LISA

JÄÄTMEHOIDLATE KONTROLLIDE TEHNILISED JUHISED

A OSA

Eesmärgid

Käesolevates juhistes esitatakse elemendid, mida tuleb arvesse võtta direktiivi 2006/21/EÜ artikliga 7 hõlmatud jäätmehoidlate selliste kontrollide puhul, mida pädevad asutused peavad korraldama vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 17. Selliste kontrollide eesmärk on tagada, et iga jäätmehoidla on saanud nõutava loa ja vastab asjakohastele loatingimustele. Kontrollid on seotud jäätmehoidlate eri kasutusetappidega.

Käesolevates juhistes käsitletakse kontrollide korraldamise üldist raamistikku (C osa), kontrollide raskuspunkti jäätmehoidlate eri kasutusetappides (D osa) ning A-kategooria jäätmehoidlate kontrolli erielemente (E osa).

B OSA

Määratlus

Käesolevates juhistes tähendab „kontroll“ igasugust pädeva asutuse või tema nimel tehtavat tegevust, mille eesmärk on tagada, et direktiivi 2006/21/EÜ artikliga 7 hõlmatud jäätmehoidlad vastavad tingimustele, mis on esitatud loas, mille nad peavad saama. Sellise tegevuse alla võivad kuuluda eelkõige:

— asjakohaste keskkonna- ja ohutusküsimuste ning jäätmehoidlatega seotud riskide hindamine;

— kohapealsete kontrollkäikude tegemine, et kontrollida ruume, tegevuskoha tingimusi, asjakohaseid seadmeid, sealhulgas seda, kas neid hooldatakse nõuetekohaselt, asjakohaseid dokumente ja elektroonilisi andmeid, sisemeetmeid ja -süsteeme ning tööprotsesse;

— vestlemine jäätmehoidla töötajatega;

— – käitajate teadlikkuse suurendamine asjakohastest õiguslikest nõuetest ja nende tegevuse keskkonnamõjust;

— proovide võtmine;

— vajaduse korral maapinna seire meetodite ja muude, sh kohapealseid sensoreid hõlmavate kaugseirevahendite kasutamine;

— käitajate tehtava siseseire kontrollimine;

— dokumentide ja elektrooniliste andmete, sealhulgas käitaja aruannete kontrollimine muul viisil kui kohapealsete kontrollkäikude kaudu;

— käitaja sisemeetmete ja -süsteemide ning tööprotsesside kontrollimine muul viisil kui kohapealsete kontrollkäikude kaudu;

— rahaliste või samaväärsete tagatiste kontrollimine;

— mittevastavust käsitlevate faktide dokumenteerimine;

— väljaselgitatud mittevastavuse põhjuste ning mittevastavusest keskkonnale ja inimeste tervisele tuleneva mõju võimalike tüüpide kindlakstegemine;

— väljaselgitatud mittevastavuse, eelkõige mittevastavuseni viinud asjaolude (sealhulgas isikute) kirjeldamine, et teha võimalikult täpselt kindlaks, milliseid meetmeid on vaja vastavuse tagamiseks, ning võimaldada nende võtmine, tehes muu hulgas koostööd teiste asjaomaste pädevate asutustega ja jagades nendega kontrolli tulemusi.

Kontrollid, sealhulgas kohapealsed kontrollkäigud, võivad olla korralised, st need toimuvad tavapärase tegevuse raames, või erakorralised, st need toimuvad tõsiste kaebuste alusel või tõsiste õnnetuste, vahejuhtumite ja muude mittevastavuste uurimiseks.

