ET Euroopa Liidu Teataja L 63/38

Esimese Astme Kohtu kodukorra muutmise parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 298, 15. november 2005 )

1. Pealkiri

“Esimese Astme Kohtu kodukorra muutmine”

asendatakse järgmisega:

“Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kodukorra muudatused”.

2. Artikli 1 punktis 1 artikli 7 lõige 1

asendatakse järgmisega:

“1. Kohtunikud valivad enda seast viivitamata pärast EÜ asutamislepingu artiklis 224 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 140 sätestatud osalist asendamist kolmeks aastaks esimese astme kohtu presidendi.”

“1. Kohtunikud valivad endi seast viivitamata pärast EÜ asutamislepingu artiklis 224 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 140 sätestatud osalist asendamist kolmeks aastaks Esimese Astme Kohtu presidendi.”

3. Artikli 1 punktis 2 artikli 9 teine lõik

“Esimese astme kohtu presidendi ja kodade esimeeste samaaegsel äraolekul või kui neil esineb samal ajal põhjendatud takistus või kui nende ametikohad on korraga täitmata, täidab presidendi ametikohustusi üks ülejäänud kohtunikest käesoleva kodukorra artiklis 6 sätestatud järjestuse kohaselt.”

asendatakse järgmisega:

“Kui Esimese Astme Kohtu presidendil ja kodade esimeestel esineb samal ajal takistus või nad on üheaegselt ära või kui nende ametikohad on korraga täitmata, täidab presidendi ametikohustusi üks ülejäänud kohtunikest, kes määratakse vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 6 sätestatud järjestusele.”

4. Artikli 1 punktis 4 artikli 32 lõikesse 3 lisatud lõik

“Kui suurkojas või viiest kohtunikust koosnevas kojas ei ole täidetud artikli 10 lõikes 1 sätestatud kohtunike arv enne suulise menetluse avamist ilmnenud kohtuniku äraoleku või põhjendatud takistuse tõttu, määrab esimese astme kohtu president vajaliku kohtunike arvu saavutamiseks kotta täiendava kohtuniku.”

asendatakse järgmisega:

“Kui suurkojas või viiest kohtunikust koosnevas kojas ei ole täidetud artikli 10 lõikes 1 sätestatud kohtunike arv enne suulise menetluse avamist ilmnenud kohtuniku äraoleku või takistuse tõttu, määrab Esimese Astme Kohtu president vajaliku kohtunike arvu saavutamiseks kotta täiendava kohtuniku.”

5. Artikli 1 punktis 5 artikli 41 lõige 1

“1. Kui esimese astme kohus leiab, et nõustaja või advokaadi käitumine esimese astme kohtu, presidendi, kohtuniku või kohtusekretäri suhtes on kokkusobimatu esimese astme kohtu väärikuse või hea õigusemõistmise tavaga, või kui see nõustaja või advokaat ei kasuta oma õigusi ettenähtud otstarbele vastavalt, annab ta sellest asjaomasele isikule. Esimese astme kohus võib sellest teavitada ka pädevaid ametiasutusi, mille ees asjaomane isik on vastutav; ärakiri nendele ametiasutustele saadetud kirjast edastatakse ka asjaomasele isikule.”

asendatakse järgmisega:

“1. Kui Esimese Astme Kohus leiab, et nõustaja või advokaadi käitumine Esimese Astme Kohtu, presidendi, kohtuniku või kohtusekretäri suhtes on kokkusobimatu Esimese Astme Kohtu väärikuse või hea õigusemõistmise tavaga või kui see nõustaja või advokaat ei kasuta oma õigusi vastavalt ettenähtud otstarbele, annab kohus sellest asjaomasele isikule teada. Esimese Astme Kohus võib sellest teavitada ka pädevaid ametiasutusi, millega isik on seotud; ärakiri nendele ametiasutustele saadetud kirjast edastatakse ka asjaomasele isikule.”

