EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1639/2006/EÜ,

24. oktoober 2006,

millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007—2013)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156, artikli 157 lõiget 3 ja artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis eesmärgiks muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks. Ülemkogu rõhutas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) soodsate tingimuste loomise, heade tavade levitamise ja liikmesriikidevahelise suurema ühtluse tagamise olulisust. 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu leppis kokku liidu säästva arengu strateegia osas, et tagada majanduskasvu, sotsiaalse hõlvamise ja keskkonnakaitse koosarenemine. Ettevõtjate tootmismudelitel on säästvas arengus oluline roll.

See on kooskõlas kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni 2. veebruari 2005. aasta teatisega “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel, Lissaboni strateegia uus algus”, milles kutsutakse üles võtma meetmeid, et tagada majanduskasv ja konkurentsivõime ning muuta Euroopa investeerimis- ja töökeskkonnana atraktiivsemaks, meenutades, et on vaja soodustada ettevõtlust, kaasata ettevõtete käivitamiseks piisavalt riskikapitali ja säilitada Euroopa tugevat tööstusbaasi, hõlbustades samal ajal uuendustegevust, eelkõige ökouuendusi, info- ja sidetehnoloogia rakendamist ning ressursside säästvat kasutamist. Ehkki konkurentsivõime põhineb suures osas aktiivsetel ettevõtetel, mis tegutsevad avatud ja konkureerivatel turgudel ning mida toetavad sobivad raamtingimused, eelkõige uuendusi soodustav reguleeriv raamistik, on ka ühendusepoolne rahastamine oluline, toetades ja pakkudes täiendava rahastamise võimalust, et lahendada turul esinevaid probleeme.

Raamprogrammis tuleks eelkõige käsitleda VKEsid, nagu need on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (4) . Programmis tuleks pöörata erilist tähelepanu kiiresti kasvavate ning mikro- ja käsitööndusettevõtjate erijoontele ja -vajadustele ning spetsiifilistele sihtgruppidele, sealhulgas naisettevõtjatele.

Raamprogramm peaks koondama ühenduse erimeetmed ettevõtluse, VKEde, tööstusalase konkurentsivõime, uuendustegevuse, info- ja sidetehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja aruka energeetika valdkonnas, mida on siiani reguleeritud järgmiste õigusaktidega: nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/413/EÜ (Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta) (5) , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta otsus nr 1336/97/EÜ (üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta) (6) , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta) (7) , nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ (ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005)) (8) , nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsus 2001/48/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada infoühiskonna keelelist mitmekesisust) (9) , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsus nr 1230/2003/EÜ (millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika – Euroopa” (2003–2006)) (10) , et toetada säästvat arengut energeetika valdkonnas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus nr 2256/2003/EÜ (millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2003–2005), mis käsitleb e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalvet, heade tavade levitamist ning võrgu- ja infoturvet (MODINIS)) (11) .

Raamprogramm ei hõlma vastavalt asutamislepingu artiklile 166 tehtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi. See peaks täiendama ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (12) , edaspidi “seitsmes RTD raamprogramm”, käsitledes uuendustegevust, mis hõlmab nii tehnoloogilist kui ka muud uuendustegevust, mis on jõudnud viimasest tutvustamisetapist kaugemale ja on valmis turule viimiseks (uuenduslike lahenduste rakendamise katsetamine turgudel). Peab olema tagatud, et teadusuuringute arendustegevuse ja rakendamise (tehnosiire, kaasa arvatud stardieelne etapp) vahel ei oleks ühtegi rahastamislünka. Seega on teadusuuringute tulemuste ärisse üleviimise rahastamine ülesanne, mis tuleb täita tihedas koostöös seitsmenda RTD raamprogrammi ja muude asjakohaste teadusprogrammidega.

Tagamaks, et rahastamine on suunatud üksnes turuprobleemide lahendamiseks, ja pidades silmas turumoonutuste vältimist, peaks rahastamine raamprogrammi raames vastama riigiabi käsitlevatele ühenduse eeskirjadele ja sellekohastele õigusaktidele ning kehtivale VKEde ühenduse määratlusele.

Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (14) , nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (15) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (16) .

Tööstus- ja teenindussektoris sõltub ettevõtjate kasv ja konkurentsivõime nende võimest kiiresti kohaneda muutustega, oskusest ära kasutada oma uuenduste potentsiaali ja arendada kõrgekvaliteedilisi tooteid. See väljakutse puudutab iga suurusega ettevõtjaid, eriti aga väiksemaid ettevõtjaid. Seetõttu on asjakohane algatada eriprogramm “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm”.

Et toetada uuenduslike toodete ja teenuste Euroopa turu loomist on vaja, et liikmesriigid ja komisjon looksid uuenduslikele toodetele ja teenustele atraktiivsed tingimused, kaasa arvatud ennetava lähenemise kaudu riigihangetele, et aidata luua juhtturge, parandades samal ajal VKEde juurdepääsu ja avalike teenuste kvaliteeti, ning parema reguleerimise ja normide kaudu, mis põhinevad vajaduste varasel etteaimamisel. Komisjon peaks pakkuma juhiseid uuendustesõbralike riigihangete osas.

Ökouuendus on mis tahes liiki uuendustegevus, mille eesmärk on märkimisväärselt ja näitlikult edendada jätkusuutlikku arengut, vähendades mõju keskkonnale või tagades loodusressursside, sealhulgas energia tõhusama ja vastutustundlikuma kasutamise. Ökouuendus on arenev mõiste ning raamprogramm peab seetõttu jätkuvalt reageerima edasistele muutustele. Ökouuenduse edendamisega peaks raamprogrammi raames püüdma kaasa aidata keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisele.

VKEdele ettenähtud ühenduse turupõhised rahastamisvahendid täiendavad riikliku tasandi rahastamisskeeme ja lisavad neile mõju. Need võivad soodustada eelkõige erainvesteeringuid uute uuenduslike ettevõtete loomiseks ja toetada suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid laienemisetapis, et vähendada märkimisväärset omakapitali puudujääki. Need võivad parandada olemasolevate VKEde juurdepääsu laenudele, et toetada nende konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali.

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on VKEde riskikapitalile ja tagatisvahenditele spetsialiseerunud ühenduse asutus. Ta pöörab erilist tähelepanu väikerahastamise, samuti käivitamisetapi rahastamise toetamisele vastavalt turu nõudlusele ja parimatele tavadele. Ta aitab kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele, kaasa arvatud teadmistepõhine ühiskond, uuendustegevus, majanduskasv, tööhõive ja ettevõtlusvaimu edendamine. EIF tagab ühenduse programmide haldamise vajaliku järjepidevuse ja on sellel alal saanud ulatuslikke kogemusi. EIFi tegevust VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite haldamisel komisjoni nimel on sõltumatute hindamiste tulemusel loetud heaks tavaks. EIF omab ka asjatundlikkust, et toetada uusi avaliku sektori ja erasektori partnerlusel põhinevaid liikmesriikide poolt algatatud meetmeid, mille eesmärk on kaasata kapitaliturgudelt suure riskiteguriga investeeringuid väikeste uuenduslike ettevõtete jaoks.

Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavatel kõrgekvaliteedilistel teenustel on oluline osa selles, et tagada VKEdele juurdepääs teabele kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimaluste kohta, samuti uuenduste, teadmiste ja tehnoloogia riikidevahelise ülekandmise osas. Nimetatud teenustel on oluline osa ka VKEde juurdepääsu lihtsustamisel nende suhtes kehtivaid ühenduse õigusakte ja vastuvõetavaid õigusakte käsitlevale teabele, et VKEd saaksid selleks kulutasuval viisil valmistuda ja kohanduda. Ettevõtetele ettenähtud olemasolevate Euroopa toetusvõrgustike, näiteks euroinfokeskuste ja innovatsiooni levikeskuste kaudu on omandatud märkimisväärseid kogemusi ja oskusi. Välishinnangutes on rõhutatud, et Euroopa ettevõtlust toetavate teenuste horisontaalset ulatust tuleks tugevdada, mis hõlmab ka koostöö optimeerimist olemasolevate teenistuste ja konsultatsioonipunktide vahel eesmärgiga luua koondinfokeskus, et vältida kliendi jooksutamist ühe ukse tagant teise taha. See puudutab info levitamist ühenduse programmide kohta ja VKEde osalemise edendamist nendes programmides, eriti VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis. Hinnangutes on samuti rõhutatud komisjoni ja VKEde koostöö hõlbustamise tähtsust.

20. ja 21. märtsil 2003 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis esikohale uuendustegevuse ja ettevõtluse ning rõhutas, et Euroopa peab ideede elluviimiseks rohkem tegema. Nõuti jätkuvaid meetmeid, et luua tingimused ettevõtjate uuendustegevusele. Lineaarne uuendusmudel, mis eeldab, et teadustöö viib otse uuendusteni, on osutunud ebapiisavaks, et selgitada uuendustegevuse tulemusi ja kujundada asjakohast uuenduspoliitikat. Tunnistades, et ettevõtjad on uuendustegevuse mootoriks, peaks ettevõtjate uuendustegevuse toetamisele suunatud rahastamine ja valmistumine uuenduste turuleviimiseks, samuti uuendustegevuse juhtimine ja kultuur kuuluma seepärast ettevõtluse ja uuendusetegevuse programmi alla. See peaks aitama tagada, et uuendustegevus edendab konkurentsivõimet ning et seda rakendatakse praktilises äritegevuses. 25. ja 26. märtsil 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu lisas, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on olulised, et kasutada täielikult ära ettevõtjate ja keskkonna vahelist vastasmõju. Ökouuenduste edendamine, mis hõlmab uuenduslikke keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, võib aidata neist täit kasu saada.

Teadmiste edastamise ja saamise turg on sageli läbipaistmatu ning nii puudulik teave kui kontaktide puudumine tekitavad turutõrkeid. Ettevõtjatel on ka raskusi selliste tehnoloogiate integreerimisega, mis ei kuulu nende tavapärasesse tegevusvaldkonda, ja uut tüüpi oskuste omandamisega. Uuendustegevusega seotud finantsrisk võib olla kõrge, sellest saadav kasu võib arenguprobleemide tõttu hilineda ning maksud ei pruugi edu ja ebaedu seisukohast olla neutraalsed. Puudu võib olla ka vajalikest oskustest võimalusi ära kasutada. Institutsioonilised või õiguslikud takistused võivad põhjustada uute turgude tekke hilinemise või takistada nende teket ja neile juurdepääsu. Pankrotiseadused võivad ettevõtlusriski võtmist läbikukkumishirmu tõttu tugevalt pärssida. Lisaks võivad majandusolud määrata, kas uuendustegevus toimub või mitte. Ettevõtlust, konkurentsivõimet ja uuendustegevust soodustava ärikeskkonna arendamine peaks hõlmama ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi tõhustamist, mis on eelkõige suunatud konkurentsivõime suurendamisele, VKEde halduskoormuse vähendamisele ning ettevõtlusele ja ettevõtete loomisele, ümberpaigutamisele, kasvule ja uuendustegevusele parema regulatiivse keskkonna loomisele.

Tõkked uuenduslike tehnoloogiate turulepääsul on eriti olulised keskkonnatehnoloogiate puhul. Sageli ei kajasta turuhinnad täielikult toote või teenuse keskkonnakulusid. Turuhinnas mittekajastatud kulud kannab ühiskond tervikuna, mitte keskkonnasaaste tekitaja. See turuprobleem ja ühenduse huvi säilitada loodusvarasid, vältida keskkonnasaastet ja kaitsta keskkonda majanduslikult efektiivsemalt õigustab ökouuenduste toetamist.

Nõukogu resolutsiooniga, mida toetas 9. detsembril 2004 Brüsseli telekommunikatsiooni nõukogu, pannakse alus uuele infoühiskonna algatusele, et suurendada infoühiskonna panust Euroopa arengusse. Komisjon teeb oma eelnimetatud 2. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku suunata jõupingutused “tugevamale ja kestvamale kasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele”. See rõhutab info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmist nii era- kui ka avalikus sektoris kui olulist tegurit Euroopa uuendustegevuse tulemuste ja konkurentsivõime parandamisel. Seetõttu tuleks kehtestada eriprogramm “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm”.

Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasutamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuuluvad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad.

Komisjoni rohelises raamatus pealkirjaga “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia” märgiti, et liit on langemas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaallikatest ning see sõltuvus võib järgmise 20–30 aasta jooksul kasvada 70 %ni. Seega rõhutati vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuti paremini korraldatud ja keskkonnasõbralikumat tarbimist, eriti transpordi- ja ehitussektoris. Samuti nõuti uute ja taastuvate energiaallikate arendamise eelistamist, et reageerida globaalsele soojenemisele ning saavutada varasemate tegevuskavade ja resolutsioonidega püstitatud eesmärgid, et 2010. aastal moodustaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % ühendusesisesest energia kogutarbimisest.

Selleks et hõlbustada kõnealuste ühenduse meetmete rakendamist, suurendada taastuvate energiaallikate turuosa ja parandada energiatõhusust, on vaja ühenduse tasandil käivitada konkreetsed edendusprogrammid, et luua tingimused üleminekuks säästvatele energiasüsteemidele, eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmiseks ja tarbimiseks ettenähtud seadmete standardimise toetamiseks, tehnoloogia kasutamise suurendamiseks ja nõudlusega seotud juhtimist käsitlevate heade tavade levitamiseks. Sama kehtib ka ühenduse meetmete puhul, mis on seotud elektri-, elektroonika-, kontori- ja sideseadmete energiatõhususe märgistamise ning valgustus-, kütte- ja kliimaseadmete standardimisega. Seetõttu tuleks algatada programm “Arukas energeetika – Euroopa”.

Taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus on lisaks keskkonnahoidlikkusele ka ühenduse kiiremini kasvavad tööstusharud, luues uusi ja tuleviku seisukohalt olulisi töökohti. Euroopa taastuval energial põhinev tööstus on maailmas juhtival kohal taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmistehnoloogiate arengus. Need tehnoloogiad tugevdavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendavad ressursside kasutamist.

