LIIDU VÄLISASJADE JA JULGEOLEKUPOLIITIKA KÕRGE ESINDAJA OTSUS,

19. aprill 2013,

Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta

(2013/C 190/01)

LIIDU VÄLISASJADE JA JULGEOLEKUPOLIITIKA KÕRGE ESINDAJA,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1),

võttes arvesse kõrge esindaja 15. juuni 2011. aasta otsuse (Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta) (2) artikli 9 lõikes 6 osutatud komitee arvamust,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõikes 1 osutatud komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk ja kohaldamisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjad.

Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 10 lõike 1 kohaselt kehtivad kõnealused eeskirjad kõigi Euroopa välisteenistuse töötajate ning kõigi liidu delegatsioonide töötajate suhtes hoolimata nende teenistuslikust seisundist või päritolust, ning nendega kehtestatakse üldine õiguslik raamistik välisteenistuse vastutusel olevate töötajatega, nagu määratletud artiklis 2, samuti ruumide, füüsilise vara, teabe ja külastajatega seotud riskide tõhusaks haldamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „Euroopa välisteenistuse töötajad”– Euroopa välisteenistuse ametnikud ja muud teenistujad, sealhulgas liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajad, kes on määratud ajutisteks teenistujateks, samuti riikide lähetatud eksperdid, nagu on määratletud nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artiklis 6;

b) „Euroopa välisteenistuse vastutusel olevad töötajad”– Euroopa välisteenistuse töötajad ja kõik liidu delegatsioonide töötajad, olenemata nende teenistuslikust seisundist või päritolust, samuti käesoleva otsuse kontekstis kõrge esindaja ja kui see on asjakohane, muud Euroopa välisteenistuse peakorteri ruumides viibivad töötajad;

c) „ülalpeetavad”– liidu delegatsioonides Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate pereliikmed, kes kuuluvad nende leibkonda, nagu on teatatud vastuvõtva riigi välisministeeriumile;

d) „Euroopa välisteenistuse ruumid”– kõik Euroopa välisteenistuse tegevuskohad, sealhulgas hooned, kontorid, toad ja muud kohad, samuti kohad, kus paiknevad side- ja infosüsteemid (sealhulgas sellised, mis töötlevad ELi salastatud teavet), kus Euroopa välisteenistus teostab alalist või ajutist tegevust;

e) „Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvid”– Euroopa välisteenistuse vastutusel olevad töötajad, Euroopa välisteenistuse ruumid, ülalpeetavad, füüsiline vara, sealhulgas side- ja infosüsteemid, teave ja külastajad;

f) „ELi salastatud teave”– teave või materjal, mis on tähistatud ELi salastusmärkega ja mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.

Muud mõisted on loetletud asjakohastes lisades ja liites A.

Artikkel 3

Vastutuskohustus

1. Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade eesmärk on kaasa aidata Euroopa välisteenistuse vastutuskohustusega seotud ülesannete täitmisele.

2. Euroopa välisteenistuse vastutuskohustus hõlmab nõuetekohast hoolsust kõikide mõistlike sammude astumisel julgeolekumeetmete rakendamiseks, et vältida mõistlikult ettenähtavat kahju Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele.

See hõlmab nii julgeoleku- kui ka ohutusaspekte, sealhulgas neid, mis tulenevad hädaolukordadest või kriisidest, olenemata nende laadist.

3. Võttes arvesse liikmesriikide, ELi institutsioonide ja organite ning teiste asjaosaliste vastutuskohustust, kellel on töötajaid liidu delegatsioonides ja/või liidu delegatsioonide ruumides, samuti Euroopa välisteenistuse vastutuskohustust liidu delegatsioonide võõrustamisel eespool nimetatud teiste asjaosaliste ruumides, sõlmib Euroopa välisteenistus iga eespool nimetatud üksusega halduskokkuleppeid, mis käsitlevad vastavaid kohustusi, ülesandeid ja koostöömehhanisme.

Artikkel 4

Füüsiline julgeolek ja taristu turvalisus

1. Euroopa välisteenistus kehtestab kõik asjakohased füüsilise julgeoleku meetmed (nii ajutised kui ka alalised), sealhulgas juurdepääsukontrolli kõikidesse Euroopa välisteenistuse ruumidesse, et kaitsta Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuve. Kõnealuseid meetmeid võetakse arvesse uute ruumide projekteerimisel ja planeerimisel või enne olemasolevate ruumide üürimist.

2. Kolmandates riikides seab Euroopa välisteenistus oma julgeolekuhuvide kaitseks samuti sisse asjakohased täiendavad füüsilise julgeoleku meetmed, nii ajutised kui ka alalised.

Selleks saab Euroopa välisteenistuse vastutusel olevatele töötajatele ja ülalpeetavatele julgeolekukaalutlustel kehtestada kindlaks ajavahemikuks ja kindlates kohtades erikohustusi või -piiranguid.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed on vastavuses riskidele antud hinnanguga.

Artikkel 5

Salastatud teabe kaitse

1. ELi salastatud teabe suhtes kohaldatakse käesolevas otsuses, eeskätt A lisas sätestatud nõudeid. ELi salastatud teabe valdaja vastutab selle nõuetekohase kaitsmise eest.

2. Euroopa välisteenistus tagab, et juurdepääs salastatud teabele antakse ainult isikutele, kes vastavad A lisa artiklis 5 sätestatud tingimustele.

3. Kõrge esindaja kehtestab kooskõlas käesoleva otsuse A lisas sätestatud ELi salastatud teabe kaitsmise eeskirjadega ka tingimused, mille alusel kohalikud teenistujad saavad juurdepääsu ELi salastatud teabele.

4. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat haldab andmekogu kõikide Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate ja Euroopa välisteenistuse lepinglaste juurdepääsuloa staatuse kohta.

5. Kui liikmesriigid sisestavad Euroopa välisteenistuse struktuuridesse või võrkudesse riigisisest salastusmärget kandva salastatud teabe, kaitseb Euroopa välisteenistus seda teavet kooskõlas nõuetega, mida kohaldatakse samaväärse salastatuse tasemega ELi salastatud teabe suhtes kooskõlas käesoleva otsuse A lisas sätestatud kohaldatavate eeskirjadega.

6. Euroopa välisteenistuse alad, kus säilitatakse CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal või võrdväärsel tasemel salastatud teavet, luuakse turvaaladena kooskõlas käesoleva otsuse A lisa eeskirjadega ning need kiidab heaks Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus.

7. Kõrge esindaja ülesannete täitmise korda, mida järgitakse ELi salastatud teabe vahetamist kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega käsitlevate lepingute või halduskokkulepete raames, on kirjeldatud käesoleva otsuse A ja A VI lisades.

Artikkel 6

Julgeolekuintsidendid ja eriolukorrad

1. Et tagada õigeaegne ja tõhus reageerimine julgeolekuintsidentidele, kehtestab Euroopa välisteenistus sellistest juhtumitest ja eriolukordadest teatamise mehhanismi, mis toimib kakskümmend neli tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas ning hõlmab igat liiki julgeolekuintsidente ja ohte Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele (nt õnnetused, konfliktid, kuritahtlikud teod, kuriteod, inimröövid ja pantvangivõtmised, meditsiinilised eriolukorrad, side- ja infosüsteemidega seotud intsidendid, küberrünnakud jne).

2. Euroopa välisteenistuse peakorteri, liidu delegatsioonide, nõukogu, komisjoni, ELi eriesindajate ja liikmesriikide vahel luuakse erakorralised sidekanalid, et abistada neid töötajaid hõlmavate julgeolekuintsidentide ja nende tagajärgede lahendamisel, sealhulgas eriolukordade lahendamise planeerimisel.

3. Kõnealune julgeolekuintsidentide lahendamine hõlmab muu hulgas järgmist:

4. Euroopa välisteenistus seab sisse vajaliku halduskorra julgeolekuintsidentidest teatamiseks liidu delegatsioonides. Vajadusel teavitatakse liikmesriike, komisjoni ja muid asjaomaseid võimuorganeid, samuti asjaomaseid julgeolekukomiteesid.

5. Vahejuhtumite haldamise menetlust tuleks korrapäraselt harjutada ja vastav tegutsemiskord üle vaadata.

Artikkel 7

Side- ja infosüsteemide turvalisus

1. Euroopa välisteenistus kaitseb side- ja infosüsteemides töödeldavat teavet selle konfidentsiaalsusele, terviklusele, kättesaadavusele, autentsusele ja salgamise vääramisele avalduvate ohtude eest.

2. Artikli 12 jaotise 1 punktis 1 määratletud Euroopa välisteenistuse julgeolekuorgan kehtestab eeskirjad, julgeolekupoliitika ja julgeolekukava kõikide Euroopa välisteenistuse omatavate või tema poolt kasutatavate side- ja infosüsteemide kaitsmiseks.

3. Need eeskirjad, põhimõtted ja kava on kooskõlas ja nende rakendamine hästi koordineeritud nõukogu ja komisjoni vastava tegevusega, samuti vajaduse korral liikmesriikide kohaldatavate julgeolekupõhimõtetega.