6. Artikli 1 punkti 6 alapunktis b artiklisse 43 lisatud lõige

“7. Ilma et see piiraks lõike 1 esimese lõigu ja lõigete 2 kuni 5 kohaldamist, võib esimese astme kohus otsusega määrata, millistel tingimustel võib elektroonilisi kanaleid pidi kohtukantseleile edastatud menetlusdokumenti pidada dokumendi originaaliks. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”

asendatakse järgmisega:

“7. Ilma et see piiraks lõike 1 esimese lõigu ja lõigete 2 kuni 5 kohaldamist, võib Esimese Astme Kohus otsusega määrata, millistel tingimustel võib elektroonilisi kanaleid pidi kohtukantseleile edastatud menetlusdokumenti pidada dokumendi originaaliks. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”

7. Artikli 1 punkti 8 alapunktis b artiklisse 50 lisatud lõige

“2. Liidetud kohtuasjade kõikide menetlusosaliste, sealhulgas menetlusse astujate esindajad, nõustajad või advokaadid võivad kohtukantseleis tutvuda teistes seotud asjades pooltele kättetoimetatud menetlusdokumentidega. Ilma et see piiraks artikli 67 lõiget 3, võib president sellegipoolest ühe poole taotlusel välistada nende dokumentide hulgast salajased või konfidentsiaalsed dokumendid.”

asendatakse järgmisega:

“2. Liidetud kohtuasjade kõikide poolte, sealhulgas menetlusse astujate esindajad, nõustajad või advokaadid võivad kohtukantseleis tutvuda teistes seotud asjades pooltele kättetoimetatud menetlusdokumentidega. Ilma et see piiraks artikli 67 lõiget 3, võib president sellegipoolest ühe poole taotlusel välistada nende dokumentide hulgast salajased või konfidentsiaalsed dokumendid.”

8. Artikli 1 punktis 9 artikli 55 lõige 1

“1. Esimese astme kohus käsitleb kohtuasju uurimistoimingute lõpetamise järjekorras. Kui mitme kohtuasja uurimistoimingud lõpetatakse samal ajal, määratakse nende käsitlemise järjekord hagiavalduste registrisse kandmise kuupäeva alusel.”

asendatakse järgmisega:

“1. Esimese Astme Kohus menetleb kohtuasju menetlustoimingute lõpetamise järjekorras. Kui mitme kohtuasja menetlustoimingud lõpetatakse samal ajal, määratakse nende menetlemise järjekord hagiavalduste registrisse kandmise kuupäeva alusel.”

9. Artikli 1 punktis 10 artikli 64 lõike 5 esimene lõik

“5. Kui esimese astme kohtu täiskogu või suurkoja istung otsustab määrata menetlust korraldavad meetmed ja kui ta ei võta neid ise, teeb ta selle ülesandeks kojale, kellele kohtuasi algselt määrati, või ettekandja-kohtunikule.”

asendatakse järgmisega:

“5. Kui Esimese Astme Kohtu täiskogu või suurkoja istung otsustab tarvitusele võtta menetlust korraldavaid meetmeid ja kui ta ei võta neid ise, teeb ta selle ülesandeks kojale, kellele kohtuasi algselt määrati, või ettekandja-kohtunikule.”

10. Artikli 1 punktis 11 artikli 67 lõike 1 esimene lõik

“1. Kui esimese astme kohtu täiskogu või suurkoja istung otsustab uurimistoimingud ja ei teosta neid ise, teeb ta selle ülesandeks kojale, kellele kohtuasi algselt määrati, või ettekandja-kohtunikule.”

asendatakse järgmisega:

“1. Kui Esimese Astme Kohtu täiskogu või suurkoja istung otsustab menetlustoimingute läbiviimise, kuid ei teosta neid ise, siis teeb ta selle ülesandeks kojale, kellele kohtuasi algselt määrati, või ettekandja-kohtunikule.”

