5.

Lisatakse järgmine peatükk 17a: “PEATÜKK 17a PUUVILLA SORDIPÕHINE TOETUS Artikkel 171a Puuvillatootmise põllumajandusmaade heakskiitmine Liikmesriigid kehtestavad objektiivsed kriteeriumid, mille alusel kiidetakse põllumajandusmaad heaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110a sätestatud puuvilla eritoetuse saamiseks. Need kriteeriumid põhinevad ühel või mitmel järgmistest elementidest: a) nende piirkondade põllumajandus, mille jaoks puuvillatootmine on oluline; b) kõnesolevate piirkondade mulla- ja kliimatingimused; c) niisutussüsteem; d) rotatsioonisüsteemid ja viljelustehnikad, mis tõenäoliselt parandavad keskkonda. Artikkel 171aa Külvisortide heakskiitmine Liikmesriigid kinnitavad ühenduse kataloogis registreeritud sordid, mis on kohandatud turu vajadustele. Artikkel 171ab Abikõlblikkuse tingimused Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110b lõikes 1 osutatud alade külv saavutatakse minimaalse taimede tihedusega, mille kehtestab liikmesriik vastavalt mulla- ja kliimatingimustele ning vajaduse korral piirkondlikele iseärasustele. Artikkel 171ac Agronoomiatavad Liikmesriikidel on lubatud kehtestada erieeskirjad kultuuride hooldamiseks normaalsetes kasvutingimustes vajalike agronoomiatavade, välja arvatud koristustööde kohta. Artikkel 171ad Toetussumma arvestamine abikõlbliku hektari kohta 1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 171ag sätteid korrutatakse Hispaania ja Portugali puhul, kui abikõlblik puuvillapind ületab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110c lõikes 1 kehtestatud riikliku baaskülvipinna, nimetatud artikli lõikes 2 ettenähtud toetussumma vähenduskoefitsiendiga, mis saadakse baaskülvipinna jagamisel abikõlbliku pinnaga. 2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 171ag sätteid, saadakse Kreeka puhul, kui abikõlblik puuvillapind on suurem kui 300 000 hektarit, hektari kohta makstava toetuse summa, liites 594 eurot korda 300 000 hektarit ja täiendava summa, mis on korrutatud 300 000 hektarit ületava pindalaga, ning jagades saadud summa abikõlbliku kogupindalaga. Esimeses lõikes osutatud täiendav summa võrdub: — 342,85 euroga, kui abikõlblik pindala on suurem kui 300 000 hektarit ja väiksem kui 370 000 hektarit või sellega võrdne, — 342,85 eurot korda vähenduskoefitsient, mis võrdub 70 000 jagatud abikõlblike hektarite arvuga, mis ületavad 300 000, kui abikõlblik pindala on suurem kui 370 000 hektarit. Artikkel 171ae Tootmisharudevaheliste organisatsioonide akrediteerimine Igal aastal akrediteerivad liikmesriigid enne 31. detsembrit järgmise aasta külviks kõik tootmisharudevahelised puuvillatootmise organisatsioonid, kes seda taotlevad ja kes: a) hõlmavad kogupindala, mis on suurem vähemalt liikmesriigi poolt kehtestatud 10 000 hektari piirmäärast ja vastab artiklis 171a osutatud akrediteerimiskriteeriumidele, ning vähemalt ühte toorpuuvillatehast; b) on tegev täpselt kindlaks määratud tegevusaladel, milleks on: — toodetava toorpuuvilla väärtuse suurendamine, — toorpuuvillatehase vajadustele vastava toorpuuvilla kvaliteedi parandamine, — keskkonnasõbralike tootmismeetodite kasutamine; c) on vastu võtnud töökorra, mis puudutab eeskätt: — liitumistingimusi ja liikmemakse vastavalt siseriiklikele ja ühenduse õigusaktidele, — vajadusel toetuste diferentseerimise skaalat maatükkide kategooriate kaupa, mis määratakse kindlaks tarnitava toorpuuvilla kvaliteedi alusel. Aastaks 2006 akrediteerivad liikmesriigid siiski tootmisharudevahelised puuvillatootmise organisatsioonid enne 28. veebruari 2006. Artikkel 171af Tootjate kohustused 1. Üks tootja ei või kuuluda mitmesse tootmisharudevahelisse organisatsiooni. 2. Tootmisharudevahelise organisatsiooni liikmeks olev tootja on kohustatud tarnima toodetavat puuvilla samasse organisatsiooni kuuluvale toorpuuvillatehasele. 