II LISA

Määruse (EL) 2016/2031 artiklis 23 sätestatud mitmeaastaste uuringukavade vorm ja praktiline kord kõnealuses artiklis sätestatud elementide kohaldamiseks

I OSA

Artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud üldteave

1. Näidisvorm

Üldteave aastate […] kohta

— Liikmesriik:

— Pädev asutus:

— Kontaktisik (nimi, töökoht pädevas asutuses, organisatsiooni nimi, telefoninumber ja funktsionaalne e-posti aadress):

— Mitmeaastase uuringukava iga aasta erieesmärk (üksikasjalikum teave on esitatud allpool punktis a „Praktiline kord“):

— Määruse (EL) 2016/2031 artikli 22 lõike 1 ja artikli 24 lõike 1 kohane põhjendus juhul, kui mitmeaastasesse uuringuprogrammi jäetakse kaasamata teatavad liidu karantiinsed taimekahjustajad, ajutiselt liidu karantiinseks taimekahjustajaks loetavad taimekahjustajad või prioriteetsed taimekahjustajad (aastapõhiselt) (üksikasjalikum teave on esitatud alljärgneva jao „Praktiline kord“ punktis b): Taimekahjustaja Mitmeaastasesse uuringuprogrammi kaasamata jätmise põhjendus

— Kogutud teabe registreerimise ja esitamise meetodid (üksikasjalikum teave on esitatud alljärgneva jao „Praktiline kord“ punktis c):

— Liikmesriigi esitatud kokkuvõte, mis on üldsusele kättesaadav (avaldamiseks komisjoni veebisaidil, 350–2 000 sõna) (üksikasjad on esitatud alljärgneva jao „Praktiline kord“ punktis d):

2. Praktiline kord

a) Kirjeldada lühidalt ja esitada põhjendused taimekahjustajate jaotumise kohta mitmeaastase uuringukava 5–7 aasta jooksul.

b) Esitada määruse (EL) 2016/2031 artikli 22 lõike 1 ja artikli 24 lõike 1 kohaselt põhjendused mitmeaastasesse uuringukavasse kaasamata jäetud taimekahjustajate kohta.

c) Registreerimis- ja aruandlusmeetodeid käsitlevas teabes kirjeldatakse lühidalt peamisi meetodeid, mida kasutatakse liikmesriigi territooriumil uuringute tegemiseks ja nendest teatamiseks.

d) Üldsusele kättesaadavaks tehtud kokkuvõttes on esitatud: — mitmeaastase uuringukava lühikirjeldus ja ulatus; — uuringutes kasutatud metoodika lühikirjeldus, sealhulgas iga uus või uuenduslik tehnoloogia (kui see on asjakohane); — hõlmatud taimekahjustajate koguarv; — link rohkem teavet sisaldavale riikliku päeva asutuse veebisaidile (kui see on olemas).

II OSA

Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud mitmeaastaste uuringukavade näidisvormid

1. Mitmeaastaste uuringukavade elemendid, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ja määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine

1.1. Näidisvorm

„Aastate […] mitmeaastased uuringukavad, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ning määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvate taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine 1. Aasta 2. Rühmade kaupa uuritavad taimekahjustajad 3. Taimekahjustaja 4. Geograafiline asukoht 5. Uuringukohad 6. Riskipiirkonnad 7. Taimne materjal/kaubad 8. Taimeliikide loetelu 9. Ajastamine 10. Uuringu üksikasjad: A) visuaalsete kontrollide arv rühma kohta B) proovide koguarv C) asümptomaatiliste proovide arv, kui see on asjakohane D) püüniste tüüp (või muu alternatiivne meetod (nt piirdevõrk)) E) püüniste arv (või muu alternatiivne meetod) F) püüniskohtade arv (kui see erineb püüniste arvust või alternatiivsest meetodist) G) analüüsi tüüp (nt mikroskoopiline identifitseerimine, PCR jne) H) analüüside arv I) muud meetmed (nt otsimiskoerad, droonid, helikopterid, teadlikkuse suurendamise kampaaniad jne) J) muude meetmete arv 11. Märkused Kirjeldus Arv A B C D E F G H I J 1. aasta 1. rühm: loa saanud tootmiskohad 2. rühm aasta n 1. rühm: loa saanud tootmiskohad 2. rühm “

