Euroopa Liidu Teataja L 017 , 19/01/2002 Lk 0020 - 0036



Komisjoni määrus (EÜ) nr 94/2002, 18. jaanuar 2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul üksikasjalikud rakenduseeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul, [1] eriti selle artikleid 12 ja 16, ning arvestades järgmist: (1) Tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad põllumajandussaaduste ja -toodete ning toiduainete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohaldamiseks siseturul. (2) Korrektse juhtimise huvides tuleks määratleda nende meetmete tingimustele vastavate teemade ja toodete loetelude koostamise sagedus. (3) Konkurentsi moonutamise ohu vältimiseks tuleks koostada suunised müügiedendus- ja teavitamiskampaaniatega hõlmatud toodete päritolule osutamiseks. (4) Programmide esitamise ja rakendusorganite valimise korra kindlaksmääramisel võetakse arvesse maksimaalse võimaliku konkurentsi ja teenuste vaba liikumise tagamist. (5) Tuleks sätestada kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid programme valivad ja mille alusel komisjon neid kontrollib, ning millega tagatakse ühenduse eeskirjade järgimine ja rakendatavate meetmete tõhusus, pidades eelkõige silmas nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, [2] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/78/EÜ. [3] (6) Liikmesriikidega läbiviidava koostöö raames teavitab komisjon pärast programmide kontrollimist korralduskomiteed heakskiidetud programmidest ja nende eelarvetest. (7) Rakendatavate programmide haldamiseks tuleks sätestada kampaaniate üldised suunised. Kampaaniad peaksid vastavalt määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklile 3 olema informatiivsed. Need suunised on algselt koostatud piiratud arvu oluliste sektorite jaoks, ilma et see piiraks hiljem teiste sektorite või teemade hõlmamist. Suunised on veel vaja koostada elustaimede ja lillekasvatustoodete jaoks. (8) Ühenduse meetmete tõhususe tagamiseks tuleks sätestada programmide valimiseks esmatähtsad tingimused, mis võimaldaksid programmide mõju optimeerida. (9) Mitut liikmesriiki hõlmavate programmide puhul tuleks ette näha meetmed tagamaks, et asjaomased liikmesriigid teevad programmide esitamisel ja kontrollimisel koostööd. (10) Juhul kui organisatsioon lükatakse liikmesriigi osalise rahastamise puudumise tõttu tagasi ja määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 9 lõiget 3 ei kohaldata, tuleks sätestada tagajärjed, milleks võib vajaduse korral olla ühenduse rahastamise vähendamine. (11) Tuleks kindlaks määrata vahetult liikmesriikide poolt juhitavate programmide osas läbiviidavad kontrollid. (12) Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks sätestada ühenduse rahalise toetuse üksikasjalikud eeskirjad. Eelkõige tuleks täpsustada, et mitmeaastaste programmide puhul ei või ühenduse rahaline kogutoetus ületada 50 % programmi üldmaksumusest. (13) Võetud kohustuste täitmisega seotud mitmesugused meetmed tuleb sätestada asjaomaste isikute ja siseriiklike pädevate asutuste vahel mõistliku aja jooksul sõlmitud lepingutes, mille aluseks on komisjoni poolt koostatud lepingu tüüptingimused. (14) Lepingute nõuetekohase täitmise tagamiseks peaksid lepingupooled esitama pädevale asutusele tagatise, mis on 15 % ühenduse rahalisest toetusest. Samal eesmärgil tuleks esitada tagatis, kui taotletakse ettemaksu. (15) Tuleks määratleda "esmanõue" komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 [4] (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1932/1999 [5]) artikli 20 tähenduses. (16) Eelarve haldamise nõudeid silmas pidades tuleks sätestada karistused juhuks, kui vahemaksetaotlusi ei esitata või kui need esitatakse liiga hilja ja kui liikmesriikide maksed hilinevad. (17) Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides ja vältimaks ohtu, et maksed hõlmavad ühenduse kogu rahalist toetust ning toetuse lõppsummat ei ole võimalik maksta, tuleks sätestada, et ettemaksed ja vahemaksed ei tohi ületada 80 % ühenduse rahalisest toetusest. Samal põhjusel peavad lõppmakse taotlused jõudma pädevate asutusteni kindlaks määratud tähtaja jooksul. (18) Liikmesriigid peaksid jälgima käesoleva määrusega hõlmatud meetmete rakendamist ning teavitama tulemustest komisjoni. Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks ette näha koostöö liikmesriikide vahel juhul, kui meetmed rakendatakse muus liikmesriigis kui lepingut sõlmiva pädeva asutuse asukohaliikmesriik. (19) Määrusega (EÜ) nr 2826/2000 ühtlustatakse põllumajandussaaduste ja -toodete siseturu teavitus- ja edendusmeetmeid ning need koondatakse ühte teksti. Seetõttu tuleks eri sektorite üksikasjalikke rakenduseeskirju ühtlustada ja lihtsustada. Seetõttu tuleks kehtivad põllumajandussaaduste ja -toodete müügiedendusega seotud rakendussätted ja määrused kehtetuks tunnistada. (20) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandussaaduste ja -toodete korralduskomiteede ühisarvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 tähenduses tähendab "programm" ühtset kogumit meetmetest, mis on piisavalt ulatuslikud, et aidata kaasa asjaomaste toodete teavitamisele ja müügiedendamisele. Artikkel 2 1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 3 sätestatud kriteeriumitele hõlmavad tarbijatele ja teistele sihtrühmadele edastatavad müügiedendus- ja/või teavitustekstid asjaomase toote olulisi omadusi ja/või iseärasusi. 