Vastavalt hea valitsemistava ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele on komisjon teinud sõltumatutele ekspertidele ülesandeks anda eelhinnang ühenduse uuendatud mitmeaastasele energeetikaalasele programmile, mis peab jätkama 31. detsembrini 2006 kestvat programmi “Arukas energeetika – Euroopa”. Eksperdid jõudsid oma hinnangus järeldusele, et on vaja tagada programmi “Arukas energeetika – Euroopa” jätkumine pärast 2006. aastat ning muuta see veelgi laiahaardelisemaks ja ambitsioonikamaks. See programm tuleks kehtestada samuti Euroopa tugevuse ja pädevuse edasise parandamise eesmärgil säästvate energiatehnoloogiate ja nende rakendamise valdkonnas.

Arvesse tuleks võtta vajadust saavutada raamprogrammi rakendamise kasutajasõbralikkus ja sellega seotud haldusmenetluse lihtsustamine. Komisjon peaks avaldama kasutusjuhendi, millega kehtestatakse selged, lihtsad ja läbipaistvad üldpõhimõtted toetusesaajate osalemisele raamprogrammis, ning seda laialdaselt levitada. Eelkõige peaks see hõlbustama VKEde osalemist. Kasutusjuhendis tuleks kirjeldada toetusesaajate õigusi ja kohustusi; rahandussätteid, näiteks abikõlblikke kulusid ja toetuste määrasid; halduseeskirju ja -menetlust reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige kasutajasõbralikke taotlemismenetlusi, kus rakendatakse vajadusel kaheetapilist taotlemismenetlust tingimusega, et selline menetlus ei pikenda ajavahemikku hindamise ning lepingu allkirjastamise vahel; projekti tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirju; ettepanekute hindamis-, valiku- ja otsuse tegemise põhimõtteid.

Kuna käesoleva otsuse eesmärke, mis on seotud ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse parandamiseks võetavate meetmetega, ei suuda üksikud liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid, riikidevahelist liikuvust ja kogu ühendust hõlmavat teabevahetust, ning neid on vajalike meetmete olemuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

I PEATÜKK

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm

Artikkel 1

Algatamine

1. Käesolevaga algatatakse konkurentsivõime tõstmiseks ja uuendustegevuse edendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse meetmete raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”), milles pööratakse erilist tähelepanu VKEde vajadustele.

2. Raamprogramm aitab kaasa ühenduse konkurentsi- ja uuendusvõime tõstmisele arenenud teadmisteühiskonnana, mida iseloomustavad tugeval majanduskasvul põhinev säästev areng ja väga konkurentsivõimeline sotsiaalne turumajandus koos keskkonna kvaliteedi tõstmise ja kõrgetasemelise kaitsega.

3. Raamprogramm ei hõlma teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise alast ning tutvustamistegevust, mis toimub asutamislepingu artikli 166 alusel. See programm aitab kaasa teadusuuringute ja uuendustegevuse lähendamisele ning edendab kõiki uuendustegevuse liike.

Artikkel 2

Eesmärgid

1. Raamprogrammil on järgmised eesmärgid:

2. Raamprogrammi eesmärkide saavutamiseks viiakse ellu järgmised, II jaotises kirjeldatud eriprogrammid (edaspidi “eriprogrammid”):

Artikkel 3

Eelarve

1. Raamprogrammi eluviimiseks ettenähtud finantspakett on 3 621 300 000 eurot.

2. Eelarve suunav jaotus eriprogrammidele on esitatud I lisas.

3. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 4

Kolmandate riikide osalemine

Raamprogrammis võivad osaleda:

muud kolmandad riigid, kui see on lubatud kokkulepete ja korraga.

II PEATÜKK

Raamprogrammi rakendamine

Artikkel 5

Iga-aastased tööprogrammid

1. Komisjon võtab eriprogrammide jaoks vastu iga-aastased tööprogrammid artikli 46 lõikes 2 osutatud korras, võttes arvesse, et neid on eelkõige pärast vahehindamist vaja kohandada vastavalt edaspidistele arengutele.

Komisjon tagab iga-aastaste tööprogrammide rakendamise ning teavitab Euroopa Parlamenti nende ettevalmistamisest ja rakendamisest põhjalikult ja viivitamata.

2. Iga-aastaste tööprogrammide parandused, mis käsitlevad eelarvelisi assigneeringuid üle 1 miljoni euro, võetakse vastu artikli 46 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 6

Raamprogrammi ühised rakendusmeetmed

1. II jaotise I peatüki teises jaos, II peatüki teises jaos ja III peatüki teises jaos osutatud vahendid moodustavad raamprogrammi ühised töövahendid. Neid võib samuti kasutada iga eriprogrammi eesmärkide täitmiseks asjakohase iga-aastase tööprogrammi kohaselt. Vahendite põhjalik nimekiri tuuakse üksikasjalikult välja artiklis 47 viidatud kasutusjuhendis.

2. Toetuste andmine toimub täielikult riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjade ja sellekohaste õigusaktide alusel. Kohaldatakse ühenduse eeskirju avalikkuse teabele juurdepääsu kohta. Võetakse arvesse läbipaistvuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtteid.

Artikkel 7

Tehniline abi

Käesoleva otsusega kehtestatud finantspaketist võib katta ka käesoleva otsuse tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalikke kulutusi, mis on seotud ettevalmistava tegevuse, järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega.

Selline tegevus võib eelkõige hõlmata uurimusi, koosolekuid, teavitamist, trükiste avaldamist, kulutusi informaatikavahenditele, -süsteemidele ja -võrkudele teabe vahetamiseks ja töötlemiseks ning mis tahes muid kulutusi tehnilisele, teaduslikule, haldus- ja ekspertabile, mida komisjonil võib selle otsuse rakendamiseks vaja minna.

Artikkel 8

Järelevalve ja hindamine

1. Komisjon kontrollib regulaarselt raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamist. Samuti uurib ta koostoimet raamprogrammi sees ja muude täiendavate ühenduse programmidega ja võimalusel koostoimet liidu kaasrahastatavate riiklike programmidega. Võimalusel uurib ta soolist mõõdet ja mittediskrimineerimise põhimõtte austamist programmi tegevustes.

Komisjon koostab raamprogrammi ja iga eriprogrammi kohta rakendamise aastaaruande, milles tuuakse välja tema poolt toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid ning tulemused ja võimalusel mõju. Lisaks on “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi” aastaaruandes selgelt määratletud ökouuenduslikud tegevused.

2. Nähakse ette raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise vahe- ja lõpphindamine. Nimetatud hindamiste raames hinnatakse asjakohasust, järjepidevust, sünergiat, tulemuslikkust, tõhusust, säästvust, kasulikkust, ning kui võimalik ja asjakohane, siis ka rahaliste vahendite jaotamist sektorite vahel. Lõpphindamisel hinnatakse lisaks seda, mil määral on saavutatud kogu raamprogrammi ja iga selle eriprogrammi eesmärgid.

Nii vahe- kui lõpphindamiste käigus võetakse kasutusele sobivad metoodikad, et hinnata raamprogrammi ja iga eriprogrammi mõju nende eesmärkide, sealhulgas konkurentsivõime, uuendustegevuse, ettevõtluse, tootlikkuse kasvu, tööhõive ja keskkonnaga seotud eesmärkide saavutamise osas.

