ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Kooskõlas Pariisi kokkuleppega avaldas komisjon 11. detsembril 2019 teatise Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkuleppe“, milles kohustub võitlema kliima- ja keskkonnaprobleemidega ning muutma liidu õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Teatises „Euroopa roheline kokkuleppe“, milles esitatakse uus majanduskasvu strateegia, osutatakse vajadusele toetada puhta terase läbimurdetehnoloogiat, mis viib 2030. aastaks süsinikuheiteta terasetootmiseni, ning uurida, kas selleks on võimalik kasutada osa Euroopa Söe- ja Teraseühenduse raames likvideeritavatest rahalistest vahenditest. Samuti märgitakse teatises, et „[k]õik liidu meetmed ja kogu poliitika peaksid toimima koos selle nimel, et liidul oleks võimalik saavutada edukas ja õiglane üleminek kestlikule tulevikule“. Kooskõlas teatises osutatud põhimõttega mitte tekitada kahju vaadatakse läbi söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi eesmärgid, et need ei hõlmaks enam tegevusi, millega jätkatakse söe kaevandamist, töötlemist ja selle kasutamist ilma kasvuhoonegaase oluliselt vähendava tehnoloogiata.
(7)

ICAO sisereeglid, eelkõige tähtajad, mille ICAO on kehtestanud ICAO osalisriikidele erinevustest teatamiseks, ning lennundusohutuse valdkonnas igal aastal teatatavate erinevuste suur arv raskendavad liidu nimel võetava seisukoha õigeaegset kindlaksmääramist aluslepingu artikli 218 lõikel 9 põhineva nõukogu otsusega iga teatatava erinevuse kohta. Lisaks puudutavad ICAO nõukogu poolt lennundusohutuse valdkonnas vastu võetud standardid suures osas liidu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi. Seepärast on tõhus ja asjakohane kehtestada raamistik kriteeriumide ja korra jaoks, mida tuleb järgida liidu ainupädevusse kuuluvate lennundusohutuse valdkonna standarditega seotud erinevustest teatamiseks, ilma et see piiraks Chicago konventsioonist tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi.
3.

Artikli 6 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega: „3. Kui tegu on juhtumiga, mille puhul toimkonna poole pöördunud asutuse taotlus tugineb eelkõige OLAFi edastatud teabele, osaleb OLAFi esindaja toimkonna koosolekutel ning suulistes ja kirjalikes menetlustes. Ta esitab esimehe taotlusel märkusi. Kui tegu on juhtumiga, mille puhul toimkonna poole pöördunud asutuse taotlus tugineb täielikult või osaliselt Euroopa Prokuratuuri edastatud teabel, peab teabe edastamine Euroopa Prokuratuuri poolt ja tema osalemine vaatlejana olema kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 2017/1939 artikli 103 lõikes 1 osutatud lepingu sätetega. 4. Muude juhtumite puhul võib esimees esitada taotluse, et OLAF annaks teavet või esitaks arvamusi. Esimees võib esitada taotluse ka Euroopa Prokuratuurile, et see annaks teavet või esitaks arvamusi kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 103 lõikes 1 osutatud lepingu sätetega.“
(2)

Komisjoni rakendusotsusega C(2016) 5884 (3) esitas komisjon CENile taotluse koostada ja vaadata läbi direktiivi 2014/33/EL toetavad harmoneeritud standardid, tagamaks, et need kajastavad jätkuvalt üldtunnustatud tehnika taset, et täita direktiivi 2014/33/EL I lisas sätestatud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ (4) I lisas sätestatud olulisi tervisekaitse- ja ohutusnõudeid, nagu on sätestatud direktiivi 2014/33/EL I lisa punktis 1.1.
(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (3) artikli 32 lõikega 6 on ette nähtud, et vältimaks toetuse maksmist ebaseaduslike põllukultuuride puhul on kanepi tootmiseks kasutatavad maa-alad toetuskõlblikud üksnes siis, kui kasutatavate sortide tetrahüdrokannabinooli (THC) sisaldus ei ületa 0,2 %.
(2)