2. Viited toodete päritolule on kampaania peasõnumi kõrval teisejärgulised. Toote päritolu võib siiski märkida, kui on tegemist ühenduse eeskirjade alusel antud nimetusega või toote iseäraliku omadusega, mis on vajalik müügiedendus- või teavituskampaania kirjeldamiseks. Artikkel 3 Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 4 osutatud teemade ja toodete loetelu koostatakse iga kahe aasta järel hiljemalt 31. märtsiks. Esialgsed loetelud sätestatakse käesoleva määruse I lisas. Käesolevat määrust kohaldavad siseriiklikud pädevad ametiasutused on loetletud II lisas. Artikkel 4 Artiklis 1 osutatud programmid viiakse ellu ühe kuni kolme aasta jooksul alates vastava lepingu jõustumise kuupäevast. Artikkel 5 1. Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 6 osutatud programmidega hõlmatud meetmete rakendamiseks esitavad asjaomaseid sektoreid esindavad tootmisharuliidud või tootmisharudevahelised organisatsioonid asjaomaste liikmesriikide projektikonkursside peale programmid hiljemalt 15. märtsiks esimest korda ja seejärel hiljemalt 15. juuniks. Sellised programmid vastavad määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 5 osutatud suunistele ja asjaomaste liikmesriikide poolt sellel eesmärgil sätestatud väljaarvamise, valimise ja vastavaks tunnistamise kriteeriumitele. Esialgsed suunised on sätestatud käesoleva määruse III lisas. 2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et lepinguid sõlmivad asutused tagavad vastavat riiki hõlmavate lepingute alusel direktiivi 92/50/EMÜ täitmise. 3. Kui kavandatakse mitut liikmesriiki hõlmavat teavitus- ja/või müügiedendusprogrammi, teevad asjaomased liikmesriigid tingimustele vastavate spetsifikatsioonide ja projektikonkursside koostamisel koostööd. 4. Projektikonkursside puhul koostavad lõikes 1 osutatud organisatsioonid teavitus- ja müügiedendusprogrammid koostöös rakendusorgani(te)ga, mille nad on valinud konkursi korras asjaomases liikmesriigis kehtival viisil. 5. Mitut liikmesriiki hõlmavate programmide puhul teevad asjaomased liikmesriigid programmide valimisel koostööd ja võtavad kohustuse osaleda kooskõlas artikli 9 lõikega 2 programmide rahastamises. Artikkel 6 Kui liikmesriik rahalist toetust ei anna ja määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 9 lõiget 3 ei kohaldata, jäetakse selle liikmesriigi tootmisharuliit või tootmisharudevaheline organisatsioon programmist välja. Artikkel 7 1. Liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. augustiks ja esimest korda hiljemalt 15. maiks väljavalitud programmide ja rakendusorganite esialgse loetelu ning iga programmi koopia. Mitut liikmesriiki hõlmavate programmide puhul esitatakse kõnealune teatis liikmesriikide ühisel kokkuleppel. 2. Kui leitakse, et programm ei vasta ühenduse eeskirjadele või III lisas osutatud suunistele, teatab komisjon 60 päeva jooksul pärast esialgse loetelu kättesaamist asjaomastele liikmesriikidele, et programm või selle osa ei vasta tingimustele. 3. Pärast programmide kontrollimist teatab komisjon määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 13 sätestatud ühisele korralduskomiteele väljavalitud programmid ja nende eelarved esimest korda hiljemalt 31. juuliks ja seejärel hiljemalt 15. novembriks. 4. Väljavalitud programmide nõuetekohase rakendamise eest vastutavad tootmisharuliidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid, kes programmid esitasid. Artikkel 8 Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 7 kohaldamisel edastatakse esialgne loetelu komisjonile esimest korda hiljemalt 15. juuniks ja seejärel hiljemalt 30. septembriks. Ühist korralduskomiteed teavitatakse esimest korda hiljemalt 15. septembriks ja seejärel hiljemalt 15. detsembriks. Artikkel 9 1. Ühendus rahastab määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud meetmeid järgmiselt: a) 50 % üheaastaste programmide alusel võetud meetmete tegelikest kuludest; b) esimesel aastal 60 % ja teisel aastal 40 % kaheaastaste programmide alusel võetud meetmete tegelikest kuludest, kuid nii, et kogu ühenduse toetus ei ületa 50 % programmi üldkuludest; c) esimesel aastal 60 %, teisel aastal 50 % ja kolmandal aastal 40 % kolmeaastaste programmide alusel võetud meetmete tegelikest kuludest, kuid nii, et kogu ühenduse toetus ei ületa 50 % programmi üldkuludest. Rahaline toetus makstakse määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 10 lõikes 2 osutatud liikmesriikidele. 2. Liikmesriikide rahaline toetus määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 9 lõikes 2 osutatud meetmete puhul on 20 % nende tegelikest kuludest. Kui rahastamisel osaleb mitu liikmesriiki, on iga liikmesriigi osa võrdne vastava liikmesriigi territooriumil asuva ettepaneku teinud organisatsiooni rahalise toetusega. Artikkel 10 1. Kohe, kui on koostatud liikmesriikide poolt valitud programmidest määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 6 lõikes 3 osutatud lõplik loetelu, teavitavad asjaomased liikmesriigid üksikuid organisatsioone sellest, kas nende taotlused on heaks kiidetud või mitte. Liikmesriigid sõlmivad lepingud väljavalitud organisatsioonidega järgmise 30 kalendripäeva jooksul. Pärast kõnealust tähtaega võib lepinguid sõlmida ainult komisjoni eelneval loal. 2. Liikmesriigid kasutavad komisjoni poolt koostatud lepingu tüüptingimusi. 