4. Kõik salastatud teavet töötlevad side- ja infosüsteemid läbivad akrediteerimisprotsessi. Euroopa välisteenistus kohaldab julgeoleku akrediteerimise haldamise süsteemi, konsulteerides nõukogu peasekretariaadi ja komisjoniga

5. Kui Euroopa välisteenistuse töödeldavat ELi salastatud teavet kaitstakse krüptovahendite abil, kiidab sellised vahendid heaks Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutus nõukogu julgeolekukomitee soovituse põhjal.

6. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus seab vajalikus ulatuses sisse järgmised infokindluse tagamisega tegelevad asutused:

7. Iga süsteemi jaoks seab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus sisse järgmised asutused:

8. Käesoleva artikli rakendussätted seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega on sätestatud A ja A IV lisas.

Artikkel 8

Julgeolekunõuete rikkumine ja salastatud teabe ohtusattumine

1. Julgeolekunõuete rikkumine ilmneb isiku sellise tegevuse või tegevusetuse tagajärjel, mis on vastuolus käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjadega ja/või julgeolekupoliitika või -suunistega, milles sätestatakse nende eeskirjade rakendamiseks vajalikud meetmed ja mis on kiidetud heaks artikli 20 lõike 1 kohaselt.

2. Salastatud teabe ohtusattumine ilmneb siis, kui see teave on täielikult või osaliselt avaldatud volitamata isikutele või üksustele.

3. Igast julgeolekunõuete rikkumisest või rikkumise kahtlusest, samuti salastatud teabe ohtusattumisest või ohtusattumise kahtlusest teatatakse viivitamata Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile, kes rakendab asjakohaseid meetmeid, nagu on sätestatud A lisas.

4. Iga isiku suhtes, kes on vastutav käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjade rikkumise või salastatud teabe ohtusattumise eest, võidakse algatada distsiplinaar- ja/või kohtumenetlus kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega, nagu on sätestatud A lisa artikli 11 lõikes 3.

Artikkel 9

Julgeolekuintsidentide, julgeolekunõuete rikkumise ja/või salastatud teabe ohtusattumise uurimine ning parandusmeetmed

1. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat, keda abistavad vajaduse korral liikmesriikide ja/või muude ELi institutsioonide eksperdid, teeb tegevjuhi loal järgmist:

kui on teada või kui on alust arvata, et Euroopa välisteenistusega seonduv salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud;

2. Uurijatel on juurdepääs kogu vajalikule teabele selliste uurimiste teostamiseks ning kõik Euroopa välisteenistuse talitused toetavad neid selles suhtes täielikult.

Uurijad võivad rakendada asjakohaseid meetmeid tõendusjälje kaitsmiseks viisil, mis on võrdeline uuritava asja raskusastmega.

3. Kui juurdepääs teabele on seotud isikuandmetega, sealhulgas nendega, mis sisalduvad side- ja infosüsteemides, antakse selline juurdepääs määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt.

4. Kui on vaja luua uurimisalane andmekogu, mis sisaldab isikuandmeid, teavitatakse Euroopa andmekaitseinspektorit kooskõlas eespool nimetatud määrusega.

Artikkel 10

Julgeolekuriski juhtimine

1. Oma julgeolekualaste kaitsevajaduste kindlaksmääramiseks töötab Euroopa välisteenistus tihedas koostöös komisjoni julgeolekudirektoraadi ja vajaduse korral nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga välja tervikliku julgeolekuriskide hindamise metoodika.

2. Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidega seotud riske juhitakse protsessina. Selle protsessi eesmärk on määrata kindlaks teadaolevad julgeolekuriskid, määratleda julgeolekumeetmed selliste riskide vähendamiseks vastuvõetava tasemeni ning kohaldada meetmeid kooskõlas süvakaitse põhimõttega. Selliste meetmete tõhusust ja riskitaset hinnatakse pidevalt.

3. Käesolevas otsuses sätestatud kohustused ja ülesanded ei piira iga Euroopa välisteenistuse vastutusel oleva töötaja vastutust; eelkõige peavad kolmandatesse riikidesse lähetatud ELi töötajad kainelt mõtlema ja asju õigesti hindama seoses nende endi turvalisusega ning täitma kõiki kohaldatavaid julgeolekueeskirju, -määruseid, -menetlusi ja -juhiseid.

4. Euroopa välisteenistus rakendab kõiki mõistlikke meetmeid, et tagada oma julgeolekuhuvide kaitstus ja vältida neile tekkida võivaid mõistlikult ettenähtavaid kahjusid.

5. Euroopa välisteenistuse julgeolekumeetmed salastatud teabe kaitsmiseks kogu kasutusaja jooksul on vastavuses eelkõige selle teabe salastatuse astmega, teabe või materjali vormi ja hulgaga, salastatud teavet sisaldavate rajatiste asukoha ja konstruktsiooniga ning sellega, milline on kuritahtliku tegevuse ja/või kriminaalse tegevuse, kaasa arvatud spionaaži, sabotaaži ja terrorismi oht, sealhulgas kohapeal hinnatud oht.

Artikkel 11

Julgeolekualane teadlikkus ja koolitus

1. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus tagab asjakohaste julgeolekualase teadlikkuse ja koolituse kavade koostamise ja rakendamise, samuti selle, et Euroopa välisteenistuse vastutusel olevad töötajad ja vajaduse korral nende ülalpeetavad osalevad tarvilikel teadlikkuse suurendamise infotundidel ja saavad koolitust vastavuses nende töö- või elukohas valitsevate riskidega.

2. Enne ELi salastatud teabele juurdepääsu andmist ja pärast seda korrapäraste ajavahemike järel teavitatakse töötajaid nende kohustusest kaitsta ELi salastatud teavet käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 12

Julgeoleku korraldus Euroopa välisteenistuses

1. Euroopa välisteenistuse julgeolekuorganiks on tegevjuht. Selles rollis tagab tegevjuht, et:

julgeolekumeetmed kooskõlastatakse vajaduse korral liikmesriikide pädevate asutuste, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoniga ning kui see on asjakohane, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega kõikides Euroopa välisteenistuse tegevusega seotud julgeolekuküsimustes, kaasa arvatud Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvidele avalduvate ohtude laad ja nende ohtude eest kaitsmise vahendid;

seatakse sisse registrisüsteem, millega tagatakse, et CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet töödeldakse kooskõlas käesoleva otsusega nii Euroopa välisteenistuses kui ka selle edastamisel ELi liikmesriikidele, ELi institutsioonidele, organitele, ametitele või muudele volitatud saajatele. Eraldi arvestust peetakse kogu ELi salastatud teabe üle, mida Euroopa välisteenistus on edastanud kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, samuti kogu salastatud teabe üle, mis on saadud kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt;

2. Tegevjuhti abistavad nende ülesannete täitmisel haldus- ja finantsjuht, Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja ning vajaduse korral kriisireageerimise ja tegevuse koordineerimise juht.

3. Tegevjuht kui Euroopa välisteenistuse julgeolekuorgan võib vajaduse korral kõnealuseid ülesandeid delegeerida.

4. Iga osakonna/talituse juhataja vastutab ELi salastatud teabe kaitsmise eeskirjade rakendamise eest oma osakonnas/talituses.

Iga osakonna/talituse juhataja, kandes eespool kirjeldatud vastutust, määrab töötajad osakonna julgeolekukoordinaatori ülesannete täitmiseks, kusjuures kõnealune inimressurss peab olema vastavuses asjaomase osakonna/talituse töödeldava ELi salastatud teabe hulgaga.

Osakonna julgeolekukoordinaatorid aitavad oma osakonna/talituse juhatajal vajadust mööda täita julgeolekualaseid ülesandeid, näiteks:

Igast tegevusest või probleemist, mis võib mõjutada julgeolekut, teavitatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraati aegsasti.

5. Iga liidu delegatsiooni juht vastutab kõikide liidu delegatsiooni julgeolekuga seotud meetmete rakendamise eest.

1. Euroopa välisteenistusel on julgeolekudirektoraat. Nimetatud direktoraat:

2. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja vastutab järgmiste küsimuste eest:

3. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja:

4. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat teeb tihedat koostööd:

riiklike julgeolekuasutustega ja/või liikmesriikide muude pädevate julgeolekuasutustega, et saada neilt abi seoses teabega, mida Euroopa välisteenistus vajab, et hinnata ohte, mis ähvardavad Euroopa välisteenistust, tema töötajaid, tegevust, vara ja ressursse ning salastatud teavet tema harilikus tegevuskohas;

1. Liidu iga delegatsiooni juht vastutab kõikide selliste meetmete kohapealse rakendamise ja juhtimise eest, mis on seotud Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitsmisega liidu delegatsiooni ruumides ja pädevuse piires.

Kooskõlastatult vastuvõtva riigi pädevate asutustega teeb liidu delegatsiooni juht vajaduse korral kõik mõistlikud jõupingutused tagamaks sobivate füüsiliste ja korralduslike meetmete sisseseadmise selle eesmärgi saavutamiseks.

