Euroopa Liidu Teataja L 213 , 30/07/1998 Lk 0006 - 0008



Nõukogu määrus (EÜ) nr 1659/98, 17. juuli 1998, detsentraliseeritud koostöö kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 130w, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] toimides asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras, [2] ning arvestades, et: detsentraliseeritud koostöö kujutab endast uut lähenemist koostöö arendamisele, mis keskendub rakendamisel osalejatele ja järgib seega kahte eesmärki – tegutsemist vastavalt vajadustele ja nende elujõuliseks muutmist; detsentraliseeritud lähenemise tähtsust arengule on rõhutatud neljandas AKV-EÜ konventsioonis, nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta [3] ja nõukogu 27. mai 1991. aasta otsuses koostöö kohta valitsusväliste organisatsioonidega ning suures hulgas Euroopa Parlamendi otsustes; eelarvepädevad asutused otsustasid kaasata 1992. aasta eelarvesse rubriigi kõnealuse lähenemise arendamiseks kõikides arengumaades; käesolevas määruses sisaldub rahandussätete inkorporeerimist seadusandlikesse aktidesse [4] käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. märtsi 1995. aasta deklaratsiooni punktile 2 vastav lähtesumma aastateks 1999–2001, mis ei mõjuta asutamislepingus määratletud eelarvepädevate asutuste volitusi; detsentraliseeritud koostöö on mõeldud tegelike pikaajaliste muudatuste esilekutsumiseks liidu arengukoostöö menetlustes; detsentraliseeritud koostöö annab olulise panuse ühenduse arengukoostööpoliitika eesmärkide saavutamisele, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 130u; tuleb rakendada ka vastav haldusmenetlus, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühendus toetab jätkusuutlikule arengule suunatud tegevusi ja algatusi, mille on algatanud ühenduse detsentraliseeritud koostöös osalejad ja arengumaad, eriti selliseid, mis on mõeldud, soodustamaks: - laiema kandepinnaga arengulähenemist, mis vastab arengumaade elanikkondade vajadustele ja algatustele, - asjaomaste riikide kodanikuühiskonna ja rohujuuredemokraatia laiendamise ja tugevdamise toetamist, - ühenduse detsentraliseeritud koostöös osalejate ja arengumaade kaasamist nimetatud eesmärkide saavutamisele korrastatud programmide raames. Detsentraliseeritud koostöö soodustamismeetmeid võib rakendada kõikides arengumaades. Artikkel 2 Käesoleva määruse alusel rakendatavate meetmete eelisaladeks on: - inim- ja tehniliste ressursside arendamine ning kohaliku maa- või linnapiirkonna ühiskondlik ja majanduslik areng arengumaades, - teave detsentraliseeritud koostöös osalejate kohta ja nende kaasamine, - nimetatud osalejate institutsionaalsete võimete ja tegutsemisvõime tugevdamise toetamine, - tegutsemise metoodiline toetamine ja järelkontroll. Artikkel 3 Käesoleva määruse kohaselt võib rahaliselt toetada järgmisi detsentraliseeritud koostöös osalejaid ühenduses või arengumaades: kohalikud omavalitsused, valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud ettevõtjate liidud ja kohalike elanike rühmitused, ühistud, ametiühingud, naiste- ja noorteorganisatsioonid, õppe- ja teadusasutused, kirikud ja igasugused valitsusvälised ühendused, mis võivad arengule kaasa aidata. Artikkel 4 1. Ühendus rahastab artiklis 1 nimetatud meetmeid kolme aasta jooksul (1999–2001). Selle kava rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 1999–2001 on 18 miljonit eküüd. Eelarvepädevad asutused kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires. 2. Eelarvepädevad asutused määravad iga-aastased kasutatavad assigneeringud, võttes arvesse Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 2 nimetatud usaldusväärse finantshalduse põhimõtteid. Artikkel 5 1. Artiklis 1 nimetatud meetmete rakendamise käigus kasutatakse uuringuid, tehnilist abi, koolitust ja muid teenuseid, tarneid ja töid, samuti auditeerimist, hindamis- ja järelevalvetoiminguid. 2. Ühendusepoolne rahastamine võib hõlmata nii investeeringukulusid, välja arvatud ehitiste ost, kui ka jooksvaid kulusid (sealhulgas haldus-, ülalpidamis- ja tegevuskulud), sest kava peab võimaluse korral olema elujõuline keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul. 3. Artiklis 3 nimetatud partneritelt eeldatakse panust igasse koostöö raames toimuvasse ettevõtmisse. Selle panuse taotlemisel arvestatakse partnerite võimalusi ja kõnealuse ettevõtmise iseloomu. 4. Võib otsida võimalusi kaasrahastamiseks koos teiste rahastajatega, eriti liikmesriikidega. 