Esimesed kaks positsiooni – noteeritud varad Määratlus

Riik ISO 3166-1 kahetäheline riigikood Märkige ISO 3166-1 kahetäheline riigikood vastavalt sellele, kus vara on noteeritud. Vara loetakse noteerituks, kui sellega kaubeldakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL (1) määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis. Kui vara on noteeritud rohkem kui ühes riigis või kui ettevõtja kasutab hindamise eesmärgil hinnastajana ühte reguleeritud turgudest või mitmepoolsetest kauplemissüsteemidest, kus vara on noteeritud, siis märgitakse riik, mille reguleeritud turgu või mitmepoolset kauplemissüsteemi kasutati hindamise alusena.

XV Ühes või rohkem kui ühes riigis noteeritud varad Märkige rohkem kui ühes riigis noteeritud varad, kui ettevõtja kasutab hindamise eesmärgil hinnastajat, mis ei ole üks nendest reguleeritud turgudest või mitmepoolsetest kauplemissüsteemidest, kus vara on noteeritud.

XL Börsil noteerimata varad Märkige varad, millega ei kaubelda direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis.

XT Börsil mittekaubeldavad varad Märkige varad, millega nende olemusest tulenevalt ei saa kaubelda direktiivis 2014/65/EL määratletud reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis.

Kolmas ja neljas positsioon – klass Määratlus

1 Riigivõlakirjad Avaliku sektori asutuste, sealhulgas keskvalitsuste, riigiüleste valitsusasutuste, piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste poolt emiteeritud võlakirjad ning võlakirjad, millele on täies ulatuses, tingimusteta ja pöördumatult andnud garantii Euroopa Keskpank, liikmesriikide keskvalitsus ja keskpangad ning mis on nomineeritud ja rahastatud selle keskvalitsuse, keskpanga, määruse (EL) nr 575/2013 (2) artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolse arengupanga või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 118 osutatud rahvusvahelise organisatsiooni omavääringus, kui garantii vastab delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (3) artiklis 215 sätestatud nõuetele. Nõuetele vastava garantiiga võlakirjade puhul märgitakse kolmas ja neljas positsioon koos viitega garantii andnud üksusele.

11 Keskvalitsuse võlakirjad Keskvalitsuse emiteeritud võlakirjad.

12 Riigiüleste emitentide võlakirjad Riikidevaheliste vastastikuste siduvate kohustuste alusel asutatud avaliku sektori asutuste (nt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõikes 2 osutatud mitmepoolne arengupank või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 118 osutatud rahvusvaheline organisatsioon) emiteeritud võlakirjad.

13 Piirkondlike valitsuste võlakirjad Piirkondlike valitsuste või autonoomsete piirkondade emiteeritud võlainstrumendid, mida pakutakse avalikkusele avaliku pakkumise kaudu kapitaliturul.

14 Kohalike omavalitsuste võlakirjad Kohalike omavalitsuste, sealhulgas linnade, provintside, ringkondade ja teiste kohalike omavalitsusüksuste emiteeritud võlakirjad

15 Lühiajalised riigivõlakirjad Keskvalitsuste emiteeritud lühiajalised riigivõlakirjad (tähtajaga kuni üks aasta).

16 Pandikirjad Sellise varakogumiga riigivõlakirjad, mis tagab või „katab“ võlakirja. Sellised varad jäävad emitendi bilanssi.

17 Riikide keskpangad Riikide keskpankade emiteeritud võlakirjad.

19 Muud Muud riigivõlakirjad, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

2 Äriühingu võlakirjad Äriühingute emiteeritud võlakirjad

21 Äriühingu võlakirjad Lihtsate tunnustega äriühingute emiteeritud võlakirjad, millele osutatakse harilikult kui „lihtvõlakirjadele“ ja millel puudub igasugune eritunnus, mida on kirjeldatud klasside 22–28 puhul.

22 Vahetusvõlakirjad Sellised äriühingu võlakirjad, mida võib vahetada äriühingu emiteeritavate lihtaktsiate või samas väärtuses raha vastu ning millel on võla- ja omakapitaliinstrumentide tunnused.

23 Kommertsväärtpaberid Äriühingu emiteeritud tagamata ja lühiajalised instrumendid, mida tavaliselt kasutatakse debitoorse võlgnevuse ja varude rahastamiseks ning lühiajaliste kohustuste täitmiseks, tavaliselt esialgse tähtajaga vähem kui 270 päeva.

