L 400/60 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 II 
(Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik) 
NÕUKOGU 
Nõukogu otsus, 
18. detsember 2006, 
mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse  
(Euratom) tuumaenergiaalase te adus- ja koolitustegevuse  
seitsmendat raampr ogrammi (2007–2011) 
(2006/970/Euratom) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,1 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust2 
                                                 
1 15. juuni 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). 
2 ELT C 65, 17.3.2006, lk 9. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/61 
 ning arvestades järgmist: 
(1) Ühised riigisisesed ja kogu Euroopat hõlma vad teadusuuringute ja koolitusega seotud 
jõupingutused on olulised Euroopa majanduskas vu ja kodanike heaolu edendamiseks ja 
kindlustamiseks. 
(2) Seitsmes raamprogramm peaks täiendama teisi Lissaboni strateegia rakendamiseks 
vajalikke teaduspoliitika alaseid ELi m eetmeid, eriti koos hariduse, koolituse, 
konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tööhõive ja keskkonna valdkonnas võetavate 
meetmetega. 
(3) Seitsmendas raamprogrammis toetutakse Euroopa teadusruumi loomisel eelmise 
programmi tulemustele ning kasutatakse ne id Euroopa teadmistepõhise majanduse ja 
ühiskonna arendamiseks. 
(4) Komisjoni rohelises raamatus "Euroopa ener giavarustuse strateegia suunas" tõstetakse 
esile tuumaenergia panust kasvuhoonegaasid e heitkoguste vähendamisel ja Euroopa 
sõltuvuse vähendamisel imporditavast energiast. 
(5) 24. augustil 2005 esitas komisjon koos oma tähelepanekutega välishindamise otsused, mis 
käsitlevad ühenduse tegevuste rakendamist ja tulemusi välishindamisele eelneva viie aasta 
jooksul . 
L 400/62 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (6) Pidades silmas nõukogu 26. novembri 2004. aasta otsust, millega muudetakse 
rahvusvahelise katsetermotuumareaktori proj ekti (ITER) läbirääkimiste suuniseid, on 
peaks projekti ITER elluv iimine Euroopas – osana laiemast lähenemisviisist 
termotuumasünteesile – olema seitsmenda raamprogrammi raames teostatavate 
termotuumasünteesialaste teadus uuringute peamiseks tunnusjooneks. 
(7) Seitsmenda raamprogrammi rakendamise käi gus võib luua ühisettevõtteid asutamislepingu 
artiklite 45–51 tähenduses. 
(8) Seitsmenda raamprogrammiga toetatavate teadusuuringute puhul tu leks järgida eetika 
aluspõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. 
Arvesse võetakse teaduse ja uue tehnol oogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. 
(9) Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu raam programmi kehtivuse ajaks finantspakett, mis 
kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse  käigus peamist juhist eelarvepädevale 
institutsioonile eelarvedistsip liini ja usaldusväärset finant sjuhtimist käsitleva Euroopa 
Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. ma i 2006. aasta institutsioonidevahelise 
kokkuleppe1 punkti 37 tähenduses. 
                                                 
1 ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/63 
 (10) On oluline tagada seitsmenda raamprogram mi usaldusväärne finantsjuhtimine ning selle 
võimalikult tõhus ja kasutajasõbralik rake ndamine, samuti lihtne juurdepääs kõigile 
osalejatele. 
(11) Seitsmenda raamprogrammi raames tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu naiste osale 
teaduses ja teadusuuringutes, eesmärgiga jä tkuvalt suurendada nende aktiivset osalemist 
teadusuuringutes. 
(12) Teadusuuringute Ühiskeskus (TÜK) peak s soodustama kliendik eskse teadusliku ja 
tehnilise toe andmist ühenduse poliitika algatami sele, väljatöötamisele, rakendamisele ning 
järelevalvele. Sellega seoses on kasulik, et  ühiskeskus jätkab oma tööd Euroopa Liidus 
sõltumatu teadus- ja tehnikaalase võrdluskeskusena oma konkreetsetes 
pädevusvaldkondades. 
(13) Euroopa teadusuuringute rahvusvaheline ja ül emaailmne ulatus on tähtis vastastikuse kasu 
saamise seisukohast. Seitsmes raamprogramm peaks olema avatud osalemiseks riikidele, kes on sõlminud asjakohased kokkulepped, ning see peaks olema projektide tasandil 
vastastikuse kasu alusel avatud ka kolmanda te riikide üksustele ja teaduskoostööga 
tegelevatele rahvusvahelist ele organisatsioonidele. 
