ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(4)

Madalmaade ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastavad asjaomaste toimeainete kohta esitatud toimikud direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti näib, et esitatud toimikud vastavad direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele ühe asjaomaseid toimeaineid sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotlejad on vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud seejärel asjaomased toimikud komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
3.

Kuupäev, millest alates mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmine lõpetatakse vastavalt algmääruse artiklitele 35 ja 41 ning rakendusmääruse artiklitele 62 ja 63, on elukohajärgse asutuse poolt pädevale asutusele teatatud registreerimise tühistamise kuupäev või pädeva asutuse poolt elukohajärgsele asutusele teatatud hüvitiste saamiste õigust tõendava dokumendi tühistamise kuupäev. See kuupäev märgitakse tühistamisdokumendile ning see on ühtlasi hüvitiste saamiste õigust tõendava dokumendi kohaldamise lõpetamise kuupäev, st: i) asjaomase isiku surmakuupäev või kuupäev, mil asjaomase isiku elukohaks saab teine liikmesriik ii) kuupäev, millal omandatakse õigus saada mitterahalisi hüvitisi elukohajärgse liikmesriigi või teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt vastavalt määrustele seoses kutsetegevuse teostamise või pensioni saamisega iii) kuupäev, millal pereliikmed ei vasta enam pereliikmete mitterahaliste hüvitiste saamise tingimustele vastavalt elukohajärgse liikmesriigi õigusaktidele. Riigi asutused peavad tagama, et õiguse omandamise või registreerimise kuupäeva ja tühistamisedokumendist teatamise kuupäeva vaheline aeg oleks võimalikult lühike. Eelkõige peaks kindlustatud isiku elukoha kindlaksmääramine põhinema nõuetekohaselt kontrollil vastavalt rakendusmääruse artiklile 11.
2.

Euroopa ravikindlustuskaardi, seda asendava dokumendi või mõne muu hüvitiste saamiste õigust tõendava dokumendi alusel antud hüvitiste tagasimaksmise nõude võib tagasi lükata ja taotluse kreeditorasutusele tagasi saata näiteks juhul, kui — nõue on puudulik ja/või puudulikult täidetud; — nõue käsitleb hüvitisi, mis anti hüvitiste saajale ajavahemikus, kui tema esitatud Euroopa ravikindlustuskaart või mõni muu hüvitiste saamise õigust tõendav dokument ei kehtinud. Nõuet ei tohi tagasi lükata põhjendusel, et isik ei ole enam kindlustatud asutuse poolt, kes talle Euroopa ravikindlustuskaardi või mõne muu hüvitiste saamise õigust tõendava dokumendi välja andis, juhul kui hüvitiste saaja sai hüvitised tema esitatud dokumendi kehtivusajal. Asutus, mis on kohustatud tagasi maksma Euroopa ravikindlustuskaardi alusel antud hüvitiste kulud, võib nõuda asutuselt, kus isik oli hüvitiste andmise ajal seaduslikult registreeritud, nende hüvitiste kulu tagasimaksmist esimesena nimetatud asutusele või juhul, kui isikul ei olnud Euroopa ravikindlustuskaardi kasutamise õigust, lahendada küsimus kokkuleppel asjaomase isikuga.
(5)

Juhul, kui töötaja aktiivne töötegevus peatati palgata puhkuse tõttu, mille aluseks oli lapse sünd ja selle lapse kasvatamine, viitas Euroopa Ühenduste Kohus (3) nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 (4) artiklile 73 koostoimes määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 13 lõike 2 punktiga a (5). Niisugust palgata puhkust tuleb seepärast määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 kohaldamisel käsitada samuti töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisena. Sellega seoses rõhutas kohus, et eespool nimetatud sätteid võib kohaldada ainult siis, kui kõnealune isik on töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 1 punkti a (6) tähenduses, mille nõue on, et kõnealune isik oleks hõlmatud vähemalt ühe sotsiaalkindlustusliigiga. See jätab välja palgata puhkusel olevad isikud, kellel puudub asjaomases liikmesriigis igasugune sotsiaalkindlustus.
(1)

Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollitoimingute üldnõuded, et kontrollida eelkõige selliste eeskirjade täitmist, mille eesmärgiks on inimesi ja loomi ohustavaid riske ennetada ja kõrvaldada või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagades sööda- ja toidualase õiglase kaubanduse ning kaitstes tarbijate huve. Määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada koolituskursusi liikmesriikide pädevate asutuste töötajatele, kes vastutavad selles määruses osutatud ametliku kontrollimise eest, kusjuures kursustel võivad osaleda ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit töötajad. Kõnealustel kursustel võidakse anda koolitust ka liidu sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta.
(3)

Kuna eri liikmesriikide sotsiaalkindlustusasutuste tavad töötuse liigi kindlaksmääramise tõlgendamisel on erinevad, on tähtis täpsustada nimetatud artikli reguleerimisala, et kehtestada ühetaolised ja tasakaalustatud kriteeriumid, mille järgi nimetatud asutused seda artiklit kohaldaksid.
4.

