KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1198,

12. juuli 2019,

millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Nõukogu kehtestas mais 2013 oma rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „HRV“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes. Praegu kehtivad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad ulatuvad 13,1 %-st kuni 26,1 %-ni. Kõigile valimisse kaasamata eksportivatele tootjatele, kes teevad koostööd, määrati tollimaksuks 17,9 % ja kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatakse jääktollimaksu 36,1 % (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks.

1.2. Aegumise läbivaatamise algatamine

(2) Pärast teate avaldamist esialgsete meetmete eelseisva aegumise kohta (3) taotles Euroopa laua- ja dekoratiivnõude liit (European Federation for Table- and Ornamental Ware, edaspidi „FEPF“ või „taotleja“), kes esindas 2017. aastal enam kui 28 % liidu keraamiliste laua- ja kööginõude kogutoodangust, aegumise läbivaatamise algatamise. Taotlus põhines väitel, et esialgsete meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning seega liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

(3) Komisjon andis 15. mail 2018Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade“) teada esialgsete kohaldatavate meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (5) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõikega 2.

1.3. Uurimine

1.3.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(4) Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2017 kuni 31. märtsini 2018 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.3.2. Huvitatud isikud

(5) Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles uurimises osalema. Eeskätt andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest teada järgmistele isikutele: taotleja, teadaolevad liidu tootjad ja nende asjaomased ühendused, teadaolevad HRV eksportivad tootjad, teadaolevad liidu sõltumatud importijad ja HRV ametiasutused.

(6) Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma seisukohad ning teabe ja seda kinnitavad tõendid algatamisteates osutatud tähtaegade jooksul. Huvitatud isikutele anti ka võimalus taotleda kirjalikult komisjoni uurimistalitustelt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

(7) Liidu tootjatest kaebuse esitajad, keda esindas taotleja, palusid komisjonil hoida nende nimed konfidentsiaalsena, et vältida Hiina kohalike ametiasutuste ja/või HRV erasektori osaliste võimalikke survemeetmeid. Nad väitsid, et kaebuse esitajate identiteedi paljastamisel võib olla ulatuslik negatiivne mõju nende äritegevusele ja suhtele Hiina partneritega, kellega neil on tihedad sidemed.

(8) Komisjon hindas neid palveid ja esitatud kinnitavaid tõendeid. Komisjon järeldas, et tõendid tõepoolest kinnitavad suurt survemeetmete ohtu. Sellele tuginedes käsitles komisjon kaebuse esitanud tootjate nimesid konfidentsiaalsena (6).

1.3.3. Väljavõtteline uuring

(9) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.3.3.1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring

(10) Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Enne läbivaatamise algatamist esitas 25 liidu tootjat valimi moodustamiseks nõutud teabe ning väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Selle alusel koostas komisjon esialgse valimi neljast tootjast, kes leiti olevat liidu tootmisharu suhtes tüüpilised (7). Valik tehti selle alusel, milline oli tootjate samasuguse toote tootmismaht, nende suurus, geograafiline asukoht liidus ja tootesegment. Valitud neli liidu tootjat hõlmasid kõiki suuremaid tooteliike ja asusid neljas liikmesriigis. Neist neljast tootjast kaks olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd (8)). Esialgsesse valimisse kaasatud tootjad esindasid üle 10 % liidu hinnangulisest kogutoodangust 2017. aastal.

(11) Pärast esialgse valimi loomist teavitas üks valimisse kaasatud tootja, et oli ekslikult märkinud ennast VKEks, ehkki tegelikult ei ole VKE. Selleks, et valim oleks tüüpiline, muutis komisjon oma esialgset valimit, et lisada sellesse veel üks VKE (9). Tulemuseks oli lõplik valim viiest liidu tootjast (sh kaks VKEd), kes hõlmasid kõiki peamisi tooteliike ja asusid viies liikmesriigis (10). Valimisse kaasatud tootjad esindasid üle 10 % liidu tootmisharu hinnangulisest kogutoodangust 2017. aastal.

(12) Hiina kergetööstustoodangu ja tarbekunsti impordi ja ekspordi koda (China Chamber of Commerce for Exports and Imports of Light Industrial Products and Art Crafts, edaspidi „CCCLA“) esitas märkuse valimisse kaasatud äriühingute tüüpilisuse madala protsendi kohta (üle 10 %) võrreldes esialgse uurimisega (üle 20 %). Komisjon leidis siiski, et võttes arvesse keraamiliste lauanõude tööstuse killustatust ja vajadust hõlmata nii suuri kui ka väikseid äriühinguid, mis toodavad eri liiki tooteid eri liikmesriikides, oli valim müügimahu suurim tüüpiline valim, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida.

1.3.3.2. Importijate väljavõtteline uuring

(13) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Komisjonile andsid endast teada 15 importijat, kellest 12 esitas nõutava teabe. Võttes arvesse vastuste suurt arvu, otsustas komisjon piirata uuritavate importijate arvu ja moodustas valimi. Komisjon valis alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt välja kaks äriühingut, mis moodustasid liidus uurimisaluse toote suurima tüüpilise impordi- ja müügimahu, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida (11). Valimi koostamise ajal esitatud arvandmete alusel moodustas valimisse kaasatud äriühingute import 2–5 % vaatlusaluse toote impordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

1.3.3.3. HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(14) Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

(15) Väljavõttelise uuringu vormi saatsid tagasi ja valimisse kaasamisega nõustusid 534 Hiina eksportivat tootjat / eksportivate tootjate kontserni. Need koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul vastavalt ligikaudu 82 % ja 76 % liitu suunatud Hiina keraamiliste laua- ja kööginõude müügimahust ja -väärtusest. Pärast Hiina eksportivate tootjate esitatud teabe analüüsimist otsustas komisjon piirduda uurimises eksportivate tootjate mõistliku arvuga ja kasutada kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 valimit. 29. juunil 2018 (toimikusse lisatud märkus nr t18.007505) moodustas komisjon valimi, millesse kuulusid kolm eksportivate tootjate kontserni, võttes aluseks suurima liitu müüdud toodangu mahu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Eurostati andmetel hõlmasid kolm valimisse kaasatud kontserni umbes 8,8 % Hiina ekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul (12).

(16) CCCLA esitas märkuse valimisse kaasatud äriühingute tüüpilisuse madala protsendi kohta võrreldes esialgse uurimisega (peaaegu 20 %). Komisjon leidis siiski, et võttes arvesse keraamiliste lauanõude tööstuse killustatust, oli kolmest suurimast kontsernist koosnev valim liitu suunatud deklareeritud ekspordimüügi järgi ekspordimahu suurim tüüpiline valim, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida.

(17) 25. juulil 2018 teatas üks valimisse kuuluvaid kontserne (13) komisjoni talitustele, et on otsustanud koostööst taganeda ega kavatse küsimustikule vastata. Seejärel otsustas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 4 moodustada uue valimi, lisades sellesse veel ühe kontserni, st kontserni, mille müük liitu oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul suuruselt neljas (14).

1.3.4. Küsimustikud ja kontrollkäigud

(18) Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontsernile, Hiina valitsusele, viiele valimisse kaasatud liidu tootjale ja kahele valimisse kaasatud sõltumatule importijale. Küsimustikele esitasid täielikud vastused kaks Hiina eksportivate tootjate kontserni, neli valimisse kaasatud liidu tootjat ja kaks valimisse kaasatud importijat.

(19) Üks väike liidu tootja teavitas komisjoni sellest, et tal ei ole võimalik anda küsimustikule sisulist vastust, ja taganes seetõttu koostööst. Menetluse hilise etapi tõttu ei olnud valimisse kaasatud äriühingut võimalik asendada. Äriühingu taganemine mõjutas valimi tüüpilisust, sest see hõlmas nüüd kolme suurtootjat ning kahe VKE asemel ühte VKEd. Muudetud valim esindas ikkagi üle 10 % liidu 2017. aasta tootmisharu hinnangulisest kogutoodangust, hõlmates kõiki asjakohaseid tootesegmente (portselan, peenkeraamika ja jämekeraamika), suuri äriühinguid ja VKEsid, samuti tüüpilist geograafilist ulatust (neli liikmesriiki) (15).

(20) Üks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontsern esitas küsimustikule väga puuduliku vastuse, milles olid jäetud täitmata osad omamaise müügi ja kulude kohta, ning seega ei olnud komisjonil võimalik saada kogu teavet, mida ta uurimise jaoks vajalikuks pidas. Seetõttu teavitas komisjon kõnealust kontserni, et võib selle kontserni puhul tugineda oma tulemustes kättesaadavatele faktidele, nagu ette nähtud alusmääruse artiklis 18 (16).

(21) Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse. (a) Hiina eksportivad tootjad: — Hunan Hualian China Industry Co., Ltd ja Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ning nendega seotud kaubandusettevõtted (edaspidi „Hunan Hualiani kontsern“), Hunani provints, Hiina; — Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd ja Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd (edaspidi „Songfa kontsern“), Guangdongi provints, Hiina. (b) Liidu tootjad: — kontrollkäigud tehti nelja valimisse kaasatud liidu tootja valdustesse. (c) Sõltumatud importijad: — Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Saksamaa; — Ritzenhoff AG, Marsberg, Saksamaa.

1.3.5. Konfidentsiaalsuse hoidmise taotlus

(22) Samamoodi nagu eespool põhjenduses 7 kirjeldatud taotluses, mille liidu tootjatest kaebuse esitajad esitasid algatamisetapis, palusid valimisse kaasatud liidu tootjad kooskõlas alusmääruse artikli 19 lõikega 1 komisjonil oma nimesid mitte avaldada, kartes asjaomase uurimisega seotud klientide või konkurentide võimalikke survemeetmeid. Komisjon uuris eraldi iga konfidentsiaalsuse hoidmise taotluse sisu. Komisjon tegi kindlaks, et kõikidel juhtudel oli tõepoolest tõendeid märkimisväärse survemeetmete kasutamise võimaluse kohta, ja nõustus asjaomaste äriühingute nimesid mitte avaldama (17). Lisaks leidis komisjon, et ei ole asjakohane avalikustada neid viit liikmesriiki, kus valimisse kaasatud äriühingud asuvad, sest ka see paljastaks paratamatult asjaomaste äriühingute identiteedi.

(23) CCCLA väitis nii enne kui ka pärast lõplikku avalikustamist, et valimisse kaasatud liidu tootjate identiteedi avalikustamata jätmine kujutab endast teiste huvitatud isikute kaitseõiguse rasket rikkumist. Esiteks väitis CCCLA, et liidu tootjate sidemete kohta samasse sektorisse kuuluvate Hiina äriühingutega ei ole esitatut mingit teavet. Toimikusse lisatud märkuses, mis sisaldas komisjoni hinnangut liidu tootjate esitatud tõendite kohta, viitas komisjon aga seostele, mis eksisteerivad Hiina äriühingutega ja mida liidu tootjate identiteedi avalikustamine võiks kahjustada (18). Teiseks kritiseeris CCCLA, et anonüümsus takistaks tal sisuliste märkuste tegemist valimi tüüpilisuse kohta, ei laseks kindlaks määrata, kas valimisse kaasatud äriühing toodab margitooteid või kaubamärgita tooteid, ning ei võimaldaks kontrollida, kas komisjoni järeldused kahju kohta on õiged.