C OSA

Üksikasjalike kontrollide, uurimiste ja teabe kogumise läbiviimine

1. Pädevad asutused

Arvesse võetakse järgmist:

a) kontrollide eest vastutavate pädevate asutuste olemasolu kogu liikmesriigi territooriumi ja kõigi direktiivi 2006/21/EÜ artikliga 7 hõlmatud jäätmehoidlate jaoks;

b) pädevate asutuste sõltumatus ja nende suutlikkus täita kõiki kontrollide tegemiseks vajalikke ülesandeid;

c) pädevate asutuste volitused teha kontrolle, sealhulgas õigus siseneda jäätmehoidlatesse ning kontrollida asjakohast materiaalset vara, dokumente ja elektroonilisi andmeid;

d) pädevatele asutustele kontrollide tegemiseks kättesaadavate vahendite, töötajate ja varustuse piisavus;

e) kord, mille pädevad asutused on kehtestanud koostööks ja oma tegevuse kooskõlastamiseks muude asjaomaste asutustega, eelkõige teiste selliste asutustega, mis vastutavad direktiivi 2006/21/EÜ artikliga 7 hõlmatud jäätmehoidlate suhtes kohaldatavate või asjakohaste liikmesriigi või liidu keskkonnaalaste õigusaktide alusel nõutavate lubade tingimuste täitmise eest;

f) teadmised, kogemused ja pädevus, mis peavad kontrollijatel kontrollide tegemiseks olema, eelkõige seoses jäätmehoidlate projekteerimise, ehitamise, käitamise ja sulgemisega;

g) koolituste korraldamine kontrollijate teadmiste ajakohastamiseks;

h) võimalik abi, mida käitajad peavad pädevatele asutustele andma, et võimaldada neil teha kontrolle, sealhulgas kohapealseid kontrollkäike, võtta proove ja koguda teavet, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks vastavalt direktiivi 2006/21/EÜ artiklile 17.

Kontrollide tegemisel võivad pädevad asutused kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega kasutada sõltumatute ekspertide abi või delegeerida neile kontrolliülesandeid, tingimusel et eksperdid tegutsevad pädeva asutuse järelevalve all. Pädev asutus määrab kindlaks ekspertide miinimumkvalifikatsiooni ja hindab sellele vastavust. Samuti kontrollib pädev asutus, et ekspertidel ei oleks kontrolli tulemuse suhtes mingit isiklikku huvi.

2. Kontrollide korraldamine

2.1. Kontrollikavad

Arvesse võetakse järgmist:

a) kontrollide etteplaneerimine kontrollikava või -kavade koostamisega asjakohasel haldustasandil, võttes aluseks üldhinnangu jäätmehoidlatega seotud asjaomaste keskkonna- ja ohutusküsimuste ning riskide kohta ning kui teave tingimustele vastavuse kohta on juba kättesaadav, siis üldhinnangu kava piirkonnas tegutsevate jäätmehoidlate loatingimustele vastavuse kohta. Selliseid kavasid saab lõimida või ühendada muude kontrollikavadega, kui seda peetakse asjakohaseks;

b) kontrollikava või -kavade korrapärane läbivaatamine ja vajaduse korral ajakohastamine;

c) kõigi direktiivi 2006/21/EÜ artikli 7 kohaste jäätmehoidlate hõlmatus kontrollikava või -kavadega;

d) järgmiste elementide sisaldumine kõigis kontrollikavades: i) üldhinnang asjakohaste keskkonna- ja ohutusküsimuste ning riskide kohta; ii) kavaga hõlmatud geograafilise piirkonna määratlus; iii) kavaga hõlmatud selliste jäätmehoidlate loetelu, millel on luba; iv) meetodid selliste direktiivi 2006/21/EÜ artikliga 7 hõlmatud jäätmehoidlate kindlakstegemiseks, mis tegutsevad ilma loata; v) korraliste kontrollide tegemise kord; vi) erakorraliste kontrollide tegemise kord; vii) etteteatatud ja -teatamata kohapealsete kontrollkäikude tegemise kord; viii) vajaduse korral kord koostööks ja kooskõlastamiseks kontrolli eest vastutavate erinevate pädevate asutuste vahel ning nende ja muude selliste asutuste vahel, kes osalevad direktiivi 2006/21/EÜ artikliga 7 hõlmatud jäätmehoidlate suhtes kohaldatavate või asjakohaste liikmesriigi või liidu keskkonnaalaste õigusaktide alusel nõutavate lubade tingimuste täitmise tagamises; ix) teave selle kohta, milliseid inim-, finants- ja muid ressursse on pädeval asutusel kontrollikava rakendamiseks vaja.

