Komisjoni otsus,

5. november 1997,

millega kiidetakse heaks toetusmehhanism ühenduse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piiriüleste ühisettevõtete loomiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

(97/761/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta otsust 97/15/EÜ kolmanda väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) mitmeaastase programmi kohta Euroopa Liidus (1997–2000), [1] eriti selle artiklit 3,

ning arvestades, et:

(1) komisjon rõhutas oma 10. juuli 1996. aasta teatises väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) toetava kompleksprogrammi kohta, [2] et puudub rahastusvahend nende VKEde toetamiseks, kes soovivad teha piiriüleseid investeeringuid;

(2) majandus- ja sotsiaalkomitee leidis oma 31. oktoobri 1996. aasta arvamuses, [3] et liiga vähe VKEsid investeerib riigipiire ületaval tasandil ja saab juurdepääsu uutele turgudele teistes liikmesriikides ning see on peamiselt tingitud sobiva rahastamisvahendi puudumisest;

(3) nõukogu palus oma 9. detsembri 1996. aasta resolutsioonis kompleksprogrammi kohta [4] komisjonil julgustada VKEsid alustama või arendama tegevust teises liikmesriigis, kõrvaldades takistused, mis raskendavad piiriülest investeerimist ja ühisettevõtete loomist Euroopa Liidus;

(4) nõukogu arvas, võttes vastu otsuse 97/15/EÜ, et neid VKEsid, kelle tegevus on piiriülene, tuleks abistada igasugustest struktuurilistest nõrkustest ülesaamisel;

(5) Amsterdamis 16. ja 17. juunil 1997 kogunenud Euroopa Ülemkogu eesistuja rõhutas oma järeldustes VKEde olulist rolli siseturul kasvu ja tööhõive edendamisel ühenduses ning kutsus komisjoni üles tegema algatusi võimalike töökohtade loomise osas;

(6) Euroopa VKEde vaatluskeskust käsitlevas 24. mai 1996. aasta resolutsioonis [5] kutsub Euroopa Parlament komisjoni rakendama meetmeid, mis sobivad kõige paremini VKEde vahelise piiriülese koostöö tugevdamiseks;

(7) Euroopa Majanduspiirkonna riigid on väljendanud oma huvi selle algatuse vastu;

(8) VKEd ei ole saanud piisavalt kasu siseturu võimalustest ning seoses kaubanduse globaliseerumisega on VKEde traditsioonilised turud kokku kuivamas;

(9) ühisettevõtete arendamine ühenduse VKEde vahel võimaldab paremini ära kasutada siseturu võimalusi, suurendada investeeringuid ja kaubandust ning mõjub positiivselt tööhõivele ja majanduskasvule;

(10) VKEdel on tihti raskusi pankadelt raha saamisega piiriüleste ühisettevõtete arendamiseks seoses finantseerimisasutuste suuremate riskidega;

(11) piiriülesed ühisettevõtted edendavad tehnosiiret ja parandavad partnerite konkurentsivõimet;

(12) käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas otsuse 97/15/EÜ artiklis 4 sätestatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Algatuse kirjeldus

Käesolevas otsuses käsitletud algatus, mis on seotud "Euroopa ühisettevõttega", seisneb nende VKEde toetamises, kes loovad piiriülesed ühisettevõtted ühenduses.

Artikkel 2

Suurim summa projekti kohta ja abikõlblikud kulud

Ühenduse toetus on mõeldud selleks, et katta osa ühisettevõtte loomisega kaasnenud kuludest.

Suurim toetus projekti kohta on 100000 eküüd, mis hõlmab:

a) kuni 50 % abikõlblikest kuludest, maksimaalselt 50000 eküüd;

b) kuni 10 % tehtud koguinvesteeringust.

Punkti a mõistes on abikõlblikud kulud need, mis on seotud Euroopa VKEde loodud piiriüleste ühisettevõtete (määratletud vastavalt I ja II lisas) kontseptsiooni ja asutamisega. Need hõlmavad III lisas määratletud kulusid ja muid ühisettevõtte asutamiseks vajalikke kulusid.

Artikkel 3

Kord

1. VKE, kes soovib esitada taotluse selle kava alusel, esitab taotluse ühele artiklis 4 osutatud Euroopa ühisettevõtete võrgustiku finantsvahendajale. Vahendaja ülesanne on anda taotlusele hinnang ning positiivse arvamuse korral saata see edasi komisjonile.

2. Ühenduse toetus makstakse VKEle vahendaja kaudu vastavalt lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

3. 50 % abikõlblike kulude korral (kuni 50000 eküüd) tehakse tagasimakstav ettemakse (kuni 25000 eküüd) kohe, kui komisjon on taotluse kinnitanud.

Teine 50 %ne osamakse (kuni 25000 eküüd) tehakse täiendavate dokumentide esitamisel kõigi tehtud kulude kohta ja üksikasjaliku lõpparuande alusel, mis võimaldab hinnata ühisettevõtte teostatavust ja kavandatud investeeringut. Kui komisjon on dokumendid aktsepteerinud, muutub tagasimakstav ettemakse toetuseks.