(24) Euroopa Kohtu praktika näitab, et kaitseõiguse kaitsmine peab vajaduse korral olema kooskõlas konfidentsiaalsuspõhimõttega, mis on sätestatud alusmääruse artiklis 19 (19). Kuigi kõnealust kooskõla silmas pidades on lubatud asjaomase teabe kohta mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid saada (mis on antud näiteks vahemike ja/või indekseeritud teabeelementide kujul), siis juhul kui kõnealuse teabega ei avalikustata ärisaladusi, ei ole see absoluutne.

(25) Seda põhimõtet kohaldades on komisjon terve praeguse uurimise käigus taganud, et kõiki asjakohaseid aspekte on võimalik kontrollida ja käsitleda huvitatud isikutele uurimiseks kättesaadavates toimikutes. Need toimikud sisaldasid märkusi valimite koostamise ja nende tüüpilisuse kohta, valimisse kaasatud liidu tootjate avalikke esildisi, sealhulgas näitajate vahemikke ja/või indekseeritud teabeelemente, ning muud asjakohast suhtlust äriühingute ja nende esindajatega, näiteks valimisse kaasatud äriühingute toodetud margitoodete osakaalu kohta. Valimisse kaasatud äriühingute valikul ega komisjoni järeldustes kahju kohta ei kasutatud mingit muud teavet kui see, mille avalik versioon avaldati huvitatud isikutele. Nende äriühingute nimede avalikustamine ei oleks seega andnud huvitatud isikutele mingit lisateavet, mis oleks olnud asjakohane komisjoni järelduste õigsuse kontrollimiseks. Seega pidas komisjon huvitatud isikutele avaldatud dokumentides esitatud teavet piisavaks, et tagada huvitatud isikute kaitseõigus, samal ajal kui liidu tootjate nimede avalikustamine oleks tõenäoliselt põhjustanud neile parandamatut ja ebaproportsionaalset majanduslikku kahju. Seepärast lükati see väide tagasi.

1.3.6. Normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

(26) Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid HRVs oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, leidis komisjon, et on asjakohane algatada uurimine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

(27) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon algatamisteates kõiki HRV teadaolevaid tootjaid üles esitama algatamisteate III lisas nõutud teabe uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud sisendite kohta. III lisas nõutud teabe esitasid kaks tootjat, kes vastasid väljavõttelise uuringu küsimustikule.

(28) Komisjon saatis küsimustiku ka Hiina valitsusele, et hankida teavet, mida ta pidas vajalikuks, uurimaks väidetavaid olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Selles küsimustikus paluti Hiina valitsusel esitada oma seisukohad tõendite kohta, mis sisaldusid taotleja taotluses, kõigi muude toimikus, sh eeskätt aruandes olevate tõendite kohta seoses oluliste moonutustega, samuti alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta kõnealuse juhtumi puhul. Hiina valitsuselt vastust ei saadud.

(29) Algatamisteates kutsus komisjon ka kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta.

(30) Komisjon märkis algatamisteates ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib tal tekkida vajadus valida kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a sobiv võrdlusriik, et teha normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal.

(31) 18. juulil 2018 avaldas komisjon esimese toimikusse lisatud märkuse (20) (edaspidi „18. juuli märkus“), küsides huvitatud isikute arvamust asjaomaste allikate kohta, mida komisjonil oli kavas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e teise taandega. Algatamisteate III lisale esitatud vastuste põhjal esitas komisjon loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida keraamilisi laua- ja kööginõusid eksportivad tootjad tootmisel kasutasid. Lisaks nimetas komisjon kolm järgmist võimalikku võrdlusriiki, tuginedes moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumidele: Brasiilia, Tai ja Türgi.

(32) Komisjon andis kõigile huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjonile saatsid märkused CCCLA ja taotleja.

(33) Komisjon käsitles huvitatud isikutelt saadud märkusi oma teises, 9. oktoobri 2018. aasta märkuses, (21) mis käsitles normaalväärtuse kindlaksmääramise allikaid (edaspidi „9. oktoobri märkus“). Komisjon täpsustas 9. oktoobri märkuses ka tootmistegurite loetelu ning leidis, et selles etapis oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt kõige sobivam võrdlusriik Türgi. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi. Komisjonile saatsid märkused CCCLA ja taotleja. Käesolevas määruses on neid märkusi käsitletud punktis 3.2.3.

1.3.7. Järgnenud menetlus

(34) 26. aprillil 2019 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitada (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada avalikustamise kohta märkusi 20 päeva jooksul. CCCLA palvel toimus ärakuulamine 17. mail 2019.

(35) Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(36) Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgses uurimises, st Hiina Rahvavabariigist pärit keraamilised laua- ja kööginõud, v.a keraamilised maitseaine- või vürtsiveskid ja nende keraamilised jahvatavad osad, keraamilised kohviveskid, noateritajad, teritajad, lõikamiseks, jahvatamiseks, viilutamiseks, kaapimiseks ja koorimiseks kasutatavad keraamilised köögiriistad ja pitsa või leiva küpsetamiseks kasutatavad keraamilised kordieriidist küpsetuskivid, mis praegu on klassifitseeritud CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 ja ex 6912 00 29 (TARICi koodid 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 ja 6912002910) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

(37) Keraamilised laua- ja kööginõud võivad olla valmistatud portselanist (sh luuportselanist), tellisesavist, keraamikasavist, fajansist, peenest tellisesavist või muust materjalist. Lõplik keraamiline toode oleneb peamise tooraine liigist ja koostisest, nt savi, kaoliin, päevakivi ja kvarts.

(38) Keraamilisi laua- ja kööginõusid turustatakse väga erinevates, aja jooksul välja kujunenud vormides. Neid kasutatakse väga erinevates kohtades, nt kodumajapidamistes, hotellides, restoranides ja hooldusasutustes, ning need on peamiselt mõeldud olema kokkupuutes toiduga.

2.2. Samasugune toode

(39) Nagu esialgses uurimises kindlaks tehti, on keraamilised laua- ja kööginõud, mida tööstuslikult toodetakse ja turustatakse liidus, ning keraamilised lauanõud, mida toodetakse ja turustatakse HRV siseturul, ning keraamilised laua- ja kööginõud, mida imporditakse HRVst liitu, samade füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad lõppkasutajad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

(40) Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine.

3.1. Valimisse kaasatud äriühingute koostöö

(41) Eurostati andmete põhjal eksportis Hiina läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul liitu 376 421 tonni keraamilisi laua- ja kööginõusid koguväärtusega 671 978 000 eurot. Samal ajavahemikul oli koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate deklareeritud ekspordimaht ja -väärtus 292 866 tonni ja 484 020 950 eurot, st vastavalt 78 % ja 72 %. Sellises killustatud tootmisharus nagu keraamiliste lauanõude tootmine, võib sellist koostöö taset pidada kõrgeks.

(42) Samal ajal otsustas üks neljast valimisse kaasatud kontsernist koostööst taganeda, ilma et oleks esitanud küsimustiku vastuseid, ning teine kontsern esitas väga puuduliku vastuse, mis ei võimaldanud komisjonil saada kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks. Peale selle otsustas kolmas valimisse kaasatud kontsern koostööst taganeda kontrollkäigu ajal (22). Sellesse kontserni tehtud kontrollkäigu ajal leidis komisjon, et küsimustiku vastuses esitatud andmeid ei ole võimalik piisavalt kontrollida, kuna puudusid nende aluseks olevad tõendid. Eeskätt ei suutnud äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta esitada tootmismahtu tõendavaid dokumente ega ka tooraine/valmistoodangu tarnimist puudutavaid dokumente. Samuti ei olnud äriühingu valdustes kättesaadavad teatud elektroonilised dokumendid, näiteks ostutellimused ja ostulepingud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sooritatud tarnetehingute kohta. Lisaks ei vastanud vähemalt ühe tehingu puhul esitatud dokumendid kontrollitud teabele/dokumentidele, mille komisjon oli saanud äriühingu tarnijalt. Kõik need tulemused kinnitavad järeldust, et esitatud teave ei olnud usaldusväärne ning et osa ELi eksportmüügi toodangust ja päritolust läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oli valesti deklareeritud.

(43) Seega ei teinud neljast valimisse kaasatud kontsernist kolm hoolimata esialgsest nõusolekust lõppkokkuvõttes uurimise raames koostööd. Komisjon teavitas asjaomaseid äriühinguid, samuti Hiina ametiasutusi, (23) et kooskõlas alusmääruse artikliga 18 võib komisjon tugineda oma järeldustes dumpingu jätkumise ja/või kordumise kohta kättesaadavatele faktidele.

3.2. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.1. Normaalväärtus

(44) Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

(45) Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui […] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

(46) Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.2. Oluliste moonutuste esinemine

3.2.2.1. Sissejuhatus

(47) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju: — asjaomast turgu teenindavad olulisel määral äriühingud, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; — riik on esindatud äriühingutes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; — avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; — pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; — moonutatakse palgakulusid; — rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

(48) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse oluliste moonutuste olemasolu hindamisel artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses arvesse muu hulgas eelmises sättes loetletud asjaolusid (loetelu ei ole täielik). Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju vaatlusaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna loetelu ei ole täielik, ei pea oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kõiki asjaolusid arvesse võtma. Lisaks võib samu faktilisi asjaolusid kasutada selleks, et tõestada ühe või mitme loetelus nimetatud asjaolu olemasolu. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Üldises moonutuste olemasolu hinnangus võib samuti arvesse võtta eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna sotsialistliku turumajanduse kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja terve õigussüsteem annab valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

(49) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

(50) Sellega seoses oli komisjon varem koostanud komisjoni talituste töödokumendi, milles käsitletakse olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks (edaspidi „aruanne“). Aruandes osutatakse valitsuse jõulisele sekkumisele paljudel majanduse tasanditel, sealhulgas konkreetsetele moonutustele seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt keraamikasektor). Aruanne lisati uurimistoimikusse uurimise algatamise etapis. Taotlus sisaldas ka aruannet täiendavaid asjakohaseid tõendeid.

(51) Taotlus toetas süüdistusi oluliste moonutuste kohta eespool viidatud artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, täiendades sellega aruannet.

(52) Esiteks viitas taotleja taotluse osas 3.B.i Hiinas oluliste moonutuste olemasolule, nagu aruandes kindlaks tehtud. Taotleja täiendas seda teavet veel eraldi dokumendis, mis on lisatud tema taotlusele (edaspidi „ThinkDeski aruanne“) (24).

(53) Eelnimetatud dokumentide põhjal väitis taotleja, et tootmistegurite puhul esinevad moonutused. Lisaks väitis taotleja, et olemas on seosed Hiina poliitikakujundajate ning laua- ja kööginõusid tootvate äriühingute juhatuste vahel, ja need on taotleja sõnul suhteliselt olulised.

(54) Taotleja taotluses tuuakse ka näiteid olulisest riigi toetusest laua- ja kööginõude tootjatele viimastel aastatel. ThinkDeski aruandes tuuakse esile finantskasu ja toetusmeetmed, mille Hiina ametiasutused keraamikasektorile tagavad. Lisaks viidatakse ülalnimetatud aruandes sellise majanduspoliitika olemasolule, mille eesmärk on toetada uuenduslikkust ja tehnoloogia ajakohastamist keraamikasektoris. Sellega seoses mainitakse teatavaid rahalise toetuse meetmeid, mida valitsus kõigil haldustasanditel pakub (25).