1.2. Praktiline kord

2. veerg: taimekahjustajate rühmade kaupa uuringu kavandamine on vabatahtlik, välja arvatud „1. rühm – loa saanud tootmiskohad“ puhul. Kui see on asjakohane, märkida koos uuritud taimekahjustajate rühm (nt tsitruseliste taimekahjustajad, heitlehiste puude kahjustajad, okaspuude kahjustajad, teraviljakahjustajad, kartulikahjustajad, muud (palun täpsustage)). Juhul kui taimekahjustaja kaasatakse mitmesse rühma, lisada kavasse vastav teave selle taimekahjustaja kohta igas rühmas.

„1. rühm – loa saanud tootmiskohad“ puhul märkida selliste taimekahjustajate loetelu, mille kohta uuringuid tehakse, kasutades vajaduse korral rohkem kui ühte rida, et täpsustada veerus 5 „Uuringukohad“ esitatud eri uuringukohti. Selles rühmas esitada andmed iga taimekahjustaja kohta, ilma neid rühma tasandil koondamata. Loa saanud tootmiskohad on sellised tootmiskohad, mille ettevõtjale on pädev asutus andnud loa taimepasside väljaandmiseks.

3. veerg: märkida taimekahjustaja teaduslik nimetus (nagu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas või asjaomase taimekahjustaja puhul võetud iga erakorralise meetme puhul), kasutades iga taimekahjustaja kohta ühte rida.

4. veerg: märkida uuringu toimumise geograafilised asukohad, kasutades selles etapis eelistatavalt madalamaid olemasolevaid NUTSide tasandeid. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta. Samuti on vajaduse korral võimalik kasutada nii mitut rida kui teatatud asukohtade arv.

5. veerg: märkida uuringukohad, kasutades iga taimekahjustaja kohta rohkem kui ühte rida juhul, kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega, ning märkida uuritavate kohtade arv. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta ning esitada uuringukohtade koguarv. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta ning esitada uuringukohtade koguarv. Kui kasutate valikuvõimalust „Muu“, täpsustage palun, mis see on.

1. Avamaa (tootmisala): 1.1. haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2. viljapuuaed/viinamarjaaed; 1.3. puukool; 1.4. mets.

2. Avamaa (muu): 2.1. eraaiad; 2.2. üldkasutatavad kohad; 2.3. kaitseala; 2.4. looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne).

3. Füüsiliselt suletud ala: 3.1. kasvuhoone; 3.2. eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3. üldkasutatav koht, muu kui kasvuhoone; 3.4. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus).

6. veerg: vabatahtlik või kui see on kohaldatav taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuete alusel. Märkida riskipiirkonnad, mis põhinevad taimekahjustaja(te) bioloogial, peremeestaimede olemasolul, ökoklimaatilistel tingimustel ja riskikohtadel.

7. veerg: märkida taimed, viljad, seemned, pinnas, pakkematerjal, puit, masinad, sõidukid, siirutaja, vesi, muu, täpsustada konkreetne juhtum. Kui taimekahjustajate uuringuid käsitlevates konkreetsetes õiguslikes nõuetes on täpsustatud uuritavate kaupade loetelu, esitatakse kavasse lisatud kavandatud tegevused kauba kohta eraldi ridadel.

8. veerg: märkida uuritavate taimeliikide/-perekondade loetelu. Kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega, esitatakse kavasse lisatud taimeliikide/-perekondade loetelu iga taimeliigi/-perekonna kohta eraldi real.

9. veerg: märkida uuringute tegemise kuud aastas. Iga rühma kohta teatatud taimekahjustajate puhul on võimalik koondada andmed kõigi rühma kuuluvate taimekahjustajate kohta ühte ritta. Kui taimekahjustajatest ei teatata rühmade kaupa, on võimalik koondada andmed iga taimekahjustaja kohta ühte ritta.

10. veerg: märkida uuringu üksikasjad, võttes arvesse iga taimekahjustajat käsitlevaid konkreetseid õiguslikke nõudeid. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole kättesaadav. Selles veerus olevaid andmeid on võimalik koondada sama tasandi taimekahjustajate rühma visuaalsete kontrollide arvu jaoks. Kui see on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuete alusel, kasutage eri ridu (nt eri liiki analüüsidest ja nende arvust teatamiseks).