Artiklit 2b muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „1. Kui nakatunud reisija tuvastanud liikmesriigi EWRSi pädevad asutused esitavad reisija asukoha andmevahetusplatvormil hoiatusteate, edastavad nad järgmised reisija asukoha vormi andmed selle liikmesriigi EWRSi pädevatele asutustele, kust nakatunud reisija algselt lahkus või kus on tema elukoht, kui tema elukoht on algsest lähtekohast erinev, või nakatunud reisija viimaseks lähtekohaks olnud liikmesriigi asutusele, kui liikmesriik nõuab reisija asukoha vormi täitmist ainult reisi viimase etapi kohta:“; b) lisatakse järgmised lõiked: „1a. Samuti edastavad EWRSi pädevad asutused reisija asukoha andmevahetusplatvormi kaudu lõikes 1 osutatud reisija asukoha vormi andmed lähikontaktsete isikute kohta EWRSi pädevatele asutustele nendes liikmesriikides, mis on kõnealuste isikute algne lähtekoht või nende alaline elukoht, või selle liikmesriigi asutusele, mis on nakatunud reisija viimane lähtekoht, kui liikmesriik nõuab reisija asukoha vormi täitmist ainult reisi viimase etapi kohta, tingimusel et sellised andmed koguti seoses kontaktide jälgimise meetmetega pärast nakatunud reisija tuvastamist, ning et nende andmete edastamine on vajalik kontaktide jälgimiseks. 1b. Lõigetes 1 ja 1a osutatud andmeid edastavad EWRSi pädevad asutused märgivad, kas tegemist on nakatunud reisijaga või lähikontaktse isikuga.“; c) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Nakatunud reisija või lähikontaktse isiku algse või viimase lähtekoha liikmesriigi EWRSi pädevad asutused võivad saadud reisija asukoha vormi andmed edastada lähteliikmesriigile, mis ei ole reisija asukoha vormis deklareeritud lähteliikmesriik, kui neil on täiendavat teavet selle kohta, milline liikmesriik peaks kontakte jälgima.“; d) lõiget 3 muudetakse järgmiselt: i) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „Kui see on lähikontaktsete isikute tuvastamiseks vajalik, edastavad nakatunud reisija tuvastanud liikmesriigi EWRSi pädevad asutused reisija asukoha andmevahetusplatvormil hoiatusteadet esitades järgmised reisija asukoha vormi andmed kõikide liikmesriikide EWRSi pädevatele asutustele kõnealuse reisija reisi iga teadaoleva etapi kohta:“; ii) punktid a ja b asendatakse järgmisega: „a) iga asjaomase reisi lähtekoht, välja arvatud juhul, kui lähtekoht on võimalik kindlaks teha punktis e osutatud teabe alusel; b) iga asjaomase reisi sihtkoht, välja arvatud juhul, kui sihtkoht on võimalik kindlaks teha punktis e osutatud teabe alusel;“ iii) punkt g asendatakse järgmisega: „g) iga asjaomase transpordivahendi väljumisaeg, välja arvatud juhul, kui väljumisaeg on võimalik kindlaks teha punktis e osutatud teabe alusel.“; e) lisatakse järgmine lõige: „6. Kui liikmesriigi reisija asukoha vormi süsteem ei ole ajutiselt kättesaadav, siis selle liikmesriigi EWRSi pädevad asutused, kes kogusid lõigetes 1, 3 ja 5 osutatud isikuandmeid vedajatelt, nakatunud reisijalt või lähikontaktselt isikult siseriikliku õiguse alusel, võivad ajal, mil süsteem ei ole ajutiselt kättesaadav, edastada need andmed kontaktide jälgimiseks reisija asukoha andmevahetusplatvormi kaudu.“
(5)

Madalate intressimäärade tõttu on söe ja terase valdkonna uurimisprojektideks eraldatavad tulud kiiresti vähenemas. See toob peagi kaasa olukorra, kus eelarvevahendid söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi („programm“) iga-aastase projektikonkursi läbiviimiseks võivad jääda alla kriitilise miinimumi. Projektikonkursi läbiviimise eelarve kriitiline miinimum on vajalik selleks, et programm pakuks asjakohast toetust väärtuslikele teaduskoostööprojektidele, millel on kriitiline mass ja liidu tasandi lisaväärtus, et parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, tervist, ohutust ja töötingimusi ning vähendada söe- ja terasetööstusega seotud sektorite keskkonnamõju.
(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c, ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas sigade Aafrika katku puhangu korral ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses
(11)