3. Osapooled võivad lepingu sõlmida alles pärast täitmistagatise esitamist, mis moodustab 15 % ühenduse ja asjaomase liikmesriigi (asjaomaste liikmesriikide) maksimaalsest rahalisest toetusest aastas ning mille eesmärk on tagada lepingu nõuetekohane täitmine. Tagatis esitatakse määruse (EMÜ) nr 2220/85 III jaotises ettenähtud korras. Kui lepinguosaline on avalik-õiguslik asutus või tegutseb sellise asutuse järelevalve all, võib liikmesriigi pädev asutus siiski vastuvõetavaks tunnistada järelevalveasutuse kirjaliku tagatise, mis on võrdne esimeses lõigus kindlaksmääratud protsendimäärale vastava summaga, tingimusel et järelevalveasutus kohustub tagama, et: - võetud kohustusi täidetakse nõuetekohaselt, ja - võetud kohustuste täitmiseks saadud rahasummasid kasutatakse eesmärgipäraselt. Tõendid täitmistagatise esitamise kohta peavad jõudma liikmesriigi kätte lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Täitmistagatis vabastatakse käesoleva määruse artiklis 12 sätestatud tähtaja jooksul ja samas sätestatud tingimuste alusel, kui lõppmakse on makstud. 4. Esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses on lepinguga reguleeritavate meetmete rakendamine. 5. Liikmesriik saadab viivitamata komisjonile lepingu koopia ning tõendid täitmistagatise esitamise kohta. Lisaks saadab liikmesriik komisjonile väljavalitud organisatsiooni ja rakendusorgani vahel sõlmitud lepingu koopia. See leping peab sisaldama sätet selle kohta, et rakendusorgan peab lubama läbi viia artiklis 13 ettenähtud kontrolle. Artikkel 11 1. 30 päeva jooksul pärast lepingu allkirjastamist võib lepinguosaline esitada asjaomasele liikmesriigile ettemaksetaotluse koos lõikes 3 nimetatud tagatisega. Pärast kõnealust kuupäeva ettemaksetaotlusi esitada ei saa. Ettemakse võib moodustada kuni 30 % ühenduse ja asjaomase liikmesriigi (asjaomaste liikmesriikide) aastasest rahalisest toetusest. 2. Liikmesriik teeb ettemakse 30 kalendripäeva jooksul alates ettemaksetaotluse esitamisest. Makse hilinemise korral kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 296/966 [6] artiklit 4. 3. Ettemakse saamiseks peab lepinguosaline vastavalt määruse (EMÜ) nr 2220/85 III jaotisele esitama liikmesriigile tagatise, mis moodustab 110 % kõnealusest ettemaksest. Kui lepinguosaline on avalik-õiguslik asutus või tegutseb sellise asutuse järelevalve all, võib pädev asutus siiski vastuvõetavaks tunnistada järelevalveasutuse kirjaliku tagatise, mis on võrdne esimeses lõigus kindlaksmääratud protsendimäärale vastava summaga, tingimusel et järelevalveasutus kohustub maksma tagatisele vastava summa juhul, kui õigust makstud ettemaksele ei kinnitata. Artikkel 12 1. Ühenduse ja liikmesriikide rahalise toetuse vahemaksetaotlused esitatakse enne selle kalendrikuu lõppemist, mis järgneb igale kolme kuu pikkusele ajavahemikule, mille algust arvutatakse lepingu allkirjastamise kuupäevast. Sellised taotlused hõlmavad asjaomases kvartalis tehtud kulutusi ning neile lisatakse kokkuvõtlik raamatupidamisaruanne, asjakohased täiendavad dokumendid ning vahearuanne lepingu täitmise kohta. Kui kõnealuse kvartali jooksul ei ole kulutusi tehtud, siis teavitatakse sellest sama tähtaja jooksul, mis on ette nähtud vahemaksetaotluste esitamiseks. Vahemaksetaotluste ja asjakohaste dokumentide hilinenud esitamise korral vähendatakse väljamakset 3 % iga ületatud täiskuu kohta, välja arvatud vääramatu jõu korral. Vahemaksete ja artikli 11 lõikes 1 nimetatud ettemakse kogusumma ei tohi olla üle 80 % ühenduse ja asjaomaste liikmesriikide kogu rahalisest toetusest. Pärast kõnealuse taseme saavutamist vahemaksetaotlusi enam ei esitata. 2. Lõppsumma maksetaotlused esitatakse nelja kuu jooksul pärast lepinguga hõlmatud iga-aastaste meetmete lõpetamist. Nõuetekohaselt esitatuks loetakse taotlused, millele on lisatud: a) kokkuvõtlik raamatupidamisaruanne, kuhu on märgitud kavandatavad ja tehtud kulutused ning kõik kulutustega seotud asjaomased täiendavad dokumendid; b) tehtud tööde kokkuvõte (tegevusaruanne); c) lepinguosalise koostatud sisearuanne aruande kuupäevaks saavutatud tulemuste ja nende võimaliku kasutamise kohta. Lõppmakse maksetaotluse hilinenud esitamise korral vähendatakse summat 3 % iga ületatud kuu kohta, välja arvatud vääramatu jõu korral. 3. Lõppmakset ei tehta enne lõikes 2 osutatud dokumentide kontrollimist. Kui artikli 10 lõikes 4 osutatud esmanõue ei ole täielikult täidetud, vähendatakse vastavalt makstavat lõppmakset. 4. Artikli 11 lõikes 3 osutatud tagatis vabastatakse tingimusel, et ettemakse saamise õigus on kinnitatud. 