ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist kohaldatakse Sloveenia suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni – 2,2 %-lt SKPst 2016. aastal 0,4 %-le SKPst 2019. aastal. Vaatamata stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele on eelarve struktuurne tasakaal, mis on ühtlasi keskpika perioodi eelarve-eesmärk, kavas saavutada alles 2020. aastal pärast programmiperioodi lõppu. Ometi viitab ümberarvutatud struktuurne eelarvepositsioon, (5) et 2019. aastal on struktuurne eelarvepuudujääk 1,2 % SKPst. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2016. aastal 80,2 %-le SKPst ja jätkama vähenemist, olles 2019. aastal 73,8 % SKPst. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Ent kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2017. aastal Sloveenia SKP lõhe 1,8 % SKPst, samas kui kavandatud potentsiaalne kasvumäär on 1,1 % ja SKP reaalkasv 2,3 % SKPst. Seega on Sloveenia majanduslik seis 2017. aastal hinnangu kohaselt hea ning eelarve struktuuri on vaja kohandada 1 % ulatuses SKPst. Sloveenia võimaliku kasvu ja SKP lõhe arvutamise osas püsib siiski suur ebakindlus, võttes arvesse Sloveenia tööturu erilist olukorda, eriti suurt majanduslangust aastatel 2008–2013 ja rakendatavaid struktuurireforme. SKP lõhe alternatiivse hindamise kohaselt, mis hõlmab pikemat ajavahemikku ja kajastab hindamismeetodi käimasolevat läbivaatamist, kahaneb Sloveenia SKP lõhe aeglasemalt, mis tähendab, et oleks ennatlik kinnitada Sloveenia majanduse head seisu 2017. aastal. Seetõttu on praeguses olukorras asjakohasem, et 2017. aastal jätkataks tavapäraselt struktuurse eelarvepositsiooni parandamist. Näib olevat oht, et keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks soovitatavast kohandamiskavast kaldutakse 2016. aastal mõningal määral kõrvale, ning kui poliitikat ei muudeta, on oht, et 2017. aastal kaldutakse sellest märkimisväärselt kõrvale. 2016. aasta kohta tehtud järeldus ei muutu ka juhul, kui hinnangus ei oleks võetud arvesse pagulaste erakorralise sissevoolu mõju eelarvele. Kavandatu kohaselt peaks Sloveenia järgima 2016. aastal võlareegliga seotud üleminekukorda ning 2017. aastal selle nõudeid üldiselt täitma. Tuginedes stabiilsusprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et on oht, et Sloveenia ei suuda stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid täita. Seepärast tuleb tal nõuete täitmiseks võtta 2016. ja 2017. aastal täiendavaid meetmeid.
74.

Komisjon soovitab Poola ametiasutustel võtta asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada süsteemne oht õigusriigi toimimisele. Eelkõige soovitab komisjon Poola ametiasutustel teha järgmist: a) rakendada täielikult konstitutsioonikohtu 3. detsembri ja 9. detsembri 2015. aasta otsused, milles nõutakse, et kolm kohtunikku, kelle nimetas 2015. aasta oktoobris õiguspäraselt ametisse seadusandja eelmine koosseis, saaksid asuda täitma konstitutsioonikohtu kohtuniku ametiülesandeid ning et seadusandja uue koosseisu poolt ilma kehtiva õigusliku aluseta nimetatud kolm kohtunikku ei asuks kohtuniku ametikohale, ilma et neid oleks õiguspäraselt sinna valitud; b) avaldada ja rakendada täielikult konstitutsioonikohtu 9. märtsi 2016. aasta otsus ning sellele järgnenud konstitutsioonikohtu otsused ning tagada, et tulevased otsused avaldatakse automaatselt ja et nende avaldamine ei sõltu ühestki seadusandliku või täitevvõimu otsusest; c) tagada, et konstitutsioonikohtu seaduse mis tahes reformi käigus järgitakse konstitutsioonikohtu otsuseid, sealhulgas 3. detsembri ja 9. detsembri 2015. aasta ning 9. märtsi 2016. aasta otsust, ning võetakse täiel määral arvesse Veneetsia komisjoni arvamust; tagada, et konstitutsioonikohtu tegevuse tõhusust põhiseaduse täitmise tagamisel ei õõnestaks ei eraldi ega omavahelises koostoimes nõuded, millele on osutatud eespool ja mis puudutavad kvoorumit, kohtuasjade läbivaatamist kronoloogilises järjekorras, peaprokurörile ette nähtud võimalust takistada kohtuasja arutamist, kohtu nõupidamiste edasilükkamist ja selliste üleminekumeetmete kehtestamist, mis mõjutavad pooleliolevaid kohtuasju ja näevad ette kohtumenetluse peatamise; d) tagada, et konstitutsioonikohtul on võimalik kontrollida 22. juulil 2016 vastu võetud konstitutsioonikohtu seaduse põhiseadusele vastavust enne seda, kui seadus jõustub, ning selle kohta tehtud konstitutsioonikohtu otsus avaldada ja seda täielikult täita; e) hoiduda tegevusest ja avaldustest, mis võivad õõnestada konstitutsioonikohtu legitiimsust ja tema tegevuse tõhusust.
(2)