11. Artikli 1 punkti 12 alapunktis a artikli 76a lõike 1 teise lõiku lisatud lause

“Selles taotluses võib näidata, et teatavad õiguslikud alused või argumendid või hagiavalduse või kostja vastuse teatud osad on esitatud vaid juhuks, kui kohtuasja ei lahendata kiirendatud menetluses, eelkõige lisades taotlusele hagiavalduse lühendatud versiooni ja nimekirja lisadest, mida tuleb arvesse võtta vaid asja lahendamisel kiirendatud menetluses.”

asendatakse järgmisega:

“Selles taotluses võib näidata, et teatavad väited või argumendid või hagiavalduse või kostja vastuse teatud osad on esitatud vaid juhuks, kui kohtuasja ei lahendata kiirendatud menetluses, eelkõige lisades taotlusele hagiavalduse lühendatud versiooni ja nimekirja lisadest, mida tuleb arvesse võtta vaid asja lahendamisel kiirendatud menetluses.”

12. Artikli 1 punkti 12 alapunktis b(ii) artikli 76a lõikesse 2 lisatud esimene lõik

“Erandina artikli 46 lõikest 1, kui hageja lõike 1 alusel taotleb kohtuasja lahendamist kiirendatud menetluses, on tähtaeg kostja vastuse esitamiseks üks kuu. Kui esimese astme kohus selle taotluse rahuldamata jätab, antakse kostjale täiendav ühe kuu pikkune tähtaeg olenevalt olukorrast kas kostja vastuse esitamiseks või täiendamiseks. Käesolevas lõigus sätestatud tähtaegu võib pikendada artikli 46 lõike 3 alusel.”

asendatakse järgmisega:

“Erandina artikli 46 lõikest 1, kui hageja lõike 1 alusel taotleb kohtuasja lahendamist kiirendatud menetluses, on tähtaeg kostja vastuse esitamiseks üks kuu. Kui Esimese Astme Kohus selle taotluse rahuldamata jätab, antakse kostjale täiendav ühe kuu pikkune tähtaeg olenevalt olukorrast kas kostja vastuse esitamiseks või täiendamiseks. Käesolevas lõigus sätestatud tähtaegu võib pikendada artikli 46 lõike 3 alusel.”

13. Artikli 1 punkti 12 alapunktis c artiklisse 76a lisatud lõige

“4. Esimese astme kohtu otsusega lahendada kohtuasi kiirendatud menetluses võib seada tingimusi poolte avalduste mahu ja esitamise, menetluse hilisema käigu või õiguslike aluste ja argumentide kohta, mille üle esimese astme kohtul tuleb otsustada. Kui üks pooltest ei täida mõnda tingimust, võib otsuse kohtuasi kiirendatud menetluses lahendada tagasi võtta. Seejärel jätkub menetlus tavalises korras.”

asendatakse järgmisega:

“4. Esimese Astme Kohtu otsusega lahendada kohtuasi kiirendatud menetluses võib seada tingimusi poolte avalduste mahu ja esitamise, menetluse hilisema käigu või väidete ja argumentide kohta, mille üle Esimese Astme Kohtul tuleb otsustada. Kui üks pooltest ei täida mõnda tingimust, võib otsuse kohtuasi kiirendatud menetluses lahendada tagasi võtta. Seejärel jätkub menetlus tavalises korras.”

14. Artikli 1 punktis 13 artikkel 93

“1. Esimese astme kohtu kassa ja tema võlgnikud teevad maksed eurodes. 2. Kui hüvitatavad kulud on kantud mingis muus valuutas kui euro või kui hüvitise aluseks olevad toimingud on tehtud riigis, mille valuuta ei ole euro, konverteeritakse valuuta maksepäeval kehtiva Euroopa Keskpanga ametliku vahetuskursi alusel.”

asendatakse järgmisega:

“1. Esimese Astme Kohtu kassa ja tema võlgnikud teevad maksed eurodes.