Euroopa Liidu Teataja C-seeriast on vaja kustutada viited harmoneeritud standarditele EN 352-1:2002, EN 352-2:2002, EN 352-3:2002, EN 352-4:2001, mida on muudetud standardiga EN 352-4:2001/A1:2005, EN 352-5:2002, mida on muudetud standardiga EN 352-5:2002/A1:2005, EN 352-6:2002, EN 352-7:2002 ja EN 352-8:2008, kuna need standardid on läbi vaadatud.
(12)

Seepärast on vaja Euroopa Liidu Teataja C-seeriast (6) kustutada viited harmoneeritud standarditele EN 302066-2 V1.2.1, EN 302208 V3.1.1, EN 302609 V2.1.1, EN 303204 V2.1.2 ja EN 303276 V1.1.1, kuna need on läbi vaadatud. Rakendusotsuse (EL) 2020/167 III lisas on loetletud direktiivi 2014/53/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeriast. Seega on asjakohane lisada nimetatud viited kõnealusesse lisasse.
(2)

Äriühing Corteva Agriscience LLC (Ameerika Ühendriigid) teatas 22. märtsi 2021. aasta kirjas komisjonile et Dow AgroSciences LLC on muutnud oma nime; äriühingu uus nimi on alates 1. jaanuarist 2021 Corteva Agriscience LLC.
Federal State Budgetary Enterprise „Production-Agrarian Union „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation

(Varasema nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““

Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 9. aprillil 2014 vastu otsuse nr 1991-6/14, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ riiginõukogu 26. märtsi 2014. aasta resolutsiooni nr 1836-6/14 („Krimmi Vabariigi“ territooriumil asuvate agrotööstusettevõtete, -institutsioonide ja -organisatsioonide vara natsionaliseerimise kohta) muutmist ja milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab vara, mis kuulub riiklikule tootjate ühendusele „National Association of producers „Massandra““. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.

1. augustil 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение „Массандра““ Управления делами Президента Российской Федерации). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon(Управлениe делами Президента Российской Федерации).

1. aprillil 2019 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““. 1. oktoobril 2020 registreeriti uuesti nimega: joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““
(3)

24. juunil 2020 otsustas EKP nõukogu seada sisse tiheda koostöö EKP ja Bulgaaria Vabariigi vahel (4) ning EKP ja Horvaatia Vabariigi vahel (5). Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate ülesannete täitmiseks seoses krediidiasutustega, mis on asutatud liikmesriigis, kelle rahaühik ei ole euro, võib EKP anda juhiseid selle liikmesriigi pädevale asutusele, kui nimetatud artikli kohaselt on sisse seatud tihe koostöö. Seepärast on asjakohane lisada sellised juhised nende aktide hulka, mille EKP võib vastu võtta tööüksuste juhtidele delegeerimise teel vastavalt otsuse (EL) 2019/322 (EKP/2019/4) asjakohastele sätetele.
(3)

24. juunil 2020 otsustas EKP nõukogu seada sisse tiheda koostöö EKP ja Bulgaaria Vabariigi vahel (4) ning EKP ja Horvaatia Vabariigi vahel (5). Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate ülesannete täitmiseks seoses krediidiasutustega, mis on asutatud liikmesriigis, kelle rahaühik ei ole euro, võib EKP anda juhiseid selle liikmesriigi pädevale asutusele, kui nimetatud artikli kohaselt on sisse seatud tihe koostöö. Seepärast on asjakohane lisada sellised juhised nende aktide hulka, mille EKP võib vastu võtta tööüksuste juhtidele delegeerimise teel vastavalt otsuse (EL) 2019/1376 (EKP/2019/23) asjakohastele sätetele.
(3)

24. juunil 2020 otsustas EKP nõukogu seada sisse tiheda koostöö EKP ja Bulgaaria Vabariigi vahel (4) ning EKP ja Horvaatia Vabariigi vahel (5). Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate ülesannete täitmiseks seoses krediidiasutustega, mis on asutatud liikmesriigis, kelle rahaühik ei ole euro, võib EKP anda juhiseid selle liikmesriigi pädevale asutusele, kui nimetatud artikli kohaselt on sisse seatud tihe koostöö. Seepärast on asjakohane lisada sellised juhised nende aktide hulka, mille EKP võib vastu võtta tööüksuste juhtidele delegeerimise teel vastavalt otsuse (EL) 2017/933 (EKP/2016/40) asjakohastele sätetele.
(5)

