Komisjoni direktiiv 2003/40/EÜ,

16. mai 2003,

milles kehtestatakse loodusliku mineraalvee komponentide loetelu, kontsentratsioonipiirid ja märgistamise nõuded ning osooniga rikastatud õhu kasutustingimused loodusliku mineraalvee ja allikavee töötlemisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 96/70/EÜ, [2] eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

(1) Komponendid võivad teatavas looduslikus mineraalvees nende hüdrogeoloogilise päritolu tõttu esineda töötlemata kujul ning võivad teatavat kontsantratsiooni ületades kujutada ohtu rahvatervisele. Seetõttu peetakse vajalikuks kehtestada loodusliku mineraalvee nende komponentide jaoks kontsentratsioonipiirid.

(2) Direktiivi 80/777/EMÜ artikliga 11 nähakse ette, et tuleb vastu võtta loodusliku mineraalvee komponentide ühtlustatud kontsentratsioonipiirid pärast konsulteerimist toidu teaduskomiteega ning märgistusnõuded, et vajaduse korral näidata teatavate komponentide kõrget kontsentratsiooni.

(3) Toidu teaduskomitee on esitanud arvamuse [3] arseeni, baariumi, fluoriidide, boori, mangaani ja loodusliku mineraalvee muude komponentide kohta, kinnitades Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt soovitatud joogivee piirväärtusi.

(4) "Loodusliku mineraalvee" muudetud standardis [4] esitatakse tervise kaitseks loetelu komponentidest ja nende piirkontsentratsioonidest. See võeti vastu kõige värskemate rahvusvaheliste teadusliku andmete alusel ning tagab piisava kaitse rahva tervisele.

(5) Tunnistatakse, et väikeste fluoriidikoguste manustamine võib hammastele soodsat mõju avaldada. Seevastu üldisel ülemäärasel fluoriidi manustamisel võib olla kahjulik mõju rahvatervisele. Seega on tarvis sätestada fluoriidi ühtlustatud maksimumpiir looduslikus mineraalvees, nii et kogu elanikkonna piisav kaitse oleks tagatud.

(6) Maailma Tervishoiuorganisatsioon soovitas fluoriidi suunisväärtuseks joogivees 1,5 mg/l, mille toidu teaduskomitee loodusliku mineraalvee puhul eespool nimetatud arvamusega kinnitas. Imikute ja väikelaste kaitseks, kes on kõige tundlikumad fluoroosiohu suhtes, kui loodusliku mineraalvee fluoriidisisaldus suunisväärtust ületab, tuleb etiketile märkida ka viide selle kohta, nii et tarbija seda hõlpsasti märkaks.

(7) Toidu teaduskomitee on esitanud boori suunisväärtuse looduslikus mineraalvees, mis põhineb Maailma Tervishoiuorganisatsiooni 1996. aasta soovitustel. [5] Pärast seda on Maailma Tervishoiuorganisatsioon ja teised rahvusvaheliselt tunnustatud teadusorganisatsioonid hinnanud uuesti boori mõju rahvatervisele ning soovitanud kõrgemaid väärtusi. Seetõttu tuleks olemasolevaid uusi teaduslikke hinnanguid arvesse võttes nõu pidada Euroopa Toiduohutusametiga boori sisalduse üle looduslikus mineraalvees ning mitte kehtestada boori maksimumpiiri sellele tasemele.

