Nõukogu määrus (EÜ) nr 950/2001,

14. mai 2001,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi impordile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Algatamine

(1) Komisjon teatas 18. veebruaril 2000 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi "algatamisteade") [2] dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "Hiina") ja Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi impordi suhtes.

(2) Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 2000. aasta jaanuaris European Association of Metals ("Eurometaux") äriühingute Alcan Europe, Elval, Eurofoil, Lawson Mardon Star Ltd, Pechniney Rhenalu ja VAW Aluminium Business Unit Foil nimel, kes toodavad olulise osa, s.o 71 % ühenduses toodetavast teatavat liiki alumiiniumfooliumist. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva märgatava kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

2. Uurimine

(3) Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele, asjaomaste eksportijariikide esindajatele, kaebuse esitajatele ja teistele ühenduse tootjatele. Huvitatud pooltele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(4) Mitu asjaosalist tegi oma seisukohad kirjalikult teatavaks. Kõigile asjaosalistele, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

(5) Kõigile teadaolevatel andmetel asjaga seotud osapooltele ja kõigile teistele ettevõtjatele, kes eespool nimetatud teadaannetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. Võimaldamaks Hiina ja Venemaa eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina ja Venemaa ettevõtjatele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Taotluse vormi saatsid täidetuna tagasi üks Hiina ja üks Venemaa ettevõtja.

(6) Vastused saadi kuuelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kahelt asjaga mitteseotud ühenduse importijalt, kuuelt kasutajalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt Venemaa eksportivalt tootjalt ja ühelt võrdlusriigis asuvalt tootjalt. Teavet saadi ka ühelt teiselt ühenduse tootjalt ja kolmelt toorainetarnijalt.

(7) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise, kahju tekitamise ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning korraldas kontrolli järgmiste ettevõtjate ruumides:

a) Hiina eksportiv tootja

- Bohai Aluminium Industries Ltd, Qinhuangdao

b) Venemaa eksportiv tootja

- Joint Stock Company "United Company Siberian Aluminium", Moskva (sealhulgas sidusettevõtjad: Panama Citys registreeritud Metcare Management SA, Belize'is registreeritud Eximal Ltd ja müügiga tegelev Briti Neitsisaartel registreeritud sidusettevõtja Sibirsky Aluminium Foil Corp. (endine Hover Commercial Corp.)

c) Ühenduses asuv sõltumatu importija

- Countinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Saksamaa

d) Võrdlustootja

- Alcan, Cleveland, Ohio, Ameerika Ühendriigid

e) Kaebuse esitanud ühenduse tootjad

- Alcan Europe, Rogerstone, Ühendkuningriik

- Elval, Inofita Viotia, Kreeka

- Eurofoil, Dudelange, Luksemburg

- Lawson Mardon Star Ltd, Bridgnorth, Ühendkuningriik

- Pechiney Rhenalu, Prantsusmaa

- VAW Aluminium Business Unit Foil (Bonn, Saksamaa), kes tegutseb äriühingute VAW Grevenbroich (Grevenbroich, Saksamaa), VAW SLIM SpA (Cisterna di Latina, Itaalia) ja VAW INASA SA (Irurzun, Hispaania) nimel

f) Ühenduses asuvad kasutajad

- Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksamaa

- ITS Foil and Film Rewinding bv, Apeldoorn, Holland.

(8) Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni 31. detsembrini 1999 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsiti andmeid 1. jaanuarist 1996 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusperiood").

3. Ajutised meetmed

(9) Kuna dumpingu teatavaid aspekte ning asjaomase impordi mõju ühenduse tootmisharule oli tarvis täiendavalt uurida, ei kehtestatud ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid, vaid taotleti täiendavat teavet ning jätkati uurimist. Venemaa eksportivast tootjast sõltumatu Hamburgi importija tööruumides korraldati kohapealne kontroll ning nimetatud Venemaa eksportivale tootjale saadeti täiendav küsimustik sama üldise tootekategooria kohta.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(10) Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega 0,009 mm kuni 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides, praegu klassifitseeritud CN-koodi ex76071110 alla. Asjassepuutuva toote üldtuntud nimetus on majapidamisfoolium (edaspidi "majapidamisfoolium").

(11) Majapidamisfooliumi valmistatakse alumiiniumikangide või -lehtede valtsimisel soovitud paksuseni. Pärast valtsimist kuumtöödeldakse fooliumi lõõmutades, et muuta see elastseks. Pärast valtsimist ja lõõmutamist keritakse majapidamisfoolium kuni 650 mm laiustesse rullidesse. Rulli laius on kasutuse seisukohast otsustav tegur, sest toote kasutajad (ümberkerijad) kerivad majapidamisfooliumi jaemüügiks ette nähtud väikestesse rullidesse. Väiksematesse rullidesse keritud majapidamisfooliumi kasutatakse seejärel mitmekülgse ajutise pakkematerjalina (enamasti kodumajapidamistes, toitlustuses ning toiduaine- ja lillekauplustes).

(12) Uurimine näitas, et majapidamisfooliumi ja edasiseks töötlemiseks mõeldud fooliumi (edaspidi "töötlemisfoolium") vahel toodete füüsikalistest põhiomadustest ja põhilisest kasutusest tulenev selge erinevus.

(13) Füüsikaliste põhiomaduste suhtes tuleb märkida, et majapidamisfoolium valmistatakse tavaliselt paksusega 0,009–0,018 mm, seevastu töötlemisfooliumi paksus on enamasti vähem kui 0,009 mm (standardpaksus 0,0065 mm) või rohkem kui 0,018 mm (standardpaksus 0,020–0,040 mm); fooliumi paksus on selle töödeldavust määrav oluline tegur. Lisaks keritakse majapidamisfoolium kuni 650 mm laiustesse, töötlemisfoolium aga 700–1200 mm laiustesse rullidesse. Huvitatud poolte antud teabest nähtub, et pärast fooliumi lõõmutamist ei saa rullide laiust muuta. Mõlemal juhul tuleb märkida, et rullide laius on ka toote kasutamist määrav tegur: majapidamisfoolium keritakse ümber väiksematesse sama laiusega jaemüügirullidesse, seevastu töötlemisfooliumi hiljem töödeldakse (trükitakse, lamineeritakse, volditakse jne) ja lõigatakse vajalikku mõõtu ning sellisel juhul võimaldab laiem rull toodet tõhusamalt kasutada.

(14) Eespool nimetatud erinevused paksuses ja laiuses määravad suuresti kindlaks toote peamise kasutuse. Majapidamisfooliumi kasutatakse tõepoolest mitmeotstarbeliselt lühiajaliseks pakendamiseks, enamasti kodumajapidamistes, toitlustuses ning toiduaine- ja lillekauplustes. Töötlemisfooliumi töödeldakse edasi ning lõigatakse vajaliku mõõdu ning kujuga tükkideks, mida kasutatakse vedelike (piim, kõrgpastöriseeritud vedelikud, puuviljamahlad) pikaajaliseks säilitamiseks ning toiduainete, kosmeetikatoodete, šokolaadi, sigarettide, farmaatsiatoodete jms pikaajaliseks pakendamiseks.

(15) Sellest tulenevalt käsitatakse majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi käesolevas uurimises kahe eri tootena.

(16) Lisaks leiti, et kõigil majapidamisfooliumidel ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse ühel ja samal otstarbel. Seepärast on majapidamisfoolium üks toode.

2. Samasugune toode

(17) Uurimine näitas, et Hiinas ja Venemaal valmistatud ning ühendusse eksporditav majapidamisfoolium ning ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduses müüdav majapidamisfoolium on ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega, st foolium on alumiiniumist, paksusega 0,009–0,018 mm ning kuni 650 mm laiustes rullides. Lisaks on ühesugune ka kasutuse lõppotstarve, st fooliumi kasutatakse mitmeotstarbelise lühiajalise pakkematerjalina.

(18) Sedasama tuvastati võrdlusriigina kasutatud Ameerika Ühendriikides (USA) toodetud ja müüdud majapidamisfooliumi osas. Tuleb märkida, et Venemaal majapidamisfooliumi siseturg puudub.

(19) Eespool öeldut arvesse võttes otsustatakse, et eespool nimetatud majapidamisfooliumid on samasugused nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPING

1. Sissejuhatavad märkused

(20) Tehti kindlaks, et kummaski asjaomases riigis oli uurimisperioodil vaid üks ühendusse eksportiv tootja. Nende tegevusest moodustus peaaegu kogu ühendusse suundunud eksport asjaomastest riikidest.

