ET Euroopa Liidu Teataja L 87/417

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/589,

19. juuli 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratakse kindlaks algoritmkauplemisega tegelevate investeerimisühingute organisatsioonilised nõuded

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL), (1) eriti selle artikli 17 lõike 7 punkte a ja d,

ning arvestades järgmist:

(1) Süsteemid ja riskikontroll, mida kasutab investeerimisühing, kes tegeleb algoritmkauplemise, otsese elektroonilise juurdepääsu pakkumisega või kes tegutseb üldise kliiriva liikmena, peaksid olema tõhusad, vastupidavad ja piisava mahuga, arvestades asjaomase investeerimisühingu ärimudeli laadi, ulatust ja keerukust.

(2) Selleks peaks investeerimisühing kõrvaldama kõik riskid, mis võivad mõjutada algoritmkauplemise süsteemi, sealhulgas riistvara, tarkvara ja seotud sideliine, mida see investeerimisühing oma kauplemistegevuses kasutab. Et tagada algoritmkauplemisele samad tingimused kauplemise vormist sõltumata, peaks käesolev määrus hõlmama igat liiki täitmissüsteeme või korralduste haldamise süsteeme, mida investeerimisühing käitab.

(3) Investeerimisühingul peaks olema osana tema üldisest juhtimis- ja otsustusraamistikust selge ja vormikohane juhtimiskord, sealhulgas selged vastutusahelad, tõhus teabeedastusmenetlus ning ülesannete ja kohustuste lahusus. See kord peaks tagama väiksema sõltuvuse ühest isikust või üksusest.

(4) Kontrollimaks, kas investeerimisühingu või otsese turulepääsu pakkuja kauplemissüsteemid on kauplemiskoha kauplemissüsteemidega nõuetekohaselt ühendatud ja vastastikku toimivad ning kas turuandmeid töödeldakse õigesti, tuleks vastavust testida.

(5) Investeerimisotsuse algoritmid muudavad kauplemisotsused automaatseks, määrates, millist finantsinstrumenti tuleks osta või müüa. Korralduste täitmise algoritmid optimeerivad korralduse täitmise protsesse, genereerides ja esitades automaatselt korraldused või hinnapakkumised ühele või mitmele müügikohale siis, kui investeerimisotsus on tehtud. Kauplemisalgoritme, mis on investeerimisotsuse algoritmid, tuleks eristada korralduse täitmise algoritmidest, arvestades nende võimalikku mõju turu üldisele õiglasele ja korrektsele toimimisele.

(6) Kauplemisalgoritmide testimise nõuded peaksid põhinema võimalikul mõjul, mida need algoritmid võivad avaldada turu üldisele õiglasele ja korrektsele toimimisele. Seepärast võib testimisnõuetest vabastada üksnes investeerimisotsuse algoritmid, mis genereerivad korraldusi, mida täidetakse ainult mitteautomaatsete vahendite ja inimsekkumisega.

(7) Kauplemisalgoritmide juurutamisel peaks investeerimisühing tagama nende kontrollitud kasutamise, ükskõik kas need kauplemisalgoritmid on uued või neid on varem edukalt kasutatud teises kauplemiskohas või kas nende struktuuri on märkimisväärselt muudetud. Kauplemisalgoritmide kontrollitud kasutamine peaks tagama, et kauplemisalgoritmid toimivad tootmiskeskkonnas ootuspäraselt. Seetõttu peaks investeerimisühing kehtestama kaubeldavate finantsinstrumentide arvule, hinnale, väärtusele ja korralduste arvule, strateegiapositsioonidele ning kaasatud turgude arvule hoolikad piirangud ja jälgima hoolikamalt algoritmi tegevust.

(8) Investeerimisühingu vastavust kindlatele organisatsioonilistele nõuetele tuleks kontrollida enesehindamisega, mis hõlmab käesoleva määruse I lisas sätestatud kriteeriumide täitmise hindamist. Lisaks peaks niisugune enesehindamine kätkema muid asjaolusid, mis võivad mõjutada asjaomase investeerimisühingu korraldust. Enesehindamist tuleks teha korrapäraselt ja see peaks võimaldama investeerimisühingul mõista täielikult kauplemissüsteeme ja kauplemisalgoritme, mida ta kasutab, ning algoritmkauplemisest tulenevaid riske, ükskõik kas need algoritmid töötas välja investeerimisühing ise, kas ta ostis need kolmandalt isikult või kavandas või töötas need välja tihedas koostöös kliendi või kolmanda isikuga.

(9) Investeerimisühingul peaks olema võimalik tunnistada vajaduse korral kehtetuks kas osa oma korraldustest või kõik korraldused (tühistusfunktsioon). Et niisugune kehtetuks tunnistamine oleks tulemuslik, peaks investeerimisühing alati teadma, millised kauplemisalgoritmid, kauplejad või kliendid korralduse eest vastutavad.

(10) Algoritmkauplemisega tegelev investeerimisühing peaks kontrollima, et tema kauplemissüsteeme ei saa kasutada eesmärgil, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 596/2014 (2) või selle kauplemiskoha eeskirjadega, millega ta on ühendatud. Kahtlastest tehingutest või korraldustest tuleks teatada pädevatele asutustele kooskõlas nimetatud määrusega.

(11) Eri liiki riske tuleks käsitleda eri liiki kontrollimeetmetega. Kauplemiseelne kontroll tuleks teha enne korralduse esitamist kauplemiskohale. Samuti peaks investeerimisühing kontrollima oma kauplemistegevust ja võtma kasutusele reaalajas antavad hoiatusteated, mis tuvastavad nõuetele mittevastava kauplemise märgid või tema kauplemiseelsete piirangute rikkumise. Kasutusele tuleks võtta kauplemisjärgne kontroll, et jälgida investeerimisühingu turu- ja krediidiriske kauplemisjärgse võrdlemise abil. Lisaks tuleks võimalikke turukuritarvitusi ja kauplemiskoha eeskirjade rikkumisi ennetada spetsiaalsete järelevalvesüsteemide kaudu, mis genereerivad hoiatusteated hiljemalt järgmisel päeval ning mis on valepositiivsete ja -negatiivsete hoiatusteadete hulga minimeerimiseks kalibreeritud.

(12) Reaalajaline seire ja sellele järgnev hoiatusteadete genereerimine peaks toimuma nii korraga, kui see on tehniliselt võimalik. Kõik sellisele kontrollimisele järgnevad meetmed tuleks võtta võimalikult kiiresti, pidades asjassepuutuvate isikute ja süsteemide puhul silmas mõistlikul tasemel tulemuslikkust ja kulusid.

(13) Otsest elektroonilist juurdepääsu pakkuvale investeerimisühingule (edaspidi „otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja“) peaks jääma vastutus kauplemise eest, mida teostavad tema otsese elektroonilise juurdepääsu kliendid tema kauplemiskoodi kasutades. Seepärast peaks otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja looma põhimõtted ja menetlused tagamaks, et tema otsese elektroonilise juurdepääsu kliendid täidavad tema suhtes kohaldatavaid nõudeid. See kohustus peaks olema kauplemiseelse ja -järgse kontrolli kasutuselevõtul ja võimalike otsese elektroonilise juurdepääsu klientide sobivuse hindamisel peamine tegur. Seetõttu peaks otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujal olema piisavad teadmised oma otsese elektroonilise juurdepääsu klientide kavatsuste, mahu, rahaliste vahendite ja usaldusväärsuse kohta, sealhulgas teave – kui see on avalikult kättesaadav – võimalike otsese elektroonilise juurdepääsu klientide varasemate distsiplinaarmenetluste kohta pädevates asutustes ja kauplemiskohtades.