5. Asutamislepingus sätestatud seotuse ja vastastikuse täiendavuse eesmärkide saavutamiseks ning kõikide nende meetmete võimalikult suure tõhususe tagamiseks võib komisjon rakendada kõiki vajalikke koordinatsioonimeetmeid, sealhulgas eriti: a) korrakindla teabevahetus- ja analüüsisüsteemi loomine nende meetmete tarvis, mida ühendus ja liikmesriigid rahastavad või kavatsevad rahastada; b) nende meetmete kohapealne kooskõlastamine korrapäraste kohtumiste ja infovahetuse teel komisjoni ja liikmesriikide esindajate vahel abisaajates maades. Artikkel 6 Käesoleva määruse alusel antakse rahalist toetust tagastamatu abirahana. Artikkel 7 1. Komisjon eelhindab, teeb otsuseid ja haldab käesoleva määrusega hõlmatud meetmeid kooskõlas eelarve- ja muude kehtivate menetlustega, eelkõige Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetega. 2. Otsused käesoleva määruse alusel rahastatavate üksikmeetmete jaoks antavate enam kui 1 miljoni eküü suuruste abirahade ning mis tahes muudatuste kohta, mille tagajärjel suureneb esialgu sellise meetme jaoks kokku lepitud summa enam kui 20 %, võetakse vastu artikliga 8 ette nähtud korras. 3. Projektide ja programmide hindamisel võetakse arvesse järgmisi tegureid: - meetmete tõhusus ja elujõulisus, - kultuurialane ja ühiskondlik tegevus, meeste ja naiste võrdõiguslikkusele suunatud tegevus ning keskkonnaalane tegevus, - meetmete eesmärkide saavutamiseks vajalike institutsioonide arendamine, - samalaadsetest meetmetest saadud kogemused. 4. Kõikides käesoleva määruse alusel sõlmitud rahastamiskokkulepetes ja -lepingutes nähakse ette, et komisjon ja Euroopa Kontrollikoda teostavad kohapealset kontrolli vastavalt komisjoni poolt sätestatud üldisele korrale, mis põhineb kehtivatel eeskirjadel, eriti Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetel. 5. Pakkumistel osalemine ja hankelepingute sõlmimine on avatud võrdsetel tingimustel kõikidele liikmesriikide ja abistatava maa füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Osalemisõigust võib laiendada teistele arengumaadele ja asjakohaselt põhjendatud erandjuhtudel muudele kolmandatele riikidele. 6. Tarned peavad pärinema liikmesriikidest, abistatavalt maalt või teistest arengumaadest. Asjakohaselt põhjendatud erandjuhtudel võivad tarned pärineda muudest kolmandatest riikidest. Artikkel 8 1. Komisjoni abistab geograafilistel alustel moodustatud pädev arengukomitee. 2. Rakendatavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. 3. a) Komisjon võtab kavandatud meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitamata. b) Kui need meetmed ei ole siiski kooskõlas komitee arvamusega, teavitab komisjon sellest viivitamata nõukogu. Sel juhul: - lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi ühe kuu võrra alates kõnealusest teatamisest, - võib nõukogu eelmises lõikes osutatud tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse. Artikkel 9 Artiklis 8 viidatud komitee peab koosoleku üks kord aastas, et arutada komisjoni esindaja poolt pakutud üldjuhiseid eelseisva aasta meetmete kohta. Artikkel 10 Iga eelarveaasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande, milles teeb kokkuvõtte aasta jooksul rahastatud meetmetest ja annab hinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta nimetatud ajavahemikul. Aastaaruandes tuuakse üksikasjalikult esile detsentraliseeritud koostöös osalejad, kellega on sõlmitud lepingud. Komisjon teatab iga kolme kuu järel liikmesriikidele heakskiidetud meetmed ja projektid, nimetades nende maksumuse ja laadi, abistatava maa ja koostööpartnerid. Nende andmete juurde kuulub lisa nende projektide või programmide täpse kirjeldusega, mille maksumus on üle 1 miljoni eküü. Artikkel 11 Komisjon hindab kindlate ajavahemike tagant ühenduse poolt rahastatavaid meetmeid, et teha kindlaks, kas nimetatud meetmetega seatud eesmärgid on saavutatud, ja selleks, et anda juhiseid edaspidi rakendatavate meetmete tõhustamiseks. Komisjon esitab artiklis 8a nimetatud komiteele kokkuvõtte antud hinnangutest, mille viimane võib vajaduse korral läbi vaadata. Hinnanguaruanded on liikmesriikidele soovi korral kättesaadavad. Artikkel 12 Enne 2000. aasta lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete kohta üldhinnangu koos käesoleva määruse tulevikku puudutavate ettepanekutega. Artikkel 13 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2001. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 17. juuli 1998 Nõukogu nimel eesistuja W. Ruttensdorfer [1] EÜT C 250, 26.9.1995, lk 13. [2] Euroopa Parlamendi 15. detsembri 1995. aasta arvamus (EÜT C 17, 22.1.1996, lk 460). Nõukogu 5. novembri 1997. aasta ühine seisukoht (EÜT C 43, 9.2.1998) ja Euroopa Parlamendi 1. aprilli 1998. aasta otsus (EÜT C 138, 4.5.1998). [3] EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1. [4] EÜT L 102, 4.4.1996, lk 4. --------------------------------------------------