2. Kui hüvitatavad kulud on kantud mingis muus valuutas kui euro või kui hüvitise aluseks olevad toimingud on tehtud riigis, mille valuuta ei ole euro, konverteeritakse valuuta makse tegemise päeval kehtiva Euroopa Keskpanga ametliku vahetuskursi alusel.”

15. Artikli 1 punktis 14 7. peatükk

“7. PEATÜKK Tasuta õigusabi Artikkel 94 1. Õiguskaitse tegeliku kättesaadavuse tagamiseks antakse esimese astme kohtu menetluses tasuta õigusabi alljärgnevate sätete kohaselt. Tasuta õigusabi katab õigusabi ja esimese astme kohtus esindamisega seotud kulud täielikult või osaliselt. Need kulud kannab esimese astme kohtu kassa. 2. Igal füüsilisel isikul, kes oma majandusliku olukorra tõttu ei suuda lõikes 1 märgitud kulusid täielikult või osaliselt tasuda, on õigus saada tasuta õigusabi. Majanduslikku olukorda hinnatakse objektiivsetel alustel, nagu sissetulek, kapital ja perekondlik olukord. 3. Tasuta õigusabist keeldutakse, kui hagi, millega seoses seda taotletakse, on ilmselgelt vastuvõetamatu või põhjendamatu. Artikkel 95 1. Tasuta õigusabi võib taotleda enne või pärast hagiavalduse esitamist. Taotlust ei pea esitama advokaadi kaudu. 2. Taotlusele tuleb lisada kõik tõendid ja dokumendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku asutuse tõend majandusliku olukorra kohta. Kui taotlus esitatakse enne hagiavalduse esitamist, peab taotleja kirjeldama lühidalt kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Taotlusele tuleb lisada seda tõendavad dokumendid. 3. Esimese astme kohus võib artikli 150 alusel kehtestada tasuta õigusabi taotluse kohustusliku vormi. Artikkel 96 1. Enne tasuta õigusabi taotluse üle otsustamist teeb esimese astme kohus teisele poolele ettepaneku kirjalike märkuste esitamiseks, välja arvatud juhul, kui juba esitatud dokumentidest ilmneb, et artikli 94 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud või et lõikes 3 toodud tingimused on täidetud. 2. Tasuta õigusabi taotluse üle otsustab president määrusega. President võib küsimuse suunata esimese astme kohtule. Tasuta õigusabist keeldumise määrus peab olema põhjendatud. 3. Tasuta õigusabi võimaldamise määrusega nimetatakse advokaat seda isikut esindama Kui isik ei teata oma valitud advokaati või kui esimese astme kohus ei nõustu tema valikuga, saadab kohtusekretär tasuta õigusabi võimaldamise määruse ja taotluse koopia Euroopa Kohtu kodukorra täiendavate sätete II lisas nimetatud asjaomase riigi pädevale asutusele. Taotlejat esindav advokaat määratakse selle asutuse ettepanekuid arvestades. Tasuta õigusabi võimaldamise määruses võidakse nimetada summa, mis makstakse asjaomast isikut esindama määratud advokaadile, või määrata piir, mida advokaadi kulud ja tasud reeglina ei või ületada. Sellega võidakse ette näha, et asjaomane isik tasub osa artikli 94 lõikes 1 sätestatud kuludest, arvestades tema majanduslikku olukorda. 4. Tasuta õigusabi taotluse esitamisega peatub hagiavalduse esitamise tähtaeg kuni selle taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamiseni või lõike 3 teises lõigus sätestatud juhtudel isikut esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamiseni. 5. Kui tasuta õigusabi andmist võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud, võib president omal algatusel või taotluse alusel lõpetada tasuta õigusabi andmise, olles asjaomase isiku ära kuulanud. President võib küsimuse suunata esimese astme kohtule. Tasuta õigusabi andmise lõpetamise määrus peab olema põhjendatud. 6. Käesoleva artikli alusel tehtud määrused ei kuulu edasikaebamisele. Artikkel 97 1. Tasuta õigusabi võimaldamisel võib president asjaomase isiku advokaadi taotlusel otsustada, et advokaadile tehakse kulude katteks ettemakse. 2. Kui tasuta õigusabi saaja peab antud kohtuastmes menetlust lõpetava kohtuotsuse kohaselt oma kulud ise katma, määrab president põhjendatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele, advokaadi kulud ja tasud, mis makstakse esimese astme kohtu kassast. President võib küsimuse suunata esimese astme kohtule. 3. Kui teine pool peab antud kohtuastmes menetlust lõpetava kohtuotsuse kohaselt kandma tasuta õigusabi saaja kulud, peab see pool hüvitama esimese astme kohtu kassasse tasuta õigusabi korras ettemakstud summad. Vaidluse korral või kui pool ei täida kohtusekretäri nõuet hüvitada need summad, annab president põhjendatud määruse, mis ei kuulu edasikaebamisele. President võib küsimuse suunata esimese astme kohtule. 4. Kui otsus tehakse tasuta õigusabi saaja kahjuks, võib esimese astme kohus õigluse huvides antud kohtuastmes menetlust lõpetavas kohtuotsuses kohtukulude üle otsustades määrata, et üks või mitu teist poolt kannavad oma kohtukulud ise või et need kulud kaetakse tasuta õigusabi korras tervikuna või osaliselt esimese astme kohtu kassast.”