24 Rahaturuinstrumendid Väga lühikese tähtajaga võlaväärtpaberid (tavaliselt tähtajaga ühest päevast kuni ühe aastani), milleks on eelkõige kaubeldavad hoiusesertifikaadid, pangaaktseptid ja muud väga likviidsed instrumendid. Kommertsväärtpaberid sellesse klassi ei kuulu.

25 Hübriidvõlakirjad Võla- ja omakapitaliinstrumentide tunnustega äriühingu võlakirjad, mis ei ole vahetatavad.

26 Lihtpandikirjad Sellise varakogumiga äriühingu võlakirjad, mis tagab või „katab“ võlakirja. Sellised varad jäävad emitendi bilanssi. Pandikirjad, mille suhtes kohaldatakse eriõigust, sellesse klassi ei kuulu.

27 Pandikirjad, mille suhtes kohaldatakse eriõigust Äriühingu võlakirjad, millel on võlakirja tagav või „kattev“ varakogum juhuks, kui väärtpaberistamise tehingu algataja muutub maksejõuetuks, ning mille suhtes kohaldatakse avalikku erijärelevalvet, mille eesmärk on kaitsta võlakirjaomanikke, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/2162 (4) artikli 3 punktis 1. Selle klassi näiteks on Pfandbrief: „Pfandbrief’i seaduse alusel emiteeritud pandikirjad. Neid kasutatakse selliste laenude refinantseerimiseks, mille tagatised on hüpoteegi vormis (hüpoteek-Pfandbrief), avaliku sektori laenud (avalik Pfandbrief), laevahüpoteegid (laeva-Pfandbrief) või õhusõiduki hüpoteegid (õhusõiduki-Pfandbrief). Pfandbrief’ide liike eristatakse tagatiste kogumite alusel, mis on loodud iga sellist liiki Pfandbrief’i jaoks.“

28 Allutatud võlakirjad Äriühingu võlakirjad, mille nõudeõiguse järk on emitendi likvideerimise korral emitendi muude võlakirjade omast madalam.

29 Muud Muud äriühingu võlakirjad, mille tunnused erinevad nendest, mis märgiti ära eespool esitatud klasside puhul.

3 Omakapitaliinstrumendid Aktsiad ja muud samaväärsed väärtpaberid, mis esindavad äriühingu kapitali ehk omandiõigust äriühingus.

31 Lihtaktsiad Äriühingu omandiga seonduvaid põhiõigusi esindavad omakapitaliinstrumendid.

32 Kinnisvaraga seonduva äriühingu omakapitaliinstrumendid Kinnisvaraga seonduva äriühingu kapitali esindavad omakapitaliinstrumendid.

33 Omakapitaliinstrumendist tulenevad õigused Aktsiate märkimise õigused täiendavate aktsiate omandamiseks kindlaks määratud hinnaga.

34 Eelisaktsiad Kõrgema nõudeõiguse järguga omakapitaliväärtpaberid, millel on lihtaktsiatega võrreldes kõrgem nõudeõigusjärk varade ja kasumi suhtes, kuid mis samas on allutatud võlakirjadele.

39 Muud Muud omakapitaliinstrumendid, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

4 Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (eurofond) või direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivne investeerimisfond (AIF).

41 Aktsiafondid Peamiselt omakapitaliinstrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad.

42 Võlafondid Peamiselt võlakirjadesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad.

43 Rahaturufondid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) suunis 10–049) määratlusele vastavad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad.

44 Varapaigutusfondid Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes investeerivad oma varasid kindlast varapaigutuse eesmärgist lähtudes, näiteks investeerivad peamiselt selliste riikide äriühingute väärtpaberitesse, kus on kujunemisjärgus aktsiaturud või mis on väikese majandusega, konkreetsetesse sektoritesse või sektorirühmadesse, konkreetsetesse riikidesse või omavad muud kindlat investeerimiseesmärki.

45 Kinnisvarafondid Peamiselt kinnisvarasse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad.

46 Alternatiivsed fondid Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kelle investeerimisstrateegiad hõlmavad riskide maandamist, sündmustepõhisust, fikseeritud tulumäära suundumust ja suhtelist väärtust, futuuride juhtimist, kaupasid jne.

47 Börsivälistesse ettevõtjatesse investeerivad fondid Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes investeerivad omakapitaliväärtpaberitesse, järgides börsivälise kapitaliga seonduvaid strateegiaid.

48 Taristufondid Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, kes investeerivad kommunaalteenustesse, sealhulgas tasulistesse teedesse, sildadesse, tunnelitesse, sadamatesse ja lennujaamadesse, samuti naftaedastusse ja gaasijaotusse, elektrijaotusse, aga ka sotsiaaltaristusse, sealhulgas tervishoiu- ja haridussüsteemidesse.