Delegatsiooni juht koostab vajaduse korral julgeolekumenetlused artikli 2 punktis c määratletud ülalpeetavate kaitseks, võttes arvesse artikli 3 lõikes 3 osutatud halduskokkuleppeid. Delegatsiooni juht annab kord aastas Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhatajale aru kõikide tema pädevuses olevate julgeolekuküsimuste kohta.

Nende ülesannete täitmisel abistavad teda Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat, delegatsiooni kuuluvad Euroopa välisteenistuse töötajad, kes täidavad kindlaid julgeolekuülesandeid ja -funktsioone, ja vajadusel selleks lähetatud julgeolekutöötajad.

2. Lisaks sellele teeb delegatsiooni juht järgmist:

tagab, et kõikidel delegatsiooni töötajatel on asjakohases piirkonnas valitsevatele tingimustele vastav kindlustuskaitse;

tagab, et julgeolekuaspektid on lülitatud liidu delegatsiooni sissejuhatavasse koolitusse, mille läbivad kõik delegatsiooni töötajad delegatsiooni saabumisel või saabumise eel, ja

3. Delegatsiooni juht, kes on vastutav julgeoleku ja organisatsiooni jätkusuutlikkuse tagamise eest, võib delegeerida oma julgeolekuülesannete täitmise delegatsiooni julgeolekukoordinaatorile, kes on samas delegatsiooni asejuht, või asejuhi puudumisel mõnele teisele sobivale isikule.

Eelkõige võib delegatsiooni julgeolekukoordinaatorile usaldada järgmised ülesanded:

4. Delegatsiooni juht võib halduslikku või tehnilist laadi julgeolekuülesandeid delegeerida haldusjuhile ja teistele delegatsiooni liikmetele.

5. Liidu delegatsiooni abistab piirkondlik julgeolekuametnik. Piirkondlikud julgeolekuametnikud täidavad delegatsioonides allpool määratletud ülesandeid, igaüks oma vastavas geograafilises vastutusalas.

Teatavatel asjaoludel, kui valitsev julgeolekuolukord seda nõuab, võib sihtülesandeid täitva piirkondliku julgeolekuametniku määrata teatava delegatsiooni juurde pideva esindajana.

Piirkondlikku julgeolekuametnikku võib kohustada ümber paiknema oma praegusest vastutuspiirkonnast, sealhulgas Brüsselis asuvast peakorterist, või isegi vastu võtma alalise ametikoha sõltuvalt asjakohasest julgeolekuolukorrast mis tahes riigis, nagu Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat seda nõuab.

6. Piirkondlikud julgeolekuametnikud alluvad käsuliinis vahetult Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile, kuid funktsionaalselt ja halduslikult vahetult asjaomase delegatsiooni juhile. Nad abistavad delegatsiooni juhti ja töötajaid kõikide selliste füüsiliste, organisatsiooniliste ja korralduslike meetmete ettevalmistamisel ja rakendamisel, mis on seotud kõigi delegatsiooni töötajate julgeolekuga, olenemata nende halduslikust kuuluvusest.

7. Piirkondlikud julgeolekuametnikud annavad delegatsiooni juhile ja töötajatele nõu ja tuge. Vajaduse korral, eriti kui sihtülesandeid täitev piirkondlik julgeolekuametnik on pidev esindaja, saab ta abistada liidu delegatsiooni julgeoleku korraldamisel ja tagamisel, sealhulgas turvateenuste lepingute ettevalmistamisel ning akrediteerimise ja juurdepääsulubade haldamisel.

Artikkel 13

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud operatsioonid ja ELi eriesindajad

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat abistab ja nõustab kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadi (CMPD) direktorit, Euroopa Liidu sõjalise staabi (ELSS) peadirektorit, tsiviiloperatsioonide ülemat, kes juhib tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistust (CPCC), ning ELi sõjaliste operatsioonide ülemaid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) julgeolekuaspektide osas, samuti ELi eriesindajaid nende volitustega seotud julgeolekuaspektide osas, tehes seda nõukogu vastuvõetud asjakohastes tegevuspõhimõtetes sisalduvaid erisätteid täiendavalt.

Artikkel 14

Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee

1. Käesolevaga asutatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee.

Komitee esimeheks on tegevjuht või määratud delegaat ja komitee tuleb kokku esimehe korraldusel või mõne oma liikme taotlusel. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat toetab esimeest selle ülesande täitmisel ja osutab komitee tegevuseks vajaduse korral haldusabi.

2. Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteesse kuuluvad allpool nimetatute esindajad:

Liikmesriigi delegatsiooni Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteesse võivad kuuluda allpool nimetatute esindajad:

3. Komiteesse kuuluvate esindajatega võivad nende äranägemisel kaasas olla ja neid nõustada eksperdid. Kui arutatakse muude ELi institutsioonide, asutuste või organite julgeolekuga seotud küsimusi, võidakse nende esindajaid kutsuda koosolekutel osalema.

4. Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist, abistab Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee konsulteerimise teel Euroopa välisteenistust kõikides Euroopa välisteenistuse tegevusega, peakorteriga ja liidu delegatsioonidega seotud julgeolekuküsimustes.

Eelkõige, ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist:

võidakse Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega nõu pidada või teda teavitada, nagu asjakohane, seoses küsimustega, mis on seotud töötajate ja varade julgeolekuga Euroopa välisteenistuse peakorteris ja liidu delegatsioonides, ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3 kohaldamist;

5. Iga muudatus ELi salastatud teabe kaitsmist käsitlevates eeskirjades, mis sisalduvad käesolevas otsuses ja selle A lisas, eeldab Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriikide ühehäälset pooldavat arvamust. Sellist ühehäälset pooldavat arvamust on vaja ka enne:

Kui on nõutav ühehäälne pooldav arvamus, loetakse see tingimus täidetuks, kui liikmesriikide delegatsioonid ei esita komiteemenetluste käigus vastuväiteid.

6. Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee võtab täiel määral arvesse nõukogus ja komisjonis kehtivaid julgeolekupõhimõtteid ja -suuniseid.

7. Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee saab iga-aastaste Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrollide loendi, samuti kontrolliaruanded, niipea kui need on lõplikult vormistatud.

8. Koosolekute korraldamine:

Artikkel 15

Julgeolekukontrollid

1. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus tagab korrapäraste julgeolekukontrollide teostamise nii Euroopa välisteenistuse peakorteris kui ka liidu delegatsioonides, et hinnata julgeolekumeetmete piisavust ja kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele. Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib vajaduse korral määrata külaliseksperte osalema Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki alusel asutatud ELi asutustes ja organites teostatavates julgeolekukontrollides.

2. Euroopa välisteenistuse julgeolekukontrollid teostatakse Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhtimisel ning vajaduse korral muid ELi institutsioone või liikmesriike esindavate julgeolekuekspertide abiga, eelkõige artikli 3 lõikes 3 osutatud kokkulepete kontekstis.

3. Euroopa välisteenistus võib vajadust mööda arvesse võtta asjaomaseid ekspertteadmisi liikmesriikides, nõukogu peasekretariaadis ja Euroopa Komisjonis.

Vajaduse korral võib kolmandates riikides asuvate liikmesriigi missioonide asjaomaseid julgeolekueksperte ja/või liikmesriikide diplomaatiliste julgeolekuasutuste esindajaid kutsuda osalema liidu delegatsiooni julgeolekukontrollide läbiviimisel.

4. Käesoleva artikli rakendussätted seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega on sätestatud A III lisas.

Artikkel 16

Hindamiskülastused

A lisa artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud halduskokkulepete alusel edastatud ELi salastatud teabe kaitsmiseks kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis kehtestatud julgeolekumeetmete tõhususe kindlaksmääramiseks korraldatakse hindamiskülastusi.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat võib määrata külaliseksperte osalema hindamiskülastustel kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse, kellega EL on sõlminud A lisa artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud salastatud teabe kaitse lepingu.

Artikkel 17

Talitluspidevuse kavandamine

Euroopa välisteenistuse üldise talitluspidevuse kavandamise raames abistab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat tegevjuhti Euroopa välisteenistuse talitluspidevuse tagamise julgeolekuaspektide osas.

Artikkel 18

Reisinõuandeid lähetusteks väljapoole ELi

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat tagab väljapoole ELi lähetatavate, Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajatega seonduvate reisinõuannete olemasolu, rakendades kõikide Euroopa välisteenistuse asjaomaste teenistuste, eelkõige SITROOMi, INTCENi, geograafiliste osakondade ja liidu delegatsioonide ressursse.

Taotluse korral annab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat, rakendades eespool nimetatud ressursse, spetsiifilisi reisinõuandeid seoses Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajatega, kes lähetatakse kolmandatesse riikidesse, kus valitseb suur või kõrgendatud oht.

Artikkel 19

Tervishoid ja ohutus

Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjad täiendavad Euroopa välisteenistuse tervisekaitse- ja ohutuseeskirju, mille on vastu võtnud kõrge esindaja.

Artikkel 20

Rakendamine ja läbivaatamine

1. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus, olles vajadusel eelnevalt nõu pidanud Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteega, kinnitab julgeolekupõhimõtted või -suunised, milles sätestatakse vajalikud meetmed käesolevate eeskirjade rakendamiseks Euroopa välisteenistuses, ning loob tihedas koostöös liikmesriikide pädevate julgeolekuasutustega ja ELi institutsioonide asjaomaste teenistuste abiga kõiki julgeolekuaspekte hõlmava vajaliku suutlikkuse.