(55) Taotleja tõestas, et teiste toetusmeetmete seas toetab valitsus eksporti käibemaksu vähendamise või ekspordikrediidi kindlustuse vormis riigi omandis oleva Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (Sinosure) kaudu ning Hiina keraamikatootjad on sellest kasu saanud (26). Peale selle on ThinkDeski aruanne kinnituseks väitele, et keraamikatööstuse olulisus kohaliku majanduse jaoks on toonud kaasa suure rahalise ja mitterahalise toetuse piirkondlikelt valitsustelt (27). Lisaks on äriühingutele antud rahalist toetust seoses turunduse, patentide ja kaubamärkidega (28).

(56) Taotleja tugines aruandele ja ThinkDeski aruandele, et esitada väide riigi praeguse domineeriva rolli kohta Hiina majanduses, ning jõudis järeldusele, et keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris ilmnevad olulised turumoonutused.

(57) Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis leiduvad toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis uuritakse valitsuse olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt ning ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega.

(58) Kooskõlas algatamisteate punktiga 5.2.2 ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga c paluti kõigil huvitatud isikutel uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule, ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Mitte ükski eksportiv tootja ei kasutanud seda võimalust. Lisaks paluti sõnaselgelt eksportivatel tootjatel esitada eksportivate tootjate küsimustikus väiteid ja kinnitavad tõendid, kui nad leiavad, et olulised moonutused ei mõjutanud täielikult või osaliselt nende kulusid. Üks eksportiv tootja väitis, et tema toorainekulud ei olnud moonutatud. Hoolimata aga enne kontrollimist sõnaselge palve esitamisest, ei esitanud see eksportiv tootja kohapeal mingeid kinnitavaid tõendeid. Nagu eespool põhjenduses 42 selgitatud, otsustas eksportiv tootja koostöö sootuks peatada.

(59) Pärast avalikustamist kinnitas CCCLA, et WTO dumpinguvastane leping ei näe ette menetlustõkkeid riigi aruande kommenteerimise näol. Komisjon märkis, et see väide on seotud CCCLA seisukohaga WTO uue metoodika vastavuse kohta, mida käsitletakse allpool põhjendustes 126 ja 127. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

(60) Pärast avalikustamist väitis CCCLA samuti, et Hiina eksportivatele tootjatele ei pakutud mitte ühelgi hetkel võimalust näidata, et aruandes ja ThinkDeski aruandes nimetatud olulised moonutused ei ole neid individuaalselt mõjutanud. CCCLA väitis lisaks, et ELi uue dumpinguvastase metoodika (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2321) alusel ei olnud individuaalsetel eksportijatel enam võimalust tõestada, et neid on võimalik kohelda väidetavast riigis valitsevast olukorrast eraldi, erinevalt alusmääruse eelmise versiooni artikli 2 lõike 7 alusel HRV suhtes kohaldatavast metoodikast, mis võimaldas individuaalsetel eksportijatel saada turumajandusliku kohtlemise osaliseks juhul, kui nad seda tõestada suutsid. Seetõttu väitis CCCLA, et komisjon rikkus hea halduse põhimõtet, nõuetekohast menetlust ja kaitseõigust CCCLA ja kõigi Hiina eksportijate puhul ning ELi põhiõiguste harta artiklit 41.

(61) Komisjon tuletab meelde, et hea halduse põhimõtet, kui see on niisuguse konkreetse õiguse väljendusvormiks nagu õigus sellele, et igaühe asja käsitletaks erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, nagu on ette nähtud põhiõiguste harta artiklis 41, tuleb lugeda liidu õigusnormiks, mille eesmärk on anda üksikisikutele õigusi. Kohtupraktika kohaselt aga ei anna hea halduse põhimõte iseenesest üksikisikutele õigusi, välja arvatud juhul, kui see on konkreetsete õiguste väljendusvormiks (29). Seoses sellega tuleks märkida, et vastupidi CCCLA väidetele oli kõigil huvitatud isikutel võimalus kogu aegumise läbivaatamisega seotud uurimise ajal kommenteerida oluliste moonutuste esinemist, seost vaatlusaluse tootega ja moonutuste mõju nende äritegevusele. Eksportivad tootjad oleksid saanud vastata küsimustiku osale F-5. Üks eksportiv tootja oleks võinud püüda esitada tõendeid toetamaks oma väidet selle kohta, et toorainekulud ei ole moonutatud. Nagu märgitud põhjenduses 58, ei otsustanud ükski huvitatud isik seda teha. Seetõttu ei saa need huvitatud isikud kasutada ELi põhiõiguste harta artiklis 41 väljendatud hea halduse põhimõtet, toetamaks oma väidet oluliste moonutuste kohta asjaomaste eksportivate tootjate puhul. Peale selle ei ole teoreetilised argumendid, mis tuginevad dumpinguvastaste õigusaktide eri versioonide abstraktsele võrdlemisele, harta artikli 41 kontekstis asjakohased, sest komisjon on õiguslikult kohustatud järgima kehtivaid õigusakte. Komisjon märgib lisaks, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a teise lõigu kolmanda taandega võib normaalväärtuse arvutamiseks kasutada eksportijate omamaiseid kulusid „juhul, kui nende puhul on täpsete ja asjakohaste tõendite alusel […] kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud“. See tähendab, et juhul, kui see nõue on täidetud, võib eksportiva tootja individuaalset olukorda võtta arvesse selleks, et kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tema enda kulusid. Komisjon tuletab meelde, et igal juhul ei saa CCCLA kasutada menetlusõigust, mis ei mõjuta teda personaalselt ja negatiivselt, nii et CCCLA ei saa seega esitada väidet sellise konkreetse õiguse rikkumise kohta, mis puudutab personaalselt tema liikmeid.

(62) Seetõttu lükkas komisjon tagasi väite, et rikuti harta artiklit 41.

3.2.2.2. Olulised moonutused, mis mõjutavad omamaiseid hindu ja kulusid Hiina Rahvavabariigis

(63) Hiina majandussüsteem tugineb sotsialistliku turumajanduse põhimõttele. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning sellel põhineb Hiina majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olev majandus on „riigi majanduse juhtiv jõud“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (30). Seetõttu Hiina majanduse üldine ülesehitus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Avaliku omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ning seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Parim näide on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll avalikul omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neil areneda kõrvuti riigi omandiga (31).

(64) Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsionaalsel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi roll on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitas põhiseaduse artikli 1 sõnastus. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll.“ (32) See näitab, et HKP-l on Hiina majandussüsteemi üle vaieldamatu ja üha suurenev kontroll. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsustel on makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

(65) Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita oma eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul domineerivaid majandustingimusi (33). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks väga mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteem, finantssüsteem ning reguleeriva keskkonna tasand.

(66) Esiteks juhib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majandust keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Nende kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samal ajal kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades fikseeritakse ka vahendid asjakohaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemates planeerimistsüklites. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jne). Nii era- kui ka riigi omandis olevad äriühingud peavad oma äritegevust kohandama planeerimissüsteemiga loodud tegelike oludega. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.2.5) (34).

(67) Teiseks domineerivad rahaliste vahendite jaotamise tasandil Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.2.8) (35). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, näiteks aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need (pangandusvälised) finantssektori osad on institutsionaalselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigi ja HKP sekkumist (36).

(68) Kolmandaks sekkub riik reguleeriva keskkonna tasandil majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusõigus (37). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erainvesteeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute sõelumist ning mitmesuguseid investeeringutega seotud stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (38).

(69) Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, mis näevad ette mitmetahulise riigipoolse sekkumise ja soodustavad seda. Selline oluline valitsusepoolne sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab vahendite tõhusat jaotamist kooskõlas turupõhimõtetega (39).

3.2.2.3. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral äriühingud, mis on ekspordiriigi ametiasutuste omandis, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

(70) HRVs moodustavad äriühingud, mis tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all, olulise osa majandusest.

(71) Kuna Hiina keraamiliste laua- ja kööginõude tööstus on äärmiselt killustatud, on seoses riigi omandiga raske teha üldisi järeldusi sektori omandisuhete kohta. Taotleja taotluses analüüsiti üheksat nimekirjas olevat äriühingut, mille puhul on tegemist suhteliselt suurte köögi- ja lauanõude tootjatega, kes ekspordivad suure osa oma toodangust. Taotleja hinnangul oli neist üheksast äriühingust kaheksas analüüsimise ajal riigi osalus kuni 5 %, samal ajal kui erinevatel riigi omandis üksustel oli kokku ligikaudu 50 % suurune osalus üheksandas äriühingus (40). Riigi kapitali osakaal teistes juhtivates keraamilisi laua- ja kööginõusid tootvates äriühingutes (41) on 46,5 % äriühingus Jiangsu Gaochun (42), 30,34 % äriühingus Jingdezhen Redleaf Ceramics (43) ning 33 % äriühingus Sanyuan Ceramics (44). Komisjoni käsutuses ei ole andmeid teiste sektoris tegutsevate Hiina äriühingute kohta. Seega puuduvad tõendid, et keraamiliste laua- ja kööginõude tööstuses oleks märkimisväärne riigi omand.

(72) Mis puutub riigi kontrolli, siis valitsus ja HKP säilitavad struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju äriühingute üle. Peale selle, et riik (ja mitmes mõttes ka HKP) määrab aktiivselt kindlaks üldist majanduspoliitikat ja teeb järelevalvet selle üle, kuidas individuaalsed äriühingud majanduspoliitikat ellu viivad, võtab ta endale ka õiguse osaleda äriühingute tegevust puudutavate otsuste langetamises. Asjaolusid, mis osutavad keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris riigipoolsele kontrollile äriühingute üle, on pikemalt kirjeldatud punktis 3.2.2.4.

(73) Mis puutub riigipoolsesse poliitika järelevalvesse ja juhiste andmisse keraamikasektoris, siis selle analüüs on esitatud punktides 3.2.2.4 ja 3.2.2.5. Arvestades valitsuse tugevat kontrolli ja sekkumist keraamikasektoris, nagu allpool kirjeldatud, ei ole isegi eraomandis olevatel keraamiliste laua- ja kööginõude tootjatel võimalik turutingimustel tegutseda.

(74) Ülaltoodule tuginedes järeldas komisjon, et keraamiliste laua- ja kööginõude turgu teenindavad HRVs olulises mahus äriühingud, mis on Hiina valitsuse kontrolli, poliitilise järelevalve või juhtimise all.

3.2.2.4. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud äriühingutes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

(75) Hiina riigil on võimalus riigi esindatuse kaudu äriühingutes sekkuda hindadesse ja kuludesse. Eeskätt on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (vähemalt kolme HKP liikmega, nagu HKP põhikirjas määratletud (45)) ning äriühing peab tagama partei organisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et minevikus ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Samas, hiljemalt alates 2016. aastast on HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma kontrolli riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuste üle. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (46). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel äriühingus, kuhu nad kuulusid (47). Neid reegleid kohaldatakse üldiselt terves Hiina majanduses, kõigis sektorites, sealhulgas keraamikasektoris. Seetõttu on kindlaks tehtud, et need reeglid kehtivad ka keraamiliste laua- ja kööginõude tootjate ning neile sisendite tarnijate suhtes.