(14) Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja peaks täitma käesoleva määruse sätteid isegi siis, kui ta ei tegele algoritmkauplemisega, sest tema kliendid võivad kasutada otsest elektroonilist juurdepääsu algoritmkauplemisega tegelemiseks.

(15) Võimalike otsese elektroonilise juurdepääsu klientide hoolsuskohustuse hindamist tuleks kohandada vastavalt riskidele, mis kaasnevad nende eeldatava kauplemistegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega, ja pakutavale otsesele elektroonilisele juurdepääsule. Eelkõige tuleks hinnata kauplemise eeldatavat taset ja korralduste mahtu ning asjaomastele kauplemiskohtadele pakutava ühenduse liiki.

(16) Kehtestada tuleks nende andmevormide sisu ja vorming, mida välkkauplemisega tegelev investeerimisühing peab kasutama, kui ta esitab pädevatele asutustele andmed enda tehtud korralduste kohta, ja nende andmete säilitamise aeg.

(17) Et tagada ühtsus investeerimisühingu üldise kohustusega säilitada korralduste andmed, tuleks välkkauplemistehnikat kasutavalt investeerimisühingult nõutav andmete säilitamise aeg viia vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 25 lõikes 1 sätestatud perioodidega (3).

(18) Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja seonduvaid liikmesriikide sätteid, millega võetakse üle direktiiv 2014/65/EL, hakataks kohaldama ühest ja samast kuupäevast.

(19) Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA).

(20) ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt moodustatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult (4),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDISED ORGANISATSIOONILISED NÕUDED

Artikkel 1

Üldised organisatsioonilised nõuded

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

Investeerimisühing loob oma üldjuhtimise ja otsustusraamistiku osana kauplemissüsteemid ja kauplemisalgoritmid ning kontrollib neid selge ja vormikohase juhtimiskorra alusel, võttes arvesse oma äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust ning nähes ette:

a) selged vastutusahelad, sealhulgas menetlused kauplemisalgoritmide väljatöötamise, kasutuselevõtmise ja edasise ajakohastamise heakskiitmiseks ning kauplemisalgoritmide kontrollimisel tuvastatud probleemide lahendamiseks;

b) tõhusad teabe edastamise menetlused investeerimisühingus, nii et juhiseid saab hankida ja rakendada tulemuslikult ja õigel ajal;

c) ühelt poolt kauplemisüksuse ülesannete ja kohustuste lahususe ning teiselt poolt tugifunktsioonide, sealhulgas riskikontrolli ja vastavuskontrolli funktsioonide lahususe, et loata kauplemistegevust ei oleks võimalik varjata.

Artikkel 2

Vastavuskontrolli üksuse roll

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing tagab, et tema vastavuskontrolli üksuse töötajatel on vähemalt üldine arusaam algoritmkauplemise süsteemide ja investeerimisühingu kauplemisalgoritmide toimimisest. Vastavuskontrolli üksuse töötajad on pidevalt ühenduses ühingus olevate isikutega, kellel on üksikasjalikud tehnilised teadmised ühingu algoritmkauplemise süsteemidest ja algoritmidest.

2. Samuti tagab investeerimisühing, et vastavuskontrolli üksuse töötajad on kogu aeg ühenduses investeerimisühingu inimes(t)ega, kellel on juurdepääs artiklis 12 osutatud funktsioonile (tühistusfunktsioon), või neil on otsejuurdepääs sellele tühistusfunktsioonile ja inimestele, kes vastutavad kõikide kauplemissüsteemide või algoritmide eest.

3. Kui vastavuskontrolli funktsioon või selle osad on edasi antud kolmandale isikule, annab investeerimisühing sellele kolmandale isikule samasuguse juurdepääsu teabele, nagu ta annaks enda vastavuskontrolli töötajatele. Investeerimisühing tagab, et sellise välise vastavuskontrolli üksuse kaudu

a) on andmekaitse kindlustatud;

b) saavad sise- ja välisaudiitorid või pädev asutus vastavuskontrolli funktsiooni auditeerida.

Artikkel 3

Personalitöö

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing värbab piisaval arvul töötajaid, kellel on vajalikud oskused algoritmkauplemise süsteemide ja kauplemisalgoritmide haldamiseks ning piisavad tehnilised teadmised

a) asjaomastest kauplemissüsteemidest ja algoritmidest;

b) nende süsteemide ja algoritmide kontrollimisest ja testimisest;

c) kauplemisstrateegiatest, mida investeerimisühing oma algoritmkauplemise süsteemide ja kauplemisalgoritmide kaudu kasutab;

d) investeerimisühingu õiguslikest kohustustest.

2. Investeerimisühing peab lõikes 1 nimetatud vajalikke oskusi kirjeldama. Lõikes 1 nimetatud töötajatel peavad need oskused olema värbamise ajal või nad peavad need omandama värbamisjärgsel koolitusel. Investeerimisühing tagab, et kõnealuste töötajate oskusi ajakohastatakse pidevõppe käigus, ja hindab nende oskusi korrapäraselt.

3. Lõikes 2 osutatud koolitust kohandatakse vastavalt töötajate kogemustele ja kohustustele, pidades silmas investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatust ja keerukust. Eelkõige koolitatakse korralduste esitamisega seotud töötajaid korralduse esitamise ja turukuritarvituste valdkonnas.

4. Investeerimisühing tagab, et algoritmkauplemise riski ja vastavuskontrolli funktsioonide eest vastutavatel töötajatel on

a) piisavad teadmised algoritmkauplemise ja strateegiate kohta;

b) piisavad oskused, et toimida automaatsete hoiatusteadetega antud teabe järgi;

c) piisavad volitused, et taandada algoritmkauplemise eest vastutavad töötajad, kui selline kauplemine tekitab nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi või turukuritarvituse kahtlust.

Artikkel 4

IT-teenuse sisseostmine ja hankimine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Kui investeerimisühing hangib või ostab sisse algoritmkauplemisel kasutatava tarkvara või riistvara, vastutab ta täielikult oma käesoleva määruse järgsete kohustuste eest.

2. Investeerimisühingul peavad olema piisavad teadmised ja vajalikud dokumendid, et tagada lõike 1 tõhus järgimine seoses algoritmkauplemisel kasutatava hangitud või sisse ostetud riistvara või tarkvaraga.

II PEATÜKK

KAUPLEMISSÜSTEEMIDE VASTUPIDAVUS

I JAGU

Kauplemisalgoritmide süsteemide ja strateegiate testimine ja kasutuselevõtt

Artikkel 5

Üldmetoodika

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Enne algoritmkauplemise süsteemi, kauplemisalgoritmi või algoritmkauplemise strateegia kasutuselevõttu või märkimisväärset ajakohastamist töötab investeerimisühing selliste süsteemide, algoritmide või strateegiate arendamiseks ja testimiseks välja selgelt piiritletud metoodika.

2. Algoritmkauplemise süsteemi, kauplemisalgoritmi või algoritmkauplemise strateegia kasutuselevõtuks või märkimisväärseks ajakohastamiseks annab loa investeerimisühingu kõrgema juhtkonna määratud isik.