5. Liikmesriigid teevad eespool esitatud lõigetes osutatud maksed 60 kalendripäeva jooksul alates maksetaotluse kättesaamise kuupäevast. Selle ajavahemiku võib siiski 60 päeva jooksul alates maksetaotluse registreerimise esimesest kuupäevast mis tahes hetkel peatada, teatades asjaomasele lepinguosalisele, et taotlust ei saa vastuvõetavaks tunnistada põhjusel, et makse tähtaeg ei ole saabunud või et kõigi täiendavate taotlustega koos nõutavad lisadokumendid on esitamata või et liikmesriik peab vajalikuks lisaandmete esitamist või täiendavaid kontrolle. Täiendavad andmed tuleb edastada 30 kalendripäeva jooksul ning maksetähtaja kulg jätkub alates nõutavate andmete saabumise kuupäevast. Eespool nimetatud maksete hilinemise korral vähendatakse liikmesriigile tagastatavat summat vastavalt määruse (EÜ) nr 296/96 artiklile 4, välja arvatud vääramatu jõu korral. 6. Artikli 10 lõikega 3 ettenähtud täitmistagatised peavad kehtima kuni lõppmakse tegemiseni ning see tagastatakse pädeva asutuse poolt väljaantud vabastusõiendi alusel. 7. Liikmesriik saadab 30 kalendripäeva jooksul alates kättesaamiskuupäevast komisjonile: - kvartaliaruanded lepingu täitmise kohta, - lõike 2 punktides a ja b osutatud kokkuvõtted, - sisehinnangu aruande. 8. Pärast lõppmakse tegemist saadab liikmesriik komisjonile raamatupidamisaruande üksikasjalike andmetega lepingujärgsete kulude kohta. Liikmesriik tõendab ühtlasi, et kontrollide tulemusi arvesse võttes võib kõiki kulutusi pidada lepingutingimustele vastavaks. 9. Kinnipeetud tagatised ja määratud karistused arvatakse ühenduse kaasrahastatud ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastule deklareeritud kuludest maha. Artikkel 13 1. Liikmesriigid võtavad eelkõige lepinguosaliste ja rakendusorgani ruumides läbiviidavate tehniliste, halduslike ja raamatupidamislike kontrollide abil vajalikke meetmeid, tõendamaks et: a) andmed ja täiendavad dokumendid on täpsed ja b) kõik lepingus sätestatud kohustused on täidetud. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EMÜ) nr 595/91 [7] kohaldamist, teatavad liikmesriigid esimesel võimalusel komisjonile kõigist kontrollide ajal avastatud rikkumistest. 2. Asjaomane liikmesriik määrab kindlaks kõige asjakohasema viisi käesoleva määrusega hõlmatud meetmete kontrollimiseks ja teavitab sellest komisjoni. 3. Mitut liikmesriiki hõlmavate programmide puhul võtavad asjaomased liikmesriigid vajalikud meetmed kontrollide koordineerimiseks ja teavitavad nendest komisjoni. 4. Komisjon võib osaleda igal ajal lõigetega 2 ja 3 ettenähtud ülevaatustel ja kontrollidel. Selleks teatavad liikmesriikide pädevad asutused õigel ajal komisjonile kavandatud ülevaatustest ja kontrollidest. Komisjon võib vajaduse korral teha ka täiendavaid kontrolle. Artikkel 14 1. Kui maksed on tehtud alusetult, maksab saaja kõnealused summad tagasi koos intressiga, mis on arvutatud maksmise ja tagasimaksmise vahelise aja eest. Kohaldatav intressimäär vastab Euroopa Keskpanga eurotehingute puhul kohaldatavale Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib alusetu makse tegemise päeval, ning sellele lisandub kolm protsenti. 2. Tagasinõutavad summad ja asjakohane intress makstakse toetust maksnud ametitele või asutustele, kes lahutavad selle Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastatud kulutustest proportsionaalselt ühenduse rahalise toetusega. Artikkel 15 Artikleid 10, 11, 12, 13 ja 14 kohaldatakse samuti kooskõlas määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikliga 7 esitatud programmide suhtes. Selliseid programme hõlmavad lepingud sõlmitakse asjaomase liikmesriigi ja väljavalitud rakendusorganite vahel. Artikkel 16 1. Jäetakse välja järgmised sätted: a) komisjoni 18. juuli 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 2159/89 (pähkleid ja jaanikaunasid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotises sätestatud erimeetmete üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta) [8] artiklid 13, 14, 15, 16 ja 17; b) komisjoni 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1905/94 (kuivatatud viinamarjade suhtes kohaldatavaid erimeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 399/94 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta) [9] artikkel 6. 2. Tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused: a) komisjoni 20. mai 1981. aasta määrus (EMÜ) nr 1348/81 oliiviõli tarbimist ühenduses edendavate kampaaniate rakendamise üldeeskirju sätestava nõukogu määruse (EMÜ) nr 1970/80 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta [10]; b) komisjoni 28. aprilli 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 1164/89, milles sätestatakse kiulina ja kanepi toetust käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad [11]; c) komisjoni 31. juuli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2282/90, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õunte tarbimise ja kasutamise ning tsitrusviljade tarbimise suurendamiseks [12]; d) komisjoni 14. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3601/92, milles sätestatakse lauaoliivide suhtes erimeetmete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad [13]; e) komisjoni 28. mai 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1318/93 nõukogu määruse (EMÜ) nr 2067/92 (meetmete kohta kvaliteetse veise- ja vasikaliha tarbimise ja turustamise edendamiseks) üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta [14]; f) komisjoni 29. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 890/1999 ühenduse veise- ja vasikaliha märgistamissüsteemiga seotud teavitamismeetmete korralduse kohta [15]; g) komisjoni 21. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3582/93 nõukogu määruse (EMÜ) nr 2073/92 (piima ja piimatoodete tarbimise edendamise kohta ühenduses ning piima- ja piimatooteturu laiendamise kohta) üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta [16]; h) komisjoni 16. aprilli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 803/98, milles sätestatakse 1998. aastaks üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2275/96 (millega kehtestatakse erimeetmed elustaimede ja lillekasvatustoodete suhtes) kohaldamise kohta. [17] 3. Lõikes 2 loetletud määruseid kohaldatakse jätkuvalt enne käesoleva määruse jõustumist heakskiidetud teavitamis- ja müügiedendusprogrammide suhtes. Artikkel 17 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. jaanuar 2002 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz Fischler [1] EÜT L 328, 21.12.2000, lk 2. [2] EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1. [3] EÜT L 285, 29.10.2001, lk 1. [4] EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. [5] EÜT L 240, 10.9.1999, lk 11. [6] EÜT L 39, 17.2.1996, lk 5. [7] EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11. [8] EÜT L 207, 19.7.1989, lk 19. [9] EÜT L 194, 29.7.1994, lk 21. [10] EÜT L 134, 21.5.1981, lk 17. [11] EÜT L 121, 29.4.1989, lk 4. [12] EÜT L 205, 3.8.1990, lk 8. [13] EÜT L 366, 15.12.1992, lk 17. [14] EÜT L 132, 29.5.1993, lk 83. [15] EÜT L 113, 30.4.1999, lk 5. [16] EÜT L 326, 28.12.1993, lk 23. [17] EÜT L 115, 17.4.1998, lk 5. -------------------------------------------------- I LISA a) Loetelu teemadest, mille kohta võib läbi viia teavitamis- ja müügiedendamismeetmeid - Teave põllumajandusalastes õigusaktides sätestatud kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste ja graafiliste sümbolite kohta. - Teave mahepõllumajanduse kohta. - Teave põllumajandusliku tootmise süsteemide kohta, millega tagatakse toote jälgitavus ja selliste toodete sildistamine. - Teave toidu kvaliteedi ja ohutuse ning toiteväärtuse ja tervislikkuse kohta. b) Loetelu toodetest, mida võib hõlmata kampaaniatega - Piimasaadused. - Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid, geograafilise tähisega lauaveinid. - Värske puu- ja köögivili. - Puu- ja köögiviljatooted. - Elustaimed ja lillekasvatustooted. -------------------------------------------------- II LISA Liikmesriikide pädevate asutuste loetelu (määruste (EÜ) nr 2702/1999 ja (EÜ) nr 2826/2000 haldamiseks) Liikmesriik | Nimi ja aadress | | | Belgia | B.I.R.B Rue de Trèves B-1040 Bruxelles | Tel (32-02) 287 24 11 Faks (32-02) 230 25 33 e-post | Vlaamse Gemeenschap: Administratie Land- en Tuinbouw (ALT)(dhr. J. Van Liefferinge)Directerur-generaalLeuvenseplein 4B-1000Brussel | Tel (32-02) 553 63 40 Faks (32-02) 553 63 50 e-post jules.vanliefferinge@ewbl.vlaanderen.be | Région wallonne: Agence Wallonne à l'Exportation (AWEX)(M. Ph. Suinen)Directeur généralPlace Sainctelette 2B-1080Bruxelles | Tel (32-02) 421 82 11 Faks (32-02) 421 87 87 e-post mail@awex.wallonie.be | Taani | Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Direktoratet for FødevareErhvervEU-Koordinationskontoret (Thor Lind Haugstrup)Kampmannsgade 3 DK-1780 København V | Tel (45) 33 95 83 83 Faks (45) 33 95 80 21 e-post hau@dffe.dk | Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Direktoratet for FødevareErhverv,Interventionskontoret (Carsten Andersen)Kampmannsgade 3 DK-1780 København V | Tel (45) 33 95 80 00/33 95 88 04 Faks (45) 33 95 80 34 e-post dffe@dffe.dk/caea@dffe.dk | Saksamaa | Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) D-60631 Frankfurt/Main | Tel Faks e-post www.dainet.de/ble | Referat 322 pflanzliche Erzeugnisse | Tel (069) 15 64 335 Faks (069) 15 64 940 e-post | Referat 411 tierische Erzeugnisse | Tel (069) 15 64 862/756 Faks (069) 15 64 791 e-post | Kreeka | Ministry of Agriculture Direction of Agricultural Extenses Acharnon Street 5 GR-10176 Athens | Tel 00 30 10 52 47 044 Faks 00 30 10 52 48 022 e-post direfarm@minagric.gr | Hispaania | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (MAPA) Subsecretaría – Dirección General de Alimentación(Don Juan García Butragueño)Paseo Infanta Isabel 1, E Madrid | Tel (34-91) 347 50 91 Faks (34-91) 347 51 68 e-post | Prantsusmaa | Office national interprofessionnel des viandes de l'élevage et de l'aviculture (OFIVAL) (M. Geudar-Delahave)80, avenue des terroirs de France F-75607 Paris Cedex 12 | Tel 33 1 44 68 50 00 Faks 33 1 44 68 52 33 e-post | Office national interprofessionnel du lait et des produits laitiers (ONILAIT) (Mme Boulengier)2, rue Saint-Charles F-75740 Paris Cedex 15 | Tel 33 1 73 00 50 00 Faks 33 1 73 00 50 50 e-post | Office national interprofessionnel des fruits, des légumes et de l'horticulture (ONIFLHOR) (M. Laneret)164, rue de Javel F-75739 Paris Cedex 15 | Tel 33 1 44 25 36 36 Faks 33 1 44 25 31 69 e-post | Office national interprofessionnel des vins (ONIVINS)(M. Dairien)232, rue de Rivoli F-75001 Paris | Tel 33 1 42 86 32 00 Faks 33 1 40 15 06 96 e-post | Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l'aquaculture (OFIMER) (M. Merckelbagh)11, rue de Sébastopol F-75001 Paris | Tel 33 1 53 00 96 96 Faks 33 1 53 00 96 99 e-post | Office national interprofessionnel des céréales (ONIC)Office national interprofessionnel des oléagineux, protéagineux et cultures textiles (ONIOL) (M. Drege)21, avenue Bosquet F-75015 Paris | Tel 33 1 44 18 20 00 Faks 33 1 45 51 90 99 e-post | Institut national des appellations d'origines (INAO) (M. Bernard)138, Champs Élysées F-75008 Paris | Tel 33 1 53 89 80 00 Faks 33 1 42 25 57 97 e-post | Fonds d'intervention et de régulation du marché du sucre (FIRS)(Mme Ulmann)120, boulevard de Courcelles F-75017 Paris | Tel 33 1 56 79 46 00 Faks 33 1 56 79 46 50 e-post | Office de développement de l'economie agricole des départements d'outre-mer (ODEADOM) (M. Lefevre)31, quai de Grenelle, Tour Mercure 1 F-75738 Paris Cedex 15 | Tel 33 1 53 95 41 70 Faks 33 1 53 95 41 95 e-post | Office national interprofessionnel des plantes à parfum, aromatiques et médicinales (ONIPPAM) (M. De Laurens)25, rue du Maréchal Foch F-04130 Voix | Tel 33 4 92 79 34 46 Faks 33 4 92 79 33 22 e-post | Iirimaa | Department of Agriculture, Food and Rural Development(Ms Maura Nolan)Kildare Street Dublin 2 | Tel (353-1) 607 20 00/607 26 53 Faks (353-1) 661 62 63 e-post maura.nolan@daff.irlgov.ie | Itaalia | AGEA Dr. Alberto Migliorini Direzione Organismo Pagatore Via Palestro, 81 I-00185 Roma | Tel (39-06) 49 49 91 Faks (39-06) 445 39 40 e-post aimauo01@tin.it | Luksemburg | Administration des services techniques de l'Agriculture 16, route d'Esch, boîte postale 1904 L-1019 Luxembourg | Tel 45 71 72 215 Faks 45 71 72 341 e-post www.asta.etat.lu asta.asta@asta.etat.lu | Madalmaad | Ministerie van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij Directie I.Z.; desk P.P. Postbus 20401 2500 EK Den Haag Nederland | Tel (31-70) 378 68 68 Faks (31-70) 378 61 05 e-post p.j.buiter@iz.agro.nl | Ministerie van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij Agentschap LASER T.a.v. ir. M.A. Romeyn-van Zwieten Regio Zuid-West Postbus 1191 3300 BD Dordrecht Nederland | Tel (31-78) 639 53 95 Faks (31-78) 639 53 94 e-post m-a.romeyn@laser.agro.nl | Austria | Agrarmarkt Austria Dresdner Straße 70 A-1200 Wien | Tel (43-1) 33 151-0 Faks (43-1) 33 151-297 e-post www.ama.at | Wein: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft Stubering 12 A-1010 Wien | Tel (43-1) 711 00-0 Faks (43-1) 711 00-29-01 e-post | Portugal | Ministério da Agricultura (GPPAA) Rua padre António Vieira, n.o 1 P-1099-073 Lisboa | Tel (351) 21 381 93 36 Faks (351) 21 381 93 22 e-post anacastro@GPPAA.min-agricultura.pt | Soome | Ministry of Agriculture and Forestry Intervention Unit (SIRVIO Tapani)PO Box 30 FIN-00023 GOVERNMENT | Tel (358-9) 160 27 54 Faks (358-9) 160 97 90 e-post petri.koskela@mmm.fi | Rootsi | Swedish Board of Agriculture S-55182 Jönköping | Tel (46-36) 15 50 00, 15 58 58 Faks (46-36) 71 95 11 e-post jordbruksverket@sjv.se Maria.nyquist@sjv.se | Ühendkuningriik | Ministry of Agriculture, Fisheries and Food (MAFF) International Relations and Export Promotion Division (Jill Russell)Whitehall Place (East Block) London SWIA 2 HH | Tel (44-207) 270 19 04 Faks (44-207) 270 84 94 e-post j.russel@irep.maff.gsi.gov.uk | -------------------------------------------------- III LISA SUUNISED MÜÜGIEDENDUSE JAOKS SISETURUL Teave ühenduse kaitstud päritolunimetuste (KPN), kaitstud geograafiliste tähiste (KGT) ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste (GTE) ning vastavate logode kohta 1. OLUKORRA ÜLEVAADE Ühenduse 1996.–1998. aasta teabekampaaniaga tehti esimesed sammud selleks, et teavitada avalikkust kahest eritunnustega toiduainete kaitsmiseks ettenähtud ühenduse süsteemist, nende tähendusest ja eelistest ning suurendada kõnealuste toodete kaubanduslikku väärtust. Selle kampaania lühikest kestust silmas pidades on asjakohane parandada praegu 562 ühenduse toodet hõlmavate nimetuste tunnustamist, kohaldades selleks jätkuvalt meetmeid kõnealuste toodete tähenduse ja eeliste reklaamimiseks. See teave hõlmab ka sellel eesmärgil loodud ühenduse logosid, eelkõige 1998. aastal loodud kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste logosid. 2. EESMÄRGID - Julgustada tootjaid/töötlejaid kasutama kõnealuseid kvaliteedisüsteeme. - Soodustada nõudlust asjaomaste toodete järele, teavitades tarbijaid ja levitajaid kvaliteedisüsteemidest, nende tähtsusest ja eelistest, logodest ja tingimustest, mille alusel tähiseid antakse, ning vastavatest kontrollidest ja järelevalvest. 3. PEAMISED SIHTRÜHMAD - Tootjad ja töötlejad. - Levitajad (selvehallid, hulgimüüjad, jaemüügipunktid, restoranid). - Tarbijad. - Arvamuskujundajad. 4. PEAMINE SÕNUM - Tootel on geograafilise päritoluga seotud eritunnused (KPN/KGT). - Tootel on olenemata tootmiskohast teatava traditsioonilise tootmismeetodiga seotud eritunnused (GTE). - Kvaliteediaspektid (ohutus, toiteväärtus ja maitse, jälgitavus). - Asjaomaste toodete mitmekesisus, rikkus ning lõhn ja maitse. - Mõningate kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste või garanteeritud tradisiooniliste eritunnustega varustatud toodete esiletõstmine eritunnustega toiduainete kaubandusliku edukuse näidetena. 