(8) Toidu teaduskomitee on eespool nimetatud arvamuses märkinud ka baariumi, mangaani ja arseeni vastuvõetava määra looduslikus mineraalvees. Loodusliku mineraalvee muude ebasoovitavate komponentide jaoks, mis võivad kahjustada rahvatervist, sätestatakse muudetud standardis maksimumpiirid, mis pakuvad rahvatervisele piisavat kaitset. Siiski arvatakse olemasolevat teavet silmas pidades, et piirmäär nitraatide jaoks on liiga madal ja tuleks vastavusse viia joogivee piirmääraga. [6]

(9) Standardis sätestatud nitraatide maksimumpiir pakub piisavat kaitset rahvatervisele ning peaks olema võrdluspiiriks ühendusesisesel ja rahvusvahelisel loodusliku mineraalveega kauplemisel. Siiski peavad liikmesriikide pädevad asutused eespool nimetatud direktiivi artiklis 1 osutatud looduslike mineraalveeallikate ametliku tunnustamise käigus olema suutelised kasutama oma territooriumil kogutud loodusliku mineraalvee puhul nitraatide jaoks madalamaid suunisväärtusi.

(10) Looduslikku mineraalvett, mille teatavate koostisosade sisaldus ületab nende koostisosade maksimumpiiri, tuleks rahvatervise huvides nende koostisosade eraldamiseks töödelda. Võimaldamaks asjaomastel käitajatel nendele uutele standarditele vastavate vajalike investeeringute tegemist tuleks lubada piisav ajavahemik enne kõnealuste koostisosade maksimumkontsentratsioonipiiride jõustumist, eriti fluoriidi ja nikli puhul, mille jaoks eraldamistöötlust ei ole veel ühenduse tasandil hinnatud ega kinnitatud.

(11) Nende komponentide ametlikuks kontrollimiseks on mõõtmise ebatäpsuse tõttu tarvis maksimumkontsentratsioonipiiri lähedast kõikumispiiri.

(12) Direktiivi 80/777/EMÜ (muudetud) artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatakse, et raua, mangaani, väävli ja arseeni eraldamiseks teatavast looduslikust mineraalveest kasutatakse osooniga rikastatud õhuga töötlemist, arvestades toidu teaduskomitee hinnangut sellele töötlusele ning selle töötluse tingimuste kohaldamist alalise toiduahela ja loomade tervishoiu komitee poolt.

(13) Toidu teaduskomitee on esitanud selle töötluse kohta arvamuse, [7] mis näeb ette mõlemad esitatud meetodid ja tulemused. Siiski peetakse asjakohaseks sätestada üksnes antud tulemused, võttes arvesse osooniga rikastatud õhuga töötlemismeetodite arengut ja töödeldava vee füüsikalis-keemilisest koostisest sõltuvat töötlemise varieerumist.

(14) Lisaks sellele ei peaks osooniga rikastatud õhuga töötlemine muutma koostist iseloomulike komponentide osas direktiivi 80/777/EMÜ artikli 7 lõike 2 punktis a määratletud tähenduses või avaldama desinfitseerivat mõju artikli 4 lõikes 3 määratletud tähenduses või tekitama töötlemisjääke, millel võib olla kahjulik toime rahvatervisele.

(15) Lähtuvalt eespool nimetatud direktiivi artikli 7 lõike 2 punktist c peab osooniga rikastatud õhuga töödeldud mineraalvee etiketil olema märge, mis annab tarbijatele läbiviidud töötluse kohta piisavalt teavet.

(16) Vastavalt direktiivi 80/777/EMÜ artikli 9 lõike 4 punkti a neljanda taande sätetele kohaldatakse sätteid direktiivi artiklis 4 ettenähtud töötluste, eelkõige osooniga rikastatud õhuga töötlemise osas, allikaveele.

(17) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse loetelu loodusliku mineraalvee komponentidest, mis võivad kujutada ohtu rahvatervisele, nende komponentide lubatavad piirmäärad, nende piirmäärade kohaldamise tähtajad ja teatavate komponentide märgistusnõuded. Need komponendid peavad vees looduslikult esinema ega tohi pärit olla saasteallikast.

Samuti määratletakse selles osooniga rikastatud õhu kasutamise tingimused raua, mangaani, väävli ja arseeni eraldamisel looduslikust mineraalveest või allikaveest ning niisuguse töötlemise läbinud vee märgistusnõuded.