3. Lõikes 1 osutatud metoodika hõlmab algoritmkauplemise süsteemi, kauplemisalgoritmi või algoritmkauplemise strateegia kavandamist, kasutamist, nende andmete säilitamist ja nende heakskiitmist. Metoodikas määratakse kindlaks ka kohustuste jaotus, piisavate ressursside eraldamine ja investeerimisühingus juhiste saamise menetlus.

4. Lõikes 1 osutatud metoodika tagab, et algoritmkauplemise süsteem, kauplemisalgoritm või algoritmkauplemise strateegia

a) toimib soovitud viisil;

b) on kooskõlas käesoleva määruse järgsete investeerimisühingu kohustustega;

c) on kooskõlas investeerimisühingule juurdepääsetavate kauplemiskohtade eeskirjade ja süsteemidega;

d) ei aita kaasa nõuetele mittevastavatele kauplemistingimustele, jätkab tõhusat toimimist turupingete tingimustes ja võimaldab vajaduse korral sellises olukorras algoritmkauplemise süsteemi või kauplemisalgoritmi välja lülitada.

5. Investeerimisühing kohandab oma testimismetoodikat nende kauplemiskohtade ja turgude järgi, kus kauplemisalgoritm kasutusele võetakse. Investeerimisühing teeb lisateste, kui tehakse suuri muudatusi algoritmkauplemise süsteemis või juurdepääsus kauplemiskohale, kus algoritmkauplemise süsteemi, kauplemisalgoritmi või algoritmkauplemise strateegiat tuleb kasutada.

6. Lõikeid 2–5 kohaldatakse ainult korralduse täitmiseni viivate kauplemisalgoritmide suhtes.

7. Investeerimisühing säilitab andmed algoritmkauplemisel kasutatava tarkvara kõigi oluliste muudatuste kohta, mis võimaldab investeerimisühingul kindlaks teha

a) muudatuse tegemise aja;

b) muudatuse teinud isiku;

c) muudatuse heaks kiitnud isiku;

d) muudatuse laadi.

Artikkel 6

Vastavuse testimine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing testib oma algoritmkauplemise süsteemide ja kauplemisalgoritmide vastavust

a) kauplemiskoha süsteemile kõikidel järgmistel juhtudel: i) kui tal on juurdepääs sellele kauplemiskohale liikmena; ii) kui ta loob selle kauplemiskohaga esimest korda ühenduse spondeeritud turulepääsu korra kaudu; iii) kui selle kauplemiskoha süsteeme muudetakse märkimisväärselt; iv) enne selle investeerimisühingu algoritmkauplemise süsteemi, kauplemisalgoritmi või algoritmkauplemise strateegia kasutuselevõttu või märkimisväärset ajakohastamist;

b) otsese turulepääsu pakkuja süsteemiga kõikidel järgmistel juhtudel: i) esmakordsel juurdepääsul sellele kauplemiskohale otsese turulepääsu korra kaudu; ii) olulise muudatuse korral, mis mõjutab selle pakkuja otsese turulepääsu funktsionaalsust; iii) enne selle investeerimisühingu algoritmkauplemise süsteemi, kauplemisalgoritmi või algoritmkauplemise strateegia kasutuselevõttu või märkimisväärset ajakohastamist.

2. Vastavuse testimisel kontrollitakse, kas algoritmkauplemise süsteemi või kauplemisalgoritmi elemendid toimivad nõuetekohaselt ja kooskõlas kauplemiskoha või otsese turulepääsu pakkuja nõuetega. Selleks kontrollitakse testidega, kas algoritmkauplemise süsteem või kauplemisalgoritm

a) suhtleb kauplemiskoha sobitamisloogikaga ettenähtud viisil;

b) töötleb asjakohaselt kauplemiskohast alla laaditud andmevoogu.

Artikkel 7

Testimiskeskkonnad

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing tagab, et artikli 5 lõike 4 punktides a, b ja d sätestatud kriteeriumidele vastavust testitakse keskkonnas, mis on eraldatud tema tegevuskeskkonnast ja mida kasutatakse spetsiaalselt algoritmkauplemise süsteemide ja kauplemislogaritmide testimiseks ja arendamiseks.

Esimese lõigu tähenduses on tegevuskeskkond keskkond, kus algoritmkauplemise süsteemid tegelikult toimivad, ja see koosneb tarkvarast ja riistvarast, mida kauplejad kasutavad, korralduste kauplemiskohtadesse edastamise süsteemidest, turuandmetest, sõltumatutest andmebaasidest, riskikontrolli süsteemidest, andmete kogumise ja analüüsimise süsteemidest ning kauplemisjärgse töötlemise süsteemidest.

2. Investeerimisühing võib lõikes 1 osutatud testimisnõuete täitmiseks kasutada omaenda testimiskeskkonda või kauplemiskoha, otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja või müüja pakutavat testimiskeskkonda.

3. Investeerimisühing vastutab täielikult oma algoritmkauplemise süsteemide, kauplemisalgoritmide või algoritmkauplemise strateegiate testimise ja nendes vajalike muudatuste tegemise eest.

Artikkel 8

Algoritmide kontrollitud kasutuselevõtmine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

Enne kauplemisalgoritmi kasutuselevõttu kehtestab investeerimisühing kindlad piirangud

a) kaubeldavate finantsinstrumentide arvule;

b) korralduste hinnale, väärtusele ja arvule;

c) strateegiapositsioonidele ja

d) nende kauplemiskohtade arvule, kuhu korraldusi saadetakse.

2. JAGU

Kasutuselevõtujärgne juhtimine

Artikkel 9

Iga-aastane enesehindamine ja valideerimine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing läbib kord aastas enesehindamise ja valideerimisprotsessi ning väljastab selle protsessi alusel valideerimisaruande. Selle protsessi käigus investeerimisühing vaatleb, hindab ja valideerib:

a) oma algoritmkauplemise süsteeme, kauplemisalgoritme ja algoritmkauplemise strateegiaid;

b) oma juhtimis-, aruandlus- ja heakskiitmisraamistikku;

c) oma talitluspidevuse korda;

d) oma üldist vastavust direktiivi 2014/65/EL artiklile 17, võttes arvesse oma äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust.

Samuti hõlmab enesehindamine vähemalt käesoleva määruse I lisas sätestatud kriteeriumide täitmise analüüsi.

2. Investeerimisühingu riskijuhtimisüksus, keda on käsitletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (5) artikli 23 lõikes 2, koostab valideerimisaruande ja kaasab sellesse vajalike tehniliste teadmistega töötajad. Riskijuhtimisüksus teavitab vastavuskontrolli üksust kõigis valideerimisaruandes tuvastatud puudustest.

3. Valideerimisaruannet auditeerib investeerimisühingu siseauditiosakond, kui see on olemas, ja selle peab heaks kiitma investeerimisühingu kõrgem juhtkond.

4. Investeerimisühing kõrvaldab kõik valideerimisaruandes tuvastatud puudused.

5. Kui investeerimisühing ei ole moodustanud delegeeritud määruse (EL) 2017/565 artikli 23 lõikes 2 osutatud riskijuhtimisüksust, kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud nõudeid riskijuhtimisüksuse kohta mõne muu üksuse suhtes, mille investeerimisühing on moodustanud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2017/565 artikli 23 lõikega 2.

