ÜHISMEEDE,

10. märts 1995,

mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel Europoli uimastiüksuse kohta

(95/73/JSK)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi algatust

ning arvestades, et:

liikmesriigid leiavad, et Europoli uimastiüksuse loomine kooskõlas asutamislepingu artikli K.1 lõikega 9 on ühist huvi pakkuv küsimus;

Euroopa Ülemkogu võttis 28.-29. juunil 1991. aastal Luxembourgi kohtumisel arvesse Euroopa Politseiameti (Europol) loomise kohta esitatud ettepanekuid, nõustus nendes määratletud eesmärkidega ja soovitas neid täiendavalt uurida;

Euroopa Ülemkogule 4. detsembril 1991. aastal esitatud aruandes olid ministrid ühehäälselt nõus Europoli loomisega, alustades uimastite teabeüksuse väljatöötamisest lähitulevikus;

Euroopa Ülemkogu leppis 9.-10. detsembril 1991. aastal Maastrichti kohtumisel kokku Europoli loomises, mille esialgne ülesanne oleks organiseerida narkootikume käsitleva teabe vahetust liikmesriikide vahel, ning andis ministritele korralduse võtta varakult selleks vajalikke meetmeid;

Lissabonis 26.-27. juunil 1992. aastal toimunud kohtumisel soovitas Euroopa Ülemkogu koostada Europoli loomise konventsiooni;

liikmesriigid peavad enne sellise konventsiooni jõustumist tegema koostööd asjakohases struktuuris;

silmas pidades pakilist vajadust tegelda probleemidega, mis tulenevad rahvusvahelisest ebaseaduslikust uimastiärist ning millega kaasnevad rahapesu ja organiseeritud kuritegevus, soovitasid ministrid 18. septembril 1992. aastal toimunud erakorralisel kohtumisel, et Europoli esimene etapp, s.o Europoli uimastiüksus oleks saavutatud hiljemalt 1. jaanuaril 1993;

riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil toimunud kohtumisel otsustasid liikmesriikide valitsuste esindajad Euroopa ühenduste teatavate asutuste ja talituste ning Europoli asukoha ning vastavalt sellele on Europoli ja Europoli uimastiüksuse asukoht Haagis;

liikmesriikidel on juba ajutine koostööraamistik Europoli uimastiüksuse näol, mis loodi ministrite 2. juuni 1993. aasta kokkuleppega kõnesoleva üksuse loomise kohta ja mis on tegutsenud alates 1994. aasta jaanuarist;

Essenis 9.-10. detsembril 1994. aastal toimunud kohtumisel otsustas Euroopa Ülemkogu laiendada Europoli uimastiüksuse volitusi võitlusele ebaseadusliku radioaktiivsete ainete ja tuumamaterjalide äri vastu, ebaseaduslike sisserändevõrkude osalusel toimepandud kuritegude vastu, ebaseadusliku sõidukiäri vastu ning nendega kaasneva rahapesu vastu;

Euroopa Ülemkogu 9.-10. detsembri 1994. aasta kohtumise järeldustes otsustati, et Europoli loomise konventsioon tuleks sõlmida hiljemalt Euroopa Ülemkogu Cannes'i kohtumiseks ning et on tahe võtta kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikke meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Algselt ministrite 2. juuni 1993. aasta kokkuleppega loodud Europoli uimastiüksuse, edaspidi "üksuse", suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.

Artikkel 2

Eesmärgid ja rakendusala

1. Iga liikmesriik saadab Haagi ühe või mitu kontaktametnikku, et luua koos teiste liikmesriikide kontaktametnikega üksuse sees koostööd tegev töörühm.

2. Üksus tegutseb muud kui operatiivtööd tegeva töörühmana, mille ülesandeks on vahetada ja analüüsida teavet ja luureandmeid, mis vähemalt kaht liikmesriiki haarates on seotud järgmisega:

a) ebaseaduslik uimastiäri;

b) ebaseaduslik radioaktiivsete ainete ja tuumamaterjalide äri;

c) ebaseaduslike sisserändevõrkude osalusel toimepandud kuriteod;

d) ebaseaduslik sõidukiäri

ning nendes osalevad kuritegelikud ühendused ja kaasneb rahapesu.

3. Üksuse eesmärk on aidata politseid ja teisi pädevaid asutusi võidelda liikmesriikides ja nende vahel tõhusamalt lõikes 2 osutatud kuritegude vastu.

Selleks täidavad üksuse liikmed, tegutsedes kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega, muude asjakohaste õiguslike eeskirjadega ja vastava liikmesriigi antud juhistega, järgmisi ülesandeid:

a) teabe (k.a isikuandmete) vahetamine liikmesriikide vahel, et edendada konkreetseid lõikes 2 osutatud kuritegudega seotud eeluurimisi;

b) üldolukorda käsitlevate aruannete ja kuritegude analüüside koostamine liikmesriikide või muude allikate esitatud mitteisiklikku laadi andmete põhjal.

Üksuse tegevus ei piira muude kahe- või mitmepoolse koostöö vormide kohaldamist võitluses lõikes 2 osutatud kuritegude vastu ega Euroopa ühenduste pädevust.