2.2. Korralised kontrollid

Arvesse võetakse järgmist:

a) korraliste kontrollide tegemine korrapäraste ajavahemike järel asjaomast jäätmehoidlat käsitleva asjakohase riskianalüüsi alusel;

b) kohapealsete kontrollkäikude piisav sagedus asjaomast jäätmehoidlat käsitleva asjakohase riskianalüüsi alusel, võttes arvesse ka A-kategooria jäätmehoidlatega seotud võimalikke suuremaid riske;

c) jäätmehoidlate riskianalüüsi puhul järgmiste kriteeriumide kasutamine: i) asjaomaste jäätmehoidlate võimalik ja tegelik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, võttes arvesse heite taset ja liike, kohaliku keskkonna tundlikkust ja õnnetusohtu, nagu on täpsustatud parima võimaliku tava (PVT) viitedokumendis kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (PVT 5) (1); ii) varasem nõuetele vastavus; iii) jäätmehoidla käitaja osalemine keskkonnajuhtimissüsteemis (EMAS), nagu on täpsustatud parima võimaliku tava (PVT) viitedokumendis kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (PVT 1);

d) muude kohaldatavate liidu õigusaktide alusel tehtud kontrollide asjakohaste tulemuste arvessevõtmine kontrollija poolt;

e) etteteatamisega kohapealsete kontrollkäikude korral käitaja teavitamine käigu ajakavast ning teabest ja mis tahes muust abist, mida käitajal palutakse anda;

f) mittevastavuse või selle ohu väljaselgitamise korral uurimise läbiviimine ja vajaduse korral selle tulemuste jagamine teiste asutustega, eelkõige eesmärgiga i) esitada mittevastavuse või selle ohu kirjeldus ning selgitada selle põhjuseid ning mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning eelkõige seda, millised asjaolud (sealhulgas isikud) viisid mittevastavuseni; ii) esitada faktid, et hõlbustada ja võimaldada asjakohaseid lahendusi väljaselgitatud mittevastavuse kõrvaldamiseks ja mittevastavuse vältimiseks tulevikus, sealhulgas vajaduse korral lisakontrollid, käitaja võetavad parandusmeetmed, loatingimuste ajakohastamine, loa peatamine või karistuste rakendamine;

g) kui jäätmehoidla tegevus peatatakse loatingimustele mittevastavuse tõttu, lisakontrollide tegemine, et saavutada keskkonna- ja muid tulemusi, mida loatingimustega sooviti saavutada.

2.3. Erakorralised kontrollid

Arvesse võetakse järgmist:

a) erakorraliste kontrollide, sealhulgas kohapealsete kontrollkäikude tegemine võimalikult kiiresti pärast seda, kui pädev asutus on saanud tõsiseid kaebusi loatingimustele mittevastavuse kohta või kui pädev asutus on muul viisil saanud teada tõsistest õnnetustest, vahejuhtumitest või mittevastavustest, olenemata sellest, kas sellistest juhtumitest tuleb vastavalt direktiivi 2006/21/EÜ artikli 11 lõikele 3 või artikli 12 lõikele 6 teatada, eelkõige eesmärgiga i) selgitada juhtumi põhjuseid ning selle mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning eelkõige seda, millised asjaolud (sealhulgas isikud) viisid mittevastavuseni; ii) esitada faktid, et hõlbustada ja võimaldada asjakohaseid lahendusi väljaselgitatud mittevastavuse kõrvaldamiseks ning õnnetuste, vahejuhtumite ja mittevastavuste vältimiseks tulevikus, sealhulgas vajaduse korral lisakontrollid, käitaja võetavad parandusmeetmed, loatingimuste ajakohastamine, loa peatamine või karistuste rakendamine;