Artikkel 10

Stressitest

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

Artiklis 9 osutatud iga-aastase enesehindamise osana testib investeerimisühing, kas tema artiklites 12–18 osutatud algoritmkauplemise süsteemid ning menetlused ja kontrollimeetmed taluvad korraldustevoo suurenemist või turupingeid. Investeerimisühing võtab nende testide kavandamisel arvesse oma kauplemistegevuse ja kauplemissüsteemide laadi. Investeerimisühing tagab, et testid tehakse sellisel viisil, mis ei mõjuta tegevuskeskkonda. Need testid sisaldavad:

a) suure sõnumimahu testide tegemist, kasutades investeerimisühingu viimase kuue kuu jooksul saadud ja saadetud sõnumite suurimat arvu, korrutatuna kahega;

b) suure kauplemismahu testide tegemist, kasutades investeerimisühingu viimase kuue kuu jooksul saavutatud suurimat kauplemismahtu, korrutatuna kahega.

Artikkel 11

Oluliste muudatuste haldamine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing tagab, et iga tegevuskeskkonnas kavandatud olulise muutuse, mis on seotud algoritmkauplemisega, vaatab eelnevalt läbi investeerimisühingu kõrgema juhtkonna määratud isik. Läbivaatamise põhjalikkus on proportsionaalne kavandatud muudatuse suurusjärguga.

2. Investeerimisühing kehtestab menetlused tagamaks, et kõigist tema süsteemide funktsionaalsuse muudatustest teatatakse kauplemisalgoritmi eest vastutavatele kauplejatele ning tema vastavuskontrolli üksusele ja riskijuhtimisüksusele.

3. JAGU

Vastupidavuse tagamise vahendid

Artikkel 12

Tühistusfunktsioon

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühingul on võimalik erakorralise meetmena tühistada viivitamata mõni oma täitmata korraldus või kõik täitmata korraldused, mis on esitatud mõnele või kõigile kauplemiskohtadele, millega investeerimisühing on ühendatud (tühistusfunktsioon).

2. Lõike 1 tähenduses kuuluvad täitmata korralduste hulka üksikkauplejatelt, kauplemislettidelt või vajaduse korral klientidelt pärinevad korraldused.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel on investeerimisühingul võimalik kindlaks teha, milline kauplemisalgoritm, kaupleja, kauplemisüksus või vajaduse korral klient vastutab iga korralduse eest, mis on saadetud kauplemiskohta.

Artikkel 13

Automaatne järelevalvesüsteem turuga manipuleerimise tuvastamiseks

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing kontrollib kogu kauplemistegevust, mis toimub tema kauplemissüsteemide kaudu, sealhulgas enda klientide oma, et leida märke võimalikust turuga manipuleerimisest, nagu osutatakse määruse (EL) nr 596/2014 artiklis 12.

2. Lõike 1 kohaldamiseks loob investeerimisühing automaatse järelevalvesüsteemi, mis teostab tõhusat järelevalvet korralduste ja tehingute üle, annab hoiatusteateid ja koostab aruandeid ning vajaduse korral kasutab visualiseerimise vahendeid.

3. Automaatne järelevalvesüsteem hõlmab investeerimisühingu kogu kauplemistegevust ja kõiki tema esitatud korraldusi. Selle kavandamisel võetakse arvesse investeerimisühingu kauplemistegevuse laadi, ulatust ja keerukust, näiteks kaubeldavate instrumentide liiki ja mahtu, ühingu korraldustevoo ja juurdepääsetavate turgude suurust ja keerukust.

4. Investeerimisühing kontrollib mitme allika abil kõiki viiteid kahtlasele kauplemistegevusele, mille tema automaatne järelevalvesüsteem on uurimisetapis selle investeerimisühingu muu asjaomase kauplemistegevuse kohta genereerinud.

5. Investeerimisühingu automaatset järelevalvesüsteemi peab saama kohandada vastavalt muudatustele õiguslikes kohustustes ja investeerimisühingu kauplemistegevuses, sealhulgas tema enda ja tema klientide kauplemisstrateegias.

6. Investeerimisühing vaatab oma automaatse järelevalvesüsteemi läbi vähemalt korra aastas, et hinnata, kas see süsteem ning selle kasutatavad parameetrid ja filtrid vastavad endiselt investeerimisühingu õiguslikele kohustustele ja kauplemistegevusele, sealhulgas selle võimele vähendada valepositiivsete ja -negatiivsete järelevalvehoiatuste genereerimist nii palju kui võimalik.

7. Investeerimisühingu automaatne järelevalvesüsteem peab piisavalt üksikasjaliku ajalise täpsusega suutma lugeda, korrata ja analüüsida tagantjärele korraldusi ja tehinguid puudutavaid andmeid ning tegema seda küllaldase võimsusega, et vajaduse korral oleks võimalik tegutseda automaatses lühikese latentsusajaga kauplemiskeskkonnas. Samuti peab see suutma genereerida rakendatavaid hoiatusteateid järgmise kauplemispäeva alguses või kui tegemist on manuaalsete protsessidega, siis järgmise kauplemispäeva lõpus. Investeerimisühingu järelevalvesüsteemil peavad genereeritud hoiatusteadete järgseks tõhusaks tegutsemiseks olema olemas asjakohased dokumendid ja menetlused.

8. Töötajad, kes vastutavad lõigete 1–7 kohaselt investeerimisühingu kauplemistegevuse kontrollimise eest, teatavad vastavuskontrolli üksusele igast kauplemistegevusest, mis ei pruugi olla vastavuses investeerimisühingu eeskirjade ja menetluste või tema õiguslike kohustustega. Vastavuskontrolli üksus hindab seda teavet ja võtab sobivaid meetmeid. Selliste meetmete hulka kuulub kauplemiskoha teavitamine või kahtlase tehingu või korralduse kohta teate esitamine kooskõlas määruse (EL) nr 596/2014 artikliga 16.

9. Investeerimisühing tagab, et tema kauplemis- ja kontoteabe salvestised on täpsed, täielikud ja järjepidevad, viies niipea kui praktiliselt võimalik oma elektroonilised kauplemislogid vastavusse oma kauplemiskohtade, maaklerite, kliirivate liikmete, kesksete vastaspoolte, andmeesitajate või vajaduse korral teiste asjaomaste äripartnerite esitatud andmetega, võttes asjakohaselt arvesse äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust.

Artikkel 14

Talitluspidevuse kord

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühingul peab olema kehtestatud oma algoritmkauplemise süsteemide talitluspidevuse kord, mis vastab tema äritegevuse laadile, ulatusele ja keerukusele. See kord peab olema dokumenteeritud püsival andmekandjal.

2. Investeerimisühingu talitluspidevuse korraga lahendatakse häirivad vahejuhtumid tulemuslikult ja tagatakse vajaduse korral algoritmkauplemise õigeaegne jätkamine. Seda korda kohandatakse iga juurdepääsetava müügikoha kauplemissüsteemide järgi ja see hõlmab järgmist:

a) talitluspidevuse korra väljatöötamise ja kasutuselevõtu juhtimisraamistik;

b) erinevad võimalikud negatiivsed stsenaariumid, mis on seotud algoritmkauplemise süsteemide käitamisega, sealhulgas olukord, kus süsteemid, töötajad, tööruumid, välistarnijad või andmekeskused ei ole kättesaadavad või olulised andmed ja dokumendid lähevad kaotsi või neid muudetakse;

c) menetlused kauplemissüsteemi ümberpaigutamiseks varuasukohta, kui sellise asukoha omamine on kooskõlas investeerimisühingu algoritmkauplemise laadi, ulatuse ja keerukusega;

d) töötajate koolitamine talitluspidevuse korra toimimise teemal;

e) artiklis 12 osutatud toimingu kasutamise põhimõtted;

f) kord, kuidas seisata vajaduse korral asjaomane kauplemisalgoritm või kauplemissüsteem;

g) investeerimisühingu alternatiivne kord täitmata korralduste või positsioonide haldamiseks.

