ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Võlasertifikaadid, nagu on kirjeldatud suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60). Nullväärtpaber, mis on emiteeritud likviidsusevähendamise eesmärgil

10

12.3

Mitmesugused muud varad

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega seoses samaaegsete pöördrepotehingutega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähem tähtsad kirjed. Jooksvad laekumised (jaotamata netokasum), eelnenud aasta kasum enne jaotamist. Usalduskohustused. Klientide kullahoiused. Ringluses olevad mündid, juhul kui RKP on seaduslik emitent. Ringluses olevad pangatähed, mis on vääringustatud euroala riigi rahaühikutes, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui need ei kajastu kohustuste kirjel „Eraldised”. Pensionikohustuste netoväärtus

Nimiväärtus või (tagasiostu) maksumus
b)

ujuv kupongimäär, millega ei või kaasneda negatiivne rahavoog ja mille struktuur on järgmine: kupongimäär = (baasmäär * l) ± x, kusjuures f ≤ kupongimäär ≤ c, kus: i) baasmäär on konkreetsel ajahetkel üks järgmistest: — üks euro rahaturu intressimäär (nt EURIBOR, LIBOR vms indeks); — üks püsitähtajaga vahetustehingu intressimäär (nt CMS, EIISDA, EUSA); — kuni üheaastase tähtajaga ühe euroala riigivõlakirja tootlus või mitme euroala riigivõlakirja indeks; — üks euroala inflatsiooniindeks; ning ii) f (alammäär), c (ülemmäär), l (võimenduse/võimenduse vähendamise faktor) ja x (piirmäär) on asjakohastel juhtudel kindlaks määratud emiteerimisel, kuid võivad ajas muutuda, kusjuures f ja c on suuremad või võrdsed nulliga ja l on nullist suurem kogu vara kehtivuse ajal. Inflatsiooniindeksi baasmääraga ujuva intressimääraga kupongide puhul võrdub l ühega.
3.

artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 Turukõlblike varade väärtuskärped 1. Väärtuskärpe liikide I kuni V alla arvatud turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped määratakse järgmise põhjal: a) konkreetsele varale määratud krediidikvaliteedi aste 1, 2 või 3; b) vara järelejäänud tähtaeg vastavalt lõikele 2; c) vara kupongistruktuur vastavalt lõikele 2. 2. Väärtuskärpe liikide I kuni IV alla arvatud turukõlblike varade puhul kohaldatakse väärtuskärbet sõltuvalt järelejäänud tähtajast ja kupongi struktuurist alljärgnevalt. a) Nullkupongimääraga või fikseeritud kupongimääraga turukõlblike varade puhul kohaldatakse väärtuskärbet vastavalt käesoleva suunise lisa tabelile 2. Väärtuskärpe määramiseks kasutatav asjakohane tähtaeg on vara järelejäänud tähtaeg. b) Ujuva kupongimääraga turukõlblike varade puhul kohaldatakse väärtuskärpeid, mis on sama suured kui nullist ühe aastani kestvasse tähtajaklassi kuuluvate fikseeritud kupongimääraga turukõlblike varade puhul, välja arvatud järgmistel juhtudel: i) ujuv kupongimäär, mille uuestimääratlemise tähtaeg on pikem kui üks aasta, loetakse fikseeritud kupongimääraks ning kohaldatava väärtuskärpe tähtajaks loetakse vara järelejäänud tähtaeg; ii) ujuv kupongimäär, mille baasmäär on euroala inflatsiooniindeks, loetakse fikseeritud kupongimääraks ning kohaldatava väärtuskärpe tähtajaks loetakse vara järelejäänud tähtaeg; iii) ujuv kupongimäär, mille alammäär ei võrdu nulliga, ja/või ülemmääraga ujuv kupongimäär loetakse fikseeritud kupongimääraks. c) Mitut liiki kupongistruktuuriga varade suhtes kohaldatav väärtuskärbe sõltub ainult kupongistruktuurist vara järelejäänud tähtajal ning on võrdne sama järelejäänud tähtaja ja krediidikvaliteedi astmega turukõlbliku vara suhtes kohaldatava suurima väärtuskärpega. Arvesse võetakse kõiki vara järelejäänud tähtaja jooksul kasutatavaid kupongistruktuuride liike. 3. Väärtuskärpe liigi V alla arvatud turukõlblike varade puhul, olenemata nende kupongistruktuurist, määratakse väärtuskärped kindlaks vara keskmise tähtaja alusel vastavalt lõigetele 4 ja 5. Väärtuskärpe liigi V alla arvatud turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped on toodud käesoleva suunise lisa tabelis 2a. 4. Kõrgema nõudeõiguse järguga varaga tagatud väärtpaberi kaalutud keskmist tähtaega hinnatakse vastava järgu tagasimaksmiseni jäänud kaalutud keskmise prognoositava aja põhjal. Jaotamata mobiliseeritud varaga tagatud väärtpaberite puhul eeldatakse kaalutud keskmise tähtaja arvutamisel, et emitendi ostuoptsioone ei kasutata. 5. Lõikes 4 tähendavad „jaotamata mobiliseeritud varaga tagatud väärtpaberid“ varaga tagatud väärtpabereid, mida vastava varaga tagatud väärtpaberi algataja või temaga märkimisväärset seost omav üksus kasutab suurema määraga kui 75 % maksmata nimiväärtusest. Sellised märkimisväärsed seosed määratakse kindlaks vastavalt suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artiklile 138.“;
a)