b) muude kohaldatavate liidu õigusaktide alusel tehtud kontrollide asjakohaste tulemuste arvessevõtmine kontrollija poolt;

c) erakorraliste kontrollide tegemine võimalikult kiiresti seoses loa läbivaatamise või ajakohastamisega ja vajaduse korral enne seda.

2.4. Etteteatamata kohapealsed kontrollkäigud

Arvesse võetakse järgmist:

a) asjakohase arvu etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude tegemine, eelkõige juhul, kui see on vajalik, et avastada probleeme või riskide esinemise ohtu või reageerida kiireloomulisele olukorrale;

b) etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude kohta tehtavates otsustes võimaluse korral järgmise käsitlemine: tervise-, keskkonna- ja ohutusprobleemid ning võimalik vajadus, et jäätmehoidla käitamisega seotud personal oleks kohapeal.

3. Kontrollide dokumenteerimine

3.1. Kontrollitegevuse, sealhulgas kohapealsete kontrollkäikude dokumenteerimine

Arvesse võetakse järgmist:

a) kogu kontrollitegevuse asjakohane dokumenteerimine;

b) pärast iga kohapealset kontrollkäiku loaga jäätmehoidlasse kohapealse kontrollkäigu aruande koostamine, mis esitatakse kirjalikult ning mida hoitakse tuvastataval kujul kergesti juurdepääsetavas ja asjakohaselt hallatavas andmebaasis;

c) järgmise teabe esitamine kohapealse kontrollkäigu aruandes: kontrolli eesmärk, kogutud andmed, teave ja tulemused ning nende kohta antud hinnang ning järeldus, kas jäätmehoidla vastab asjakohastele loatingimustele ja kas tuleks võtta lisameetmeid;

d) kohapealse kontrollkäigu aruande koostamine kahe kuu jooksul pärast kontrollkäiku, välja arvatud juhul, kui kontrollkäigu ajal leiti tõsisemaid puudusi, mispuhul võib olla vajalik teistsugune tähtaeg;

e) enne või pärast kontrollkäigu aruande lõplikku vormistamist käitajale märkuste esitamise võimaluse andmine, kui see on asjakohane;

f) kohapealse kontrollkäigu ja vajaduse korral muu kontrollitegevuse tulemusi käsitleva teabe üldsusele kättesaadavus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/4/EÜ (2).

D OSA

Kontrollide Raskuspunkt Jäätmehoidlate Eri Kasutusetappides

1. Uute jäätmehoidlate kontrollid enne ladustamistööde alustamist

Kontrollimisel võetakse arvesse järgmist:

a) selliste meetmete rakendamine, mille eesmärk on minimeerida keskkonnamõju jäätmehoidla tegutsemise ajal ja pärast selle sulgemist, sealhulgas vajaduse korral saastunud vee ja nõrgvee käitlemine;

b) jäätmehoidla asukoha, projekteerimise ja ehituse vastavus loas esitatud ohutus- ja keskkonnaelementidele;

c) korrapäraseks seireks ja käitaja sisekontrollideks mõeldud siseseiresüsteemi ning seireandmete pädevale asutusele esitamiseks kavandatava aruandluse sisu, kasutatavus ja tulemuslikkus;

d) selliste haldus-, hooldus- ja järelevalvemeetmete rakendamine, mida on kavas võtta selleks, et tagada jäätmehoidla füüsiline stabiilsus ning vältida lühemas ja pikemas perspektiivis pinnase, õhu, pinna- või põhjavee reostamist või saastumist ja võimalikult palju minimeerida maastiku kahjustamist;

