ET Euroopa Liidu Teataja L 219/1

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1351,

4. august 2016,

mis käsitleb Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/676/EÜ

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord, (1) eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu peaks ühehäälselt otsustades võtma vastu personalieeskirjad, mida kohaldatakse tähtajalise töölepinguga otse Euroopa Kaitseagentuuri (edaspidi „agentuur“) poolt tööle võetud töötajatele, kes on valitud osalevate liikmesriikide kodanike hulgast.

(2) Personalieeskirjad peaksid tagama, et agentuuri teenistusse saadakse võimalikult võimekad ja tulemuslikult töötavad töötajad, kes võetakse tööle võimalikult laialt geograafiliselt alalt kõigist osalevatest liikmesriikidest pärit kandidaatide hulgast ning liidu institutsioonidest.

(3) Kuna käesoleva otsusega sätestatud normid peaksid asendama nõukogu otsusega 2004/676/EÜ (2) sätestatud normid, tuleks kõnealune otsus kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesolevaid personalieeskirju kohaldatakse Euroopa Kaitseagentuuri poolt lepingu alusel tööle võetud töötajate suhtes (edaspidi „töötajad“).

Selliste töötajate hulka kuuluvad

— ajutised töötajad,

— lepingulised töötajad,

— erinõustajad.

2. Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel määratakse lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik kindlaks vastavalt otsuse (ÜVJP) 2015/1835 asjaomastele sätetele.

3. Käesolevates personalieeskirjades sisalduvat mis tahes viidet meessoost isikule käsitatakse samuti viitena naissoost isikule ja vastupidi, kui kontekstist ei tulene selgelt teisiti.

Artikkel 2

Töötajal, kellega on leping sõlmitud rohkem kui üheks aastaks, on õigus hääletada ja kandideerida artiklis 138 ettenähtud personalikomitee valimistel.

Töötajal, kellega on leping sõlmitud vähem kui üheks aastaks, on samuti õigus hääletada, kui ta on agentuuris töötanud vähemalt kuus kuud.

II JAOTIS

AJUTISED TÖÖTAJAD

1. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 3

Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel tähendab „ajutine töötaja“ töötajat, kes on ajutiselt tööle võetud agentuuri eelarvega ette nähtud maksimaalse ametikohtade arvu piires.

Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel tähendab „erinõustaja“ isikut, kes oma erikvalifikatsioonist tulenevalt ja olenemata tasulisest tööst mõnel muul ametikohal teeb kas korrapäraselt või kindlaksmääratud aja jooksul tööd agentuuri abistamiseks ja keda tasustatakse eelarve asjakohases jaos selleks otstarbeks ette nähtud assigneeringute kogusummast.

Artikkel 4

Ajutisi töötajaid, välja arvatud tegevjuht ja agentuuri tegevjuhi asetäitja, kelle suhtes kohaldatakse otsuse (ÜVJP) 2015/1835 artikli 10 lõike 1 sätteid, ei võeta tööle kauemaks kui neljaks aastaks, kuid neid võib tööle võtta ka lühemaks ajaks.

Nende lepinguid võib pikendada ühe korra kuni neljaks aastaks. Juhtnõukogu võtab käesoleva artikli jõustamiseks vastu üldsätted.

Artikkel 5

Ajutisi töötajaid võib tööle võtta ainult agentuuri eelarvega ette nähtud maksimaalse ajutiste ametikohtade arvu piires olemasolevate vabade ametikohtade täitmiseks vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele.

Artikkel 6

1. Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel on keelatud igasugune diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu.

Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel käsitatakse vabaabielu abieluna tingimusel, et on täidetud kõik IV lisa artikli 1 lõike 2 punktis c loetletud tingimused.

2. Pidades silmas meeste ja naiste täieliku ja tegeliku võrdõiguslikkuse tagamist tööelus, mis on üks kesksetest teguritest, mida arvestatakse käesolevate personalieeskirjade kõikide aspektide rakendamisel, ei takista võrdse kohtlemise põhimõte agentuuri säilitamast või võtmast meetmeid, millega antakse erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist oma kutsealal või ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris.

3. Agentuur määrab pärast personalikomiteega konsulteerimist kindlaks meetmed ja abinõud meeste ja naiste võrdsete võimaluste edendamiseks käesolevate personalieeskirjadega reguleeritavates valdkondades ning võtab vastu vajalikud sätted, et heastada tegelik ebavõrdsus, mis pärsib naiste võimalusi kõnealustes valdkondades.

4. Lõike 1 tähenduses on inimesel puue, kui tal on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimes eri takistustega tõkestada tema täielikku ja tulemuslikku osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel. Vaegus määratakse kindlaks artiklis 38 sätestatud korras.

Puudega inimene vastab artikli 37 lõike 2 punktis d sätestatud tingimustele, kui ta suudab sooritada põhilisi tööülesandeid mõistlike muganduste korral.

„Mõistlikud mugandused“ tähendavad põhiliste tööülesannete puhul asjakohaste, konkreetsel juhul vajalike meetmete võtmist, et võimaldada puudega inimesel tööle pääseda, töös osaleda, tõusta kõrgemasse ametijärku või osaleda koolitusel, kui sellised meetmed ei põhjusta tööandjale ebaproportsionaalselt suurt koormust.

Võrdse kohtlemise põhimõte ei takista lepinguid sõlmima volitatud asutust või ametiisikut säilitamast või võtmast meetmeid, millega antakse erilised eelised, et hõlbustada puudega inimestel tegutsemist oma kutsealal või ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris.

5. Kui käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud isikud, kes leiavad, et neid on õigusvastaselt koheldud, kuna käesolevas artiklis sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole nende suhtes kohaldatud, tuvastavad asjaolusid, millest võib järeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine, lasub agentuuril kohustus tõendada, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud. Käesolevat sätet ei kohaldata distsiplinaarmenetluse korral.

6. Mittediskrimineerimise põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet austades peab samas kõiki nende kohaldamise piiranguid objektiivselt ja otstarbekalt põhjendama ja need peavad olema suunatud üldiste huvide kohaste personalipoliitika seaduslike eesmärkide saavutamisele. Sellised eesmärgid võivad eelkõige põhjendada kohustusliku pensioniea ja vanaduspensioni saamiseks vajaliku miinimumea sätestamist.

Artikkel 7

1. Aktiivses teenistuses olevatel ajutistel töötajatel on juurdepääs agentuuri poolt vastu võetud sotsiaalset laadi meetmetele, sealhulgas töö- ja pereelu ühitamise erimeetmetele, ning personalikomitee teenustele. Endistel ajutistel töötajatel võib olla juurdepääs teatavale osale sotsiaalset laadi erimeetmetest.

2. Aktiivses teenistuses olevatele ajutistele töötajatele tagatakse sellised asjakohastele tervishoiu- ja ohutusnormidele vastavad töötingimused, mis on vähemalt samaväärsed aluslepingute kohaselt neis valdkondades vastu võetud meetmete alusel kohaldatavate miinimumnõuetega.

Artikkel 8

1. Personalieeskirjadega hõlmatud ametikohad liigitatakse vastavalt nendega seotud ülesannete laadile ja tähtsusele administraatorite tegevusüksuseks (edaspidi „AD“), assistentide tegevusüksuseks (edaspidi „AST“) ning sekretäride ja kantseleitöötajate tegevusüksuseks (edaspidi „AST/SC“).

2. Tegevusüksus AD koosneb kaheteistkümnest palgaastmest, mis hõlmavad haldus-, nõuandvaid, keelevaldkonna ja teaduslikke ülesandeid. Tegevusüksus AST koosneb üheteistkümnest palgaastmest, mis hõlmavad täitev-, tehnilisi ja kantseleiülesandeid. Tegevusüksus AST/SC koosneb kuuest palgaastmest, mis hõlmavad sekretäri- ja kantseleitööd.

3. Ametisse nimetamiseks on nõutav vähemalt

a) tegevusüksuste AST ja AST/SC puhul: i) diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus, ii) diplomiga tõendatud keskharidus, mis võimaldab õpinguid jätkata keskharidusjärgses õppeasutuses, ning vähemalt kolme aasta pikkune asjakohane töökogemus, või iii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, samaväärsel tasemel erialane koolitus või töökogemus;

b) tegevusüksuse AD puhul palgaastmetel 5 ja 6: i) haridustase, mis vastab diplomiga tõendatud vähemalt kolmeaastasele läbitud ülikoolikursusele, või ii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, samaväärsel tasemel erialane koolitus;

c) tegevusüksuse AD puhul palgaastmetel 7–16: i) haridustase, mis vastab diplomiga tõendatud läbitud ülikoolikursusele, kui ülikooliõpingute tavaline kestus on neli või enam aastat, ii) haridustase, mis vastab diplomiga tõendatud läbitud ülikoolikursusele, ja vähemalt aastane asjaomane töökogemus, kui ülikooliõpingute tavaline kestus on vähemalt kolm aastat, või iii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, samaväärsel tasemel erialane koolitus.

4. Ametikohtade liike kirjeldav tabel on toodud VI lisas. Nimetatud tabeli alusel võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik pärast personalikomiteega konsulteerimist määrata kindlaks iga ametikoha liigiga kaasnevad kohustused ja volitused.

Artikkel 9

1. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik määrab üksnes teenistuse huvides tegutsedes ja kodakondsust arvestamata ametissenimetamise või üleviimise teel iga ajutise töötaja tema tegevusüksuse sellele ametikohale, mis vastab tema palgaastmele.

Ajutine töötaja võib taotleda üleviimist agentuuri sees.

2. Ajutisele töötajale võidakse teha ettepanek asuda ajutiselt oma tegevusüksuses ametikohale, mille palgaaste on kõrgem tema põhilisest palgaastmest. Alates neljandast kuust pärast sellist ajutist ametissemääramist saab ametnik diferentseeritud hüvitist, mis võrdub tema põhilise palgaastme ja -järgu alusel saadava töötasu ja selle töötasu vahega, mida ta saaks palgajärgu alusel, mis talle määrataks tema ajutise ametikoha palgaastmel.

Ajutine ametissemääramine ei tohi kesta kauem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui ametissemääramise otsene või kaudne eesmärk on asendada ajutist töötajat, kes on lähetatud teenistuse huvides teisele ametikohale, kutsutud ajateenistusse või on pikaajalisel haiguspuhkusel.

Artikkel 10

1. Ajutise töötaja lepingusse märgitakse palgaaste ja -järk, mille kohaselt ta on tööle võetud.

2. Ajutise töötaja määramine ametikohale, mille palgaaste on kõrgem kui kohal, kuhu ta tööle võeti, dokumenteeritakse teenistuslepingu lisalepingus.

2. PEATÜKK

Õigused ja kohustused

Artikkel 11

1. Ajutine töötaja täidab oma ülesandeid ning tegutseb üksnes agentuuri huvidest lähtudes; ta ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt, asutuselt, organisatsioonilt ega agentuuriväliselt isikult. Ta täidab talle pandud kohustusi objektiivselt, erapooletult ja kooskõlas oma lojaalsuskohustusega agentuuri ees.

2. Ajutine töötaja ei võta ilma lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku loata üheltki valitsuselt ega mujalt väljastpoolt agentuuri vastu mingit autasu, teenetemärki, soodustust, kinki või ükskõik millist tasu, välja arvatud teenete eest, mis on osutatud kas enne tema ametissenimetamist või eripuhkuse ajal sõjaväe- või muus riiklikus teenistuses ja sellise teenistusega seoses.

Enne ajutise töötaja töölevõtmist teeb lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik kindlaks, et kandidaadil ei ole tema sõltumatust kahjustada võivaid isiklikke huvisid või muud huvide konflikti. Selleks esitab kandidaat lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule spetsiaalset vormi kasutades teabe iga tegeliku või võimaliku huvide konflikti kohta. Sellisel juhul võtab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik seda arvesse oma asjakohaselt põhjendatud arvamuses. Vajaduse korral võtab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik artikli 12 lõikes 2 osutatud meetmeid.

Kõnealust artiklit kohaldatakse mutatis mutandis isiklikel põhjustel võetud puhkuselt naasvate ajutiste töötajate suhtes.

Artikkel 12

1. Kui allpool ei ole sätestatud teisiti, ei tegele ajutine töötaja oma kohustuste täitmisel küsimustega, milles tal on otseselt või kaudselt tema sõltumatust kahjustada võivad isiklikud huvid, eelkõige perekondlikud ja finantshuvid.

2. Ajutine töötaja, kellele saab oma kohustuste täitmisel ülesandeks tegeleda lõikes 1 osutatud küsimusega, teatab sellest viivitamata lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võtab kõik asjakohased meetmed ja võib eeskätt vabastada ajutise töötaja tema vastutusest nimetatud küsimuses.

3. Ajutine töötaja ei tohi otseselt ega kaudselt omada ega omandada üheski ettevõttes, mis kuulub agentuuri alla või mis teeb agentuuriga tehinguid, ühtki sedalaadi või sedavõrd suurt huvi, mis võiks kahjustada tema sõltumatust oma kohustuste täitmisel.

Artikkel 13

Ajutine töötaja hoidub tegevusest või käitumisest, mis võib kahjustada tema ametikoha väärikust.

Artikkel 14

1. Ajutised töötajad hoiduvad igasugusest psühholoogilisest või seksuaalsest ahistamisest.

2. Agentuur ei tee kahju ajutisele töötajale, kes on olnud psühholoogilise või seksuaalse ahistamise ohver. Agentuur ei tee kahju ajutisele töötajale, kes on andnud tunnistusi psühholoogilise või seksuaalse ahistamise kohta, eeldusel et ajutine töötaja on käitunud ausalt.

3. Psühholoogiline ahistamine – sobimatu käitumine, mis toimub aja jooksul, on korduv või süstemaatiline ja hõlmab füüsilist käitumist, suulist või kirjalikku suhtlust, žeste või muid tegusid, mis on tahtlikud ning mis võivad kahjustada inimeste isiksust, väärikust või füüsilist või psühholoogilist terviklikkust.

4. Seksuaalne ahistamine – seksuaalse alatooniga käitumine, mis on sellele isikule, kellele see on suunatud, soovimatu ning mille eesmärk või tagajärg on selle isiku solvamine või ähvardava, vaenuliku, solvava või häiriva õhkkonna loomine. Seksuaalset ahistamist käsitatakse soolise diskrimineerimisena.