2. Turumajanduslik kohtlemine

(21) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse normaalväärtus Hiinas ja Venemaal kindlaks nende tootjate hindade või arvestusliku väärtuste põhjal, kes näitavad, et nad vastavad nimetatud artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele, st tegutsevad turumajanduse tingimustes. Hiina ja Venemaa ainsad eksportivad tootjad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist ning neil tuli täita taotluse vorm, mis täpsustab üksikasjalikult kogu vajaliku teabe. Nimetatud uurimiste tulemused edastati nõuandekomiteele ja pärast konsulteerimist otsustati turumajanduslikku kohtlemist rakendada üksnes Venemaa eksportiva tootja suhtes.

a) Hiina

(22) Esitatud andmetest nähtus, et Hiina ainus eksportiv tootja oli riigi enamusosalusega ning selle juhatuse esimehe määras ametisse riigi omandis olev üksus. Seepärast otsustati, et antud juhul ei saadud tagada riigi hoidumist olulisest sekkumisest ning et seega ei ole täidetud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimese taande nõuded. Seepärast otsustati selle ettevõtja suhtes mitte kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

(23) Kõnealune ettevõtja vaidles turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsuse vastu põhjendusega, et asjaomase ühisettevõtja tegevuse juhtimise eest vastutas ainuisikuliselt USA-poolne partner ning et seetõttu oli sõltumatus riigipoolsest sekkumisest tagatud. Võttes eelkõige arvesse, et direktorite juhatuse esimehe nimetas riigi omanduses olev üksus, ei peetud seda argumenti eespool loetletud järelduste kummutamise mõttes siiski piisavaks.

b) Venemaa

(24) Uurimine näitas, et otsuseid kulude ja sisendite kohta tehti vastavalt turusituatsioonile ilma et riik oleks oluliselt sekkunud ning et kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldasid turuväärtusi. Ettevõtjal oli üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeriti sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Tootmiskulusid ja ettevõtja finantsseisundit ei moonutanud oluliselt endine mitteturumajanduslik süsteem ning ettevõtja suhtes kohaldati pankroti- ja asjaõigusakte, mis tagasid stabiilsuse. Samuti tuvastati, et kursside ümberarvestust teostati turukursside alusel. Eespool öeldust lähtudes leiti, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused olid täidetud ning selle ettevõtja suhtes tuleks seetõttu kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

3. Individuaalne kohtlemine

(25) Ainus eksportiv Hiina tootja taotles ka individuaalset kohtlemist, st individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramist ettevõtja individuaalsete ekspordihindade alusel.

(26) Kõnealune ettevõtja ei suutnud näidata, et on Hiina ametiasutustest piisavalt sõltumatu ning vastab nõutavatele tingimustele. Et ettevõtja oli riigi enamusosalusega, ei saanud ta eelkõige tagada riigi hoidumist sekkumisest tema ekspordihindadesse, ekspordikogustesse ja müügitingimustesse. Seepärast otsustati kõnealuse ettevõtja suhtes individuaalset kohtlemist mitte kohaldada.

(27) Kuna juurdlus näitas, et koostööd teinud Hiina eksportiva tootja eksport ühendusse moodustab kogu ekspordi Hiinast uurimisperioodi jooksul, ei olnud individuaalse kohtlemise küsimus käesoleva uurimise puhul kuigi asjakohane, sest kogu riigi suhtes kehtestati tollimaks kõnealuse ainsa eksportiva tootja andmete põhjal.

4. Võrdlusriik

(28) Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt oli turumajandusliku kohtlemise tingimustele mittevastava Hiina ettevõtja normaalväärtuse kindlakstegemiseks tarvis valida turumajanduslik võrdlusriik. Võrdlusriik oli tarvis valida ka Venemaalt pärineva impordi suhtes korraldatud uurimise jaoks. Seda oli tarvis andmete saamiseks juhul, kui Venemaa eksportiv tootja asjakohaseid andmeid ei esita.

(29) Selleks soovitasid kaebajad Türgit. Algatamisteates pidas Türgit võrdlusriigina sobivaks ka komisjon ning huvitatud pooltel paluti esitada oma märkused.

(30) Algatusteates määratud tähtajaks vaidlustasid Hiina ja Venemaa eksportivad tootjad selle valiku mitmel põhjusel. Hiina ettevõtja väitis, et Türgi ei kõlba võrdlusriigiks toorainetele ja energiaressurssidele juurdepääsu, kasutatava tehnoloogia, tootmismahu, siseturu tüüpilisuse ning konkurentsi olukorra tõttu. Ta väitis, et vaadeldava toote puhul vastab nimetatud kriteeriumidele Hiinaga võrreldavalt ainult Venemaa. Teise variandina leidis Hiina eksportiv tootja, et energiahindade, tootmisvahendite ja tootmismahtude osas oleks Türgist sobilikum võrdlusriik Venezuela. Seevastu Venemaa ettevõtja väitis, et tootmisprotsessi, konkurentsitaseme ja energiahindade osas on Türgi ja Venemaa vahel olulisi erinevusi.

(31) Türgi puhul tehti kindlaks, et koostööd teinud tootjal puudub siseturul müük sõltumatutele klientidele. Seepärast võttis komisjon sobivama võrdlusriigi leidmiseks ühendust mõningate teadaolevate tootjatega mitmes alternatiivses võrdlusriigis.

(32) Hiina eksportiva tootja taotlust kasutada võrdlusriigina Venemaad ei saanud rahuldada mitmel põhjusel. Vaadeldavat toodet ei müüdud siseturul ning Venemaal tegutses vaid üks tootja. Lisaks, nagu selgitatakse allpool, oli tarvis ka Venemaa suhtes kasutada märkimisväärsel määral kättesaadavat teavet ning võrdlusriigi andmeid.

(33) Ühendust võeti ka Venezuela ning India tootjatega, kuid kumbki ei soovinud koostööd teha.

(34) Samuti võeti ühendust kahe USA tootjaga. Neist üks keeldus koostööst, teine aga soostus tegema koostööd. Leiti, et nimetatud ettevõtja hinnad kujunesid tavapärase kauplemise käigus ning kajastasid piisaval määral hinnataset USA turul. Võttes peale selle arvesse, et USA siseturg on maailma suurim ning suhteliselt madalate imporditollimaksude tõttu impordile avatud ning et seal tegutseb mitu konkureerivat kohalikku tootjat, ei peetud USAd sobivaks võrdlusriigiks.

5. Hiina

a) Normaalväärtus

(35) Normaalväärtus tehti kindlaks USA võrdlustootja siseturuhindade alusel, mida peeti tüüpilisteks. Seejuures leiti, et selle müügimaht oli Hiinast ühendusse kulgeva ekspordi mahust suurem.

(36) Lisaks leiti, et samasuguse toote müük oli USAs toimunud tavapärase kauplemise käigus, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4. Seepärast määrati normaalväärtus kindlaks kogu riigisisese sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul tegelikult makstud kaalutud keskmiste hindade alusel.

b) Ekspordihind

(37) Uurimine näitas, et ainus Hiina eksportiv tootja müüs vaadeldavat toodet ekspordiks üksnes ühenduse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnad arvutati seepärast välja algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st kõnealuste sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel.

c) Võrdlus

(38) Õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaseid erinevusi, mis leiti mõjutavat hindade võrreldavust. Sellest lähtuvalt tehti kohandusi transpordi-, kindlustus-, pakendamis- ja krediidikulude suhtes.

d) Dumpingumarginaal

(39) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 10 ja 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ning kaalutud keskmist ekspordihinda nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil.

(40) Dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril on järgmine:

Hiina Rahvavabariik: 26,8 %

6. Venemaa

a) Normaalväärtus

(41) Algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 4 kohaselt tuli normaalväärtus samasuguse toote siseriikliku müügi puudumise korral kindlaks määrata arvestusliku väärtuse põhjal. Normaalväärtus arvutati tootmiskulude põhjal, mida asjaomane eksportiv tootja kandis kõnealuse eksporditava toote valmistamisel ja millele algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt lisandub sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis.

(42) Siseriikliku müügi puudumise tõttu nii eksportiva Venemaa tootja kui teiste Venemaa tootjate puhul nägi komisjon ette, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määratakse asjaomase ettevõtja puhul kindlaks sama üldise tootekategooria, st hariliku fooliumi ning täpsemalt töötlemisfooliumi tootmise ja siseturumüügi alusel, nagu sätestatakse algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis b.

(43) Ettevõtjalt nõuti nimetatud teabe esitamist esmalt kohapealse kontrolli käigus ning hiljem täiendava küsimustiku kaudu. Paraku keeldus ettevõtja nimetatud teavet esitamast, tuues põhjuseks väidetavalt suure tööhulga, mis on seotud andmete ettevalmistamisega. Pealegi leiti uurimise käigus eeskirjade eiramisi (mida üksikasjalikumalt käsitletakse allpool), sealhulgas raskusi ühe tähtsama kuluteguri, nimelt energiakulude hinnataseme kindlaksmääramisel ning ettevõtja varade hindamisel. Oluliste puudujääkide ning sama üldise tootekategooria kohta andmete esitamisest keeldumise tõttu määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 18 alusel, nagu on kirjeldatud allpool.

(44) Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutati ettevõtja oma andmeid nii palju kui võimalik. Ettevõtja andmete suhtes tuli siiski teha kohandusi järgmistel põhjustel:

(45) Energiakulude osas leiti, et riigi enamusosalusega elektriettevõtja nõuab ettevõtjalt tavatult madalat hinda, samal ajal ei õnnestunud tõendada, et see hind peegeldab nõuetekohaselt elektritootmisega seotud kulusid. Ettevõtja ei suutnud näidata, et elektriarved on täielikult tasutud, sest kasutas kontokorrendil põhinevat maksesüsteemi. Seega leiti, et energiakulud ei olnud usaldusväärsed, ning seepärast otsustati kasutada tööstusmeedias avaldatud keskmist energiatariifi, mida kasutavad kogu maailma alumiiniumitootjad.