Praegune desoksünivalenooli piirnorm koerasööda jaoks on 5 mg/kg. Võttes arvesse hiljuti saadud teavet koerasöödas esineva desoksünivalenooli mürgisuse kohta ja EFSA arvamust deoksünivalenooli sisalduse kohta söödas, (2) ilmneb, et praegune piirnorm ei anna koerte puhul piisavaid loomatervishoiuga seotud tagatisi ja seepärast on asjakohane vähendada koerasöödas sisalduva desoksünivalenooli piirnormi.
1.

Kreeka peaks tagama, et vastuvõtukohad on piisavad ja et vastuvõtutingimused kõigis rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtukohtades vastavad ELi õiguses, eelkõige direktiivi 2013/33/EL nõuetele. Eelkõige peaks Kreeka tegema vähemalt järgmist: a) looma sobival arvul alalisi avatud vastuvõtukohti, mis vastavad tema vastu võetud või tõenäoliselt vastuvõetavate rahvusvahelise kaitse taotlejate arvule ja kus on võimalik majutada kõiki rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid varjupaigaprotsessi kestel nõuetekohastes tingimustes; b) tagama, et on piisavalt ajutisi avatud vastuvõtukohti või et need on võimalik kiiresti kasutusele võtta, et majutada rahvusvahelise kaitse taotlejate ootamatuid vooge, ning kuhu on võimalik piisavates tingimustes majutada kõik sellised rahvusvahelise kaitse taotlejad ning nende ülalpeetavad; c) tagama, et nendes vastuvõtukohtades on eraldi avatud majutuskohad vallalistele meestele, vallalistele naistele, peredele ja haavatavatele isikutele, eelkõige saatjata alaealistele, ning seal on tagatud privaatsus ja perekonna ühtsus; d) tagama, et varjupaika taotlevad saatjata alaealised paigutatakse viivitamata sobivasse majutuskohta ning neid ei peeta kinni nõuetele mittevastavates tingimustes. Kreeka peaks looma kiiremas korras vajalikud majutuskohad saatjata alaealistele ning tagama, et need vastuvõtukohad säilivad; e) tagama, et eluasemeid hooldatakse ja et selleks, et teenuste osutamine ei katkeks, rahastatakse piisavalt erinevaid lepingulisi teenuseid, nagu koristamine, desinfitseerimine, toitlustamine; f) tagama, et parandatakse tingimusi kõikides Kreekas asuvates ajutistes vastuvõtukohtades, et need vastaksid kõikidele eespool nimetatud nõuetele, kui varjupaigataotlejad majutatakse varjupaigamenetluse ajal Kreekasse ja neid hoitakse Kreekas. Samuti peaksid kõigi vastuvõtukohtade vastuvõtutingimused olema sellised, et g) tagada, et taotlejad saavad vajalikke tervishoiuteenuseid, mis hõlmavad vähemalt vältimatu arstiabi ning haiguste ja raskete vaimsete häirete põhiravi; h) pakkuda alaealistele tõhusat juurdepääsu riiklikule haridussüsteemile varjupaigamenetluse ajal, sealhulgas keeletunde, et ükski laps ei jääks hariduseta. Kreeka ametiasutused peaksid läbi viima vajaduste hindamise vajaliku koguvastuvõtusuutlikkuse ning selle suutlikkuse laadi kohta ning seda hinnangut uusi suundumusi arvestades pidevalt ajakohastama. See vajaduste hindamine peaks andma pidevalt teavet kooskõlas soovituse punkti 1 alapunktidega a ja b loodud suutlikkuse kohta. Samuti peaksid Kreeka ametiasutused tagama kõigi rajatiste pideva haldamise ja koordineerimise ning tagama, et vastutavatel ministeeriumidel on selleks piisavad vahendid.
(3)