taotluse aluseks olevad põhjendused, millest nähtub, et see on vajalik EKP-le esitatavate andmete täpsuse ja kooskõla tagamise eesmärgil ja et see võimaldab RKP-l teostada muude andmeallikate põhjal andmete ristkontrolli, mida vastasel juhul ei saaks sisendandmete nõutavaks kvaliteedikontrolliks õigeaegselt teostada;
3.

Lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste täitmise kontrollimiseks võivad riiklikud pädevad asutused nõuda vähem oluliselt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt järgmiste dokumentide esitamist. a) Krediidiasutuse seadusliku esindaja poolt allkirjastatud ja juhtorgani poolt heakskiidetud kiri, mis kinnitab, et krediidiasutus vastab kõikidele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõike 2 punktis d ja artikli 400 lõikes 3 sätestatud erandi tegemise tingimustele. b) Õiguslik arvamus sõltumatu asutusevälise kolmanda isiku poolt või asutusesisese õigusosakonna poolt, mille on heaks kiitnud juhtorgan, millest nähtub, et puuduvad kehtivatest õigusaktidest, sh rahandusmäärustest või siduvatest kokkulepetest tulenevad takistused piirkondliku või keskasutuse poolt krediidiasutusele riskipositsioonide õigeaegseks tagasimaksmiseks. c) Seadusliku esindaja poolt allkirjastatud ja juhtorgani poolt heakskiidetud kinnitus, et: i) puuduvad praktilised takistused piirkondliku või keskasutuse poolt krediidiasutusele riskipositsioonide õigeaegseks tagasimakseks; ii) piirkondliku või keskasutusega seotud riskipositsioonid on põhjendatud võrgustiku rahastamisstruktuuriga; iii) otsuse tegemise menetlus piirkondliku või keskasutuse suhtes võetud riskipositsiooni heakskiitmiseks ning selle riskipositsiooni suhtes kohaldatav jälgimis- ja läbivaatamismenetlus juriidilise üksuse või kohastel juhtudel konsolideeritud tasandil on sarnane kolmandale isikule laenuandmise puhul; iv) piirkondliku või keskasutusega seotud riskipositsioonidest tulenevat kontsentratsiooniriski on arvesse võetud krediidiasutuse üldises riskihindamisraamistikus. d) Seadusliku esindaja poolt allkirjastatud ja juhtorgani poolt heakskiidetud dokumendid, mis kinnitavad, et krediidiasutuse riskihindamine, -mõõtmine ja kontrollimenetlused on samad, mis piirkondlikul või keskasutusel, ja et krediidiasutuse riskijuhtimiskord, IT süsteemid ja sisearuandlus võimaldavad juhtorganil pidevalt jälgida riskikontsentratsiooni taset ja selle vastavust asutuse riskistrateegiale juriidilise üksuse ja kohastel juhtudel konsolideeritud tasandil ning võrgustikusisestele usaldusväärse likviidsusjuhtimise põhimõtetele. e) Dokumendid, millest nähtub, et ICAAP tuvastab selgelt piirkondliku või keskasutusega seotud riskikontsentratsioonist tuleneva kontsentratsiooniriski ja et seda riski juhitakse aktiivselt. f) Dokumendid, mis tõendavad, et kontsentratsiooniriski juhtimine on kooskõlas võrgustiku finantsseisundi taastamise kavaga.
(1)

Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/280 (EKP/2014/44) (1) on eurot rahaühikuna kasutavate riikide keskpankadele (edaspidi „RKPd“), kes kuuluvad isetootvate RKPde ringi selle suunise artikli 6 lõike 1 tähenduses, ette nähtud iseseisva juriidilise isiku asutamise võimalus ühiseks riigi pandud ülesannete täitmiseks, eelkõige euro pangatähtede tootmisel. Artikli 1 lõikes 2 on sätestatud tingimused, millele selline iseseisev juriidiline isik peab vastama, et kvalifitseeruda struktuurisiseseks trükikojaks. Üheks neist tingimustest on RKPde ühine kontroll asjaomase juriidilise isiku üle. Praegu ei ole selgelt sätestatud võimalust, et ühist kontrolli võib teha muu ühiselt kontrollitava juriidilise isiku kaudu, kohalduvatel juhtudel ühiselt koos ühe või mitme RKPga. RKPdel tuleks võimaldada valida koostööks selline õiguslik vorm, mida nad peavad kohaseks, ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (2) artiklit 12 rakendava siseriikliku õiguse kohaldatavate sätetega tuleks õigusraamistikku lisada sellise kaudse ühise kontrolli võimalus. Seega, kui RKP sulgeb oma senise struktuurisisese trükikoja ja hakkab kasutama teist struktuurisisest trükikoda, mis on korraldatud iseseisva juriidilise isiku vormis, tehes selle isiku üle kaudset ühist kontrolli, siis jääb see RKP vastavalt suunise (EL) 2015/280 (EKP/2014/44) artikli 6 lõikele 1 ja põhjendusele 7 isetootvate RKPde ringi.
1.

artiklis 2 lisatakse järgmised mõisted: „(25) „väärtpaberite ja tagatiste turuinfrastruktuuride nõuanderühm“ (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral, AMI SeCo)– nõuandev organ, mille ülesandeks on nõustada eurosüsteemi küsimustes, mis on seotud väärtpaberite kliirimise ja arvelduste, tagatiste haldamise ning T2Siga, ning mille volitused avaldatakse EKP veebilehel; (26) „turuinfrastruktuuri nõukogu“ (Market Infrastructure Board)– juhtorgan, mille ülesandeks on toetada EKP nõukogu, tagades, et eurosüsteemi turuinfrastruktuure ja platvorme sularahaarvelduste, väärtpaberiarvelduste ja tagatiste haldamise valdkonnas hallatakse ja arendatakse vastavalt aluslepingus sätestatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) eesmärkidele, EKPSi vajadustele, tehnoloogia arenemisele ning kehtivatele regulatiivsetele ja järelevaatamise nõuetele; (27) „turuinfrastruktuuri ja maksete komitee“ (Market Infrastructure and Payments Committee, MIPC)– eurosüsteemi komitee või tema järglane, mille ülesandeks on abistada eurosüsteemi otsuseid tegevaid organeid EKPSi põhikirjalise ülesande edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist täitmisel, sealhulgas talitluspidevuse küsimustes.“;
„99a)

„lõpetamises osalev üksus“ – üksus, a) mille peamine eesmärk on varade järkjärguline üleandmine ja oma tegevuse lõpetamine; või b) mis on varahalduse või varade loovutamise üksus, mis on asutatud finantssektori restruktureerimise ja/või kriisilahenduse toetuseks, sh võõrandamisstruktuur, mis on tekkinud kriisilahendusest tuleneva varade eraldamise meetme tagajärjel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*1) artikliga 26 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL artiklit 42 ülevõtva riigisisese õigusaktiga (*2);
„(7)