Hindamistes hinnatakse võrgustikku kuuluvate partnerite poolt pakutavate artikli 21 lõikes 2 osutatud teenuste kvaliteeti. Vahehindamine võib hõlmata ka eelmiste programmide järelhindamist.

3. Eriprogrammide vahe- ja lõpphindamiste tulemused ja vajalikud eelarvelised assigneeringud lülitatakse vastavatesse iga-aastastesse tööprogrammidesse.

Iga-aastastes tööprogrammides määratakse igale erimeetmele kindlaks mõõdetavad eesmärgid ning töötatakse välja asjakohased hindamiskriteeriumid ning kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad, millega mõõdetakse selliste tulemusteni jõudmise tõhusust, mis aitavad saavutada kogu raamprogrammi ja asjakohaste eriprogrammide eesmärke.

Raamprogrammi vahe- ja lõpphindamine ning vajalikud eelarvelised assigneeringud lülitatakse “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi” iga-aastasesse tööprogrammi.

4. Raamprogrammi vahehindamine lõpetatakse 31. detsembriks 2009 ja lõpphindamine 31. detsembriks 2011.

Eriprogrammide vahe- ja lõpphindamised korraldatakse nii, et nende tulemusi saaks arvesse võtta raamprogrammi vahe- ja lõpphindamisel.

5. Komisjon edastab rakendamise aastaaruanded ning raamprogrammi ja selle eriprogrammide vahe- ja lõpphindamiste tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 9

Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve, kohaldades pettust, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke tegevusi ennetavaid meetmeid, tõhusat kontrolli ja alusetult makstud summade sissenõudmist ning eeskirjade eiramise korral tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja määrusele (EÜ) nr 1073/1999.

2. Käesoleva otsuse alusel rahastatava ühenduse tegevuse puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ühenduse mis tahes õigusnormi, sh ka raamprogrammiga ettenähtud lepingulise kohustuse rikkumisel, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda selle hallatavat eelarvet.

3. Kõigi käesoleva otsuse rakendusmeetmete puhul nähakse eelkõige ette nende järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtud auditeerimiste abil, mis vajadusel tehakse kohapeal.

II JAOTIS

ERIPROGRAMMID

I PEATÜKK

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm

1. jagu

Eesmärgid ja tegevusvaldkonnad

Artikkel 10

Algatamine ja eesmärgid

1. Käesolevaga algatatakse ettevõtluse ja uuendustegevuse programm ettevõtjate, eelkõige VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse, sealhulgas ökouuenduste, ja tööstuse konkurentsivõime toetamiseks.

2. Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmis nähakse ette meetmed, et toetada, parandada, soodustada ja edendada järgmist:

Artikkel 11

Juurdepääs rahalistele vahenditele asutamisel olevate ja arenevate VKEde toetamiseks

Meetmed asutamisel olevate ja arenevate VKEde ning uuendustegevuse, sh ökouuenduste rahastamiseks võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 12

VKEde koostöö

VKEde koostööga seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 13

Uuendustegevus

Uuendustegevusega seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 14

Ökouuendustegevus

Ökouuendustegevusega seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 15

Ettevõtlus ja innovatsioonikultuur

Ettevõtlikkuse ja innovatsioonikultuuriga seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 16

Ettevõtlusele ja uuendustegevusele suunatud majandus- ja haldusreform

Ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi meetmed võivad hõlmata järgmist:

2. jagu

Rakendamine

Artikkel 17

VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendid

1. Ühenduse rahastamisvahendeid kasutatakse selleks, et hõlbustada VKEde rahastamist nende elutsükli teatud etappides: asutamine, käivitamine, laiendamine ja äritegevuse ülekandmine. VKEde investeeringud sellistesse valdkondadesse nagu tehnoloogia areng, uuendustegevus, sealhulgas ökouuendused ja tehnosiire, samuti nende äritegevuse piiriülene laiendamine, lisatakse asjakohaste rahastamisvahendite rakendusalasse.

2. Lõikes 1 osutatud vahendid on järgmised:

3. Nende rahastamisvahendite rakendamise tingimused on esitatud II lisas.

Artikkel 18

Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF)

1. GIFi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond (EIF).

GIF täidab järgmisi ülesandeid:

2. GIF koosneb järgmisest kahest osast:

GIF võib vajadusel riiklike või piirkondlike programmidega koostööd tehes investeerida ka finantsvahendusettevõtetesse, et arendada väikeettevõtetesse investeerivaid ettevõtjaid.

Lisaks GIF-poolsele rahastamisele tuleb suurem osa mis tahes fondi investeeritavast kapitalist investoritelt, kes tegutsevad turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt, olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist.

Artikkel 19

VKEde tagatissüsteem (SMEG)

1. SMEGi süsteemi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond.

SMEGi süsteem täidab järgmisi ülesandeid:

2. SMEGi süsteem koosneb järgmisest neljast osast:

kolmas osa: c) tagatised VKEdesse investeeritavale omakapitalile või kvaasikapitalile, hõlmab investeeringuid, mis annavad stardikapitali ja/või käivituskapitali, ja vahefinantseerimist, et vähendada konkreetseid rahalisi raskusi, mis tulenevad VKEde nõrgast finantsstruktuurist ja äritegevuse ülekandmisest,

Artikkel 20

Suutlikkuse arendamise kava (CBS)

1. CBSi hallatakse koos rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, kelle hulka kuuluvad Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD), Euroopa Investeerimispank (EIB), Euroopa Investeerimisfond (EIF) ja Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB).

CBS täidab järgmisi ülesandeid:

2. CBS koosneb stardikapitali meetmest ja partnerlusmeetmest.

Stardikapitali meetme kaudu antakse toetusi, et stimuleerida riskikapitali suunamist uuenduslikesse VKEdesse ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdesse, sealhulgas ka traditsioonilistes majandusharudes, toetades selleks stardi- ja käivitusfonde jms organisatsioone. Toetust võib pakkuda ka selleks, et võtta pikemaks ajaks tööle täiendavat personali, kel on investeerimise või tehnoloogia alased eriteadmised.

Partnerlusmeetme kaudu antakse toetusi finantsvahendajate tehnilise abiga seotud kulude katmiseks, et parandada VKEde laenutaotluste läbivaatamise korda, eesmärgiga soodustada laenude andmist VKEdele riikides, kus pankade vahendustegevus on nõrgalt arenenud.

Partnerlusmeetme puhul on pankade nõrgalt arenenud vahendustegevusega riikideks sellised riigid, kus riigisiseste laenude summa, väljendatuna protsendina sisemajanduse kogutoodangust, on Euroopa Keskpanga või Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel tunduvalt alla ühenduse keskmise.

Partnerlusmeede täiendab krediidiliine või riskijagamist, mida rahvusvahelised finantseerimisasutused pakuvad partnerpankadele või finantseerimisasutustele abikõlblikes riikides. Suur osa selle meetme vahenditest kulutatakse selleks, et tõsta pankade ja teiste finantsasutuste võimet hinnata selliste projektide ärikõlblikkust, milles on oluline osa ökouuendustel.

Artikkel 21

Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavad teenused

1. Edendatakse ettevõtteid ja uuendustegevust, sealhulgas VKEsid toetavaid teenuseid.

2. Võttes arvesse olemasolevate Euroopa äritegevuse toetamise võrgustike kogemusi ja oskusi, võib rahalist toetust anda võrgustikku kuuluvatele partneritele järgmiste teenuste pakkumisel:

Selliste teenuste üksikasjad on esitatud III lisas.