Sobivust ja nõuetekohasust käsitlevate delegeeritud otsuste ulatust tuleks laiendada, et see hõlmaks a) otsuseid, millega antakse luba täiendavateks mitte-tegevjuhtkonna kohtadeks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6) artikli 91 lõike 6 tähenduses; b) otsuseid selle kohta, kas filiaalide juhid – nagu need on määratletud kohaldatava õiguse kohaselt – vastavad sobivuse ja nõuetekohasuse nõuetele; ning c) otsuseid selle kohta, kas isikud, kellele juhtorgan delegeerib osaliselt või täielikult täidesaatva funktsiooni – olenemata sellest, kas isikud on esitatud või nimetatud formaalselt liikmeteks krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorganis või -organites riigisisese õiguse alusel – vastavad sobivuse ja nõuetekohasuse nõuetele. Sobivust ja nõuetekohasust käsitlevate delegeeritud otsuste ulatuse laiendamine on asjakohane, kuna selliste otsuste aluseks olevad hinnangud on oma olemuselt sarnased hinnangutega, mida antakse seoses standardsete sobivust ja nõuetekohasust käsitlevate otsustega.
(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/53/EL (2) artikliga 14 eeldatakse, et tooted, mis on vastavuses ühtlustatud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2013/53/EL artikli 4 lõikes 1 ja kõnealuse direktiivi I lisas.
„4.

EN 13852-3:2021 Ujuvkraanad. Osa 3: Kergujuvkraanad“ Märkus 1: harmoneeritud standardi EN IEC 60079-0:2018 punktis 2 osutatud normatiivseid viiteid loetakse sellisel kujul, nagu need on esitatud standardis EN IEC 60079-0:2018, nagu seda on parandatud standardiga EN IEC 60079-0:2018/AC:2020-02 Märkus 2: harmoneeritud standardi EN ISO 80079-36:2016 punktis 2 osutatud normatiivseid viiteid loetakse sellisel kujul, nagu need on esitatud standardis EN ISO 80079-36:2016, nagu seda on parandatud standardiga EN ISO 80079-36:2016/AC:2019 Piirang: käesolev viite avaldamine ei hõlma standardi järgmist osa: tabeli ZB.1 veerg „Remarks/Notes“ (märkused).“
(7)

Seetõttu tuleb otsust EKP/2014/29 ajakohastada, et tagada nimetatud andmete ajakohane esitamine riiklike pädevate asutuste poolt EKP-le, et EKP saaks need andmed esitada EBA-le kooskõlas EBA otsustega EBA/DC/2020/334 ja EBA/DC/2020/337.
(3)

Komisjoni otsuses 2007/453/EÜ (2) on riikide või piirkondade BSE staatus esitatud vastavalt nende BSE-riskile kõnealuse õigusakti lisa A, B või C osas. Kõnealuse lisa A osas loetletud riike ja piirkondi käsitatakse väheolulise BSE-riskiga riikide või piirkondadena, B osas loetletud riike ja piirkondi kontrollitud BSE-riskiga riikide ja piirkondadena ning kõnealuse lisa C osas on märgitud, et A ja B osas loetlemata riike ja piirkondi tuleb käsitada määramata BSE-riskiga riikide ja piirkondadena.
Liikmesriik: Taani Piirkond Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 The parts of Sønderborg municipality and Åbenrå municipality, beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centered on GPS coordinates Lat. 54,862138; Long. 9,654193 8.8.2021 The parts of Sønderborg municipality, that are contained within a circle of radius 3 kilometer, centered on GPS coordinates Lat. 54,862138; Long. 9,654193 31.7.2021–8.8.2021
„g)

14,5 mm või väiksema kaliibriga relvade ning spetsiaalselt selliste relvade jaoks loodud laskemoona ja komponentide, relvastamata sõjaväemaismaasõidukite ja selliste sõjaväemaismaasõidukite, millele on monteeritud 14,5 mm või väiksema kaliibriga relvad, ning nende varuosade, reaktiivgranaadiheitjate ning spetsiaalselt selliste relvade jaoks loodud laskemoona, 60 mm ja 82 mm kaliibriga mortiiride ning spetsiaalselt selliste relvade jaoks loodud laskemoona müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordiga ning nendega seotud abi andmise suhtes Kesk-Aafrika Vabariigi julgeolekujõududele, sealhulgas riigi tsiviilõiguskaitse institutsioonidele, kui sellised relvad, laskemoon, komponendid ja sõidukid on ette nähtud üksnes Kesk-Aafrika Vabariigi julgeolekusektori reformi protsessi toetamiseks või selle raames kasutamiseks, millest on komiteed eelnevalt teavitatud;“.
3)