Valikuvõimalusi ja kaalutlusõigust määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäärade suhtes erandi tegemisel tuleks ühetaoliselt kohaldada nii oluliste asutuste kui vähem oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute osas, et tagada osalevate liikmesriikide krediidiasutustele võrdsed võimalused, piirata konkreetsetest riskipositsioonidest tulenevat kontsentratsiooniriski ning tagada ühetaoliste miinimumstandardite kohaldamine ühtse järelevalvemehhanismi raames määruse artikli 400 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavuse hindamisel. Eelkõige tuleks piirata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõigetes 1, 3 ja 6 määratletud pandikirjadest tulenevat kontsentratsiooniriski ning liikmesriikide piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsustega seotud või nende poolt tagatud riskipositsioone, kui asjaomastele nõuetele määratakse 20-protsendiline riskikaal vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükile. Kontsernisiseste riskipositsioonide osas, sealhulgas mis tahes osaluste puhul, tuleb tagada, et otsus asjaomaste riskipositsioonide osas erandi tegemiseks riskide kontsentreerumise piirmääradest põhineks põhjalikul hinnangul vastavalt määruse (EL) nr 2016/445 (EKP/2016/4) I lisa sätetele. Hinnangu andmisel selle kohta, kas piirkondliku või keskse krediidiasutusega, mille võrgustikku krediidiasutus kuulub vastavalt õigusaktide või põhikirja sätetele ning mis vastavalt neile sätetele vastutavad võrgusiseste kliiringtehingute sooritamise eest, seotud riskipositsioon, sealhulgas mis tahes osalus, vastab määruse (EL) 2016/445 (EKP/2016/4) II lisas sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäärast vabastamise tingimustele, tuleks kohaldada ühtseid kriteeriume. Seejuures tuleks tagada, et võrgustikku kuuluvate olulisi ja vähem olulisi krediidiasutusi ja investeerimisühinguid koheldakse ühetaoliselt. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 400 lõikes 2 sätestatud valikuvõimaluse kasutamine vastavalt käesolevale suunisele peaks olema lubatud vaid juhul, kui asjaomane liikmesriik ei ole kasutanud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 493 lõikes 3 sätestatud valikuvõimalust.“
2.

Konsolideeritavad elemendid [3B.2] – S.13 kohustused, mis on samaaegselt S.13 varad, v.a a) S.1311 kohustused, mis on samaaegselt S.1311 varad; b) S.1312 kohustused, mis on samaaegselt S.1312 varad; c) S.1313 kohustused, mis on samaaegselt S.1313 varad ja d) S.1314 kohustused, mis on samaaegselt S.1314 varad, mis hõlmab sularaha ja hoiuste instrumenti [3B.3], pluss lühiajalised võlaväärtpaberid [3B.4], pluss pikaajalised võlaväärtpaberid [3B.5], pluss laenud [3B.6].
(3)

Eurosüsteem peaks klientidele reservihaldusteenust pakkudes tegutsema ühtse süsteemina, olenemata sellest, millise eurosüsteemi keskpanga kaudu neid teenuseid osutatakse. Seetõttu on käesoleva suunise eesmärgiks muu hulgas tagada eurosüsteemi reservihaldusteenuste osutamine standardsel alusel ja ühtlustatud tingimustel ning tagada, et EKP-l on piisav teave nende teenuste kohta ja et klientidega sõlmitud lepingute ühised miinimumnõuded on täidetud.
3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Individuaalsete krediidinõuete suhtes kohaldatakse eraldi väärtuskärpeid, mis sõltuvad järelejäänud tähtajast, krediidikvaliteedi astmest, kupongistruktuurist ning RKP hindamismeetodist, nagu on sätestatud käesoleva suunise lisa tabelis 3.“; b) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Intressimakse loetakse muutuva intressimääraga makseks, kui see on seotud viiteintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Intressimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, loetakse fikseeritud intressimääraga makseteks ning väärtuskärpe tähtajaks loetakse krediidinõude järelejäänud tähtaeg.“; c) lõikes 2 lisatakse järgmine lõik: „Krediidinõue loetakse väärtuskärbete kohaldamisel fikseeritud intressimääraga krediidinõudeks, kui esineb võimalus, et sellele krediidinõudele makstakse fikseeritud määraga intressi, mis sõltub suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 90 punkti b alapunktis iii loetletud kõlbliku viiteintressimäära väärtusest, eriti kui kupongil on selge ülemmäär või nullist erinev alammäär.“; d) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Hüpoteegitagatisega turukõlbmatute võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 31,5 %-st väärtuskärbet.“
b)