L 400/64 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (14) Seitsmes raamprogramm peaks aitama kaasa Euroopa Liidu laienemisele, pakkudes 
kandidaatriikidele teaduslikku ja tehnilist tuge ühenduse acquis ' rakendamisel ning 
integreerumisel Euroopa teadusruumi. 
(15) Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuste ennetamiseks 
ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makst ud või ebaõigesti kasutatud 
vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta)1, nõukogu 
11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontr olli ja inspekteerimist, et kait sta Euroopa ühenduste finantshuve 
pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest)
2 ning nõukogu 25. mai 1999. aasta 
määrusele (Euratom) nr 1074/1999 (Euroopa Pett ustevastase Ameti (OLAF) juurdluste 
kohta)3. 
(16) Komisjon on nõu pidanud teadus- ja tehni kakomiteega, kes on esitanud oma arvamuse, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
                                                 
1 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. 
2 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. 
3 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/65 
 Artikkel 1 
Seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmine 
Käesolevaga võetakse vastu tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse mitmeaastane 
raamprogramm (edaspidi "seitsmes raamprogramm" ) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. 
detsembrini 2011. 
Artikkel 2 
Eesmärgid  
1. Seitsmenda raamprogrammi eesmärgiks on püüeld a asutamislepingu artiklis 1 ja artikli 2 
punktis a sätestatud üldeesmärkide poole ning aidata Euroopa teadusruumile tuginedes 
kaasa teadmistepõhise ühiskonna loomisele. 
2. Seitsmes raamprogramm hõlmab ühendus e teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, 
rahvusvahelist koostööd, tehnilise teabe levitami st ja kasutamist ning koolitust, mis on 
liigendatud kaheks eriprogrammiks: 
Esimene eriprogramm hõlmab järgmist: a) termotuumasünteesialased teadusuuringud, eesmärgiga töötada välja ohutu, säästev, 
keskkonnateadlik ja majanduslikult el ujõuline energiaallika tehnoloogia; 
b) tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse, eesmärgiga edendada eelkõige tuuma 
lõhustumise ning muude tööstuses ja meditsiin is kasutatavate kiirguse kasutusviiside 
ohutustaset, ressursside kasutami se tõhusust ja kulutõhusust. 
L 400/66 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Teine eriprogramm hõlmab Teadusuuringute Ühiskeskuse (TÜK) tegevust tuumaenergia 
valdkonnas. 
3. Kõnealuste eriprogrammide  põhisuunad on esitatud I lisas. 
Artikkel 3 
Maksimaalne kogusumma ja iga programmi jaoks eraldatud summa 
1. Seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks ettenähtud maksimaalne kogusumma 
ajavahemikuks 2007–2011 on 2751 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotub järgmiselt (miljonites eurodes): 
Termotuumasünteesialased teadusuuringud
1 1947 
Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 287 
Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus 517 
2. Üksikasjalikud eeskirjad ühenduse finantso saluse kohta seitsmenda s raamprogrammis on 
esitatud II lisas.  
                                                 
1 Termotuumasünteesialasteks teadusuuringuteks ettenäht ud summast reserveeritakse 
vähemalt 900 miljonit eurot muudeks I lisas loetletud tegevusteks kui ITERi ehitamine. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/67 
 Artikkel 4 
Ühenduse finantshuvide kaitse 
Käesoleva otsuse kohaselt rahastatavate ühe nduse meetmete puhul kohaldatakse määrusi 
(EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ühenduse õiguse kõigi sätete rikkumise 
suhtes, sh seitsmenda raamprogram mi alusel võetud lepingu lise kohustuse täitmata jätmise suhtes, 
mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegevusetusest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas 
või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeel arvet või mõnda ühenduste hallatavat eelarvet. 
Artikkel 5 
Eetika aluspõhimõtted 
Kõikide seitsmenda raamprogrammi kohaste tea dusuuringute läbiviimisel  järgitakse eetika 
aluspõhimõtteid. 
Artikkel 6 
Järelevalve, hindamine ja läbivaatamine 
1. Komisjon teostab seitsmenda raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise üle 
pidevat ja süstemaatiliselt järelevalvet ning avaldab ja levitab korrapäraselt nimetatud järelevalve tulemusi. 
L 400/68 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Komisjon annab välisekspertide abiga hilj emalt 2010. aastaks seitsmenda raamprogrammi 
ja selle eriprogrammide kohta tõenditel põhineva vahehinnangu, tuginedes kuuenda 
raamprogrammi järelhindamisele. Nimetatud hinnang hõlmab käimasolevate teadusuuringute kvalitee ti, sealhulgas rakendamise ja j uhtimise kvaliteeti, ning edusamme 
seatud eesmärkide saavutamisel. 