3. Tootjate kuuluvus akrediteeritud tootmisharudevahelisse organisatsiooni peab toimuma vabatahtliku liitumise teel. Artikkel 171ag Toetuse diferentseerimine 1. Kaasa arvatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110f lõikes 2 sätestatud suurendamine, kehtestatakse nimetatud määruse artiklis 110e osutatud skaalal (edaspidi “skaala”): a) toetussummad abikõlbliku hektari kohta, mida makstakse tootjaliikmetele vastavalt tema maatükkide klassifikatsioonile lõikes 2 osutatud teatud kategooriatesse; b) diferentseerimiseks mõeldud kogu toetussumma maatükkide kategooriate kaupa jaotamise meetodil vastavalt lõikele 2. Punkti a kohaldamiseks võrdub baassumma vähemalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110c lõikes 2 ettenähtud toetuse diferentseerimata osaga abikõlbliku hektari kohta, mida vajadusel kohandatakse vastavalt nimetatud artikli lõikele 3. Punktis a osutatud arvestus näeb ette ka toorpuuvillatehasele puuvilla tarnimata jätmise olukorra. Nendel juhtudel võrdub asjaomasele tootjaliikmele makstav minimaalne toetussumma abikõlbliku hektari kohta vähemalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110c lõikes 2 ettenähtud toetuse diferentseerimata osaga abikõlbliku hektari kohta, mida vajadusel kohandatakse vastavalt nimetatud artikli lõikele 3. 2. Maatükid klassifitseeritakse mitmesse kategooriasse, mille määravad tootmisharudevahelised organisatsioonid, pidades silmas vähemalt ühte järgmist kvaliteedikriteeriumi: a) toodetava puuvilla kiu pikkus; b) toodetava puuvilla niiskusesisaldus; c) toodetava puuvilla keskmine lisaainete sisaldus. Skaalal on kehtestatud menetlused, mis võimaldavad hinnata iga maatükki nende kriteeriumide alusel ja klassifitseerida maatükid kindlaks määratud kategooriatesse. Skaala ei või mingil juhul sisaldada puuvillatootmise suurendamise ja turustamisega seonduvaid kriteeriume. Skaala kohaldamiseks võib ühe tootja kõik maatükid lugeda samasse keskmisesse maatükkide kategooriasse, mis annavad sama kvaliteediga puuvilla. 3. Toorpuuvilla klassifitseerimiseks maatükkide kategooriate skaalal analüüsitakse seda vajadusel toote tüüpproovide alusel puuvilla toorpuuvillatehasele üleandmisel kõikide asjaomaste isikute juuresolekul. 4. Tootmisharudevaheline organisatsioon teatab makseasutusele skaala kohaldamise tulemusel saadava summa, mis tuleb tema tootjatele maksta. Makseasutus teeb väljamakse, olles kontrollinud asjaomaste toetussummade vastavust ja lubatavust. Artikkel 171ah Skaala kinnitamine ja muutmine 1. Skaala edastatakse asjaomasele liikmesriigile esimest korda 2006. aasta külviks selle vastuvõtmiseks enne 2006. aasta 28. veebruari. Liikmesriik otsustab skaala vastuvõtmise või mitte kuu aja jooksul pärast selle teatavaks tegemist. 2. Akrediteeritud tootmisharudevahelised organisatsioonid edastavad asjaomasele liikmesriigile skaalas jooksva aasta külviks tehtud muudatused 31. jaanuariks. Skaalas tehtud muudatusi peetakse heakskiidetuiks, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik vaidlustab need kuu aja jooksul pärast esimeses lõigus osutatud kuupäeva. Kui skaala muudatusi ei kinnitata, on makstav toetussumma kinnitatud skaala alusel arvestatav summa, kinnitamata muudatusi arvesse võtmata. 3. Kui tootmisharudevaheline organisatsioon otsustab skaala kohaldamise katkestada, teatab ta sellest liikmesriigile. Katkestus jõustub järgmise aasta külvi ajaks. Artikkel 171ai Teatamine tootjatele ja komisjonile 1. Liikmesriigid teatavad puuvilla tootvatele põllumajandustootjatele ja komisjonile asjaomase aasta 31. jaanuariks: a) artikli 171aa alusel pärast nimetatud kuupäeva heakskiidetud sordid tuleb põllumajandustootjatele siiski teatavaks teha sama aasta 15. märtsiks; b) põllumajandusmaade heakskiitmise kriteeriumid; c) artiklis 171ab osutatud puuvillataimede minimaalne tihedus; d) nõutavad agronoomiatavad. 2. Sordi heakskiidu tühistamise korral teavitavad liikmesriigid sellest põllumajandustootjaid hiljemalt 31. jaanuariks järgmise aasta külviks. 3. Liikmesriigid teatavad komisjonile järgmised andmed: a) hiljemalt asjaomase aasta 30. aprilliks akrediteeritud tootmisharudevaheliste organisatsioonide nimed ja nende põhitunnused pindala, tootmisvõimsuse, tootjate arvu, toorpuuvillatehaste arvu ja nende puuvillapuhastusvõimsuse kohta; b) hiljemalt asjaomase aasta 15. septembriks külvipinnad, mille kohta on esitatud puuvilla eritoetuse taotlused; c) hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks lõplikud andmed külvipindade kohta, mille kohta on puuvilla eritoetus tegelikult välja makstud vaatlusaluse aasta eest, vajadusel pärast vähendamisi pindala osas, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 796/2004 1. peatüki IV jaotise II osas.”