CONTAM-komisjon jõudis järeldusele, et on vähetõenäoline, et nikkel avaldaks sööda kaudu kahjulikku mõju veistele, sigadele, küülikutele, partidele, kaladele, koertele, kanadele, hobustele, lammastele, kitsedele ja kassidele. Hinnates loomset päritolu toiduainetes sisalduvast niklist tulenevat ohtu inimeste tervisele, leidis CONTAM-komisjon, et arvestades üksnes loomset päritolu toiduaineid, võib keskmise elanikkonna praegune krooniline nikliga kokkupuute tase olla noorte puhul potentsiaalselt muret tekitav. Seoses ägeda toidukaudse kokkupuutega leidis CONTAM-komisjon, et nikli suhtes tundlikud inimesed võivad kannatada naha ekseemipuhangute all, kui nad tarbivad loomset päritolu toiduaineid. Seega ei tohiks alahinnata loomset päritolu toiduainete osa inimeste toidukaudses kokkupuutes nikliga, eelkõige vanuserühmades, kus toidukaudne kokkupuude nikliga on suur. Olemasolevate andmete põhjal ei olnud siiski võimalik kindlaks määrata söödast loomset päritolu toidusse ülekandumise määrasid.
7.

Liikmesriigid peavad tagama, et nende kokkulepete või lepingute projektid ei sisaldaks klausleid, mis on vastuolus asutamislepingu II jaotise 3. peatüki kohaste põhistandarditega. Need on eelkõige järgmised: i) põhimõte, mille kohaselt kannab liikmesriik lõplikku vastutust tema territooriumil tekkinud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eest; ii) põhimõte, mille kohaselt kannab lõplikku vastutust radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse ohutu ja vastutustundliku lõppladustamise eest liikmesriik või kolmas riik, kust toimub radioaktiivsete jäätmete või kasutatud tuumkütuse vedu töötlemise või ümbertöötamise eesmärgil; iii) nõue, et radioaktiivsed jäätmed lõppladustatakse samas liikmesriigis, kus need on tekkinud, välja arvatud juhul, kui asutamislepingu kohaselt vastu võetud teiseste õigusaktidega esitatud tingimused on täidetud.
(4)

Eelarvepoliitika on majandus- ja rahaliidu esmatähtis ühine huvi. Liikmesriikide vastutustundlik eelarvepoliitika, mille puhul peetakse kinni ühistest eelarve-eeskirjadest, on äärmiselt oluline, et toetada võla jätkusuutlikkust ning võimaldada eelarvestabilisaatoritel toimida ja pehmendada riigispetsiifilisi vapustusi. Lisaks on oluline saavutada kogu euroalal tervikuna selline asjakohane eelarvepoliitika, milles on tasakaalus pikaajaline eelarveline jätkusuutlikkus ja lühiajaline makromajanduslik stabiliseerimine, ning vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. Eelarvepoliitiliste meetmete vajadus sõltub iga liikmesriigi olukorrast seoses stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmisega ning liikmesriigid peaksid samuti arvestama stabiliseerimisega seotud vajadusi ja euroala riikide vahel võimalikku ülekanduvat mõju. See eeldab, et euroala riikide eelarvepoliitika koordineerimist tuleb tugevdada, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti. Selles kontekstis ning võttes arvesse üldist makromajanduslikku olukorda ja majanduskasvu ohustavaid tegureid, näib 2016. aastal euroalal eeldatav üldine neutraalne eelarvepoliitika asjakohane. Arvestades, et SKP lõhe peaks prognoosi kohaselt järk-järgult vähenema, tuleks 2017. aastal riikide eelarvepoliitikas vältida protsüklilisust ja eelarvepuhvrite taastamiseks vähendada valitsemissektori võlga. Seda tuleks 2016. aasta kevadel ajakohastatud stabiilsusprogrammide koostamisel silmas pidada, võttes arvesse viimaseid majanduse ja eelarvega seotud suundumusi. Eelarvestrateegiate sisu ei soodusta veel piisavalt majanduskasvu. Nagu on rõhutatud 14. juulil 2015 vastu võetud nõukogu soovituses, (3) peaksid euroala liikmesriigid pidama riigi rahanduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamise üle temaatilisi arutelusid.
(1)