Pädev asutus peab mitterahalised hüvitised, mille on kehtiva Euroopa ravikindlustuskaardi alusel andnud selle liikmesriigi asutus, kus isik ajutiselt viibib, hüvitama jõusolevate eeskirjade kohaselt. Kehtiv Euroopa ravikindlustuskaart on kaart, millele märgitud kehtivusaeg ei ole veel lõppenud. Pädev asutus ei või keelduda hüvitise kulusid tagasi maksmast põhjusel, et isik ei ole enam kindlustatud Euroopa ravikindlustuskaardi välja andnud asutuses, kui hüvitised on antud ravikindlustuskaardi või ajutise asendussertifikaadi omanikule ravikindlustuskaardi või asendussertifikaadi kehtivusajal.
b)

mitterahalised hüvitised, mis ei tulene hoolduskindlustusest, kuid millel on samad omadused ja eesmärk kui alapunktis a osutatud hüvitistel, tingimusel et neid saab pidada mitterahalisteks sotsiaalkindlustushüvitisteks põhimääruse tähenduses ja et neid on võimalik omandada samamoodi kui alapunktis a nimetatud hüvitisi kooskõlas põhimääruse eespool nimetatud artiklite sätetega. Punktides a ja b osutatud mitterahalised hüvitised arvatakse eespool punktis 1 osutatud kulutuste hulka.
(4)

Lojaalse koostöö põhimõte, nagu see on sätestatud ka asutamislepingu artiklis 10, nõuab samuti, et asutused hindaksid nõuetekohaselt kõnealuste määruste kohaldamiseks olulisi asjaolusid. Kui on kahtlusi mõne dokumendi kehtivuses või mõne tõendusmaterjali õigsuses või kui liikmesriikidel on erimeelsusi küsimuses, kelle õigusakte tuleb kohaldada või milline asutus peab hüvitist maksma, on määrusega (EÜ) nr 883/2004 hõlmatud isikute huvides, et asjaomaste liikmesriikide asutused või võimuorganid jõuavad mõistliku aja jooksul kokkuleppele.
4.

Lisa C osas loetletud otsuseid kohandab halduskomisjon võimalikult kiiresti, nõnda et need vastaksid määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sätetele, sest nende otsuste põhimõtteid on vaja kohaldada ka kõnealuste määruste puhul.
(5)

Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punktist f tuleneb, et piirialatöötajate elukoht on muus riigis kui see, kus nad kutsetööga tegelevad; tulenevalt kõnealuse määruse artikli 11 lõike 3 punktist a on viimane liikmesriik pädev liikmesriik ja seega ei ole kahtlust, et sellised töötajad kuuluvad nimetatud määruse artikli 65 kohaldamisalasse.
(3)

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 25 A osa lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et selle sättega oleksid kaetud kõik mitterahalised hüvitised, mida antakse seoses krooniliste või olemasolevate haigustega. Euroopa Kohus on määranud, (3) et mõistet „vajalik ravi” ei tohiks tõlgendada nii, et nimetatud hüvitised hõlmaksid ainult äkilisest haigusest tingitud ravi. Asjaolu, et kindlustatu tervisliku seisundi muutuse tõttu vajalikuks muutunud ravi tema ajutisel viibimisel teises liikmesriigis võib olla seotud eelnevalt olemasoleva patoloogiaga, näiteks kroonilise haigusega, millest ta on teadlik, ei tähenda iseenesest, nagu poleks vastavate sätete kohaldamiseks vajalikud tingimused täidetud.
ET Euroopa Liidu Teataja L 145/1

NÕUKOGU OTSUS,

22. märts 2010,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

(2010/319/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (edaspidi „assotsiatsioonileping”), (1) jõustus 20. novembril 1995.

(2) Assotsiatsioonilepingu artikliga 47 nähakse ette vajaduse korral Euroopa vastavushindamise lepingu sõlmimine ja assotsiatsioonilepingu artikliga 55 nähakse ette, et tuleb teha kõik lepinguosaliste õigusnormide ühtlustamiseks.

