ja võivad vajada läbivaatamist mis tahes lõplike meetmete jaoks, mida komisjon võib esitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit ja CN-koodide ex73121082 (TARICi kood 73121082*10), ex73121084 (TARICi kood 73121084*10), ex73121086 (TARICi kood 73121086*10), ex73121088 (TARICi kood 73121088*10) ja ex73121099 (TARICi kood 73121099*10) alla kuuluvate terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosside ja kaablite, sealhulgas mittehargnevate trosside ja kaablite, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ja mis on varustatud manustega või mitte, suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.

2. Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud ettevõtete vaatlusaluste toodete impordi vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Riik | Ettevõte | Kohustuse määr (%) | TARICi lisakood |

Hiina RV | Kõik ettevõtted | 74,8 | – |

Ungari | Kõik ettevõtted | 33,9 | 8900 |

India | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 39,8 | 8613 |

Kõik ülejäänud ettevõtted | 40,2 | 8900 |

Mehhiko | Kõik ettevõtted | 56,4 | – |

Poola | Drumet | 35,0 | 8614 |

Kõik ülejäänud ettevõtted | 56,1 | 8900 |

Lõuna-Aafrika | Kõik ettevõtted | 33,9 | – |

Ukraina | Kõik ettevõtted | 54,8 | – |

3. Ilma et sellega piirataks lõike 1 kohaldamist, ei kehti ajutine tollimaks vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille artikli 2 lõikes 3 loetletud ettevõtted on valmistanud ja kinnitusarve alusel otse eksportinud ühenduse impordiettevõttele kooskõlas artikli 2 lõikega 2.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

5. Lõikes 1 viidatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tingimusel, et antakse tagatis, mis võrdub ajutise tollimaksu summaga.

Artikkel 2

1. Kiidetakse heaks lõikes 3 loetletud ettevõtete kohustused seoses Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit ja CN-koodide ex73121082 (TARICi kood 73121082*10), ex73121084 (TARICi kood 73121084*10), ex73121086 (TARICi kood 73121086*10), ex73121088 (TARICi kood 73121088*10) ja ex73121099 (TARICi kood 73121099*10) alla kuuluvate terasest, kuid mitte roostevabast terasest trosse ja kaableid, sealhulgas mittehargnevaid trosse ja kaableid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ja mis on varustatud manustega või mitte, käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

2. Kui vastavalt kohustusele esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et pädeva liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv kinnitusarve, mille on välja andnud üks lõikes 3 loetletud ettevõtetest. Kinnitusarve põhilised osad on loetletud lisas.

3. Imporditud tooted, millele on lisatud kohustav arve, deklareeritakse järgmiste TARICi lisakoodide alusel:

Riik | Ettevõte | TARICi lisakood |

Ungari | Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt | 8616 |

Poola | Drumet SA | 8617 |

Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akeyjna | 8619 |

Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia |

Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia |

Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia |

Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut Linmet" spólka z organiczona odpowiedzialnoscia |

Artikkel 3

1. Huvitatud isikud võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 lõikele 1 ja ilma, et see piiraks kõnealuse määruse artikli 20 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult või taotleda komisjonilt suulist asja arutamist ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2. Isikud, kes andsid endast asjaomases algatusteates täpsustatud tähtaja jooksul teada, võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul alates selle jõustumisest.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 1999

Komisjoni nimel

asepresident

Leon Brittan

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[2] EÜT L 128, 30.4.1998, lk 18.

[3] EÜT C 155, 20.5.1998, lk 11.

[4] EÜT C 239, 30.7.1998, lk 3.

[5] Dumpinguvastane menetlus hõlmab kontserni järgmisi ettevõtteid:

- Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna,

- Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnościa,

- Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia,

- Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia,

- Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut Linmet" spólka z organiczona odpowiedzialnościa.

--------------------------------------------------

LISA

Artikli 2 lõikes 2 nimetatud kohustavas arves esitatavad andmed

1. Tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses), sealhulgas liik, keermete arv, traatide arv keermes ja CN-kood.

2. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

- ettevõtte tootekood,

- CN-kood,

- TARICi lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistus võib toimuda ühenduse piiridel (vastavalt määruses sätestatud korrale),

- kogus (kilogrammides),

- kohaldatav miinimumhind.

3. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

- kilogrammihind,

- maksetingimused,

- tarnetingimused,

- kõik hinnaalandused ja hinnavähendid.

4. Selle importija nimi, kellele ettevõte on arve otseselt välja andnud.

5. Ettevõtte töötaja nimi, kes andis välja kinnitusarve, ning järgmine allkirjastatud deklaratsioon:

"Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub … [ettevõtte nimi] poolt võetud kohustuse raames ning tingimuste kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 362/1999. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged."

--------------------------------------------------