(76) Eelkõige keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris on tihedad seosed keraamilisi laua- ja kööginõusid valmistavate Hiina äriühingute otsustusprotsesside ja riigi, eeskätt HKP vahel. ThinkDeski aruandes nimetatakse isikud, kes on kuues neist äriühingutest juhtival positsioonil ja kes täidavad või täitsid mõnda riiklikku või avalikku funktsiooni (48). Komisjon tegi muude allikate alusel kolme sellise juhtiva keraamilisi lauanõusid tootva äriühingu puhul kindlaks, et: valimisse kaasatud äriühingu Guangdong Songfa Ceramics Co., Ltd. ehk ühe suurema liidu turule eksportiva äriühingu juhatuse esimees ja peadirektor oli samal ajal ka 11. Hiina Rahvakongressi delegaat (49) ja 12. Guangdongi Provintsi Rahvakongressi liige (50); ühe teise, börsil noteeritud Guangdongi äriühingu, Great Wall of Cultural Group Holding Co., Ltd., esimees oli ülalnimetatud 12. Guangdongi Provintsi Rahvakongressi delegaat (51); börsil noteeritud äriühingu Guangdong Sitong Group Co., Ltd. esimees oli samal ajal ka riikliku poliitilise nõuandva konverentsi Chaozhou munitsipaalkomitee liige (52); peale selle täitis sama äriühingu aseesimees ja peadirektor samal ajal ka 13. Chaozhou Rahvakongressi alalise komitee liikme ametikohta (53). Lisaks tegi komisjon kindlaks, et kõik kandidaadid, kes valiti 2018. aastal äriühingu Songfa Ceramics Co., Ltd. juhatuse mittesõltumatuks direktoriks, olid HKP liikmed (54).

(77) Komisjon leidis ka äriühingu Songfa Ceramics puhul, et 2017. ja 2018. aastal sai äriühing rahaülekandeid, mis on nende majandusaasta aruandes määratletud kui „toetus partei liikmete tegevusega seotud kulude eest seoses „kahe uut liiki organisatsiooniga““ (55). Mõiste „kaks uut liiki organisatsiooni“ viitab riigi poliitikale, mille eesmärk on luua rohujuuretasandi organisatsoonid (põhimõtteliselt parteirakukesed) äriühingutes ja „ühiskondlikes organisatsioonides“ (56). Olenemata Songfale tehtud rahaülekannete summadest, tõestab ainuüksi rahaülekannete tegemise fakt tihedat seost keraamikatooteid tootvate äriühingute ja HKP vahel ning HKP kohalolekut selles äriühingus.

(78) Riigi esindatusel finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.2.8) ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju (57).

(79) Ülaltoodu põhjal järeldab komisjon, et riigi kohalolek keraamiliste laua- ja kööginõude sektori äriühingutes, samuti finantssektoris ja muudes sisendit pakkuvates sektorites ning punktis 3.2.2.3 ja sellele järgnevates punktides kirjeldatud raamistik võimaldavad Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid.

3.2.2.5. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

(80) Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei jaotata neid kooskõlas turujõududega (58).

(81) Hiina keraamikasektor, sh keraamiliste tarbekaupade, nt keraamiliste laua- ja kööginõude tootmine, on tööjõumahukas sektor, millel on Hiinas traditsiooniline väärtus, ning seoses sellega on Hiina riik hoolikalt jälginud, tüürinud ja hallanud selle sektori arengut mitmesuguste planeerimisdokumentide kaudu (59). Keraamiliste laua- ja kööginõude tootmist reguleerib kergetööstuse suhtes kohaldatav riiklik toimimisjuhend, mis lähtub 13. kergetööstuse arengukavast (2016–2020). Kõnealuses arengukavas on märgitud, et kõigis hõlmatud sektorites (sh laua- ja kööginõude sektoris) viiakse ellu HKP riiklikul kongressil ja 18. parteikongressi plenaaristungitel vastu võetud otsuste põhimõtteid. Kavaga kehtestatakse hõlmatud sektorite (sh keraamiliste laua- ja kööginõude sektori) suhtes mitu sätet, mis puudutavad pakkumise ja nõudluse juhtimist, äriühingu struktuuri korraldust, väärtusahela juhtimist, ekspordi reeglipärasusi ning tootmise ja investeeringute planeerimist. Kavas kehtestatakse asjaomaste sektorite jaoks lisandväärtuse aastakasvu eesmärk 6–7 %. Samuti loetletakse selles mitu toetusmeedet, mille eesmärk on juhtida kergetööstusettevõtteid rahvusvahelise konkurentsivõime saavutamisel (60). Keraamikasektorile kehtivad väga üksikasjalikud ettekirjutused seoses tootearendusega. Muu hulgas annab riik keraamiliste laua- ja kööginõude puhul korralduse „töötada esmajärjekorras välja väikese ressursivajadusega tooted, nagu näiteks kõrge kategooria luuportselan, suure kvartsisisaldusega portselan, talki sisaldav portselan, suure päevakivisisaldusega portselan ja kodumajapidamises kasutatavad keskkonnsäästlikud keraamikatooted, milles ei ole lahustunud raskemetalle; suurendada äriühingute tooteuuenduse ja -disaini suutlikkust; suurendada toodete lisaväärtust; tugevdada kunstkeraamika traditsiooniliste töömeetodite pärandit ja tõhustada nende arendamist; arendada eelisjärjekorras kunstpeenkeraamika tooteid; töötada eelisjärjekorras välja kõrge puhtusastme, ülipeene struktuuriga keraamilisi materjale, millel on silmapaistvad omadused, nagu näiteks ülihea tugevus ja vastupidavus, kõrge temperatuuri kindlus, korrosioonikindlus, termilise šoki kindlus, sulametallikindlus jne, üliheade tulemustega keraamilisi soojusvahetusomadustega materjale, üliheade tulemustega uusi keraamilise membraaniga materjale, kodumajapidamistes kasutatavaid hea kvaliteediga keraamilisi materjale“ (61). Samuti sisaldab kava ettekirjutusi äriühingute eksporditegevuse kohta: „[…] Vallutada aktiivselt uusi ja arenevaid turge, nagu näiteks Lähis-Ida, Venemaa, Aafrika, Euroopa, Kagu-Aasia, Lääne-Aasia, Lõuna-Ameerika, Kesk-Ameerika jne“; „tihendada rahvusvahelist koostööd tootmissuutlikkuse vallas, aidata margitooteid tootvatel äriühingutel „jõuda väljapoole“ [välisturgudele], luua logistika- ja jaotuskeskused suurtel müügiturgudel, […]“ (62). Ülalkirjeldatud eesmärkide saavutamise ühe meetmena näeb kava ette riiklikud vahendid turule sisenemise juhtimiseks, ennekõike õigusaktid, mis piiravad investeerimist teatud sektoritesse: „Riiginõukogu sätestab loetelu vormis selge sõnaga tootmisharud, valdkonnad ja ärisektorid, milles investeerimistehingud on keelatud või piiratud.“ Lisaks loetleb riik kavas toetusmeetmed, mis on kättesaadavad asjaomaste sektorite (seega ka keraamiliste laua- ja kööginõude tootmise) aitamiseks, nagu näiteks innovatsioonifondid, sooduslaenud, ekspordisoodustused, rahaülekanded, maksusoodustused, maakasutuskulude leevendamine või tööhõive stabiliseerimise kavad. Toimikus esitatud tõendid, mis tuginevad taotleja taotlusele ja mitme keraamilisi laua- ja kööginõusid tootva äriühingu aastaaruannetele, sisaldavad näiteid kõnealustest toetusmeetmetest (63).

(82) Hiina valitsuse sekkumine keraamiliste laua- ja kööginõude sektorisse ei avaldu mitte ainult ülalkirjeldatud tsentraalses kavas, vaid ka väga erinevates ülevalt alla suunatud planeerimisdokumentides, mida antakse välja kõigil tasanditel alustades riiklikust tasandist ja lõpetades munitsipaaltasandiga. Märkimist vääriv näide on Guangdongi provints, kus asub kõige rohkem käesolevas uurimises koostööd tegevaid eksportivaid tootjaid ning kus toodetakse kõige suurem osa Hiina keraamikakaupadest (64). Selles provintsis reguleeriti keraamikasektori tegevust aastatel 2016–2018 piirkondliku kavaga – Guangdongi keraamikatööstuse ümberkujundamise ja tehnoloogia ajakohastamise aja- ja tegevuskava (edaspidi „Guangdongi tegevuskava“) (65). Kooskõlas tsentraalsete planeerimisdokumentidega on Guangdongi tegevuskava peamised eesmärgid muu hulgas „tööstusstruktuuride pidev optimeerimine suure lisaväärtusega toodete osakaalu olulise […] suurendamise [kaudu]; vähemalt kahe riikliku näidiskeskuse ehitamine uue industrialiseerimismudeli jaoks; vähemalt järgmiste edendamine: kaks enam kui 50 miljardi jüaani suurust tööstusklastrit, 1–2 äriühingut (kontserni), mille põhitegevusest saadav aastatulu on üle 10 miljardit jüaani, ja 40 äriühingut, mille põhitegevusest saadav aastatulu on üle 1 miljardi jüaani“ (66). Kõnealune tegevuskava näeb lisaks ette „tootmisharu arengu parandamise“, muu hulgas „tööstusklastrite optimeerimise kaudu: kiirendades veelgi keraamikatoodete tootmise keskuste, nagu Foshan, Chaozhou, Meizhou ja Qingyuan ehitamist“, „avardades tootmisharu väärtusahelat: lõimudes aktiivselt üleilmse keraamikatööstuse väärtusahelasse“ [ja] „osaledes aktiivselt rahvusvahelises kogemuste vahetuses ja koostöös: rakendades täielikult kaht liiki ressursse (67) ja kaht liiki turgusid (68), viies ellu nn välja minemise strateegiat, parandades tootmisharu rahvusvahelist konkurentsivõimet“ (69). Guangdongi tegevuskavas kehtestatakse kooskõlas 13. riikliku kergetööstuse viisaastakuplaaniga spetsiaalsed tootearendusjuhised, mida Guangdongi tootjad peavad järgima. „Kodumajapidamistes kasutatava (kunst)keraamika puhul tuleb: töötada välja kvaliteetsed ja terviklikud tootekomplektid, samuti kodumajapidamistes kasutatav keraamika, mis on muudetud kunstitoodeteks, ja majapidamistoodeteks muudetud kunstkeraamika; töötada ühiselt välja sellised materjalid nagu klaaskeraamika, tugevdatud portselan, luuportselan, magneesiaportselan, suure kvartsisisaldusega portselan, kvaliteetne email jne; töötada välja kvaliteetsed glasuurvärvid“ (70). Lõpetuseks määratakse tegevuskavas kindlaks konkreetne rollijaotus seoses kava elluviimisega, määrates need täidesaatvad ülesanded järgmistele asutustele: provintsi majandus- ja infotehnoloogiakomisjon, mis „võtab terves provintsis juhtrolli keraamikatööstuse ümberkorraldamise ja ajakohastamise koordineerimisel ja juhtimisel“; provintsi keskkonnakaitseosakond, mis „teeb järelevalvet kohalike keskkonnakaitseametite üle, mis vastutavad kooskõlas seadusega keraamikatööstuse projektide puhul keskkonnakaitse hindamise ja heakskiitmise, keskkonnakaitselubade ning igapäevase keskkonnaalase järelevalve ja juhtimise eest, ning juhendab neid ameteid“; provintsi maa ja maavarade, rahanduse, maksunduse ja elektrienergia osakonnad, mis „täidavad oma kohustusi, et tagada asjakohaste poliitikameetmete nõuetekohane rakendamine“, ning iga linna pädev majandus- ja infotehnoloogiaamet, mis „tagavad aktiivse kooskõlastamise ja koostöö asjakohaste osakondade vahel, samuti ühise juhtimise, et hoolitseda selle eest, et olulisemate äriühingute ümberkujundamis- ja ajakohastamisprojektid saaksid kiiresti koostatud kooskõlas planeeritud ajakavaga“ (71).