3. Komisjon tellib pärast seitsmenda ra amprogrammi lõpuleviimist sõltumatutelt 
välisekspertidelt hinnangu selle põhjenduste, rakendamise ja tulemuste kohta. 
Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koo s oma märkustega Euroopa Parlamendile, 
nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaal komiteele ning Regioonide Komiteele. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/69 
 Artikkel 7 
Jõustumine 
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pära st selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 
Brüssel, 18. detsember 2006 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
J.-E. ENESTAM 
L 400/70 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 I LISA  
TEADUSE JA TEHNIKA ALASED EESMÄRGID, 
 TEEMAVALDKONNAD JA TEGEVUSED  
SISSEJUHATUS Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaener giaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmes 
raamprogramm on jagatud kahte ossa, milleks on termotuumasünteesialaseid teadusuuringuid ning 
tuuma lõhustumist ja kiirguskaitset puudutav ad "kaudsed" meetmed ning Teadusuuringute 
Ühiskeskuse (TÜK) teadusuuringud kui "otsesed" meetmed. 
I.A. TERMOTUUMASÜNTEESIALASED TEADUSUURINGUD Eesmärk Alusteadmiste arendamine ohutute, säästlike, ke skkonna suhtes vastutust undlike ja majanduslikult 
elujõuliste elektrijaamade reakto rite prototüüpide loomiseks ning olulise sammuna selles suunas 
rahvusvahelise katsetermotuumareakto ri projekti ITER elluviimine. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/71 
 Põhimõte 
Euroopa energiavarustuses on lühiajalises, keskmise tähtajaga ja pikaajalises  perspektiivis tõsiseid 
puudusi. Eelkõige on vaja võtta meetmeid varust uskindluse, kliimamuutuste ja säästva arengu 
probleemide lahendamiseks, tagades samal ajal majanduskasvu jätkumise. 
Lisaks jõupingutustele, mida EL teeb taastuvate energiaallikate alaste uuringute valdkonnas, omab 
ka termotuumasüntees potentsiaali aidata pärast ko mmertskasutusega termot uumasünteesi reaktorite 
laialdast turule jõudmist järgmise mitme aastaküm ne jooksul oluliselt kaasa ELi säästvale ja 
kindlale energiavarustusele.  Selle edukas väljatöötamine tagaks ohutu, säästva ja 
keskkonnahoidliku elektrienergia. Euroopa termotuumasünteesi alaste  teadusuuringute pikaajaline 
eesmärk, hõlmates kõiki termotuumasünteesi alaseid tegevusi liikmesriikides ja assotsieerunud kolmandates riikides, on kõnealustele nõuetele  vastavate ja majanduslikult elujõuliste 
elektrijaamade reaktorite prot otüüpide ühine ehitami ne ligikaudu 30 kuni 35 aasta jooksul, 
arvestades ühtlasi tehn ika ja teaduse arengut. 
Selle pikaajalise eesmärgi saavutamise strateegia hõlmab esmajärjekorras ITERi (suur katserajatis, 
mis näitab termotuumasünteesi teaduslikku ja tehn ilist teostatavust) ehitamist, millele järgneb 
DEMO (termotuumaelektrijaama näidis) ehitamine.  Sellele lisandub projekti ITER toetava teadus- 
ja arendustegevuse dünaamiline programm ja DEMO jaoks vajalike termotuumasünteesimaterjalide, -teh noloogiate ja füüsikaliste aluste  arendamine. Sellesse kaasataks 
Euroopa tööstus, termotuumasünteesiühingud ja kolmandad riigid, eriti ITERit käsitleva lepingu 
osalised. 
L 400/72 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
1. Projekti ITER elluviimine 
See hõlmab tegevusi, mis toetavad ITERi (kui  rahvusvahelise teadustöö infrastruktuuri) 
ühist elluviimist, eriti rajatise asukoha etteva lmistamist, organisatsiooni ITER ja projektiga 
ITER seotud Euroopa ühisettevõtte loomist, j uhtimist ja personaliga varustamist, üldist 
tehnilist ja haldustoetust, seadmete ja rajatiste ehitamist ning projekti toetamist ehituse ajal. 
2. Teadus- ja arendustegevus ITERi käivitamise ettevalmistamisel 
Sihtotstarbeline füüsika- ja  tehnoloogiaprogramm kasutab termotuumasünteesi programmi 
asjakohaseid rajatisi ja ressursse, st JET-mehhanismi ja mu id olemasolevaid, tulevasi või 
ehitatavaid magnetvangistuse seadmeid (t okamakid, stellaraatorid, pöördvälja pintš-
seadmed). Nimetatud programm hindab projektiga ITER seotud võtmetehnoloogiaid, 
konsolideerib projektiga ITER seotud valikud ja valmistab eksperimentaalsete ja 
teoreetiliste tegevuste abil ette ITERi käivitamise. 
