ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium stationis KCCM 80161 abil kääritamise teel saadud dinaatrium-5′-inosinaat kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonna ohutusele. Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et söödalisand ei ole sissehingamisel mürgine, ei ärrita nahka ega silmi ning ei ole naha sensibilisaator. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et Corynebacterium stationis KCCM 80161 abil kääritamise teel saadud dinaatrium-5′-inosinaadi mõju toidu maitsele on hästi tõestatud ja seetõttu ei ole vaja selle tõhusust söödas täiendavalt tõendada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus coagulans DSM 32016 preparaat kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et söödalisand ei ole nahka ega silmi ärritav ega naha sensibilisaator, kuid seda tuleks käsitada hingamisteid sensibiliseeriva ainena. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib olla tõhus zootehniline söödalisand. Ameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(1)

vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artiklile 16 nõuab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) väärtpaberistamise registritelt tasu, mis katab täielikult ESMA nende registrite registreerimise ja järelevalvega seotud vajalikud kulutused. ESMA kulud on suuremad, kui ta töötleb kõrvalteenuste pakkumist kavandavate väärtpaberistamise registrite registreerimise taotlusi. Kulud on aga madalamad, kui väärtpaberistamise register on juba registreeritud kauplemisteabehoidlana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2365 (3). Registreerimist taotlevate üksuste registreerimistasu puhul peaks seetõttu võtma konkreetselt arvesse, millist liiki teenuseid hakkab väärtpaberistamise register osutama, ja seda, kas see on juba kauplemisteabehoidlana registreeritud või mitte. Kuna ESMA kulud registreerimistaotluse hindamisel on ühesugused, olenemata taotleja suurusest, ja sõltuvad ainult osutatavate teenuste liigist, on asjakohane, et registreerimistasu fikseeritakse.
(1)

Teatavate kalandustoodete tarned liidus sõltuvad impordist kolmandatest riikidest. Et rahulda nõudlust selliste toodete järele, on liidu sõltuvus nende toodete impordist viimaste kümnendite jooksul üha suurenenud. Selleks et kalandustoodete tootmist liidus ei ohustataks ning liidu töötlevat tööstust piisavalt varustataks, tuleks teatavate toodete imporditollimaksud peatada või neid vähendada asjakohase mahuga tariifikvootide piires. Et imporditud kalandustoodete ja liidu kalandustoodete vahel oleks liidu turul aus konkurentsi, tuleks arvesse võtta ka meetmete mõju liidu kalandustoodete tootjate konkurentsivõimele.
Jaemüügiks mõeldud tootekomplekt, mis on pakitud musta puuvillkotti ja koosneb kahest tootest: — roostevabast terasest, ümmarguse ristlõikega toru pikkusega umbes 21,5 cm ja läbimõõduga umbes 0,5 cm. Sellel on arvukalt täkkeid kindlama haarde tagamiseks. See on kavandatud kasutamiseks korduvkasutatava joogikõrrena; — roostevabast terasest spiraalhari pikkusega umbes 20,2 cm ja nailonharjastest harjapea läbimõõduga 0,5 cm. Hari on kavandatud joogikõrt läbima selle puhastamiseks pärast kasutamist. Vt foto (*1).

7323 93 00
Sotsiaaltegurid

Võrdlusaluse kaalutud keskmine sotsiaalreiting (vabatahtlik). Rahvusvahelised lepingud ja konventsioonid, ÜRO põhimõtted või, kui see on asjakohane, siseriiklikud õigusaktid, mille põhjal määratakse kindlaks, mis on „vastuoluline relv“. Vastuoluliste relvade sektorisse kuuluvate võrdlusaluse komponentide kaalutud keskmine protsent. Tubakasektorisse kuuluvate võrdlusaluse komponentide kaalutud keskmine protsent. Võrdlusaluse komponentide arv, mille puhul on sotsiaalalaseid rikkumisi (absoluutarv ja suhtarv, st jagatuna kõikide võrdlusaluse komponentidega), nagu on osutatud rahvusvahelistes lepingutes ja konventsioonides, ÜRO põhimõtetes ja, kui see on asjakohane, siseriiklikes õigusaktides. Võrdlusportfelli riskipositsioon ettevõtete suhtes, kellel puuduvad hoolsuskohustuse põhimõtted küsimustes, mida käsitletakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonides 1–8. Kaalutud keskmine sooline palgalõhe. Juhatuse nais- ja meessoost liikmete kaalutud keskmine suhe. Õnnetuste, vigastuste ja surmajuhtumite kaalutud keskmine suhe. Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastaste õigusaktide rikkumise eest tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arv ja määratud trahvide suurus.
(9)

Toiduohutusamet esitas arvamuse, et uuendtoidu ohutuse kinnitamiseks andsid aluse toksikoloogilised andmed, mis on saadud järgmiste uuringutega: 28-päevane suukaudse (sundtoitmine) kordusdoosi toksilisuse uuring AstraGinTM-ga rottidel, (5) bakterite pöördmutatsioonikatse (Amesi test) AstraGinTM-ga, (6) 90-päevane suukaudse kordusdoosi toksilisuse uuring AstraGinTM-ga Wistari rottidel, (7) omandiõiguste kaitsega hõlmatud Panax notoginseng’i ekstraktiga tehtud CHO-K1 rakkude mikrotuumade in vitro uuring (8) ning Astragalus membranaceus’e ekstraktiga tehtud CHO-K1 rakkudes mikrotuumade in vitro uuring (9). Seepärast leitakse, et järeldusi taimede Panax notoginseng’i ja Astragalus membranaceus’e ekstrakti ohutuse kohta ei oleks olnud võimalik teha ilma andmeteta, mis pärinevad nimetatud uuringute avaldamata aruannetest.
(6)

Toiduohutusamet võttis 23. jaanuaril 2020 vastu teadusliku arvamuse „Safety of chromium-enriched biomass of Yarrowia lipolytica as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (5) (Kroomiga rikastatud Yarrowia lipolytica pärmseente biomassi ohutus uuendtoiduna määruse (EL) 2015/2283 kohaselt). Arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega.
(6)

Toiduohutusamet võttis 25. märtsil 2020 vastu teadusliku arvamuse „Safety of dried whole cell Euglena gracilis as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283“ (11) („Teaduslik arvamus kuivatatud vetika Euglena gracilis’e kui uuendtoidu ohutuse kohta vastavalt määrusele (EL) 2015/2283“). Arvamus on kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetega.
(3)

Euroopa tüübikinnitusandmete vahetamise süsteem (ETAES) on tarkvararakendus, mis on kättesaadav interneti kaudu ja mille on välja töötanud liikmesriigid, et aidata ELi tüübikinnitusasutusi liidu õigusaktides sätestatud teabevahetusnõuete praktilisel rakendamisel, luues keskse sidemehhanismi, et hõlbustada ELi tüübikinnitustunnistuse ja selle lisade koopiate piiriülest vahetamist. Sarnane süsteem – tüübikinnitusdokumentide vahetamise andmebaas ja infosüsteem – on loodud ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all. Seepärast on asjakohane määrata ETAES määruse (EL) 2018/858 artikli 27 lõikes 3 osutatud ühiseks turvaliseks elektrooniliseks teabevahetussüsteemiks.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et söödalisand ei ole sissehingamisel mürgine, ei ärrita nahka ega silmi ning ei ole naha sensibilisaator. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et naatriumvesinikglutamaadi mõju toidu maitse parandamisele on hästi tõestatud ja seetõttu ei ole vaja selle tõhusust söödas täiendavalt tõendada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
(5)

Määrusega (EL) nr 1412/2013 teatavate kalandustoodete suhtes avatud tariifikvootide sarnased kvoodid on õigustatud, sest need kataksid Kanaari saarte turu vajadused, tagades samas, et tollimaksuvabad impordivood liitu jäävad prognoositavaks ja selgelt eristatavaks.
(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/862 (2) on kehtestatud määruse (EL) nr 1306/2013 kohane otsetoetuste kohandamise määr 2020. kalendriaastaks. Kõnealune kohandamismäär on kehtestatud 2021. aasta eelarveprojekti raames olemas olnud teabe alusel ja selle puhul on võetud eelkõige arvesse finantsdistsipliini kohast 487,6 miljoni euro suurust põllumajandussektori kriisireservi, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 25.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiin kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele või keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõikide loomaliikide jaoks tõhus glutamiini allikas ning mäletsejaliste puhul tuleks söödalisandina kasutatava L-glutamiini täieliku tõhususe saavutamiseks kaitsta seda lagunemise eest vatsas.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil toodetud L-lüsiinmonovesinikkloriid kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate ohutusele või keskkonnale. Toiduohutusamet märkis, et kõnealune aine kujutab endast ohtu kasutajatele, kuna seda tuleks pidada silmi ärritavaks. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad hoida ära kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 1. juuli 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil toodetud L-lüsiinsulfaat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele või keskkonnale. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et mõlemad söödalisandid on tõhusateks aminohappe L-lüsiini allikateks kõikide loomaliikide puhul ning tõhususe saavutamiseks nii mäletsejaliste kui ka mittemäletsejaliste puhul tuleks söödalisandeid kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 4. juuli 2019. aasta arvamuses (2) ja 25. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijaohutusele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune söödalisand on silmi ärritav ning nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriv, ning märkis, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealusest söödalisandist ei tulene muude lubatud rauaühenditega võrreldes täiendavat riski keskkonnale ja et see on kõikide loomade jaoks tõhusaks rauaallikaks. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju munakanade ja muude munalindude tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad hoida ära kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand parandab zootehnilise lisandina tõhusalt sööda seedimist munakanadel ja muudel munalindudel. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse loomade söötmisel tõhusaks asendamatu aminohappe L-valiini allikaks, kuid selleks, et söödalisand oleks mäletsejaliste puhul tõhus, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(3)

Teatavate istutamiseks ettenähtud taimede suhtes kohaldatakse liidu meetmeid, mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklile 28 või 30 seoses konkreetsete taimekahjustajatega. Mõned neist istutamiseks ettenähtud taimedest, eelkõige need, mis teadaolevalt on tõenäolisemalt saastunud või nakatunud nende konkreetsete taimekahjustajatega või mis on saastumise või nende konkreetsete taimekahjustajatega nakatumise tõttu siseturul kinni peetud, võivad aidata kaasa taimekahjustajate levikule liidus ja seega suurendada võimalust, et taimekahjustajad avaldavad istutamiseks ettenähtud taimedele olulist ja pikaajalist negatiivset mõju.
(6)

Et liikmesriigid ei peaks tagasimaksmisel tegema täiendavat makset, tuleb käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2020. Järelikult on käesoleva määrusega kindlaks määratud summad lõplikud ning neid kohaldatakse, ilma et see piiraks vähenduste kohaldamist määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 41 alusel, mis tahes muude korrektsioonide suhtes, mida võetakse arvesse igakuist makset käsitlevas otsuses liikmesriikide makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks 2020. aasta oktoobri eest kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikega 3, ning kõnealuse määruse artikli 18 lõike 4 kohaste mahaarvamiste või lisamaksete või mis tahes otsuste suhtes, mis tehakse raamatupidamise aruande kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus.
b)

Peräädikhappe ja peroksüoktaanhappe reaktsioonimassi sisaldavaid tooteid ei kasutata materjalides ja esemetes, mis on ette nähtud toiduga kokkupuutumiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (2) artikli 1 lõike 1 tähenduses, välja arvatud juhul, kui komisjon on kehtestanud konkreetsed peräädikhappe ja peroksüoktaanhappe reaktsioonimassi toidusse migreerumise piirnormid või kui komisjon on nimetatud määruse kohaselt kindlaks tehtud, et sellised piirnormid ei ole vajalikud.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 20. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis DSM 32324, Bacillus subtilis DSM 32325 ja Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et andmete puudumisel ei ole võimalik teha järeldusi söödalisandi tekitatava naha/silmade ärrituse või naha sensibiliseerimise kohta ning kuna toimeained on valgulised, tuleks söödalisandit käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et toode võib olla tõhus zootehnilise lisandina söödas ja joogivees. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.
Töödeldud toodete turulelaskmise tingimuseks on, et formaldehüüdiga töödeldud või seda sisaldava toote turulelaskmise eest vastutav isik tagab, et töödeldud toote märgistusel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus loetletud teave.

3
(322)

Teiseks leiti, et nende huvitatud isikute küsitava väidetava lisatasu puhul oli tegemist erinevusega erinevates tarnetingimustes Prantsusmaal ning Mustal mere ja Läänemere piirkonnas, Brasiilias ja teistes piirkondades esinevate ammooniumnitraadi spot-hindade (s.o sõlmitud müügitehingud, pakkumised, pakkumused) vahel, st võrdlusalus ei olnud samal tarnetasandil, nagu need isikud esitasid. See on eriti oluline, kuna need isikud ise tunnistavad oma märkustes, et ammooniumnitraadi transport on kulukas. Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 199, ei saa nende hindade põhjal järeldust teha, sest need sisaldasid pakkumiste ja pakkumuste hindu, mis ei olnud tingimata realiseerunud ja olid seotud ainult ühe liikmesriigiga. Ammooniumnitraadi hinnad on liidus erinevad, nagu Acron põhjenduses 262 taasesitatud märkustes kaudselt tunnistas, väites, et komisjoni teatatud liidu hinnad on liiga madalad ja peavad seega tulenema ainult Poolast ja Leedust. Kolmandaks, nagu põhjenduses 199 on leitud ja kirjeldatud, olid liidu tootjate ammooniumnitraadi hinnad liidus 14–25 % madalamad kui ammooniumnitraadi spot-hinnad Prantsusmaal, (99) nagu need huvitatud isikud vaatlusalusel perioodil esitasid. Neljandaks, nagu on näidatud põhjenduses 244, olid ammooniumnitraadi tegelikud hinnad pärast Musta mere ja Läänemere piirkonna ning Brasiilia piirkonna ammooniumnitraadi spot-hindade kohandamist ELi CIF-piiril (100) aastatel 2016–2017 samal tasemel ning 2018. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 9–15 eurot tonni kohta kõrgemad. Seetõttu ei saa sellist ammooniumnitraadi tegeliku hinna erinevust liidus võrreldes teiste turgudega pidada püsivaks ja/või oluliseks.
(3)

Uurimisalune toode on mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, mis on lähetatud Kanadast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast pärinevana või mitte, ning mis praegu on klassifitseeritud CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194321), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194621), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194721), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201121), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201621), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999210), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001020, 3826001050, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009011) alla.
Soolatud ja kuivatatud poolitatud tomatid, mis sobivad koheseks tarbimiseks. Toote soolasisaldus on 10,65–17,35 massiprotsenti. Soolasisalduse järgi jaguneb toode erinevatesse kvaliteedikategooriatesse, millel on erinev kasutusotstarve. Tootmisprotsess hõlmab värskete tomatite tükeldamist, soolamist ja seejärel päikese käes kuivatamist. Soolamise peamine funktsioon on maitsestamine ja erinevatesse kvaliteedikategooriatesse kuuluvate toodete valmistamine. Lisaks kiirendab soolamine kuivatamist ja võimaldab toodet säilitada. Toode on pakendatud erineva suurusega vaakumpakendisse ja seejärel pappkarpi ning toote säilitustemperatuur on alla 5 °C.