e) piisava inimressursi olemasolu ning jäätmehoidla keskkonnajuhtimise ja ohutuse eest vastutavate töötajate pädevus;

f) direktiivi 2006/21/EÜ artikli 5 lõike 3 punktis f osutatud sulgemiskava asjakohasus;

g) rahalise või muu samaväärse tagatise asjakohasus selle suuruse ja vormi seisukohast, kui pädev asutus nõuab rahalist või muud samaväärset tagatist; kas tuleb läbi vaadata ja kontrollida, kas jäätmehoidla on A-kategooria jäätmehoidla või mitte;

h) vastavus mis tahes muudele loatingimustele ja muudele direktiivis 2006/21/EÜ sätestatud asjakohastele nõuetele.

2. Tegutsevate jäätmehoidlate kontrollid

Kontrollimisel võetakse arvesse järgmist:

a) jäätmehoidla kahjulik mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning keskkonnamõju minimeerimiseks võetud meetmed; eelkõige jäätmehoidla ehitamise, haldamise ja hooldamise sobivus, et tagada selle füüsiline stabiilsus ning vältida lühemas ja pikemas perspektiivis pinnase, õhu, pinna- või põhjavee reostamist või saastumist ja võimalikult palju minimeerida maastiku kahjustamist, ning kuidas need mõjud vastavad loa tingimustele ja keskkonnamõju hinnangus esitatud teabele, kui sellist hindamist nõutakse;

b) jäätmehoidlas ladustatavate jäätmete koguse, omaduste ja klassifikatsiooni vastavus loas esitatud elementidele;

c) ladustatud jäätmetest hinnanguliselt tekkiva nõrgvee (sh selle saasteainetesisalduse) ning jäätmehoidla veebilansi vastavus loas esitatud elementidele;

d) jäätmehoidla struktuuri ja tegevusega seotud muutused: kontrollitakse 1) veemajandust, 2) geotehnilise ehitustegevuse (nt tõstetud tammide / kaitsevallide ehituse) kvaliteeti, 3) geotehniliste ohutussüsteemide (nt pinnakatted, stabiilsus- ja ohutusseire) haldamist, 4) ladustatud jäätmete koguseid ja omadusi võrreldes jäätmekavas esitatud prognoosidega, 5) nõrgvee tekkimist, sealhulgas nõrgvee saasteainetesisaldust võrreldes jäätmekavas esitatud prognoosidega, 6) jäätmehoidla veebilanssi võrreldes jäätmekavas esitatud prognoosidega ning 7) keskkonna- ja ohutusjuhtimise ning keskkonnaseire meetodeid ja nende asjakohasust;

e) eelmiste kontrollide järel soovitatud või nõutud meetmete võtmine;

f) keskkonna- ja ohutusauditi aruanded, kui need on loaga nõutud;

g) korrapäraseks seireks mõeldud siseseireprogrammi ning kõigi seireandmete pädevale asutusele esitamise (kui see on asjakohane) tulemused, täielikkus, haldamine ja tulemuslikkus;

h) silmaga nähtavad kõrvalekalded tegevuskohas;

i) kaevandamisjäätmete proovide ja iseloomustuse representatiivsus;

j) jäätmehoidla keskkonna- ja ohutusjuhtimise eest vastutavate töötajate ülesanded, vastutusalad ja pädevus ning piisava inimressursi ja töötajatele pakutava koolituse olemasolu;

k) kord, mille kohaselt teatatakse pädevale asutusele kõikidest juhtumitest, mis tõenäoliselt võivad mõjutada jäätmehoidla stabiilsust, ning jäätmehoidla asjakohaste kontrolli- ja seiremenetluste käigus ilmnenud kõikidest keskkonda oluliselt kahjustavatest mõjudest;

l) direktiivi 2006/21/EÜ artikli 5 lõike 3 punktis f osutatud sulgemiskava asjakohasus ning vastavus kavas esitatud võimalike järkjärgulise sulgemise meetmetele;