2. Kooskõlas nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) artikli 4 lõikega 5 võidakse rakendada üleminekukorda, sõlmides vajaduse korral teenustaseme kokkuleppeid nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjaomaste teenistustega.

3. Kõrge esindaja tagab üldise järjepidevuse käesoleva otsuse kohaldamisel ning vaatab käesolevaid julgeolekueeskirju pidevalt üle.

4. Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirju rakendatakse tihedas koostöös liikmesriikide pädevate julgeolekuasutustega, nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga ning komisjoni personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi julgeolekudirektoraadiga.

5. Euroopa välisteenistus kindlustab julgeoleku tagamise protsessi kõikide aspektide arvessevõtmise Euroopa välisteenistuse kriisireageerimissüsteemis.

6. Tegevjuht kui julgeolekuorgan ja Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadi juhataja tagavad käesoleva otsuse rakendamise.

Artikkel 21

Varasemate otsuste asendamine

1. Käesoleva otsusega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. juuni 2011. aasta otsus Euroopa välisteenistuse julgeolekueeskirjade kohta (3).

2. Käesoleva otsusega tunnistatakse kehtetuks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 23. veebruari 2011. aasta otsus Euroopa välisteenistuse delegeeritud julgeolekuasutuse määramise ja ülesannete kohta.

Artikkel 22

Lõppsätted

Käesolev otsus jõustub selle allakirjutamise päeval.

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 201, 03.08.2010, lk 30.

(2) ELT C 304, 15.10.2011, lk 5.

(3) ELT C 304, 15.10.2011, lk 5.

2. Kui on teada või on alust kahtlustada, et salastatud teave on ohtu sattunud või kadunud, teavitab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat vastavalt vajadusele komisjoni julgeolekudirektoraati, nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürood või asjaomaste liikmesriikide riiklikke julgeolekuasutusi või muud asjaomast üksust ning võtab sobivad meetmed kooskõlas asjakohaste õigusnormidega, et:

Euroopa välisteenistus küsib kirjalikku nõusolekut igalt isikult, kes on andnud Euroopa välisteenistuse koostatud ELi salastatud teabe allikmaterjaliks olevat salastatud teavet, veendumaks, et avaldamise suhtes puuduvad vastuväited.

2. Lõike 1 punktis b osutatud halduskokkulepped sisaldavad sätteid, millega tagatakse, et juhul kui kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid saavad ELi salastatud teavet, kaitstakse kõnealust teavet asjakohase salastatuse taseme kohaselt ja vastavalt miinimumstandarditele, mis on vähemalt sama ranged kui käesolevas otsuses sätestatud miinimumstandardid.

2. Euroopa välisteenistus võib lepinguga usaldada ülesanded, millega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise teabe töötlemine või säilitamine, tööstus- või muudele üksustele, mis on registreeritud liikmesriigis või kolmandas riigis, kellega on sõlmitud A lisa artikli 10 lõikes 1 osutatud salastatud teabe kaitse leping või halduskokkulepe.

4. Kõik ELi salastatud teavet töötlevad side- ja infosüsteemid läbivad akrediteerimisprotsessi. Akrediteerimise eesmärk on tagada, et kooskõlas käesoleva otsusega on rakendatud kõiki asjakohaseid turvameetmeid ning on saavutatud ELi salastatud teabe ning side- ja infosüsteemi piisava tasemega kaitse. Akrediteerimisteatises määratakse kindlaks teabe maksimaalne salastatuse tase, mida side- ja infosüsteem võib töödelda, ning vastavad tingimused.

1. Infokindlus side- ja infosüsteemide valdkonnas tähendab kindlust, et sellised süsteemid kaitsevad neis töödeldavat teavet ning toimivad ettenähtud korras, ettenähtud ajal ja õiguspäraste kasutajate juhtimisel. Tõhus infokindlus tagab asjakohasel tasemel salajasuse, tervikluse, käideldavuse, salgamise vääramise ja autentsuse. Infokindluse aluseks on riskijuhtimisprotsess.

1. Salastatud teabe haldamine tähendab haldusmeetmete kohaldamist ELi salastatud teabe kontrollimiseks kogu selle kasutusaja jooksul, et täiendada artiklites 5, 6 ja 8 sätestatud meetmeid ja aidata seeläbi ära hoida, avastada ja korvata sellise teabe tahtlikku või juhuslikku ohtusattumist või kadumist. Sellised meetmed on eelkõige seotud ELi salastatud teabe loomise, registreerimise, kopeerimise, tõlkimise, veo, töötlemise, säilitamise ja hävitamisega.

1. Füüsiline julgeolek on füüsiliste ja tehniliste kaitsemeetmete rakendamine, et tõkestada volitamata juurdepääsu ELi salastatud teabele.

1. Euroopa välisteenistus tagab, et ELi salastatud teabele on määratud asjakohane salastatuse tase, teave on selgelt määratletud salastatud teabena ning see säilitab oma salastatuse taseme üksnes nii kaua kui vajalik.

Isikud, kellele on tehtud ülesandeks osaleda Euroopa välisteenistuse peakorteris või liidu delegatsioonides koosolekutel, kus käsitletakse CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teavet, võivad teha seda alles pärast nende juurdepääsuloa olemasolu kontrollimist. Liikmesriikide esindajate, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni ametnike kohta edastavad asjaomased asutused Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadile või liidu delegatsiooni julgeolekukoordinaatorile juurdepääsutõendi või muu tõendi juurdepääsuloa olemasolu kohta; erandjuhul võib asjaomane isik selle ise esitada. Vajaduse korral võib kasutada koondnimekirja, milles on esitatud asjaomased juurdepääsuloa olemasolu tõendid.

Väga erandlike asjaolude korral, näiteks vaenulikus keskkonnas läbiviidavate missioonide või kasvavate rahvusvaheliste pingete ajal, kui erakorralised meetmed seda nõuavad ja eelkõige inimelude päästmise eesmärgil, võivad kõrge esindaja, tegevpeasekretär või tegevjuht anda – võimaluse korral kirjalikult – loa juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või SECRET UE / EU SECRET tasemel salastatud teabele nõutavat juurdepääsuluba mitteomavatele isikutele, tingimusel et selline luba on hädavajalik ning puudub põhjendatud kahtlus asjaomase isiku lojaalsuse ja usaldusväärsuse suhtes. Kõnealuse loa andmisega seotud dokumente, kaasa arvatud kirjeldust teabe kohta, millele juurdepääs võimaldati, säilitatakse registris.

Eespool kirjeldatud korda kasutatakse ühekordse juurdepääsu andmiseks ELi salastatud teabele, mille salastatuse tase on ühe astme võrra kõrgem sellest, mille suhtes asjaomane isik on läbinud julgeolekukontrolli. Kõnealust korda ei rakendata korduvalt.

pädev asutus on rahuldavalt kontrollinud, et isik ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud julgeolekueeskirju;

Olukorra kiireloomulisusest tulenevalt ja juhul, kui see on Euroopa välisteenistuse huvide tõttu nõuetekohaselt põhjendatud, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus pärast selle liikmesriigi riikliku julgeolekuasutusega konsulteerimist, mille kodanik asjaomane isik on, ning isiku usaldusväärsust kahjustavate asjaolude puudumise kinnitamiseks läbiviidud eelkontrollide tulemusest olenevalt anda enne täieliku julgeolekukontrolli lõpulejõudmist Euroopa välisteenistuse ametnikele ja muudele teenistujatele konkreetse ülesande täitmiseks ajutise loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele. Täielik julgeolekukontroll tuleb lõpule viia niipea kui võimalik. Nimetatud ajutisi lube antakse kuni kuueks kuuks ja need ei võimalda juurdepääsu TRES SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teabele. Kõik ajutise loa saanud isikud kinnitavad kirjalikult, et nad mõistavad oma kohustusi seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega ning on teadlikud tagajärgedest, mis kaasnevad ELi salastatud teabe ohtusattumisega. Nimetatud kirjalike kinnituste registrit peab Euroopa välisteenistus.

käesoleva otsuse artiklis 12 osutatud, Euroopa välisteenistuses julgeolekut korraldavad organid: nende kohustus on läbi viia infotunde julgeolekualase teadlikkuse suurendamiseks, tagamaks et nende vastutusalas olevaid töötajaid teavitatakse reeglipäraselt, ning edendada tugevat julgeolekukultuuri oma vastutusalas, kehtestada meetmed töötajate julgeolekualase käitumise jälgimiseks ja teavitada asjaomaseid julgeolekuasutusi usaldusväärsust kahjustavast teabest, mis võib mõjutada mõne isiku juurdepääsuluba;

Kõikide isikute suhtes, kes on saanud loa juurdepääsuks ELi salastatud teabele, kohaldatakse pidevaid töötajatega seotud julgeolekumeetmeid (s.o järelhoole) kogu selle aja jooksul, mil nad ELi salastatud teavet töötlevad. Pideva töötajatega seotud julgeoleku eest vastutavad:

Enne ELi salastatud teabele juurdepääsuloa saamist kinnitavad kõik isikud kirjalikult, et nad mõistavad oma kohustusi seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega ning on teadlikud tagajärgedest, mis kaasnevad ELi salastatud teabe ohtusattumisega. Nimetatud kirjalike kinnituste registrit peab Euroopa välisteenistus.