(3) Tuleks allkirjastada assotsiatsioonilepingu protokoll, mis käsitleb tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (edaspidi „protokoll”), mis parafeeriti Brüsselis 24. juunil 2009,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (mis käsitleb tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (edaspidi „protokoll”) (2) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud liidu nimel protokollile alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. märts 2010 Nõukogu nimel eesistuja M. Á. MORATINOS

(1) EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

(2) Protokoll avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljem.
(3)

Nimetatud määruse artikli 12 lõike 1 kohaldamise määrav tingimus on otsese töösuhte olemasolu tööandja ja töötaja vahel ning sidemete olemasolu tööandja ja liikmesriigi vahel, kus tööandja on asutatud. Nimetatud määruse artikli 12 lõike 2 kohaldamise määrav tingimus on see, et isik tegeleb sarnase olulise tegevusega liikmesriigis, kus isik on asutatud.
(5)

Isikutuvastus on määruste haldamisel otsustava tähtsusega, seda nii isikute jälgimiseks asutuse andmebaasis kui ka selleks, et kindlaks teha, et isik on see, kes ta väidab end olevat.
(3)

Osalejate komiteel on missiooni EUSEC RD Congo igapäevases juhtimises võtmeroll. See on põhifoorum, kus arutatakse kõiki missiooni igapäevast juhtimist käsitlevaid küsimusi. Poliitika- ja julgeolekukomitee, mis teostab missiooni üle poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist, peab arvesse võtma osalejate komitee seisukohti,
(4)

Määruse (EÜ) nr 1211/2009 kohaselt on läbivaadatud raamistikus töörühmale antud varasemast olulisem roll ja suurem tunnustus nii elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) enda moodustamise kaudu kui ka liites selle tegevuse reguleerimispoliitika arenguga ja mehhanismidega, mis on ette nähtud selleks, et tagada eeskirjade järjepidev kohaldamine liikmesriikides. Määruse kohaselt peaks BEREC eelkõige asendama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma ja tegutsema riikide reguleerivate asutuste vahelise ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelise ainsa koostööfoorumina nende asutuste kõikide ELi reguleerivast raamistikust tulenevate ülesannete täitmisel.
(7)

Hinnates Kreeka võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2010. aastaks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele: — pärast artikli 104 lõike 7 kohast nõukogu 2009. aasta aprilli soovitust võtsid Kreeka ametiasutused puudujääki vähendavaid meetmeid, mis on sätestatud 2009. aasta eelarveseaduses, stabiilsusprogrammi 2009. aasta jaanuaris ajakohastatud versioonis ja eelarvemeetmete 2009. aasta märtsi lisapaketis. Kuigi makromajanduslikud tingimused on halvenenud ametiasutuste arvatust enam, on riigi rahanduse seisund halvenenud veelgi rohkem, kui oleks võinud eeldada prognoositust suurema majandussurutise mõju ja Kreeka valitsuse rakendatud eelarvepoliitika põhjal. Eelkõige kulude poolel osutab eelarve täitmine 2009. aastal märkimisväärsele kulude ületamisele, millest üle poole on seotud eelarves kajastatust suuremate töötajate tasudega ja suuremate kapitalikuludega. Tulude poolel osutab eelarve täitmine 2009. aastal olulistele puudujääkidele maksukogumise süsteemis, sealhulgas maksunormide järgimises; — Kreeka ametiasutused teatasid 25. juunil 2009 täiendavatest puudujääki vähendavatest suvakohastest meetmetest, mille hinnanguline mõju eelarvele on ligikaudu 1,25 protsendipunkti SKPst. Enamikku meetmetest ei ole Kreeka ametiasutused siiski veel rakendanud ja peaaegu 1 protsendipunkti ulatuses SKPst olid need ajutised (ühekordsed meetmed) ning suunatud lisatulude saamisele, seega ei ole need kooskõlas nõukogu soovitustega tugevdada 2009. aastal eelarve kohandamist alaliste meetmetega peamiselt kulude poolel; — lisaks ei ole 2009. aastal rakendatud fiskaalsed konsolideerimismeetmed piisavad, et saavutada 2009. aastal valitsemissektori puudujäägieesmärk 3,7 % SKPst. Samuti ei lahenda need välisest tasakaalustamatusest tingitud ja Kreeka majanduse halveneva konkurentsivõimega seotud probleeme, nagu nõukogu oli soovitanud; — võla ja SKP suhte prognoositud suur tõus ületab valitsemissektori netolaenude seisundi halvenemise mõju, mis osutab võla taset mõjutavate muude tegurite kui netolaenuvõtmine ebapiisavale kontrollimisele.
(79)