3. Komisjon valib võrgustikku kuuluvaid partnereid konkursikutsega lõikes 2 nimetatud erinevate teenuste osutamiseks. Konkursi tulemusel võib komisjon sõlmida väljavalitud taotlejatega partnerluse raamlepingu, milles näidatakse ära pakutavate teenuste tüüp, antavate toetuste kord ning kõigi poolte üldised õigused ja kohustused. Partnerluse raamlepingu võib sõlmida kogu programmi kehtivuse ajaks.

4. Lisaks lõikes 2 nimetatud teenustele võib komisjon anda rahalist toetust muude raamprogrammi kohaldamisalasse jäävate meetmete rakendamiseks, pärast projektikonkurssi, mille võib suunata ainult võrgustiku partneritele. Kõnealuste teenustega tagatakse, et huvitatud isikud ja potentsiaalsed taotlejad saavad ulatuslikku abi seoses raamprogrammis pakutavate toetusvõimalustega.

5. Komisjon toetab võrgustikku kuuluvaid partnereid vajaliku koordineerimise ja tegevuse toetamisega. Raamprogrammis mitteosalevates riikides osutatud organisatsioonidele võib samuti võimaldada sellist koordineerimise ja tegevuse toetamist.

6. Komisjon tagab, et võrgustikku kuuluvad partnerid teevad omavahel koostööd ja suunavad pädevale võrgustikupartnerile edasi iga päringu, millele nad ise otseselt vastata ei oska.

Artikkel 22

Uuenduste ja ökouuenduste katse- ja turustamisprojektid

Ühendus toetab ühenduse tähtsusega esmaste taotluste või uuenduste või ökouuenduste tehnoloogiate, toodete või tavade turustamisprojekte, mille tehniline tutvustamine on olnud edukas, kuid mis jääkohu tõttu ei ole veel turgu hõivanud. Nende eesmärk on edendada selliste tehnoloogiate, toodete või tavade laiemat kasutuselevõttu osalevates riikides ning soodustada turu hõivamist.

Artikkel 23

Poliitikasuundade analüüsimine, arendamine, koordineerimine ja partnerlus

Poliitikasuundade analüüsimise, arendamise ja osalevate riikidega koordineerimise toetamiseks võib teha järgmist:

Artikkel 24

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi toetusmeetmed

Komisjon teeb reeglipäraselt järgmist:

koostada hinnanguid selle kohta, millist mõju avaldavad ettevõtete konkurentsivõime seisukohast olulised ühenduse meetmed ning nende hinnangute avaldamine, et määratleda valdkonnad olemasolevate õigusaktide lihtsustamiseks või valmistada ette uusi õigusloomealaseid meetmeid, mis on suunatud uuenduste valdkonna atraktiivsemaks muutmisele ühenduses;

3. jagu

Iga-aastane tööprogramm

Artikkel 25

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastases tööprogrammis sätestatakse üksikasjalikult ning vastavalt artiklis 10 kehtestatud eesmärkidele:

Iga-aastases tööprogrammis määratletakse selgelt ökouuenduste edendamise meetmed.

Artikli 24 kohased meetmed ei kuulu iga-aastase tööprogrammi alla.

II PEATÜKK

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm

1. jagu

Eesmärgid ja tegevusvaldkonnad

Artikkel 26

Algatamine ja eesmärgid

1. Käesolevaga algatatakse info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamiseks.

2. Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammiga nähakse ette järgmised meetmed:

3. Lõikes 2 osutatud meetmete elluviimisel pööratakse erilist tähelepanu kodanike, ametivõimude ja ettevõtjate, eelkõige VKEde teavitamisele info- ja sidetehnoloogia võimalustest ja kasust.

Artikkel 27

Ühtne Euroopa teaberuum

Ühtse Euroopa teaberuumiga seotud meetmetel on järgmised eesmärgid:

Artikkel 28

Uuendustegevus info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu

Meetmetel, mis on seotud uuendustegevusega info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu, on järgmised eesmärgid:

Artikkel 29

Kõikehõlmav infoühiskond, tulemuslikumad ja tõhusamad üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused ning parem elukvaliteet

Meetmetel, mis on seotud kõikehõlmava infoühiskonna ning tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamise ja elukvaliteedi parandamisega, on järgmised eesmärgid:

2. jagu

Rakendamine

1. alajagu

Projektide rakendamine, meetmed heade tavade levitamiseks ja temaatilised võrgud

Artikkel 30

Üldsätted

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi võib rakendada projektide, heade tavade levitamise meetmete ja temaatiliste võrkude kaudu, sealhulgas võidakse laialdaselt katsetada ja tutvustada uuenduslikke üleeuroopalisi avalikke teenuseid.

Projektide, heade tavade levitamise meetmete ja temaatiliste võrkude eesmärk on stimuleerida uuenduslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate lahenduste levikut ja parimat kasutamist, eriti üldist huvi pakkuvate valdkondade teenustes ning VKEdes. Ühenduse toetus aitab ka kergemini koordineerida ja rakendada infoühiskonna arendamise meetmeid kõigis liikmesriikides.

Artikkel 31

Projektid, meetmed heade tavade levitamiseks ja temaatilised võrgud

1. Toetatakse järgmist:

2. Projektide eesmärk on edendada uuendustegevust, tehnosiiret ja selliste uute tehnoloogiate levikut, mis on valmis turuleviimiseks.

Ühendus võib määrata lõike 1 punktis a osutatud projektide eelarvesse panustamiseks toetuse.

3. Heade tavade levitamise meetmed võetakse eriteemasid käsitlevate ja temaatiliste võrkude kaudu seotud meetmete kompleksidena.

Ühenduse panus lõike 1 punktis b osutatud meetmetesse piirdub otseste kuludega, mida peetakse vajalikuks või asjakohaseks meetme konkreetsete eesmärkide saavutamisel.

4. Temaatilised võrgud võivad olla seotud heade tavade levitamise meetmetega.

Temaatilistele tegevustele annab ühendus toetust võrgu loomiseks ja koordineerimiseks vajalike abikõlblike lisakulude osas. Ühenduse toetus võib katta nende meetmete abikõlblikud lisakulud.

2. alajagu

Muud sätted

Artikkel 32

Taotlused

Ühenduse toetuse saamise taotlustele artiklis 31 osutatud projektide, häid tavasid edendavate meetmete ning temaatiliste võrkude osas tuleb lisada rahastamiskava, milles loetletakse kõik projektide rahastamise komponendid, sealhulgas ka ühenduselt taotletav rahaline toetus ja kõik muudest allikatest taotletud toetused. Isikutelt, kes esitavad taotluse ühenduse teist liiki abi (nagu teenused või uuringud) saamiseks, võib vajadusel nõuda teavet seoses rahastamiskavaga.

Artikkel 33

Poliitikasuundade analüüsimine, arendamine ja koordineerimine osalevate riikidega

Poliitikasuundade analüüsimise, arendamise ja osalevate riikidega koordineerimise toetamiseks tehakse järgmist:

Artikkel 34

Edendustegevus, teabe jagamine ja levitamine

1. Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi rakendamise toetamiseks või tulevase tegevuse ettevalmistamiseks tehakse järgmist:

2. Toetust ei anta meetmetele, mille sihiks on toodete, protsesside või teenuste müügikõlblikuks muutmine, turustamine või müügi edendamine.