49 Muud Muud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda eespool esitatud klassid ei hõlma.

5 Struktureeritud väärtpaberid Hübriidväärtpaberid, milles on ühendatud fikseeritud tulumääraga (tulu kindlasummalistes maksetes) instrumendid ja tuletiskomponendid. Sellesse klassi ei kuulu riikide valitsuste emiteeritud fikseeritud tulumääraga väärtpaberid. Väärtpaberid, mis on tuletisinstrumentide tunnustega või on tuletisinstrumentidega kombineeritud, sealhulgas krediidiriski vahetuslepingud, püsitähtajaga vahetuslepingud, krediidiriski optsioonid. Selle klassi varad ei kuulu lahtisidumisele.

51 Aktsiarisk Peamiselt aktsiariskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

52 Intressirisk Peamiselt intressiriskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

53 Valuutarisk Peamiselt valuutariskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

54 Krediidirisk Peamiselt krediidiriskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

55 Kinnisvararisk Peamiselt kinnisvaraskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

56 Kaubarisk Peamiselt kaubariskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

57 Katastroofi- ja ilmastikurisk Peamiselt katastroofi- ja ilmastikuriskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

58 Suremusrisk Peamiselt suremusriskile avatud struktureeritud väärtpaberid.

59 Muud Muud struktureeritud väärtpaberid, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

6 Kollateraliseeritud väärtpaberid Väärtpaberid, mille väärtus ja maksed tulenevad alusvarade portfellist. Siia kuuluvad varaga tagatud väärtpaberid, hüpoteekväärtpaberid, ärihüpoteekväärtpaberid, kollateraliseeritud võlakohustused, kollateraliseeritud laenukohustused, kollateraliseeritud hüpoteegiga seotud kohustused. Selle klassi varad ei kuulu lahtisidumisele.

61 Aktsiarisk Peamiselt aktsiariskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

62 Intressirisk Peamiselt intressiriskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

63 Valuutarisk Peamiselt valuutariskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

64 Krediidirisk Peamiselt krediidiriskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

65 Kinnisvararisk Peamiselt kinnisvarariskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

66 Kaubarisk Peamiselt kaubariskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

67 Katastroofi- ja ilmastikurisk Peamiselt katastroofi- või ilmastikuriskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

68 Suremusrisk Peamiselt suremusriskile avatud kollateraliseeritud väärtpaberid.

69 Muud Muud kollateraliseeritud väärtpaberid, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

7 Raha ja hoiused Sularaha, raha ekvivalendid, pangahoiused ja muud rahalised hoiused

71 Raha Ringluses olevad rahatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks.

72 Arveldushoiused (raha ekvivalendid) Hoiused, mis on nõudmise korral vahetatavad nimiväärtuses sularaha vastu ja mis on otseselt kasutatavad maksete tegemiseks tšeki, veksli, maksekorralduse, otsekorralduse, otsekrediidi või muu otsese makseinstrumendi kaudu, ilma et sellega kaasneks trahve või piiranguid.

73 Muud lühiajalised hoiused (üheaastased või lühema tähtajaga) Muud sellised hoiused kui arveldushoiused, mille järelejäänud tähtaeg on lühem kui üks aasta või üks aasta ja mida ei saa kasutada igal ajal maksete tegemiseks, samuti ei saa neid ilma märkimisväärsete piiranguteta või trahvideta vahetada sularahaks ega arveldushoiuseks.

74 Muud hoiused tähtajaga rohkem kui aasta Muud sellised hoiused kui arveldushoiused, mille järelejäänud tähtaeg on pikem kui üks aasta ja mida ei saa kasutada igal ajal maksete tegemiseks, samuti ei saa neid ilma märkimisväärsete piiranguteta või trahvideta vahetada sularahaks ega arveldushoiuseks.

75 Edasikindlustusvõtjatele tehtud sissemaksed Edasikindlustusega seotud ettenähtud ja laekunud sissemaksed.

79 Muud Muu raha ja hoiused, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

8 Hüpoteeklaenud ja laenud Finantsvarad, mis on loodud võlgnikule koos tagatisega või ilma selleta vahendite laenamise teel, sealhulgas rahaliste kogumite puhul.