(83) Nagu eelmises, Guangdongi provintsi puudutavas põhjenduses kirjeldatud, juhitakse keraamikasektorit selles provintsis kuni päris kohaliku tasandini välja. Näiteks peavad Chaozhou linna, st ühe olulisema keraamikatootmise keskuse (72) (millele viidatakse Guangdongi tegevuskavas) keraamikakaupade tootjad täitma ka keraamikasektori kohalikku tegevuskava: Chaozhou linna keraamikatööstuse ümberkujundamise ning tehnoloogia ajakohastamise aja- ja tegevuskava (73) (edaspidi „Chaozhou tegevuskava“), millega omakorda täidetakse linna üldist tööstuskava (13. Chaozhou linna majandusliku ja sotsiaalse arengu viisaastakuplaan) (74). Chaozhou tegevuskava sisaldas eeskätt konkreetseid juhiseid selle kohta, mida linn peaks saavutama tööstuse struktuuri ja toodangu vallas; selle eesmärgid olid muu hulgas järgmised: 2018. aastaks tegutseb linnas vähemalt viis tootjat, mille aastatoodangu väärtus on üle 500 miljoni jüaani, või vähemalt 10 äriühingut, mis noteeritakse börsil (spetsiaalsete riiklike meetmete abiga) (75). Chaozhou tegevuskava reguleeris ka linna eesmärke seoses toodete struktuuriga: planeerimisperioodi lõpuks pidi vähemalt 10 % suurtest äriühingutest kasutama kõrgtehnoloogiat, samal ajal kui värskelt turule toodud tooted pidid moodustama käibest vähemalt 10 % (76).

(84) Chaozhou ei ole ainuke linn, kus äriühingute tegevuse suhtes riiklikku planeerimist kohaldatakse: keraamikatootjad, kes tegutsevad Foshani linnas, mis on veel üks oluline keraamikatootmise keskus, millele viidatakse Guangdongi tegevuskavas, peavad täitma Foshani linnavalitsuse tänapäevase keraamikatööstuse arendamise plaani 2010–2020 (edaspidi „Foshani plaan“) (77). Selle dokumendi kohaselt tuleb kohalik tööstus ümber kujundada „kooskõlas põhimõttega „toetada paljusid äriühinguid, kujundada ümber ja ajakohastada osa äriühinguid ning elimineerida mitu äriühingut“, tagades praeguse keraamikatööstuse järkjärguline ümberkujundamine madalatasemelisest tootmisharust kõrgetasemeliseks tootmisharuks“ (78). Foshani plaanis on kohalike äriühingute jaoks kehtestatud järkjärgulised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed toodangueesmärgid: aastaks 2012 „säilitatakse tootmisharu stabiilne areng ja mõõdukas kasv, et küündida 72 miljardi jüaanini; tagada, et sektoris tegutseks kümme sellist äriühingut, mille aastatoodangu väärtus on üle 1 miljardi jüaani; järk-järgult arenevad välja ka ehituskeraamika, sanitaarkeraamika, kunstkeraamika, erikeraamika ja loovkeraamika kõrgetasemelised tootmisharud“; aastaks 2015 „säilitatakse tootmisharu stabiilne areng ja mõõdukas kasv, et küündida 80 miljardi jüaanini; tagada, et sektoris tegutseks kaks sellist äriühingut, mille aastatoodangu väärtus on üle 2 miljardi jüaani, ja 15 äriühingut, mille aastatoodangu väärtus on üle 1 miljardi jüaani; [ja] ehituskeraamika, sanitaarkeraamika, kunstkeraamika, erikeraamika ja loovkeraamika kõrgetasemeliste tööstuste suhteline osakaal keraamikatööstuses tervikuna kasvab olulisel määral“; samas näeb Foshani plaan keskmises ja pikas perspektiivis (2016–2020) ette järgmist: „tootmismahult säilitatakse Hiina keraamikatööstuses juhtpositsioon, samuti oluline osakaal maailma keraamikatööstuses [ning] sellised näitajad nagu keraamikatööstuse toodangu koguväärtus ja -maht, kasum, teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal, üldised majandusandmed jne saavutavad suhteliselt kõrge taseme tagamaks, et Foshanist saaks ka tegelikult maailma „keraamikapealinn““ (79).

(85) Komisjon leidis, et ülaltoodud tõendid keraamiliste laua- ja kööginõude sektori kohta olid piisavad arvamaks, et avalik poliitika või avalikud meetmed mõjutavad vabaturujõudusid keraamikasektoris.

(86) Igatahes väitis CCCLA toorainega seotud moonutustega seoses, et uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud tooraine puhul ei esine mingeid moonutusi. CCCLA ei esitanud oma väite tõestuseks mingeid tõendeid. Komisjon märgib, et ehkki ta ei pidanud uurimisaluse toote tootmisel kasutatud toorainega seoses sellist analüüsi tegema, tuvastamaks et avalik poliitika mõjutab vabaturujõudusid lauanõude sektoris, leidis ta väga arvukalt avaliku poliitika dokumente ja meetmeid, mis võivad mõjutada turujõudude vaba toimimist keraamiliste laua- ja kööginõude tootmises kasutatava tooraine turul.

(87) Mis puutub kvartsi (HS-kood 250510), mida Hiina keraamikatööstuses laialdaselt kasutatakse, siis on Jiangxi (80) mineraalsete maavarade üldkavas aastateks 2016–2020 (81) pulbristatud kvarts märgitud kui üks mineraale, mille puhul kohaldatakse riiklikku poliitikajuhtimist, eeskätt tarnekindluse ja tarnesuutlikkuse suurendamiseks (82). Pulbristatud kvarts on lisatud ka riiklikku arenduse ja kasutuse kvantitatiivsesse reguleerimismehhanismi kui üks mineraale, mille kaevandamist ja arendamist propageeritakse (83). Keraamikatööstuses kasutatav kvartsliiv kajastub ka 13. riiklikus viisaastakuplaanis mineraalsete maavarade kohta 2016–2020 (84) kui üks mineraale, mille kohta kehtivad kaevanduste avamiseks miinimumsuuruse kriteeriumid (85).

(88) Mis puutub bentoniiti (HS-kood 250810), mis on veel üks tooraine, mida kasutatakse teatavate keraamiliste laua- ja kööginõude tootmisprotsessis, siis Jiangxi mineraalsete maavarade üldkavas (vt eespool) loetletakse see tooraine ühe mineraalina, mille arendamist ja uurimist tuleb kiirendada, et „muuta selle maavaraga seotud eelis võimalikult kiiresti ka majanduslikuks eeliseks“ (86).

(89) Mis puutub pigmentidesse (HS-kood 320710), mida keraamiliste laua- ja kööginõude tootmises laialdaselt kasutatakse, siis need kajastuvad tööstus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisuutlikkuse arengukavas (2016–2020) (87) kui üks naftakeemia- ja keemiatööstuse prioriteetseid arendusvaldkondi, ning riik näeb selles kavas ette, et „tuleb tagada stabiilne ftalotsüaniinpigmentide, heterotsükliliste orgaaniliste pigmentide ja muud liiki orgaaniliste pigmentide tootmine mahus ligikaudu 1 000 tonni“ (88).

(90) Mis puutub kipsi (HS-kood 252010), siis see tooraine kajastub 13. riiklikus viisaastakuplaanis mineraalsete maavarade kohta (vt eespool) kui üks mineraale, mille kohta kehtivad kaevanduste avamise korral miinimumsuuruse kriteeriumid (89).

(91) Kaoliin (HS-kood 2507), mis on üks keraamiliste laua- ja kööginõude tootmise peamisi tooraineid, on hõlmatud mitme piirkondliku ja kohaliku planeerimisdokumendiga, mis käsitlevad kaevandamise ja tootmise juhtimist. Ennekõike kehtestatakse Guangxi provintsi (90) mineraalsete maavarade kavas (2016–2020) (91) sätted, mis puudutavad Hepu kaoliiniressursside tööstusbaasi ja millega nähakse ette „Hepu kaoliinipinnase kaevandamise laiendamine, kaoliini süvatöötluse suutlikkuse ja taseme parandamine, ehitus-, sanitaar-, majapidamis- ja kunstkeraamika tootmise arendamine, kaoliinitööstuse arendamine paberi- ja värvitootmises ning mineraalsete toodete lisaväärtuse edasine suurendamine; 2020. aastaks 8–10 kaoliini süvatöötlemisega tegeleva põhiettevõtja loomineja Hepu piirkonna muutmine riigi tasandil üheks olulisemaks kaoliini tootmise kohaks“ (92). Samuti sisaldab kava sätteid, mille eesmärk on kujundada tööstusliku kaevandamise struktuure ja suutlikkust, sealhulgas seoses kaoliini pakkumisega: „Kooskõlas majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustega propageerime jõuliselt mineraalsete maavaradega seotud tootmisharude eriomaduste ja eeliste arendamist ning uute tootmisharude esile kerkimist. Keskendudes mineraalidele, nagu näiteks […] kaoliin, […] ja võttes arvesse maavaradega seotud tingimusi, propageerime piirkondades, kus on suur keskkonnakoormuse suutlikkus ja põhjalikud tugirajatised, suurte ja keskmise suurusega konkurentsivõimeliste kaevanduste ehitamist, tagame tööstuse tõhusa kontsentratsiooni ja tegevuse arengu, et parandada olulisemate mineraalide puhul tarnesuutlikkust, kaevandamist ja kasutamist.“ (93) Veel nähakse kavas kaevandusettevõtetele ette minimaalne tootmisvõimsus, kehtestades ettevõtte kategooria järgi minimaalsed kaevandusmahud, sh kaoliinitoodangu jaoks (94).

(92) Kaoliini tootmise turgu reguleeritakse ka Guangdongi provintsi mineraalsete maavarade kavaga (2016–2020) (95); see on eriti tähtis, sest Guangdongi provints on keraamikatootmise jaoks väga oluline (vt põhjendus 82). Sarnaselt eespool kirjeldatud Guangxi provintsi kavaga sisaldab ka Guangdongi kava mitu sätet, mis puudutavad mineraalide (sh kaoliini) kaevandmise ja tootmise juhtimist ja planeerimist. Peamiste suunavate põhimõtete seas tuuakse eeskätt välja: „strateegiliste tegevuste ja eesmärkide kiirem elluviimine, et saavutada läbimurre mineraalide uuringutes, maavarade uurimise, kavandamise ja kaitse kavade täiustamine“ ja „pakkumise poolel struktuurireformide jätkuv toetamine“ (96).