2. Mitmeaastase statistikapõhise uuringukava elemendid, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ja määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine; kohaldatakse juhul, kui tehakse statistikapõhiseid uuringuid

Mitmeaastases uuringukavas tehakse kokkuvõte uuringust, sealhulgas selle sisendparameetritest, ja kavandatud proovivõtutõhususest ning põhjendatakse seda

2.1. Näidisvorm

„Aastate […] statistikapõhine uuringukava, milles käsitletakse liidu karantiinseid taimekahjustajaid ning määruse (EL) 2016/2031 artiklite 29 ja 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid aladel, kus neid taimekahjustajaid teadaolevalt ei esine. 1. Aasta 2. Taimekahjustaja 3. Geograafiline asukoht 4. Uuringukohad 5. Ajastamine A. Uuringu määratlus (RiBESS+ sisendparameetrid) B. Kavandatud proovivõtt 19. Eeldatav usaldatavustase 20. Kontroll-levimus 21. Märkused 6. Sihtpopulatsioon 7. Epidemioloogilised üksused 8. Kavandatud avastamismeetodid 9. Proovivõtu tõhusus 10. Meetodi tundlikkus 11. Riskitegurid (tegevused, asukohad ja alad) 12. Kontrollitavate epidemioloogiliste üksuste arv 13. Kontrollide arv 14. Proovide arv 15. Püüniste arv 16. Püüniskohtade arv 17. Analüüside arv 18. Muude meetmete arv Peremeesliigid Ala (ha või muu asjakohasem ühik) Kontrolliüksuste arv Kirjeldus Üksused Visuaalsed kontrollid Püünised Analüüsimine Muud meetmed Riskitegurid Riskitasemed Asukohtade arv Suhtelised riskid Peremeestaimede populatsiooni osakaal 1 N N “

2.2. Praktiline kord

Selgitada uuringu ülesehituse aluseks olevaid eeldusi taimekahjustaja kaupa. Kokkuvõte ja põhjendus:

— Sihtpopulatsioon, epidemioloogiline üksus ja kontrolliüksused

— Avastamismeetod ja meetodi tundlikkus.

— Riskitegur(id), märkida riskitasemed ning vastav suhteline risk ja peremeestaimede populatsiooni osakaal

2. veerg: märkida taimekahjustaja teaduslik nimetus (nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas või asjaomase taimekahjustaja puhul võetud iga erakorralise meetme puhul).

3. veerg: märkida uuringu toimumise geograafilised asukohad, kasutades eelistatavalt madalamaid olemasolevaid NUTSi tasandeid.

4. veerg: märkida uuringukohad, kasutades iga taimekahjustaja kohta rohkem kui ühte rida juhul, kui seda on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega. Esitage loa saanud tootmiskohtades kavandatavad uuringud alati eraldi real. Kui kasutate valikuvõimalust „Muu“, täpsustage palun, mis see on.

1. Avamaa (tootmisala): 1.1. haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2. viljapuuaed/viinamarjaaed; 1.3. puukool; 1.4. mets.

2. Avamaa (muu): 2.1. eraaiad; 2.2. üldkasutatavad kohad; 2.3. kaitseala; 2.4. looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne).

3. Füüsiliselt suletud ala: 3.1. kasvuhoone; 3.2. eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3. üldkasutatav koht, muu kui kasvuhoone; 3.4. muu, koos konkreetse juhtumi kirjeldusega (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus).

5. veerg: märkida uuringute tegemise kuud aastas.

6. veerg: märkida valitud sihtpopulatsioon, esitades vastavalt peremeesliikide ja hõlmatud ala loetelu. Sihtpopulatsioon on määratletud kui kontrolliüksuste kogum. Selle suurus esitatakse põllumajandusmaa korral tavaliselt hektarites, aga ühikuks võib olla ka partii, põld, kasvuhoone vms. Põhjendada aluseks olevate eelduste põhjal tehtud valikut 21. veerus („Märkused“). Märkida uuritud kontrolliüksused. Kontrolliüksus: taimed, taimeosad, kaubad, materjalid, taimekahjustajate siirutajad, mida on uuritakse taimekahjustajate identifitseerimiseks ja avastamiseks. Kui sihtpopulatsiooni ala ei ole teada, märkige „ei kohaldata“ ja lisage sihtpopulatsiooni moodustavate kontrolliüksuste arv.