Artikkel 15

1. Vastavalt artiklile 17 peab ajutine töötaja, kes soovib tasu eest või tasuta töötada või täita mis tahes ülesandeid väljaspool agentuuri, taotlema esmalt lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku luba. Luba ei anta ainult juhul, kui kõnealune töö või ülesanne takistaks ajutise töötaja teenistuskohustuste täitmist või kui see ei sobi kokku agentuuri huvidega.

2. Ajutine töötaja teatab lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule kõigist lubatud agentuurivälise töö või ülesandega seotud muutustest, mis tekivad pärast seda, kui ajutine töötaja on taotlenud lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku luba lõike 1 kohaselt. Loa võib tühistada, kui selline töö või ülesanded ei vasta enam lõike 1 viimases lauses nimetatud tingimustele.

Artikkel 16

Kui ajutise töötaja abikaasa töötab tasustataval ametikohal, teatab ajutine töötaja sellest lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule. Kui selle töö laad ei sobi kokku ajutise töötaja omaga ja kui ajutine töötaja ei saa kinnitada, et see töö lõpeb kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, otsustab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik pärast personalikomiteega konsulteerimist, kas ajutine töötaja jätkab oma ametikohal või viiakse üle teisele ametikohale.

Artikkel 17

1. Ajutine töötaja, kes kavatseb kandideerida avaliku teenistuse ametikohale, teatab sellest lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik otsustab teenistuse huvisid silmas pidades, kas asjaomane ajutine töötaja

a) peaks taotlema puhkust isiklikel põhjustel või

b) peaks saama põhipuhkust või

c) võib täita oma teenistuskohustusi osalise tööajaga või

d) võib jätkata oma teenistuskohustuste täitmist nagu enne.

2. Ajutine töötaja, kes valitakse või nimetatakse avaliku teenistuse ametikohale, teatab sellest viivitamata lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule. Võttes arvesse teenistuse huvisid, ametikoha tähtsust, sellega kaasnevaid kohustusi ning töötasu ja kõnealuste kohustuste täitmisega seotud kulutuste hüvitamist, võtab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik vastu ühe lõikes 1 nimetatud otsuse. Kui ajutine töötaja peab võtma puhkust isiklikel põhjustel või kui tal lubatakse täita oma teenistuskohustusi osalise tööajaga, vastab sellise puhkuse või osalise tööajaga töötamise kestus ajutise töötaja ametiajale.

Artikkel 18

Ka pärast teenistusest lahkumist on ajutine töötaja kohustatud käituma ausameelselt ja diskreetselt teatavate ametissenimetamiste puhul või soodustuste vastuvõtmisel.

Ajutised töötajad, kes kavatsevad hakata tegelema kas tasustatava või tasustamata kutsetegevusega kahe aasta jooksul pärast teenistusest lahkumist, teatavad sellest agentuurile, kasutades spetsiaalset vormi. Kui selline tegevus on seotud ajutise töötaja poolt viimase kolme aasta jooksul teenistuses tehtud tööga ja võiks minna vastuollu agentuuri õigustatud huvidega, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus teenistuse huvisid arvesse võttes kas keelata tal seda teha või anda oma nõusoleku tema poolt sobivaks peetavatel tingimustel. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik teatab oma otsuse pärast personalikomiteega konsulteerimist 30 tööpäeva jooksul pärast vastava teate saamist. Kui nimetatud ajavahemiku lõpuks ei ole sellist teatamist toimunud, loetakse see vaikivaks nõusolekuks.

Endiste kõrgemate ajutiste töötajate puhul keelab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik põhimõtteliselt neil 12 kuu jooksul pärast teenistusest lahkumist tegeleda agentuuri töötajatele suunatud lobi- või nõustamistegevusega oma ettevõtte, klientide või tööandjate heaks küsimustes, mis kuulusid nende vastutusalasse viimase kolme teenistusaasta jooksul.

Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2015/1835 artikliga 31 avaldab agentuur igal aastal teabe eelmise lõigu rakendamise kohta, sealhulgas hinnatud juhtumite loetelu.

Artikkel 19

1. Ajutine töötaja hoidub tööülesannete täitmisel saadud teabe loata avaldamisest, kui seda teavet ei ole juba avaldatud või kui see ei ole avalikkusele kättesaadav.

2. Ajutine töötaja järgib seda kohustust ka pärast teenistusest lahkumist.

Artikkel 20

1. Ajutisel töötajal on õigus sõnavabadusele, võttes asjakohaselt arvesse lojaalsuse ja erapooletuse põhimõtteid.

2. Ilma et see piiraks artiklite 13 ja 19 kohaldamist, teatab ajutine töötaja, kes kavatseb agentuuri tööd käsitleva küsimuse üksi või koos teistega avaldada või avaldamiseks anda, sellest eelnevalt lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule.

Kui lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik suudab tõendada, et nimetatud küsimus võib märkimisväärselt kahjustada agentuuri õigustatud huvisid, teatab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik ajutisele töötajale oma otsusest kirjalikult 30 tööpäeva jooksul alates teabe saamisest. Kui sellisest otsusest ei ole kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul teatatud, tõlgendatakse seda nii, et lepinguid sõlmima volitatud asutusel või ametiisikul ei olnud vastuväiteid.

Artikkel 21

1. Kõik õigused kirjutistele või muule tööle, mida ajutine töötaja on teinud oma kohustuste täitmisel, kuuluvad agentuurile, mille tegevusega need kirjutised või töö on seotud. Agentuuril on õigus nõuda, et talle loovutataks selliste tööde autoriõigused.

2. Leiutis, mille ajutine töötaja on leiutanud oma teenistusteenistuskohustuste täitmise käigus või sellega seoses, loetakse agentuuri vaieldamatuks varaks. Agentuur võib oma kulul taotleda ja võtta sellele patente kõikides riikides. Leiutis, mis on seotud agentuuri tööga ning mille ajutine töötaja on leiutanud oma ametiaja lõppemisele järgneval aastal, loetakse leiutatuks ajutise töötaja teenistusteenistuskohustuste täitmise käigus või sellega seoses, kui ei ole tõestatud vastupidist. Kui leiutisele võetakse patent, näidatakse ära leiutaja nimi või leiutajate nimed.

3. Agentuur võib asjakohastel juhtudel määrata patenteeritud leiutise autoriks olevale ajutisele töötajale preemia, mille suuruse määrab kindlaks agentuur.

Artikkel 22

1. Kohtumenetluse raames ei avalda ajutine töötaja ilma lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku loata mis tahes põhjusel teavet, mida ta valdab oma teenistusteenistuskohustustest tulenevalt. Luba ei anta ainult juhul, kui seda nõuavad agentuuri huvid ja kui keeldumine ei too ajutise töötaja suhtes kaasa kriminaalõiguslikke tagajärgi. Ajutine töötaja järgib seda kohustust ka pärast teenistusest lahkumist.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata ajutise töötaja või endise ajutise töötaja suhtes, kes annab ütlusi Euroopa Liidu Kohtus või agentuuri distsiplinaarnõukogus agentuuri ja/või Euroopa Liidu teenistujat või endist teenistujat käsitlevas küsimuses.

Artikkel 23

Ajutine töötaja elab kas kohas, kuhu ta on tööle võetud, või sellest niisugusel kaugusel, mis ei takista teenistuskohustuste nõuetekohast täitmist. Ajutine töötaja teatab lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule oma aadressi ja teatab viivitamata igasugusest aadressi muutusest.

Artikkel 24

Sõltumata oma ametiseisundist aitab ajutine töötaja oma ülemusi ja annab neile nõu, ta vastutab talle määratud kohustuste täitmise eest.

Ajutine töötaja, kes on teenistusüksuse juht, vastutab oma ülemuste ees talle antud volituste ja tema poolt antud juhiste täitmise eest. Tema alluvate vastutus ei vabasta teda mingil viisil tema enda vastutusest.

Artikkel 25

1. Kui ajutine töötaja saab korralduse, mida ta peab ebatavaliseks või tõenäoliselt suuri raskusi tekitavaks, teatab ta sellest viivitamata oma vahetule ülemusele, kes juhul, kui teave on edastatud kirjalikult, vastab kirjalikult. Kui vahetu ülemus kinnitab korralduse, aga ajutine töötaja on veendunud, et selline kinnitus ei ole mõistlik vastus tema põhjendatud murele, edastab ajutine töötaja küsimuse kirjalikult vahetult kõrgemale ülemusele, kui lõikest 2 ei tulene teisiti. Kui viimane kinnitab korralduse kirjalikult, peab ajutine töötaja selle täitma, välja arvatud juhul, kui see on ilmselgelt õigusvastane või vastuolus asjakohaste ohutusnormidega.

2. Kui vahetu ülemus leiab, et korraldus tuleb täita viivitamata, peab ajutine töötaja selle täitma, välja arvatud juhul, kui see on ilmselgelt õigusvastane või vastuolus asjakohaste ohutusnormidega. Ajutise töötaja taotluse korral on vahetu ülemus kohustatud andma sellise korralduse kirjalikult.

3. Ajutine töötaja, kes teavitab oma ülemusi korraldusest, mida ta pidas ebatavaliseks või tõenäoliselt suuri raskusi tekitavaks, ei tohi selle tõttu kahju kannatada.

Artikkel 26

Ajutiselt töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju, mida agentuur on kandnud tema tõsise üleastumise tagajärjel, mille ta on toime pannud oma teenistuskohustuste täitmise käigus või sellega seoses.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik teeb põhjendatud otsuse distsiplinaarküsimustega tegelemiseks ette nähtud korra kohaselt.

Selle sätte põhjal tekkivate vaidluste lahendamine kuulub täielikult Euroopa Liidu Kohtu pädevusse.

Artikkel 27

1. Ajutine töötaja, kellele saavad tema teenistuskohustuste täitmise käigus või sellega seoses teatavaks asjaolud, mille alusel võib eeldada võimaliku ebaseadusliku tegevuse olemasolu, sealhulgas agentuuri huve kahjustavad pettuse- või korruptsioonijuhtumid, või sellist teenistuskohustuste täitmisega seotud käitumist, mis võib endast kujutada agentuuri ajutiste töötajate kohustuste olulist täitmata jätmist, teatab sellest viivitamata oma vahetule ülemusele, agentuuri tegevjuhile või juhul, kui ta peab seda vajalikuks, agentuuri juhile.

Esimeses lõigus nimetatud teave edastatakse kirjalikult.

Käesolevat lõiget kohaldatakse ka agentuuri teenistuses oleva muu isiku või agentuuri heaks tööd tegeva muu isiku sarnase kohustuse olulise täitmata jätmise suhtes.

2. Agentuur ei tee mingil moel kahju ajutisele töötajale lõikes 1 osutatud teabe edastamise eest, tingimusel et ajutine töötaja tegutses põhjendatult ja ausalt.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata ükskõik mis kujul olevate dokumentide, lepingute, aruannete, märkmete või teabe suhtes, mida hoitakse käimasolevate või lõpetatud kohtumenetluste otstarbel või luuakse või avaldatakse ajutisele töötajale nende menetluste käigus.

Artikkel 28

1. Agentuur ei tee mingil moel kahju ajutisele töötajale, kes avalikustab artiklis 27 kindlaks määratud teabe Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale või Euroopa Parlamendi presidendile või Euroopa Ombudsmanile, tingimusel et on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:

a) ajutine töötaja usub ausalt ja põhjendatult, et avaldatud teave ja selles sisalduvad väited on sisuliselt õiged, ning

b) ajutine töötaja on eelnevalt avaldanud sama teabe agentuurile ning on võimaldanud agentuuril võtta asjakohaseid meetmeid ajavahemiku jooksul, mille agentuur on juhtumi keerukust arvestades määranud. Ajutist töötajat teavitatakse asjakohaselt kõnealusest ajavahemikust 60 päeva jooksul.

2. Lõikes 1 nimetatud ajavahemikku ei kohaldata, kui ajutine töötaja suudab tõendada, et see on juhtumi kõiki asjaolusid arvesse võttes põhjendamatu.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata ükskõik mis kujul olevate dokumentide, lepingute, aruannete, märkmete või teabe suhtes, mida hoitakse käimasolevate või lõpetatud kohtumenetluste otstarbel või luuakse või avaldatakse ajutisele töötajale nende menetluste käigus.

4. Vastavalt artiklitele 29 ja 168 kehtestab agentuur korra, mille kohaselt menetletakse ajutiste töötajate kaebusi selle kohta, kuidas neid koheldi artiklist 27 või käesolevast artiklist tulenevate kohustuste täitmise järel või tagajärjel. Agentuur tagab, et selliseid kaebusi menetletakse konfidentsiaalselt ja põhjendatud juhtudel enne artiklis 168 sätestatud tähtaegade möödumist.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik kehtestab sise-eeskirjad, mis käsitlevad muu hulgas järgmist:

— artikli 27 lõikes 1 või käesolevas artiklis osutatud ajutistele töötajatele teabe andmine nende teatatud asjade menetlemise kohta,

— kõnealuste ajutiste töötajate õigustatud huvide ja eraelu puutumatuse kaitse ning

— käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kaebuste menetlemise kord.

Artikkel 29

Agentuur aitab iga ajutist töötajat, eelkõige menetluses sellise isiku vastu, kes esineb ähvarduste, solvavate või laimavate tegude või väljenditega või rünnakutega isiku või vara vastu, kui see on suunatud ajutise töötaja või tema pereliikme vastu ajutise töötaja ametiseisundi ja kohustuste tõttu.

Ta hüvitab ajutisele töötajale sellistel juhtudel kantud kahju juhul, kui ajutine töötaja ei ole tahtlikult või raske hooletuse tõttu ise kahju tekitanud ega ole saanud hüvitist kahju tekitanud isikult.

Artikkel 30

Agentuur hõlbustab ajutise töötaja täiendõpet ja juhendamist sel määral, mil see on vajalik teenistuse nõuetekohaseks toimimiseks ja on kooskõlas agentuuri enda huvidega.