81 Antud tagamata laenud Ilma tagatiseta antud laenud.

82 Väärtpaberite tagatisel antud laenud Antud laenud, mille tagatiseks on väärtpaberid finantstagatise vormis.

84 Hüpoteeklaenud Antud laenud, mille tagatis on kinnisvara vormis.

85 Antud muud tagatud laenud Antud laenud, mille tagatis on mis tahes muus vormis.

86 Kindlustuslepingutega seotud laenud Antud laenud, mille tagatis on kindlustusleping.

89 Muud Muud hüpoteeklaenud ja laenud, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

9 Kinnisvara Hooned, maa, muud kinnisasjaks olevad ehitised ja seadmed

91 Kinnisvara (büroo- ja ärikinnisvara) Investeeringuteks kasutatavad büroo- ja ärihooned.

92 Elamukinnisvara Investeeringuteks kasutatavad elamud.

93 Kinnisvara (omakasutuseks) Ettevõtja omakasutuseks mõeldud kinnisvara.

94 Kinnisvara (investeeringuks mõeldud ehitamisel kinnisvaraobjekt) Ehitamisel kinnisvaraobjekt, mis on mõeldud tulevikuinvesteeringuks.

95 Materiaalne põhivara (omakasutuseks) Ettevõtja omakasutuseks mõeldud materiaalne põhivara.

96 Kinnisvara (omakasutuseks mõeldud ehitamisel kinnisvaraobjekt) Ehitamisel kinnisvaraobjekt, mis on mõeldud tulevikus omakasutuseks.

99 Muud Muu kinnisvara, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

0 Muud investeeringud Muud varad, mis on kajastatud kui „Muud investeeringud“.

A Futuurid Standardiseeritud leping kahe poole vahel konkreetse vara standardiseeritud koguses ja kvaliteediga ostmiseks või müümiseks kindlal kuupäeval tulevikus ja lepingu sõlmimise päeval kokkulepitud hinnaga.

A1 Aktsia- ja indeksifutuurid Futuurid, mille alusvaraks on aktsiad või aktsiaindeksid.

A2 Intressifutuurid Futuurid, mille alusvaraks on võlakirjad või muu intressimäärast sõltuv väärtpaber.

A3 Valuutafutuurid Futuurid, mille alusvaraks on valuutad või muu valuutadest sõltuv väärtpaber.

A5 Kaubafutuurid Futuurid, mille alusvaraks on kaubad või muu kaupadest sõltuv väärtpaber.

A7 Katastroofi- ja ilmastikurisk Peamiselt katastroofi- või ilmastikuriskile avatud futuurid.

A8 Suremusrisk Peamiselt suremusriskile avatud futuurid.

A9 Muud Muud futuurid, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

B Ostuoptsioonid Leping kahe poole vahel seoses vara ostmisega kokkuleppehinnaga ja määratud tähtajal, mille puhul ostuoptsiooni ostja saab õiguse, kuid mitte kohustuse, osta alusvara.

B1 Aktsia- ja indeksioptsioonid Ostuoptsioonid, mille alusvaraks on aktsiad või aktsiaindeksid.

B2 Võlakirjaoptsioonid Ostuoptsioonid, mille alusvaraks on võlakirjad või muu intressimäärast sõltuv väärtpaber.

B3 Valuutaoptsioonid Ostuoptsioonid, mille alusvaraks on valuutad või muu valuutadest sõltuv väärtpaber.

B4 Ostutähed Ostuoptsioonid, mis annavad selle omanikule õiguse osta äriühingu emiteeritavaid aktsiaid kindlaksmääratud hinnaga.

B5 Kaubaoptsioonid Ostuoptsioonid, mille alusvaraks on kaubad või muu kaupadest sõltuv väärtpaber.

B6 Vahetusoptsioonid Ostuoptsioonid, mis annavad omanikule õiguse, aga mitte kohustuse, võtta pikk positsioon alusvaraks olevas vahetuslepingus, st sõlmida vahetustehing, mille puhul omanik maksab fikseeritud poole ja saab muutuva poole.

B7 Katastroofi- ja ilmastikurisk Peamiselt katastroofi- või ilmastikuriskile avatud ostuoptsioonid.

B8 Suremusrisk Peamiselt suremusriskile avatud ostuoptsioonid.

B9 Muud Muud ostuoptsioonid, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

C Müügioptsioonid Leping kahe poole vahel seoses vara müümisega kokkuleppehinnaga ja määratud tähtajal, mille puhul müügioptsiooni ostja saab õiguse, kuid mitte kohustuse, müüa alusvara.

C1 Aktsia- ja indeksioptsioonid Müügioptsioonid, mille alusvaraks on aktsiad või aktsiaindeksid.

C2 Võlakirjaoptsioonid Müügioptsioonid, mille alusvaraks on võlakirjad või muu intressimäärast sõltuv väärtpaber.

C3 Valuutaoptsioonid Müügioptsioonid, mille alusvaraks on valuutad või muu valuutadest sõltuv väärtpaber.