3. Investeerimisühing tagab, et kauplemisalgoritmi või kauplemissüsteemi saab seisata kooskõlas tema talitluspidevuse korraga, tekitamata nõuetele mittevastavaid kauplemistingimusi.

4. Igal aastal vaatab investeerimisühing oma talitluspidevuse korra läbi, testib seda ja muudab läbivaatamise tulemuste põhjal.

Artikkel 15

Korralduse esitamise kauplemiseelne kontroll

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing teeb kõikide finantsinstrumentide puhul korralduse esitamise kauplemiseelset kontrolli järgmise suhtes:

a) hinnakaitse, mis blokeerib või tühistab automaatselt korraldused, mis ei vasta kehtestatud hinnaparameetritele, tehes vahet eri finantsinstrumentide vahel nii korralduse kaupa kui ka konkreetse ajavahemiku jooksul;

b) korralduse maksimumväärtus, mis takistab ebatavaliselt suure väärtusega korralduste sisestamist tellimusraamatusse;

c) korralduse maksimummaht, mis takistab ebatavaliselt suure mahuga korralduste sisestamist tellimusraamatusse;

d) sõnumite suurim arv, mis takistab saatmast tellimusraamatuse liiga suurt arvu sõnumeid korralduse esitamise, muutmise või tühistamise kohta.

2. Investeerimisühing lisab viivitamata kõik kauplemiskohta saadetud korraldused lõikes 1 osutatud kauplemiseelsete piirangute arvutusse.

3. Investeerimisühingul on korduvate automaatsete täitmispiirangute süsteem, mis kontrollib, mitu korda on algoritmkauplemise strateegiat kohaldatud. Pärast kindlaksmääratud arvu korduvaid täitmiskordi blokeeritakse kauplemissüsteem automaatselt, kuni määratud töötaja selle deblokeerib.

4. Investeerimisühing kehtestab turu- ja krediidiriski piirid, mille aluseks on tema kapitalibaas, kliirimiskord, kauplemisstrateegia, riskitaluvus, kogemus ja teatavad muutujad, nagu aeg, mille jooksul investeerimisühing on tegelenud algoritmkauplemisega, ning tema sõltuvus kolmandatest kauplejatest. Investeerimisühing kohandab neid turu- ja krediidiriski piire, et võtta arvesse korralduste erinevast hinna- ja likviidsustasemest tulenevat muutuvat mõju asjaomasele turule.

5. Investeerimisühing blokeerib või tühistab automaatselt kauplejalt saadud korraldused, kui ta saab teada, et sellel kauplejal ei ole luba teatava finantsinstrumendiga kaubelda. Investeerimisühing blokeerib või tühistab automaatselt korraldused, kui on oht, et need korraldused kahjustavad investeerimisühingu enda riskijuhtimiskünniseid. Vajaduse korral kohaldatakse riskipositsioonide kontrolli üksikklientide, finantsinstrumentide, kauplejate, kauplemisüksuste või kogu investeerimisühingu suhtes.

6. Investeerimisühingul on kehtestatud menetlus ja kord selliste korraldustega tegelemiseks, mis on investeerimisühingu kauplemiseelse kontrolli käigus blokeeritud, kuid mille investeerimisühing soovib sellest hoolimata esitada. Sellist menetlust ja korda kohaldatakse ajutiselt konkreetse kauplemise puhul ja erandkorras. Neid kontrollib investeerimisühingu riskijuhtimisüksus ja nende kasutamiseks annab loa investeerimisühingu määratud isik.

Artikkel 16

Reaalajaline seire

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Ajal, mil investeerimisühing saadab korraldusi kauplemiskohtadesse, kontrollib ta reaalajas kogu algoritmkauplemise tegevust, mis toimub tema kauplemiskoodi all, sealhulgas tema klientide koodi all, et tuvastada nõuetele mittevastav kauplemine, sealhulgas kauplemine eri turgudel, varaklassides või eri toodetega, juhul kui investeerimisühing või tema kliendid osalevad sellises tegevuses.

2. Algoritmkauplemist kontrollib reaalajas kaupleja, kes vastutab kauplemisalgoritmi või algoritmkauplemise strateegia eest, ja riskijuhtimisüksus või sõltumatu riskijuhtimisüksus, mis on loodud käesoleva sätte kohaldamiseks. Seda riskijuhtimisüksust peetakse sõltumatuks, ükskõik kas reaalajalise seirega tegeleb investeerimisühingu töötaja või kolmas isik, tingimusel et see üksus ei sõltu hierarhiliselt kauplejast ja võib kaupleja taandada, kui see on asjakohane ja vajalik artiklis 1 osutatud juhtimisraamistikus.

3. Reaalajalise jälgimise eest vastutavad töötajad reageerivad õigel ajal tegevusega seotud ja õiguslikele probleemidele ning algatavad vajaduse korral parandusmeetmed.

4. Investeerimisühing tagab, et reaalajalise jälgimise eest vastutavad töötajad on igal ajal kättesaadavad pädevatele asutustele, asjaomastele kauplemiskohtadele ja vajaduse korral otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujatele, kliirivatele liikmetele ja kesksetele vastaspooltele. Selleks määrab investeerimisühing kindlaks oma sidekanalid, sealhulgas kauplemisvälisel ajal ühenduse võtmise menetluse, ja testib neid kindla aja tagant tagamaks, et hädaolukorras saavad piisavate volitustega töötajad üksteisega õigel ajal ühendust.

5. Reaalajalise seire süsteemil peavad olema reaalajalised hoiatusteated, mis aitavad töötajatel kindlaks teha algoritmi abil teostatud ootamatu kauplemistegevuse. Investeerimisühing peab kehtestama menetluse, et võtta hoiatusteate genereerimise järel võimalikult kiiresti parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral nõuetekohane kehtetuks tunnistamine turul. Samuti annavad need süsteemid hoiatusteateid algoritmide ja otsese elektroonilise juurdepääsu korralduste kohta, mis käivitab kauplemiskohas kauplemispiirangu. Reaalajas hoiatusteated genereeritakse viis sekundit pärast asjaomast sündmust.

Artikkel 17

Kauplemisjärgne kontroll

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing teeb pidevalt enda juurutatud kauplemisjärgset kontrolli. Kui kauplemisjärgne kontroll on käivitatud, võtab investeerimisühing asjakohaseid meetmeid, mille hulka võivad kuuluda asjaomase kauplemisalgoritmi või kauplemissüsteemi kohandamine või seiskamine või nõuetekohane kehtetuks tunnistamine turul.

2. Lõikes 1 osutatud kauplemisjärgne kontroll hõlmab investeerimisühingu turu- ja krediidiriskide pidevat hindamist ja kontrolli tegeliku riskipositsiooni seisukohast.