Artikkel 3

Andmetöötlus

1. Kontaktametnikud edastavad teavet artikli 2 lõikes 2 osutatud kuritegude kohta kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega, muude asjakohaste õigusalaste eeskirjadega ja vastava liikmesriigi antud juhistega, et edendada konkreetseid artikli 2 lõikes 2 osutatud kuritegudega seotud eeluurimisi ning arendada teabe kogumist ja strateegilist analüüsi.

Oma ülesannete täitmiseks on kontaktametnikel juurdepääs kogu vastava liikmesriigi kriminaalvaldkonda kuuluvale teabele ja luureandmetele.

Peab olema tagatud kogu teabe kaitse volitamata juurdepääsu eest ja hävitamise vastu, sh andmetöötlussüsteemide ja -ühenduste füüsiline kaitse.

2. Politsei või muu pädev teenistus esitab üksusele teabetaotluse ühe siseriikliku keskasutuse kaudu. Viimati nimetatu vastutab ka kõigi üksuse esitatud vastuste vastuvõtmise ja edastamise eest.

Artikkel 4

Andmekaitse

1. Isikuandmed edastatakse kontaktametnike vahelise vahetuse kaudu, kusjuures kõik nad tegutsevad kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega, muude asjakohaste õigusnormidega ja kõnealuse liikmesriigi antud juhistega, mis käsitlevad isikuandmete töötlemist, ning täidavad kõiki tingimusi, mis andmeid esitav riik on sellise teabe kasutamise suhtes kehtestanud.

Andmeid taotleva ja neid esitava riigi vaheline teabevahetus toimub ainult kahepoolselt kõnealuste riikide kontaktametnike kaudu.

Kui andmeid esitav riik avastab taotluse täitmise ajal seoses artikli 2 lõikes 2 osutatud kuriteoga mis tahes teabe, mis pakub huvi mõnele teisele liikmesriigile, võidakse selline teave teha kõnealusele liikmesriigile kättesaadavaks asjassepuutuvate riikide kontaktametnike kaudu kooskõlas nende vastavate siseriiklike õigusaktidega.

2. Kontaktametnik ei edasta isikuandmeid ühelegi muule riigile peale liikmesriikide ega rahvusvahelistele organisatsioonidele.

Kontaktametnikud peavad oma siseriiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega ettenähtud ulatuses üksnes andmekaitse eesmärgil arvet lõike 1 kohaselt edastatud isikuandmete kohta. Samuti ei talleta üksus ise isikuandmeid automaatsel ega muul viisil.

3. Liikmesriigid soovitavad oma andmekaitseasutustele tagada, et kontaktametnike tegevus vastaks siseriiklikele isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele ja et üksuse ühtne andmebaas sisaldaks ainult mitteisiklikku laadi andmeid.

Kõnealuste soovituste täitmise võimaldamiseks kohustuvad liikmesriigid tagama, et nende kontaktametnikud teevad tihedat koostööd pädevate andmekaitsealaste riigiasutustega.

Artikkel 5

Töötajad

1. Üksust juhib koordinaator. Lisaks koordinaatorile kuuluvad juhatusse kaks abikoordinaatorit ja kaks teist liiget, kes on koordinaatori otseses alluvuses ja kelle tegevusvaldkond on konkreetselt määratletud.

Koordinaatori, kaks abikoordinaatorit ja kaks teist juhatuse liiget määrab nõukogu asutamislepingu VI jaotises ettenähtud korras.

Juhatus vastutab üksuse igapäevase tegevuse eest. Liikmesriigid teevad oma kontaktametnikele kohustuseks täita koordinaatori juhiseid kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega, muude asjakohaste õigusalaste eeskirjadega ja neile antud juhistega.

2. Lisaks liikmesriikide poolt otse saadetud kontaktametnikele kuulub üksuse koosseisu nii palju teisi töötajaid nagu nõukogu on kinnitanud asutamislepingu VI jaotises ettenähtud korras. Töötajate ametisse nimetamisega tegeleb üksuse koordinaator.

Artikkel 6

Vastutus

Ilma et see piiraks iga liikmesriigi kohustust kontrollida oma riigi kontaktametnikku, teostab nõukogu üldjärelevalvet üksuse tegevuse suhtes. Selleks esitab koordinaator kirjaliku poolaastaaruande üksuse juhtimise ja tegevuse kuue kuu kohta. Koordinaator esitab ka kõik muud aruanded või teabe, mida nõukogu võib nõuda.

Artikkel 7

Rahastamine

Liikmesriigid katavad oma kontaktametnike lähetamise ja üksuse jaoks vajalike seadmetega seotud kulud. Muud üksuse loomise ja ülalpidamisega seotud kulud, mille algselt kattis vastuvõtjariik, katavad liikmesriigid ühiselt. Selleks määratakse kooskõlas eelarve-eeskirjade ja -menetlustega kindlaks iga liikmesriigi aastamaks, mille aluseks on tema rahvamajanduse kogutoodang (RKT) vastavalt skaalale, mida kasutatakse Euroopa ühenduste üldeelarve rahastamiseks ettenähtud omavahendite RKT osa määramiseks.

Igal aastal võetakse võrdlusaluseks iga liikmesriigi eelneva aasta RKT.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Sellega asendatakse ministrite 2. juuni 1993. aasta kokkulepe Europoli uimastiüksuse asutamise kohta.

Brüssel, 10. märts 1995

Nõukogu nimel

eesistuja

P. MÉHAIGNERIE