Nõukogu direktiivis 2008/120/EÜ (1) esitatakse liikmesriikidele nõue tagada, et sigade sabasid ei lõigataks regulaarselt, vaid üksnes siis, kui on tõendeid, et emiste nisadele või teiste sigade kõrvadele või sabadele on tekkinud vigastusi.
(7)

Luksemburgi ametiasutused on püüdnud majandust mitmekesistada, tunnistades riske, mis kaasnevad suure sõltuvusega finantssektorist. Võttes arvesse riigi suuri tööjõukulusid, pakuvad suurema lisandväärtusega tegevused potentsiaali luua alternatiivseid majanduskasvuallikaid. Seepärast sõltub Luksemburgi majanduse edukas mitmekesistamine suuresti sellistest sektoritest, mis on tööjõukulude taseme suhtes vähem tundlikud. Need põhinevad enamjaolt teadusuuringutel ja innovatsioonil, mis on sageli tehnoloogiamahukad ja teadmistepõhised. Juba niigi eduka mittefinantsteenuste sektori edasine laienemine aitaks samuti majandust mitmekesistada. Majandusarengut pärssivate olemasolevate investeerimis- ja innovatsioonitõkete vähendamine või kõrvaldamine päästaks valla innovatsioonipotentsiaali ja soodustaks mitmekesistamist. Kuigi avaliku sektori investeeringud on üle euroala keskmise, ei ole erainvesteeringuid piisavalt. Majanduskasvu väljavaadete seisukohast on oluline hoida investeeringud kõrgel tasemel. Riigiaruandes sisalduv analüüs näitab, et Luksemburgi õigusaktid on äriteenuste ja jaekaubandusettevõte jaoks kõige piiravamad liidus. Peamised piirangud on osalusega seotud nõuded, hääleõigus ja valdkondadevahelised piirangud äriteenuste sektoris, samuti jaemüügisektori suhtes kehtivad asutamis- ja tegevuspiirangud.
(6)

Läti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult parandada valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni, et see jõuaks 2019. aastal 0,5 %-ni SKPst. Kavandatavas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – struktuurse eelarvepuudujäägi 1 % SKPst – saavutamiseks vajalikus kohandamiskavas on arvestatud taotletud kõrvalekaldeid, mis on 2017. ja 2018. aastal seotud süsteemse pensionireformiga ning aastatel 2017–2019 tervishoiusektori ulatuslikuma struktuurireformiga. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2016. aastal 40 %-ni SKPst ja jätkama langust, jõudes 2018. aastal 38 %-ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Ent kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Toetudes komisjoni 2016. aasta kevadprognoosile, osutab üldhinnang mõningase kõrvalekalde riskile 2016. aastal, ja kui poliitikat ei muudeta, siis ka 2016. ja 2017. aastal koosvõetuna. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Läti täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti sätted. Siiski tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et tagada sätete järgimine 2016. aastal.
(14)