m) rahalise või muu samaväärse tagatise summa ja vormi piisavus, võttes arvesse loast tulenevate käitaja kohustuste (sealhulgas sulgemine ja sulgemisjärgne kord ning jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamine) arvutatud kulusid, kui pädev asutus nõuab rahalist või muud samaväärset tagatist;

n) jäätmehoidla klassifitseerimine A-kategooria jäätmehoidlaks või mitte;

o) vastavus mis tahes muudele loatingimustele ja muudele direktiivis 2006/21/EÜ sätestatud asjakohastele nõuetele.

3. Jäätmehoidlate lõplik kohapealne kontroll vastavalt direktiivi 2006/21/EÜ artikli 12 lõikele 3

Kontrollimisel võetakse arvesse järgmist:

a) jäätmehoidla kahjulik mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning meetmed, mida on võetud sellise mõju minimeerimiseks pärast sulgemist, sealhulgas vajaduse korral saastunud vee ja nõrgvee käitlemine;

b) direktiivi 2006/21/EÜ artikli 5 lõike 3 punktis f osutatud sulgemiskava rakendamine;

c) jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamine;

d) jäätmehoidla sulgemisjärgse etapi hooldus-, seire-, kontrolli- ja parandusmeetmete kava ja korra asjakohasus, sealhulgas seire-, järelevalve- ja kontrolliseadmete toimimine ja piisavus;

e) rahalise või muu samaväärse tagatise summa ja vormi piisavus, võttes arvesse loast tulenevate käitaja kohustuste (sealhulgas sulgemise, sulgemisjärgse korra rakendamise ning jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamise lõpuleviimine) arvutatud kulusid, kui pädev asutus nõuab rahalist või muud samaväärset tagatist;

f) jäätmehoidla klassifitseerimine A-kategooria jäätmehoidlaks või mitte;

g) vastavus mis tahes muudele loatingimustele ja muudele direktiivis 2006/21/EÜ sätestatud asjakohastele nõuetele.

4. Pärast 1. maid 2008 suletud jäätmehoidlate sulgemisjärgsed kontrollid

Kontrollimisel võetakse arvesse järgmist:

a) jäätmehoidla kahjulik mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning meetmed, mida on võetud sellise mõju minimeerimiseks pärast sulgemist, sealhulgas vajaduse korral saastunud vee ja nõrgvee käitlemine;

b) ühelt poolt punktis a osutatud kahjuliku mõju ning teiselt poolt loatingimuste ja keskkonnamõju hinnangus (kui see on nõutav) esitatud teabe vastavus;

c) ladustatud jäätmetest tekkiva nõrgvee (sh selle saasteainete sisalduse), jäätmehoidla veebilansi ning vajaduse korral saastunud vee ja nõrgvee käitlemise vastavus loas esitatud elementidele;

d) direktiivi 2006/21/EÜ artikli 5 lõike 3 punktis f osutatud sulgemiskava rakendamine;

e) direktiivi 2006/21/EÜ artikli 5 lõike 3 punktis f osutatud sulgemiskava asjakohasus, eelkõige seoses vajadusega võtta täiendavaid sulgemis- ja taastamismeetmeid, mis põhinevad keskkonnariskil ja mõju hindamisel;

f) jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamine; jäätmehoidla sulgemisjärgse etapi hooldus-, seire-, kontrolli- ja parandusmeetmete kava ja korra asjakohasus, sealhulgas seire-, järelevalve- ja kontrolliseadmete toimimine ja piisavus, ning kõigi seireandmete pädevale asutusele esitamise asjakohasus;

g) kord, mille kohaselt teatatakse pädevale asutusele kõikidest juhtumitest või muutustest, mis tõenäoliselt võivad mõjutada jäätmehoidla stabiilsust, ning jäätmehoidla asjakohaste kontrolli- ja seiremenetluste käigus ilmnenud kõikidest keskkonda oluliselt kahjustavatest mõjudest;