Artikkel 2

1. Hiljemalt 1. jaanuaril 2006 peab looduslik mineraalvesi vastama pakendamise ajal I lisas loetletud komponentide jaoks nimetatud lisas sätestatud maksimumkontsentratsioonipiiridele.

2. Fluoriidide ja nikli puhul pikendatakse eespool osutatud tähtaega 1. jaanuarini 2008.

3. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriikide pädevad asutused oma territooriumil saadud loodusliku mineraalvee ametliku tunnustamise käigus kasutada nitraatide ja nitritite osas madalamaid kontrollväärtusi, tingimusel et kõigil juhtudel kohaldatakse samu kontrollväärtusi.

Artikkel 3

Ametlike kontrollide eesmärkide saavutamiseks järgivad liikmesriigid I lisas loetletud komponentide analüüsimiseks II lisas loetletud spetsifikatsioone.

Artikkel 4

1. Loodusliku mineraalvee etiketile, mille fluoriidikontsentratsioon ületab 1,5 mg/l, on märgitud sõnad "Sisaldab fluoriidi üle 1,5 mg/l: ei sobi pidevaks kasutamiseks imikutele ja alla 7 aasta vanustele lastele".

2. Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teave märgitakse selgesti loetavate tähtedega etiketile kaubanime vahetusse lähedusse.

3. Loodusliku mineraalvee puhul, mille etiketil on käesoleva artikli lõike 1 tingimustele vastav teave, märgitakse tegelik fluoriidisisaldus oluliste komponentide füüsikalis-keemilise koostise suhtes, nagu on sätestatud direktiivi 80/777/EMÜ artikli 7 lõike 2 punktis a.

Artikkel 5

1. Olenemata direktiivi 80/777/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti b sätetest ei pea loodusliku mineraalvee osooniga rikastatud õhuga töötlemisest eelnevalt teatama pädevatele asutustele, kes tagavad, et:

a) vee koostis raua, mangaani, väävli ja arseeni osas õigustab niisuguse töötluse kasutamist;

b) ettevõtja võtab kasutusele kõik abinõud tagamaks, et töötlus on tõhus ja ohutu ning võimaldab pädevatel asutustel seda kontrollida.

2. Loodusliku mineraalvee töötlemine osooniga rikastatud õhuga peab vastama järgmistele tingimustele:

a) loodusliku mineraalvee füüsikalis-keemilist koostist oluliste komponentide osas töötlusel ei muudeta;

b) looduslik mineraalvesi peab enne töötlemist vastama direktiivi 80/777/EMÜ artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud mikrobioloogilistele kriteeriumidele;

c) töötlus ei tohi põhjustada jääkide teket, mille kontsentratsioon ületab III lisas sätestatud maksimumpiire või mis kujutavad ohtu rahvatervisele.

Artikkel 6

Vastavalt direktiivi 80/777/EMÜ artikli 7 lõike 2 punktile c peavad osooniga rikastatud õhuga töödeldud vee etiketile selle iseloomulike komponentide analüütilise koostise lähedusse olema märgitud sõnad "Vett on töödeldud osooniga rikastatud õhu lubatud oksüdeerimismeetodil".

Artikkel 7

Olenemata direktiivi 80/777/EMÜ artikli 9 lõike 4 punkti b sätetest kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklite 5 ja 6 sätteid allikaveele.

Artikkel 8

1. Liikmesriigid võtavad hiljemalt 1. jaanuariks 2004 asjakohased meetmed käesolevale direktiivile vastavate toodete turustamise võimaldamiseks.

2. Ilma et see piiraks artikli 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegade kohaldamist, keelavad liikmesriigid alates 1. juulist 2004 käesolevale direktiivile mittevastavate toodete turustamise. Siiski võib enne 1. juulit 2004 pakendatud ja märgistatud tooteid müüa kuni varude ammendumiseni.

Artikkel 9

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

Käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud sätetesse või ametliku avaldamise korral nende sätete juurde lisatakse viide käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 10

Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 11

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. mai 2003

Komisjoni nimel

komisjoni liige

David Byrne

[1] EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1.