asendatakse järgmisega:

“7. PEATÜKK Tasuta õigusabi Artikkel 94 1. Õiguskaitse tegeliku kättesaadavuse tagamiseks antakse Esimese Astme Kohtu menetluses tasuta õigusabi järgnevate sätete kohaselt. Tasuta õigusabi katab õigusabi ja Esimese Astme Kohtus esindamisega seotud kulud täielikult või osaliselt. Need kulud kannab Esimese Astme Kohtu kassa. 2. Igal füüsilisel isikul, kes oma majandusliku olukorra tõttu ei suuda lõikes 1 märgitud kulusid täielikult või osaliselt tasuda, on õigus saada tasuta õigusabi. Majanduslikku olukorda hinnatakse objektiivsetel alustel, nagu sissetulek, vara ja perekondlik olukord. 3. Tasuta õigusabist keeldutakse, kui hagi, millega seoses seda taotletakse, on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu. Artikkel 95 1. Tasuta õigusabi võib taotleda enne või pärast hagiavalduse esitamist. Taotlust ei pea esitama advokaadi kaudu. 2. Taotlusele tuleb lisada kõik tõendid ja dokumendid, mis võimaldavad hinnata taotleja majanduslikku olukorda, näiteks pädeva siseriikliku asutuse tõend majandusliku olukorra kohta. Kui taotlus esitatakse enne hagiavalduse esitamist, peab taotleja kirjeldama lühidalt kavandatava hagi eset, faktilisi asjaolusid ja hagi toetuseks esitatavat argumentatsiooni. Taotlusele tuleb lisada seda Tõendavad dokumendid. 3. Esimese Astme Kohus võib artikli 150 alusel kehtestada tasuta õigusabi taotluse kohustusliku vormi. Artikkel 96 1. Enne tasuta õigusabi taotluse üle otsustamist teeb Esimese Astme Kohus teisele poolele ettepaneku kirjalike märkuste esitamiseks, välja arvatud juhul, kui juba esitatud dokumentidest ilmneb, et artikli 94 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud või et lõikes 3 toodud tingimused on täidetud. 2. Tasuta õigusabi taotluse üle otsustab president määrusega. President võib küsimuse suunata Esimese Astme Kohtule. Tasuta õigusabist keeldumise määrus peab olema põhjendatud. 3. Tasuta õigusabi võimaldamise määrusega nimetatakse seda isikut esindama advokaat. Kui isik ei teata oma valitud advokaati või kui Esimese Astme Kohus ei nõustu tema valikuga, saadab kohtusekretär tasuta õigusabi võimaldamise määruse ja taotluse koopia Euroopa Kohtu kodukorra lisasätete II lisas nimetatud asjaomase riigi pädevale asutusele. Taotlejat esindav advokaat määratakse selle asutuse ettepanekuid arvestades. Tasuta õigusabi võimaldamise määruses võidakse nimetada summa, mis makstakse asjaomast isikut esindama määratud advokaadile, või määrata piir, mida advokaadi kulud ja tasud reeglina ei või ületada. Sellega võidakse ette näha, et asjaomane isik tasub osa artikli 94 lõikes 1 sätestatud kuludest, arvestades tema majanduslikku olukorda. 