3. Tehnoloogilised tegevused DEMO ettevalmistamisel 
See hõlmab termotuumasünteesimaterjalide ja termotuumasünteesi võtmetehnoloogiate, 
sealhulgas kattekihtide jõulist arendamist  ning eritöörühmade loomist selleks, et 
valmistada ette DEMO jaoks materjalide kvalifitseerimisega seotud rahvusvahelise termotuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ( International Fusion Materials Irradiation 
Facility , IFMIF) ehitamine. See hõlmab kiirituse katsetamist ja materjalide modelleerimist, 
DEMO kontseptuaalse projekti uuringuid ning ohutuse ja termotuu masünteesiga seotud 
keskkonna- ja sotsiaalmaja nduslike aspektide uuringuid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/73 
 4. Pikaajaline teadus- ja arendustegevus 
Asjakohased tegevused hõlmavad termot uumaelektrijaamadele sobida võivate 
magnetvangistuse süsteemide täiustatud kavandite edasiarendamist (keskendudes 
stellaraatori Wendelstein 7- X ehituse lõpuleviimisele), teooria ja modelleerimise 
edasiarendamist eesmärgiga saada selge ülev aade termotuuma plasmade toimimisest ning 
liikmesriikide inertsvangistusealaste mitte sõjaliste teadusuuringute kooskõlastamist, 
kasutades selleks püsivaid kontakte. 
5. Inimressursid, haridus ja koolitus 
Arvestades projekti ITER koheseid ja  keskmise tähtajaga vajadusi ning 
termotuumasünteesi edasise väljatöötamise va jadusi, püütakse tagada vajalikul hulgal, 
piisavate oskustega ning kõrgetasemelise kool ituse ja kogemustega inimressursse, eelkõige 
termotuumasünteesi füüsika ja tehnoloogia valdkonnas. 
6. Infrastruktuurid 
Rahvusvahelise termotuumasünteesi teadus projekti ITER ehitamine on osa uutest 
teadustöö infrastruktuuridest, millel on märkimisväärne Euroopa mõõde. 
7. Tehnosiirde protsessid 
ITER vajab uut ja paindlikumat organisa tsioonilist ülesehitus t, et selle loodud 
innovatsiooni ja tehnoloogia arengu protsessi saaks kiiresti siir dada tööstusesse eesmärgiga 
vastata Euroopa tööstuse konkurentsivõimelis emaks muutumisega seotud väljakutsetele. 
L 400/74 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 I.B. TUUMA LÕHUSTUMINE JA KIIRGUSKAITSE 
Eesmärk Usaldusväärse teadusliku ja tehnoloogilise baasi loomine, et kiirendada pikaajaliste radioaktiivsete 
jäätmete käitlemise ohutu korra ldamise praktilist ar engut, edendades eelkõige tuumaenergia 
ohutustaset, ressursside kasutamise tõhusust ja kulutõhusust ning tagades tugeva ja sotsiaalselt 
vastuvõetava süsteemi, mis kaitseb inimes i ja keskkonda ioniseeriva kiirguse eest. 
Põhimõte Tuumaenergia, mis toodab praegu ühe kolmandiku kogu ELis tarbitavast elek trienergiast ning on 
kõige olulisemaks baaskoormuselektrienergia allikak s, mis ei tekita tuumajaama toimimise käigus 
süsinikdioksiidi heitmeid, on oluliseks teemaks de batis, mille raames arutatakse kliimamuutuste 
vastu võitlemise vahendeid ja Euroopa sõltuvuse vähendamist imporditavast energiast. Euroopa 
tuumasektorit tervikuna iseloomustab uusim tehnol oogia ja see annab tööd mitmesajale tuhandele 
kõrge kvalifikatsiooniga inimesele. Senisest  enam arenenud tuumat ehnoloogia võib oluliselt 
parandada väljavaateid ressursside tõhusamaks kasutamiseks, tagades samal ajal kõrgemad 
ohutusstandardid ja tootes praeguste projektidega võrreldes vähem jäätmeid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/75 
 Samas mõjutavad selle energiaallika edasist kasu tamist ELis siiski olulised probleemid. Ühenduse 
silmapaistva ohutustaseme tagamiseks on vaja  teha endiselt jõupingut usi ja kiirguskaitse 
suurendamine on jätkuvalt prior iteetne valdkond. Peamised küsimus ed puudutavad reaktorite ohutut 
toimimist ja pikaajaliste jäätme te käitlemist, kusjuures mõlema t teemat käsitletakse pidevalt 
tehnilisel tasandil, kuid need va javad ka poliitilisi ja  ühiskondlikke sisendeid. Kiirituse mis tahes 
kasutamisel tööstuses ja meditsiinis on aluspõhimõtte ks inimeste ja keskkonna kaitse. Kõikide siin 
käsitletavate teemade peamiseks eesmärgiks on tagada kõrgetasemeline ohutus. Samuti on tuumateaduse ja -tehnika valdkonnas olemas tea dustöö infrastruktuuride ja ekspertteadmistega 
seotud selged vajadused. Lisaks on erinevad tehn ilised valdkonnad omavahel seotud selliste mitut 
valdkonda hõlmavate võtmeteemadega nagu tuumkütus etsükkel, aktinoidkeemia, riskianalüüs ja 
ohutushindamine ning isegi ühiskondlikud ja valitsemisalased küsimused. 