4. Tehtud investeeringuga seoses tehakse makse, mis on kuni 10 % tehtud investeeringust, pärast investeeringut ja tõendite esitamisel uue tegevuse alustamise kohta.

5. Iga VKE, kes on saanud kolmanda makse (10 % investeeringust), peab kohustuma esitama komisjonile viie aasta jooksul teavet moodustatud ühisettevõtte tegevuse kohta ning eelkõige loodud töökohtade arvu kohta.

Komisjon koostab järelepärimiste ja vajaduse korral kohtade külastamise alusel aastaaruanded.

Artikkel 4

Valikumenetlus

Taotlused tuleb saata komisjonile investeeringute rahastamisele spetsialiseerunud asutustest koosneva finantsvahendajate võrgustiku kaudu, mis moodustatakse pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud osalemiskutset.

Komisjon kontrollib taotluste abikõlblikkust programmi eesmärkide seisukohast, eelkõige seoses mõjuga tööhõivele.

Võimaldamaks artiklis 1 osutatud algatuse võimalikult kiiret toimima hakkamist, kasutatakse esialgu JOP-programmi [6] finantsvahendajate võrgustikku ja projektide seirele spetsialiseerunud JOPi tehnilise abi üksust. Kuni 5 % eelarvest jäetakse algatuse välisjuhtimise kulutuste katteks.

Brüssel, 5. november 1997

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Christos Papoutsis

[1] EÜT L 6, 10.1.1997, lk 25.

[2] K(96) 329 lõplik.

[3] EÜT C 56, 24.2.1997, lk 7.

[4] EÜT C 18, 17.1.1997, lk 1.

[5] EÜT C 166, 10.6.1996, lk 238.

[6] EÜT C 46, 22.2.1991, lk 11.

--------------------------------------------------

I LISA

VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE MÕISTE

Käesoleva algatuse tähenduses on VKE mõiste sätestatud komisjoni soovituse 96/280/EÜ [1] lisas ja see on ettevõte:

- kus on alla 250 töötaja ja

- mille aastakäive ei ületa 40 miljonit eküüd või mille aasta bilansimaht ei ületa 27 miljonit eküüd ja

- mis vastab sõltumatuse kriteeriumile.

Abikõlblikkuse kriteeriumi kohaldatakse iga ühisettevõttesse kuuluva partneri suhtes. Projekti võib lugeda abikõlbmatuks juba siis, kui vaid üks kaasatud VKE ei täida seda kriteeriumi.

[1] EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4.

--------------------------------------------------

II LISA

ÜHISETTEVÕTTE MÕISTE

Ühisettevõtte mõistet tuleb tõlgendada laialdaselt, see on tööstusliku, teenindusliku, kaubandusliku või käsitööndusliku olemusega mis tahes kujul konsortsium, partnerlus või ühisettevõte selle täpses tähenduses.

Järgmised kolm tingimust peavad olema täidetud:

- projekti eesmärk on luua uusi majandustegevusi, mis on seotud investeeringute ja uute töökohtade loomisega ühenduses. Olemasolevate majandustegevuste ümberpaigutamine ei ole abikõlblik. Samuti ei ole abikõlblik olemasolevate ettevõtete ostmine,

- partneritel peab olema ühisettevõttes aktiivne roll ja nad peavad kandma piisaval määral vastutust. Mis tahes ühisettevõte, millest ühele partnerile kuulub üle 75 %, ei ole abikõlblik. Kui kolme aasta jooksul pärast komisjoniga lepingu allakirjutamist osalused ühisettevõttes muutuvad, tuleb esitada andmed komisjonile, et see saaks läbi vaadata oma finantstoetuse,

- vähemalt kaks kahe erineva liikmesriigi VKEd peavad olema ühisettevõtte äsja loonud.

--------------------------------------------------

III LISA

ABIKÕLBLIKUD KULUD

1. Abikõlblikud kulud on kulud, mis on seotud ühisettevõtte kontseptsiooni ja loomisega:

- uuringu käigus tehtud kulud (turu-uuringud, õigusraamistiku ettevalmistus, keskkonnamõju hindamine, tehnilised standardid, äriplaan jne),

- välisekspertide (juristid, nõunikud, raamatupidajad) kulud: tegelikel kuludel põhinevad tasud (kuni 650 eküüd päevas), transpordikulud, majutus- ja elamiskulud (vastavalt sätetele, mis on kehtestatud komisjoni teenuslepingute raamistikus),

- siseekspertide kulud (seoses välisreisidega): päevaraha (200 eküüd päevas), transpordikulud, majutus- ja elamiskulud (vastavalt sätetele, mis on kehtestatud komisjoni teenuslepingute raamistikus).

Rahastamise ja osaniku otsimisega seotud kulud on välja arvatud.

2. Toetuse puhul, mis katab kuni 10 % tehtud investeeringust, loetakse investeeringuks materiaalse ja immateriaalse vara mis tahes ostmist või tootmist, mida ühisettevõtte bilansis kajastatakse põhivarana ja mille väärtust hinnatakse vastavalt üldtunnustatud raamatupidamisstandarditele.

--------------------------------------------------