lisatakse järgmised read: „95. EN 1837:2020 Masinate ohutus. Masinate tervikvalgustus B 96. EN ISO 11553-1:2020 Masinate ohutus. Lasertöötlusseadmed. Osa 1: Laseri ohutusnõuded (ISO 11553-1:2020) EN ISO 11553-1:2020/A11:2020 B 97. EN 81-40:2020 Liftide valmistamise ja paigaldamise ohutuseeskirjad. Inimeste ja kauba transpordi eriliftid. Osa 40: Liikumispuudega inimestele mõeldud trepiliftid ja kaldega liftiplatvormid C 98. EN 1175:2020 Tööstusveokite ohutus. Elektri-/elektroonikanõuded C 99. EN 1459-5:2020 Maastikusuutlikud laadurid. Ohutusnõuded ja vastavuskontroll. Osa 5: Lisaseadme liides C 100. EN 1804-1:2020 Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 1: Tugisõlmed ja üldnõuded C 101. EN 1804-2:2020 Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 2: Jõuseadme jalad ja rammid C 102. EN 1804-3:2020 Allmaakaevandusmasinad. Ohutusnõuded hüdraulilistele laetugedele. Osa 3: Hüdraulilised ja elektrohüdraulilised juhtsüsteemid C 103. EN 1974:2020 Toidutöötlemismasinad. Viilutamismasinad. Ohutus- ja hügieeninõuded C 104. EN 12312-3:2017+A1:2020 Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 3: Konveieririhmaga sõidukid C 105. EN 12312-7:2020 Õhusõidukite maapealsed teenindusseadmed. Erinõuded. Osa 7: Õhusõidukite teisaldamisseadmed C 106. EN 13586:2020 Kraanad. Juurdepääs C 107. EN 15011:2020 Kraanad. Sild- ja pukk-kraanad C 108. EN 15571:2020 Looduskivi kaevandamise ja töötlemise masinad ja seadmed. Ohutus. Nõuded pinnaviimistlusmasinatele C 109. EN ISO 16092-2:2020 Tööpinkide ohutus. Pressid. Osa 2: Mehaaniliste presside ohutusnõuded (ISO 16092-2:2019) C 110. EN ISO 16092-4:2020 Tööpinkide ohutus. Pressid. Osa 4: Pneumaatiliste presside ohutusnõuded (ISO 16092-4:2019) C 111. EN 16307-1:2020 Tööstusveokid. Ohutusnõuded ja tõendamine. Osa 1: Lisanõuded iseliikuvatele tööstusveokitele, välja arvatud juhita veokid, muutuva tööalaga veokid ning kaubaveokid C 112. EN 16486:2014+A1:2020 Jäätmematerjalide või taaskasutatavate osiste tihendamise masinad. Tihendajad. Ohutusnõuded C 113. EN 16564:2020 Looduskivi kaevandamise ja töötlemise masinad ja seadmed. Ohutus. Nõuded sildsaagidele/freesidele, kaasa arvatud arvjuhtimisega (NC/CNC) versioonidele C 114. EN 16808:2020 Nafta-, naftakeemia- ja maagaasitööstused. Seadmete ohutus. Käsitõstukid C 115. EN 16851:2017+A1:2020 Kraanad. Kergkraanasüsteemid C 116. EN ISO 19085-10:2019 Puidutöötlemismasinad. Ohutus. Osa 10: Ehitusplatsil kasutatavad saed (ketassaepingid) (ISO 19085-10:2018) EN ISO 19085-10:2019/A11:2020 C 117. EN ISO 20430:2020 Kummi- ja plastitöötlusmasinad. Survevalumasinad. Ohutusnõuded (ISO 20430:2020) C 118. EN IEC 62841-2-6:2020 Elektrimootoriga käeshoitavad tööriistad, transporditavad tööriistad ja muru- ning aiatöömasinad. Ohutus. Osa 2–6: Erinõuded käeshoitavatele vasaratele (muudetud IEC 62841-2-6:2020) EN IEC 62841-2-6:2020/A11:2020 C“.
(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/68/EL (2) artikliga 12 eeldatakse, et direktiivi artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud surveseadmed või -seadmestikud, mis on vastavuses selliste harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad olulistele ohutusnõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja millele on osutatud kõnealuse direktiivi I lisas.
(2)