Sellist täiendõpet ja juhendamist võetakse arvesse ajutise töötaja ametialasel edutamisel.

Artikkel 31

Ajutistel töötajatel on õigus kasutada ühinemisvabadust, eelkõige võivad nad kuuluda ametiühingutesse või kutseorganisatsioonidesse.

Artikkel 32

Ajutised töötajad võivad esitada lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule taotlusi käesolevate personalieeskirjadega reguleeritavates küsimustes.

Igast käesolevate personalieeskirjade kohaselt konkreetse isiku suhtes tehtud otsusest teatatakse kohe kirjalikult asjaomasele ajutisele töötajale. Iga ajutist töötajat negatiivselt mõjutav otsus peab sisaldama sellise otsuse põhjendust.

Konkreetsed otsused, mis käsitlevad ajutise töötaja ametisse nimetamist, ametisse määramist, ametialast edutamist, üleviimist, ametialase seisundi määramist ning teenistuse lõpetamist, avaldatakse agentuuris. Avaldatud otsused on kõikidele töötajatele kättesaadavad asjakohase aja jooksul.

Artikkel 33

Ajutise töötaja isikutoimik sisaldab

a) kõiki dokumente tema ametialase seisundi kohta ning kõiki aruandeid tema pädevuse, tulemuslikkuse ja tööalase käitumise kohta;

b) ajutise töötaja märkusi selliste dokumentide kohta.

Dokumendid registreeritakse, nummerdatakse ja kantakse toimikusse numbrilises järjekorras; agentuur ei tohi punktis a nimetatud dokumente kasutada ega tsiteerida ajutise töötaja vastu, välja arvatud juhul, kui need edastati ajutisele töötajale enne nende toimikusse kandmist.

Ajutine töötaja tõendab iga talle edastatud dokumendi kättesaamist oma allkirjaga või sellise võimaluse puudumisel edastatakse dokument ajutisele töötajale tähtkirja teel viimasel ajutise töötaja teatatud aadressil.

Ajutise töötaja isikutoimik ei tohi sisaldada ühtegi viidet tema poliitiliste, ametiühinguga seotud, filosoofiliste või usuliste tegevuste ja vaadete kohta või tema rassilise või etnilise päritolu või seksuaalse sättumuse kohta.

Neljas lõik ei keela siiski ajutisele töötajale teadaolevate, käesolevate personalieeskirjade kohaldamiseks vajalike haldusaktide ja -dokumentide toimikusse lisamist.

Iga ajutise töötaja kohta on ainult üks isikutoimik.

Ajutisel töötajal on õigus isegi pärast teenistusest lahkumist tutvuda kõigi tema toimikus sisalduvate dokumentidega ja teha neist koopiaid.

Isikutoimik on salastatud ja sellega võib tutvuda ainult administratsiooni ruumides või turvalisel elektroonilisel andmekandjal. See edastatakse aga apellatsiooninõukogule, kui ajutise töötaja suhtes on algatatud menetlus.

Artikkel 34

Ajutistel töötajatel on õigus tutvuda oma tervisekaardiga vastavalt agentuuri kehtestatavale korrale.

Artikkel 35

Kõik otsused, milles nõutakse agentuurile tõsise üleastumise tagajärjel põhjustatud kahjude hüvitamist vastavalt artiklis 26 sätestatule, teeb lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik pärast tõsise üleastumise korral isiku töölt vabastamiseks ette nähtud formaalsuste järgimist.

Üksikuid ajutisi töötajaid käsitlevad otsused avaldatakse artiklis 32 sätestatud korras.

Artikkel 36

Ajutistele töötajatele antakse privileegid ja immuniteedid ainult agentuuri huvides. Ajutised töötajad ei ole vabastatud oma isiklike kohustuste täitmisest ega kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest.

Privileegide ja immuniteetidega seotud vaidlustest teatab ajutine töötaja viivitamata agentuurile.

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga ette nähtud reisiluba antakse ajutistele töötajatele, kelle puhul see on teenistuse huvides nõutav.

3. PEATÜKK

Töölevõtmise tingimused

Artikkel 37

1. Ajutiste töötajate töölevõtmisel lähtutakse eesmärgist saada agentuuri teenistusse võimalikult võimekad, tulemuslikult töötavad ja ausad inimesed, kes valitakse agentuuri töös osalevate liikmesriikide kodanike hulgast geograafiliselt võimalikult laialt alalt.

Ajutiste töötajate valimisel ei tehta vahet rassi, poliitiliste, filosoofiliste või usuliste tõekspidamiste, soo või seksuaalse sättumuse põhjal ega võeta arvesse perekonnaseisu või perekondlikke olusid.

Ühtegi töökohta ei reserveerita ühegi liikmesriigi kodanikele. Kui aga ajutiste töötajate kodakondsusega seoses täheldatakse suurt tasakaalustamatust, mis ei ole objektiivsete kriteeriumitega põhjendatud, võimaldab liidu kodanike võrduse põhimõte võtta agentuuril asjakohaseid meetmeid. Kõnealused asjakohased meetmed peavad olema põhjendatud ega tohi kaasa tuua muid kui pädevusel põhinevaid töölevõtukriteeriume. Enne, kui lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik sellised meetmed vastu võtab, võtab juhtnõukogu vastu käesoleva lõike jõustamiseks vajalikud üldsätted.

2. Ajutise töötaja võib tööle võtta ainult tingimusel, et

a) ta on ühe agentuuri töös osaleva liikmesriigi kodanik ja tal on kõik asjaomase liikmesriigi kodaniku õigused;

b) ta on täitnud kõik sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega talle pandud kohustused;

c) tal on teenistuskohustuste täitmiseks sobivad iseloomuomadused;

d) ta on füüsiliselt võimeline oma kohustusi täitma ning

e) ta esitab tõeni ühe osaleva liikmesriigi keele põhjaliku tundmise ja teise osaleva liikmesriigi keele rahuldava tundmise kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikus ulatuses.

3. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võtab otsuse (ÜVJP) 2015/1835 raames vajaduse korral vastu ajutiste töötajate töölevõtmise korda käsitlevad erisätted.

Artikkel 38

Enne töölevõtmist läbib ajutine töötaja agentuuri määratud meditsiinitöötaja juures tervisekontrolli, et agentuur saaks olla kindel ajutise töötaja vastavuses artikli 37 lõike 2 punkti d nõuetele.

Kui esimeses lõigus ettenähtud tervisekontrolli põhjal esitatakse negatiivne meditsiiniline arvamus, võib kandidaat 20 päeva jooksul pärast seda, kui agentuur on talle arvamusest teatanud, taotleda oma juhtumi esitamist arvamuse avaldamiseks arstlikule komisjonile, mis koosneb kolmest arstist, kelle lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik valib agentuuri meditsiinitöötajate hulgast. Arstlik komisjon kuulab ära algse negatiivse arvamuse eest vastutava meditsiinitöötaja. Kandidaat võib arstlikule komisjonile esitada enda valitud arsti arvamuse. Kui arstliku komisjoni arvamus ühtib esimeses lõigus sätestatud tervisekontrolli tulemustega, maksab kandidaat 50 % arstitasudest ja kaasnevatest kuludest.

Artikkel 39

1. Ajutiselt töötajalt võib nõuda kuni üheksakuulise katseaja läbimist.

Kui ajutine töötaja ei saa katseaja jooksul haiguse, artikli 52 kohase rasedus- ja sünnituspuhkuse või õnnetusjuhtumi tõttu täita oma kohustusi vähemalt ühe kuu jooksul, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik tema katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada. Katseaja kogukestus ei või mingil juhul olla pikem kui 15 kuud.

2. Kui katseajal oleva ajutise töötaja töö osutub selgelt nõuetele mittevastavaks, võib tema kohta koostada aruande igal ajal tema katseaja jooksul.

Kõnealune aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus esitada kirjalikult oma märkused kaheksa tööpäeva jooksul. Ajutise töötaja vahetu ülemus edastab aruande ja märkused viivitamata lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule. Aruande põhjal võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik otsustada vabastada ajutise töötaja teenistusest enne katseaja lõppu, teatades talle sellest üks kuu ette, või erandjuhul pikendada katseaega kuni kuus kuud ning määrata ajutise töötaja ülejäänud katseajaks võimaluse korral tööle teise osakonda.

3. Vähemalt üks kuu enne katseaja lõppu koostatakse aruanne ajutise töötaja suutlikkuse kohta täita oma ametialaseid kohustusi, samuti tema teenistusalase käitumise ja teenistuse tulemuslikkuse kohta. Kõnealune aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus esitada kirjalikult oma märkused kaheksa tööpäeva jooksul.

Kui aruandes esitatakse soovitus isiku teenistusest vabastamise või erandjuhul katseaja pikendamise kohta, edastab ajutise töötaja vahetu ülemus aruande ja märkused viivitamata lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule.

Kui ajutise töötaja töö ei ole olnud ametikohale vastav, vabastatakse ta teenistusest.

Lõplik otsus tehakse käesolevas lõikes osutatud aruande alusel ning andmete põhjal, mis on lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisikele kättesaadavad ajutise töötaja käitumise kohta seoses II jaotise 2. peatükiga.

Artikkel 40

1. Ajutine töötaja võetakse tööle tema palgaastme esimesse järku.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib võtta ajutise töötaja töökogemust arvesse täiendavalt kuni 24 kuu ulatuses. Käesoleva artikli jõustamiseks võetakse vastu üldised rakendussätted.

2. Ajutine töötaja, kes on kaks aastat olnud oma palgaastme ühes järgus, tõuseb automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku, välja arvatud juhul, kui tema tööülesannete täitmist on artiklis 41 osutatud iga-aastase aruande kohaselt hinnatud mitterahuldavaks. Ajutine töötaja tõuseb oma palgaastme järgmisse järku hiljemalt nelja aasta pärast.

Kui ajutine töötaja nimetatakse üksuse juhiks, direktoriks või peadirektoriks, tõuseb ta ametisse nimetamise jõustumisel tagasiulatavalt ühe järgu võrra oma palgaastmel, tingimusel et ta on täitnud oma uusi kohustusi rahuldavalt esimese üheksa kuu jooksul. Sellise tõusuga kaasneb tema igakuise põhipalga suurenemine vastavalt iga palgaastme esimese ja teise järgu vahelisele protsendimäärale.

3. Artikli 10 lõike 2 kohaselt kõrgemale palgaastmele vastavale ametikohale määratud ajutine töötaja liigitatakse kõnealuse palgaastme esimesse järku. Palgaastmetel AD 9 – AD 13 olevad ajutised töötajad, kes täidavad üksuse juhataja kohustusi ja kes on nimetatud kõrgemale palgaastmele, liigitatakse sellegipoolest uue palgaastme teise järku. Sama korda kohaldatakse iga ajutise töötaja suhtes, kes ametialase edutamise tulemusena nimetatakse direktoriks või direktorist kõrgemale ametikohale.

Artikkel 41

Iga ajutise töötaja pädevuse, tööalase tulemuslikkuse ja tööalase käitumise kohta koostatakse igal aastal aruanne. Kõnealuses aruandes märgitakse, kas töötaja on oma tööülesandeid täitnud rahuldavalt. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik kehtestab sätted, millega antakse õigus esitada apellatsioon aruandemenetluse raames; seda õigust tuleb kasutada enne artikli 168 lõikes 2 osutatud kaebuse esitamist.

Aruanne edastatakse ajutisele töötajale. Tal on õigus esitada selle kohta oma märkused, kui ta seda vajalikuks peab.

4. PEATÜKK

Töötingimused

A Jagu

lapsehooldus- või perepuhkus

Artikkel 42

Ajutisel töötajal on õigus saada kuni kuus kuud põhipalgata lapsehoolduspuhkust iga lapse kohta ja see tuleb võtta esimese 12 aasta jooksul pärast lapse sündi või lapsendamist. Puhkuse kestuse võib kahekordistada vanemate puhul, keda käsitatakse lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku poolt vastu võetud üldiste rakendussätete alusel üksikvanemana, ning vanemate puhul, kelle ülalpeetaval lapsel on meditsiinitöötaja poolt tuvastatud puue või raske haigus. Korraga võetav puhkus ei saa olla lühem kui üks kuu.

Lapsehoolduspuhkuse ajal on ajutine töötaja jätkuvalt sotsiaalkindlustussüsteemiga kaetud; ta omandab jätkuvalt pensioniõigusi ning tal säilib ülalpeetava lapse toetuse ja õppetoetuse saamise õigus. Ajutisel töötajal säilib tema ametikoht ja tal on jätkuvalt õigus tõusta kõrgemasse palgajärku või saada edutatud kõrgemale palgaastmele. Puhkuse võib võtta sellisel kujul, et jäädakse täielikult tööst kõrvale või tehakse poole kohaga tööd. Juhul kui lapsehoolduspuhkuse ajal soovitakse poole kohaga töötada, kahekordistatakse esimeses lõigus sätestatud maksimumperioodi. Lapsehoolduspuhkuse ajal on ajutisel töötajal õigus saada kuus 919,02 euro suurust toetust või 50 % sellest summast puhkuse ajal poole kohaga töötamise korral, kuid ta ei või teha muud tasustatavat tööd. Agentuur maksab artiklites 68 ja 69 sätestatud sotsiaalkindlustusmaksed täies ulatuses ja need arvutatakse ajutise töötaja põhipalga alusel.

Kui ajutine töötaja teeb puhkuse ajal poole kohaga tööd, kohaldatakse käesolevat sätet üksnes kogu põhipalga ja proportsionaalselt vähendatud põhipalga vahe suhtes. Tegelikult saadud põhipalgalt arvutatakse ajutise töötaja sotsiaalkindlustusmakse, kasutades samu protsendimäärasid, mida kohaldataks juhul, kui ta töötaks täistööajaga.

Üksikvanemate ja nende vanemate puhul, kelle ülalpeetaval lapsel on esimeses lõigus osutatud meditsiinitöötaja poolt tuvastatud puue või raske haigus, ning lapsehoolduspuhkuse esimese kolme kuu jooksul, kui sellise puhkuse võtab isa ema rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal või ükskõik kumb vanematest kohe pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või kohe pärast lapsendamispuhkust või selle ajal, on toetus 1 225,36 eurot kuus või 50 % sellest summast, kui ajutine töötaja töötab puhkuse ajal poole kohaga.

Lapsehoolduspuhkust võib pikendada lisaks kuue kuu võrra ning sel ajal on toetus 50 % teises lõigus osutatud summast. Esimeses lõigus osutatud üksikvanemate puhul võib lapsehoolduspuhkust pikendada lisaks 12 kuu võrra ning sel ajal on toetus 50 % neljandas lõigus osutatud summast.

Käesolevas artiklis nimetatud summasid ajakohastatakse samadel tingimustel nagu töötasu.

Artikkel 43

Kui ajutise töötaja abikaasal, ülenejal sugulasel, alanejal sugulasel, vennal või õel on arstitõendiga tõendatud raske haigus või puue, on ajutisel töötajal õigus saada põhipalgata perepuhkust. Sellise puhkuse kogukestus ei või ületada üheksat kuud ajutise töötaja kogu ametiaja jooksul.

Kohaldatakse artikli 42 teist lõiku.

B Jagu

Tööaeg

Artikkel 44

1. Aktiivses teenistuses olevad ajutised töötajad on igal ajal agentuuri käsutuses.

2. Tavapärane töönädal kestab 40–42 tundi, mis jaotatakse lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku määratud ajakava alusel. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib pärast personalikomiteega konsulteerimist kehtestada teatavaid ülesandeid täitvate teatavate ajutiste töötajate gruppide tööaja samades piirides.

3. Lisaks võidakse ajutisele töötajale teenistuse vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt kehtestada valveaeg, et ta oleks oma töökohal või kodus kättesaadav väljaspool tavalist tööaega. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik kehtestab pärast personalikomiteega konsulteerimist käesoleva lõike kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.

4. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib kehtestada paindliku tööaja korralduse. Sellise korralduse kohaselt ei võimaldata AD/AST 9 või kõrgematel palgaastmetel töötavatel ajutistel töötajatel võtta vabaks täispikki tööpäevi. Paindliku tööaja korraldus ei kehti ajutistele töötajatele, kelle suhtes kohaldatakse Artikli 40 lõike 2 sätteid. Need ajutised töötajad haldavad oma tööaega kokkuleppel oma ülemustega.

Artikkel 45

1. Ajutine töötaja võib taotleda osalise tööajaga töötamise luba. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib anda sellise loa juhul, kui see vastab teenistuse huvidele.

2. Ajutisel töötajal on õigus saada luba järgmistel juhtudel:

a) alla 9-aastase ülalpeetava lapse eest hoolitsemiseks;

b) 9–12-aastase ülalpeetava lapse eest hoolitsemiseks, kui tööaega ei vähendata rohkem kui 20 % tavalisest tööajast;

c) alla 14-aastase ülalpeetava lapse eest hoolitsemiseks, kui ajutine töötaja on üksikvanem;

d) raske olukorra puhul alla 14-aastase ülalpeetava lapse eest hoolitsemiseks, kui tööaega ei vähendata rohkem kui 5 % tavalisest tööajast. Sellisel juhul II lisa artikli 3 esimest kahte lõiku ei kohaldata. Kui mõlemad vanemad töötavad liidu teenistuses, lubatakse tööaega vähendada vaid ühel vanemal;

e) raskelt haige või puudega abikaasa, üleneja või alaneja sugulase, venna või õe eest hoolitsemiseks;

f) täiendõppes osalemiseks või

g) viimase kolme aasta jooksul enne pensioniikka jõudmist, kuid mitte enne 58. eluaastat.

Kui osalise tööajaga töötamise luba taotletakse täiendõppes osalemiseks või viimase kolme aasta jooksul enne pensioniikka jõudmist, kuid mitte enne 58. eluaastat, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik keelduda loa andmisest või lükata loa andmise jõustumiskuupäeva edasi üksnes erandjuhtudel ning kaalukatel teenistuse huvidest tingitud põhjustel.

Kui sellise loa saamise õigust kasutatakse raskelt haige või puudega abikaasa, üleneja või alaneja sugulase, venna või õe eest hoolitsemiseks või täiendõppes osalemiseks, ei tohi sellised ajavahemikud kokku ületada viit aastat ajutise töötaja ametiaja vältel.

3. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik vastab ajutise töötaja taotlusele 60 päeva jooksul.

4. Osalise tööajaga töötamise eeskirjad ja loa andmise menetlus on sätestatud I lisas.

Artikkel 46

Ajutine töötaja võib taotleda luba töötada poole kohaga ametikohta jagades, kui lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik peab seda ametikohta sel eesmärgil sobivaks. Luba töötada poole kohaga ametikoha jagamise teel ei ole ajaliselt piiratud. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib teenistuse huvides selle loa aga tühistada, teatades ajutisele töötajale sellest kuus kuud ette. Samamoodi võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik loa tühistada asjaomase ajutise töötaja taotluse korral ja vähemalt kuus kuud ette teatades. Sellisel juhul võib ajutise töötaja üle viia teisele ametikohale.

Kohaldatakse artiklit 54 ja I lisa artiklit 3, välja arvatud selle teise lõigu kolmas lause.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib kehtestada üksikasjaliku korra käesoleva artikli kohaldamiseks.

Artikkel 47

Ajutiselt töötajalt võib nõuda ületunnitööd ainult eriti kiireloomulistel juhtudel või eriti tungiva töö puhul, öösel töötamine ning pühapäevadel või riiklikel pühadel töötamine on lubatud ainult lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku sätestatud korra kohaselt. Ajutiselt töötajalt nõutav ületunnitöö ei tohi kuue kuu jooksul ületada 150 tundi.

Tegevusüksusesse AD ja tegevusüksusesse AST 5–11 kuuluvatel ajutistel töötajatel ei ole õigust nende poolt töötatud ületundide eest hüvitust ega tasu nõuda.

III lisa kohaselt on palgaastmetel AST 1 – AST 4 töötavatel ajutistel töötajatel õigus saada ületunnitöö eest kas hüvitavat puhkust või lisatasu, kui teenistuse vajadustest lähtuvalt ei ole võimalik anda hüvitavat puhkust ületunnitööle järgneva kuu jooksul.

Artikkel 48

Ajutisel töötajal, kes peab regulaarselt töötama öösiti, laupäeviti, pühapäeviti või riiklikel pühadel, on vahetustega töö korral, mida agentuur nõuab seoses teenistuse vajaduste või ohutuseeskirjadega ning mida loetakse ametikoha tavapäraseks ja püsivaks tunnusjooneks, õigus erihüvitisele.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik määrab kindlaks selliseid erihüvitisi saavate ajutiste töötajate kategooriad ning hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.

Vahetustega töötava ajutise töötaja tavaline tööaeg ei tohi ületada tavalist aastast tööaega.

Artikkel 49

Ajutisel töötajal, kellele lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik on teenistuse vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt kehtestanud oma otsusega valveaja, et ajutine töötaja oleks oma töökohal või kodus kättesaadav väljaspool tavalist tööaega, on õigus erihüvitisele.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik määrab kindlaks selliseid erihüvitisi saavate ajutiste töötajate kategooriad ning hüvitiste maksmise tingimused ja nende määrad.

Artikkel 50

Teatavatele ajutistele töötajatele võib anda erihüvitisi eriti raskete töötingimuste kompenseerimiseks.

Agentuur määrab kindlaks selliste erihüvitiste saajate kategooriad ning hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.

C Jagu

Puhkus

Artikkel 51

Ajutistel töötajatel on õigus saada põhipuhkust vähemalt 24 tööpäeva, kuid mitte rohkem kui 30 tööpäeva ulatuses kalendriaasta kohta vastavalt liidu institutsioonide ühisel kokkuleppel sätestatud eeskirjadele.

Peale põhipuhkuse võib ajutisele töötajale anda erandjuhtudel taotluse korral eripuhkust. Sellise puhkusega seotud eeskirjad on sätestatud II lisas.

Artikkel 52

Rasedatel on arstitõendi esitamisel lisaks artiklis 51 nimetatud puhkusele õigus saada kakskümmend nädalat puhkust. See puhkus algab mitte varem kui kuus nädalat enne tõendile märgitud eeldatavat sünnituskuupäeva ja lõpeb mitte varem kui 14 nädalat pärast sünnituskuupäeva. Mitmike, enneaegse või puudega lapse sünni korral kestab see puhkus 24 nädalat. Käesoleva sätte tähenduses loetakse sündi enneaegseks, kui see toimub enne 34. rasedusnädala lõppu.

Artikkel 53

1. Ajutisel töötajal, kes esitab tõendi oma võimetuse kohta täita oma kohustusi haiguse või õnnetuse tõttu, on õigus saada haiguspuhkust.

Asjaomane ajutine töötaja teatab oma töövõimetusest agentuurile niipea kui võimalik ning teatab seejuures ka oma hetkel kehtiva aadressi. Ta esitab arstitõendi, kui ta puudub töölt rohkem kui kolm päeva. Kõnealune tõend tuleb saata hiljemalt viiendal puudumise päeval, mida arvestatakse postitemplil oleva kuupäeva järgi. Kui tõendit ei saadeta ja see ei ole tingitud ajutisest töötajast sõltumatutest põhjustest, käsitatakse ajutise töötaja puudumist loata puudumisena.

Ajutiselt töötajalt võib igal ajal nõuda agentuuri korraldatud tervisekontrolli läbimist. Kui kontrolli ei saa teha ajutisest töötajast sõltuvatel põhjustel, käsitatakse tema puudumist loata puudumisena alates kuupäevast, mil kontroll oleks pidanud toimuma.

Kui kontrolli käigus tuvastatakse, et ajutine töötaja suudab oma kohustusi täita, käsitatakse tema puudumist, kui viiendast lõigust ei tulene teisiti, põhjendamatuna alates kontrolli kuupäevast.

Kui ajutine töötaja peab lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku korraldatud tervisekontrolli tulemusi meditsiiniliselt põhjendamatuteks, võib tema või tema nimel tegutsev arst kahe päeva jooksul esitada agentuurile taotluse, et asi suunataks sõltumatule arstile arvamuse saamiseks.

Agentuur edastab taotluse viivitamata ajutise töötaja arsti ja agentuuri meditsiinitöötaja vahel kokku lepitud teisele arstile. Kui sellist kokkulepet ei saavutata viie päeva jooksul alates taotluse esitamisest, valib agentuur isiku sõltumatute arstide loetelust, mille sel eesmärgil koostavad lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik ja personalikomitee igal aastal ühisel nõusolekul. Ajutine töötaja võib kahe tööpäeva jooksul agentuuri valiku vaidlustada, mille järel valib agentuur loetelust uue isiku ja see valik on lõplik.

Sõltumatu arsti arvamus, mille ta esitab pärast ajutise töötaja arsti ja agentuuri meditsiinitöötajaga nõupidamist, on siduv. Kui sõltumatu arsti arvamus kinnitab agentuuri korraldatud kontrolli tulemusi, käsitatakse puudumist põhjendamatuna alates kõnealuse kontrolli toimumise päevast. Kui sõltumatu arsti arvamus ei kinnita kõnealuse kontrolli tulemusi, käsitatakse puudumist kõikidel eesmärkidel põhjendatuna.

2. Kui ajutine töötaja puudub 12 kuu jooksul töölt haiguse tõttu korraga kuni kolme päeva kaupa kokku rohkem kui 12 päeva, peab ta edaspidi esitama haiguse tõttu puudumise kohta arstitõendi iga kord. Tema puudumine loetakse põhjendamatuks alates 13. sellisest haiguse tõttu puudumise päevast, mille kohta ei ole esitatud arstitõendit.

3. Ilma et see piiraks distsiplinaarmenetluse eeskirjade kohaldamist, arvatakse kõik lõigete 1 ja 2 alusel põhjendamatuks loetud puudumised maha asjaomase ajutise töötaja põhipuhkusest. Kui ajutisel töötajal ei ole enam kasutamata puhkusepäevi, ei maksta talle vastava ajavahemiku eest töötasu.

4. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib ajutise töötaja juhtumi suunata töövõimetuskomiteele, kui ajutine töötaja on kolme aasta jooksul viibinud haiguspuhkusel kokku rohkem kui 12 kuud.

5. Ajutiselt töötajalt võidakse nõuda pärast seda, kui agentuuri meditsiinitöötaja on ta läbi vaadanud, et ta võtaks puhkuse, kui see on vajalik tema tervisliku seisundi tõttu või kui mõni tema leibkonna liige põeb mõnda nakkushaigust.

Vaidluse korral kohaldatakse menetlust, mis on sätestatud lõike 1 viiendas kuni seitsmendas lõigus.

6. Iga ajutine töötaja läbib igal aastal tervisekontrolli, mille viib läbi kas agentuuri meditsiinitöötaja või ajutise töötaja valitud arst.

Viimasel juhul tasub arsti tasud agentuur maksimaalselt summa ulatuses, mille lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik määrab kindlaks kuni kolmeks aastaks.

Artikkel 54

Kui ajutisel töötajal on lubatud töötada osalise tööajaga, lühendatakse tema põhipuhkust võrdeliselt töötatud ajaga senikaua, kui tal on asjaomane luba.

Artikkel 55

Ajutine töötaja ei või puududa töölt ilma oma vahetu ülemuse eelneva loata, välja arvatud haiguse või õnnetusjuhtumi tõttu. Ilma et see piiraks võimalike distsiplinaarmeetmete kohaldamist, arvestatakse kõik asjakohaselt kindlaks tehtud loata puudumised asjaomase ajutise töötaja põhipuhkusest maha. Kui töötaja on oma põhipuhkuse ära kasutanud, kaotab ta selle ajavahemiku eest oma töötasu.

Kui ajutine töötaja soovib veeta haiguspuhkuse mujal kui kohas, kus ta töötab, peab ta selleks saama lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku eelneva nõusoleku.

Eripuhkuse ning lapsehooldus- ja perepuhkuse kestus ei ületa lepingu tähtaega.

Artiklis 53 sätestatud tasuline haiguspuhkus ei või kesta kauem kui kolm kuud või kauem ajutise töötaja töötatud ajast, kui viimane on pikem. Selline puhkus ei jätku pärast kõnealuse isiku lepingu lõppemist.