Artikkel 35

Ühist huvi pakkuvad projektid: hanked liikmesriikide koostöös määratletud tehniliste kirjelduste alusel

Komisjon võib vajaduse korral info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi eesmärkide saavutamiseks ja liikmesriikide selge ühishuvi alusel seoses toodete, teenuste või oluliste teenuseelementide kasutamisega Euroopa tasandil algatada ühist huvi pakkuvaid projekte, et täita vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi ülesandeid. Tegevuse kattumise vältimiseks võetakse arvesse olemasolevaid algatusi.

Komisjon kinnitab kooskõlas liikmesriikidega selliste projektide ühised tehnilised kirjeldused ja rakendamise ajakavad. Nende ühiste tehniliste kirjelduste ja rakendamise ajakavade alusel esitab komisjon pakkumiskutse asjaomaste projektide rakendamiseks. Kõnealuseid pakkumisi korraldab ainult komisjon kooskõlas ühenduse hangete eeskirjadega.

3. jagu

Iga-aastane tööprogramm

Artikkel 36

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastases tööprogrammis sätestatakse üksikasjalikult ning vastavalt artiklis 26 esitatud eesmärkidele:

III PEATÜKK

Programm “Arukas energeetika – Euroopa”

1. jagu

Eesmärgid ja tegevusvaldkonnad

Artikkel 37

Algatamine ja eesmärgid

1. Käesolevaga algatatakse programm “Arukas energeetika – Euroopa” energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise toetamiseks. Programm aitab edendada Euroopa varustamist ohutu ja säästva energiaga, samaaegselt suurendades Euroopa konkurentsivõimet.

2. Programmiga “Arukas energeetika – Euroopa” nähakse ette meetmed eelkõige selleks, et:

Artikkel 38

Tegevuseesmärgid

Programmi “Arukas energeetika – Euroopa” tegevuse eesmärk on:

Artikkel 39

Energiatõhusus ja ressursside ratsionaalne kasutamine (SAVE)

Meetmed energiatõhususe ja energiaallikate ratsionaalse kasutamise soodustamiseks võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 40

Uued ja taastuvad energiaallikad (ALTENER)

Meetmed uute ja taastuvate energiaallikate edendamiseks võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 41

Energeetika transpordis (STEER)

Meetmed energiatõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks transpordis võivad hõlmata järgmist:

Artikkel 42

Integreeritud algatused

Meetmed mitme artiklites 39, 40 ja 41 osutatud valdkonna ühendamiseks või seoses teatavate ühenduse prioriteetidega võivad hõlmata järgmist:

2. jagu

Rakendamine

Artikkel 43

Edendamis- ja levitamisprojektid

Toetatakse järgmist tegevust:

Artikkel 44

Tehnoloogia turustusprojektid

Ühendus toetab projekte, mis käsitlevad selliste uuenduslike tehnoloogiate, protsesside, toodete, või ühenduse tasandil oluliste tavade turule viimist, mille tehniline tutvustamine on juba olnud edukas. Nende eesmärk on edendada selliste tehnoloogiate, protsesside, toodete või tavade laiemat kasutuselevõttu osalevates riikides ning soodustada turu hõivamist.

3. jagu

Iga-aastane tööprogramm

Artikkel 45

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastase tööprogrammiga sätestatakse üksikasjalikud eesmärgid kooskõlas artikliga 37:

III JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 46

Komiteed

1. Komisjoni abistavad järgmised komiteed:

Komisjoni abistab ICT ja IEE korralduskomiteedega tihedalt koostööd tegev EIP korralduskomitee, et tagada kogu raamprogrammi sisene kooskõlastatus ja koostöö, sealhulgas strateegiline haldamine ja ühtne rakendamine.

2. Lõikes 1 osutatud komiteedele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Lõikes 1 osutatud komiteed võtavad vastu oma töökorrad.

Artikkel 47

Kasutusjuhend

1. Raamprogrammi jõustumise järel avaldab komisjon kergesti loetava ja kasutajasõbraliku kasutusjuhendi, luues abisaajate raamprogrammis osalemise põhialuste selge, lihtsa ja läbipaistva raamistiku. Eelkõige hõlbustab kasutusjuhend VKEde osalemist.

2. Komisjon tagab, et ajavahemik taotluste esitamise ja hindamistulemuste teatamise vahel on võimalikult lühike. Hindamistulemused teatatakse mõistliku aja jooksul.

Artikkel 48

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandev kogu

Komisjoni nõustab konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandev kogu, mis koosneb ameti- ja äriliitude, shVKEde esindajatest ja muudest ekspertidest. Nende asjatundlikkus peaks olema seotud raamprogrammis käsitletavate sektorite ja küsimustega, sealhulgas rahastamine, info- ja sidetehnoloogia, energeetika ning ökouuendused.

Artikkel 49

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 96/413/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 50

Üleminekumeetmed

Artikli 27 punktis b osutatud eesmärgi saavutamiseks vajalikke rakendusmeetmeid viiakse ellu vastavalt otsusele nr 456/2005/EÜ kuni 31. detsembrini 2008.

Seejärel hallatakse otsuse nr 456/2005/EÜ alusel nimetatud kuupäeval või enne seda algatatud meetmeid kooskõlas kõnealuse otsusega, kuid selle otsusega asutatud komiteed asendab käesoleva otsuse artikli 46 lõike 1 punktiga b asutatud ICT korralduskomitee.

Artikli 21 lõike 2 punktis a toodud teenuste osas võib komisjon kuni 31. detsembrini 2007 euroteabekeskuse tööd jätkata ning sõlmida oma liikmetega käesoleva raamprogrammi alusel rahastatavaid toetuslepinguid ning järgida otsusega 2000/819/EÜ kehtestatud ettevõtjate ja ettevõtluse mitmeaastase programmi tegevuseeskirju.

Artikkel 51

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT C 65, 17.3.2006, lk 22.

(2) ELT C 115, 16.5.2006, lk 17.

(3) Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. oktoobri 2006. aasta otsus.

(4) ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(5) EÜT L 167, 6.7.1996, lk 55.

(6) EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12. Otsust on muudetud otsusega nr 1376/2002/EÜ (EÜT L 200, 30.7.2002, lk 1).

(7) EÜT L 192, 28.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1682/2004 (ELT L 308, 5.10.2004, lk 1).

(8) EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1776/2005/EÜ (ELT L 289, 3.11.2005, lk 14).

(9) EÜT L 14, 18.1.2001, lk 32.

(10) ELT L 176, 15.7.2003, lk 29. Otsust on muudetud otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

(11) ELT L 336, 23.12.2003, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 2113/2005/EÜ (ELT L 344, 27.12.2005, lk 34).

(12) Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(13) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(14) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(15) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(16) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(17) EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20.

(18) EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

(19) ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

(20) EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(21) ELT L 1, 4.1.2003, lk 65.

(22) ELT L 123, 17.5.2003, lk 42.

(23) ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

(24) EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

(25) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

(26) ELT L 79, 24.3.2005, lk 1.