Haridusvaldkonnas on Rumeenial veel mitmeid väljakutseid. Mitmed strateegiad hõlmavad elukestvat õpet, kutseharidust ja -õpet, kolmanda taseme haridust ja haridussüsteemist varakult lahkumist. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte arv ületab suurelt ELi keskmist ning osaliselt on selle põhjuseks märkimisväärsed viivitused 2015. aastal kinnitatud strateegia rakendamisel. Haridussüsteemist varakult lahkumist ennetavaid ja õppetööle tagasi aitavaid programme on vähe. Haavatavate rühmade nagu romade ja vaestest peredest pärit laste juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja selle omandamine on jätkuvalt raskendatud, eriti maapiirkondades. Alushariduse ja lastehoiu valdkonnas on Rumeenia võtnud meetmeid, et toetada ebasoodsas olukorras olevate laste lasteaias käimist (3–6-aastased). Lastehoiuteenuste osutamine 0–3-aastastele on endiselt piiratud. Hiljuti vastu võetud õigusaktid, millega laiendatakse vanemapuhkuse sätteid, koos ebapiisavate tööstiimulitega võivad suurendada takistusi naiste osalemisele tööturul. Kutsekeskhariduses ja -õppes osalejate määr on üle ELi keskmise, kuid koolist väljalangemise määr püsib samuti kõrge. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on tõusuteel, ent kõrghariduse kvaliteet ja vastavus tööturu vajadustele on kesine. Täiskasvanuõppes osalemine on väga vähene.
(8)

Vaatamata hiljutisele märkimisväärsele edasiminekule maksupoliitikas ja maksuhalduses, on Ungari sõltuvus sektoripõhistest maksudest endiselt üks võimalik takistus investeeringutele. Need maksud on valikulised ja põhjustavad eri sektorites moonutusi. Samal ajal kui mitmed muud sektoripõhised maksud on endiselt jõus, on oluliselt vähendatud krediidiasutuste maksu ja kehtetuks on tunnistatud toidu kontrollimise tasu astmelised määrad. Endiselt on suur madala sissetulekuga töötajate maksukiil, eriti nende puhul, kellel ei ole lapsi. Sellel võib olla negatiivne mõju selliste töötajate tööalasele konkurentsivõimele ja samuti võib see takistada investeeringuid. Maksukiilu vähendamiseks on võetud meetmeid (sh üksikisiku tulumaksu ühtse maksumäära vähendamine ühe protsendipunkti võrra ja kahe lapsega palgasaajate perekondliku maksusoodustuse suurendamine). Siiski ei ole meetmed piisavalt eesmärgipärased, et neil oleks madala sissetulekuga töötajate jaoks oluline mõju. Makse on võimalik nihutada tööjõult majanduskasvu vähem moonutavatele valdkondadele. Võetud on mitmeid meetmeid, et parandada maksukuulekust ja vähendada maksukohustuste täitmise kulusid, kuid need kulud on endiselt suured. Viimastel aastatel toimunud arengule vaatamata on Ungaril jätkuvalt probleeme maksukogumise tõhususega. Valitsus on teatanud suuremast institutsioonilisest reformist, millega alustatakse 2016. aastal ja mille eesmärk on tõhustada maksuhaldust.
(5)

Prantsusmaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. Valitsus kavatseb oma 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi kooskõlas nõukogu 10. märtsi 2015. aasta soovitusega 2017. aastaks. Eelduste kohaselt väheneb valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk veelgi, jõudes 2019. aastal 1,2 %-le SKPst. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – struktuurne puudujääk 0,4 % SKPst – saavutamist kavandatakse 2018. aastaks. Vastavalt stabiilsusprogrammile peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse tipnema 2017. aastal 96,5 % tasemel SKPst ja langema 2019. aastal 93,3 % tasemele SKPst. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Ent meetmeid, mida on vaja kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2017. aastast, ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Tuginedes komisjoni 2016. aasta kevadprognoosile, peaks valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk olema 2016. aastal 3,4 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu poolt 2015. aastal soovitatud puudujäägiga. Eeldusel et poliitika ei muutu, prognoositakse 2017. aastaks, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk jõuab 3,2 %ni SKPst, mis seab ohtu ülemäärase puudujäägi korrigeerimise tähtajast kinnipidamise. 2016. ja 2017. aastal soovitatud eelarve kohandamist ei toimu, kuna Prantsusmaa konsolideerimisstrateegia põhineb peamiselt tsükliliste tingimuste parandamisel ja madalate intressimäärade püsimisel, mis ei ole ametivõimude kontrolli all ja seega võib ohustada nõuete täitmist. Tuginedes stabiilsusprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et kuigi praegu prognoositakse, et Prantsusmaa saavutab 2016. aastal oma nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgi, on oht, et ta ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seepärast on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2017. aastaks.
(7)