Nõukogu direktiiviga 2009/162/EL (3) lisati direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 168a, et piirata käibemaksu mahaarvamist proportsionaalselt ettevõtluse eesmärgil kasutamisega ja kohaldada seega tõhusamalt põhimõtet, mille kohaselt mahaarvamine toimub ainult siis, kui asjaomaseid kaupu ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase ettevõtluse eesmärgil. Rakendusotsuse 2009/1013/EL artiklit 1 on muudetud, et lisada viide direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a. Seepärast tuleb rakendusotsuse 2009/1013/EL pealkirjas viidata ka direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 168a.
(4)

Rakendusotsuse (EL) 2018/1493 artikli 5 kohaselt esitas Ungari komisjonile koos pikendamistaotlusega käibemaksu mahaarvamiseks kehtestatud protsendimäära läbivaatamise aruande. Tuginedes praegu kättesaadavale teabele, nimelt maksuauditite kogemusele ja sõiduautode erakasutusega seotud statistilistele andmetele, kinnitab Ungari oma pikendamistaotluses, et 50 % piirmäär on endiselt põhjendatud ja asjakohane. Lisaks käibemaksu kogumise hõlbustamisele on erimeede olnud tõhus ettevõtjate ja maksuhaldurite halduskoormuse vähendamisel. Samal ajal takistab see ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidmist. Seepärast tuleks Ungarile anda luba jätkata erimeetme kohaldamist.
(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a reguleeritakse maksukohustuslase õigust arvata maha käibemaks, mis on makstud kaupade ja teenuste pealt, mis on talle tarnitud tema maksustatava tegevuse tarbeks. Saksamaa Liitvabariigile (edaspidi „Saksamaa“) on antud luba kohaldada erandmeedet, mille eesmärk on jätta kaupadelt ja teenustelt võetav käibemaks käibemaksu mahaarvamise õiguse kohaldamisalast välja, kui kõnealuseid kaupu ja teenuseid kasutatakse üle 90 % ulatuses maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil või mittemajandusliku tegevuse tarbeks.
(5)

Ungari väidab, et maksukohustuslased, kelle suhtes on algatatud likvideerimis- või maksejõuetusmenetlus, jätavad tasumisele kuuluva käibemaksu maksuhaldurile tihtipeale maksmata. Samal ajal võib ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, endiselt arvata maha tekkinud käibemaksu, mõjutades seega negatiivselt eelarvet ja rahastades likvideerimist. Ungari on registreerinud ka pettusjuhtumeid, mille puhul väljastavad äriühingud, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, tegutsevatele äriühingutele fiktiivseid arveid, vähendades sellega oluliselt nende tasumisele kuuluvat maksu, kuid puuduvad tagatised, et sellise arve väljastaja tasumisele kuuluva käibemaksu ära maksaks.
(2)

Otsuses (EL) 2020/430 on sätestatud, et kui see on põhjendatud erandlike asjaolude jätkumisega, võib nõukogu kõnealuse otsuse kehtivust pikendada. Otsusega (EL) 2020/556 (3) pikendas nõukogu 21. aprillil 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit veel kord ühe kuu võrra alates 23. aprillist 2020. Erandi nimetatud pikendamine pidi kehtima kuni 23. maini 2020. Otsusega (EL) 2020/702 (4) pikendas nõukogu 20. mail 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit kuni 10. juulini 2020. Otsusega (EL) 2020/970 (5) pikendas nõukogu 3. juulil 2020 kõnealust erandit kuni 10. septembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1253 (6) pikendas nõukogu 4. septembril 2020 kõnealust erandit kuni 10. novembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1659 (7) pikendas nõukogu 6. novembril 2020 kõnealust erandit kuni 15. jaanuarini 2021. Otsusega (EL) 2021/26 (8) pikendas nõukogu 12. jaanuaril 2021 kõnealust erandit kuni 19. märtsini 2021. Otsusega (EL) 2021/454 (9) pikendas nõukogu 12. märtsil 2021 kõnealust erandit kuni 21. maini 2021. Otsusega (EL) 2021/825 (10) pikendas nõukogu 20. mail 2021 kõnealust erandit kuni 16. juulini 2021. Otsusega (EL) 2021/1142 (11) pikendas nõukogu 12. juulil 2021 kõnealust erandit kuni 30. septembrini 2021.