Liikmesriikide ja muude ELi institutsioonide, asutuste ja organitega seatakse sisse sobivad koordineerimismenetlused tagamaks, et Euroopa välisteenistusel on täpsed ja täielikud andmed kõikide Euroopa välisteenistuse vastutusel olevate töötajate ja Euroopa välisteenistuse lepinglaste töötajate juurdepääsuloa staatuse kohta.

Kui Euroopa välisteenistusele saab teatavaks kehtivat juurdepääsuluba omava isikuga seotud turvariski puudutav teave, teatab Euroopa välisteenistus asjakohaste õigusaktide kohaselt toimides sellest asjaomasele riiklikule julgeolekuasutusele. Kui riiklik julgeolekuasutus teatab Euroopa välisteenistusele kehtivat juurdepääsuluba ELi salastatud teabele omava isiku kohta punkti 12 alapunkti a kohaselt antud kinnituse tühistamisest, võib Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus paluda riiklikult julgeolekuasutuselt selgitust, kui selle andmine on siseriiklike õigusnormide kohaselt võimalik. Kui isiku usaldusväärsust kahjustav teave leiab kinnitust, tühistatakse eespool nimetatud juurdepääsuluba ning isikule keelatakse juurdepääs ELi salastatud teabele ja ametikohtadele, mille puhul selline juurdepääs on võimalik või mille puhul isik võiks ohustada julgeolekut.

Tingimusel et juurdepääsuloa andmise aluseks olev kinnitus on jätkuvalt kehtiv, hõlmab see kõiki tööülesandeid, mida asjaomane isik Euroopa välisteenistuses, nõukogu peasekretariaadis või komisjonis täidab.

Kui julgeolekukontrolli tulemus sellist kinnitust ei anna, teavitab Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus sellest asjaomast isikut, kes võib paluda, et Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus kuulaks ära tema selgitused. Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutus võib paluda, et pädev riiklik julgeolekuasutus annaks täiendavaid selgitusi, kui see on siseriiklike õigusnormide kohaselt võimalik. Tulemuse kinnitamise korral ei anta juurdepääsuluba ELi salastatud teabele. Sel juhul võtab Euroopa välisteenistus sobivaid meetmeid tagamaks, et taotleja jäetakse ilma igasugusest juurdepääsust ELi salastatud teabele.

Kui isikul on mitme riigi kodakondsus, saadetakse kontrollimistaotlus selle riigi riiklikule julgeolekuasutusele, kelle kodanikuna see isik on tööle võetud.

Euroopa välisteenistus määrab oma struktuuriüksustes kindlaks need ametikohad, mis eeldavad juurdepääsu CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele ja seetõttu asjakohase tasemega juurdepääsuloa olemasolu, nagu on osutatud artiklis 4 eespool.

teda on teavitatud ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekueeskirjadest ja -menetlustest ning ta on kirjalikult kinnitanud oma vastutust seoses kõnealuse teabe kaitsmisega.

talle on antud asjakohase tasemega juurdepääsuluba või tal on ametiülesannetest tulenev juurdepääsuõigus vastavalt riigisisestele õigusaktidele ning

isikut on teavitatud ELi salastatud teabe kaitseks vajalikest julgeolekueeskirjadest ja -menetlustest ning ta on kirjalikult kinnitanud oma vastutust seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega käesoleva otsuse kohaselt.

„Juurdepääsuluba ELi salastatud teabele” – Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse luba, mis antakse käesoleva otsuse kohaselt pärast seda, kui liikmesriigi pädevad asutused on väljastanud juurdepääsuloa, ning mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud. Sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”.

„Juurdepääsutõend” – Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse väljastatud tõend, mis kinnitab, et isik on läbinud julgeolekukontrolli, ning millel on kirjas, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada, vastava juurdepääsuloa kehtivuse lõppemise kuupäev ja tõendi enda kehtivuse lõppemise kuupäev.

„Riiklik juurdepääsuluba” juurdepääsuks ELi salastatud teabele – liikmesriigi pädeva asutuse avaldus, mis tehakse pärast julgeolekukontrolli lõpuleviimist liikmesriigi pädevate asutuste poolt ja mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (salastatuse tase CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud; sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”.

haldustegevuse alal, tingimusel et ELi salastatud teave on kaitstud volitamata isikute juurdepääsu eest, või

haldustegevuse alal, tingimusel et ELi salastatud teave on kaitstud volitamata isikute juurdepääsu eest, või

alad varustatakse sissetungi avastamise süsteemiga; kui alad ei ole kasutuses, need lukustatakse, ja kui alad on kasutusel, neid valvatakse. Kõiki võtmeid kontrollitakse vastavalt käesoleva lisa VI jaotisele;

võimaldatakse alale siseneda ilma saatjata ainult isikutel, kes on läbinud julgeolekukontrolli vastaval tasemel ja kellel on nende teadmisvajadusest tulenevalt sisenemiseks eriluba;

Kui on oht, et ELi salastatud teavet võidakse jälgida, isegi kui see toimub juhuslikult, võetakse selle takistamiseks asjakohaseid meetmeid.

Euroopa välisteenistus kohaldab ELi salastatud teabe kaitseks oma objektidel riskijuhtimisprotsessi, et tagada sellise tasemega füüsiline kaitse, mis on vastavuses hinnatud riskiga. Riskijuhtimisprotsessis võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige:

üldiseid julgeolekukontrolle, mille eesmärk on hinnata Euroopa välisteenistuse peakorteri, liidu delegatsioonide ja kõikide seonduvate ruumide üldist julgeolekutaset, eeskätt selleks, et anda hinnang Euroopa välisteenistuse julgeolekuhuvide kaitseks rakendatavate julgeolekumeetmete tõhususele;

Salastatud, sealhulgas RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud dokumendid hävitatakse viisil, mis vastab asjakohastele ELi või samaväärsetele standarditele, või mille on heaks kiitnud liikmesriigid vastavalt riigisisestele tehnilistele standarditele, et takistada nende täielikku või osalist taastamist.

ELi salastatud dokumendid, mida ei ole enam vaja, võib hävitada, ilma et see piiraks arhiveerimist puudutavaid asjaomaseid õigusnorme.

isikud on läbinud turvakontrolli asjakohasel tasemel ja neid on teavitatud nende julgeolekualasest vastutusest.

pakil on ametlik pitser või on pakendil märge, mis näitab, et tegemist on ametliku saadetisega ja see ei läbi tolli- või turvakontrolli;

EList kolmanda riigi territooriumile või ELi üksuste vahel kolmandates riikides veetav ELi salastatud teave pakendatakse selliselt, et see on kaitstud teabe loata avaldamise eest.

need on heaks kiitnud asjaomane riiklik julgeolekuasutus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

isikud on läbinud turvakontrolli asjakohasel tasemel ja neid on teavitatud nende julgeolekualasest vastutusest;

ELi piires hoonete või valduste vahel veetav ELi salastatud teave pakendatakse selliselt, et see on kaitstud teabe loata avaldamise eest.

Kogu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ja sellest kõrgemal tasemel salastatud materjal registreeritakse, kui see saabub struktuuriüksusesse, kaasa arvatud liidu delegatsioonid, või kui see sealt välja saadetakse. TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET tasemel salastatud teave registreeritakse selleks ettenähtud registrites.

Euroopa välisteenistus vaatab korrapäraselt läbi tema valduses oleva ELi salastatud teabe, et teha kindlaks, kas salastatuse tase on jätkuvalt kehtiv. Euroopa välisteenistus kehtestab süsteemi, mille abil vaadatakse mitte harvem kui iga viie aasta järel läbi sellise registreeritud ELi salastatud teabe salastatuse tase, mille on koostanud Euroopa välisteenistus. Selline läbivaatamine ei ole vajalik, kui teabe koostaja on juba alguses osutanud kindlale ajale, mil teabe salastatuse taset alandatakse, või salastatus kustutatakse automaatselt, ning teave on vastavalt tähistatud.

peab dokumendil olema kirjas viitenumber ja teema, mis ei ole salastatud teave, välja arvatud kui see on sellisena tähistatud;

Kui on tehtud otsus avaldada ELi salastatud teavet kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, edastab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat kõnealuse salastatud teabe, mis kannab avaldatavuse märget, milles on märgitud kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kellele see avaldatakse.

Kui dokumentidele on lisatud kiri või teade, omistatakse sellele kõige kõrgema salastatuse tasemega dokumendi salastatuse tase. Kirja või teate koostaja märgib täpselt, milline on selle salastatuse tase ilma juurdelisatud dokumentideta, kasutades selleks asjakohast märget, näiteks:

Dokumendi või faili üldine salastatuse tase on vähemalt sama kõrge kui selle kõige kõrgema salastatuse tasemega osal. Erinevatest allikatest pärineva teabe koondamisel vaadatakse lõpptulemus üle, et määrata kindlaks üldine salastatuse tase, sest vajalikuks võib osutuda dokumendi üksikosadele omistatust kõrgem salastatuse tase.