Teadusuuringud on vajalikud ka uute teaduslike ja  tehnoloogiliste võimaluste uurimiseks ning 
paindlikuks reageerimiseks raampr ogrammi ajal tekkivatele uutele  poliitilistele  vajadustele. 
Tegevused 1. Radioaktiivsete jäätmete käitlemine 
Rakenduslikud teadus- ja arendustegevused, mi s käsitlevad kasutatud tuumkütuse ja 
pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete sügavates geoloogilist es kihtides lõpphoiustamise 
kõiki järelejäänud võtmeaspekte, ning va jaduse korral tehnoloogiaid ja ohutust 
näitlikustavad tegevused ning jäätmekäitluse  ja jäätmete lõpphoiustamise põhiküsimustes 
Euroopa ühise seisukoha väljatöötamise toetamin e. Tuuma jaotamise ja transmutatsiooniga 
ja/või muude mõistetega seotud teadusuuri ngud, mille eesmärgiks on vähendada jäätmete 
hulka ja/või nende poolt tekitatavat ohtu. 
L 400/76 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Reaktorsüsteemid 
Teadusuuringud, mis toetavad kõikide asjakoh aste olemasolevate reaktorsüsteemide 
tüüpide (sealhulgas tuumkütuset sükliga rajatiste ) jätkuvat ohutut toimimist ja arvestavad 
uusi väljakutseid, nagu kasutusea pikendami ne ja uued ohutushindamise meetodid (nii 
tehniline aspekt kui inimtegur), sealhulgas  raskete õnnetusjuhtumitega seoses, ning 
teadusuuringud tulevaste r eaktorsüsteemide lühiaj alise ja keskmise tä htajaga potentsiaali, 
ohutuse ja jäätmekäitlemise aspektide kindl aksmääramiseks, säilitades sellega ELi 
saavutatud kõrged ohutusstandardid ja pa randades olulisel määral pikaajalist 
radioaktiivsete jäätmete käitlemist. 
3. Kiirguskaitse  
Teadusuuringud, mis käsitlevad me ditsiinilist kasutamist ja õ nnetusjuhtumite haldamist, 
eelkõige madalatest doosidest tu lenevaid riske, eesmärgiga l uua teaduslik alus tugevale, 
tasakaalustatud ja ühisko ndlikult vastuvõetavale kaits esüsteemile, mis ei piira 
põhjendamatult kiirguse tulutoovat ja laialdas t kasutamist meditsiinis ja tööstuses. 
Tuumaterrorismi ja radioloogilise terrorismi mõju ning tuumamaterjali kõrvaletoimetamise 
minimeerimisega seotud teadusuuringud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/77 
 4. Infrastruktuurid  
Toetus Euroopa tuumaenergeetikasektori tehni liste saavutuste, innovatsiooni ja ohutuse 
kõrge taseme säilitamiseks vajalike tea dustöö infrastruktuuride, nagu materjali 
katserajatised, maa-alused uur imislaborid, radiobioloogia alased rajatised ja koepangad, 
kättesaadavusele ja nendevahelise koostööle. 
5. Inimressursid , liikuvus ja koolitus  
Toetus teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säil itamisele ja edasiarendamisele (näiteks 
ühiste koolitustegevuste kaudu), et  tagada sobiva kvalifikatsiooni ga teadlaste, inseneride ja 
töötajate pikaajaline olemasolu tuumaenergeetika sektoris. 
II. TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE (T ÜK) TUUMAENERGIAALANE TEGEVUS 
Eesmärk 
Ühenduse tuumaenergiaalase  poliitika väljatöötamise protsessi kl iendikeskne, teadus lik ja tehniline 
toetamine, tagades samal ajal toetuse olemasoleva poliitika rakendamisele ja järelevalvele ning paindliku kohanemise uute poliitiliste nõudmistega. 