Nende tähtaegade lõppemise korral antakse ajutisele töötajale, kelle lepingut ei ole veel lõpetatud, hoolimata tema võimetusest täita oma kohustusi, palgata puhkust.

Kui ajutine töötaja on haigestunud kutsehaigusse või kui temaga on teenistuskohustuste täitmise ajal juhtunud õnnetus, saab ta jätkuvalt täistöötasu kogu töövõimetusaja eest, kuni talle pole määratud artiklis 77 sätestatud invaliidsustoetust.

D Jagu

Riigipühad

Artikkel 56

Agentuur koostab riigipühade nimekirja.

Artikkel 57

Erandjuhtudel võib ajutisele töötajale tema taotluse korral anda palgata puhkust mõjuvatel isiklikel põhjustel. Isiklikel põhjustel võetud palgata puhkuse ajal jätkatakse artikli 15 kohaldamist.

Artikli 15 kohast luba ei anta ajutisele töötajale tasustatava või tasustamata kutsetegevuse alustamiseks, mis hõlmab agentuurile suunatud lobitööd või nõustamistegevust ja mis võib tuua kaasa konflikti agentuuri õigustatud huvidega või niisuguse konflikti võimaluse.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik määrab sellise puhkuse pikkuse, mis võib olla kuni veerand ajutise töötaja poolt juba töötatud ajast või

— kolm kuud, kui ajutise töötaja tööstaaž on lühem kui neli aastat;

— 12 kuud kõigil muudel juhtudel.

Artikli 40 lõike 2 esimese lõigu kohaldamisel ei võeta arvesse kolmanda lõigu kohaselt antud puhkuse aega.

Ajutise töötaja palgata puhkusel viibimise ajaks peatatakse tema osalemine artiklis 68 sätestatud sotsiaalkindlustusskeemis.

Ajutine töötaja, kes ei tee tasustatavat tööd, võib hiljemalt ühe kuu jooksul pärast palgata puhkuse alguse kuud taotleda, et teda kindlustataks jätkuvalt artiklis 68 osutatud riskide vastu, tingimusel et oma puhkuse ajal maksab ta poole kõnealuses artiklis sätestatud sissemaksetest; sissemakse arvutatakse tema viimase põhipalga alusel.

Peale selle võib ajutine töötaja, kes tõendab, et tal ei ole võimalik omandada pensioniõigusi muu pensioniskeemi alusel, taotleda pensioniõiguste omandamise jätkamist kogu palgata puhkuse ajal tingimusel, et ta teeb sissemakseid, mis võrduvad kolmekordse artiklis 90 sätestatud määraga; sissemaksed arvutatakse töötaja palgaastmele ja -järgule vastava põhipalga alusel.

Naistel, kelle rasedus- ja sünnituspuhkus algab enne nende lepingu lõppu, on õigus saada rasedus- ja sünnituspuhkust ning rasedus- ja sünnituspuhkuse hüvitist.

Artikkel 58

Ajutisele töötajale, kes kutsutakse ajateenistusse, asendusteenistusse, reservteenistusse või tagasi tegevteenistusse, määratakse puhkus seoses sõjaväeteenistusega; selline puhkus ei või mingil juhul olla pikem lepingu kestusest.

Ajutine töötaja, kes kutsutakse ajateenistusse või asendusteenistusse, lakkab saamast töötasu, kuid tal säilib õigus tõusta kõrgemasse palgajärku vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele. Samuti säilib tal õigus lahkumistoetusele, kui ta pärast ajateenistuse või asendusteenistuse lõppu maksab tagantjärele oma pensionimaksed.

Ajutine töötaja, kes kutsutakse reservteenistusse või tagasi tegevteenistusse, saab reservteenistuse ajal või tegevteenistuses olles jätkuvalt oma töötasu, millest arvatakse maha talle sõjaväeteenistuse eest makstav summa.

5. PEATÜKK

Töötasu ja kulude korvamine

Artikkel 59

Ajutise töötaja töötasu koosneb põhipalgast, peretoetustest ja muudest toetustest.

Artikkel 60

1. Ajutise töötaja töötasu väljendatakse eurodes. Paranduskoefitsiendid, mahaarvamised, iga-aastane läbivaatamine ja korrigeerimine määratakse kindlaks vastavalt nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (3) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „ELi personalieeskirjad“) artiklites 63, 64, 65, 65a ja 66a sätestatud eeskirjadele. ELi personalieeskirjade kohaselt mahaarvatavad summad kantakse agentuuri eelarvesse, välja arvatud sissemaksed ravi-, õnnetusjuhtumi- ja töötuskindlustusskeemidesse.

2. Põhipalk määratakse vastavalt ELi personalieeskirjade artiklis 66 sätestatud eeskirjadele.

3. Peretoetuste hulka kuuluvad

a) majapidamistoetus,

b) ülalpeetava lapse toetus,

c) õppetoetus.

4. Käesolevas artiklis nimetatud peretoetusi saavad ajutised töötajad peavad deklareerima teistest allikatest makstavad sarnast laadi toetused; viimati nimetatud toetused arvatakse IV lisa artiklite 1, 2 ja 3 alusel makstavatest toetustest maha.

5. Ülalpeetava lapse toetust võib lepinguid sõlmima volitatud asutuse või ametiisiku põhjendatud eriotsusega kahekordistada, kui arstitõenditega on tõendatud, et asjaomane laps kannatab vaimse või füüsilise puude all, mis tekitab ajutisele töötajale suuri kulusid.

6. Kui selliseid peretoetusi makstakse IV lisa artiklite 1, 2 ja 3 alusel muule isikule kui ajutine töötaja, makstakse need toetused asjaomase isiku elukohariigi vääringus, kusjuures asjakohasel juhul arvutatakse need ELi personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus osutatud vahetuskursside alusel. Nende toetuste suhtes kohaldatakse kõnealuse riigi paranduskoefitsienti, kui see riik asub liidus, või paranduskoefitsienti 100, kui elukohariik on väljaspool liitu.

Kui sellisele isikule makstakse peretoetusi, kohaldatakse lõikeid 4 ja 5.

7. Kodumaalt lahkumise toetus on 16 % ajutise töötaja põhipalga, majapidamistoetuse ja ülalpeetava lapse toetuse kogusummast, mida ajutisel töötajal on õigus saada. Kodumaalt lahkumise toetus on vähemalt 509,43 eurot kuus.

8. Ajutise töötaja surma korral makstakse üleelanud abikaasale või ülalpeetavatele lastele lahkunu täistöötasu kuni ajutise töötaja surma kuule järgneva kolmanda kuu lõpuni.

Kui sureb isik, kellel on õigus saada invaliidsustoetust, kohaldatakse eespool esitatud sätteid lahkunu toetuse suhtes.

Artikkel 61

Peretoetuste ja kodumaalt lahkumise toetuse maksmine määratakse kindlaks vastavalt V lisa artiklitele 1, 2, 3 ja 4.

Artikkel 62

Kui artiklitest 63–66 ei tulene teisiti, on ajutisel töötajal õigus tema poolt tööleasumisel, üleviimisel või teenistusest lahkumisel kantud kulude hüvitamisele ning samuti ajutise töötaja poolt tema kohustuste täitmise käigus või sellega seoses kantud kulude hüvitamisele vastavalt IV lisa artiklitele 5–16.

Artikkel 63

Ajutisel töötajal, kes on tööle võetud vähemalt 12 kuuks, on vastavalt IV lisa artiklile 9 õigus saada hüvitist oma kolimiskulude eest.

Artikkel 64

1. Ajutisele töötajale, kes on tööle võetud vähemalt üheks aastaks, makstakse sisseseadmistoetust kooskõlas IV lisa artikliga 5 vastavalt eeldatavale teenistusajale järgmiselt:

vähemalt üks aasta, kuid vähem kui kaks aastat, üks kolmandik IV lisa artiklis 5 sätestatud määrast vähemalt kaks aastat, kuid vähem kui kolm aastat, kaks kolmandikku kolm aastat ja kauem, kolm kolmandikku

2. IV lisa artiklis 6 sätestatud ümberasumistoetust makstakse ajutisele töötajale, kes on teenistuses olnud vähemalt neli aastat. Ajutine töötaja, kes on töötanud kokku üle ühe aasta, kuid alla nelja aasta, saab ümberasumistoetust võrdeliselt töötatud ajaga, kusjuures mittetäielikke aastaid ei võeta arvesse.

3. Lõikes 1 sätestatud sisseseadmistoetuse ja lõikes 2 sätestatud ümberasumistoetuse suurus on vähemalt:

a) 1 123,91 eurot sellise ajutise töötaja puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele, ning

b) 668,27 eurot sellise ajutise töötaja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

Kui mõlemad abikaasad on agentuuri ajutised töötajad ja neil mõlemal on õigus saada sisseseadmistoetust või ümberasumistoetust, makstakse seda ainult sellele abikaasale, kelle põhipalk on suurem.

Kui agentuuri ajutise töötaja abikaasa on liidu ametnik või muu teenistuja, kellel on õigus saada sisseseadmistoetust või ümberasumistoetust ja kelle põhipalk on suurem, ei maksta sellist toetust ajutisele töötajale.

Artikkel 65

Päevaraha määratakse kindlaks vastavalt IV lisa artiklile 10. Ajutisel töötajal, kellega on sõlmitud tähtajaline leping vähem kui 12 kuuks ja kes tõendab, et ta ei saa mingil juhul oma alalises elukohas edasi elada, on õigus saada lepingu kestuse ajal või kuni ühe aasta jooksul päevaraha.

Artikkel 66

IV lisa artiklit 8, mis käsitleb iga-aastast sõidukulude hüvitamist teenistuskohast päritolukohta sõitmiseks, kohaldatakse ainult nende ajutiste töötajate suhtes, kes on teenistuses olnud vähemalt üheksa kuud.

Artikkel 67

Tasumisele kuuluvate summade maksmine toimub vastavalt IV lisa artiklitele 17 ja 18.

6. PEATÜKK

Sotsiaalkindlustushüvitised

A Jagu

Ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus, sotsiaalkindlustushüvitised

Artikkel 68

Ajutine töötaja oma teenistuse, haiguspuhkuse ning artiklites 17 ja 57 osutatud palgata puhkuse ajal kõnealustes artiklites sätestatud tingimustel või invaliidsustoetust saades, ajutise töötaja abikaasa, kui abikaasal ei ole muude õigusnormide või eeskirjade alusel õigust saada samalaadseid ja sama suurusega hüvitisi, ajutise töötaja lapsed ja teised ülalpeetavad IV lisa artikli 2 tähenduses ning toitjakaotuspensioni saajad on kaetud ravikindlustusega vastavalt ELi personalieeskirjade artikli 72 kohaselt liidu institutsioonide vahel ühiselt kokku lepitud eeskirjadele.

Artikkel 69

Ajutine töötaja on oma teenistuse, haiguspuhkuse ning artiklites 17 ja 57 osutatud palgata puhkuse ajal käesolevas artiklis sätestatud tingimustel kindlustatud kutsehaiguste ja õnnetusjuhtumite riski vastu alates teenistusse asumise kuupäevast vastavalt ELi personalieeskirjade artikli 73 kohaselt liidu institutsioonide vahel ühiselt kokku lepitud eeskirjadele. Ta maksab kutseväliste riskide vastu kindlustamiseks kuni 0,1 % oma põhipalgast.

Artikkel 70

1. Ajutiste töötajate ja agentuuri maksed ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustusskeemi tuleb täies ulatuses maksta ELi personalieeskirjades sätestatud ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustusskeemi.

2. Kui aga artikliga 37 ettenähtud tervisekontroll näitab, et ajutine töötaja on haige või töövõimetu, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik otsustada, et sellise haiguse või töövõimetuse tõttu tekkivaid kulusid ei võeta arvesse artiklis 68 sätestatud kulude hüvitamisel.

Kui ajutine töötaja tõendab, et ta ei saa end kindlustada ühegi muu õigusnormidega ettenähtud ravikindlustusskeemi alusel, võib ta hiljemalt ühe kuu jooksul pärast oma lepingu lõppemist taotleda, et artiklites 68 ja 69 sätestatud ravikindlustust kohaldataks tema suhtes jätkuvalt kuni kuue kuu jooksul pärast lepingu lõppemist.

Artikli 68 lõikes 2 sätestatud sissemaksete aluseks võetakse ajutise töötaja viimane põhipalk ning ajutine töötaja tasub poole kõnealustest sissemaksetest.

3. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võib pärast agentuuri määratud meditsiinitöötajaga konsulteerimist otsustada, et lõikes 2 sätestatud taotluse esitamise ühekuulist tähtaega ja kuuekuulist tähtaega ei kohaldata, kui asjaomasel isikul on raske või pikaajaline haigus, millesse ta on haigestunud enne teenistusest lahkumist ja millest ta on agentuurile teatanud enne lõikes 2 sätestatud kuuekuulise tähtaja lõppu, tingimusel et asjaomane isik läbib agentuuri korraldatud arstliku läbivaatuse.

Artikkel 71

1. Endisel ajutisel töötajal, kes on töötu pärast seda, kui tema teenistus agentuuris lõpeb, ning

— kes ei saa agentuurilt invaliidsustoetust,

— kelle teenistus ei lõppenud omal soovil lahkumise ega distsiplinaarpõhjustel lepingu lõpetamise tõttu,

— kes on teenistuses olnud vähemalt kuus kuud

— ja kes on liikmesriigi resident,

on käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus saada igakuist töötuskindlustushüvitist.

Kui tal on õigus saada töötushüvitist riikliku skeemi alusel, peab ta sellest teatama agentuurile. Sellistel juhtudel arvatakse kõnealuse hüvitise summa vastavalt lõikele 3 makstava hüvitise summast maha.

2. Et endisel ajutisel töötajal oleks õigus saada kõnealust töötuskindlustushüvitist, peab ta

a) olema isikliku taotluse korral tööotsijana registreeritud selle liikmesriigi tööhõiveasutuses, kus on tema elukoht;

b) täitma kõnealuse liikmesriigi õiguses sätestatud kohustused, mis on ette nähtud selle õiguse alusel töötushüvitist saavale isikule;

c) edastama iga kuu agentuurile pädeva riigisisese tööhõiveasutuse välja antud tõendi selle kohta, kas ta on täitnud punktides a ja b nimetatud kohustused ja tingimused.