Küpros on oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames rakendanud olulisi eelarve- ja struktuurireforme. Vastu on veel võtmata teatud teisesed õigusaktid, mis on seotud eelarve koostamise menetlustega, nõuetega eelarve kohandamise kohta aasta jooksul ja kohustusi kontrollivate ametnike ülesannetega. Avalikku sektorit iseloomustab endiselt ebatõhusus. Eelkõige on palgad avalikus halduses (protsendina SKPst) euroala kõrgeimate seas, samas aga on tõhususe näitajad keskmised ning viitavad liikuvuse ja tulemuslikkuse stiimulite puudumisele. Riiklikke kommunaalteenuseid (telekommunikatsioon, energia) iseloomustavad kõrged hinnad ja suhteline kaitstus konkurentsi eest. Makromajandusliku kohandamisprogrammi raames on Küpros võtnud endale kohustuse võtta vastu siduv mehhanism, millega piiratakse avaliku sektori töötajate palgatõusu, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Kuigi seaduseelnõu on ette valmistatud ja esindajatekojale esitatud, ei ole seda veel vastu võetud. Makromajandusliku kohandamisprogrammi raames on avaliku sektori tõhususe suurendamiseks esitatud avaliku halduse horisontaalse reformi, kohalike omavalitsuste reformikava ja riigi omandis olevaid üksusi käsitleva uue seaduse ettepanekud, kuid neid ei ole veel vastu võetud.
(6)

Ühendkuningriigis on tootlikkus jäänud alates 2008. aastast muutumatuks. See võib olla tingitud mitmest tegurist, nagu madal kapitaliinvesteeringute tase, oskustööjõu nappus, oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ning majanduse struktuurimuutus selliste ettevõtlussektorite kasuks, kus tootlikkus on väiksem. Sellega seoses tuleb arvesse võtta ka eluasemepuudusega seotud probleeme eelkõige kiire majanduskasvuga piirkondades. Valitsuse ulatuslik tegevuskava selles küsimuses on esitatud 2015. aasta juuli poliitikadokumendis „Fixing the foundations- creating a prosperous nation“. Kuna Ühendkuningriigis esineb endiselt investeerimistõkkeid ning avaliku ja erasektori investeeringud on madalal tasemel, on valitsuse poliitikameetmed töötajate oskuste, innovatsiooni ja taristuinvesteeringute edendamiseks õigeaegsed. Nüüd on oluline, et neid ka tõhusalt rakendataks. Üks suurematest investeerimisprobleemidest on see, et investeeringutega ei ole suudetud tagada piisava võrgutaristu loomist. 2016. aasta märtsis ajakohastatud riiklikus taristukavas on sidusas ja järjekindlas raamistikus esitatud üksikasjalik taristuprojektide teostamise kava. Kava kohaselt peaks suur osa investeeringutest tulenema erasektori poolse rahastamise suurendamisest. Väga olulised on nii täitmine ja järelevalve kui ka läbipaistvus ja aruandekohustus. Hoolimata mitmest valitsuse algatusest, ületab eluasemete nõudlus endiselt pakkumist, mis väljendub kõrgetes ja üha kasvavates eluasemehindades. Eluasemepuudus on kõige teravam sellistes kiiresti kasvavates piirkondades nagu London ja riigi kaguosa. Maa kasutamise põhimõtted on esitatud riikliku planeerimispoliitika raamistikus ja kui reformitud planeerimissüsteemi tõhusalt rakendada, võib ka eluasemete ehitamine hoogustuda.