EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS,

18. detsember 2006,

hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta

(2006/961/EÜ)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

Haridus- ja koolitusalane liikuvus on isikute liikumisvabaduse lahutamatu osa (asutamislepingus kaitstav põhivabadus) ning üks Euroopa Liidu meetmete põhiline eesmärk hariduse ja koolituse valdkonnas, mis põhineb nii ühistel väärtustel kui ka mitmekesisuse austamisel. See on oluline vahend tõelise Euroopa ruumi loomiseks elukestva õppe valdkonnas, tööhõive soodustamiseks ja vaesuse vähendamiseks ning Euroopa kodanikuaktiivsuse edendamiseks.

Liikuvuse üldise kvaliteedi tagamiseks on soovitav tagada kõigile ELi kodanikele liikumisvabadus ning rakendada nii paljus kui võimalik hartas kindlaks määratud põhimõtteid ja vastavaid soovitusi igasuguse liikuvuse puhul, mille eesmärk on õppimine või ametialane areng (haridus ja koolitus, ametlik või mitteametlik õppimine, kaasa arvatud vabatahtlik töö ja projektid, lühikesed või pikad liikuvusperioodid, kooli, kõrghariduse või tööga seotud õppimine, meetmed seoses elukestva õppega).

Kuna käesoleva soovituse eesmärke ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ja need on meetme mõju ulatuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, siis võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttest tulenevalt ei ületata käesolevas direktiivis seda, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA, ET LIIKMESRIIGID:

võtaksid vajalikke meetmeid liikuvuse soodustamiseks, selle tagamiseks, et kogu asjaomane teave on kergesti mõistetav ja kõigile kättesaadav, näiteks liikuvuse sissejuhatavate suuniste või toetavate organisatsioonide nimekirja abil, ning liikumistingimuste parandamiseks.

KUTSUB KÄESOLEVAGA KOMISJONI ÜLES:

(1) ELT C 88, 11.4.2006, lk 20.

(2) ELT C 206, 29.8.2006, lk 40.

(3) Euroopa Parlamendi 26. septembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus.

(4) EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta ostus nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (ELT L 390, 31.12.2004, lk 6).

LISA

LIIKUVUST KÄSITLEV EUROOPA KVALITEEDIHARTA

SISSEJUHATUS

Liikuvus on sidusrühmadele alati huvi pakkunud ning seda huvi on veelgi suurendanud 2000. aastal vastu võetud liikuvuse tegevuskava (1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitus 2001/613/EÜ õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires (2). Soovituse rakendusala oli väga lai, käsitledes suurt hulka tähtsaid liikuvusega seotud küsimusi, ning see oli suunatud kõigile, kes võiksid välismaal õppimisest (ametlikust ja mitteametlikust) kasu saada, kaasa arvatud õpilased, õpetajad, vabatahtlikud ja koolitust saavad inimesed. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsember 2006. aasta soovitusel 2006/961/EÜ hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta, (3) millest käesolev harta moodustab lahutamatu osa, on sama rakendusala, kuid see keskendub liikuvuse kvaliteediaspektidele, nagu on soovitanud esimese soovituse järel moodustatud ekspertrühm. See peaks aitama tagada, et osaleja saaks positiivseid kogemusi nii vastuvõtvas riigis kui ka pärast naasmist kodumaal.

Hartas pakutakse juhiseid noorte või täiskasvanute individuaalseks liikuvuseks, mis on seotud ametliku või mitteametliku õppimisega ning mis soodustab isiklikku ja tööalast arengut. Harta eesmärk on olla põhiline viitedokument, mis arvestab riikide olukorda ja austab liikmesriikide pädevust. Selle ulatust ja sisu saab kohandada vastavalt liikuvuse kestusele ja erinevate haridus, koolitus- ja noorsootegevuste ning osalejate vajaduste tarbeks. Kuigi peamiselt käsitletakse õppimisega seotud liikuvust, võivad need juhised olla kasulikud ka muude liikuvustüüpide, näiteks tööalase liikuvuse puhul.

1. Teave ja juhised

Potentsiaalsetel liikuvuse kandidaatidel peab olema kõigil tasanditel võrdne juurdepääs usaldusväärsetele teabeallikatele ja juhistele liikuvuse ja osalemise tingimuste kohta. Muu hulgas tuleks anda selget teavet liikuvust käsitleva harta iga punkti kohta, mis on seotud saatvate ja vastuvõtvate organisatsioonide rolli ja ülesannete ning eri haridus- ja koolitussüsteemidega.

2. Õppeplaan

Enne hariduse ja koolitusega seotud liikuvuses osalemist peaks koostama õppeplaani, kus arvestatakse keelelist ettevalmistust ning mis peaks saama heakskiidu kõikidelt osapooltelt, kaasa arvatud saatev ja vastuvõttev organisatsioon ning osalejad. Õppeplaan on eriti oluline pika kestvusega liikuvusperioodi puhul ning võib olla kasulik ka lühikese kestvusega liikuvusperioodi korral. Plaanis peaks olema välja toodud eesmärgid ja loodetud õppetulemused, samuti viisid, kuidas neid saavutada ja rakendada. Iga oluline õppeplaani tehtav muutus tuleks kõigi osapoolte vahel kokku leppida. Õppeplaani koostamisel tuleks meeles pidada taasintegreerumist kodumaale ja hindamist.

3. Individualiseerimine

Hariduse ja koolitusega seotud liikuvus peaks võimalikult hästi sobima isiklike õppesuundade, osaleja oskuste ja motivatsiooniga ning liikuvus peaks neid arendama või täiendama.

4. Üldine ettevalmistus

Osalejate eelnev ettevalmistus on soovitatav ning see peaks vastama konkreetsetele vajadustele. Ettevalmistus peaks vastavalt vajadusele sisaldama keelelisi, pedagoogilisi, halduslikke, õiguslikke, isiklikke ja kultuurilisi aspekte ning teavet rahaliste aspektide kohta.

5. Keelelised aspektid

Keelteoskus on oluline tõhusaks õppimiseks, kultuuridevaheliseks suhtlemiseks ja vastuvõtjariigi kultuuri paremaks mõistmiseks. Osalejad ning saatvad ja vastuvõtvad organisatsioonid peaksid pöörama asjakohasele keelelisele ettevalmistusele erilist tähelepanu. Liikuvuse korraldamine peaks võimalusel sisaldama järgmist:

— enne lahkumist keeloskuse hindamine ja võimalus läbida kursusi vastuvõtva riigi keeles või õpetuskeeles, kui see on erinev;

— vastuvõtvas riigis keeleline tugi ja nõustamine.

6. Logistiline tugi

Osalejatele tuleks vajadusel pakkuda adekvaatset logistilist tuge. See võib sisaldada teavet ja abi reisi korraldamise, kindlustuse, elamis- ja töölubade, sotsiaalkindlustuse, valitsuse stipendiumi ja laenu päritoluriigist vastuvõtjariiki üleviimise, majutuse ning muude praktiliste aspektide kohta, kaasa arvatud teises riigis viibimisega seotud turvalisuse küsimused.

7. Juhendamine

Vastuvõttev organisatsioon (haridusasutus, noorteorganisatsioon, äriühing jne) peaks koostama plaani näiteks juhendamise kohta, et nõustada osalejat ja aidata tagada tema lõimumine vastuvõtvasse keskkonda, samuti tegutseda kontaktpunktina, kui osaleja vajab jätkuvat abi.

8. Tunnustamine

Kui õppeperiood välismaal on ametliku õppe- või koolitusprogrammi lahutamatu osa, siis peaks see olema kirjas ka õppeplaanis ning osalejatele tuleks pakkuda abi, et vastavalt vajadusele hõlbustada õppeperioodi tunnustamist ja sertifitseerimist. Õppeplaanis peaks lähetav organisatsioon kohustuma edukaid liikuvusperioode tunnustama. Muud tüüpi liikuvuse, eriti mitteametliku hariduse ja koolituse puhul tuleks väljastada asjakohane dokument, et osaleja saaks oma aktiivset osalemist ja õppetulemusi usaldusväärsel moel tõendada. Sellega seoses tuleks ergutada Europassi (4) kasutamist.

9. Taaslõimumine ja hindamine

Kui osaleja naaseb kodumaale eelkõige pärast pika kestvusega liikuvusperioodi, tuleks talle anda nõu, kuidas välisriigis viibimise ajal omandatud teadmisi ja oskusi paremini ära kasutada. Pika kestvusega liikuvusperioodilt naasvatele inimestele tuleks vajadusel tagada abi taaslõimumiseks elu-, haridus- või töökeskkonda. Osaleja peaks koos vastutava organisatsiooniga hindama saadud kogemusi, et teha kindlaks, kas õppeplaani eesmärgid täideti.

10. Kohustused ja vastutusalad

Kvaliteedikriteeriumidest lähtuvate vastutusaladega peavad nõustuma lähetavad ja vastuvõtvad organisatsioonid ja osalejad. Selleks, et vastutusalad oleks kõigile osapooltele selged, tuleks need eelistatavalt kirjalikult kinnitada.

(1) Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. detsembri 2000. aasta resolutsioon liikuvuse tegevuskava kohta (EÜT C 371, 23.12.2000, lk 4).

(2) EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.

(3) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 5

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsus nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (ELT L 390, 31.12.2004, lk 6).