(46) Kulumi osas leiti, et suurem osa varadest olid omandatud väga madala hinnaga oksjonilt pärast eelmise juriidilise isiku pankrotti 1998. aastal. Ettevõtja raamatupidamisarvestuse viimiseks kooskõlla üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega taotles ettevõtja audiitor vara, tehase ja seadmete sõltumatut hindamist. Selle hindamisega saadi kontrollitud väärtus, mis on nüüd kooskõlas ettevõtja tegeliku olukorraga. Ettevõtja kulumimäära kohandati vastavalt, et see üldtunnustatud raamatupidamistavadega kooskõlla viia.

(47) Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osas otsustati teiste eksportivate Venemaa tootjate või uuritavate tootjate, samuti sama üldise tootekategooria tootmist ja siseturul müüki käsitlevate usaldusväärsete andmete puudumise tõttu määrata need kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c. Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi aluseks võeti seega USA võrdlustootja tavapärase kauplemise käigus sooritatud tüüpiline müük siseturul. Kasumimarginaali aluseks võeti sulatus- ja fooliumikoja tegevusega seotud andmed, et kajastada asjaomase toote valmistamisest ja müügist saadud kogukasumit.

b) Ekspordihind

(48) Venemaa ettevõtja müüs vaadeldavat toodet ühenduse turule läbi kaubandusega tegeleva Briti Neitsisaartel registreeritud sidusettevõtja, kes omakorda müüs majapidamisfooliumi ühenduse sõltumatule importijale. Ekspordihind määrati seepärast kindlaks hindade alusel, mida ühenduses asuv sõltumatu klient maksis või pidi maksma Briti Neitsisaarte ettevõtjale.

c) Võrdlus

(49) Õiglase võrdluse huvides võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaseid erinevusi, mis leiti mõjutavat hindade võrreldavust. Kõnealused kohandused hõlmasid transpordi-, kindlustus-, lisakulusid, krediidikulusid, müügijärgseid kulusid ja teenustasusid.

d) Dumpingumarginaal

(50) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 10 ja 11 määrati dumpingumarginaalid kindlaks, võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust ning kaalutud keskmist ekspordihinda nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil.

(51) Kuna Venemaal on teadaolevalt vaid üks kõnealuse toote valmistaja, leidis komisjon olevat kohase määrata dumpingu jääkmarginaaliks asjaomases riigis asuva koostööd tegeva eksportiva tootja individuaalse dumpingumarginaali.

(52) Dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril on järgmised:

- Joint Stock Company "United Company Siberian Aluminium" 14,9 %,

- Kõik teised ettevõtjad 14,9 %.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1. Ühenduse toodangu määratlus

(53) Et kindlaks teha, kas ühenduse tootmisharule on tekitatud kahju, ning selgitada sel puhul välja tarbimine ning ühenduse tootmisharuga seotud erinevad majandusnäitajad, tuli uurida, kas kahju ja tarbimist tuleb hinnata seostatuna ühenduse kogutoodanguga või peaks analüüs keskenduma avatud turule suunatud ühenduse toodanguga.

(54) Osa ühenduse toodangust ei pakuta müügiks turul, vaid ettevõtjad töötlevad neid oma järgnevates rajatistes. Nimetatud tootmist käsitatakse seepärast suletud turul toimuvana. Seepärast uuriti, kas vaba ja suletud turgu oli võimalik selgelt eristada. Leiti, et majapidamisfoolium, mida edastati ettevõtja järgnevateks rajatisteks olevatele ümberkerijatele, ei konkureerinud Hiinast ja Venemaalt imporditud majapidamisfooliumi ega ühenduse tootjate poolt vabaturul müüdud majapidamisfooliumiga. Sellest lähtudes järeldati, et dumpinguhinnaga impordi mõju hindamisel ühenduse tootmisharule tuleb keskenduda vabaturule. Tuleb märkida, et nagu selgus, ei tegutsenud ükski kaebuse esitanud ühenduse tootja suletud turul.

(55) Ühenduse vabaturul toodavad majapidamisfooliumi järgmised ettevõtjad:

- kuus ühenduse tootjat, kelle nimel kaebus esitati ning kes tegid uurimise korraldajatega koostööd,

- kaks teist tootjat, kes kaebust ei esitanud, kuid kellest üks andis kaebuse toetuseks üldist teavet ning kumbki polnud menetluse vastu (ILA Group, Itaalia, ja Laminazione Sottile, Itaalia).

(56) Kõigi nimetatud tootjate toodang moodustab seepärast ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2. Ühenduse tootmisharu mõiste

(57) Uuriti, kas asjaosalised kaebuse esitanud ühenduse tootjad esindavad olulist osa ühenduse vaadeldava toote kogutoodangust. Et kaebuse esitanud ühenduse tootjate arvele langeb 82 % ühenduse vabaturule mõeldud majapidamisfooliumi toodangust uurimisperioodil, siis leiti, et nad moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Edaspidi viidatakse neile kui "ühenduse tootmisharule". Tuleb märkida, et kaebuse esitanud ühenduse tootjad esindaksid ka olulist osa ühenduse kogutoodangust, st kaasa arvatud suletud turule mõeldud majapidamisfooliumist.

E. KAHJU

1. Ühenduse tarbimine

(58) Ühenduse tarbimine määrati kindlaks järgmiste andmete põhjal: ühenduse tootmisharu esitatud andmed oma müügimahtude kohta, teise koostööd teinud tootja esitatud andmed, kaebuses antud hinnang teise ühenduse tootja müükidele ühenduse turul, koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmeid oma ühendusse suunatud ekspordi mahu kohta, Eurostati andmeid ning ühenduse majapidamisfooliumi importijate ja kasutajate esitatud andmeid.

(59) Tarbimine suurenes 1996. aasta 71300 tonnilt 1997. aastal 80742 tonnini ning 1998. aastal 88032 tonnini. Seejärel vähenes tarbimine uurimisperioodil 86117 tonnini. Kogutarbimine kasvas kõnealuses ajavahemikus 21 %.

2. Import ühendusse asjaomastest riikidest

a) Vaadeldava impordi mõju kumulatiivne hindamine

(60) Uuriti, kas vaadeldava impordi mõjusid tuleks hinnata kumulatiivselt, võttes arvesse algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimusi.

(61) Leiti, et dumpingumarginaalid on mõlema riigi puhul suuremad kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 nimetatud de minimis marginaalid ning et import kummastki riigist ei ole tühine. Lisaks leiti, et kumulatiivne hindamine on kohane asjaomaste importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning vaadeldava importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes. Uurimine näitas tõepoolest, et nimetatud kahest riigist imporditav majapidamisfoolium on igati samaväärne ning samaväärne ka ühenduses toodetava ja müüdava majapidamisfooliumiga. Nimetatud kahest asjaomasest riigist lähtuva impordi maht oli märkimisväärne ning ajavahemikus 1996. aastast uurimisperioodini suurenes mõlema riigi puhul. Sama ajavahemiku jooksul suurenesid ka nende vastavad turuosad. Lisaks leiti, et nii Hiina kui Venemaa päritolu importtoodete hinnad olid vaadeldaval ajavahemikul madalamad kui ühenduse tootmisharuhinnad, kuigi tooteid müüdi samade või sarnaste kanalite kaudu ning samadel kauplemistingimustel.

(62) Nimetatud põhjustel otsustati, et asjaomase impordi mõju tuleb kumulatiivselt hinnata.

b) Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

(63) Majapidamisfooliumi impordi maht asjaomastest riikidest kasvas järjekindlalt 622 tonnilt 1996. aastal 9149 tonnini1997. aastal, 16922 tonnini 1998. aastal ja 16387 tonnini uurimisperioodil.

(64) Asjaomastest riikides pärineva impordi turuosa kasvas 1996. aasta 0,9 %-lt 1997. aastal 11,3 %-ni, 1998. aastal 19,2 %-ni ning uurimisperioodil kahanes pisut ehk 19,0 %-ni.

c) Dumpinguhinnaga impordi hinnad

i) Hindade areng

(65) Aastatel 1996–1997 tõusis asjaomastest riikidest imporditud majapidamisfooliumi ühiku hind lõpptarbija jaoks 1,83 eurolt kilogrammi eest 2,02 euroni kilogrammi eest, mis tähendab 10 % tõusu. Aastatel 1997–1998 tõusid hinnad veel 31 % võrra 2,57 euroni kilogrammi eest. Aastast 1998 kuni uurimisperioodi alguseni langesid hinnad 2,14 euroni kilogrammi eest. Tuleb märkida, et asjaomase impordi hinnad on kogu ajavahemiku jooksul jäänud allapoole ühenduse tootmisharu hindu.

ii) Hinna allalöömine

(66) Hinna allalöömise uurimiseks võrreldi ühenduse tootmisharu müüdud majapidamisfooliumi hindu Hiina ja Venemaa päritolu importtoodete hindadega ühenduse turul uurimisperioodi jooksul.

(67) Hiina ja Venemaa importtoodete hinnad kättetoimetamisel esimesele sõltumatule kliendile on saadud asjaosaliste eksportivate tootjate täidetud küsimustikest ning neid on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud tollimaksude ja impordijärgsete kulude osas. Ühenduse tootmisharu hinnad kättetoimetamisel esimesele sõltumatule kliendile ühenduses on saadud täidetud küsimustikest.