7. veerg: märkida uuritavad epidemioloogilised üksused, lisades nende kirjelduse ja mõõtühiku. Epidemioloogiline üksus: homogeenne ala, kus taimekahjustaja esinemise korral on taimekahjustaja, peremeestaimede ning abiootiliste ja biootiliste tegurite ja tingimuste koostoime tulemuseks sama epidemioloogiline seisund. Epidemioloogilised üksused on sihtpopulatsiooni alajaotus, mis on epidemioloogiliselt homogeenne ja hõlmab vähemalt ühte peremeestaime. Mõnel juhul võiks epidemioloogilise üksusena määratleda kogu piirkonna/ala/riigi peremeestaimede populatsiooni. See võib olla NUTSi piirkond, linnaala, mets, roosiaed või talu või olla esitatud hektarites. Valikut põhjendatakse aluseks olevate eeldustega.

8. veerg: märkida uuringu käigus kasutatavad meetodid, lisades iga üksikjuhtumi korral toimunud tegevuste arvu, sõltuvalt taimekahjustajate uuringuid käsitlevatest konkreetsetest õiguslikest nõuetest iga taimekahjustaja puhul. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole kättesaadav. Visuaalsete kontrollide puhul märkida „jah/ei“ ning esitada üksikasjad püüniste, katsetamise ja muude meetmete kohta.

9. veerg: märkida proovivõtu hinnanguline tõhusus. Proovivõtu tõhusus on nakatunud taimest nakatunud taimeosade valimise tõenäosus. Siirutajate puhul on see positiivse siirutaja püüdmise meetodi tõhusus, kui selline siirutaja uuringualal esineb. Mulla puhul on see taimekahjustajat sisaldava mullaproovi valimise tõhusus, kui taimekahjustaja uuringualal esineb.

10. veerg: meetodi tundlikkus on tõenäosus, millega meetod taimekahjustaja olemasolu õigesti avastab. Meetodi tundlikkus on määratletud tõenäosusena, millega tõeliselt positiivne peremeesorganism avastatakse ja kinnitatakse positiivsena ning seda ei identifitseerita valesti. See on proovivõtu tõhususe (st nakatunud taimest nakatunud taimeosade valimise tõenäosuse) ja diagnostilise tundlikkuse (mida iseloomustab tuvastamiseks kasutatavad visuaalsed kontrollid ja/või laborianalüüs) korrutis.

11. veerg: esitada riskitegurid eraldi ridadel, kasutades nii palju ridu kui vaja. Iga riskiteguri jaoks märkige riskitase ja vastav suhteline risk ning peremeestaimede populatsiooni osakaal.

Veerg B: märkida kavandatud tegevuste arv, täpsustades tegevuse liigi. Märkida „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole kättesaadav. Nendes veergudes esitatav teave on seotud 8. veerus „Kavandatud avastamismeetodid“ sisalduva teabega.

16. veerg: märkida püüniste asukohtade arv, kui see arv erineb püüniste arvust (15. veerg) (nt sama püünist kasutatakse eri asukohtades).

20. veerg: märkida uuringu tundlikkus vastavalt standardis ISPM 31 esitatud määratlusele. See kahjustaja puudumist iseloomustav saavutatud usaldusnivoo väärtus arvutatakse tehtud kontrollide (ja/või proovide) järgi, võttes arvesse meetodi tundlikkust ja kontroll-levimust.

21. veerg: märkida kontroll-levimus, võttes aluseks uuringueelse hinnangu taimekahjustaja tõenäolise tegeliku levimuse kohta uuritaval alal. Kontroll-levimus on uuringu eesmärk ja see vastab kompromissile, mille riskijuhid teevad taimekahjustaja esinemisriski ja uuringu jaoks kättesaadavate vahendite vahel. Tavaliselt määratakse avastusuuringu väärtuseks 1 %.