Agentuur võib hüvitise määrata või selle maksmist jätkata ka juhul, kui punktis b nimetatud riigisiseseid kohustusi ei täideta haiguse, õnnetuse, raseduse ja sünnituse, invaliidsuse või samalaadseks peetava olukorra tõttu või juhul, kui pädev riigisisene asutus on isiku vabastanud nende kohustuste täitmisest.

Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik kehtestab sätted, mida ta peab vajalikuks käesoleva artikli kohaldamiseks.

3. Töötuskindlustushüvitis määratakse kindlaks põhipalga alusel, mida endine ajutine töötaja sai oma teenistuse lõppemise ajal. See hüvitis on:

a) 60 % põhipalgast esimese 12 kuu jooksul,

b) 45 % põhipalgast 13.–24. kuul.

Sel viisil arvutatud summa ei tohi olla väiksem kui 1 347,89 eurot ja suurem kui 2 695,79 eurot, välja arvatud esimese kuue kuu jooksul, mil kohaldatakse käesolevas lõigus nimetatud alampiiri, kuid ei kohaldata ülempiiri. Neid piirmäärasid korrigeeritakse ELi personalieeskirjade artiklis 66 sätestatud eeskirjade alusel vastavalt nimetatud personalieeskirjade artiklile 65.

4. Ajavahemik, mille jooksul endisele ajutisele töötajale makstakse töötuskindlustushüvitist, ei või olla pikem kui 24 kuud alates teenistuse lõppemise kuupäevast ning see ei ületa mingil juhul ühte kolmandikku tegelikult teenistuses oldud ajast. Kui selle ajavahemiku jooksul ei vasta endine ajutine töötaja enam lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele, peatatakse töötuskindlustushüvitise maksmine. Hüvitist hakatakse uuesti maksma, kui enne selle ajavahemiku lõppu vastab endine ajutine töötaja jälle nimetatud tingimustele ning kui tal ei ole õigust saada riiklikku töötuskhüvitist.

5. Endisel ajutisel töötajal, kes vastab töötuskindlustushüvitise saamise tingimustele, on õigus saada peretoetusi vastavalt samadele eeskirjadele, mis on sätestatud ELi personalieeskirjade artiklis 67. Majapidamistoetus arvutatakse töötuskindlustushüvitise alusel IV lisa artiklis 1 sätestatud tingimustel.

Asjaomane isik on kohustatud teatama kõigist muudest samalaadsetest toetustest, mida talle või tema abikaasale teistest allikatest makstakse; sellised toetused arvatakse käesoleva artikli alusel makstavatest toetustest maha.

Endisel ajutisel töötajal, kes vastab töötuskindlustushüvitise saamise tingimustele, on õigus saada artiklis 68 sätestatud tingimustel ravikindlustuskaitset, ilma et ta peaks ise sissemakseid tasuma.

6. Töötuskindlustushüvitist ja peretoetusi makstakse eurodes töötushüvitise erifondist. Paranduskoefitsienti ei kohaldata.

7. Ajutine töötaja maksab kolmandiku töötuskindlustusskeemi maksetest. Sissemakseks on kinnitatud 0,81 % asjaomase isiku põhipalgast, millest on maha arvatud 1 225,36 euro suurune kindlasummaline toetus, arvestamata ELi personalieeskirjade artiklis 64 sätestatud paranduskoefitsiente.

Sissemakse arvatakse iga kuu asjaomase isiku töötasust maha ja makstakse koos agentuuri tasutava kahe kolmandikuga töötushüvitise erifondi, mis on loodud vastavalt määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 kehtestatud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „ELi muude teenistujate teenistustingimused“) artiklile 28a.

8. Töötule endisele ajutisele töötajale makstakse töötuskindlustushüvitist samade eeskirjade alusel, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 (4).

9. Riigiasutused, kes tegutsevad kooskõlas riigisiseste õigusaktidega tööhõive ja töötuse valdkonnas, ja agentuur teevad tõhusat koostööd, et tagada käesoleva artikli nõuetekohane kohaldamine.

10. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalik kord sõltub eeskirjadest, mille liidu institutsioonid sätestavad ühisel kokkuleppel, ilma et see piiraks lõike 2 kolmanda lõigu sätete kohaldamist.

Artikkel 72

1. Ajutise töötaja lapse sünni puhul makstakse last tegelikult hooldavale isikule toetust 198,31 eurot.

Sama toetust makstakse ajutisele töötajale, kes lapsendab alla viieaastase lapse, kes on ülalpeetav IV lisa artikli 2 lõike 2 tähenduses.

2. Toetust makstakse samuti vähemalt seitse kuud kestnud raseduse katkemise korral.

3. Lapse sünnitoetuse saaja teatab kõigist samalaadsetest toetustest, mida saadakse sama lapse puhul mujalt; need toetused arvatakse lõikes 1 nimetatud toetusest maha. Kui mõlemad vanemad on agentuuri ajutised töötajad, makstakse toetust ainult üks kord.

Artikkel 73

Ajutise töötaja, tema abikaasa, ülalpeetava lapse või mõne teise IV lisa artikli 2 tähenduses ülalpeetavana ajutise töötaja majapidamises elanud isiku surma korral hüvitab agentuur kulud, mis tekivad surnu viimisega ajutise töötaja teenistuskohast tema päritolukohta.

Ajutise töötaja surma korral lähetuse ajal hüvitab agentuur kulud, mis tekivad surnu viimisega ajutise töötaja surmakohast tema päritolukohta.

Artikkel 74

Ajutisele töötajale võib tema lepingu kehtivuse ajal või pärast lepingu lõppu teha kingitusi, anda laenu või maksta avanssi, kui ajutine töötaja on oma teenistuse ajal jäänud pikaajalise raske haiguse, puude või õnnetuse tõttu töövõimetuks ning kui ta tõendab, et selline haigus või õnnetus ei ole kaetud mõne muu sotsiaalkindlustusskeemiga.

B Jagu

Kindlustus invaliidsuse ja surmajuhtumi korral

Artikkel 75

Ajutised töötajad on töötamise ajal esineva surmajuhtumi- ja invaliidsusriski vastu kindlustatud vastavalt järgmistele sätetele.

Käesolevas jaos sätestatud maksed ja hüvitised peatatakse, kui vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele peatatakse ajutisele töötajale töötasu maksmine.

Artikkel 76

Kui enne ajutise töötaja tööleasumist tehtud tervisekontrolli põhjal tuvastatakse ajutisel töötajal haigus või invaliidsus, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik kõnealusest haigusest või invaliidsusest tulenevaid riske arvesse võttes otsustada võimaldada sellele töötajale invaliidsuse või surmaga seotud hüvitisi alles viis aastat pärast seda, kui ta on agentuuri teenistusse asunud.

Ajutine töötaja võib kõnealuse otsuse edasi kaevata agentuuri poolt loodavasse töövõimetuskomiteesse. Agentuuri ja Euroopa Liidu Nõukogu vahelise kokkuleppe alusel võib agentuur kasutada nõukogu töövõimetuskomiteed.

Artikkel 77

1. Kui ajutine töötaja peab täieliku invaliidsuse tõttu peatama oma teenistuse agentuuris, on tal invaliidsuse püsimiseni õigus saada invaliidsustoetust, mille suurus määratakse kindlaks järgmiselt.

Kui invaliidsustoetust saav ajutine töötaja saab 66-aastaseks, kohaldatakse lahkumistoetust käsitlevaid üldeeskirju. Lahkumistoetuse suurus põhineb töötasul, mida makstakse sellel palgaastmel ja selles palgajärgus, kuhu ajutine töötaja kuulus invaliidiks jäämise ajal.

2. Invaliidsustoetus on 70 % ajutise töötaja viimasest põhipalgast. Siiski ei või see olla väiksem kui elatusmiinimum, s.t palgaastme 1 esimeses palgajärgus oleva liidu ajutise töötaja põhipalk. Invaliidsustoetusest tehakse pensioniskeemi sissemakseid, mis arvutatakse kõnealuse toetuse põhjal.

3. Kui ajutise töötaja invaliidsus on tekkinud teenistuskohustuste täitmise ajal või seoses teenistuskohustustega juhtunud õnnetuse, kutsehaiguse või ühiskasuliku teo tagajärjel või oma eluga riskides teise inimese päästmise nimel, on invaliidsustoetus vähemalt 120 % elatusmiinimumist. Sellisel juhul tasutakse pensionikindlustusmaksed agentuuri eelarvest.

4. Kui ajutine töötaja on invaliidsuse tahtlikult põhjustanud, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik otsustada, et ta saab ainult artikliga 86 ette nähtud toetuse.

5. Invaliidsustoetuse saamise õigusega isikutel on õigus saada ka artikli 60 lõikes 3 sätestatud peretoetusi kooskõlas IV lisaga, majapidamistoetus määratakse toetusesaaja toetuse alusel.

Artikkel 78

1. Invaliidsuse tuvastab artiklis 76 osutatud töövõimetuskomitee.

2. Agentuur võib nõuda invaliidsustoetuse saaja korrapärast arstlikku läbivaatust, et teha kindlaks, kas ta vastab jätkuvalt kõnealuse toetuse maksmise tingimustele. Kui töövõimetuskomitee leiab, et nimetatud tingimused ei ole enam täidetud, naaseb ajutine töötaja agentuuri teenistusse, tingimusel et tema leping ei ole lõppenud.

Kui asjaomast isikut ei ole võimalik agentuuri teenistusse tagasi võtta, võib lepingu lõpetada, tingimusel et sellisele isikule makstakse hüvitist, mis vastab töötasule, mida ta oleks saanud etteteatamisaja jooksul, ning artiklis 96 sätestatud lepingu lõpetamise korral makstavale hüvitisele, kui see on asjakohane. Samuti kohaldatakse artiklit 86.

Artikkel 79

Surnud ajutise töötaja kaudu õigustatud isikutel, kes on kindlaks määratud vastavalt samadele eeskirjadele, mis on sätestatud V lisa 3. peatükis, on õigus artiklites 80–83 sätestatud toitjakaotuspensionile.

Kui sureb invaliidsustoetust saanud endine ajutine töötaja, on tema kaudu õigustatud isikutel, nagu on määratletud V lisa 3. peatükis, õigus saada nimetatud lisas sätestatud toitjakaotuspensioni.

Kui ajutine töötaja või invaliidsustoetust saav endine ajutine töötaja on olnud teadmata kadunud üle aasta, määratakse tema abikaasa ja ülalpeetavateks tunnistatud isikute ajutise pensioni suurus kindlaks vastavalt samadele eeskirjadele, mis on sätestatud ELi personalieeskirjade VIII lisa 5. ja 6. peatükis.

Artikkel 80

Õigus saada pensioni tekib surmakuule järgneva kuu esimesel päeval või asjakohasel juhul sellele ajavahemikule järgneva kuu esimesel päeval, mil üleelanud abikaasa, orvud või ülalpeetavad saavad surnud töötaja töötasu vastavalt artikli 60 lõikele 8.

Artikkel 81

Ajutise töötaja üleelanud abikaasal on õigus saada toitjakaotuspensioni vastavalt V lisa 3. peatükile. Nimetatud pension ei või olla väiksem kui 35 % ajutise töötaja viimasest igakuisest põhipalgast ega väiksem palgaastme 1 esimesse palgajärku kuuluva liidu ajutise töötaja põhipalgast.

Toitjakaotuspensioni saaval isikul on IV lisas sätestatud tingimustel õigus saada artikli 60 lõikes 3 nimetatud peretoetusi. Ülalpeetava lapse toetus on võrdne artikli 60 lõike 3 punktis b sätestatud toetuse kahekordse summaga.

Artikkel 82

Kui sureb ajutine töötaja või isik, kellel on õigus saada invaliidsustoetust, ja temast ei jää maha abikaasat, kellel oleks õigus saada toitjakaotuspensioni, on lastel, keda isiku surma ajal käsitatakse ülalpeetavatena IV lisa artikli 2 tähenduses, õigus saada orvupensioni vastavalt V lisa artiklile 7.

Sama õigus orvupensionile on lastel, kes vastavad eespool nimetatud tingimustele, kui toitjakaotuspensioni saav abikaasa sureb või abiellub uuesti.

Kui ajutine töötaja või isik, kellel on õigus saada invaliidsuspensioni, sureb, kuid käesoleva artikli esimeses lõigus sätestatud tingimused ei ole täidetud, on IV lisa artikli 2 tähenduses ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni vastavalt V lisa artiklile 10; pension võrdub poolega nimetatud artikli kohaselt arvutatud pensionist.

IV lisa artikli 2 lõike 4 tähenduses ülalpeetavate lastena käsitatavate isikute orvupension ei või olla suurem ülalpeetava lapse toetuse kahekordsest summast.

Orvupensioni ei maksta, kui sureb lapse bioloogiline vanem, kelle on asendanud kasuvanem.

Orbudel on õigus saada õppetoetust vastavalt IV lisa artiklile 3.

Artikkel 83

Lahutuse korral või juhul, kui toitjakaotuspensioni saamise õigusega isikuid on rohkem kui ühest kategooriast, jaotatakse selline pension V lisas sätestatud viisil.

Artikkel 84

1. Olenemata kõigist muudest sätetest, eelkõige nendest, mis on seotud toitjakaotuspensioni miinimumsumma maksmisega isikule, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, ei tohi lesele ja teistele õigustatud isikutele toitjakaotuspensionina makstav kogusumma koos peretoetustega, millest on lahutatud maksud ja muud kohustuslikud mahaarvamised, ületada

a) aktiivses teenistuses, isiklikel põhjustel võetud puhkusel, sõjaväeteenistusega seotud puhkusel, lapsehoolduspuhkusel või perepuhkusel oleva ajutise töötaja surma korral töötasu summat, mida ajutisele töötajale oleks makstud samal palgaastmel ja -järgus, kui ta oleks olnud teenistuses, koos kõigi peretoetustega, mida ta sellisel juhul oleks saanud ja millest on lahutatud maksud ja muud kohustuslikud mahaarvamised;

b) pärast kuupäeva, mil eespool punktis a osutatud ajutine töötaja oleks saanud 66-aastaseks, tema surmaaegsele palgaastmele ja -järgule vastavat lahkumistoetuse summat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, koos kõigi peretoetustega, mida ta oleks saanud ja millest on lahutatud maksud ja muud kohustuslikud mahaarvamised;

c) invaliidsustoetuse saamise õigusega endise ajutise töötaja surma korral pensionisummat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, võttes arvesse punktis b nimetatud toetusi ja mahaarvamisi.