Võimaluse korral liigendatakse erinevatel tasemetel salastatud osi sisaldav dokument selliselt, et selle erinevatel tasemetel salastatud osad on kergesti tuvastatavad ja vajaduse korral eraldatavad ülejäänud dokumendist.

osaleda TEMPESTi turvameetmete ja seadmete valimises, kui see on süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatises nõutud, ja tagada koostöös TEMPEST-asutusega nende turvaline paigaldamine ja hooldus;

määratleda turvalisuse akrediteerimise strateegia, milles on esitatud akrediteerimisprotsessi põhjalikkuse aste, mis on vastavuses nõutava kindluse tasemega;

tagada, et side- ja infosüsteem vastab asjakohastele julgeolekupõhimõtetele ja -suunistele; anda side- ja infosüsteemile heakskiitmise teatis kinnitamaks, et süsteemi töökeskkonnas võib töödelda kindlaksmääratud salastatuse tasemel ELi salastatud teavet; määrata kindlaks akrediteerimise tingimused ning kriteeriumid, mille alusel nõutakse uue heakskiidu andmist;

Krüptovahendite heakskiitmise asutuse kohustus on tagada, et krüptovahendid oleksid kooskõlas asjakohaste krüpteerimispõhimõtetega. Asutus annab ELi salastatud teabe kaitsmiseks mõeldud krüptovahenditele heakskiidu ELi salastatud teabe töötlemiseks kindlaksmääratud salastatuse tasemel nimetatud toote töökeskkonnas.

TEMPEST-asutus vastutab selle eest, et side- ja infosüsteemid oleksid kooskõlas TEMPESTi põhimõtete ja suunistega. Asutus kiidab heaks TEMPESTi vastumeetmed selliste seadmete ja toodete jaoks, mis on mõeldud kindlaksmääratud salastatuse tasemel ELi salastatud teabe kaitsmiseks nende töökeskkonnas.

tagada, et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitee ekspertkoosseisul, mis tegeleb infokindluse küsimustega, on juurdepääs asjakohastele infokindluse alastele eriteadmistele.

Euroopa välisteenistuses seatakse sisse järgmised infokindluse tagamise funktsioonid. Kõnealused funktsioonid ei nõua eraldi struktuuriüksuste moodustamist. Neil on eraldi volitused. Siiski võib kõnealuseid funktsioone ja nendega kaasnevaid kohustusi ühendada või integreerida samasse struktuuriüksusesse või jagada erinevatesse struktuuriüksustesse, tingimusel, et välditakse sisemist huvide või ülesannete konflikti.

Kui kaitsmata või avalikku võrku kasutatakse üksnes ülekandeks ja andmed on krüpteeritud sellise krüptovahendiga, mis on heaks kiidetud käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt, ei loeta sellist ühendust omavaheliseks ühenduseks.

Nõuetekohase pädevusega asutus on liikmesriigi krüptovahendite heakskiitmise asutus, kes on nõukogu kehtestatud kriteeriumide alusel volitatud teostama teise poolena nende krüptovahendite hindamist, mis on mõeldud ELi salastatud teabe kaitsmiseks.

Kui see on õigustatud konkreetsetel operatiivsetel põhjustel, võib Euroopa välisteenistuse krüptovahendite heakskiitmise asutus loobuda julgeolekukomitee soovitusel punktis 25 või 26 sätestatud nõuetest ja anda käesoleva otsuse artikli 7 lõike 5 kohaselt konkreetseks tähtajaks ajutise heakskiidu.

Euroopa välisteenistuse pädevad asutused tagavad, et nad on suutelised reageerima intsidentidele, mis võivad ületada organisatsiooni ja riigi piire, et kooskõlastada reageeringuid ning jagada teavet nende intsidentide ja nendega seotud riskide kohta (turvarikkele reageerimise võime).

Side- ja infosüsteemidega seotud riskide maandamiseks rakendatakse erinevaid tehnilisi ja mittetehnilisi mitme kaitseliinina võetavaid turvameetmeid. Need kaitseliinid on muu hulgas järgmised:

Euroopa välisteenistus teeb koostööd nõukogu peasekretariaadi, komisjoni ja liikmesriikidega, et töötada välja parim tava side- ja infosüsteemis töödeldava ELi salastatud teabe kaitseks. Parimat tava käsitlevates suunistes kirjeldatakse side- ja infosüsteemi tehnilisi, füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke turvameetmeid, mille tõhusus teadaolevate ohtude tõrjumisel ja haavatavuse kõrvaldamisel on tõendatud.

Kõigi side- ja infosüsteemide, sealhulgas nende tehniliste ja mittetehniliste turvameetmete suhtes viiakse akrediteerimisprotsessi käigus läbi turvatestid, et tagada rakendatavate turvameetmete sobiva kindluse taseme saavutamine ning teha kindlaks, et need süsteemid on nõuetekohaselt rakendatud, integreeritud ja konfigureeritud.

tagatis, et teave on ehtne ja pärineb heausksest allikast;

Kui leping hõlmab RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabe töötlemist lepinglase side- ja infosüsteemis, tagab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana, et lepingus või mis tahes all-lepingus täpsustatakse side- ja infosüsteemi akrediteerimiseks vajalikud tehnilised ja haldusnõuded, mis on vastavuses hinnatud riskiga ja milles on arvesse võetud kõik olulised tegurid. Sellise side- ja infosüsteemi akrediteerimise ulatus lepitakse kokku lepingu sõlmija ja asjaomase riikliku/määratud julgeolekuasutuse vahel.

Lepingu sõlmijana vaatab Euroopa välisteenistus läbi RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teabele juurdepääsu eeldavate lepingute pakkumiskutsetele laekunud vastused, ilma et see piiraks töötlemis- või juurdepääsulubade suhtes riigisiseste õigusaktide kohaselt kehtestatud võimalike nõuete kohaldamist.

Euroopa välisteenistusel kui lepingu sõlmijal on vastavalt vajadusele kooskõlas liikmesriigi riikliku/määratud julgeolekuasutusega lepingu tingimuste alusel õigus korraldada külastusi lepinglaste/all-lepinglaste valdustesse, et kontrollida, kas lepingus nõutud asjakohased turvameetmed RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel ELi salastatud teabe kaitsmiseks on kasutusele võetud.

ELi salastatud teave edastatakse ELiga kehtivat julgeolekukokkulepet omavates kolmandates riikides paiknevatele lepinglastele ja all-lepinglastele vastavalt turvameetmetele, mis on kokku lepitud Euroopa välisteenistuse kui lepingu sõlmija ning selle asjaomase kolmanda riigi riikliku/määratud julgeolekuasutuse vahel, kus lepinglane on registreeritud.

Kui Euroopa välisteenistusel, lepinglasel või all-lepinglasel on salastatud lepingu täitmiseks vaja juurdepääsu CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel salastatud teabele üksteise ruumides, tuleb külastusi korraldada koostöös riiklike/määratud julgeolekuasutuste või muude pädevate julgeolekuasutusega. See ei piira riiklike/määratud julgeolekuasutuste eesõigust kindlate projektide raames leppida kokku kord, mille alusel saab selliseid külastusi korraldada otse.

Euroopa välisteenistus teatab lepinglastele, kes soovivad tööle võtta kolmanda riigi kodaniku ametikohale, mis eeldab juurdepääsu ELi salastatud teabele, et töölevõtva üksuse asukohaks või asutamiskohaks oleva liikmesriigi riikliku/määratud julgeolekuasutuse ülesanne on käesoleva otsuse kohaselt kindlaks teha, kas kõnealusele isikule saab võimaldada juurdepääsu sellisele teabele, ja kinnitada, et enne sellise juurdepääsu lubamist on saadud teabe koostajalt nõusolek.

Kõik lepinglaste töötajad, kellel on vaja juurdepääsu ELi salastatud teabele tasemel CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem, peavad olema läbinud nõuetekohase turvakontrolli ja neil peab olema teadmisvajadus, et saada juurdepääs teabele. Kuigi juurdepääsuks ELi salastatud teabele tasemel RESTREINT UE/EU RESTRICTED ei ole vaja juurdepääsuluba, on sellise juurdepääsu eelduseks teadmisvajadus.

Kui nõutakse töötlemisluba, ei anna Euroopa välisteenistus kui lepingu sõlmija eelistatud pakkujale täitmiseks salastatud lepingut enne, kui on saadud kinnitus selle liikmesriigi riiklikult julgeolekuasutuselt, määratud julgeolekuasutuselt või muult pädevalt julgeolekuasutuselt, kus on asjaomase lepinglase või all-lepinglase asukoht, et on väljastatud nõuetekohane töötlemisluba.

Kui see on asjakohane, teavitab Euroopa välisteenistus lepingu sõlmijana asjakohast riiklikku julgeolekuasutust või määratud julgeolekuasutust või muud pädevat julgeolekuasutust sellest, et lepingueelses etapis või lepingu täitmiseks on vaja töötlemisluba. Töötlemis- või juurdepääsuluba on lepingueelses etapis nõutav, kui pakkumismenetluse käigus on vaja väljastada CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET tasemel ELi salastatud teavet.

Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat palub riiklikul/määratud julgeolekuasutusel või liikmesriigi muul pädeval julgeolekuasutusel väljastada töötlemisloa, tõendamaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, et tööstus- või muu üksus suudab oma valdustes kaitsta asjaomasel salastatuse tasemel (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või SECRET UE/EU SECRET) ELi salastatud teavet. Lepinglasele või all-lepinglasele või potentsiaalsele lepinglasele või all-lepinglasele ei anta ELi salastatud teavet ega võimaldata juurdepääsu sellele enne, kui Euroopa välisteenistusele on edastatud tõend töötlemisloa olemasolu kohta.

Lepinguga seotud konkreetseid julgeolekunõudeid kirjeldatakse julgeolekuaspekte käsitlevas dokumendis. Julgeolekuaspekte käsitlev dokument sisaldab vajaduse korral salastatuse taseme määramise juhendit ning see on salastatud lepingu või all-lepingu lahutamatu osa.

pöördub Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse poole, kes võib otsustada teabe avaldada, tingimusel et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriigid on andnud ühehäälse pooldava arvamuse.

kontrollib niivõrd, kui see on võimalik, kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni julgeolekuasutuselt, kas selle julgeolekueeskirjad, -struktuurid ja menetlused tagavad talle edastatava ELi salastatud teabe kaitse vastavalt standarditele, mis on vähemalt sama ranged kui käesolevas otsuses sätestatud standardid;

Olles eelnevalt taganud, et punktis 11 osutatud tingimused on täidetud, teeb Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat järgmist:

pöördub Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse poole, kes võib otsustada teabe avaldada, tingimusel et Euroopa välisteenistuse julgeolekukomitees esindatud liikmesriigid on andnud ühehäälse pooldava arvamuse.

ELi salastatud teavet ei vahetata enne, kui on teostatud hindamiskülastus ja on kindlaks tehtud tase, millele vastavat salastatud teavet võib lepinguosaliste vahel vahetada, lähtudes teabele kohaldatava kaitsetaseme samaväärsusest.

Salastatud teabe vahetamist käsitleva halduskokkuleppe alusel määravad Euroopa välisteenistus ja kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kumbki ühe registri, mis on peamine vahetatava salastatud teabe vastuvõtmise ja väljastamise koht. Euroopa välisteenistuse puhul on selleks Euroopa välisteenistuse keskregister.

Kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega ei vahetata ELi salastatud teavet elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui see on selgesõnaliselt ette nähtud salastatud teabe kaitsmise lepingu või halduskokkuleppega.

Kui Euroopa välisteenistusel on pikaajaline vajadus vahetada kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga mitte kõrgemal kui RESTREINT UE/EU RESTRICTED tasemel salastatud teavet ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealusel vastaspoolel ei ole piisavalt arenenud julgeolekusüsteemi, mistõttu ei ole võimalik sõlmida salastatud teabe kaitse lepingut, võib kõrge esindaja, olles käesoleva otsuse artikli 14 lõike 5 kohaselt eelnevalt saanud Euroopa välisteenistuse julgeolekukomiteelt ühehäälse pooldava arvamuse, sõlmida kõnealuse kolmanda riigi pädevate julgeolekuasutustega või rahvusvahelise organisatsiooniga halduskokkuleppe.

kui see on asjakohane, esitab Euroopa välisteenistuse kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat koostöös Euroopa välisteenistuse asjaomaste teenistustega seoses A lisa artikli 10 lõike 1 punktis c osutatud lepingute või kokkulepetega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega nende osalemiseks ÜJKP kriisiohjamisoperatsioonides, kõrgele esindajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigete 3, 5 ja 6 alusel nõukogule väljapakutavate tekstide kavandi ning toetab kõrget esindajat läbirääkimiste pidamisel koostöös Euroopa välisteenistuse ja nõukogu peasekretariaadi asjaomaste teenistustega.

kui see on asjakohane, esitab Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraat koostöös asjaomase Euroopa välisteenistuse geograafilise osakonnaga kõrgele esindajale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigete 3, 5 ja 6 alusel nõukogule väljapakutavate tekstide kavandi;

kui see on asjakohane, teeb Euroopa välisteenistuse asjaomane geograafiline või valdkondlik osakond koostöös Euroopa välisteenistuse julgeolekudirektoraadiga kindlaks vajaduse vahetada asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga ELi salastatud teavet pikaajaliselt;

A LIIDE

MÕISTED

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

„akrediteerimine” menetlus, mille tulemusena väljastatakse ametlik turvalisuse akrediteerimise asutuse avaldus selle kohta, et süsteem on saanud heakskiidu töötamiseks kindlaksmääratud salastatuse tasemel, käitamiskeskkonna konkreetses turvarežiimis ja vastuvõetaval riskitasemel, tuginedes eeldusele, et on rakendatud heakskiidetud tehnilisi, füüsilisi, korralduslikke ja menetluslikke turvameetmeid;

„dokument” talletatud teave selle füüsilisest kujust ja omadustest olenemata;

„ELi salastatud teabe ohtusattumine” ELi salastatud teabe täielik või osaline avaldamine volitamata isikutele või üksustele – vt artikli 8 lõige 2;

„ELi salastatud teave” teave või materjal, mis on tähistatud ELi salastusmärkega ja mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada Euroopa Liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve – vt artikli 2 punkt f;

„füüsiline julgeolek” füüsiliste ja tehniliste kaitsemeetmete rakendamine, et tõkestada volitamata juurdepääsu ELi salastatud teabele – vt A lisa artikkel 6;

„haavatavus” mis tahes laadi puudus, mida üks või mitu ohtu võivad ära kasutada. Haavatavus võib tähendada tegematajätmist või olla seotud kontrolli nõrkusega tulenevalt selle ranguse, täielikkuse või järjepidevuse puudumisest ning see võib olla tehnilist, menetluslikku, füüsilist, korralduslikku või operatsioonilist laadi.

„infokindlus” side- ja infosüsteemide valdkonnas tähendab see kindlust, et sellised süsteemid kaitsevad neis töödeldavat teavet ning toimivad ettenähtud korras, ettenähtud ajal ja õiguspäraste kasutajate juhtimisel. Tõhus infokindlus tagab asjakohasel tasemel salajasuse, tervikluse, käideldavuse, salgamise vääramise ja autentsuse. Infokindlus põhineb riskijuhtimisprotsessil – vt A lisa artikli 8 lõige 1;

„julgeolekuaspekte käsitlev dokument” lepingu sõlmija esitatud konkreetsete lepinguliste tingimuste kogum, mis moodustab sellise salastatud lepingu lahutamatu osa, millega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise salastatud teabe loomine, ning millega määratakse kindlaks lepingu julgeolekunõuded või need lepingu osad, millele on tarvis tagada julgeolekukaitse – vt A V lisa jaotis II;

„julgeolekukontroll” kontroll, mille viib läbi liikmesriigi pädev asutus kõnealuses liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohaselt, et saada kinnitust selle kohta, et ei ole teada midagi kahtlust äratavat, mis takistaks andmast isikule riiklikku või ELi juurdepääsuluba teatud tasemel (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem) ELi salastatud teabele juurdepääsuks;

„juurdepääsuluba ELi salastatud teabele” Euroopa välisteenistuse julgeolekuasutuse luba, mis antakse käesoleva otsuse kohaselt pärast seda, kui liikmesriigi pädevad asutused on väljastanud juurdepääsuloa, ning mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel, et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud – vt A I lisa artikkel 2;

„juurdepääsutõend” pädeva asutuse väljastatud tõend, mis kinnitab, et isik on läbinud julgeolekukontrolli ja tal on kehtiv juurdepääsuluba, ning millel on kirjas, millisel salastatuse tasemel ELi salastatud teabele võib asjaomase isiku puhul juurdepääsu lubada (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem), vastava juurdepääsuloa kehtivuse lõppemise kuupäev ja tõendi enda kehtivuse lõppemise kuupäev;

„jääkrisk” risk, mis jääb püsima pärast turvameetmete rakendamist, eeldusel et kõik ohud ei ole tõrjutud ning kõiki haavatavusi ei saa kõrvaldada;

„krüptomaterjal” krüptoalgoritmid, krüptoriistvara- ja tarkvaramoodulid ning -tooted, sealhulgas rakendamise üksikasjad ja seotud dokumentatsioon ning kodeerimisandmed;

„lepinglane” üksikisik või juriidiline isik, kellel on lepinguliste kohustuste võtmiseks õigus- ja teovõime;

„materjal” dokument või valmistatud või valmistamisel olev masin või seade;

„määratud julgeolekuasutus” asutus, mis vastutab liikmesriigi julgeolekuasutuse ees tööstus- või muudele üksustele riigi kõigi tööstusjulgeolekuga seotud poliitikaküsimuste edastamise eest ning kõnealuse poliitika suunamise ja selle rakendamisel abi andmise eest. Määratud julgeolekuasutuse ülesandeid võib täita riiklik julgeolekuasutus või muu pädev asutus;