[2] EÜT L 299, 23.11.1996, lk 26.

[3] 13. detsembri 1996. aasta arvamus arseeni, baariumi, fluoriidi, boori ja mangaani kohta looduslikus mineraalvees.

[4] Standard 108-1981, Rev 1-1997, muudetud CCNMW 7. istungjärgul (oktoobris 2000).

[5] Maailma Tervishoiuorganisatsioon (1996): joogivee kvaliteedi suunised, teine trükk, 2. köide.

[6] Nõukogu direktiiv 98/83/EÜ (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

[7] Toidu teaduskomitee 7. juuni 1996. aasta arvamus osooni kasutamise kohta ebastabiilsete elementide, nagu näiteks raud, mangaan ja arseen, eraldamiseks looduslikust mineraalveest.

--------------------------------------------------

I LISA

Looduslikus mineraalvees loomulikult esinevad komponendid, mille maksimumpiiri ületamine võib kujutada ohtu rahvatervisele

Komponendid | Maksimumpiirid (mg/l) |

Antimon | 0,0050 |

Arseen | 0,010 (kokku) |

Baarium | 1,0 |

Boor | Kehtestamisel |

Kaadmium | 0,003 |

Kroom | 0,050 |

Vask | 1,0 |

Tsüaniid | 0,070 |

Fluoriidid | 5,0 |

Plii | 0,010 |

Mangaan | 0,50 |

Elavhõbe | 0,0010 |

Nikkel | 0,020 |

Nitraadid | 50 |

Nitritid | 0,1 |

Seleen | 0,010 |

--------------------------------------------------

II LISA

Toimivusnäitajad [1]I lisa komponentide analüüsiks

Märkus 1:

mõõtetäpsus on süstemaatiline viga ning see on keskmise tulemuse lähedusaste täpsele väärtusele.

Märkus 2:

täpsus on juhuslik viga ning seda väljendatakse üldjuhul tulemuste keskmise standardhälbena (partii piires ja partiide vahel). Aktsepteeritav täpsus on võrdne kahekordse suhtelise standardhälbega.

Märkus 3:

avastamispiir on:

- kas parameetrit väikeses koguses sisaldava loodusliku proovi partii kolmekordne suhteline standardhälve,

- või võrdlusproovi partii viiekordne suhteline standardhälve.

Märkus 4:

meetod peaks võimaldama tuvastada mistahes vormis tsüaniidi üldkogust.

Komponendid | Parameetri väärtuse täpsus protsentides (Märkus 1) | Parameetri väärtuse tulemuste lähedusaste (Märkus 2) | Parameetri väärtuse avastamispiir protsentides (Märkus 3) | Märkused |

Antimon | 25 | 25 | 25 | |

Arseen | 10 | 10 | 10 | |

Baarium | 25 | 25 | 25 | |

Boor | | | | Vaata I lisa |

Kaadmium | 10 | 10 | 10 | |

Kroom | 10 | 10 | 10 | |

Vask | 10 | 10 | 10 | |

Tsüaniidid | 10 | 10 | 10 | Märkus 4 |

Fluoriidid | 10 | 10 | 10 | |

Plii | 10 | 10 | 10 | |

Mangaan | 10 | 10 | 10 | |

Elavhõbe | 20 | 10 | 20 | |

Nikkel | 10 | 10 | 10 | |

Nitraadid | 10 | 10 | 10 | |

Nitritid | 10 | 10 | 10 | |

Seleen | 10 | 10 | 10 | |

--------------------------------------------------

III LISA

Jääkide maksimumpiir loodusliku mineraalvee ja allikavee töötlemisel osooniga rikastatud õhuga

Töötlemisjääk | Maksimumpiir (μg/l) |

Lahustunud osoon | 50 |

Bromaadid | 3 |

Bromoformid | 1 |

--------------------------------------------------