(93) Nagu ka keraamiliste laua- ja kööginõude tootmise puhul, hõlmavad kaoliini puudutavad planeerimisdokumendid peale asjaomase provintsi tasandi ka munitsipaaltasandit. Näiteks on Guangxi provintsis (vt eespool) asuval Beihai linnal oma kava, milles käsitletakse mineraalsete maavarade haldamist (97) ning mis sisaldab sätteid kaoliini kaevandamise ja tootmise kohta. Eeskätt nähakse kõnealuses kavas linna tööstusstruktuuri jaoks ette järgmised mineraalsete maavarade kaevandamise, tootmise ja kasutamise eesmärgid: „tagada aastaks 2020 kogu linna kaevandustööstuse stabiilne majanduslik areng, tagada, et mineraalitööstus saavutaks tootmisväärtuse mahus 450 miljonit jüaani ja tootmismahu 9 miljonit tonni“, ning järgmised tööstuseesmärgid mineraalide, sh kaoliini ja kvartsliiva, jaoks: „olemasoleva kaevandamissuutlikkuse alusel keskenduda klaasi tootmises kasutatava kaoliini ja kvartsliiva kaevandamisele ja kasutamisele [ning] luua Guangxi provintsis suurim kaoliini (portselansavi), kõrge puhtusastmega kvartsliiva ja muude rauasisalduseta mineraalsete toodete töötlus-, impordi- ja ekspordikeskus, suurim keraamikatootmise keskus ja suurim tsemenditootmise keskus“ (98). Kavas püstitatakse ka eesmärgid 2025. aastaks, sh kasutamise ja tootmise suurendamiseks: „arendada jõuliselt rauasisalduseta ja ehituses kasutatavate materjalide“ kaevandamist ja kasutamist; keskenduda süvatöötlusega tegelevate tootmisharude arendamisele, muu hulgas klaasi valmistamisel kasutatava kaoliini ja kartsliiva töötlemise arendamisele; püüda tagada, et mineraalitööstuse tootmisväärtus oleks 2025. aastaks 600 miljonit jüaani […]; tõhusalt ja märkimisväärselt laiendada ja arendada kaevandamist; suurendada olulisel määral mineraalsete maavarade majanduslikku ja intensiivset kasutamist.“ Selles kavas nähakse ette ka selge eesmärk kohalike ametiasutuste jaoks, mis peavad „saavutama mineraalitööstuse tervikliku juhtimise“ (99). Üks elemente, millele selline juhtimispoliitika tugineb, on kohaliku tööstuse struktuuri ja toodangu reguleerimine: „määratleda terve linna jaoks üks peamine kaevanduspiirkond: Hepu kaoliini kaevanduspiirkond suurusega 542,49 km2. Selles kaevanduspiirkonnas on praegu kuus suurt kaoliinikaevandust. 2020. aastaks on selle kaevanduspiirkonna kaoliinikaevanduste arv kaheksa või alla selle ja tootmiste suurus on kas suur või keskmine. Kaheksast kavandatud piirkonnast seitse on juba määratletud ja üks tuleb veel määratleda.“ (100)

(94) Eespool viidatud planeerimisdokumentide põhjal näib, et Hiina valitsus suunab keraamiliste laua- ja kööginõude sektori arengut kooskõlas paljude poliitikavahendite ja -suunistega, mis käsitlevad muu hulgas: turu ülesehitust ja ümberkorraldamist, tooraineid, investeeringuid, tootmisvõimsuse juhtimist, tootevalikut, geograafilist asukohta, moderniseerimist jne. Hiina valitsus juhib ja kontrollib nende ja muude vahendite abil väga erinevaid sektori arendamise ja toimimise aspekte (101). Praegune ülevõimsuse probleem keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris, nagu kirjeldatud punktis 3.3.1, on väidetavalt kõige selgem näide Hiina valitsuse poliitika mõjust ja sellest tulenevatest moonutustest (102).

(95) Kokkuvõttes tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus on kehtestanud riikliku poliitika, mis mõjutab vabaturujõudusid keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris, sh selles sektoris kasutatavat toorainet.

3.2.2.6. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav.

(96) Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei suuda Hiina pankrotisüsteem saavutada piisavalt selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb formaalselt samadel põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurust arvestades väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustes on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetlustes endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluste tulemust (103).

(97) Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (104). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maade eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste eraldamine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme pidevalt siiski ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (105). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks majanduskavade rakendamist (106).

(98) Seetõttu ei toimi Hiina pankroti- ja asjaõigus nõuetekohaselt, põhjustades HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmisel moonutusi. Nimetatud seadusi kohaldatakse ka keraamiliste laua- ja sööginõude tootmise suhtes. Peale selle on komisjon juba varem kindlaks teinud, et see sektor on saanud kasu maakasutusõigustega seotud toimingutest, mida mõjutasid riiklikud moonutused (107).

(99) Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et pankroti- ja asjaõigust kohaldatakse keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris diskrimineerival viisil või selle täitmise tagamine ei ole piisav.

3.2.2.7. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

(100) Turupõhiste palkade süsteem ei saa Hiinas täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitut põhilist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (108). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning peab kollektiivläbirääkimisi ja kaitseb töötajate õigusi väga vähe (109). Lisaks piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustus ja muud soodustused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna kohalikele elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole kohalikuks elanikuks registreeritud, on ebasoodsas tööolukorras ning tema sissetulek on väiksem kui elanikuks registreeritud töötajal (110). Need asjaolud põhjustavad Hiinas palgakulude moonutusi.

(101) Nagu eespool märgitud, moodustab tööjõud suure osa uurimisaluse toote tootmiskuludest, sest tegemist on tööjõumahuka protsessiga. Keraamikasektori, sh lauanõude tootmise suhtes kohaldatakse ka kirjeldatud Hiina tööõiguse süsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused keraamikasektorit nii otseselt (vaatlusalust toodet tootes) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisendile äriühingutelt, mille suhtes kohaldatakse sama tööjõusüsteemi).

(102) Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et palgakulud on keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris moonutatud.

3.2.2.8. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

(103) Hiina äriühingute juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

(104) Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (111) ning need pangad lähtuvad rahastamise pakkumisel muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Samamoodi kui riigi omandis olevad mittefinantsettevõtted ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (112) ning nii nagu riigile kuuluvad mittefinantsettevõtted rakendavad ka pangad regulaarselt valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud õiguslikku kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (113). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse poolt soodustatud või muidu tähtsateks sektoriteks peetavatesse sektoritesse (114).

(105) Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

(106) Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse mis tahes kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele.

(107) Seetõttu laenatakse pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja kulu ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdne.

(108) Teiseks on laenamise kulud hoitud kunstlikult madalad, et stimuleerida investeeringute kasvu. Selle tulemusel kasutatakse liigselt kapitaliinvesteeringuid, isegi kui investeeringutasuvus on väike. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, vaatamata kasumlikkuse järsule vähenemisele, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis toimivad mehhanismid ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

(109) Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris liberaliseeriti nominaalne intressimäär, ei ole hinnamuutused ikka veel tingitud vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Võrdlusmääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning näib, et suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

(110) Laenumahu üldine suurenemine Hiinas viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, kusjuures pole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Selle tulemusena on halbade laenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

(111) Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad Hiina ärilaenude süsteemi olulised süsteemsed probleemid ja moonutused, mille põhjuseks on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

(112) Sellisest finantssüsteemist saavad kasu ka keraamiliste laua- ja kööginõude tootjad ning tooraine ja muude sisendite tarnijad. Näiteks on teatud Hiina keraamiliste toidu- ja lauanõude tootjad saanud hiljuti mitteturumajanduslikku riigitoetust, millel olid mittetulunduslikel alustel antud rahalise toetuse tunnused (115). Seetõttu mõjutab viimati nimetatud toetus ja valitsuse üldine ulatuslik sekkumine ülalkirjeldatud finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

(113) Ülaltoodut arvesse võttes järeldas komisjon, et keraamiliste laua- ja kööginõude tootjatel on juurdepääs rahastamisele asutuste kaudu, mis viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või mis muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult.

3.2.2.9. Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

(114) Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on iseloomulikud Hiina majandusele. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.2.2.2 –3.2.2.5 ja aruande A osas kirjeldatud asjaolud ning Hiina süsteemi tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.2.2.6 –3.2.2.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

(115) CCCLA esitas oma 30. juuli 2018. aasta märkustes 18. juuli 2018. aasta märkuse kohta vastuväite alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise suhtes. CCCLA arvates peaks komisjon kõigepealt väidetavaid olulisi moonutusi Hiina keraamiliste lauanõude tööstuses kontrollima ja moonutused tuvastama, nagu on ette nähtud artikli 2 lõike 6a punktis a, enne kui hakkab alternatiivsetest allikatest tootmiskulude kohta teavet otsima. CCCLA selgitas oma 13. augusti 2018. aasta lisamärkustes, et Hiina eksportivad tootjad tavaliselt ei impordi vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatavat 15 toorainet, vaid ostavad need kohalikult turult. Lisaks väitis CCCLA, et „kaebuse esitaja ei olnud väitnud olulise moonutuse olemasolu Hiina tooraineturul ja komisjon ei tuvastanud seda ka oma nn riigiaruandes, mis puudutas võimalikku moonutust Hiinas seoses keraamikatööstuse toorainetega“. Seega ei olnud CCCLA hinnangul mingit põhjust asendada nende 15 tooraine puhul Hiina eksportijate tegelikud omamaised ostuhinnad Brasiiliast, Taist ja Türgist pärit impordi hindadega. Sedasama korrati ka 19. oktoobri 2018. aasta märkustes, mille kohaselt peaks komisjon uurima seda, millised on tegelikud ostuhinnad, mida Hiina eksportivad tootjad oma toorainete eest maksavad.

(116) Komisjon palus CCCLA-l oma väidet põhjendada „täpsete ja asjakohaste tõenditega“, nagu on nõutud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandas taandes. Tõendeid ei esitanud aga ei CCCLA ega ükski CCCLAsse kuuluv valimisse kaasatud äriühing ning üks valimisse kaasatud äriühing lõpetas oma koostöö kohapealse kontrollimise ajal.

(117) Komisjon tuletab meelde, et keraamiliste laua- ja kööginõude tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Valimisse kaasatud äriühingud said need sisendid Hiinast. Kui keraamiliste laua- ja kööginõude tootjad ostavad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatud) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes plaanisüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

(118) Seetõttu ei saa kasutada vaatlusaluse toote omamaiseid müügihindu ning ka kõikide sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jne) kulud ei ole usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne puhul.

3.2.2.10. Märkused pärast olulisi moonutusi puudutavate järelduste avalikustamist

(119) Pärast avalikustamistesitas CCCLA mitu märkust alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaldamise kohta komisjoni poolt.