„oht” soovimatu intsidendi võimalik põhjus, mis võib kahjustada organisatsiooni või selle kasutatavat süsteemi; selline oht võib olla juhuslik või tahtlik (kuritahtlik) ning seda iseloomustavad ohtlikud elemendid, võimalikud sihtmärgid ja ründemeetodid;

„omavaheline ühendus” kahe või enama infotehnoloogia süsteemi vaheline otseühendus, mille eesmärgiks on andmete ja muude teaberessursside (nt side) ühesuunaline või mitmesuunaline jagamine – vt A IV lisa punkt 31;

„programmi/projekti julgeolekujuhised” loetelu julgeolekumenetlustest, mida kohaldatakse konkreetse programmi/projekti suhtes julgeolekumenetluste standardimiseks. Seda võib programmi/projekti kestel muuta;

„registreerimine” selliste menetluste kohaldamine, mille abil talletatakse andmed materjali kogu kasutusaja iga etapi, sealhulgas selle levitamise ja hävitamise kohta – vt A III lisa punkt 21;

„riiklik juurdepääsuluba” juurdepääsuks ELi salastatud teabele liikmesriigi pädeva asutuse avaldus, mis tehakse pärast julgeolekukontrolli lõpuleviimist liikmesriigi pädevate asutuste poolt ja mis kinnitab, et isikule võib lubada kindlaksmääratud kuupäevani juurdepääsu kuni teatud salastatuse tasemel ELi salastatud teabele (salastatuse tase CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgem), tingimusel et tema teadmisvajadus on kindlaks tehtud; sellist isikut loetakse „julgeolekukontrolli läbinuks”;

„rikkumine” isiku selline tegevus või tegevusetus, mis on vastuolus käesolevas otsuses sätestatud julgeolekueeskirjadega ja/või julgeolekupõhimõtete või -suunistega, milles sätestatakse otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed;

„risk” võimalus, et antud oht kasutab ära organisatsiooni või selle poolt kasutatava süsteemi sisemisi või väliseid haavatavusi ja kahjustab seeläbi organisatsiooni ja selle materiaalset ja mittemateriaalset vara. Riski mõõdetakse olemasolevate ohtude tõenäosuse ja nende mõju kombinatsioonina;

„riski aktsepteerimine” otsus leppida jääkriski edasise olemasoluga pärast riski käsitlemist;

„riski hindamine” ohtude ja haavatavuse kindlakstegemine ning sellega seotud riskianalüüsi, st riski tõenäosuse ja mõju analüüsi teostamine;

„riskijuhtimisprotsess” organisatsiooni või mis tahes süsteemi, mida organisatsioon kasutab, mõjutada võivate ebakindlate sündmuste kindlaksmääramise, kontrollimise ja minimeerimise protsess tervikuna. See hõlmab kõiki riskidega seotud tegevusi, sealhulgas hindamist, käsitlemist, aktsepteerimist ja teavitamist;

„riski käsitlemine” riski leevendamine, kõrvaldamine, vähendamine (tehniliste, füüsiliste, korralduslike või menetluslike meetmete asjakohase kombineerimise abil), riski ülekandmine või seire;

„riskiteavitus” side- ja infosüsteemide kasutajaskonna riskiteadlikkuse suurendamine, heakskiitvate asutuste teavitamine sellistest riskidest ja riske käsitlev aruandlus töötlejatele;

„salastatud all-leping” leping, mille Euroopa välisteenistuse lepinglane on sõlminud teise lepinglasega (st all-lepinglasega) kaupade tarnimise, tööde teostamise või teenuste osutamise eesmärgil, mille täitmise eelduseks on või mille täitmisega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise teabe loomine;

„salastatud leping” leping, mille Euroopa välisteenistus on sõlminud lepinglasega kaupade tarnimise, tööde teostamise või teenuste osutamise eesmärgil, mille täitmise eelduseks on või mille täitmisega kaasneb juurdepääs ELi salastatud teabele või sellise teabe loomine;

„salastatud teabe haldamine” haldusmeetmete kohaldamine ELi salastatud teabe kontrollimiseks kogu selle kasutusaja jooksul, et täiendada artiklites 5, 6 ja 8 sätestatud meetmeid ja aidata seeläbi ära hoida, avastada ja korvata sellise teabe tahtlikku või juhuslikku ohtusattumist või kadumist. Sellised meetmed on eelkõige seotud ELi salastatud teabe loomise, registreerimise, kopeerimise, tõlkimise, veo ja hävitamisega – vt A lisa artikli 7 lõige 1;

„salastatuse kustutamine” salastatuse tühistamine;

„salastatuse taseme määramise juhend” dokument, milles kirjeldatakse programmi või lepingu salastatud osi, määrates kindlaks neile kohaldatavad salastatuse tasemed. Salastatuse taseme määramise juhendit võib kogu programmi või lepingu kehtivusaja jooksul täiendada ja nende teabeelementide salastatuse taset võib muuta või alandada; kui salastatuse taseme määramise juhend on olemas, on see julgeolekuaspekte käsitleva dokumendi osa – vt A V lisa, jaotis II;

„Side- ja infosüsteem” süsteem, mis võimaldab elektroonilises vormis oleva teabe töötlemist. Side- ja infosüsteem hõlmab kõiki selle toimimiseks vajalikke vahendeid, sealhulgas infrastruktuuri, töökorralduse, töötajate ja teabega seotud ressursse – vt A lisa artikli 8 lõige 2;

„side- ja infosüsteemi kasutusaeg” kogu side- ja infosüsteemi eksisteerimise kestus, mis hõlmab algatamist, kontseptsiooni loomist, kavandamist, vajaduste analüüsi, projekteerimist, arendamist, katsetamist, rakendamist, käitamist, hooldust ning tegevuse lõpetamist;

„süsteemispetsiifiliste turvanõuete teatis” järgitavate julgeolekupõhimõtete ja rakendatavate üksikasjalike turvanõuete kohustuslik kogum, mis on aluseks side- ja infosüsteemide sertifitseerimisele ja akrediteerimisele;

„süvakaitse” erinevate mitme kaitseliinina võetavate turvameetmete kohaldamine;

„taseme alandamine” salastatuse taseme alandamine;

„teabe koostaja” ELi institutsioon, asutus või organ, liikmesriik, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kelle volitusel on salastatud teave loodud ja/või ELi struktuuridesse sisestatud;

„TEMPEST” paljastava elektromagnetkiirguse uurimine ja kontrollimine ning selle tõkestamise meetmed;

„turvanõuete rakendamise kord” julgeolekupõhimõte rakendamise, järgitava töökorra ja töötajate kohustuste kirjeldus;

„töötlemine” kõik võimalikud toimingud, mida ELi salastatud teabega võidakse teha selle kasutusaja jooksul. See hõlmab teabe koostamist, töötlemist, vedu, salastatuse taseme alandamist ja salastatuse kustutamist ning teabe hävitamist. Side- ja infosüsteemi puhul hõlmab see ka teabe kogumist, kuvamist, edastamist ja säilitamist;

„töötlemisluba” riikliku julgeolekuasutuse või määratud julgeolekuasutuse haldusotsus selle kohta, et lähtudes julgeoleku seisukohast võib ettevõte pakkuda piisaval tasemel kaitset teataval salastatuse tasemel ELi salastatud teabele, ning et ettevõtte töötajad, kes vajavad juurdepääsu ELi salastatud teabele, on läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli ja neid on teavitatud asjakohastest julgeolekunõuetest, mis on vajalikud juurdepääsuks ELi salastatud teabele ja selle kaitsmiseks;

„tööstusjulgeolek” meetmete kohaldamine selleks, et tagada ELi salastatud teabe kaitsmine lepinglaste ja all-lepinglaste poolt lepingueelsetel läbirääkimistel ja salastatud lepingute kogu kehtivusaja jooksul – vt A lisa artikli 9 lõige 1;

„tööstus- või muu üksus” üksus, mis on kaasatud kaupade tarnimisse, tööde teostamisse või teenuste osutamisse; selleks võib olla tööstus-, kaubandus-, teenindus-, teadus-, uurimis-, haridus- või arendusüksus või füüsilisest isikust ettevõtja;

„töötajatega seotud julgeolek” selliste meetmete kohaldamine, millega tagatakse juurdepääs ELi salastatud teabele ainult isikutele:

— kellel on teadmisvajadus;

— kes on juurdepääsuks CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele läbinud asjakohase taseme julgeolekukontrolli või omavad ametiülesannetest tulenevat juurdepääsuõigust vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja

— keda on teavitatud nende vastutusest – vt A lisa artikli 5 lõige 1;

„valdaja” kontrollitud teadmisvajadusega nõuetekohaselt volitatud isik, kelle valduses on ELi salastatud teave ja kes seetõttu vastutab selle kaitsmise eest;

„varad” kõik, mis on organisatsiooni, selle töötoimingute ja nende jätkumise jaoks väärtuslik, sealhulgas organisatsiooni missiooni toetavad teaberessursid;

„ÜJKP operatsioon” Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki kohane kriisiohjamise sõjaline või tsiviiloperatsioon;