5. PEAMISED KANALID - Elektroonilised kanalid (veebisaidid). - Suhtekorraldus meediaga (erialane, naistele suunatud ja kulinaariaalane ajakirjandus). - Kontaktid tarbijate ühistutega. - Teave müügikohtades. - Audiovisuaalne meedia. - Kirjalikud dokumendid (infolehed, brošüürid jne). - Osalemine messidel ja näitustel. - Reklaam erialaväljaannetes. 6. PROGRAMMI KESTUS 24–36 kuud, eesmärgid on seatud igaks etapiks. 7. SOOVITUSLIK EELARVE 4 miljonit eurot. Teave äärepoolseimate piirkondade graafiliste sümbolite kohta 1. OLUKORRA ÜLEVAADE Väline hindamisuuring on näidanud, et ühenduse 1998–1999. aasta teabekampaania äärepoolseimate piirkondade graafilise sümboli (logo) tutvustamiseks võtsid selle sektori ettevõtjad vastu suure huviga. Selle tulemusel soovisid mõned tootjad ja töötlejad saada logo kasutamiseks oma kvaliteettoodetele heakskiitu. Esimese kampaania lühikest kestust silmas pidades on nüüd õige aeg suurendada eri sihtrühmade teadlikkust logost, kohaldades selleks jätkuvalt meetmeid, millega teavitatakse tarbijaid logo tähendusest ja eelistest. 2. EESMÄRGID - Reklaamida logo olemasolu, tähendust ja eeliseid. - Julgustada asjaomaste piirkondade tootjaid ja töötlejaid logo kasutama. - Tõsta turustajate ja tarbijate teadlikkust logost. 3. PEAMISED SIHTRÜHMAD - Kohalikud tootjad ja töötlejad. - Levitajad ja tarbijad. - Arvamuskujundajad. 4. PEAMINE SÕNUM - Toode on tüüpiline ja naturaalne. - See on pärit mõnest ühenduse piirkonnast. - Kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, tootmisviis, seotus päritoluga). - Toote eksootilisus. - Tarnimise mitmekesisus, sealhulgas väljaspool hooaega. - Jälgitavus. 5. PEAMISED KANALID - Elektroonilised kanalid (veebilehed jne). - Infotelefonid. - Suhtekorraldus meediaga (nt erialane, naistele suunatud ja kulinaariaalane ajakirjandus). - Esitlused müügikohtades, messidel ja näitustel jne. - Kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega. - Muud kanalid (infolehed, brošüürid, retseptid jne). - Audiovisuaalne meedia. - Reklaam erialastes ja kohalikes väljaannetes. 6. PROGRAMMIDE KESTUS 24–36 kuud, eesmärgid on seatud igaks etapiks. 7. SOOVITUSLIK EELARVE 3 miljonit eurot. Mahepõllumajanduslik tootmine 1. OLUKORRA ÜLEVAADE Mahepõllundustoodete tarbimine on eriti populaarne linnades, kuid võrreldes tavatoodetega ei ole mahepõllundustoodete tarbimine siiski nii arenenud. 2. EESMÄRGID - Teavitada laiemat avalikkust mahepõllumajandusliku tootmise jaoks kehtestatud ühenduse eeskirjadest, läbiviidavatest kontrollidest ja ühenduse logost. - Soodustada mahepõllundustoodete tarbimist. - Suurendada tarbijate teadmisi mahepõllumajandusest ja selle toodetest. 3. PEAMISED SIHTRÜHMAD - Kodumajapidamised (vanemad vanuses 20–50). - Vastava sektori ettevõtjad (eesmärgiga teadvustada neile ühenduse logo ja julgustada neid seda kasutama). 4. PEAMINE SÕNUM - Mahepõllundustooted on looduslikud, kaasaegse igapäevaeluga kohandatud tooted, mille tarbimist nauditakse. Mahepõllundustoodete kasvatamisel kasutatakse keskkonnasõbralikke põlluharimisviise. Nende toodete suhtes kohaldatakse rangeid eeskirju, mille järgimist kontrollivad sõltumatud organid ja avaliku võimu kandjad. - Sõnum peab olema hästi läbimõeldud ja positiivne ning võtma arvesse eri sihtrühmade erinevaid tarbimisharjumusi. - Ühenduse logo on nende mahepõllundustoodete sümbol, mis vastavad rangetele tootmispõhimõtetele ja mida on põhjalikult kontrollitud. Lisaks teabele ühenduse logo kohta võib inimesi teavitada liikmesriikides kasutusele võetud ühistest logodest, tingimusel et nende suhtes kohaldatakse rangemaid tingimusi kui ühenduse logo suhtes. 5. PEAMISED KANALID - Veebileht. - Infotelefonid. - Kontaktid meediaga (nt erialaajakirjad, naistele suunatud ajakirjandus). - Kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega. - Kontaktid õpetajatega. - Muud kanalid (infolehed, brošüürid jne). - Visuaalne meedia (kino, spetsiifilised telekanalid). - Raadioreklaamid. - Reklaam erialases ajakirjanduses (naistele ja vanematele inimestele suunatud). 6. PROGRAMMIDE KESTUS 12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks etapiks on sätestatud eesmärgid. 7. SOOVITUSLIK EELARVE 6 miljonit eurot. Piim ja piimatooted 1. OLUKORRA ÜLEVAADE Peamiselt konkurentsi tõttu noortele inimestele suunatud karastusjookidega on joogipiima tarbimine langenud eelkõige riikides, kus piima rohkem tarbitakse. Siiski on piimaekvivalendina väljendatud piimatoodete kogutarbimine tõusnud. 2. EESMÄRGID - Suurendada joogipiima tarbimist. - Tagada piimatoodete tarbimine. - Soodustada tarbimist noorte seas. 3. PEAMISED SIHTRÜHMAD - Lapsed ja noorukid, eriti 8–13 aasta vanused tüdrukud. - Noored naised ja 20–40 aasta vanused emad. 4. PEAMINE SÕNUM - Piim ja piimatooted on tervislikud, looduslikud, kõrge energiaväärtusega tooted, mis sobivad tänapäeva eluga ning mille tarbimine on nauditav. - Sõnub peab olema positiivne ning võtma arvesse tarbimise eripära erinevatel turgudel. - Tuleb tagada peamise sõnumi jätkuvus kogu programmi jooksul, et veenda tarbijaid kõnealuste toodete regulaarsest tarbimisest tulenevas kasus. 