3. Investeerimisühing peab kauplemis- ja kontoandmete täielikku, täpset ja järjepidevat arvestust. Investeerimisühing viib oma elektroonilised kauplemislogid vastavusse teabega täitmata korralduste ja riskipositsioonide kohta, mille on esitanud kauplemiskohad, kuhu ta korraldusi saadab, tema maaklerid või otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujad, tema kliirivad liikmed või kesksed vastaspooled ja tema andmeesitajad või teised asjaomased äripartnerid. Vastavusseviimine toimub reaalajas, kui eespool nimetatud turuosalised esitavad teabe reaalajas. Investeerimisühing peab olema võimeline arvutama reaalajas välja enda ning oma kauplejate ja klientide avatud riskipositsiooni.

4. Tuletisinstrumentide puhul hõlmab lõikes 1 osutatud kontroll maksimaalsete pikkade ja lühikeste ning üldstrateegiliste positsioonide kontrollimist, kusjuures kauplemispiirid tuleb kehtestada ühikutes, mis sobivad asjaomast liiki finantsinstrumentidele.

5. Kauplemisjärgset kontrolli teevad algoritmi eest vastutavad kauplejad ja investeerimisühingu riskijuhtimisüksus.

Artikkel 18

Turvalisus ja juurdepääsupiirangud

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 1)

1. Investeerimisühing viib ellu kindlaksmääratud eesmärkide ja meetmetega IT-strateegia, mis

a) on kooskõlas investeerimisühingu äri- ja riskistrateegiaga ning on kohandatud selle tegevuse ja riskide järgi, millega ta kokku puutub;

b) põhineb usaldusväärsel IT-korraldusel, mille hulka kuuluvad teenindus, tootmine ja arendustegevus;

c) vastab tõhusale IT-turbe haldamisele.

2. Investeerimisühing kehtestab asjakohase füüsilise ja elektroonilise turbe korra, mis vähendab tema infosüsteemide vastaste rünnete riski nii palju kui võimalik ning sisaldab tõhusat identimise ja juurdepääsu haldamist, ning säilitab seda. See kord peab tagama andmete konfidentsiaalsuse, terviklikkuse, autentsuse ja kättesaadavuse ning investeerimisühingu teabesüsteemide usaldusväärsuse ja kindluse.

3. Investeerimisühing teavitab pädevat asutust viivitamata kõigist tema füüsiliste ja elektrooniliste turvameetmete olulistest rikkumistest. Ta esitab pädevale asutusele juhtumi kohta aruande, märkides ära juhtumi laadi, juhtumi järel võetud meetmed ja algatused sarnaste juhtumite kordumise vältimiseks.

4. Investeerimisühing teeb kord aastas küberrünnakute simuleerimiseks läbistusteste ja haavatavuse kontrolle.

5. Investeerimisühing tagab, et ta suudab tuvastada kõik isikud, kellel on tema IT-süsteemidele olulise kasutaja juurdepääsuõigused. Investeerimisühing piirab selliste isikute arvu ja jälgib nende juurdepääsu IT-süsteemidele, et tagada pidev jälgitavus.

III PEATÜKK

OTSENE ELEKTROONILINE JUURDEPÄÄS

Artikkel 19

Otsese elektroonilise juurdepääsu üldsätted

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 5)

Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja kehtestab põhimõtted ja menetlused tagamaks, et tema otsese elektroonilise juurdepääsu klientide kauplemine vastab kauplemiskoha eeskirjadele ja et otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja täidab direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõike 5 nõudeid.

Artikkel 20

Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujate tehtav kontroll

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 5)

1. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja kohaldab iga oma otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi korraldustevoo suhtes artiklites 13, 15 ja 17 sätestatud kontrolli ja artiklis 16 ette nähtud reaalajalist seiret. See kontroll tehakse lahus ja eraldi kontrollist, mida kohaldavad otsese elektroonilise juurdepääsu kliendid. Eelkõige läbivad otsese elektroonilise juurdepääsu klientide korraldused kauplemiseelse kontrolli, mille kehtestab ja mida kontrollib otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja.

2. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja võib kasutada omaenda kauplemiseelset ja -järgset kontrolli, kolmanda isiku tehtavat kontrolli või kauplemiskoha pakutavat kontrolli ning reaalajalist seiret. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja jääb igal juhul vastutavaks selle kontrolli tulemuslikkuse eest. Samuti tagab otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja, et ainult temal on õigus kehtestada või muuta sellise kauplemiseelse ja -järgse kontrolli ning reaalajalise seire parameetreid või piiranguid. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja kontrollib pidevalt kauplemiseelse ja -järgse kontrolli teostamist.

3. Korralduse esitamise kauplemiseelse kontrolli piirangud põhinevad krediidi- ja riskipiirangutel, mida otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja kohaldab otsese elektroonilise juurdepääsu klientide kauplemistegevuse suhtes. Need piirangud põhinevad otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi esialgsetel hoolsusmeetmetel ja korrapärasel läbivaatamisel, mida teeb otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja.

4. Spondeeritud turulepääsu kasutavate otsese elektroonilise juurdepääsu klientide suhtes kohaldatava kontrolli parameetrid ja piirangud on sama ranged kui otsest turulepääsu kasutavatele otsese elektroonilise juurdepääsu klientidele kehtivad piirangud.

Artikkel 21

Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujate süsteemide kirjeldused

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 5)

1. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja tagab, et tema kauplemissüsteemid võimaldavad tal

a) kontrollida korraldusi, mille on esitanud otsese elektroonilise juurdepääsu klient, kasutades otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja kauplemiskoodi;

b) automaatselt blokeerida või tühistada korraldused, mis on saadud eraisikutelt, kes käitavad kauplemissüsteeme, mis esitavad algoritmkauplemisega seotud korraldusi ja millel puudub luba saata korraldusi otsese elektroonilise juurdepääsu kaudu;

c) automaatselt blokeerida või tühistada korraldused, mis on saadud otsese elektroonilise juurdepääsu kliendilt finantsinstrumendi kohta, millega kauplemiseks tal ei ole luba, kasutades otsese elektroonilise juurdepääsu üksikklientide või otsese elektroonilise juurdepääsu klientide rühma tuvastamiseks ja blokeerimiseks sisemist märgistussüsteemi;

d) automaatselt blokeerida või tühistada korraldused, mis on saadud otsese elektroonilise juurdepääsu klientidelt, kes rikuvad otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja riskijuhtimiskünniseid, kohaldades otsese elektroonilise juurdepääsu üksikklientide, finantsinstrumentide või otsese elektroonilise juurdepääsu klientide rühma suhtes riskipositsioonide kontrolli;

e) peatada tema otsese elektroonilise juurdepääsu klientide edastatud korralduste voog;

f) peatada või tühistada otsese elektroonilise juurdepääsu teenused otsese elektroonilise juurdepääsu kliendile, kui otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja ei ole kindel, et jätkuv juurdepääs on kooskõlas tema õiglase ja korrektse kauplemise ja turu terviklikkuse eeskirjade ja menetlustega;

g) vaadata vajaduse korral läbi otsese elektroonilise juurdepääsu klientide sisemised riskikontrolli süsteemid.

2. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujal on menetlused turuhäirete ja ettevõtjapõhiste riskide hindamiseks, ohjamiseks ja leevendamiseks. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja peab suutma tuvastada isikut, keda tuleb riskiprofiili rikkumistest või kauplemiskoha eeskirjade võimalikest rikkumistest tuleneva vea korral teavitada.

3. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja peab kogu aeg suutma tuvastada oma erinevaid otsese elektroonilise juurdepääsu kliente ja kauplemisüksusi ning nende otsese elektroonilise juurdepääsu klientide kauplejaid, kes esitavad korraldusi otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja süsteemide kaudu, määrates neile kordumatu identimiskoodi.

4. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja, kes lubab otsese elektroonilise juurdepääsu kliendil pakkuda oma klientidele otsest elektroonilist juurdepääsu („edasivolitamine“), peab suutma tuvastada sellise edasivolitamise kasutajatelt pärinevad erinevaid korraldustevooge, ilma et ta peaks teadma sellise korra kasutajate identiteeti.

5. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja salvestab oma otsese elektroonilise juurdepääsu klientide esitatud korraldustega seotud andmed, sealhulgas muudatused ja tühistamised, oma järelevalvesüsteemide genereeritud hoiatusteated ja filtreerimisprotsessis tehtud muudatused.

Artikkel 22

Võimalike otsese elektroonilise juurdepääsu klientide hoolsuskohustuse hindamine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 5)

1. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja hindab oma võimalike otsese elektroonilise juurdepääsu klientide hoolsuskohustust tagamaks, et nad vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja selle kauplemiskoha eeskirjadele, kuhu ta juurdepääsu pakub.

2. Lõikes 1 osutatud hoolsuskohustuse hindamine hõlmab:

a) võimaliku otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi juhtimis- ja omandistruktuuri;

b) nende strateegiate liike, mida võimalik otsese elektroonilise juurdepääsu klient peab rakendama;

c) tulevase otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi tegevuse ülesehitust, süsteeme, kauplemiseelset ja -järgset kontrolli ning reaalajalist seiret. Otsest elektroonilist juurdepääsu pakkuv investeerimisühing, kes võimaldab otsese elektroonilise juurdepääsu klientidel kasutada kolmanda isiku kauplemistarkvara kauplemiskohtadele juurde pääsemiseks, tagab, et tarkvara sisaldab kauplemiseelset kontrolli, mis on samaväärne käesolevas määruses sätestatud kauplemiseelse kontrolliga;

d) võimaliku otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi kohustusi meetmete ja vigadega tegelemisel;

e) võimaliku otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi varasemaid kauplemisharjumusi ja käitumist;

f) võimaliku otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi eeldatavat kauplemise ja korralduste mahtu;

g) võimaliku otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi suutlikkust täita oma finantskohustusi otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja ees;

h) võimaluse korral võimaliku otsese elektroonilise juurdepääsu kliendi varasemaid distsiplinaarmenetlusi.

3. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja, kes lubab edasivolitamist, tagab, et enne sellele kliendile juurdepääsu lubamist on võimalik otsese elektroonilise juurdepääsu klient võtnud kasutusele hoolsuskohustuse raamistiku, mis on vähemalt samaväärne lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud raamistikuga.

Artikkel 23

Otsese elektroonilise juurdepääsu klientide korrapärane läbivaatamine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 5)

1. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja vaatab oma hoolsuskohustuse hindamise protsessid igal aastal läbi.

2. Otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja korraldab igal aastal oma klientide süsteemide ja kontrollimeetmete piisavuse riskipõhise ümberhindamise, võttes eelkõige arvesse muudatusi nende kauplemistegevuses või strateegiate ulatuses, laadis või keerukuses, nende personalis, omandistruktuuris, kauplemis- või pangakontol, õiguslikus seisundis ja finantspositsioonis, ning seda, kas otsese elektroonilise juurdepääsu klient on väljendanud kavatsust anda edasivolitus juurdepääsu kohta, mida otsese elektroonilise juurdepääsu pakkuja talle annab.

IV PEATÜKK

ÜLDISE KLIIRIVA LIIKMENA TEGUTSEVAD INVESTEERIMISÜHINGUD

Artikkel 24

Üldiste kliirivate liikmetena tegutsevate investeerimisühingute süsteemid ja kontrollimeetmed

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 6)

Kõigi süsteemide suhtes, mida kasutab üldise kliiriva liikmena tegutsev investeerimisühing (edaspidi „kliiriv investeerimisühing“) oma klientidele kliirimisteenuste osutamise toetamiseks, kohaldatakse asjakohast hoolsuskohustuse hindamist ja kontrolli.

Artikkel 25

Võimalike kliirimisteenuse klientide hoolsuskohustuse hindamine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 6)

1. Kliiriv investeerimisühing korraldab kliirimisteenuse võimaliku kliendi hoolsuskohustuse esialgse hindamise, võttes arvesse kliirimisteenuse võimaliku kliendi äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust. Iga võimalikku kliirimisteenuse klienti hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

a) krediidivõimekus, sealhulgas kõik antud tagatised;

b) sisemised riskikontrolli süsteemid;

c) kavandatud kauplemisstrateegia;

d) maksesüsteemid ja kord, mis lasevad võimalikul kliirimisteenuse kliendil tagada varade või raha õigeaegse ülekandmise võimendusena, nagu nõuab kliiriv investeerimisühing seoses enda pakutavate kliirimisteenustega;

e) süsteemiseaded ja juurdepääs teabele, mis aitab võimalikul kliirimisteenuse kliendil järgida kõiki kliiriva investeerimisühinguga kokku lepitud maksimaalseid kauplemispiire;

f) kõik tagatised, mis võimalik kliirimisteenuse klient on kliirivale investeerimisühingule andnud;

g) tegevusvahendid, sealhulgas tehnoloogilised liidesed ja ühenduvus;

h) võimaliku kliirimisteenuse kliendi mis tahes seotus finantsturgude terviklikkust tagavate eeskirjade rikkumisega, sealhulgas osalemine turukuritarvituses, finantskuriteos või rahapesus.

2. Kliiriv investeerimisühing vaatab oma kliirimisteenuse klientide jooksva tegevuse lõikes 1 loetletud kriteeriumide alusel igal aastal läbi. Direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõikes 6 osutatud siduv kirjalik leping peab sisaldama neid kriteeriume ja selles sätestatakse, kui sageli vaatab kliiriv investeerimisühing oma kliirimisteenuse klientide tegevuse nende kriteeriumide alusel läbi, kui seda läbivaatamist tehakse sagedamini kui kord aastas. Siduvas kirjalikus lepingus sätestatakse tagajärjed, mis kaasnevad kliirimisteenuse kliendile, kes ei täida neid kriteeriume.

Artikkel 26

Positsioonipiirangud

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 6)

1. Kliiriv investeerimisühing kehtestab ja teatab oma kliirimisteenuse klientidele asjakohased kauplemis- ja positsioonipiirangud, et leevendada enda vastaspoole, likviidsus-, tegevus- ja muid riske.

2. Kliiriv investeerimisühing kontrollib oma kliirimisteenuste klientide positsioone lõikes 1 osutatud piirangute suhtes võimalikult reaalaja piires ning tal on asjakohane kauplemiseelne ja -järgne menetlus positsioonipiirangute rikkumiste riski juhtimiseks, kasutades asjakohast tagatiste tava ja muid sobivaid vahendeid.

3. Kliiriv investeerimisühing dokumenteerib kirjalikult lõikes 2 nimetatud menetluse ja märgib, kas kliirimisteenuse kliendid järgivad seda.

Artikkel 27

Teabe avalikustamine osutatavate teenuste kohta

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 6)

1. Kliiriv investeerimisühing avaldab tingimused, mille kohaselt ta oma kliirimisteenuseid pakub. Ta pakub neid teenuseid mõistlikel kaubanduslikel tingimustel.