II LISA

Artiklis 17 sätestatud VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite rakendamise kord

1. VKE-DELE ETTENÄHTUD KÕIKIDELE ÜHENDUSE RAHASTAMISVAHENDITELE OMANE KORD

A. Eelarve

Eelarvelistest assigneeringutest kaetakse iga vahendi kõik kulud, sealhulgas sellised finantsvahendajate suhtes kehtivad maksekohustused nagu tagatiskahjumid, Euroopa Investeerimisfondi ja liidu vahendeid haldavate rahvusvaheliste finantseerimisasutuste halduskulud, samuti kõik muud vajalikud kulud.

Ressursside ülekandmine rahastamisvahendite vahel peab olema paindlik, et reageerida raamprogrammi ajal ilmnevatele uutele arengusuundadele ja muutuvatele turutingimustele.

B. Usalduskontod

Euroopa Investeerimisfond ja asjakohased rahvusvahelised finantseerimisasutused avavad eraldi usalduskontod iga rahastamisvahendi jaoks ettenähtud eelarveliste vahendite hoidmiseks. Need kontod võivad intressi kanda. Kuni 31. detsembrini 2013 (kaasa arvatud) saadud intressi võib lisada ressurssidele ja kasutada vastava rahastamisvahendi jaoks.

Usaldusisiku tehtud maksed finantsvahendajatele debiteeritakse vastavalt usalduskontolt. Summad, mille usaldusisik maksab tagasi Euroopa Liidu üldeelarvesse, samuti usaldusisiku halduskulud ja muud tasumisele kuuluvad kulud debiteeritakse usalduskontolt vastavalt komisjoni ja usaldusisiku vahel sõlmitud lepingutes sätestatud tingimustele. Usalduskontole kantakse komisjoni tulud, intress ja olenevalt rahastamisvahendist ka realiseeritud investeeringute tulud (GIF) või lepingu- ja garantiitasud ning muud sissetulekud (SMEG).

Pärast 31. detsembrit 2013 tagastatakse usalduskonto kõik jäägid Euroopa Liidu üldeelarvesse, välja arvatud eraldatud ja veel debiteerimata summad ning vajalike kulude maksmiseks eeldatavasti tarvis minevad summad.

C. Tasud

Rahastamisvahendi toimimisel kehtivad asjakohased tasud. Tasud määrab kindlaks komisjon kooskõlas turutavadega, võttes arvesse:

— asjakohase rahastamisvahendi kogukestust ja vastavaid jälgimisnõudeid, mida rakendatakse eelarveliste kohustuste perioodist kauem,

— abikõlblikke riike,

— rahastamisvahendi uudsust ja keerukust,

— seonduvaid tegevusi, näiteks turu-uuringud, finantsvahendajate kindlakstegemine ja nendega läbirääkimised, kokkulepete kavandamine, lõpetamine, järelevalve ja aruandlus.

D. Avalikustamine ja teadlikkuse tõstmine

Kõik finantsvahendajad tagavad ühenduse antud toetusele asjakohase avalikustamise ja läbipaistvuse taseme, sealhulgas piisavalt teavet raamprogrammiga kaasnevate rahaliste võimaluste kohta.

Lõplikele abisaajatele tagatakse asjakohane teave võimalike rahastamisevõimaluste kohta.

2. SUURE KASVUPOTENTSIAALIGA JA UUENDUSLIKE VKE-DE SÜSTEEMI (GIF) RAKENDAMINE

A. Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond lepivad kokku finants-, haldus- ja järelevalveaspektides. Komisjon kohaldab erisuuniseid sularahahalduse osas.

B. Finantsvahendajad

GIF1 ja GIF2 on suunatud turumajanduses tegutsevatele finantsvahendajatele, mida haldavad vajalikke oskusi ja kogemusi omavad sõltumatud rühmad. Finantsvahendajad valitakse vastavalt parimate äri- ja turutavadele läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti seoses paljude spetsialiseerunud fondide või samalaadsete struktuuridega.

C. Kõlblikkuskriteeriumid

GIF täiendab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi omavahenditel põhinevaid tegevusi, kehtestades investeerimispoliitika, millega nii vahendavate fondide kui ka nende investeerimispoliitika osas kaasneb kõrgem riskiprofiil.

GIF 1

GIF1 investeerib vahendavatesse riskikapitalifondidesse ja teistesse investeerimisvahenditesse, mis investeerivad kuni 10 aastat tegutsenud VKEdesse, mis on tavaliselt asutamis- või käivitamisetapis, ja pakuvad vajaduse korral täiendavat investeeringut. Tavapärane maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 25 % kõnealuse fondi kogukapitalist või erandjuhtudel 50 %, kui tegemist on uute fondidega, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus ja samuti investorite võrgu investeerimisvahendite puhul. Maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 50 %, kui fondi investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele. Vähemalt 50 % mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras (“turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt”), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot. GIF1 võib investeerida koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega.

GIF 2

GIF2 investeerib vahendavatesse riskikapitalifondidesse, mis investeerivad VKEdesse, mis on tavaliselt laienemisetapis (B või C etapp). Maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on tavaliselt 15 % kõnealuse fondi kogukapitalist või kuni 25 %:

— uute fondide puhul, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus,

— fondide puhul, mille investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele,

— fondide puhul, mille on loonud algajad tegevusüksused.

GIF2 vahendite investeerimisel koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega on GIF2 maksimaalne osa 15 %. Vähemalt 50 % mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras (“turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt”), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot.

D. Samaväärne investeering

GIFi alusel tehtud investeeringud vahendatavatesse fondidesse on samaväärsed erainvesteeringutega.

E. Tuumikinvestori roll

Uutele fondidele, millel on tõenäoliselt eriti tugev katalüsaatori roll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus, võib Euroopa Investeerimisfond olla tuumikinvestoriks.

F. Tingimuste läbipaistvus

Euroopa Investeerimisfond tagab, et GIF 1 ja GIF 2 alusel rahastamise tingimused ja asjaolud on läbipaistvad ja arusaadavad.

G. GIFi eluiga

GIF on pikaajaline süsteem, mille raames vahendatavates fondides osalemine kestab tavaliselt 5–12 aastat. Igal juhul ei ületa GIFi alusel tehtud investeeringud 19 aastat komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi delegeerimislepingu allakirjutamise kuupäevast. Euroopa Investeerimisfondi ja vahendajate vahelistes lepingutes tuleb määratleda sobivad süsteemist väljumise strateegiad.

H. Investeeringute realiseerimine

Kuna enamik GIFi alusel tehtud investeeringuid tehakse noteerimata, mittelikviidsetesse ettevõtetesse, põhineb nende investeeringute realiseerimine tulude jaotamisel, mille finantsvahendajad saavad oma VKEdesse tehtud investeeringute müügist.

I. Realiseeritud investeeringute tulude reinvesteerimine

Euroopa Investeerimisfondi poolt enne 31. detsembrit 2013 saadud tulud, sealhulgas dividendid ja tagasimaksed, lisatakse GIFi ressurssidele ja kasutatakse GIFi jaoks.