Samuti on oluline kontrollida, kas tootmine oli kooskõlas nõudluse arenguga, nagu nõutakse otsuses 94/173/EÜ esitatud esimeses erandis. Komisjonile esitatud teabest nähtub (vt põhjendus 43), et nõudlus nende toodete järele tuli peamiselt supermarketitelt ning et lepingud olid sõlmitud vähemalt viie supermarketiga. Komisjon leiab, et see on tõsiseltvõetav märk asjaolust, et uuenduslikkus on kooskõlas nõudluse arenguga. Seda kinnitab ka asjaolu, et Madalmaade ametiasutuste osundatud [x] (vt põhjendus 55) suurendas tänu Farm Dairy müüdud piimale tunduvalt oma käivet.
(36)

Laenutagatisega on teine lugu. Kreeka esitatud teave näitab, et tagatis hõlmas laenu, mida ELVO võttis, et täita Kreeka relvajõududele mõeldud sõidukite tellimused. Esimene tellimus oli seotud […], mis kuuluvad selgelt EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse kuuluva sõjavarustuse nimekirja. Teine tellimus käsitles […], mida esmapilgul võib pidada kahesuguse kasutusega toodeteks ja mis kuuluvad EÜ asutamislepingu artikli 296 kohaldamisalasse ainult juhul, kui need on mõeldud konkreetselt sõjaliseks otstarbeks. Selles küsimuses on Kreeka ametlikult teatanud, et […] on toodetud Kreeka relvajõudude […] spetsifikaatide kohaselt. Komisjon nõustub, et […] kuuluvad oma näitajate poolest punktis 30, eelkõige seal osutatud punkti 6 alapunkti b toodete nimekirja. Lisaks sellele on Kreeka kinnitanud komisjonile, et kõik […] on tarnitud […] üksnes sõjalisel otstarbel kasutamiseks, mida on kinnitatud ka kaitseministeeriumi kirjas. Kreeka on ka väitnud, et […] on mõeldud sõjalisteks operatsioonideks ja nende toetamiseks ning neid peeti selleks otstarbeks sobivateks […]. Komisjon nõustub, et kõnealused sõidukid on vajalikud Kreeka oluliste julgeolekuhuvide kaitseks.
(9)

Bulgaaria väidetavaid raskusi ei ole põhjustanud ELi siseturu eeskirjad, vaid need on seotud ELi keskkonnaalaste õigusaktide järgimisega. Need ei ole lühiajalised raskused, mis on tekkinud kolme aasta jooksul pärast Bulgaaria ühinemist ELiga. Need olid olemas juba siis, kui kavandati ühinemisakti ning selle VI lisa, mis hõlmab Bulgaaria suhtes kohaldatavaid üleminekumeetmeid, sh ka direktiiviga 2001/80/EÜ seotuid.
(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikele 7 võivad liikmesriigid pärast maaelu arengu programmi lõpetamist otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 33 lõikes 4 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja need kaetakse seega ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 33 lõikele 5.
(3)

Vastavalt nõukogu otsusele 2006/426/EÜ (1) kirjutati kõnealune leping ühenduse nimel 5. mail 2006 alla, eeldusel et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.
(5)

Lisaaruande kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitanud eksperdihinnangu ning see edastati komisjonile 14. juulil 2009 toiduohutusameti teadusliku aruandena trifluraliini kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid nimetatud aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 11. mail 2010 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena trifluraliini kohta.
(1)

Liikmesriigid võivad otsustada kinnitada kolmandate riikide välja antud meremeeste kutsetunnistused tingimusel, et komisjon on asjakohast kolmandat riiki tunnustanud ning on tagatud, et see riik täidab muudetud 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW konventsioon) (2) nõudeid.
b)

dokumentidega T2 SM ja T2L SM seotud imporditollimaksud määravad kindlaks käesoleva otsuse II lisas osutatud tolliasutused siis, kui need maksud võetakse arvele, ja need kantakse punktis a osutatud raamatupidamisarvestusse. Kui transiidiprotseduuri T2 SM lähtetolliasutus või dokumendi T2L SM välja andnud tolliasutus ei ole saanud kolme kuu jooksul teavet, mida on vaja tõendamaks lähtetolliasutusele või väljaandnud tolliasutusele, et kaubad on jõudnud San Marino Vabariiki, korrigeeritakse raamatupidamisarvestuse esialgset kannet. Sellisel juhul käsitatakse imporditollimaksu liidu omavahendina ja see kantakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktiga a ette nähtud raamatupidamisarvestusse või vajaduse korral nimetatud määruse artikli 6 lõike 3 punktiga b ette nähtud eraldi raamatupidamisarvestusse. Eespool osutatud sätteid kohaldatakse mutatis mutandis ka kompensatsioonitoodete või muutmata kujul kaupade müügi korral San Marino Vabariigi territooriumil seestöötlemise protseduuri raames või siis, kui kaupade puhul on tekkinud tollivõlg ajutise impordi protseduuri raames;
(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumisest tingitud maailmakaubanduse struktuurimuutuste tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.
(7)