2002 10 90
(12)

Toiduohutusamet tegi kindlaks teatavad konkreetsed probleemid. Toiduohutusamet jõudis eelkõige järeldusele, et mankotseeb on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning et uued kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks on inimeste ja tõenäoliselt ka muude kui sihtorganismide puhul täidetud. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et muu kui toidukaudse kokkupuute hinnangulised väärtused ületavad tüüpiliste kasutusviiside korral kontrollväärtusi tomatites, kartulites, teraviljades ja viinamarjades. Seepärast ei saa kõnealuste tüüpiliste kasutusviiside puhul muud kui toidukaudset kokkupuudet mankotseebiga pidada tühiseks ka määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktide 3.6.4 ja 3.6.5 tähenduses. Tuvastatud probleemide tõttu ei saa kohaldada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 4 lõikes 7 sätestatud erandit.
(3)

Tuleks sätestada, et kõnealustes tariifikvootides osalemise tingimuseks võib olla tagatise esitamine, et tagada teatavate toodete töötlemis-, lõppkasutus- ja kvaliteedinormide ning loomade tapmise ja nuumamisega seotud nõuete täitmine. Need nõuded on iga asjaomase tariifikvoodi kohta üksikasjalikult sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 187 kohaselt vastu võetud rakendusaktis.
(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 10 lõikes 3 on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) artiklis 23 osutatud kava („koolikava“) raames selliste toetusetaotlejate tööruumides tehtavate kohapealsete kontrollide minimaalne protsendimäär, kes tegelevad toodete tarnimise ja jagamisega ning rakendavad kaasnevaid haridusmeetmeid. Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 10 lõike 3 neljandas lõigus on sätestatud, et kui taotleja ei ole haridusasutus, lisanduvad kõnealuse taotleja tööruumides tehtavatele kohapealsetele kontrollidele vähemalt kahe haridusasutuse tööruumides või taotleja nimekirjas vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 (4) artiklile 6 esitatud haridusasutustest vähemalt 1 % juures tehtavad kohapealsed kontrollid, olenevalt sellest, kumb on suurem.
Toorjuust (valmimata või laagerdamata), sh vadakujuust ja kohupiim, v.a kvoodiga nr 09.0148 hõlmatud pitsajuust

ex 0406 10 30 ex 0406 10 50 ex 0406 10 80
e.

tuli, suits ja rõhk: juhtum, mis on seotud tule, suitsu, auru või rõhuga, mis võivad kujuneda inimestele ohtlikuks. See hõlmab juhtumeid, mis on seotud tule, suitsu või auruga, mis mõjutavad õhusõiduki mis tahes osa lennu ajal või maapinnal, mis ei ole põhjustatud kokkupõrkest ega pahatahtlikust tegevusest;
(32)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand kilttursa puhul, mis on püütud ICESi 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, mis kasutavad põhjatraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF (27) vaatas läbi liikmesriikide esitatud uued tõendid ja jõudis järeldusele, et kilttursk on selles piirkonnas kõrge riskitasemega püüki piirav liik. STECF märkis ka seda, et tursa ja merlangi arvukus on Keldi meres märkimisväärselt kahanenud, ning soovitas nende liikide soovimatu püügi taset alandada. Seega võib erandi kehtestada põhjatraalide suhtes, mille püügivahendi võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, ja nootade suhtes (välistades piimtraalid), kui püügi sihtliik on norra salehomaar; laevade suhtes, mis kasutavad norra salehomaari püügiks vähemalt 80 mm võrgusilmaga püügivahendit, kui püügi sihtliik on norra salehomaar, ja flaami paneeliga varustatud piimtraalide suhtes, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm. See erand tuleks säilitada kuni 31. detsembrini 2022.