2. Lõike 1 kohaldamisel ei võeta arvesse paranduskoefitsiente ja see asjaolu võib mõjutada kõnealuste summade suurust.

3. Lõike 1 punktides a–c kindlaks määratud maksimumsumma jaotatakse toitjakaotuspensioni saamise õigusega isikute vahel võrdeliselt nende vastavate õigustega, võtmata sealjuures arvesse lõiget 1.

Sellisel viisil jaotatud summade suhtes kohaldatakse artikli 85 lõike 1 teist ja kolmandat lõiku.

Artikkel 85

1. Käesolevates personalieeskirjades sätestatud pensionid arvutatakse pensioniõiguse tekkimise kuu esimesel päeval kehtiva palgaastmestiku alusel.

Pensionide suhtes ei kohaldata paranduskoefitsiente.

Eurodes väljendatud pensionid makstakse ühes V lisa artiklis 29 nimetatud vääringus.

2. Kui töötasusid kohandatakse vastavalt artiklile 60, kohandatakse samamoodi ka pensioneid.

3. Lõigete 1 ja 2 sätteid kohaldatakse invaliidsustoetuse saajate suhtes analoogia põhjal.

C Jagu

Lahkumistoetus

Artikkel 86

Teenistusest lahkumise korral on ajutisel töötajal õigus lahkumistoetusele või vanaduspensioni õiguste kindlustusmatemaatilise väärtuse ülekandmisele vastavalt V lisa artiklile 1.

Artikkel 87

Kui ajutine töötaja on kasutanud artiklis 91 sätestatud võimalust, vähendatakse ajutise töötaja lahkumistoetust proportsionaalselt ajavahemikuga, mille jooksul need maksed tehti.

Käesoleva artikli esimest lõiku ei kohaldata ajutise töötaja suhtes, kes on kolme kuu jooksul pärast seda, kui tema suhtes hakati kohaldama käesolevaid personalieeskirju, palunud luba maksta need summad tagasi koos liitintressiga, mille määr on 3,5 % aastas, mille võib üle vaadata artiklis 88 sätestatud korras.

Artikkel 88

1. Liitintressi arvutamise määr on lõigetes 2 ja 3 osutatud tegelik määr ning see vaadatakse vajaduse korral üle iga viie aasta järel läbiviidava kindlustusmatemaatilise hindamise ajal.

2. Kindlustusmatemaatilistes arvutustes arvesse võetavad intressimäärad põhinevad liikmesriikide pikaajalise valitsemissektori võla vaadeldud keskmistel iga-aastastel intressimääradel, mille avaldab Euroopa Komisjon. Kindlustusmatemaatilisteks arvutusteks vajaliku vastava intressimäära, millest on maha arvestatud inflatsioon, arvutamisel kasutatakse asjakohast tarbijahinnaindeksit.

3. Kindlustusmatemaatilistes arvutustes arvessevõetav tegelik iga-aastane määr on jooksvale aastale eelneva 12 aasta tegelike keskmiste intressimäärade keskmine.

D Jagu

Invaliidsus- ja elukindlustusskeemi ning pensioniskeemi rahastamine

Artikkel 89

1. B ja C jaos sätestatud sotsiaalkindlustusskeemi raames makstavad hüvitised makstakse agentuuri eelarvest. Agentuuri töös osalevad liikmesriigid tagavad ühiselt selliste hüvitiste maksmise kooskõlas selliste kulude rahastamiseks ette nähtud skaalaga.

2. Igast palgast ja invaliidsustoetusest arvatakse maha B jaos sätestatud sotsiaalkindlustusskeemi sissemaksed.

3. B ja C jaos sätestatud sotsiaalkindlustusskeemi rahastamine toimub vastavalt artiklile 90 ning V lisa artiklitele 21 ja 22.

4. Ajutiste töötajate ja agentuuri sissemaksed B ja C jaos sätestatud sotsiaalkindlustusskeemi tehakse täies ulatuses agentuuri eelarvesse.

Artikkel 90

Ajutised töötajad maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi kulude rahastamiseks tehtavatest sissemaksetest. Sissemakse on 10,3 % ajutise töötaja põhipalgast, võtmata arvesse artiklis 60 sätestatud paranduskoefitsiente. See arvatakse iga kuu maha ajutise töötaja töötasust. Sissemakset korrigeeritakse vastavalt samadele eeskirjadele, mis on sätestatud ELi personalieeskirjade XII lisas.

Artikkel 91

Vastavalt agentuuri kehtestatud tingimustele võib ajutine töötaja agentuurilt taotleda nende maksete tegemist, mida temalt nõutakse pensioniõiguste omandamiseks või säilitamiseks tema päritoluriigis. Agentuur võib samuti otsustada teha makseid, mida ajutiselt töötajalt nõutakse pensioniõiguste omandamiseks või säilitamiseks tema päritoluriigis, isegi ilma kõnealuse ajutise töötaja taotluseta. Sellisel juhul peab agentuur oma otsust asjakohaselt põhjendama.

Sellised maksed ei tohi ületada artiklis 09 sätestatud määra üle kahe korra ning need tuleb teha agentuuri eelarvest.

E Jagu

Ajutiste töötajate nõuete lahendamine

Artikkel 92

Invaliidsus- või toitjakaotuspensioniskeem on sätestatud V lisa artiklites 19–23.

F Jagu

Hüvitiste maksmine

Artikkel 93

1. Hüvitisi makstakse kooskõlas käesolevate personalieeskirjade artiklitega 84 ja 85 ning V lisa artikliga 28.

2. Kõik summad, mis ajutine töötaja võlgneb agentuurile ajutisele töötajale hüvitiste maksmise kuupäeval kõnealuse kindlustusskeemi alusel, arvatakse maha ajutisele töötajale või tema kaudu õigustatud isikutele makstavate hüvitiste summast. Mahaarvatava summa võib jaotada mitmele kuule.

G Jagu

Õiguste üleminek agentuurile

Artikkel 94

1. Kui käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud isiku surma, vigastuse või haiguse on põhjustanud kolmas isik, lähevad ohvri või tema kaudu õigustatud isikute õigused kolmanda isiku vastu, sealhulgas hagemisõigus, otse üle agentuurile sellise surma, vigastuse või haiguse põhjustanud sündmuse tagajärjel agentuurile käesolevate personalieeskirjade kohaselt tekkivate kohustuste piires.

2. Lõikes 1 sätestatud õiguste ülemineku kohaldamisalasse kuuluvad muu hulgas:

— töötasu jätkuv maksmine ajutisele töötajale tema ajutise töövõimetuse ajal vastavalt artiklile 53,

— artikli 60 lõike 8 kohaselt maksete tegemine pärast ajutise töötaja või invaliidsustoetuse saamise õigusega isiku surma,

— ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustusega seotud hüvitised, mida makstakse vastavalt artiklitele 68 ja 69 ning nende rakenduseeskirjadele,

— artiklis 73 osutatud surnu transportimisega kaasnevate kulude maksmine,

— täiendavad peretoetused, mida makstakse vastavalt artikli 60 lõikele 5 ning IV lisa artikli 2 lõigetele 3

— ja 5 ülalpeetava lapse raske haiguse, kehalise või vaimse puude korral,

— invaliidsustoetused, mida makstakse õnnetuse või haiguse põhjustatud püsiva invaliidsuse korral, mis takistab ajutisel töötajal tema kohustuste täitmist, toitjakaotuspensionid, mida makstakse ajutise töötaja või endise ajutise töötaja surma korral või ajutise töötaja abikaasa või pensioniõigusliku endise ajutise töötaja abikaasa surma korral, kui abikaasa ei ole ajutine töötaja,

— orvupension, mida vanusest olenemata makstakse ajutise töötaja või endise ajutise töötaja lapsele, kes raske haiguse, kehalise või vaimse puude tõttu ei suuda end pärast teda ülal pidanud isiku surma elatada.

3. Agentuurile ei lähe üle õigused, mis on seotud puhtalt isikliku kahju hüvitamisega, näiteks mittemateriaalse kahju, valu või kannatuste eest makstavate kahjutasudega, või füüsilise moonutuse ja elukvaliteedi langusega seotud hüvitise maksmisega ulatuses, mis on suurem kui nimetatud otstarbeks artikli 69 alusel antav toetus.

4. Lõigete 1, 2 ja 3 sätted ei või takistada hagi esitamist agentuuri poolt.

7. PEATÜKK

Enammakstud summade sissenõudmine

Artikkel 95

Enammakstud summa nõutakse sisse, kui saaja oli teadlik, et maksmisel puudus seaduslik alus, või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada.

Sissenõudmistaotlus tuleb teha hiljemalt summa maksmise kuupäevale järgneva viie aasta jooksul. Kui lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik suudab näidata, et saaja tahtlikult eksitas administratsiooni asjaomase summa saamise eesmärgil, ei tunnistata sissenõudmistaotlust kehtetuks isegi juhul, kui nimetatud ajavahemik on lõppenud.

8. PEATÜKK

Töösuhte lõpetamine

Artikkel 96

Ajutise töötaja töösuhe lõpeb surma korral ning alljärgnevatel juhtudel:

a) selle kuu lõpus, mille jooksul ajutine töötaja saab 66-aastaseks,

b) tähtajalise lepingu korral: i) lepingus märgitud kuupäeval; ii) sellise lepingus kindlaks määratud etteteatamistähtaja lõppemisel, millega antakse ajutisele töötajale või agentuurile võimalus lõpetada leping varem. Etteteatamistähtaeg ei ole lühem kui üks kuu iga teenistusaasta kohta, kusjuures minimaalne tähtaeg on üks kuu ja maksimaalne tähtaeg kolm kuud. Nende ajutiste töötajate puhul, kelle lepingut on pikendatud, on maksimaalne tähtaeg kuus kuud. Etteteatamistähtaeg ei või alata arstitõendiga kinnitatud raseduse ajal, rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal ega haiguspuhkuse ajal, kui haiguspuhkuse kestus ei ületa kolme kuud. Lisaks peatatakse etteteatamistähtaeg arstitõendiga kinnitatud raseduse ajaks, rasedus- ja sünnituspuhkuse ajaks või haiguspuhkuse ajaks, võttes arvesse eespool nimetatud piiranguid. Kui lepingu lõpetab agentuur, on ajutisel töötajal õigus saada teenistuskohustuste lõppemise kuupäevast lepingu lõppemise kuupäevani kestva ajavahemiku eest hüvitist, mis võrdub ühe kolmandikuga tema põhipalgast; iii) kui ajutine töötaja ei täida enam artikli 37 lõike 2 punktis a sätestatud tingimusi, ilma et see piiraks kõnealuse sätte alusel erandi kasutamise võimalust. Kui erandit ei lubata teha, kohaldatakse käesoleva artikli punkti b alapunktis ii osutatud etteteatamistähtaega.

Artikkel 97

Ette teatamata võib agentuur lõpetada teenistuse:

a) katseaja jooksul või selle lõppedes artiklis 39 sätestatud tingimustel;

b) kui ajutine töötaja ei ole artiklis 53 nimetatud tasulise haiguspuhkuse järel võimeline oma kohustusi täitma. Sellisel juhul makstakse ajutisele töötajale toetust, mis võrdub tema põhipalgaga, ja peretoetusi kahe päeva eest iga täieliku teenistuskuu kohta.

Artikkel 98

1. Pärast V jaotises sätestatud distsiplinaarmenetlust võib töösuhte lõpetada ilma ette teatamata tõsistel distsiplinaarsetel põhjustel, kui ajutine töötaja on kas tahtlikult või hooletuse tõttu jätnud oma kohustused täitmata. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik teeb põhjendatud otsuse pärast seda, kui asjaomasele ajutisele töötajale on antud võimalus esitada selgitusi.

Enne töösuhte lõpetamist võib ajutise töötaja töölt kõrvaldada vastavalt artiklile 161.

2. Kui töösuhe lõpetatakse vastavalt lõikele 1, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik otsustada:

a) piirata artikliga 86 ette nähtud lahkumistoetust artiklis 89 sätestatud sissemaksete tagasimaksmisega koos liitintressiga, mille määr on 3,5 % aastas;

b) pidada täielikult või osaliselt kinni artikli 64 lõikes 2 sätestatud ümberasumistoetuse.

Artikkel 99

1. Agentuur lõpetab ajutise töötajaga töösuhte ette teatamata, kui lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik leiab, et

a) töötaja on töölevõtmisel teadlikult andnud väärteavet oma erialase kvalifikatsiooni ja kogemuste kohta või oma suutlikkuse kohta täita artikli 37 lõikes 2 esitatud nõudeid ning

b) see väärteave on tema töölevõtmisel olnud määrav tegur.

2. Sellisel juhul teatab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik pärast asjaomase ajutise töötaja ärakuulamist ja pärast V jaotises sätestatud distsiplinaarmenetlust töösuhte lõpetamisest.

Enne töösuhte lõpetamist võib ajutise töötaja töölt kõrvaldada vastavalt artiklile 161.

Kohaldatakse artikli 98 lõiget 2.

Artikkel 100

Ajutise töötaja või endise ajutise töötaja käesolevatest personalieeskirjadest tulenevate kohustuste tahtliku või hooletusest tingitud täitmatajätmise korral võib tema suhtes võtta distsiplinaarmeetmeid kooskõlas V jaotisega, ilma et see piiraks artiklite 98 ja 99 kohaldamist.

III JAOTIS

LEPINGULISED TÖÖTAJAD

1. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 101

Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel tähendab „lepinguline töötaja“ töötajat, keda ei ole määratud agentuuri eelarvele lisatud ametikohtade loetelus sisalduvale ametikohale ja kes on võetud tööle täis- või osalise tööajaga.