L 400/78 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Põhimõte 
TÜK toetab Euroopa energiavarustusstrateegia  eesmärke, eelkõige Kyoto protokolli eesmärkide 
saavutamist. Ühenduse pädevust on tuumatehnoloogi a valdkonna mitmes aspektis tunnustatud ning 
see tugineb selle valdkonna saa vutuste kujul tugevale alusel e. Teadusuuringute Ühiskeskuse 
kasulikkus ühenduse poliitika toetamisel ja selle panus tuumaenergiaalaste teadusuuringute uutesse 
suundadesse põhineb selle teaduslik el ekspertteadmistel, rahvusva helistesse teadusringkondadesse 
integreerumisel ning koostööl teiste teadusuurin gute keskustega ja teadmiste levitamisel. 
Teadusuuringute Ühiskeskusel on pädevad töötajad ja tipptasemel rajatised, mis võimaldavad sel 
teostada tunnustatud tasemel teaduslikku ja tehnoloogilist tööd eesmärgiga hoida Euroopa 
teadusuuringuid teadusliku ja tehnoloogilise töö kva liteedi kaudu teaduse eesliinil. TÜK toetab 
põhipädevuse ja ekspertteadmiste edas isele säilitamisele suunatud ühend use poliitikat, andes teistele 
teadlastele juurdepääsu oma infrastruktuurile, koo litades noorteadlasi ja toetades nende liikuvust 
ning hoides sellega alal tuumaalase oskust eabe Euroopas. Eelkõige välissuhete ja 
julgeolekuküsimustega seotud poliitikavaldkond ades on tekkinud uued vajadused. Nende puhul on 
vaja organisatsioonisiseseid ja turvalisi andmeid, analüüse ja sü steeme, mis ei ole alati turul 
kättesaadavad. 
TÜKi tuumaenergiaalase tegevuse eesmärgiks on ra huldada teadus- ja arendustegevuse vajadusi ja 
toetada nii komisjoni kui ka liikmesriike. K äesoleva programmi eesmärk on arendada ja koguda 
teadmisi ning anda oma panus tuumaenergia tootmi st, selle ohutust ja usaldusväärsust, säästlikkust 
ja kontrolli ning ohtusid ja probleeme käsitlevass e arutellu, hinnates sealhulgas uuenduslikke ja 
tulevikku suunatud süsteeme. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/79 
 Tegevused 
Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus keskendub järgmistele teemadele: 
1. Radioaktiivsete jäätmete käitlemine ja  keskkonnamõju hindamine, mille eesmärgiks on 
mõista tuumkütusega seotud protsesse energi atootmisest jäätmete lõpphoiustamiseni ja 
töötada välja suure aktiivsusega radioaktii vsete jäätmete haldamise tõhusad lahendused, 
järgides kaht peamist võimalust (otsen e hoiustamine või tuuma jaotamine ja 
transmutatsioon). Arendatakse ka tegevusi, mille eesmärgiks on edendada teadmisi ja parandada pikaajaliste jäätmete töötlemist ja konditsioneerimist ni ng aktinoididega seotud 
alusuuringuid;
 
2. Tuumaohutuse valdkonnas olemasolevate ja uute tuumkütusetsüklite osas teadusuuringute 
teostamine, samuti teadusuuringute teostami ne nii lääneriikide kui ka Venemaa 
reaktoritüüpide ohutuse ja uue reaktori projekti osas. Lisa ks edastab ja kooskõlastab 
Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa panus e teadus- ja arendustegevuse algatatud 
IV põlvkonna rahvusvahelisesse foorumi sse, kuhu on kaasatud maailma parimad 
teadusorganisatsioonid. Teadusuuringute Üh iskeskus peaks toimima selle valdkonna 
teadusuuringute integreerija na eesmärgiga tagada IV  põlvkonna tuumaenergeetika 
rahvusvahelise foorumi töösse antava Eu roopa panuse kvaliteetsus. Teadusuuringute 
Ühiskeskus toetab ainult neid valdkondi, mis võivad parandada uudsete kütusetsüklite 
ohutus- ja kaitseaspekte, eelkõige uute kütuste  iseloomustamist, katsetamist ja analüüsi, 
ning ohutus- ja kvaliteedieesmärkide ni ng süsteemide ohutusnõuete ja täiustatud 
hindamismeetodite väljatöötamist. 