Kolmandaks tuleb krediidireitingute andmisel järgida põhimõtteid, standardeid ja menetlusi, millega tagatakse krediidireitingualase tegevuse piisav usaldusväärsus ja sõltumatus, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1060/2009. Raha- ja finantsseadustiku sätetega, eelkõige artiklitega L. 142–9 ja L. 164–2, tagatakse, et Prantsusmaa keskpangas töötavad analüütikud ja muud ametnikud on kohustatud hoidma ametisaladust ning järgima huvidekonflikti käsitlevaid eeskirju, mis on osa ametialase eetika eeskirjadest ning Prantsusmaa keskpanga finantseetika koodeksist, mille on heaks kiitnud majandus-, rahandus- ja tööstusminister. Lisaks sellele sisaldavad Prantsusmaa keskpanga personalieeskirjad sätteid, mille eesmärk on selgesõnaliselt vältida ametnike sattumist või jäämist huvidekonflikti olukordadesse. Prantsusmaa keskpangas on kehtestatud sisekontrollimehhanism, mille toimimist korraldab sõltumatu eetikaametnik ja ta kaastöötajad, kes vastutavad eetikakoodeksi kohaldamise kontrollimise eest, või Prantsusmaa keskpanga juhtimisstruktuuri kuuluv järelevalvekolleegium, mis moodustavad tõhusad vahendid teostamaks järelevalvet kõnealuste usaldusväärsust ja sõltumatust käsitlevate eeskirjade järgimise üle. Kuna kõnealused nõuded on sätestatud seaduses, siis saab nende eiramise korral kohaldada sanktsioone. Lisaks on juhendis sätestatud menetluseeskirjad ning asjakohased standardid, et tagada: i) krediidireitingu andmise protsessi (sealhulgas otsustamisprotsessi kindlaksmääramine, otsuste jälgitavus ja kvaliteedikontrolli protsessid) usaldusväärsus ja kvaliteet; ii) asjakohane läbipaistvus ja teabevahetuskord (sealhulgas krediidireitingutele juurdepääsu käsitlevad eeskirjad, meetodite avaldamine ning krediidireitingualase tegevuse areng); ja iii) meetmed huvidekonflikti vältimiseks (sealhulgas analüütikute poolt nõuetekohase hoolsuse järgimine, riiklike ja piirkondlike krediidireitingukomiteede toimimine).
(4)

Toiduabi komitee 101. istungil 9. detsembril 2009 väljendasid mõned liikmed oma valmisolekut pikendada 1999. aasta toiduabi konventsiooni ühe aasta võrra kuni 30. juunini 2011. Euroopa Liit asus seisukohale, et ta töötab selle suunas, et 2010. aasta juunis saaks vastu võtta otsuse 1999. aasta toiduabi konventsiooni tuleviku suhtes ning et ettevalmistusi võiks kohe alustada ilma, et see piiraks 2010. aasta juunis toiduabi komitee 102. istungil esitatavat ametlikku seisukohta.
(29)

Põhjenduses 20 kirjeldatud meetmed tunduvad vastavat riigiabi mõistele selles tähenduses, et nendega seotud vahendeid antakse riigi ressurssidest selleks, et hüvitada riigiasutuste finantsmeetmete rakendamise tulemusena saamata jäänud tulu või kehtestada linnuliha ostuhinnad, ning et need meetmed võivad mõjutada kaubavahetust sellepärast, et Itaalia osakaal kõnealuses toodangus on suur (2004. aastal oli Itaalia Euroopa Liidu suuruselt neljas linnulihatootja).
(5)

Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 953/2009 eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (4) on sätestatud vitamiinide, mineraaltoitainete ja muude ainete toidus kasutamise kord. Raud(III)naatrium-EDTAd tuleks lubada kasutada ilma, et see piiraks nimetatud õigusaktide kohaldamist. Käesoleva otsuse II lisas sätestatud piirmäärad kehtivad ainult EDTA kohta ilma, et see piiraks mis tahes selliste piirmäärade kohaldamist, mis on kehtestatud raua toidule lisamise suhtes. Teadusliku hindamise alusel on kindlaks tehtud, et raud(III)naatrium-EDTA vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.