(68) Venemaa eksportiv tootja väite järgi tuleks kohandamisel lähtuda Venemaa hindadest, et võtta arvesse ühendusse eksporditava Venemaa majapidamisfooliumi madalamat kvaliteeti. Väideti, et Venemaa majapidamisfooliumi valmistatakse madalama kvaliteediga sulamist (sulam 8011), ühenduse oma aga kõrgema kvaliteediga sulamist (sulam 8006). Uurimine näitas, et kõik tootjad peale ühe ühenduse tootja kasutasid majapidamisfooliumi valmistamiseks sulamit 8011. Kasutajatelt saadud teabe põhjal leiti siiski, et sulami liik ei mõjuta seda, mis liiki majapidamisfooliumi valivad kasutajad. Lisaks ei olnud võimalik kindlaks teha erinevusi hinnavahe põhjusena nimetatud erinevatest sulamitest valmistatud majapidamisfooliumide kvaliteedis. Eespool öeldut arvesse võttes kohandamistaotlust ei rahuldatud.

(69) Sellest lähtuvalt on riigiti kindlaks määratud hinna allalöömise marginaal protsendina ühenduse tootmisharu hindadest Hiina puhul 1 % ja Venemaa puhul 6 %. Nimetatud hinna allalöömise marginaale vaadeldes tuleks siiski silmas pidada ühenduse tootmisharus uurimisperioodil toimunud märkimisväärset hinnalangust, mida tõendavad ühenduse tootmisharu kantud kahjud.

3. Ühenduse tootmisharu olukord

a) Toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

(70) Aastatel 1996–1997 püsis toodang umbes 59000 tonni juures, kuigi tarbimine suurenes 13 %. Aastatel 1997–1998 vähenes tootmine 9 % võrra umbes 54000 tonnini,samas kasvas tarbimine samal ajavahemikul 9 % võrra. 1998. aastast kuni uurimisperioodi alguseni püsis toodang muutumatuna.

(71) Ajavahemikus 1996. aastast uurimisperioodini püsis ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus stabiilsena umbes 70500 tonni juures, välja arvatud aastal 1997, mil tootmisvõimsus ulatus 72000 tonnini. Tootmisvõimsuse arvutamisel on arvesse võetud majapidamisfooliumi tootmiseks kasutatavaid eriotstarbelisi seadmeid. Kuigi samu tootmisvahendeid võib tehniliselt kasutada nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi tootmiseks, kasutavad ühenduse tootjad ühelt tootelt teisele ümberlülitumise kulude tõttu seadmeid ühe või teise toote valmistamiseks.

(72) Alates 1997. aastast tootmisvõimsuse ärakasutamise määr toodangu languse tõttu vähenes. Tuleb märkida, et majapidamisfooliumi tootmise püsikulusid arvesse võttes mõjutab tootmisvõimsuse ärakasutamise määra vähenemine oluliselt tootmiskulusid.

b) Laovarud

(73) Laovarude analüüsimisel tuleb arvesse võtta, et majapidamisfooliumi toodetakse tellimuste alusel. Laovarud on tegelikult sihtotstarbelised kogused, mis ootavad kliendile kättetoimetamist. Seetõttu ei ole laovarude hindamine ühenduse tootmisharu majandusolukorra uurimise puhul asjakohane.

c) Müügimaht, turuosa ja kasv

(74) Aastatel 1996–1997 vähenes müük hoolimata tarbimise 13 %-lisest tõusust 49386 tonnilt 48700 tonnini. Aastatel 1997–1998 vähenes müük 7 % ehk 45402 tonnini, samas kui tarbimine kasvas veel 9 %. 1998. aastast uurimisperioodini vähenes müük pisut ehk 45241 tonnini, tarbimine aga vähenes 2 %.

(75) Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 69,3 %-lt 1996. aastal 1997. aastal 60,3 %-ni ning vähenes 1998. aastal veelgi ehk 51,6 %-ni, uurimisperioodil aga suurenes pisut ehk 52,5 %-ni.

d) Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

(76) Aastatel 1996–1997 tõusid hinnad 8 % ehk 2,25 eurolt kilogrammi eest 2,44 euroni kilogrammi eest, samal ajal suurenes ühenduse tootmisharu ühiku omahind 7 %. Aastatel 1997–1998 tõusid hinnad veel 8 % ehk 2,64 euroni kilogrammi eest, samas kui ühiku omahind suurenes 4 %. 1998. aastast uurimisperioodini langesid hinnad 14 % ehk 2,28 euroni kilogrammi eest, samas langes ühiku omahind vaid 5 %.

(77) Eelkõige aastail 1996–1997 tingis tootmise täiskulude kasvu nimetatud kuludest 55 % moodustavate toorainehindade tõus. Et müügihinna tõus ületas ühiku hinna tõusu, vähendas ühenduse tootmisharu oma kahjusid.

(78) Hoolimata toorainetekulude langusest (–2 %) suurenesid aastatel 1997–1998 tootmise täiskulud 4 % seoses ühiku fikseeritud tootmiskulude tõusuga, mille põhjuseks oli toodangu vähenemine (–9 %). Seevastu ühenduse tootmisharu müügihinnad tõusid 8 %, mistõttu ühenduse tootmisharu tasuvus suurenes.

(79) 1998. aastast uurimisperioodini alanes ühenduse tootmisharu ühiku hind 5 %, eelkõige tänu toorainehindade langusele (–9 %). Samas ajavahemikus tabas ühenduse tootmisharu märkimisväärne hinnalangus, sest hinnad alanesid tootmise täiskuludest palju rohkem.

(80) Tuleb märkida, et toorainehinnad on kooskõlas tooralumiiniumi Londoni metallibörsil noteeritud hindadega.

e) Tasuvus, rahavood, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(81) Aastatel 1996–1997 ühenduse tootmisharu tasuvus netomüügitulude osas pisut paranes, –2,2 %-lt –1,3 %-ni käibest. Selle väikese tõusu põhjuseks oli ühenduse tootmisharu müügihindade ühiku omahinnast kiirem tõus. Aastatel 1997–1998 suurenes ühenduse tootmisharu tasuvus veel 3 % hindade tootmise täiskuludest suurema tõstmise tulemusena. 1998. aastast uurimisperioodini kandis ühenduse tootmisharu tõsise hinnalanguse tõttu –7,3 %-list kahju.

(82) Rahavoogude ja investeeringutootluse näitajaid saab esitada iga asjaomase ettevõtja puhul üksnes kogu ettevõtja kohta. Et kõnealune toode moodustab üksnes osa ettevõtjate tegevusest, ei annaks need näitajad olulist teavet majapidamisfooliumisektoris valitseva olukorra kohta.

(83) Ükski ühenduse tootja ei teatanud raskustest kapitali kaasamise osas. See on ilmselt seotud asjaoluga, et enamik ühenduse tootjaid kuulub ülemaailmsetesse kontsernidesse. Siiski Tuleb märkida, et ühenduse suurim majapidamisfooliumi tootja on teatanud ühenduses asuva tootmisrajatise sulgemise kavatsusest, mille põhjuseks on muu hulgas finantsolukorra halvenemine.

f) Investeeringud

(84) Kogu kõnealuse ajavahemiku jooksul suurenesid investeeringud umbes 3 miljonilt eurolt 1996. ja 1997. aastal 17 miljoni euroni 1998. aastaks ning ulatusid uurimisperioodil umbes 10 miljoni euroni. Investeeringud moodustasid 1996. aastal ühenduse tootmisharu käibest umbes 2,5 %, 1998. aastal 14,5 % ja uurimisperioodil 9,9 %. See näitab ühenduse tootmisharu jätkuvaid jõupingutusi oma seadmete kaasajastamise ja konkurentsivõime tugevdamise nimel. Investeeriti peamiselt masinate väljavahetamisse, et tootlikkust optimeerida. Kuna investeeringutel kõnealusesse sektorisse on pikk amortisatsiooniperiood (20 aastat), ei saa 1998. aastal tehtud investeeringutes näha samas ajavahemikus aset leidnud tasuvuse vähenemise põhjust.

g) Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

(85) Töötajate arv püsis aastatel 1996–1997 stabiilsena 435 inimese tasemel, kuid vähenes 1998. aastal 388 inimeseni ning jäi samale tasemele ka uurimisperioodil. Tuleb märkida, et kuna töötajad töötavad nii majapidamisfooliumi kui teiste fooliumioodete valmistamisel, on töötajate arvu kohandatud tootmismahtude alusel.

(86) Ühenduse tootmisharu tootlikkus tonnides töötaja kohta suurenes vaatlusperioodil 3 %. Tootlikkuse näitajad peegeldavad suuresti töötajate arvu osas tehtud kohandusi.

(87) Töötasude kogusumma suurenes 1996. aastast uurimisperioodini 7 %.

h) Dumpingumarginaali suurus

(88) Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

4. Järeldus kahju kohta

(89) 1996. aastast uurimisperioodini suurenes majapidamisfooliumi import asjaomastest riikidest 2600 %, umbes 600 tonnilt enam kui 16000 tonnini. Selle tulemuseks oli impordi turuosa suurenemine kokku 18 protsendipunkti võrra, samal ajal kui tarbimine suurenes 21 %. Asjaomase impordi hinnad olid kogu vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu hindadest madalamad.