4. Tasuta õigusabi taotluse esitamisega peatub hagiavalduse esitamise tähtaeg kuni selle taotluse üle otsustava määruse kättetoimetamiseni või lõike 3 teises lõigus sätestatud juhtudel isikut esindava advokaadi nimetamise määruse kättetoimetamiseni. 5. Kui tasuta õigusabi andmist võimaldanud asjaolud on menetluse käigus muutunud, võib president omal algatusel või taotluse alusel lõpetada tasuta õigusabi andmise, olles asjaomase isiku ära kuulanud. President võib küsimuse suunata Esimese Astme Kohtule. Tasuta õigusabi andmise lõpetamise määrus peab olema põhjendatud. 6. Käesoleva artikli alusel tehtud määrused ei kuulu edasikaebamisele. Artikkel 97 1. Tasuta õigusabi võimaldamisel võib president asjaomase isiku advokaadi taotlusel otsustada, et advokaadile tehakse kulude katteks ettemakse. 2. Kui tasuta õigusabi saaja peab antud kohtuastmes menetlust lõpetava kohtuotsuse kohaselt oma kulud ise katma, määrab president põhjendatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele, advokaadi kulud ja tasud, mis makstakse Esimese Astme Kohtu kassast. President võib küsimuse suunata Esimese Astme Kohtule. 3. Kui teine pool peab antud kohtuastmes menetlust lõpetava kohtuotsuse kohaselt kandma tasuta õigusabi saaja kulud, peab see pool hüvitama Esimese Astme Kohtu kassasse tasuta õigusabi korras ettemakstud summad. Vaidluse korral või kui pool ei täida kohtusekretäri nõuet hüvitada need summad, lahendab president küsimuse põhjendatud määrusega, mis ei kuulu edasikaebamisele. President võib küsimuse suunata Esimese Astme Kohtule. 4. Kui otsus tehakse tasuta õigusabi saaja kahjuks, võib Esimese Astme Kohus õigluse huvides antud kohtuastmes menetlust lõpetavas kohtuotsuses kohtukulude üle otsustades määrata, et üks või mitu teist poolt kannavad oma kohtukulud ise või et need kulud kaetakse tasuta õigusabi korras tervikuna või osaliselt Esimese Astme Kohtu kassast.”

16. Artikli 1 punktis 15 artikkel 113

“Artikkel 113 Esimese astme kohus võib igal ajal omal algatusel pärast poolte ärakuulamist otsustada, kas esineb asja läbivaatamist takistavaid asjaolusid, või leida, et hagi ese on ära langenud ning puudub vajadus otsuse tegemiseks; kohus teeb otsuse artikli 114 lõigete 3 ja 4 kohaselt.”

asendatakse järgmisega:

“Artikkel 113 Esimese Astme Kohus võib igal ajal omal algatusel pärast poolte ärakuulamist otsustada, et esineb asja läbivaatamist takistavaid asjaolusid, või võtta seisukoha, et hagi ese on ära langenud ning et puudub vajadus asja üle otsustada; kohus teeb otsuse artikli 114 lõigete 3 ja 4 kohaselt.”