L 400/80 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Tuumarajatiste turvalisuse valdkonnas ühe nduse kohustuste täitmise toetamine, eelkõige 
tuumkütusetsükliga rajatiste kontrollimine, pa nnes rõhku tuumkütustetsüklite järeljooksule, 
keskkonnas oleva radioaktiivsuse taseme jälgimine, lisaprotokollide ja ühtsete turvameetmete rakendamine ning salakauba veo eesmärgil tuuma- või radioaktiivse 
materjali kõrvaletoimetamise ärahoidmine. 
Lisaks hõlbustab Teadusuuringute Üh iskeskus faktidel põhinevat de batti ja teadmistele tuginevat 
otsusetegemise protsessi Euroopa energiavajaduste rahuldamiseks kohase energiaallikate struktuuri 
kindlaksmääramiseks (sealhulgas taastuvate  energiaallikate ja tuumaenergia osas).
 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/81 
 II LISA  
RAHASTAMISKAVAD 
Pidades kinni seitsmenda raamprogrammi rakendam iseks kehtestatud osalemiseeskirjadest, toetab 
ühendus erinevate rahastamiskavade kaudu eriprogram mide raames teostatavaid teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi , sealhulgas tutvustamistegevus t. Neid kavasid kasutatakse 
kas eraldi või teistega koostoimes seitsme nda raamprogrammi ajal rakendatavate erinevate 
meetmeliikide rahastamiseks. 
1. TERMOTUUMASÜNTEESI RAHASTAMISKAVAD Termotuumasünteesi valdkonnaga seotud teadusuur ingute eripära nõuab erikorra rakendamist. 
Rahalist toetust antakse tegevustele, mida viia kse läbi vastavalt korrale, mis on sätestatud: 
1.1. Komisjoni ja liikmesriikide või täieli kult assotsieerunud kolma ndate riikide või 
liikmesriikides või täielikult assotsieerunud kolmandates riikides asuvate üksuste 
vahelistes assotsiatsioonilepingutes, mille r aames viiakse läbi vastavalt asutamislepingu 
artiklile 10 osa ühenduse termotuumasünt eesialaste teadusuu ringute programmist; 
1.2. Euroopa termotuumasünteesi arendamise  kokkuleppes (EFDA), s.o komisjoni ja 
liikmesriikides ja assotsieerunud riikides asuva te või neid esindavate organisatsioonide 
vahel sõlmitud mitmepoolses lepingus, millega nähakse muu hulgas ette raamistik tuumasünteesitehnoloogia valdkonna edasiste ks teadusuuringuteks assotsieerunud 
organisatsioonides ja tööstuses, JET-ra jatiste kasutamine ja Euroopa toetus 
rahvusvahelisele koostööle; 
L 400/82 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.3. Projektiks ITER ettenähtud Euroopa ühise ttevõtte raames, tuginedes asutamislepingu 
artiklitele 45–51; 
1.4. Euratomi ja kolmandate riikide vahelist es rahvusvahelistes lepingutes, mis hõlmavad 
tegevusi termotuumasünteesiala se teadus- ja arendustegevus e valdkonnas, eelkõige ITERi 
lepingus; 
1.5. mõnes muus ühenduse ja asso tsieerunud organisatsioonide vahel sõlmitud mitmepoolses 
lepingus, eriti töötajate lii kuvust käsitlevas lepingus; 
1.6. selliste termotuumasüntees ialaseid teadusuuringuid edendavate ja toetavate 
omaosalusmeetmete raames, mida teostatakse koos liikmesriikide asutustega või selliste seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud r iikide asutustega, kes ei ole sõlminud 
assotsiatsioonilepingut. 
Lisaks eespool nimetatud tegevustele võib võtta  meetmeid inimressursside, stipendiumide, 
infrastruktuuridega seotud integr eeritud algatuste ning konkreetsete toetusmeetmete edendamiseks 
ja arendamiseks, eelkõige selleks, et kooskõlas tada termotuumasünteesialaseid teadusuuringuid, 
viia läbi selliseid tegevusi toetavaid uuringuid ning toetada väljaandeid, teabevahetust ja koolitust 
tehnosiirde edendamise eesmärgil. 
2. MUUDE VALDKONDADE RAHASTAMISKAVAD Seitsmenda raamprogrammi muudes valdkondades te ostatavaid tegevusi rahastatakse mitmete 
rahastamiskavade kaudu. Neid rahastamiskavasid kasutatakse kas eraldi või koostoimes teiste 
rahastamiskavadega seitsmenda raamprogrammi ajal teostatavate erinevate meetmeliikide 
rahastamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/83 
 Eri- ja tööprogramme ning konkursi kutseid käsitlevates otsustes  täpsustatakse vajaduse korral 
järgmised aspektid: 
– erinevate meetmeliikide rahastamiskava liik (rahastamiskavade liigid); – nendest toetust saavate osalejate kate gooriad (teadusorganisatsioonid, ülikoolid, 
tööstusettevõtted, ametiasutused); 
– iga rahastamiskava kaudu rahastatavate tegevuste liigid (teadusuuringud, arendustöö, 
tutvustamistegevus, koolitus, levitamine, teadmi ste edastamine ja teised seotud tegevused). 