C4 Ostutähed Müügioptsioonid, mis annavad selle omanikule õiguse müüa äriühingu emiteeritavaid aktsiaid kindlaksmääratud hinnaga.

C5 Kaubaoptsioonid Müügioptsioonid, mille alusvaraks on kaubad või muu kaupadest sõltuv väärtpaber.

C6 Vahetusoptsioonid Müügioptsioonid, mis annavad omanikule õiguse, aga mitte kohustuse, võtta lühike positsioon alusvaraks olevas vahetuslepingus, st sõlmida vahetustehing, mille puhul omanik saab fikseeritud poole ja maksab muutuva poole.

C7 Katastroofi- ja ilmastikurisk Peamiselt katastroofi- või ilmastikuriskile avatud müügioptsioonid.

C8 Suremusrisk Peamiselt suremusriskile avatud müügioptsioonid.

C9 Muud Muud müügioptsioonid, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

D Vahetuslepingud Leping, mille raames vastaspooled vahetavad ühe poole finantsinstrumendi teatavad hüved teise poole finantsinstrumendi hüvede vastu ja need hüved sõltuvad seotud finantsinstrumentide liigist.

D1 Intressimäära vahetuslepingud Intressivoogude vahetamist võimaldavad vahetuslepingud.

D2 Valuuta vahetuslepingud Valuutade vahetamist võimaldavad vahetuslepingud.

D3 Intressimäära ja valuuta vahetuslepingud Intressi- ja valuutavoogude vahetamist võimaldavad vahetuslepingud

D4 Kogutulu vahetusleping Vahetuslepingud, mille raames mittemuutuva määra pool põhineb sellise omakapitaliinstrumendi või fikseeritud tulumääraga instrumendi kogutulul, mille tähtaeg on vahetuslepingu tähtajast pikem.

D5 Väärtpaberi vahetuslepingud Väärtpaberite vahetamist võimaldavad vahetuslepingud.

D7 Katastroofi- ja ilmastikurisk Peamiselt katastroofi- või ilmastikuriskile avatud vahetuslepingud.

D8 Suremusrisk Peamiselt suremusriskile avatud vahetuslepingud.

D9 Muud Muud vahetuslepingud, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

E Forvardid Mittestandardiseeritud leping kahe poole vahel vara ostmiseks või müümiseks konkreetselt kuupäeval tulevikus ja lepingu sõlmimise päeval kokkulepitud hinnaga.

E1 Intressiforvard Forvardleping, mille raames tavaliselt üks pool maksab fikseeritud intressi, samas saab muutuva intressi, mis tavaliselt põhineb aluseks oleval indeksimääral, eelnevalt kindlaksmääratud ajal tulevikus.

E2 Valuutaforvardleping Forvardleping, mille raames üks pool maksab summa ühes valuutas, samas saab samaväärse summa teises valuutas, mis tuleneb vahetusest lepingulise vahetuskursi alusel, eelnevalt kindlaksmääratud ajal tulevikus.

E7 Katastroofi- ja ilmastikurisk Peamiselt katastroofi- või ilmastikuriskile avatud forvardid.

E8 Suremusrisk Peamiselt suremusriskile avatud forvardid.

E9 Muud Muud forvardid, mida eespool esitatud klassid ei hõlma.

F Krediidituletisinstrumendid Tuletisinstrument, mille väärtus tuleneb alusvaraks oleva võlakirja, laenu või muu finantsvara krediidiriskist.

F1 Krediidiriski vahetusleping Krediidituletisinstrumendi vormis tehing, kus kaks poolt sõlmivad lepingu, mille kohaselt üks pool maksab teisele poolele vastavalt lepingus varem kokkulepitud tingimustele perioodilisi kupongimakseid lepingu tähtajani, samas teine pool ei tee makseid, kui eelnevalt kindlaksmääratud alusvaraga seotud sündmust ei toimu.

F2 Krediidiriski marginaali optsioon Krediidituletisinstrument, mis tekitab rahavooge, kui kindel krediidiriski marginaal kahe kindla vara või korraldatud näitaja vahel muutub võrreldes praeguse tasemega.

F3 Krediidiriski marginaali vahetusleping Vahetusleping, mille raames teeb üks pool teisele kindlasummalise makse vahetuslepingu arvelduspäeval ja teine pool teeb esimese makse tegeliku krediidiriski marginaali alusel.

F4 Kogutulu vahetusleping Vahetusleping, mille raames mittemuutuva määra pool põhineb sellise omakapitaliinstrumendi või fikseeritud tulumääraga instrumendi kogutulul, mille tähtaeg on vahetuslepingu tähtajast pikem.