h) rahalise või muu samaväärse tagatise summa ja vormi piisavus, võttes arvesse loast tulenevate kohustuste (sealhulgas sulgemisjärgse korra rakendamise, parandusmeetmete ja jäätmehoidlast mõjutatud maa-ala taastamise lõpuleviimine) arvutatud kulusid, kui pädev asutus nõuab rahalist või muud samaväärset tagatist;

i) jäätmehoidla klassifitseerimine A-kategooria jäätmehoidlaks või mitte;

j) vastavus mis tahes muudele loatingimustele ja muudele direktiivis 2006/21/EÜ sätestatud asjakohastele nõuetele.

E OSA

A-kategooria jäätmehoidlate kontrollide lisaelemendid

1. Rikastamisjäätmeid sisaldavate A-kategooria jäätmehoidlate tammide kontrollimine

Lisaks D osas loetletud asjakohastele elementidele võtab kontrollija rikastamisjäätmeid sisaldavate A-kategooria jäätmehoidlate tammide kontrollimisel arvesse järgmist:

a) erosioonivastase kaitse tüüp ja seisund;

b) hüdroloogilise projekti, näiteks veebilansi, olemasoleva kuivvaru (hiivahoidla kõrgeima tavapärase taseme ja tammi harja kõige madalama punkti vaheline vertikaalne kaugus) piisavus;

c) ranna koostis, seisund ja struktuuriline terviklikkus, näiteks süvendite esinemine, rikastamisjäätmete tihedus, tolmutõrje;

d) tammi harja ja kalde muutused, võrreldes praegust ja projekteeritud seisundit;

e) äravoolusüsteemi toimimine ja seisukord ning selle seisund ning geotehnilised konstruktsioonid (nt geomembraanid, tammid) ja seadmed (näiteks tammi konstruktsiooni seire);

f) lekke- ja väljaimbumisalad ning lekkinud materjali kogus;

g) avastatud kahjustused;

h) tammi taimestik ja tammil kasvavad puud.

2. Rikastamisjäätmeid sisaldavate A-kategooria jäätmehoidlate ärastussüsteemide kontrollimine

Lisaks D osas loetletud asjakohastele elementidele võtab kontrollija rikastamisjäätmeid sisaldavate A-kategooria jäätmehoidlate ärastussüsteemide ja nende toimimise kontrollimisel arvesse järgmist:

a) ärastustorudele ja -punktidele juurdepääsu piisavus;

b) konstruktsiooni ja kontrolliseadmete kahjustused;

c) leke läbi ärastussüsteemi ja selle ümber;

d) väljalaskekoha erosioon;

e) taimestik ärastussüsteemis või selle lähedal;

f) ärastuse reguleerimise seadmed;

g) hädaolukorra ärastussüsteem;

h) varutoiteallikas;

i) rikastamisjäätmete hiivahoidlasse ärastuse suurenemine ja hiivahoidla taseme tõus (mõõdetuna meetrites aastas);

j) rikastamisjäätmete paigutamise süsteem;

k) veejuhtimissüsteem.

3. Aherainet sisaldavate A-kategooria jäätmehoidlate kontrollid

Lisaks D osas loetletud asjakohastele elementidele võtab kontrollija aherainet sisaldavate A-kategooria jäätmehoidlate kontrollimisel arvesse järgmist:

a) aheraine murenemine;

b) väljaimbuva vee kvaliteet ja kogus;

c) kas aherainehoidlate keskkonnamõju minimeerimiseks võetud meetmed on piisavad;

d) asjaomastel õiguslikel kohustustel põhineva rekultiveerimistegevuse korrektsus ja tulemuslikkus.

(1) http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/BREF/jrc109657_mwei_bref_-_for_pubsy_online.pdf

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).