5. PEAMISED KANALID - Elektroonilised kanalid. - Infotelefonid. - Kontaktid meediaga (nt erialaajakirjad, naistele ja noortele suunatud ajakirjandus). - Kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega. - Kontaktid õpetajatega. - Muud kanalid (infolehed ja kataloogid, lastemängud jne). - Esitlused müügikohtades. - Visuaalne meedia (kino, spetsiifilised telekanalid). - Raadioreklaamid. - Reklaam erialases ajakirjanduses (noortele ja naistele suunatud). 6. PROGRAMMIDE KESTUS 12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks etapiks on sätestatud eesmärgid. 7. SOOVITUSLIK EELARVE 6 miljonit eurot. Vein 1. OLUKORRA ÜLEVAADE Veinitoodang on piisav, kuid teatavate veinitüüpide tarbimine on staatiline või isegi langemas, tarnimine kolmandatest riikidest suureneb. 2. EESMÄRGID Teavitada tarbijaid sortidest ja kvaliteedist, Euroopa veinide tootmistingimustest ning teaduslike uuringute tulemustest. 3. PEAMISED SIHTRÜHMAD 20–40 aasta vanused tarbijad. 4. PEAMINE SÕNUM - Ühenduse õigusaktidega reguleeritakse rangelt tootmist, kvaliteeditähiste kasutamist, sildistamist ja turustamist ning sellest tulenevalt tagatakse tarbijatele pakutavate veinide kvaliteet ja jälgitavus. - Võimalus valida väga laia valiku eri päritoluga Euroopa veinide vahel. - Mõõduka veinitarbimise mõju tervisele. 5. PEAMISED KANALID - Meetmed, mis hõlmavad teavitamist ning avalikke suhteid. - Koolitus turustajatele ja toitlustusettevõtjatele. - Kontaktid meditsiiniga seotud erialade ja erialase ajakirjandusega. - Muud kanalid (veebilehed, infolehed ja brošüürid), et suunata tarbijaid oma valikutes ja luua võimalusi tarbimiseks perekondlike sündmuste raames. 6. PROGRAMMIDE KESTUS 12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks etapiks on sätestatud eesmärgid. 7. SOOVITUSLIK EELARVE 6 miljonit eurot. Värske puu- ja köögivili 1. OLUKORRA ÜLEVAADE Sektoris valitseb seni võetud teavitamismeetmetest hoolimata turu struktuuriline tasakaalustamatus, mis on mõne toote puhul suurem kui teiste puhul. Alla 35 aasta vanuste tarbijate hulgas valitseb märgatav huvipuudus, mis on veelgi suurem kooliealiste hulgas. See ei soodusta aga tasakaalustatud toitumist. 2. EESMÄRGID Eesmärk on taastada maine nende toodete värskusest ja looduslikkusest, julgustades nooremaid inimesi asjaomaseid tooteid tarbima. 3. PEAMISED SIHTRÜHMAD - Alla 35 aasta vanused noored perekonnad. - Kooliealised lapsed ja noorukid. - Toitlustusettevõtted ja koolisööklad. - Arstid ja toitumisspetsialistid. 4. PEAMINE SÕNUM - Tooted on looduslikud. - Tooted on värsked. - Kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, tootmisviis, keskkonnakaitse, seotus päritoluga). - Nauding. - Tasakaalustatud toitumine. - Mitmekesisus ja värskete toodete tarnimise hooajaline iseloom. - Lihtne valmistada: värsked puu- ja köögiviljad ei vaja töötlemist. - Jälgitavus. 5. PEAMISED KANALID - Elektroonilised kanalid (veebilehed, kus olemasolevaid tooteid tutvustatakse, on-line mängud laste jaoks). - Infotelefonid. - Suhtekorraldus meediaga (nt erialaajakirjad, naistele ja noortele suunatud ajakirjandus). - Kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega. - Lastele ja noorukitele suunatud kasvatusliku iseloomuga meetmed, kaasates õpetajaid ja koolisööklate juhatajaid. - Muud kanalid (infolehed ja kataloogid toodete ja retseptidega, lastemängud jne). - Visuaalne meedia (kino, spetsiifilised telekanalid). - Raadioreklaamid. - Reklaam erialases ajakirjanduses (naistele ja noortele suunatud). 6. PROGRAMMIDE KESTUS 12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks etapiks on sätestatud eesmärgid. 7. SOOVITUSLIK EELARVE 6 miljonit eurot. Puu- ja köögiviljatooted 1. OLUKORRA ÜLEVAADE Turgu iseloomustab struktuuriline tasakaalustamatus, mis on suurem nende toodete puhul, mis konkureerivad tugevamini importtoodetega, ning seni võetud teavitamismeetmed on olnud väheedukad. Eelkõige tuleks märkida, et tarbijad on töödeldud toodete suhtes positiivselt meelestatud, kuna neid on lihtne kasutada. Seetõttu on tegemist kasvupotentsiaaliga turuga, mis võib tulla kasuks ka põhitoodangule. 2. EESMÄRGID Toote imagot on vaja uuendada ja muuta nooruslikumaks, esitades tarbimise soodustamiseks vajalikku teavet. 3. PEAMISED SIHTRÜHMAD - Koduperenaised. - Toitlustusettevõtted ja koolisööklad. - Arstid ja toitumisspetsialistid. 4. PEAMINE SÕNUM - Kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, valmistamisviisid). - Kasutajasõbralikkus. - Nauding. - Tarnete mitmekesisus ja kättesaadavus kogu aasta jooksul. - Tasakaalustatud toitumine. - Jälgitavus. 5. PEAMISED KANALID - Elektroonilised kanalid (veebilehed). - Infotelefonid. - Suhtekorraldus meediaga (nt erialaajakirjad, naistele suunatud ajakirjandus). - Esitlused müügikohtades. - Kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega. - Muud kanalid (infolehed ja kataloogid toodete ja retseptidega). - Visuaalne meedia. - Naistele suunatud ajakirjandus, kulinaariaalane ajakirjandus, erialane ajakirjandus. 6. PROGRAMMIDE KESTUS 12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks etapiks on sätestatud eesmärgid. 7. SOOVITUSLIK EELARVE 3 miljonit eurot. --------------------------------------------------