Kui teemavaldkonna puhul, mille kohta ettepanekuid oodatakse, on võimalik kasutada eri 
rahastamiskavasid, võib tööprogrammides kindl aks määrata kasutatava rahastamiskava. 
Rahastamiskavad on järgmised: a) Eelkõige konkursikutsete kaudu ra kendatavate meetmete toetamine: 
1. Koostööprojektid 
 Toetus teadusprojektidele, mis viiakse läbi eri riikidest pärit osalejate 
konsortsiumidena uute teadmiste, uue  tehnoloogia, uute toodete või ühiste 
teadusuuringute ressursside arendamiseks. Projektide suurus, ulatus ja sisemine 
korraldus võib erineda olen evalt valdkonnast ja teemast. Projektid võivad ulatuda 
väikese ja keskmise ulatusega teadusuuri ngutest suurte integreeritud projektideni, 
mis koondavad kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks märkimisväärseid ressursse.  
L 400/84 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 2. Tipptaseme võrgustikud 
 Toetus ühistele teadusuuringute programmidele, mida rakendavad mitmed 
teadusorganisatsioonid, inte greerides kõnealuses valdkonna s oma tegevused, ja mida 
uurimisrühmad viivad läbi pikaajalise koostöö raames. Selliste ühiste teadusuuringute programmide rakendami ne eeldab ressursse ja tegevusi 
integreerivate asutuste ametlikku osalemiskohustust. 
3. Kooskõlastus- ja toetusmeetmed  Toetus teadusuuringute kooskõlastamise  või toetamisega seotud tegevustele 
(võrgustikud, vahetused, uuri ngud, konverentsid jne) toetamine. Neid meetmeid võib 
rakendada ka muul viisil kui konkursikutsete kaudu. 
4. Inimressursside ja liikuvuse edenda mise ja arendamisega seotud meetmed 
 Toetus teadlaste koolitusele ja karjääri kujundamisele. 
b) Komisjoni ettepanekul põhi nevate nõukogu otsuste alusel võetavate meetmete toetamiseks 
annab ühendus rahalist abi mitmest allikast rahastatavatele laiaulatuslikele algatustele järgmiste toetuste kaudu: 
– rahaline toetus ühisettevõtete asutam iseks vastavalt Euratomi asutamislepingu 
artiklites 45–51 ettenäht ud korrale ja sätetele; 
– rahaline toetus üleeuroopalistele huvidele vastavate uute infrastruktuuride 
arendamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/85 
 Ühendus rakendab rahastamiskavasid vastavalt ette võtete, teadusuuringute keskuste ja ülikoolide 
osalemise eeskirjade kehtestamiseks vastu võeta va määruse sätetele, asjakohastele riigiabi 
vahenditele, eriti ühenduse tea dus- ja arendustegevusele antava t riigiabi käsitlevale ühenduse 
raamistikule, ning samuti vastavalt kõnealust val dkonda käsitlevate rahvusvah elistele eeskirjadele. 
Kõnesoleva rahvusvahelise raamistiku kohaselt peab olema võimalik kohandada finantsosaluse 
mahtu ja vormi vastavalt igale üksikjuhtumile, er iti juhul, kui on võimalik  rahastamine muudest 
avaliku sektori allikatest, sealhulgas niisugus test muudest ühenduse rahastamisallikatest nagu 
näiteks Euroopa Investeerimispank (EIP). 
Arengus mahajäänud piirkonnas (lähenemispiirkonnad1 ja äärepoolseimad p iirkonnad) asuvatele ja 
kaudse meetme rakendamises osalejatele võib vastav alt võimalusele ja asjakohasusele ette näha 
lisatoetuse struktuurifondidest. 
3. OTSESED MEETMED – TEA DUSUURINGUTE ÜHISKESKUS 
Otseste meetmetena käsitletakse ühenduse poolt te ostatavaid tegevusi, mida rakendab TÜK. 
 
                                                 
1 Lähenemispiirkonnad on kindlaks määratud nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses, millega 
nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaal arengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) artiklis 5. Peetakse silmas 
lähenemiseesmärgi raames struktuurifondidest abi saamise tingimustel e vastavaid piirkondi 
ja piirkondi, mis on abikõlblikud Üh tekuuluvusfondist abi saamiseks.