(120) CCCLA väitis kõigepealt, et komisjoni järeldused oluliste moonutuste esinemise kohta Hiina keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris ei vastanud objektiivsete allikate ja piisava tõendusjõu nõudele seetõttu, et need tuginesid ülekaalukalt komisjoni aruandele ja ThinkDeski aruandele. Komisjoni aruanne ei kujuta endast Hiina majanduse ja majanduspoliitika objektiivset analüüsi, vaid selle eesmärk oli lihtsalt aidata taotlejal esitada piisavad tõendid oluliste moonutuste kohta ja aidata komisjonil teha selles osas oma järeldused. Samamoodi aitas ThinkDeski aruanne CCCLA arvates taotlejal oma taotlust ette valmistada ning komisjonil teha järeldusi oluliste moonutuste esinemise kohta Hiina keraamika- ja lauanõude tööstuses. Selles mõttes on mõlemad dokumendid CCCLA hinnangul koostatud konkreetse eesmärgiga, mistõttu ei saa neid pidada objektiivseks, ning tõenäoliselt on neist oluliste moonutuste esinemise analüüsis välja jäetud faktilisi elemente. Lisaks koostati need dokumendid tükk aega enne aegumise läbivaatamise algatamist ning CCCLA väitis, et komisjon ei teinud nende dokumentide sisule lisaks uusi järeldusi.

(121) Komisjon tuletas meelde, et komisjoni aruanne kujutab endast tõendite kogumikku, mis lisatakse uurimistoimikusse, nagu ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c. Aruanne avaldati 21. detsembril 2017. aastal ja kõigil (st mitte ainult konkreetse dumpinguvastase uurimise huvitatud isikutel) oli võimalus esitada märkusi ning aruandes sisalduvaid tõendeid ümber lükata ja täiendada. Seni ei ole komisjon saanud mingisugust sellist teavet, mis seaks aruande objektiivsuse kahtluse alla. Ka CCCLA ise ei ole esitanud konkreetset teavet, mis lükkaks ümber aruandes sisalduvad tõendid või õiguslikud järeldused. Seetõttu ei ole komisjonile näidatud, miks aruanne ei ole objektiivne, ning väide selle kohta, et aruandele ei saa selles uurimises tugineda, lükati tagasi. Samamoodi oleks CCCLA võinud vaidlustada ka ükskõik millise ThinkDeski aruande faktilise või õigusliku aspekti, nagu ka teised kaebuse esitaja esitatud esildised. Kuna CCCLA ei esitanud mingeid andmeid selle kohta, miks aruandes sisalduv teave ei ole objektiivne, lükati väide selle kohta, et komisjon oleks pidanud ThinkDeski aruande kõrvale jätma, tagasi.

(122) CCCLA viitas ka asjaolule, et mõlemad aruanded koostati tükk aega enne aegumise läbivaatamise algatamist. CCCLA väitis, et komisjon ei teinud mingeid uusi järeldusi peale nende, mis puudutasid kõnealuste dokumentide sisu.

(123) Komisjon ei nõustu selle seisukohaga. Komisjon tegi käesolevas uurimises kindlaks, et aruandes sisalduvad tõendid on asjakohased ja kohaldatavad praeguse aegumise läbivaatamisega seotud uurimise raames, ning seega võttis komisjon neid tõendeid HRVs oluliste moonutuste esinemise hindamisel arvesse. Ka ThinkDeski aruande puhul võttis komisjon arvesse selle sisu, et uurida sellele tuginedes täiendavaid asjaolusid, mis on eriliselt asjakohased keraamiliste laua- ja kööginõude sektorile. Komisjon viitas ka märkimisväärsetele lisatõenditele ja uuringutulemustele, eeskätt punktis 3.2.2.5, seose kohta Hiinas esinevate horisontaalsete moonutuste ja asjaomase sektori vahel, mis ulatuvad palju kaugemale nii aruandes kui ka ThinkDeski aruandes sisalduvatest tõenditest. Need uuringutulemused võimaldasid komisjonil teha mitu lisajäreldust oluliste moonutuste olemasolu kohta keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris. Seetõttu lükkas komisjon CCCLA väite tagasi.

(124) CCCLA väitis ka, et järeldused oluliste moonutuste kohta tehti ilma kvantitatiivse analüüsita. CCCLA sõnul tuleks selliste moonutuste analüüsi toetada individuaalsete eksportivate tootjate teatatud hindade ja kulude ning vabaturul kehtivate hindade ja kulude võrdlusega, et anda hinnang moonutuste olulisuse kohta.

(125) Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimeses lauses on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine“. Selle sätte teine lause annab komisjonile juhiseid selle kohta, kuidas tuleks hinnata oluliste moonutuste olemasolu: „[o]luliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju“, mis on loetletud artikli 2 lõike 6a punkti b taanetes. Seetõttu, nagu põhjenduses 48 selgitatud ja kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b, tugineb komisjoni hinnang selliste oluliste moonutuste olemasolu kohta üldisele hinnangule, mis anti nimetatud sätte taanetes käsitletud asjakohastele asjaoludele, mille abil saab reaalselt võrrelda eksportiva tootja hindu ja kulusid vabaturu moonutamata hindade ja kuludega. Nagu põhjenduses 48 veel sätestatud, võib üldises hinnangus moonutuste olemasolu kohta samuti arvesse võtta eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda ning tervet õigussüsteemi, mis annab valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel. Õigusaktis nõutud norm on ühe või mitme asjakohase, artikli 2 lõike 6a punkti b taanetes loetletud kriteeriumi „potentsiaalne“ mõju hindadesse ja kuludesse sekkumiseks, ning õigusaktis puudub igasugune nõue teha tegelik kvantitatiivne analüüs, mis tugineks võrdlusaluseks olevate moonutamata hindade ja kulude võrdlemisele eksportivate tootjate kulude ja hindadega, et teha järeldus oluliste moonutuste esinemise kohta asjaomases riigis ja sektoris. Seepärast lükati see väide tagasi.

(126) Lisaks väitis CCCLA, et pärast Hiina WTOga ühinemise protokolli (edaspidi „protokoll“) punkti 15 kehtivuse lõppu ei tohiks EL normaalväärtuse kindlaksmääramisel kalduda kõrvale standardmetoodikast, st peaks kasutama üksnes eksportiva riigi omamaiseid hindu ja kulusid, välja arvatud juhul, kui dumpinguvastases lepingus on lubatud teisiti. Ülaltoodut arvestades peaks EL kooskõlas dumpinguvastase lepingu artikliga 2 järgima standardmetoodikat. Veel väitis CCCLA, et dumpinguvastane leping „ei näe ette selget võimalust, kuidas oluliste moonutuste esinemist kindlaks teha“. Kuna nii dumpinguvastases lepingus kui ka 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) puudub õiguslik alus sellise konkreetse sammu jaoks, ei ole oluliste moonutuste esinemist puudutavad järeldused ning seega normaalväärtuse arvutamine kooskõlas dumpinguvastase lepingu artiklitega 1, 2, 6.1 ja 18.1.

(127) Praegusel juhul kohaldas komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a asjakohaseid sätteid. ELi seadusandja võttis need sätted vastu täielikult WTO reeglitest tulenevaid ELi kohustusi arvesse võttes. Komisjon märkis, et WTO reeglites puudub absoluutne nõue selle kohta, et normaalväärtus tuleb alati arvutada omamaiste kulude ja hindade põhjal. Lisaks ei nõustunud komisjon seisukohaga, et protokolli punkt 15 ei ole enam Hiinat puudutavate dumpinguvastaste uurimiste puhul asjakohane, ja tuletas meelde, et WTO vaidluste lahendamise süsteemis on selles küsimuses pooleli vaidlus, milles ta kaitses seda seisukohta seoses vaidluse punkti d sõnastuse, selle eesmärgi ning seda sätet puudutavate varasemate läbirääkimistega. Komisjon lükkas seetõttu need väited tagasi.

3.2.2.11. Kokkuvõte

(128) Punktides 3.2.2.2–3.2.2.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka keraamikasektorisse (sealhulgas uurimisaluse toote puhul), näitab, et hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, leidis komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada omamaiseid hindu ja kulusid normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

(129) Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis kajastavad moonutamata hindu ja võrdlusaluseid, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmiskulude ja müügi alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.2.3. Võrdlusriik

3.2.3.1. Üldised märkused

(130) Olles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b kindlaks teinud, et Hiina keraamiliste toidu- ja lauanõude sektoris mõjutavad hindu ja/või kulusid olulised moonutused, määras komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kindlaks sobiva võrdlusriigi tootmiskulude ja müügi alusel.

(131) Võrdlusriigi valimisel lähtuti järgmistest kriteeriumidest: (1) HRVga sarnane majanduse arengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (116); (2) vaatlusaluse toote tootmine selles riigis; (3) asjakohaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis; (4) kui sobivaid võrdlusriike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitsega riiki.

(132) Nagu põhjenduses 31 on märgitud, teatas komisjon 18. juuli märkuses huvitatud isikutele, et ta on kindlaks teinud kolm võimalikku võrdlusriiki – Brasiilia, Tai ja Türgi – ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama valiku kohta märkusi ja pakkuma välja muid riike. Nii CCCLA kui ka taotleja esitasid mitu märkust võimalike võrdlusriikide kohta, kuid kumbki neist ei pakkunud välja mõnda teist riiki.

3.2.3.1. HRVga sarnane majanduse arengutase

(133) Brasiilia, Tai ja Türgi on kõik liigitatud kui riigid, millel on HRVga sarnane majanduse arengu tase, st nad kõik on Maailmapanga andmete kohaselt suurema keskmise sissetulekuga riigid.

(134) CCCLA märkis, (117) et 2017. aastal oli Türgi kogurahvatulu elaniku kohta palju suurem kui Hiina või Brasiilia oma. Samamoodi märkis taotleja, (118) et 2016. aastal oli Brasiilia SKP elaniku kohta väga sarnane Hiina omaga, samal ajal kui Türgi SKP elaniku kohta oli märkimisväärselt suurem. Seetõttu väitsid mõlemad pooled, et see kriteerium räägib Türgi vastu.

(135) Alusmääruses viidatakse sobivale riigile, „mille majanduse arengu tase on sarnane“. Seetõttu ei suuna alusmäärus komisjoni valima riiki, mille kogurahvatulu või SKP elaniku kohta on võimalikult sarnane Hiina omaga. Pigem on asjakohaseks kriteeriumiks sarnane majanduse arengu tase. Sellise sarnasuse kindlakstegemiseks sobib kasutada Maailmapanga suurema keskmise sissetuleku liigitust asjakohasel perioodil, sest see liigitus tugineb potentsiaalselt sobivate sarnase arengutasemega riikide kindlakstegemisel mitmele objektiivsele majanduskriteeriumile. Kuna kõik kolm riiki olid Maailmapanga andmebaasis liigitatud samasse kategooriasse, loeti need kõik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumile vastavaks. Seega järeldas komisjon, et kõik kolm riiki täitsid võrdväärselt selle kriteeriumi, ja seetõttu lükati see märkus tagasi.

3.2.3.2. Uurimisaluse toote tootmine ja asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

(136) Peaaegu kõik maailma riigid toodavad mingis koguses uurimisalust toodet. Pärast kättesaadavate andmete, eeskätt andmebaasidest Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (119) ja Orbis Bureau van Dijk (edaspidi „Orbis“) (120) pärit andmete analüüsimist määras komisjon selles uurimises võimalikeks võrdlusriikideks Brasiilia, Tai ja Türgi.