17. Artikli 1 punktis 16 artikli 114 lõige 2

“2. President määrab kohe pärast taotluse esitamist tähtaja, mille jooksul vastaspool võib kirjalikult esitada oma nõuded ning faktilised ja õiguslikud põhjendused.”

asendatakse järgmisega:

“2. President määrab kohe pärast taotluse esitamist tähtaja, mille jooksul vastaspool võib kirjalikult esitada oma nõuded ning faktilised ja õiguslikud argumendid.”

18. Artikli 1 punktis 17 uus jaotis

“V JAOTIS EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUSTE EDASIKAEBAMINE Artikkel 137 1. Edasikaebamiseks esitatakse apellatsioonkaebus esimese astme kohtu või avaliku teenistuse kohtu kantseleisse. 2. Avaliku teenistuse kohtu kantselei edastab esimese astme kohtu kantseleile viivitamata kohtuasja esimese astme toimiku ja apellatsioonkaebuse, juhul kui viimane talle esitatakse. Artikkel 138 1. Apellatsioonkaebuses märgitakse: a) apellatsioonkaebuse esitaja nimi ja elukoht; b) teiste menetlusosaliste nimed avaliku teenistuse kohtus; c) apellatsioonkaebuse esitaja õiguslikud alused ja argumendid; d) apellatsioonkaebuse esitaja nõuded. Apellatsioonkaebuse suhtes kohaldatakse käesoleva kodukorra artiklit 43 ja artikli 44 lõikeid 2 ja 3. 2. Apellatsioonkaebusele lisatakse avaliku teenistuse kohtu vaidlustatud otsus. Apellatsioonkaebuses märgitakse kuupäev, mil kaebuse esitajat vaidlustatud otsusest teavitati. 3. Kui apellatsioonkaebus ei vasta artikli 44 lõikele 3 või käesoleva artikli lõikele 2, kohaldatakse artikli 44 lõiget 6. Artikkel 139 1. Apellatsioonkaebuses võib nõuda: a) avaliku teenistuse kohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist; b) esimeses astmes esitatud nõuete täielikku või osalist rahuldamist, esitamata uusi nõudeid. 2. Apellatsioonkaebuses ei või muuta avaliku teenistuse kohtu menetluses olnud hagi eset. Artikkel 140 Apellatsioonkaebus toimetatakse kätte kõigile avaliku teenistuse kohtu menetlusosalistele. Kohaldamisele kuulub artikkel 45. Artikkel 141 1. Kõik avaliku teenistuse kohtu menetlusosalised võivad esitada apellatsioonkaebusele vastuse kahe kuu jooksul alates apellatsioonkaebuse kättetoimetamisest. Apellatsioonkaebusele vastuse esitamise tähtaega ei pikendata. 2. Vastuses apellatsioonkaebusele märgitakse: a) selle esitaja nimi ja elukoht; b) kuupäev, mil apellatsioonkaebus vastustajale kätte toimetati; c) apellatsioonkaebuse esitaja õiguslikud alused ja argumendid; d) nõuded. Kohaldamisele kuuluvad artikkel 43 ning artikli 44 lõiked 2 ja 3. Artikkel 142 1. Vastuses apellatsioonkaebusele võib nõuda: a) apellatsioonkaebuse täielikku või osalist läbivaatamata jätmist või avaliku teenistuse kohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist; b) esimeses astmes esitatud nõuete täielikku või osalist rahuldamist, esitamata uusi nõudeid. 2. Vastuses apellatsioonkaebusele ei või muuta avaliku teenistuse kohtu menetluses olnud hagi eset. Artikkel 143 1. Apellatsioonkaebust ja vastust apellatsioonkaebusele võib täiendada repliigi ja vasturepliigiga, kui seda taotleb apellatsioonkaebuse esitaja seitsme päeva jooksul apellatsioonkaebusele vastuse kättetoimetamisest ja president peab seda vajalikuks ning annab repliigi esitamiseks loa, et apellatsioonkaebuse esitaja saaks kaitsta oma seisukohta või kohus valmistuda apellatsioonkaebuse kohta otsuse tegemiseks. President määrab repliigi esitamise tähtpäeva ja selle kättetoimetamisel vasturepliigi esitamise tähtpäeva. 