(90) 1996. aastast uurimisperioodini halvenes ühenduse tootmisharu olukord nii tootmismahtude (–8 %) kui ka müügimahtude osas (–8 %), kuigi ühenduse tarbimine kasvas 21 %. Seetõttu vähenes ühenduse tootmisharu turuosa järsult, 69 %-lt 52 %-ni ehk 17 protsendipunkti võrra.

(91) Eelkõige aastatel 1996–1997 paranes ühenduse tootmisharu tasuvus, sest müügihinnad suurenesid ühikuhindadest rohkem. Samas ajavahemikus kaotas ühenduse tootmisharu müügimahus ning turuosas. Aastatel 1997–1998 suurenes ühenduse tootmisharu tasuvus hindade ühikuhinnast suurema tõstmise tulemusena. Tulemuseks oli suurem tasuvus, mis aga saavutati müügimahtude ja turuosa edasise vähenemise arvelt. 1998. aastast uurimisperioodini vähenesid ühenduse tootmisharu müügihinnad ühikuhindadest oluliselt rohkem. See hinnalangus tõi ühenduse tootmisharule kaasa suured, uurimisperioodil –7 %-ni ulatuvad kahjud.

(92) Pärast uurimisperioodi teatas ühenduse üks suuremaid tootjaid, et kavandab majapidamisfooliumi tootmise rajatised ühenduses sulgeda, sest ei suuda toime tulla sektoris kantud kahjudega.

(93) Nagu nähtub tootmise ja müügi vähenemisest, turuosa kaotusest ning tõsist kahju põhjustavast hinnalangusest, otsustatakse eespool nimetatud arvesse võttes, et uurimisperioodil kandis ühenduse tootmisharu olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses.

F. PÕHJUSED

(94) Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas majapidamisfooliumi dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

1. Asjaomastest riikidest dumpinguhinnaga importimise mõju

(95) Asjaomastest riikidest pärineva impordi mahu märkimisväärne suurenemine ning selle turuosa kasv vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu omadest madalamate hindade kasutamisel langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega seoses tootmis- ja müügimahtude, turuosa ja hindade langusega, mis tõi uurimisperioodil kaasa olulise kahju.

(96) Märkimisväärselt, umbes 600 tonnilt 1996. aastal 16000 tonnini uurimisperioodi jooksulsuurenes impordi maht. Suurim kasv toimus aastatel 1997–1998 ning see langes kokku ühenduse tootmisharu toodangu ja müügi vähenemisega. Turuosale, mille import ühenduses võitis, vastas turuosa kaotus ühenduse tootmisharu poolt, kelle müügimaht vähenes selles ajavahemikus 8 %.

(97) Aastatel 1996–1998 tõstis ühenduse tootmisharu kasvavate kulude katmiseks müügihindu, mille tulemusena tootmismaht, müük ja turuosa vähenesid, kuid selgelt suurenes tasuvus. Nimetatud tasuvuse kasv oli veel märgatavam 1998. aastal, mil asjaomaste importtoodete ning ühenduse tootmisharu toodete keskmine hinnavahe oli väikseim.

(98) Seevastu 1998. aastast uurimisperioodini oli ühenduse tootmisharu müügimahtude säilitamiseks sunnitud hindu vähendama asjaomaste importtoodete tasemele, mistõttu vähenes tasuvus. Tuleb märkida, et majapidamisfooliumi turg on välja kujunenud ja hinnatundlik ning asjaomastest riikidest pärinevate importtoodete hinnad olid 1998. aastast uurimisperioodini oluliselt alanenud, lüües uurimisperioodil alla ka ühenduse tootmisharu hinnad.

(99) Seepärast leitakse, et asjaomaste importtoodete surve, mis suurendas madalate hindade kasutamisel nende impordimahtu ja turuosa, põhjustas ühenduse tootmisharu jaoks hinnalanguse, mis tõi kaasa finantsolukorra halvenemise.

(100) Eespool öeldut arvesse võttes otsustatakse, et asjaomastest riikidest pärineva majapidamisalumiiniumi dumpinguhindadega importimine on uurimisperioodi jooksul tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

2. Muude tegurite mõju

(101) Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt kontrolliti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud olulises kahjus võis peale dumpinguhindadega importimise olla sedavõrd suur osa ka teistel teguritel, et kahju tekitamist ei saaks omistada dumpinguhindadega impordile asjaomastest riikidest. Sellega seoses uuriti järgmisi tegureid: muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi maht ja hinnad, toorainehindade areng ning võimalus, et ühenduse tootmisharu põhjustas töötlemisfooliumi tootmisele ümberlülitumisega enesele ise kahju.

b) Muudest kolmandatest riikidest pärinev import

(102) muudest kolmandatest riikidest pärineva ajapidamisfooliumi impordimaht püsis vaatlusperioodil stabiilsena umbes 11000 tonni tasemel, välja arvatud 1998. aastal, mil import nimetatud riikidest ulatus 14000 tonnini. Nimetatud impordile ei avaldanud seetõttu kasulikku mõju tarbimise kasv vaatlusperioodil ning nad kaotasid 3 protsendipunkti oma turuosast ühenduses.

(103) Eriti tuleb arvesse võtta, et lisaks asjaomastele riikidele oli veel ainult kolmest riigist, Horvaatiast, Türgist ja Venezuelast pärineval impordil ühenduses suurem kui 2 %-line turuosa.

i) Horvaatia

(104) Horvaatia päritolu majapidamisfooliumi import langes Eurostati impordistatistika kohaselt 1996. aasta 1758 .tonnilt 1997 aastal 737 tonnini, kasvades 1998. aastal 1478 ja uurimisperioodil 1778 tonnini. Impordi osa ühenduse turul vähenes vaatlusperioodi jooksul 0,4 protsendipunkti. Nimetatud impordi hinnad tarbijale kättetoimetamisel ületasid kogu perioodi jooksul Hiina, Venemaa ja ühenduse tootmisharu hindu, kuigi ei saa välistada, et nimetatud arvestusse on kaasatud ka muid tooteid peale majapidamisfooliumi, näiteks töötlemisfooliumi.

(105) Turuosa vähenemist ühenduses ning hinnataset arvesse võttes leitakse, et Horvaatiast pärinev import ei põhjustanud ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju.

ii) Türgi

(106) Türgi päritolu import suurenes 1996. aasta 4935 tonnilt 7777 tonnini 1998. aastal ning vähenes seejärel uurimisperioodil 2446 tonnini. Impordi osatähtsus ühenduse turul suurenes 1996. aasta 6,9 %-lt 1998. aastal 8,8 %-ni ning langes uurimisperioodil 2,8 %-ni. Türgi päritolu majapidamisfooliumist üle 80 % tarbivate koostööd teinud kasutajate esitatud andmete kohaselt olid Türgi importtoodete hinnad oluliselt kõrgemad asjaomaste riikide hindadest ning võrdsed ühenduse tootmisharu hindadega.

(107) Võttes arvesse Türgi importtoodete turuosa vähenemist uurimisperioodil ning nende hinnataset, võib otsustada, et Türgist pärinev import ei ole seotud dumpinguhinnaga impordi ning ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahelise seosega.

iii) Venezuela

(108) Venezuela päritolu import suurenes 1996. aasta 2210 tonnilt 1533 tonnini 1997. aastal, 2779 tonnini 1998 aastal ning 3843 tonnini uurimisperioodil. Impordi osatähtsus ühenduse turul suurenes sama ajavahemiku jooksul 3,1 %-lt 4,5 %-ni. Eurostati andmete kohaselt olid nimetatud importtoodete hinnad kõrgemad asjaomaste riikide ning ühenduse tootmisharu hindadest, välja arvatud 1998. aastal. Tuleb märkida, et Eurostati andmed on kooskõlas asjaosalise sõltumatu importija andmetega, kes tarbis uurimisperioodil umbes 15 % kogu Venezuela impordist ühendusse.

(109) Venezuela päritolu importtoodete hindu arvesse võttes ei ole majapidamisfooliumi import Venezuelast seotud dumpinguhinnaga importimise ja ühenduse tootmisharule uurimisperioodil tekitatud olulise kahju vahelise seosega.

b) Toorainehindade areng

(110) Peale selle arutati, kas ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjuseks ei ole ühenduse tootmisharu tootmiskuludest umbes 55 % moodustava peamise tooraine, tooralumiiniumi hindade areng.

(111) Aastatel 1996–1998 võisid ühenduse tootmisharu hinnad peegeldada toorainehindade arenguid. Seevastu 1998. aastast uurimisperioodini alanesid ühenduse tootmisharu hinnad rohkem kui tootmise täiskulud, sealhulgas toorainehinnad, põhjustades seega 7,3 %-lise kahju. Sellest järeldub, et toorainehindade areng uurimisperioodil ühenduse tootmisharule tekitatud olulist kahju ei mõjutanud.

c) Töötlemisfooliumi tootmise eelistamisega iseendale tekitatud kahju

(112) On väidetud, et majapidamisfooliumi tootmis- ja müügimahtude vähenemise on ühenduse tootmisharu ise põhjustanud, eelistades toota töötlemisfooliumi, millest saadav kasum on väidetavalt suurem. Väideti, et kuna seadmeid saab kasutada nii majapidamisfooliumi kui ka töötlemisfooliumi valmistamiseks, eelistas ühenduse tootmisharu valmistada suurema lisandväärtusega töötlemisfooliumi.

(113) Majapidamisfooliumi tootmine ühenduse tootmisharus vähenes 1996. aastast uurimisperioodini 8 %. Samas ajavahemikus suurenes töötlemisfooliumi tootmine 18 %. 1996. aastast uurimisperioodini vähenes majapidamisfooliumi tootmise osakaal kogu fooliumitootmises 25 %-lt 21 %-ni.

(114) Esiteks, kuigi majapidamisfooliumi ja töötlemisfooliumi saab tehniliselt võttes valmistada ühtede ja samade seadmetega, kasutavad tootjad seadmeid kas ühe või teise fooliumtoote valmistamiseks, et saavutada efektiivsust ning minimeerida seadistuse muutmise kulusid. Teiseks ei ole töötlemisfooliumi tootmine suurenenud samavõrd, kui on vähenenud majapidamisfooliumi tootmine, vaid on läinud kaasa töötlemisfooliumi tarbimise kasvuga. Kolmandaks viitavad 1998. aastast uurimisperioodini ühenduse tootmisharus tehtud märkimisväärsed investeeringud ühenduse tootmisharu kavatsusele jätkata majapidamisfooliumi tootmist. Lõpuks oli ühenduse tootmisharul piisavalt vaba tootmisvõimsust, et majapidamisfooliumi tootmist suurendada, kuid vaba tootmisvõimsust ei võimaldanud rakendada dumpinguhinnaga impordi märkimisväärne kasv.

(115) Eespool öeldut arvesse võttes leiti, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ei olnud iseendale tekitatud ümberlülitumisega töötlemisfooliumitoodetele.

d) Järeldus põhjusliku seose kohta

(116) Asjaomastest riikidest pärineva impordi mahu ja turuosa oluline kasv, nende hindade uurimisperioodil tuvastatud märkimisväärne langus ning hindade allalöömise ja hinnalanguse tase avaldasid olulist kahjulikku mõju ühenduse tootmisharu müügimahtudele ja hindadele, mis omakorda mõjutasid mitmeid majandusnäitajaid, eelkõige tasuvust. Pealegi ei leitud mingeid teisi tegureid, mis oleksid võinud põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

(117) Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses on põhjustanud Hiinast ja Venemaalt pärinev majapidamisfooliumi import.

G. ÜHENDUSE HUVID

(118) Et kindlaks määrata, kas sekkumine on ühenduse huvides vajalik, korraldati uurimine selle kohta, milline on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise või mittekehtestamise tõenäoline mõju asjaomastele ettevõtjatele. Sel eesmärgil taotleti teavet kõikidelt huvitatud pooltelt, sealhulgas ühenduse tootjatelt, toorainetarnijatelt, importijatelt/ettevõtjatelt ja kasutajatelt.

1. Ühenduse tootmisharu

a) Ühenduse tootmisharu laad ja struktuur

(119) Ühenduse tootmisharu hõlmab kuut alumiiniumfooliumi tootvat ettevõtjat, kelle kogutoodangust moodustas majapidamisfoolium uurimisperioodil 21 %. Eri liiki fooliumi tootmine on omavahel seotud, sest see suurendab kogu fooliumisektori fikseeritud kulusid ja üldkulusid. Kuuest ühenduse tootjast neli on omavahel ülenevalt seotud, st nende kasutatavad alumiiniumilehed on pärit sama kontserni ettevõtjatelt.

(120) Majapidamisfooliumi tootmine on kapitalimahukas ja ulatuslikult automatiseeritud. Leiti, et ühenduse tootmisharu kasutab seadmeid majapidamisfooliumi tootmiseks eesmärgiga suurendada efektiivsust ning minimeerida seadmete ümberseadistamisega kaasnevaid kulusid. Ühenduse tootmisharus otseselt majapidamisfooliumiga seotud töötajate arv oli uurimisperioodil 388. Nimetatud ettevõtjate töötajate koguarv ulatub umbes 4400 inimeseni.

b) Ühenduse tootmisharu elujõulisus

(121) Ühenduse tootmisharu näib olevat elujõuline ja konkurentsivõimeline. See ilmneb esiteks tema seisundist ühenduse turul, kus ta on kindlalt tegutsev osaline ning töötleva tööstuse partner; teiseks investeeringute ja seadmete väljavahetamise tasemest; kolmandaks hiljutisest ümberstruktureerimisest ning efektiivsuse tõusust, mille põhjuseks on tootmise ratsionaliseerimine ja seadmete nüüdisajastamine, ning lõpuks ekspordivõimest, võttes arvesse, et majapidamisfooliumi eksport moodustas vaatlusperioodil ühenduse tootmisharu kogumüügist 13–15 %.

(122) Kokku võttes on ühenduse tootmisharu vaadeldava tootega seotud tootmistegevuse ümberkorraldamisega tootlikkuse ja efektiivsuse tõstmise huvides tõendanud, et on struktuuriliselt elujõuline tööstusharu.

c) Meetmete võtmise ja võtmatajätmise võimalikud tagajärjed

(123) Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestataks, jätkuks dumpinguhinnaga impordi hinnasurve ühenduse tootmisharule ning sellest tulenev hinnalangus, mis viis tasuvuse vähenemisele. Sellise olukorra jätkumise korral oleks ühenduse tootjad sunnitud sulgema osa tootmisliine või isegi terveid majapidamisfooliumi tootmisele keskendunud tehaseid.

(124) Nagu eespool juba nimetatud, võiks majapidamisfooliumi tähtsust kogu alumiiniumfooliumisektori fikseeritud kulude ja üldkulude hajutamise osas arvesse võttes majapidamisfooliumi tootmise liinide sulgemine viia isegi ettevõtjate kogu alumiiniumfooliumiga seotud tegevuse lõpetamiseni. Sellest annab tunnistust ühenduse ühe tootja 2000. aasta detsembris avaldatud teade kava kohta sulgeda üks oma Ühendkuningriigis asuv tootmisrajatis.

(125) Teisest küljest võiks dumpinguvastaste meetmete kehtestamiselt oodata kaht tagajärge. Esiteks saaks ühenduse tootmisharu suurendada müügimahte, mis võimaldaks paremini rakendada tootmismahte ning suurendada turuosa. Teiseks võivad vähesel määral tõusta hinnad, kuigi tõenäoliselt mitte dumpinguvastase tollimaksu võrra, sest ühenduse tootjate, asjaomastest riikidest pärineva impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi vahel säilib tihe konkurents.

(126) Seepärast võib eeldada, et ühiku omahinna alanemine ja tootmisvõimsuse parem ärakasutamine koos mõõduka hinnatõusuga võimaldavad ühenduse tootmisharul taastada tasuvuse ja turuosa.

2. Ühenduse tootmisharu toorainetarnijad

(127) Nagu eespool juba osutatud, on kuuest ühenduse tootjast neli omavahel ülenevalt seotud, st toormaterjal (alumiiniumilehed), mida nad kasutavad, on pärit sama kontserni ettevõtjatelt.

(128) Dumpinguvastaste meetmete rakendamise/mitterakendamise mõju kohta esitasid andmeid kolm toorainetarnijat:

- Alcan Rolled Products UK, Newport, Ühendkuningriik,

- Lawson Mardon Star Ltd, Bridgnorth, Ühendkuningriik,

- Pechiney Rhenalu Neuf Brisach, Biesheim, Prantsusmaa.

(129) Nimetatud ettevõtjate esitatud andmete põhjal leiti, et alumiiniumilehtede müük ühenduse majapidamisfooliumi tootjatele moodustas 20 % kogu müügist ühendusse. Alumiiniumilehtede kogumüük ühenduse majapidamisfooliumi tootjatele vähenes 1997. aastast uurimisperioodini 2 %, kasum aga vähenes 5 %. Asjaomaste alumiiniumilehtede valmistamisega seotud töötajate arv oli uurimisperioodil umbes 380.

(130) Toorainetarnijad osutasid, et kui ühenduse tootjad majapidamisfooliumi tootmise lõpetavad, ei leiaks nad ilmselt alternatiivseid kliente. Üks toorainetarnija osutas ka, et ühenduse tootmisharu sulgemine võiks ohtu seada tema taaskasutusliini, sest see on sõltuvuses majapidamisfooliumi tootmisjääkidest.

(131) Võttes arvesse osa, mida ühenduse majapidamisfooliumi tootjatele mõeldud alumiiniumilehtedega seotud tegevus etendab tarnijate kogu tegevuses, oleks tõenäoline, et alumiiniumilehtede müügimahu vähenemine või isegi majapidamisfooliumi tootmise lõpetamine avaldaks tarnijate majandustegevusele olulist mõju. Teiselt poolt oleks ühenduse majapidamisfooliumi tootjate olukorra paranemine ilmselt kasuks ühenduse tarnijatele, võimaldades müüa rohkem alumiiniumilehti ning suurendades seeläbi nende üldist tööhõivet.

3. Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad/kaubandusettevõtjad

(132) Antud valdkonnas täitsid küsimustiku kaks ühenduse kolmest sõltumatust importijast/ettevõtjast. Neist vaid üks esitas andmeid, mis seonduvad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise/mittekehtestamise tõenäoliste tagajärgedega. See ettevõtja ei importinud aga majapidamisfooliumi asjaomastest riikidest, vaid üksnes ühest teisest kolmandast riigist. Lisaks moodustas majapidamisfooliumi import tema tegevusest tühise osa, st alla 3 % kogukäibest. Eespool öeldut arvesse võttes leitakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjutaks ühenduse importijaid/ettevõtjaid.

4. Majapidamisfooliumi kasutajad ühenduses

a) Töötleva tööstuse laad ja struktuur

(133) Ühenduse kasutajad (ümberkerijad) ostavad majapidamisfooliumi rullides ning kerivad selle ümber kodukasutuseks mõeldud väiksematesse lõppviimistlusega rullidesse. Majapidamisfooliumi ümberkerimine ei ole keerukas toiming ning annab majapidamisfooliumile vähe lisandväärtust. Antud sektoris ei leitud olulisi turuletuleku takistusi.

(134) Küsimustiku täitis teadaolevast 15 ühenduse kasutajast seitse. Veel kaks kasutajat teatasid oma olemasolust, kuid ei andnud vajalikku teavet. Seepärast ei võetud neid arvesse, kui analüüsiti dumpinguvastaste meetmete mõju kasutajatele.

(135) Küsimustiku täitnud kasutajad olid:

- CeDo Household Products Ltd. Telford, Ühendkuningriik, vastates ka ettevõtjate Poly-lina ja Paclan nimel,

- Childwood Ltd, Ashton-in-Makerfield, Ühendkuningriik,

- Comital Cofresco SpA, Volpiano, Itaalia,

- Ecopla France, Saint Vincent de Mercuze, Prantsusmaa,

- Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksamaa,

- ITS Foil and Film Rewinding bv, Apeldoorn, Holland,

- Vita Emballage A/S, Rødovre, Taani.

(136) Suurust silmas pidades oli üks asjaosalistest ümberkerijatest suurettevõtja, kes toodab igat liiki ühekordselt kasutatavaid majapidamistarbeid, nagu alumiiniumfoolium, pakkekile, küpsetuspaber, külmutus- ja prügikotid. Teine asjaosaline ümberkerija on alanevalt seotud majapidamisfooliumi tootjaga, kes tarnib fooliumi oma ümberkerimisega tegelevale allüksusele. Ülejäänud viis kasutajat on keskmise suurusega ümberkerijad, kes tegelevad erinevate kodukasutuseks mõeldud pakkematerjalidega.

b) Koostööd teinud kasutajatelt saadud andmed

(137) Majapidamisfoolium moodustas andmete kohaselt keskmiselt 33 % koostööd teinud kasutajate kogukäibest. Koostööd teinud kasutajate avaldatud käive alumiiniumfooliumisektoris suurenes 8 % aastail 1997–1998 ning veel 3 % 1998. aastast uurimisperioodini. Nimetatud kasutajad andsid uurimisperioodil tööd umbes 2300 inimesele, kellest 470 töötas otseselt või kaudselt alumiiniumfooliumisektoris.

(138) Koostööd teinud kasutajate majapidamisfooliumi ostud suurenesid 1997. aastast uurimisperioodini 57 %, 1997. aasta 23000 tonnilt 35500 tonnini uurimisperioodil. Uurimisperioodil moodustasid nende ostud 40 % ühenduse tootjate kogu müügist, 64 % kogu Hiinast pärinevast impordist ning 72 % kogu Venemaalt pärinevast impordist.

(139) Majapidamisfooliumi sisaldavate toodete ühenduses müümise tasuvus varieerus 0,1 %-st 6 %-ni ning uurimisperioodi kaalutud keskmine kasum moodustas umbes 3 %. Ümberkerijate keskmine tasuvus langes 1997. aasta 3,5 %-lt 1998. aastal 3,3 %-ni ning uurimisperioodil 2,9 %-ni. Tuleb märkida, et nimetatud kaalutud keskmine kasum näitab mõningate kasutajate olukorda turul, kus teadete kohaselt valitseb mõningane ülepakkumine.

(140) Uurimine näitas, et majapidamisfoolium moodustab valmistoodete tootmise kogukuludest 72–85 % ning keskmiselt 80 % kogukuludest.

c) Meetmete kehtestamise/mittekehtestamise mõju

(141) Kui kehtestataks dumpinguvastased meetmed, siis kuna leiti, et majapidamisfooliumi arvele langeb 80 % ümberkerijate tootmise kogukuludest, tooksid kavandatud dumpinguvastased tollimaksud kasutajate jaoks tõenäoliselt kaasa mõõduka hinnatõusu.

(142) Siinjuures tuleb märkida, et ka juhul, kui asjaomased eksportivad tootjad tõstaksid hindu kogu tollimaksu võrra, jääksid importtoodete hinnad ikkagi madalamale tallapoole hindu, mida nimetatud riigid kohaldasid 1998. aastal, mil importtoodete hinnad olid kõrgeimad.

(143) Kui meetmeid ei kehtestata, võib ühenduse tootmisharu majapidamisfooliumi tootmise kadumine tulevikus kaasa tuua tarneraskusi, mis kahjustaks kasutajaid.

d) Koostööd teinud kasutajate argumendid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju suhtes

i) Kulude kasvu ei ole võimalik asetada klientide õlule

(144) mõningad kasutajad väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tulenevat kulude kasvu ei ole võimalik asetada klientide õlule, kelleks on peamiselt suured jaekauplused, kes suurest ostujõust tulenevalt dikteerivad hindu.

(145) Koostööd teinud kasutajate esitatud andmete põhjal leiti, et kasutajate müügihinnad kõiguvad, seda suuresti seoses Londoni metallibörsil noteeritud alumiiniumihindade ja majapidamisfooliumi hindade arenguga. Londoni metallibörsil noteeritud alumiiniumihinnad on vaatlusperioodil märkimisväärselt kõikunud, tõustes aasta jooksul maksimaalselt 11 % ning langedes maksimaalselt 9 %. Samas on kasutajate hinnad muutunud indeksist 100 1997. aastal indeksini 107 1999. aastal ning seejärel uurimisperioodil indeksini 96. Seepärast võivad kasutajad seoses kulude kõikumisega oma müügihindu muuta.

(146) Seega ei saa välistada, et kasutajad võivad dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tuleneva mõõduka hinnatõusu asetada oma klientide õlule.

ii) Tarneraskused

(147) Väideti, et ühenduse tootmisharu ei ole valmis kasutajatele majapidamisfooliumi tarnima ning soovib tootmise keskendada kõrgema lisandväärtusega toodetele, nagu töötlemisfoolium. Samuti väideti, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuste rakendamise kõrge määr ei võimalda sel mis tahes dumpinguvastase meetme kehtestamisest tulenevalt tootmist suurendada. Väideti, et see asjaolu koos dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega viiks majapidamisfooliumi ebapiisava pakkumiseni ühenduse turul.

(148) Nagu põhjenduses 114 juba nimetatud, kavatseb ühenduse tootmisharu majapidamisfooliumi tootmist jätkata. Lisaks ilmnes koostööd teinud kasutajatelt saadud andmetest, et nende majapidamisfooliumi ostud ühenduse tootmisharult kasvasid 1997. aastast uurimisperioodini 62 %. Peale selle leiti, et ühenduse tootmisharul on majapidamisfooliumi tootmiseks kasutatavate seadmete osas piisavalt rakendamata tootmisvõimsust, et kõnealuse toote väljalaset suurendada.

(149) Pealegi on dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel tõenäoline, et asjaomased eksportivad tootjad jätkavad majapidamisfooliumi eksportimist ühendusse, kuid vastavalt dumpinguvabade või mittekahjustavate hindadega. Lisaks leiti olevat mitmeid alternatiivseid tarneallikaid, kellele dumpinguvastased meetmed ei laiene ning kelle turuosa ühenduses oli uurimisperioodil umbes 13 %.

(150) Eespool öeldut arvesse võttes ei ole tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine viiks majapidamisfooliumi ebapiisava pakkumiseni ühenduse turul.

iii) Toodete asendatavus

(151) Väideti, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa valmistoote hinnatõusu, mis omakorda kallutaks tarbijaid kasutama teisi kodukasutuseks mõeldud pakkematerjale, nagu pakkekile ja/või pakkepaber.

(152) Uurimisel selgus, et majapidamisfooliumi nõudlus ei ole eriti hinnaelastne, sest majapidamisfooliumil on iseloomulikud pakkimis- ja pakendamisomadused. Rõhutagem, et majapidamisfoolium säilitab oma omadused igal temperatuuril; see loob toiduainete ümber läbimatu niiskus-, lõhna- ja maitsetõkke; see on väga hügieeniline ega võimalda levida mikroorganismidel; see on hõlpsasti vormitav ning oma kerguse ja tugevuse tõttu sobiv eelkõige kasutamiseks toiduainete puhul.

(153) Seda illustreeris ka fakt, et majapidamisfooliumi tooraine alumiiniumi hinnad on vaatlusperioodi jooksul oluliselt kõikunud, kuid majapidamisfooliumi tarbimine on samal perioodil sellest hoolimata kasvanud 21 % võrra.

(154) Järelikult ei ole tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa olulise ülemineku alumiiniumfooliumilt teistele kodukasutuseks mõeldud pakkematerjalidele.

5. Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

(155) Pidades silmas võimalike meetmete mõju konkurentsile ühenduses, väitsid mõningad huvitatud pooled, et tollimaksud toovad kaasa asjaomaste eksportivate tootjate lahkumise ühenduse turult, nõrgendades seeläbi märkimisväärselt konkurentsi ning tugevdades nende ühenduse ümberkerijate juba praegu turguvalitsevat seisundit, kes on alanevalt seotud ühenduse majapidamisfooliumi tarnijatega.

(156) Suure tõenäosusega jätkaksid asjaomased eksportivad tootjad siiski majapidamisfooliumi eksporti ühendusse, kuigi mittekahjustavate hindadega, sest nad on ühenduses omandanud tugeva turupositsiooni ning ühenduse tootmisharu tootmisvõimsusest ei piisa kogu ühenduse turu varustamiseks. Teiselt poolt ei saa dumpinguvastaste meetmete kehtestamatajätmise korral välistada, et ühenduse tootmisharu vähendaks märkimisväärselt majapidamisfooliumi tootmist ühenduses, tugevdades seeläbi eksportivate majapidamisfooliumi tootjate seisundit ning nõrgestades konkurentsi ühenduse turul.

(157) Lisaks leiti, et sõltumatute ümberkerijate jaoks on mitmeid alternatiivseid tarneallikaid väljaspool asjaomaseid riike. Uurimisperioodil moodustas import nimetatud muudest kolmandatest riikidest 13 % kogu tarbimisest.

(158) Lõpuks, mis puutub väitesse ühenduse integreeritud ümberkerijate võimaliku turguvalitseva seisundi kohta, siis näitas uurimine, et tarbijate lojaalsus kaubamärkide suhtes on madal ning et olulised turuletuleku tõkked, eelkõige tehnoloogilised tõkked puuduvad. Seepärast ei ole tõenäoline, et mõni ümberkerija saaks tegutseda olulises sõltumatuses klientidest ja konkurentidest.

(159) Võttes arvesse, et ühenduse tootmisharul ei leitud olevat piisavalt tootmisvõimsusi kogu ühenduse turu varustamiseks ning import asjaomastest riikidest, nagu eespool osutatud, jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, säilib pärast mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamist tugev konkurents. Seega ei piiraks dumpinguvastaste meetmete võimalik kehtestamine töötleva tööstuse valikut ega nõrgestaks konkurentsi.

6. Otsus ühenduse huvide kohta

(160) Eespool loetletud põhjusi arvesse võttes leitakse, et ühenduse huvide seisukohalt ei ole käesoleval juhul mingeid kaalukaid põhjusi dumpinguvastased meetmed kehtestamata jätta.

H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(161) Lõplikult kehtestatava tollimaksu määra kindlaksmääramisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaale ning ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksu määra.

(162) Tollimaksu sellise määra kindlaksmääramiseks, mis kõrvaldaks dumpingu põhjustatava kahju, oli esmalt tarvis kindlaks määrata mõistlik maksude-eelne kasumimarginaal, mida ühenduse tootmisharu võinuks dumpinghinnaga impordi puudumisel saavutada. Leiti, et kui võtta arvesse kahjustavast dumpingust mõjutamata töötlemisfooliumi osas saavutatud tasuvust ning ühenduse tootmisharu vajadust teha pikaajalisi investeeringuid, oleks kohane minimaalne kasumimarginaal 5 %.

(163) Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega müüs uurimisperioodil majapidamisfooliumi ühenduse turul ühenduse tootmisharu. Mittekahjustav hind on saadud, lisades ühenduse tootmisharu müügihinnale summa, mis võrdub selle keskmise tegeliku kahjumiga uurimisperioodil, ning eespool nimetatud 5 %-lise kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendina impordi CIF-hinnast, st kahjumarginaali kujul.

2. Lõplikud tollimaksud

(164) Eespool toodut arvesse võttes ja algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt leitakse, et lõplikud dumpinguvastased tollimaksud tuleks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, välja arvatud juhul, kui kahjumarginaal leitakse olevat madalam, mispuhul kohaldatakse kahjumimarginaali.

(165) Vaadeldava toote importimisel Venemaalt tuleks ülejäänud tollimaks kindlaks määrata ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kehtestatud tollimaksumäära alusel.

(166) Eespool toodu põhjal on lõplikud tollimaksud järgmised:

Riik | Ettevõtja | Dumpinguvastase tollimaksu määr |

Hiina | Kõik eksportivad tootjad | 15,0 % |

Venemaa | Joint Stock Company "United Company Siberian Aluminium" | 14,9 % |

Kõik teised eksportivad tootjad | 14,9 % |

(167) Käesoleva määrusega ettevõtjatele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende ettevõtjate osas tuvastati. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt "kõikide teiste ettevõtjate" suhtes kohaldatavale kogu riiki hõlmavale tollimaksule) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud ettevõtjate, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata ettevõtja, sealhulgas konkreetselt nimetatud ettevõtjatega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad "kõikide teiste ettevõtjate" suhtes kohaldatavad tollimaksu määrad.

(168) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete ettevõtjate jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [3] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega ettevõtja tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Komisjon muudab vajaduse korral ning pärast nõuandekomiteega konsulteerimist vastavalt käesolevat määrust, ajakohastades nende ettevõtjate loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

3. Kohustused

(169) Nii Hiina kui Venemaa eksportiv tootja pakkusid võimalust võtta kohustus algmääruse artikli 8 lõike 1 tähenduses. Hiina eksportiva tootja osas, võttes arvesse, et talle turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, ei aktsepteeritud kohustuse võtmise pakkumist seepärast, et see ei sisaldanud Hiina riigiasutuste poolseid piisavaid tagatisi nõuetekohase järelevalve võimaldamise kohta. Nimetatud asjaoludel tuleks dumpinguvastane tollimaks kehtestada kindlaksmääratud lõpliku dumpingumarginaali tasemel.

(170) Venemaa eksportiv tootja nõustus müüma vaatlusalust toodet vähemalt sellise hinnaga, mille tase välistab dumpingu kahjustava mõju. Veel enam, regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida ettevõtja kohustus esitama, võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Lisaks on toote laad ning ettevõtja müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole tollimaksudest kõrvalehoidmine tõenäoline.

(171) Et võimaldada komisjonil edaspidi tulemuslikult jälgida ettevõtjate võetud kohustuste täitmist, sõltub dumpinguvastasest tollimaksust vabastamine vabasse ringlusse lubamise taotluse asjaomasele tolliasutusele esitamise ajal sellest, kas esitatakse faktuurarve, mis sisaldab vähemalt lisas loetletud üksikasju. Selline teabe tase on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas kaubasaadetised on kooskõlas äridokumentidega ning kuuluvad kohustuse alla. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud asjaomasele kaubale, tuleb tasuda kohane dumpinguvastase tollimaksu määr.

(172) Tuleks märkida, et kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise või kohustuse kahtlustava rikkumise puhul võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt imporditud alumiiniumfooliumi suhtes, mille paksus on 0,009 mm kuni 0,018 mm ning mis on aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides ja klassifitseeritud CN-koodi ex76071110(TARIC-koodi 7607111010) alla.

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse tollimaksustamise eelse vaba netoväärtuse suhtes ühenduse piiril, on järgmiste tootjate toodete osas järgmine:

Riik | Ettevõtja | Dumpinguvastase tollimaksu määr | TARIC-lisakood |

Hiina | Kõik eksportivad tootjad | 15,0 % | – |

Venemaa | Joint Stock Company "United Company Siberian Aluminium", Studencheskaya 33/4, Moskva, Venemaa | 14,9 % | A255 |

Kõik teised eksportivad tootjad | 14,9 % | A999 |

3. Artikli 1 lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. TARIC-lisakoodi A256 all vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui tootja ja tarnija on Siberian Aluminium (Sayan Foil, Sayanagorsk) ning arve on esitatud otse Rual Trade Limited, Suites 7B & 8B, 50 Town Range, Gibraltar poolt Sibirsky Aluminium Gmbh-le, Graf-Adolf-Platz 1-2, D-40213, Düsseldorf, ning tingimusel, et nimetatud impordi puhul esitatakse vähemalt lisas loetletud osi sisaldav faktuurarve.

2. Tollimaksust vabastamise tingimuseks on, et kaubad deklareeritakse täpselt faktuurarves sisalduva kirjelduse kohaselt ning vastavad sellele.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. mai 2001

Nõukogu nimel

eesistuja

A. Lindh

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT C 45, 18.2.2000, lk 2.

[3] Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, C-direktoraat, Terv 0/13, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

--------------------------------------------------

LISA

Andmed, mis tuleb esitada kohustusega seotud müügi faktuurarvetes

1. Arve number

2. TARIC-lisakood, mille alla kuuluvate arves kirjeldatud kaupade tollivormistamine võib toimuda ühenduse piiril

3. Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas:

- tootekood (nagu on kindlaks määratud asjaomase eksportiva tootja esitatud kohustuses),

- CN-kood,

- kogus (kilogrammides).

4. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:

- kilogrammi hind,

- kohaldatavad maksetingimused,

- kohaldatavad tarnetingimused,

- kõik allahindlused ja tagasimaksed.

5. Selle ettevõtja nimi, kes tegutseb importijana ja kellele ettevõtja on arve otseselt väljastanud.

6. Arve väljastanud ettevõtja ametniku nimi ja järgmine allkirjastatud kinnitus:

"Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub [ETTEVÕTJA NIMI] poolt võetud kohustuse raames ning tingimuste kohaselt ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni otsusega 2001/381/EÜ. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne."

--------------------------------------------------