(137) CCCLA väljendas oma märkustes muret suurte erinevuste üle Brasiilia, Tai ja Türgi poolt teatatud tootmistegurite keskmistes impordihindades. CCCLA väitis, et need erinevused on peamiselt tingitud impordikogustest. Üldjuhul oli väiksematel impordikogustel kõrgem hind. CCCLA väljendas samuti kahtlusi harmoneeritud süsteemis (HS) kuuekohalise koodi tasandil väljendatud impordihindade täpsuse üle ja kutsus komisjoni üles kasutama kaheksakohalisi koode. Finantsandmete kättesaadavuse kohta märkis CCCLA, et Türgi ja Brasiilia kasumiandmed ning müügi-, üld- ja halduskulude andmed tuginevad vaid ühe või kahe äriühingu andmetele ning seega võivad neid mõjutada juhuslikud tegurid (näiteks margitoodete müük), samal ajal kui Tai näitajad tuginevad kaheksa äriühingu keskmistele andmetele. CCCLA väitis, et seega tuleks valida Tai.

(138) Taotleja seevastu väitis, et võrdlusriigiks tuleks valida Brasiilia. Taotleja väitis, et kaheksast komisjoni kindlaks määratud Tai äriühingust kaks ei näi tootvat uurimisalust toodet ja et Tai kohta puuduvad värsked finantsandmed. Taotleja märkis ka, et esialgses uurimises ei suutnud üks Tai tootja esitada piisavalt üksikasjalikke andmeid. Taotleja väitis, et läbivaatamistaotluses välja pakutud Brasiilia tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum olid üldjoontes kooskõlas liidu tootjate müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga, mida nad eeldaksid saada dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Taotleja märkis ka, et Tai tootjate keskmised müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi näitajad olid liiga väikesed ning et kahe puhul jäi teatatud kasumi tase allapoole esialgses uurimises kindlakstehtud sihtkasumit. Taotleja märkis, et tema välja pakutud Brasiilia tootja suudab ette valmistada ja esitada nõutavad kuluandmed.

(139) Vastuseks nendele väidetele märkis komisjon, et erinevused keskmistes impordihindades ei tähenda iseenesest seda, et andmed ei ole usaldusväärsed. Kui tootmistegurite impordikogused on piisavalt tüüpilised ning ei ole mingeid muid asjaolusid, mis neid ebatüüpiliseks või sobimatuks muudaksid, ei ole mingit objektiivset põhjust neid andmeid ega ka ühtegi väljapakutud riiki välja jätta. Mis puutub asjaomase liigituse tasemesse, siis on komisjoni eesmärk kasutada toimikus kättesaadavale teabele tuginedes võimalikult sobivat ja üksikasjalikku taset. Hiina eksportivad tootjad on seni esitanud Hiina kaheksakohalised koodid, mis enamikul juhtudel vastavad tegelikult HSi kuuekohalistele koodidele, kuna viimased kaks numbrit on „00“. Komisjon tegi võimaluse korral kindlaks võrdlusriigi nomenklatuuris olevad samaväärsed kaheksakohalised koodid ja kasutas neid. Kuna ühegi konkreetse tootmisteguri kohta konkreetseid väiteid ei esitatud, kasutas komisjon andmeid nagu põhjenduses 155 täpsemalt selgitatud.

(140) Lisaks ei tähenda asjaolu, et Tai puhul võeti ülejäänud kahe riigiga võrreldes aluseks rohkemate äriühingute finantsandmed (nt müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta), veel seda, et need andmed oleksid usaldusväärsemad. Igal juhul näeb alusmäärus ette, et „asjakohased andmed“ peavad olema „hõlpsasti kättesaadavad“, sätestamata siiski, et need andmed peaksid olema kõige ulatuslikumad. Lisaks võimaldab Türgi äriühingu auditeeritud majandusaasta aruande kättesaadavus jätta finantsnäitajatest kõrvale võimalike erakorraliste sündmuste või tegevuste mõju, juhul kui see on asjakohane. Seda ei ole võimalik aga öelda ülejäänud kahe riigi äriühingute kohta. Kõige üksikasjalikumad andmed olid seega kättesaadavad Türgi äriühingu puhul. Ülaltoodule tuginedes lükati CCCLA väited tagasi.

(141) Seoses taotleja väitega Brasiilia tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta märkis komisjon, et küsimus sellest, kas müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi tasemed võrdlusriigis on kooskõlas liidu tootjate omaga või nende ootustega, ei ole kõige sobivama võrdlusriigi valimise jaoks asjakohane. Peale selle ei olnud vastupidi taotleja väitele läbivaatamistaotluses märgitud Brasiilia tootja finantsandmed ja kulunäitajad avalikult kättesaadavad. Seetõttu lükati taotleja väited tagasi.

(142) Komisjon analüüsis hoolikalt kõiki toimikus kättesaadavaid asjakohaseid andmeid kõigi tootmistegurite kohta kõigis kolmes potentsiaalses võrdlusriigis ning märkis järgmist. (1) GTA andmebaasi järgi impordivad kõik kolm riiki enamikku tooraineid tüüpilistes kogustes. Mitme tooraine (nt ränidioksiidliiv ja kvarts, pigmendid ja kips) puhul, mis kokku moodustavad umbes 20 % integreeritud tootja tootmiskuludest, on Türgil ja Tail aga palju suuremad impordikogused kui Brasiilial. (2) Türgi tootja on teinud oma värske auditeeritud finantsaruande avalikult kättesaadavaks, (121) samal ajal kui Brasiilia ja Tai äriühingute puhul see nii ei ole. Ehkki finantsaruanded ei ole sedalaadi analüüsi eeltingimuseks, annavad need ikkagi eelise, sest võimaldavad komisjonil kindlaks teha, et kasutatakse kõige asjakohasemaid näitajaid ja et võimalike erakorraliste sündmuste mõju ei arvestata. (3) Türgil on üksikajalik, avalikult kättesaadav teave riigi tööjõukulude (122) kohta, samuti andmed asjaomases sektoris (mittemetalsetest mineraalidest toodete sektor, sh keraamika, klaasi, tsemendi ja lubja tootmine) töötatud tundide kohta. Türgi andmed hõlmavad sotsiaalkindlustusmakseid ja muid äriühingute makstavaid tööjõukulusid. Tööjõukulud on praegusel juhul oluline tegur, sest need moodustavad keskmiselt 45–55 % tootmise kogukuludest.

(143) Kõigi nende tegurite koosmõju alusel pidas komisjon Türgit käesoleva uurimise jaoks kõige sobivamaks võrdlusriigiks. Komisjon teavitas oma 9. oktoobri märkuses huvitatud isikuid kavatsusest kasutada Türgit võrdlusriigina ning kutsus huvitatud isikuid märkusi esitama.

(144) Oma märkustes (123) pärast 9. oktoobri märkust väitis taotleja, et valides kõige sobivamat võrdlusriiki, kasutas komisjon ainult kahte neljast kriteeriumist, mis olid sätestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a. Taotleja palus komisjonil avalikustada kõigi tootmistegurite kohta lõplikud ja ajakohastatud võrdlusalused, mille alusel normaalväärtus kehtestatakse. Lisaks palus taotleja komisjonil hinnata ka seda, milline mõju on normaalväärtusele Türgi hiljutistel poliitilistel ja majanduslikel suundumustel, mis viisid Türgi liiri väärtuse olulise languseni.

(145) Vastuses nendele märkustele kinnitas komisjon, et nagu põhjendustes 133–142 on juba selgitatud, analüüsiti võrdlusriigi valimisel põhjalikult kõiki kolme põhikriteeriumit. Neljas kriteerium piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse kohta on kohaldatav üksnes juhtudel, kui esimese kolme kriteeriumi alusel ei ole võimalik valida ühtegi riiki, ning kõnealuse uurimise puhul see nii ei olnud. Türgi liiri devalveerimine, nagu taotleja samuti märkis, toimus pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja seetõttu ei pidanud komisjon põhjendatuks uurida selle mõju normaalväärtusele. Taotleja taotlus saada teavet eri tootmistegurite näitajate ja allikate kohta ei kujutanud endast argumente võrdlusriigi valiku kohta ja seda käsitleti allpool tabelis 1.

(146) CCCLA ei nõustunud oma märkustes (124) komisjoni järeldusega selles osas, et kõik kolm võimalikku võrdlusriiki täitsid esimese, sarnase majandusarengu taseme kriteeriumi võrdselt. CCCLA väitis, et tuginedes pelgalt Maailmapanga suurema keskmise sissetuleku liigitusele, oli komisjonil valida 56 riigi seast, millest paljusid (nt Ekvatoriaal-Guinea, Fidži, Marshalli Saared, Nauru, Saint Lucia jne) ei saa kindlasti pidada Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigiks. Peale selle ei nõustunud CCCLA komisjoniga selles, et ainult Türgi puhul oli olemas avalikult kättesaadav teave tööjõukulude kohta. CCCLA tugines oma väite põhjendamisel ühele teisele uurimisele, (125) milles pakuti võrdlusriigina välja Tai. Veel väitis CCCLA, et Türgi tootja suhteliselt kõrged müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi näitajad võrreldes Tai tootjate ja/või Hiina tootjate keskmiste näitajatega olid tegelikult tingitud asjaolust, et Türgi tootja müüb peamiselt margitooteid, mille hind on kõrgem. Kuna Hiina eksportivad tootjad ei eksportinud margitooteid, erineb CCCLA hinnangul Hiina eksportivate tootjate kulu ja kasumi struktuur Türgi äriühingu omast, ning see muudab Türgi andmete kasutamise Hiina andmete asemel sobimatuks. CCCLA tugines oma väite põhjendamisel asjaolule, et esialgses uurimises korrigeeriti Brasiilia normaalväärtus margitoodete tõttu allapoole. Komisjon jäi seisukohale, et kõik riigid täitsid sarnase majandusarengu taseme kriteeriumi võrdselt, sest need kõik olid liigitatud suurema keskmise sissetulekuga riigiks. Otsust sobivaima võrdlusriigi kohta ei tehtud siiski isoleeritult, vaid koos põhjenduses 131 loetletud kolme kriteeriumi hindamisega ja nagu 9. oktoobri märkuses selgitatud.

(147) Mis puutub avalikult kättesaadavate andmetega seotud väitesse, siis rõhutas komisjon seda, et kõige sobivam võrdlusriik valitakse igal üksikjuhul eraldi, võttes muu hulgas arvesse muid uurimisaluse toote eripärasid, läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja muid konkreetseid juhtumi asjaolusid. Seetõttu ei tähenda ühe juhtumi puhul tehtud valik seda, et sama riik oleks mõne teise juhtumi korral samuti parim valik. Igal juhul ei olnud CCCLA mainitud juhtumi puhul Türgi võimalike kaalumisel olnud riikide seas ning seega ei tehtud valikut Tai ja Türgi vahel. Komisjon tuletab meelde, et võrdlusriik valitakse igal üksikjuhul eraldi. Pealegi, nagu põhjenduses 142 selgitatud, valis komisjon Türgi välja mitme teguri koosmõju põhjal, mille seas üks tegur oli tõepoolest sektoripõhiste andmete kättesaadavus äriühingu tasandi töötundide ja tööjõukulude kohta (erinevalt palgaandmetest). CCCLA ei esitanud Tai kohta mingeid samamoodi kättesaadavaid andmeid, samuti ei õnnestunud komisjon