Artikkel 102

1. Lepingulistele töötajatele makstakse tasu agentuuri eelarves selleks ette nähtud assigneeringute kogusummast.

2. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võtab vastu lepinguliste töötajate kasutamist reguleerivad erisätted.

3. Agentuur esitab eelarvemenetluse raames lepinguliste töötajate kasutamise iga-aastase prognoosi iga tegevusüksuse kohta.

Artikkel 103

1. Lepingulised töötajad jaotatakse nelja tegevusüksusesse vastavalt nende ülesannetele. Iga tegevusüksus jagatakse palgaastmeteks ja -järkudeks.

2. Ülesannete liigid ja vastavad tegevusüksused on esitatud alljärgnevas tabelis:

Tegevusüksus Palgaaste Ülesanded IV 13–18 Ajutiste töötajate järelevalve all täidetavad haldusalased, nõuandvad, lingvistilised ja samaväärsed tehnilised ülesanded. III 8–12 Ajutiste töötajate järelevalve all täidetavad täitevülesanded, dokumentide väljatöötamine, raamatupidamine ja muud tehnilised ülesanded. II 4–7 Ajutiste töötajate järelevalve all toimuv kantselei- ja sekretäritöö, agentuuri toimimisega seotud ülesanded ja nende järelevalve all täidetavad muud samaväärsed ülesanded. I 1–3 Ajutiste töötajate järelevalve all tehtav füüsiline töö ja haldusabitööd.

3. Selle tabeli põhjal määratleb agentuur igat liiki ülesannetega kaasnevad kohustused.

4. Artiklit 7 kohaldatakse analoogia põhjal.

2. PEATÜKK

Õigused ja kohustused

Artikkel 104

Artikleid 11–35 kohaldatakse analoogia põhjal.

3. PEATÜKK

Töölevõtmise tingimused

Artikkel 105

1. Lepingulised töötajad valitakse agentuuri töös osalevate liikmesriikide kodanike hulgast geograafiliselt võimalikult laialt alalt, võtmata arvesse rassi või etnilist päritolu, poliitilisi, filosoofilisi või usulisi tõekspidamisi, vanust või puuet, sugu või seksuaalset sättumust, samuti perekonnaseisu või perekondlikke olusid.

2. Lepingulise töötajana töölevõtmiseks on nõutav vähemalt:

a) tegevusüksuse I puhul edukalt omandatud kohustuslik kooliharidus;

b) tegevusüksuste II ja III puhul: i) diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus või ii) diplomiga tõendatud keskharidus, mis võimaldab õpinguid jätkata keskharidusjärgses õppeasutuses, ning vähemalt kolme aasta pikkune asjakohane töökogemus, või iii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, samaväärsel tasemel erialane koolitus või töökogemus;

c) tegevusüksuse IV korral: i) haridustase, mis vastab diplomiga tõendatud vähemalt kolmeaastasele läbitud ülikoolikursusele, või ii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, samaväärsel tasemel erialane koolitus.

3. Lepingulise töötaja võib tööle võtta ainult tingimusel, et:

a) ta on ühe agentuuri töös osaleva liikmesriigi kodanik ja tal on kõik asjaomase liikmesriigi kodaniku õigused;

b) ta on täitnud kõik sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega talle pandud kohustused;

c) tal on teenistuskohustuste täitmiseks sobivad iseloomuomadused;

d) ta on füüsiliselt võimeline oma kohustusi täitma ning

e) ta tõendab ühe liidu institutsioonide ametliku keele põhjalikku tundmist ja teise liidu institutsioonide ametliku keele rahuldavat tundmist oma kohustuste täitmiseks vajalikus ulatuses.

4. Esialgses lepingus võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik loobuda nõudest, et asjaomane isik peab esitama dokumentaalsed tõendid selle kohta, et tema puhul on täidetud lõigete 2 ja 3 punktides a, b ja c sätestatud tingimused juhul, kui ta võetakse tööle kuni kolmeks kuuks.

5. Lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik võtab vajaduse korral vastu lepinguliste töötajate töölevõtmise korda käsitlevad erisätted.

Artikkel 106

Enne töölevõtmist läbib lepinguline töötaja agentuuri määratud meditsiinitöötaja juures tervisekontrolli, et agentuur saaks olla kindel töötaja vastavuses artikli 105 lõike 3 punkti d nõuetele.

Artiklit 37 kohaldatakse analoogia põhjal.

Artikkel 107

1. Kui lepingulise töötajaga sõlmitakse leping vähemalt üheks aastaks, kohaldatakse tema suhtes katseaega, mis kestab tegevusüksuse I korral esimesed kuus töökuud ja muu tegevusüksuse korral esimesed üheksa töökuud.

Kui lepinguline töötaja ei saa katseaja jooksul haiguse või õnnetusjuhtumi tõttu täita oma kohustusi vähemalt ühe kuu jooksul, võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik tema katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.

Katseaja kogukestus ei ole mingil juhul pikem kui 15 kuud.

2. Kui katseajal oleva lepingulise töötaja töö osutub selgelt nõuetele mittevastavaks, võib tema kohta koostada aruande igal ajal enne katseaja lõppu.

Kõnealune aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus esitada kirjalikult oma märkused kaheksa tööpäeva jooksul. Lepingulise töötaja vahetu ülemus edastab aruande ja märkused viivitamata lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule. Aruande põhjal võib lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik otsustada vabastada lepingulise töötaja teenistusest enne katseaja lõppu, teatades talle sellest üks kuu ette, või erandjuhul pikendada katseaega kuni kuus kuud ning määrata lepingulise töötaja ülejäänud katseajaks võimaluse korral tööle teise osakonda.

3. Vähemalt üks kuu enne katseaja lõppu koostatakse aruanne lepingulise töötaja suutlikkuse kohta täita oma ametialaseid kohustusi, samuti tema teenistuse tulemuslikkuse ja teenistusalase käitumise kohta. Kõnealune aruanne edastatakse asjaomasele lepingulisele töötajale, kellel on õigus esitada kirjalikult oma märkused kaheksa tööpäeva jooksul.

Kui aruandes esitatakse soovitus isiku teenistusest vabastamise või erandjuhul katseaja pikendamise kohta, edastab lepingulise töötaja vahetu ülemus aruande ja märkused viivitamata lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule.

Kui lepingulise töötaja töö või käitumine ei ole olnud ametikohale vastav, vabastatakse ta teenistusest.

Lõplik otsus tehakse lõikes 3 osutatud aruande alusel ning andmete põhjal, mis on lepinguid sõlmima volitatud asutusele või ametiisikule kättesaadavad lepingulise töötaja käitumise kohta seoses 2. peatükiga.

4. Teenistusest vabastatud lepingulisel töötajal on õigus saada hüvitist ühe kolmandiku põhipalga ulatuses katseaja iga täitunud kuu eest.

Artikkel 108

Lepinguliste töötajatega võib sõlmida tähtajalise lepingu vähemalt kolmeks kuuks ja kuni neljaks aastaks. Lepingut võib tähtajaliselt pikendada ainult ühe korra kuni viieks aastaks. Esialgse lepingu ja esimese pikenduse kestus kokku peab olema vähemalt kuus kuud tegevusüksuse I korral ja vähemalt üheksa kuud muude tegevusüksuste korral.

Artikkel 109

1. Lepingulisi töötajaid võetakse tööle ainult

a) palgaastmetele 13, 14 või 16 tegevusüksuse IV puhul,

b) palgaastmetele 8, 9 või 10 tegevusüksuse III puhul,

c) palgaastmetele 4 või 5 tegevusüksuse II puhul,

d) palgaastmele 1 tegevusüksuse I puhul.

Selliste lepinguliste töötajate liigitamisel iga tegevusüksuse piires võetakse arvesse asjaomaste isikute kvalifikatsiooni ja kogemusi. Agentuuri erivajaduste arvessevõtmiseks võib samuti arvesse võtta Euroopa Liidus valitsevaid tööturutingimusi. Sellised lepingulised töötajad võetakse tööle oma palgaastme esimesse järku.

2. Kui lepinguline töötaja vahetab ametikohta tegevusüksuse piires, ei või teda määrata tema eelmisest ametikohast madalamale palgaastmele või madalamasse palgajärku.

Kui selline lepinguline töötaja siirdub kõrgema astme tegevusüksusesse, määratakse ta sellisele palgaastmele ja sellisesse järku, et tema töötasu oleks vähemalt võrdne sellega, millele tal oli õigus varasema lepingu alusel.

Artikkel 110

1. Artikli 41 esimest lõiku kohaldatakse analoogia põhjal selliste lepinguliste töötajate suhtes, kes on võetud tööle vähemalt üheks aastaks.

2. Lepinguline töötaja, kes on kaks aastat olnud oma palgaastme samas järgus, tõuseb automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.

3. Lepingulised töötajad määratakse sama tegevusüksuse järgmisele kõrgemale palgaastmele agentuuri otsusega. Selle otsusega määratakse selline lepinguline töötaja järgmise kõrgema palgaastme esimesse järku. Sellise edutamise võib läbi viia ainult nii, et edutatavad valitakse välja lepinguliste töötajate hulgast, kellel on vähemalt kolmeaastane leping ja kes on oma palgaastmel töötanud vähemalt kaks aastat, pärast selliste kõrgemale palgaastmele edutamise tingimusi täitvate lepinguliste töötajate teenete võrdlemist ja nende kohta esitatud aruannete arvessevõtmist. Teenete võrdlemisel võtab lepinguid sõlmima volitatud asutus või ametiisik eelkõige arvesse aruandeid lepinguliste töötajate kohta, oma kohustuste täitmisel muude keelte kasutamist peale selle keele, mille põhjalikku valdamist nad on tõendanud vastavalt artikli 105 lõike 3 punktile e, ja vajaduse korral nende võetud vastutuse määra.

4. Lepinguline töötaja võib siirduda kõrgema astme tegevusüksusesse ainult üldises valikumenetluses osalemise kaudu.

4. PEATÜKK

Töötingimused

Artikkel 111

Artikleid 42–58 kohaldatakse analoogia põhjal.

Tegevusüksuse IV lepingulistel töötajatel ei ole õigust saada ületunnitöö eest hüvitust ega tasu.

II lisas sätestatud tingimuste kohaselt on tegevusüksuste I, II ja III lepingulistel töötajatel õigus saada ületunnitöö eest kas hüvitavat puhkust või tasu, kui teenistusüksuse töö ei võimalda hüvitavat puhkust anda ületunnitöö tegemise kuule järgneva kahe kuu jooksul.

5. PEATÜKK

Töötasu ja kulude korvamine

Artikkel 112

Artikleid 59–67 kohaldatakse analoogia põhjal vastavalt artiklites 113 ja 114 sätestatud muudatustele.

Artikkel 113

Põhipalkade astmed määratakse kindlaks vastavalt samale skaalale, nagu on sätestatud ELi muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 93.

Artikkel 114

Olenemata artikli 64 lõikest 3, ei ole lõikes 1 ette nähtud sisseseadmistoetus ja kõnealuse artikli lõikes 2 ette nähtud ümberasumistoetus väiksem kui

— 845,37 eurot sellise lepingulise töötaja puhul, kellel on õigus majapidamistoetusele, ning

— 501,20 eurot sellise lepingulise töötaja puhul, kellel ei ole õigust majapidamistoetusele.

6. PEATÜKK

A Jagu

Sotsiaalkindlustushüvitised

Artikkel 115

Artikleid 68–70 kohaldatakse analoogia põhjal. Artikli 68 lõikeid 4 ja 5 ei kohaldata lepinguliste töötajate suhtes, kes on olnud agentuuri teenistuses kuni 63. eluaastani, välja arvatud juhul, kui nad olid lepinguliste töötajatena tööl üle kolme aasta.

Artikkel 116

1. Endisel lepingulisel töötajal, kes jääb töötuks pärast seda, kui tema teenistus agentuuris lõpeb, ning

a) kes ei saa agentuurilt invaliidsustoetust,

b) kelle teenistus ei lõppenud omal soovil lahkumise ega distsiplinaarpõhjustel töölepingu lõpetamise tõttu,

c) kes on teenistuses olnud vähemalt kuus kuud,

d) kelle elukoht on mõnes liikmesriigis,

on allpool sätestatud tingimustel õigus saada igakuist töötuskindlustushüvitist.

Kui tal on õigus saada töötushüvitist riikliku skeemi alusel, peab ta sellest agentuurile teatama. Sellistel juhtudel arvatakse kõnealuse hüvitise summa lõike 3 kohaselt makstavast hüvitisest maha.

2. Selleks et endisel lepingulisel töötajal oleks õigus saada kõnealust töötuskindlustushüvitist, peab ta:

a) olema isikliku taotluse põhjal tööotsijana registreeritud selle liikmesriigi tööhõiveasutuses, kus on tema elukoht;

b) täitma kõnealuse liikmesriigi õiguses sätestatud kohustused, mis on ette nähtud selle õiguse alusel töötushüvitist saavale isikule;

c) edastama iga kuu agentuurile pädeva riigisisese tööhõiveasutuse antud tõendi selle kohta, kas ta on täitnud punktides a ja b nimetatud kohustused ja tingimused.

Agentuur võib hüvitise määrata või selle maksmist jätkata ka juhul, kui punktis b nimetatud riigisiseseid kohustusi ei täideta haiguse, õnnetuse, raseduse ja sünnituse, invaliidsuse või samalaadseks peetava olukorra tõttu või juhul, kui pädev riigisisene asutus on isiku vabastanud nende kohustuste täitmisest.

Juhtnõukogu kehtestab käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikuks peetavad sätted.

3. Töötuskindlustushüvitis kinnitatakse põhipalga alusel, mida endine lepinguline töötaja sai teenistuse lõppemise ajal. See hüvitis on:

a) 60 % põhipalgast esimese 12 kuu jooksul;

b) 45 % põhipalgast 13.–24. kuul;

c) 30 % põhipalgast 25.–36. kuul.

Sel viisil arvutatud summa ei tohi olla väiksem kui 1 010,92 eurot ja suurem kui 2 021,83 eurot, välja arvatud esimese kuue kuu jooksul, mil kohaldatakse eespool nimetatud alampiiri, kuid ei kohaldata ülempiiri. Neid piirmäärasid kohanda