3. VKE-DE TAGATISSÜSTEEMI (SMEG) RAKENDAMINE

A. Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond lepivad kokku finants-, haldus- ja järelevalveaspektides, mis järgivad üldkehtivaid kaubandustavasid. Komisjon kohaldab erisuuniseid sularahahalduse osas.

B. Finantsvahendajad

Finantsvahendajad valitakse juba tegutsevate või osalevates riikides loodavate tagamisskeemide hulgast, kaasa arvatud vastastikused tagamisskeemid, või mõne muu finantseerimisasutuse hulgast. Valik peab toimuma läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti.

Vahendajad valitakse vastavalt headele turutavadele, pidades silmas:

— mõju VKEdele kättesaadavaks tehtud rahastamise (laenud, omakapital või kvaasikapital) mahule ja/või

— mõju VKEde rahastamise kättesaadavusele ja/või

— kõnealuse vahendaja mõju VKEde rahastamise riskidele.

C. Abikõlblikkus

VKEde tagamissüsteemist tulenevate tagatiste finantskriteeriumeid, millest oleneb VKEde õigus laenu saada, määratakse igale vahendajale tema tegevuse põhjal eesmärgiga jõuda võimalikult paljude VKEdeni. Need eeskirjad peegeldavad turu olukorda ja tavasid kõnealusel territooriumil.

Materiaalse ja immateriaalse põhivara hankimise rahastamine, kaasa arvatud uuendustegevus, tehnoloogia arendamine ja litsentside soetamine on abikõlblikud.

Kriteeriumid, mis on seotud SMEGi neljanda osaga d) VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, hõlmavad nii üksik- kui ka mitme partneri ja riigi vahelisi tehinguid. Abikõlblikkus põhineb headel turutavadel, eelkõige krediidivõime hindamise ja väärtpaberistatud portfellidega seotud riski hajutamise osas.

D. Tagatiste tingimused

Euroopa Investeerimisfondi poolt SMEGi süsteemi osade a (finantseerimine laenuvahendite varal), b (mikrokrediit) ja c (omakapital või kvaasikapital) alusel komisjoni nimel antud tagatised katavad osa üksiktehingute finantsportfelli riskist, mille finantsvahendaja on võtnud. SMEGi süsteemi neljas osa – d) väärtpaberistamine – hõlmab riski jagamist teatavate väärtpaberistatud tranšeede puhul, mis on olulisemad kui esmarisk, või seda, et märkimisväärne osa esmariskist jäetakse selle tekitaja kanda ja jagatakse ülejäänud riskiosa.

Euroopa Investeerimisfondi antud tagatised seoses SMEGi süsteemi osadega a (finantseerimine laenuvahendite varal), b (mikrokrediit) ja c (omakapital või kvaasikapital) on tavaliselt samaväärsed vahendaja antud tagatiste või vastava rahastamisega.

Euroopa Investeerimisfond võib vastavalt kokkulepitud ajakavale nõuda finantsvahendajalt tasu, mis arvutatakse eraldatud, kuid kasutamata summade alusel (“vahendustasu”), ja samuti garantiitasusid. Ta võib sisse nõuda ka üksikute väärtpaberistamistehingutega seotud tasud.

E. Euroopa Investeerimisfondi maksimaalse kumulatiivse kahjumi ülempiir

SMEGi süsteemi kulud Euroopa Liidu üldeelarves on piiritletud nii, et need mingil juhul ei ületa selle SMEGi süsteemi jaoks Euroopa Investeerimispangale kättesaadavaks tehtud eelarvelisi assigneeringuid. Eelarvele ei tekitata lisakohustusi.

Euroopa Investeerimisfondi kohustus maksta oma osa vahendaja kahjumist püsib, kuni konkreetse rahastamisportfelli kahjumi katmiseks tehtud maksete kumulatiivne summa, mida vajaduse korral vähendatakse sissenõutud kahjude kumulatiivse summa võrra, jõuab eelnevalt kokkulepitud summani, mille järel Euroopa Investeerimisfondi tagatis automaatselt vabastatakse.

F. Kahjude sissenõudmine ja muud usalduskontole makstavad tulud

Kogu konkreetselt vahendajalt kahjude eest sissenõutud summa kantakse usalduskontole ja seda võetakse arvesse vahendaja suhtes kehtiva Euroopa Investeerimisfondi maksimaalse kumulatiivse kahjumi ülempiiri arvutamisel. Kõik enne 31. detsembrit 2013 saadud muud tulud, nagu näiteks vahendus- ja garantiitasud, kantakse usalduskontole ja lisatakse SMEGi süsteemi ressurssidele.

G. SMEGi süsteemi kestus

VKEde individuaalsete tagatiste tähtaeg võib olla kuni 10 aastat.

4. SUUTLIKKUSE ARENDAMISE KAVA (CBS) RAKENDAMINE

A. Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond või asjaomased rahvusvahelised finantseerimisasutused lepivad kokku stardikapitali ja partnerlusmeetme üksikasjades, sealhulgas finants-, haldus- ja järelevalveaspektides.

Vahendajad valitakse vastavalt headele turutavadele.

Tehnilise abi osutamisega seotud valik peab toimuma läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti.

B. Stardikapital

Stardikapitali hallatakse fidutsiaarselt. Kõik meetme kulud, kaasa arvatud halduskulud ja kõik muud vajalikud kulud kaetakse eelarvelistest assigneeringutest. Antud toetuste abil toetatakse investeerimisfonde, mille investeerimisprogrammid hõlmavad stardikapitali, kattes osa nende halduskuludest.

C. Partnerlus

Partnerlust korraldavad Euroopa Investeerimisfond või asjaomased rahvusvahelised finantseerimisasutused. See hõlmab tehnilist abi, halduskulusid ja kõiki muid suutlikkuse tõstmiseks vajalikke kulusid.

5. HINDAMINE

Välishindamise viivad läbi sõltumatud eksperdid, võttes arvesse majanduskasvu ja tööhõive algatust, mis kehtestati nõukogu 19. mai 1998. aasta otsusega 98/347/EÜ finantsabimeetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele – arengu ja tööhõive algatus (1) ning mitmeaastast programmi, mis käsitleb ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige VKEsid. Sellega hinnatakse ühenduse rahastamisvahendite mõju VKEdele ja tehakse saavutatud tulemuste kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs, hinnates eelkõige iga vahendi võimendavat mõju ja tulukust. Liidule tervikuna, liikmesriikidele eraldi ja teistele osalevatele riikidele mõeldud hindamisaruanded sisaldavad statistilisi andmeid, sealhulgas järgmist:

— GIFi puhul: kaasatud VKEde ja loodud töökohtade arv,

— investoritele mõeldud tulumäär,

— SMEGi süsteemi puhul: finantsvahendajate poolt VKEdele antud laenude arv ja väärtus, ja kaasatud VKEde arv ja maksmata jäänud laenude arv ja väärtus,

— stardikapitali puhul: toetatud organisatsioonide arv ja stardikapitaliga seotud investeeringute maht,

— partnerluse puhul: toetatud vahendajate ja kaasatud VKEde arv,

— kõik ökouuendustega seotud konkreetsed tulemused.

Välishindajate aruannetes kajastuvad tulemused ja saadud kogemused ning häid tavasid käsitleva teabe jagamine huvirühmade vahel avalikustatakse asjakohasel viisil.

(1) EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43.