2. Kliiriv investeerimisühing teavitab oma võimalikke ja olemasolevaid kliirimisteenuse kliente kaitse- ja kulutasemest, mis on seotud tema pakutava lahususe eri tasemetega. Teave lahususe eri tasemete kohta sisaldab iga vastava taseme peamist õiguslikku mõju, sealhulgas antakse teavet asjaomases jurisdiktsioonis kohaldatava maksejõuetusõiguse kohta.

V PEATÜKK

ALGORITMIPÕHINE VÄLKKAUPLEMISTEHNIKA JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 28

Korralduste andmete sisu ja vorming

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 2)

1. Algoritmipõhist välkkauplemistehnikat kasutav investeerimisühing talletab vahetult pärast korralduse esitamist iga esitatud korralduse üksikasjad, kasutades II lisa tabelites 2 ja 3 sätestatud vormingut.

2. Algoritmipõhist välkkauplemistehnikat kasutav investeerimisühing ajakohastab lõikes 1 osutatud teavet II lisa tabelite 2 ja 3 neljandas veerus kirjeldatud normides ja vormingutes.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeid säilitatakse viis aastat alates kuupäevast, mil korraldus esitati kauplemiskohale või muule investeerimisühingule täitmiseks.

Artikkel 29

Jõustumine ja kohaldamine

(direktiivi 2014/65/EL artikli 17 lõige 2)

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 19. juuli 2016 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014,, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

(5) Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning kõnealuse direktiivi jaoks määratletud mõistetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

I LISA Kriteeriumid, mida tuleb arvestada investeerimisühingu enesehindamisel vastavalt artikli 9 lõikele 1 1. Investeerimisühing peaks oma äritegevuse laadi kaaludes arvestama vajaduse korral järgmist: a) ühingu ja vajaduse korral tema otsese elektroonilise juurdepääsu klientide õiguslik seisund, sealhulgas regulatiivsed nõuded, mida kohaldatakse tema kui investeerimisühingu suhtes direktiivi 2014/65/EL alusel, ning teised asjaomased regulatiivsed nõuded; b) ühingu roll turul, sealhulgas see, kas ta on turutegija ja kas ta täidab korraldusi klientide jaoks või kaupleb pigem ainult oma arvel; c) kauplemise ja ühingu muude protsesside ja muu tegevuse automatiseerituse tase; d) ühingu kaubeldavate instrumentide, toodete ja varaklasside liigid ja õiguslik seisund; e) ühingu kasutatavate strateegiate liigid ja nende strateegiatega kaasnevad riskid ühingu enda riskijuhtimisele ning turgude õiglasele ja korrektsele toimimisele; ühing võtab eelkõige arvesse nende strateegiate laadi, nagu turutegemine või arbitraaž, ja seda, kas need strateegiad on pikaajalised, lühiajalised, suunatud või suunamata; f) ühingu strateegiate ja kaubandustegevuse latentsusaja tundlikkus; g) kaubanduskohtade ja teiste juurdepääsetavate likviidsuse kauplemisplatvormide liik ja õiguslik seisund ning eelkõige see, kas kauplemistegevus nendes kauplemiskohtades ja teistel likviidsusturgudel on avatud, anonüümne või börsiväline; h) ühingu kasutatavad ühenduvuslahendused ja see, kas tal on juurdepääs kauplemiskohtadele liikmena, otsese elektroonilise juurdepääsu kliendina või otsese elektroonilise juurdepääsu pakkujana; i) millises ulatuses ühing sõltub oma algoritmide või kauplemissüsteemide väljatöötamisel või säilitamistöös hoidmisel kolmandatest isikutest ja kas need algoritmid või kauplemissüsteemid on töötatud välja iseseisvalt, koostöös kolmanda isikuga, ostetud temalt või talle edasi antud; j) ühingu omandiõigus ja juhtimisstruktuur, see, kuidas see on korralduslikult ja tegevuslikult üles ehitatud ning kas see on partnerettevõte, tütarettevõtja, börsil noteeritud äriühing või muu; k) ühingu riskijuhtimine, nõuetele vastavus, auditistruktuur ja korraldus; l) ühingu asutamise kuupäev, tema töötajate kogemuste ja pädevuse tase ning see, kas ühing on loodud hiljuti. 2. Investeerimisühing peaks oma äritegevuse ulatust kaaludes arvestama vajaduse korral järgmist: a) paralleelselt toimivate algoritmide ja strateegiate arv; b) kaubeldavate üksikinstrumentide, toodete ja varaklasside arv; c) käitatavate kauplemisüksuste ning korralduste täitmise eest vastutatavate füüsiliste isikute ja algoritmide kasutatavate üksikute kauplemisidentifikaatorite arv; d) sõnumimahuga seotud võimekus ja eelkõige esitatud, kohandatud, tühistatud ja täidetud korralduste arv; e) tema bruto- ja netopositsioonide rahaline väärtus päevasiseselt ja üleöö; f) nende turgude arv, millele pääsetakse juurde kas liikmena või osalejana või otsese elektroonilise juurdepääsu kaudu; g) ühingu klientide arv ja suurus ning eriti ühingu otsese elektroonilise juurdepääsu klientide arv; h) nende ühispaiknevate või lähestikku paiknevate kohtade arv, millega ühing on ühendatud; i) ühingu ühenduvustaristu jõudlus; j) ühingu kliirivate liikmete või kesksete vastaspoolte arv; k) ühingu suurus kauplejate arvu ning front-office'i, middle-office'i ja back-office'i täistööajale taandatud töötajate arvu alusel; l) ühingu füüsiliste asukohtade arv; m) nende riikide ja piirkondade arv, kus toimub ühingu kauplemistegevus; n) ühingu aastasissetulek ja kasum. 3. Investeerimisühing peaks oma äritegevuse keerukust kaaludes arvestama vajaduse korral järgmist: a) ühingu või tema klientide rakendatavate strateegiate laad, see, millises ulatuses ühing neid strateegiaid tunneb ja eelkõige see, kas neid strateegiaid kohaldatakse algoritmide suhtes, mis algatavad korraldusi seoses korreleeruvate instrumentidega või mitmes kauplemiskohas või likviidsuse kauplemisplatvormil; b) ühingu algoritmid seoses kodeerimisega; sisenditega, millest algoritmid sõltuvad; vastastikuse sõltuvusega ja algoritmides sisalduvate eeskirjaeranditega või muuga; c) ühingu kauplemissüsteemid kasutatavate kauplemissüsteemide mitmekesisuse põhjal ja see, millises ulatuses ühing kontrollib oma kauplemissüsteemide seadistamist, kohandamist, testimist ja läbivaatamist; d) ühingu struktuur omandiõiguse ja selle juhtimise ning organisatsioonilise, tegevuse, tehnilise, füüsilise või geograafilise korralduse mõistes; e) ühingu ühenduvus-, tehnoloogiliste või kliirimislahenduste mitmekesisus; f) ühingu füüsiliste taristute mitmekesisus; g) tegevuse sisseostmise ulatus, mida ühing kasutab või pakub, eriti kui sisse ostetakse põhifunktsioone; h) ühingu otsese elektroonilise juurdepääsu pakkumine või kasutamine, olgu tegemist otsese turulepääsu või spondeeritud turulepääsuga, ning see, millistel tingimustel otsest elektroonilist juurdepääsu klientidele pakutakse, ja i) ühingu või tema klientide kauplemiskiirus.