[grupiandmete esitaja ärinimi] vastab järgmistele kriteeriumidele [sisesta teavitatud pangandusgrupi peaettevõtja või üksuse grupiandmete esitajaks liigitamise asjakohased kriteeriumid vastavalt EKP nõukogu otsusele]: i) [[grupiandmete esitaja ärinimi] pangandusgrupi bilansivara koguväärtus või [grupiandmete esitaja ärinimi] bilansivara kogumaht ületab 0,5 % Euroopa Liidu pangandusgruppide konsolideeritud bilansivara kogumahust EKP-le kättesaadavate viimaste andmete kohaselt, s.o a) andmed käesoleva teatise postitamisele eelneva kalendriaasta detsembri lõpu seisuga, või b) kui punktis a osutatud andmed ei ole kättesaadavad, andmed eelneva aasta detsembri lõpu seisuga]; ii) [pangandusgrupp või üksus on tähtis euroala finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele järgmistel põhjustel: [lisada põhjused, miks pangandusgruppi või üksust käsitletakse tähtsana euroala finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele, näiteks]: — pangandusgrupp või üksus on lähedalt ja oluliselt seotud teiste euroala finantseerimisasutustega; — pangandusgrupp või üksus tegutseb aktiivselt piiriüleselt; — pangandusgrupi või üksuse tegevus keskendub ühele euroala pangandusvaldkonnale, kus ta on suur turuosaline; — pangandusgrupil või üksusel on keeruline äriühingu struktuur, mis ulatub väljaspoole riigipiiri; — pangandusgrupp või üksus on vahetult EKP järelevalve all.] iii) [pangandusgrupp või üksus on tähtis [asjaomane euroala liikmesriik] finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele järgmistel põhjustel: [lisada põhjused, miks pangandusgruppi või üksust käsitletakse tähtsana asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsusele ja toimimisele, näiteks: — pangandusgrupp või üksus on lähedalt ja oluliselt seotud muude finantseerimisasutustega selles riigis; — pangandusgrupi või üksuse tegevus keskendub [täpsustada pangandusvaldkond], kus ta on suur turuosaline, — pangandusgrupp või üksus on vahetult EKP järelevalve all.]
(1)

viiteintressimääradel on oluline roll finantsturgude toimimise ja rahapoliitika ülekandumise seisukohalt. Esiteks, finantsturgude jaoks on need viitemäärad olulised võrdlusväärtused finantstehingutes, sh hüpoteegid, rahaturulepingud, ujuva intressimääraga väärtpaberid ja tuletisinstrumendid. Teiseks, need võrdlusväärtused on aluseks paljude finantsinstrumentide päevaväärtuse määramisel. Kolmandaks, rahapoliitika ülekandumine algab rahaturgude võrdlusväärtuse muutumisega, mis peegeldab Euroopa Keskpanga (EKP) intressimäärade muutumist. Seetõttu võib kindlate ja usaldusväärsete võrdlusaluste puudumine tekitada finantsturgudel häireid, millel võib olla tuntav negatiivne mõju EKP rahapoliitika otsuste ülekandumisele ja eurosüsteemi võimele aidata kaasa finantssüsteemi pädevate asutuste poolt finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele, s.o eurosüsteemi ülesannetele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõigete 2 ja 5 alusel. Ühe liidus laialdaselt kasutatava üleööturu intressi võrdlusväärtuse, nimelt euro üleööturu keskmise intressimäära (EONIA), vastavus nõuetele, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1011, (1) võib lõppeda. Sellest tuleneb risk, et selle võrdlusväärtuse kasutamine uute finantsinstrumentide või lepingute puhul tulevikus ei ole lubatud. Eurosüsteemi eespool osutatud ülesannete täitmiseks on oluline, et eurosüsteem määraks euroala jaoks kindlaks euro lühiajalise intressimäära (eurotSTR), mis täiendaks kehtivaid võrdlusväärtusi ja oleks asendusviitemäär EONIA lõpetamise korral.
b)

Iga kalendripäeva kohta tasustatakse RKP juures hoitavat valitsussektori (v.a kohandamisprogrammiga seotud valitsussektori hoiused) hoiuste kogusummat, mis ületab kas i) 200 miljoni euroga samaväärse summa; või ii) 0,04 % RKP asukoha liikmesriigi SKPst, järgmiselt: 1) eurohoiuste puhul: i. kui selle kalendripäeva hoiustamise püsivõimaluse intressimäär on null või üle selle, on intressimäär null protsenti; ii. kui selle kalendripäeva hoiustamise püsivõimaluse intressimäär on negatiivne, ei ületa intressimäär hoiustamise püsivõimaluse intressimäära. 2) muus vääringus hoiuste puhul: kohaldatakse punkti 1 alapunktides i ja ii eurohoiuste jaoks sätestatud meetodiga võrreldavat meetodit asjaomase vääringu suhtes. Käesolevas punktis osutatud piirmäära määramiseks põhineb SKP Euroopa Komisjoni poolt eelneval aasta sügisel avaldatud iga-aastasel majandusprognoosil. Iga RKP otsustab erinevate valitsemissektori hoiuste käsitlemise üle või alla piirmäära.
a)

Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad“. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähemtähtsad kirjed. Jooksvad laekumised (jaotamata netokasum), eelnenud aasta kasum enne jaotamist. Usalduskohustused. Ringluses olevad mündid, juhul kui RKP on seaduslik emitent. Ringluses olevad pangatähed, mis on vääringustatud euroala riigi rahaühikutes, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui need ei kajastu kohustuste kirjel „Eraldised“.
3)

artiklit 10 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalsusnõuetele ei avaldata konfidentsiaalseid viitandmeid. Riigi õigusaktide kohaselt avalikest allikatest saadud statistilist teavet ei loeta konfidentsiaalseks ning RIADis salvestatud teabe avaldavad tavaliselt juriidilised isikud, kelle kohta andmed käivad. Viitandmete suhtes, mida ei koguta EKPSi statistika õigusraamistiku alusel, kehtivad nende andmete suhtes kehtivad konfidentsiaalsussätted. Need võivad olla statistikaga mitteseotud õigusraamistike sätted, mille alusel andmed koguti, või asjaomase andmeid esitava üksusega sõlmitud lepingu sätted.“; b) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. RKPd märgivad ära iga üksust kirjeldava atribuudi väärtuse konfidentsiaalsuse, valides ühe kolmest ettemääratud väärtusest: a) „F“– vaba, st ei ole konfidentsiaalne ja võib avalikustada; b) „N“– atribuudi väärtuse võib avaldada kasutamiseks ainult EKPSis ja institutsioonidele, kellega on sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum, st seda ei või avalikustada laiemalt; c) „C“– konfidentsiaalne statistiline teave või teave, mida ei kogutud EKPSi statistika õigusraamistiku alusel ja mille suhtes kehtivad konfidentsiaalsuspiirangud; või d) „R“– lisaks kasutusele, mis on lubatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alusel, võib andmeatribuudi väärtuse avaldada andmeid esitanud andmeesitajale ja kohaldatavaid konfidentsiaalsuspiiranguid arvesse võttes muudele andmeesitajatele, st avaldamine on piiratud.“; c) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. EKP käitleb esitatud teavet kohaselt konfidentsiaalsust kaitstes, st EKP ei avalikusta teavet, mis on tähistatud kui „C“, „N“ või „R“. „C“, „N“ või „R“-ga tähistatud kvantitatiivsete näitajate osas võib EKP avaldada või edastada suurusklasside vahemikke.“; d) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. LEI ja kõik avalikus kasutuses tunnuste, sh halduslikud tunnused, väärtus on alati „F“.“; e) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. I lisas osutatud üksuste järgmiste andmeatribuutide väärtus on alati „F“ ja üksuste, mille andmeatribuudid on osutatud II lisas, järgmiste andmeatribuutide väärtus on alati „F“, „R“ või „N“: a) nimi; b) institutsionaalne sektor.“;
4)

artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Individuaalsete krediidinõuete suhtes kohaldatakse eraldi väärtuskärpeid, mis sõltuvad järelejäänud tähtajast, krediidikvaliteedi astmest ja intressimäära struktuurist, nagu on sätestatud käesoleva suunise lisa tabelis 3.“; b) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Krediidinõuete intressimäära struktuuri osas kohaldatakse järgmist: a) nullkupongiga krediidinõudeid käsitletakse fikseeritud intressimääraga krediidinõuetena; b) ujuva intressimääraga krediidinõudeid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on pikem kui üks aasta, käsitletakse fikseeritud intressimääraga krediidinõuetena; c) ujuva intressimääraga krediidinõudeid, millel on ülempiir, käsitletakse fikseeritud intressimääraga krediidinõuetena; d) ujuva intressimääraga krediidinõudeid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on lühem kui üks aasta ning millel on alampiir ja puudub ülempiir, käsitletakse ujuva intressimääraga krediidinõuetena; e) Mitut liiki intressimaksetega krediidinõuete suhtes kohaldatav väärtuskärbe sõltub ainult intressimaksetest krediidinõude järelejäänud tähtaja jooksul. Kui krediidinõude järelejäänud tähtajal on mitut liiki intressimakseid, loetakse järelejäänud intressimakseid fikseeritud intressimääraga makseteks, kusjuures väärtuskärpe tähtaeg on sama, mis krediidinõude järelejäänud tähtaeg.“; c) lõige 3 jäetakse välja; d) lõige 4 jäetakse välja; e) lõikes 7 asendatakse tekst „eespool lõigetes 1 kuni 4“ tekstiga „eespool lõigetes 1 ja 2“;