2. Kui vastuses apellatsioonkaebusele nõutakse avaliku teenistuse kohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist õiguslikul alusel, mida apellatsioonkaebuses ei esitatud, võib apellatsioonkaebuse esitaja või muu menetlusosaline esitada repliigi üksnes selle õigusliku aluse kohta kahe kuu jooksul arvates apellatsioonkaebuse vastuse kättetoimetamisest. Sellele repliigile järgnevate menetlusdokumentide suhtes kohaldatakse lõiget 1. Artikkel 144 Kui järgnevatest sätetest ei tulene teisiti, kohaldatakse esimese astme kohtu menetluses olevate avaliku teenistuse kohtu otsuse peale esitatud apellatsioonkaebuste suhtes artikli 48 lõiget 2, artikleid 49, 50, artikli 51 lõiget 1, artikleid 52, 55 kuni 64, 76a kuni 110, artikli 115 lõikeid 2 ja 3, artikleid 116, 123 kuni 127 ja 129. Artikkel 145 Kui apellatsioonkaebus on tervikuna või osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt põhjendamatu, võib esimese astme kohus ettekandja-kohtuniku ettekande alusel ja pärast kohtujuristi ärakuulamist mis tahes ajal jätta apellatsioonkaebuse põhistatud määrusega tervikuna või osaliselt läbi vaatamata. Artikkel 146 Pärast menetlusdokumentide esitamist artikli 141 lõike 1 ja vajaduse korral artikli 143 lõigete 1 ja 2 kohaselt võib Euroopa Kohus ettekandjaks oleva kohtuniku ettekande alusel ning pärast kohtujuristi ja poolte ärakuulamist otsustada apellatsioonkaebuse üle ilma suulise menetluseta, välja arvatud juhul, kui üks pooltest esitab taotluse, milles on nimetatud tema ärakuulamise põhjused. Taotlus esitatakse kahe nädala jooksul arvates poolele teatise esitamisest kirjaliku menetluse lõpetamise kohta. President võib seda tähtaega pikendada. Artikkel 147 Käesoleva kodukorra artiklis 52 nimetatud ettekanne esitatakse esimese astme kohtule pärast artikli 141 lõikes 1 ja vajaduse korral artikli 143 lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetlusdokumentide esitamist. Kui neid menetlusdokumente ei esitata, esitatakse ettekanne pärast dokumentide esitamistähtaja möödumist. Artikkel 148 Kui apellatsioonkaebus on põhjendamatu või kui see on põhjendatud ja esimese astme kohus teeb ise kohtuasjas otsuse, otsustab ta kohtukulude jaotuse. Artiklit 88 kohaldatakse üksnes institutsioonide esitatud apellatsioonkaebuste suhtes. Erandina artikli 87 lõikest 2 võib esimese astme kohus institutsiooni ametnike või teiste teenistujate esitatud apellatsioonkaebuste puhul otsustada kohtukulude jaotamise poolte vahel, kui see on võrdsuse huvides vajalik. Apellatsioonkaebuse tagasivõtmise korral kohaldatakse artikli 87 lõiget 5. Artikkel 149 Menetlusse astumise avaldus tuleb apellatsioonimenetluses esitada esimese astme kohtule enne ühekuulise tähtaja möödumist artikli 24 lõikes 6 märgitud teatise avaldamisest.”

asendatakse järgmisega: