LISA

PROJEKTIDOKUMENT

LIIDU PANUS VÄIKE- JA KERGRELVADE KONTROLLI KÄSITLEVASSE SEESACi PROJEKTI, MILLEGA RAKENDATAKSE LÄÄNE-BALKANI PIIRKONNAS ESINEVALE VÄIKE- JA KERGRELVADE NING NENDE LASKEMOONA EBASEADUSLIKU OMAMISE, VÄÄRKASUTAMISE JA SALAKAUBAVEO PROBLEEMILE KESTLIKU LAHENDUSE LEIDMISEKS KOOSTATUD TEGEVUSKAVA NING KORRALDATAKSE DESARMEERIMISE JA RELVASTUSKONTROLLI ALAST TEGEVUST KAGU- JA IDA-EUROOPAS

1. Sissejuhatus ja eesmärgid

Käsitletava panuse eesmärk on jätkuvalt toetada jõupingutusi võitluseks väike- ja kergrelvade / tulirelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja kaubanduse vastu Kagu-Euroopas ja Ida-Euroopas ning tegeleda uute ja esilekerkivate probleemidega. Vaatamata tehtud edusammudele ning Ukrainas toimuva sõja taustal on Kagu- ja Ida-Euroopa endiselt murettekitavad piirkonnad ning suur proovikivi seoses ELi strateegiaga väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastaseks võitluseks („ELi väike- ja kergrelvade strateegia“). Kuigi viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme, piiravad väike- ja kergrelvade kontrolli alaste jõupingutuste tõhusust endiselt väike- ja kergrelvade ning laskemoona hankimise püüded, sobimatud ladustamistingimused, ebaseaduslik relvade omamine, puudujäägid poliitika kujundamise ja rakendamise suutlikkuses koos poliitilise süsteemi haprusega ning julgeolekukeskkonna muutlikkus. Selleks, et tagada edusammude jätkumine, kinnistada seni saavutatu ja sillutada teed pikaajalise kestliku lahenduse saavutamiseks, mis hõlmab täielikku ühtlustamist liidu õigusraamistikuga ja rahvusvaheliste standardite järgimist, on ELi väike- ja kergrelvade strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtavates liidu jõupingutustes olulisel kohal jätkuv toetus võitlusele ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade levik ja ebaseaduslik kaubandus Kagu- ja Ida-Euroopas ning salakaubavedu Kagu- ja Ida-Euroopast.

Selleks, et käsitleda väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas järelejäänud probleeme ning tugevdada Lääne-Balkani piirkonna kohustust võidelda tulirelvade ebaseadusliku kaubanduse ja väärkasutamise vastu, võtsid Lääne-Balkani väike- ja kergrelvade komisjonid pärast konsulteerimist asjakohaste institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega 29. mail 2018 Tiranas vastu tegevuskava, et leida 2024. aastaks kestlik lahendus Lääne-Balkani piirkonnas esinevale väike- ja kergrelvade / tulirelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja kaubanduse probleemile (edaspidi „tegevuskava“). Tegevuskava kinnitati 9. juulil 2018 Londonis aset leidnud Lääne-Balkani tippkohtumise raames. Tegevuskavas nähakse ette, et Lääne-Balkani piirkond muutub turvalisemaks ja julgeoleku eksportijaks ning et piirkonnas on kehtestatud laiaulatuslikud järelevalve- ja kontrollimehhanismid, mis on täielikult ühtlustatud liidu ja teiste rahvusvaheliste standarditega ning mille abil tuvastatakse, ennetatakse, menetletakse ja kontrollitakse tulirelvade, laskemoona ja lõhkeainete ebaseaduslikku omamist, väärkasutamist ja kaubandust. Tegevuskava on välja töötatud suunava ja konsensusel põhineva dokumendina, selles nähakse ette kokkulepitud tulemuste tase ja kirjeldatakse kohustusi, mida abisaajatel on vaja täita strateegilisel, poliitilisel ja operatiivsel tasandil, tuginedes Lääne-Balkani ametiasutuste poliitilistele kohustustele seoses ÜRO ja liidu relvastuskontrolli kohustuste ja strateegiliste dokumentidega.

Väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse piirkondliku rakendamise kava täidesaatev asutus Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskus (SEESAC) toetas tegevuskava väljatöötamist ning koordineerib ja toetab selle rakendamist. Seega suurendatakse selle meetmega toetust, mida on antud väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas hiljutiste nõukogu otsustega 2010/179/ÜVJP, 2013/730/ÜVJP, 2016/2356/ÜVJP ja 2018/1788/ÜVJP ning täiendades otsust 2019/2111/ÜVJP. Sellega edendatakse täiendavalt protsesse ja meetmeid, mis on vajalikud, et saavutada Lääne-Balkani piirkonnas väike- ja kergrelvade kestlik kontroll.

Meetmega toetatakse tegevuskava rakendamise koordineerimist ja järelevalvet, edendatakse piirkondadevahelist teadmiste vahetamist ning tugevdatakse veelgi Kagu- ja Ida-Euroopa õiguskaitseasutuste suutlikkust ebaseadusliku tulirelvakaubanduse ja tulirelvade omamise vastu võidelda. Projekti üldeesmärk on seega toetada Euroopa ja ülemaailmset rahu ja julgeolekut, võideldes ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona hankimine ja ebaseaduslik kaubandus Kagu ja Ida-Euroopas ning salakaubavedu Kagu- ja Ida-Euroopast. Samas tõhustatakse sellega piirkondlikku stabiilsust, tehes tööd piirkondliku koostöönõukogu raames ning koostöös teiste asjakohaste rahvusvaheliste partnerite ja algatustega.

Projektiga toetatakse otseselt järgmiste meetmete rakendamist: Euroopa julgeolekustrateegia, ELi väike- ja kergrelvade strateegia, ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastane ELi tegevuskava 2020–2025, EMPACTi tulirelvade operatiivsed tegevuskavad, relvakaubandusleping, väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlev ÜRO tegevuskava, päritolu kindlakstegemist võimaldav rahvusvaheline vahend, ÜRO tulirelvade protokoll ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1325 (2000); lisaks tõhustatakse sellega konkreetselt piirkondlikku koostööd võitluses ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona levik. Projekti tulemused annavad ka otsese panuse, et täita säästva arengu eesmärk nr 16 (rahumeelsed ja õiglased ühiskonnad), eelkõige eesmärgid 16.1 (vägivalla kõikide vormide ja suremuse märkimisväärne vähendamine kõikjal) ja 16.4 (ebaseadusliku relvakaubanduse märkimisväärne vähendamine). Meedet rakendatakse osana ÜRO Arenguprogrammi Euroopa ja Sõltumatute Riikide Ühenduse piirkondliku programmi dokumendist (2022–2025).

2. Rakendusasutuse valik ja koordineerimine teiste asjakohaste rahastamisalgatustega

SEESAC on ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) ja piirkondliku koostöönõukogu ühisalgatus ning seega on tal keskne roll Kagu-Euroopas läbiviidavates väike- ja kergrelvadega seonduvates tegevustes. Väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse Kagu-Euroopa piirkondliku rakendamise kava täidesaatva asutusena on SEESAC alates 2002. aastast teinud Kagu-Euroopas koostööd riigisiseste ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, et rakendada väike- ja kergrelvade kontrolli suhtes terviklikku lähenemisviisi, viies ellu väga erinevaid tegevusi, mis hõlmavad strateegilise ja operatiivse piirkondliku koostöö hõlbustamist, poliitikakujundamise toetamist ja institutsioonide suutlikkuse suurendamist, teadlikkuse suurendamise ning väike- ja kergrelvade kogumise kampaaniaid, varude haldamist, üleliigsete varude vähendamist, märgistamise ja päritolu kindlakstegemise suutlikkuse suurendamist ning relvaekspordi kontrolli parandamist. Sel viisil on SEESAC omandanud ainulaadse suutlikkuse ja kogemuse piirkondlike sekkumiste rakendamiseks paljude sidusrühmade osalusel, mis on tunnistuseks piirkonna partnerite ühistest poliitilistest ja majanduslikest eesmärkidest, misläbi tagatakse riiklik ja piirkondlik omavastutus, SEESACi tegevuste pikaajaline jätkusuutlikkus ning SEESACi kujunemine peamiseks piirkondlikuks ametiasutuseks väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas.

SEESACil on jätkuvalt kahe- ja mitmepoolsed suhtluskanalid kõigi asjaomaste organisatsioonide ja muude osalistega. Sealjuures tegutseb SEESAC jätkuvalt väike- ja kergrelvade piirkondliku juhtrühma (1) sekretariaadina ning koordineerib ja jälgib Lääne-Balkani tegevuskava rakendamist tihedas koostöös ELi, Saksamaa ja Prantsusmaaga. Sellega seoses täidab SEESAC ka Lääne-Balkani väike- ja kergrelvade kontrolli tegevuskava mitme partneriga usaldusfondi sekretariaadi ülesandeid.

SEESAC annab korrapäraselt panuse kõikidesse asjaomastesse piirkondlikesse foorumitesse. SEESACil on jätkuvalt ulatuslik suhete võrgustik tulenevalt ametlikest ja mitteametlikest partnerlustest selliste organisatsioonide ja algatustega nagu Kagu-Euroopa kaitseministeeriumite koostööalgatus, piirkondliku relvakontrolli kontrolli ja rakendusabi keskuse (RACVIAC) alla kuuluv julgeolekukoostöö keskus ning OSCE ja NATO. ÜRO väikerelvade alaste meetmete koordineerimise projekti (CASA) kaudu toimuvad korrapärased koordineerimiskohtumised ning teabe- ja andmevahetus teiste ÜRO allasutustega, nagu ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo (UNODC) ja ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA). SEESAC osaleb väike- ja kergrelvade- ning miinidevastase tegevuse koordineerimiskohtumistel, mis on NATO, liidu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ning SEESACi vaheline väike- ja kergrelvade kontrolli mitteametlik koordineerimismehhanism.

SEESAC on piirkondlik keskus ja keskne kontaktasutus mitmesugustes julgeolekusektori reformiga seotud küsimustes ning ta keskendub eelkõige väike- ja kergrelvade kontrolli ja varude haldamise küsimustele. SEESAC hoiab tihedat kontakti asjaomaste liidu institutsioonidega ja toetab neid, et tõhustada koostööd Kagu-Euroopa partneritega, kelle hulka kuuluvad eelkõige komisjoni rände ja siseasjade peadirektoraat ja Europol, aga ka liidu juhitud algatused, nagu EMPACTi tulirelvade valdkonna projekt ja Euroopa tulirelvaekspertide töörühm.

SEESAC asub Belgradis ja tegutseb praegu kogu Kagu-Euroopas ehk Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos, Montenegros, Serbias, Põhja-Makedoonias ja Moldova Vabariigis, ning osutab piiratud toetust Ukrainale. Varem tegutses SEESAC ka Bulgaarias, Horvaatias ja Rumeenias. Piirkondlik omavastutus tagatakse piirkondliku koostöönõukogu ning väike- ja kergrelvade piirkondliku juhtrühma kaudu, milles kõigi Kagu-Euroopa partnerite esindajad annavad SEESACile strateegilisi suuniseid ning esitavad algatusi ja taotlusi.

SEESAC on algatanud lähenemisviisi, mille aluseks on ühiste probleemide lahendamine piirkondlike algatuste abil, mis on Kagu-Euroopas andnud märkimisväärseid tulemusi mitte üksnes olulise teabe vahetamise ja sellest tuleneva positiivse piirkondliku konkurentsi edendamise tõttu, vaid ka seepärast, et ühtse rakendamise tulemusel saavutatakse järjepidevad ja kergesti mõõdetavad tulemused riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Piirkondliku juhtrühma iga-aastaste kohtumiste korraldamine ning SEESACi osalemine kõigis asjakohastes protsessides ja algatustes tagab õigeaegse ja avatud teabevahetuse, hea ülevaate olukorrast ning prognoosimisvõime, mis on vajalik, et tagada rakendamine, mille puhul ei esine dubleerimist ning mis vastab valitsuste ja piirkondade praegustele vajadustele ning kujunevatele suundumustele.

SEESACi tegevuse aluseks on partnerite väljendatud vajadused ja kogutud lähteandmed ning SEESAC tagab oma tegevuse eeltingimusena riigisiseste sidusrühmade heakskiidu ja poliitilise toetuse. Lisaks toetatakse kõigi jõupingutustega liidu juhitavaid protsesse ning liidu standardite ja kriteeriumite saavutamist. SEESAC on oma eelmisi liidu rahastatud projekte väga edukalt ellu viinud, saavutanud projektide elluviimisel kestlikke tulemusi, arendades ja tugevdades partnerite omavastutust oma projektide ja tegevuste osas ning edendades piirkondlikku koordineerimist, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning piirkondlikke teadusuuringuid. SEESACi kogemused väike- ja kergrelvade valdkonnas ning põhjalikud teadmised piirkondlikest küsimustest ja asjakohastest sidusrühmadest teevad temast käesoleva tegevuse elluviimiseks kõige sobivama rakenduspartneri.

Projekt täiendab ka olemasolevaid riiklikul ja piirkondlikul tasandil tehtavaid jõupingutusi, millega püütakse saavutada maksimaalne koostoime. SEESAC teeb tööd koostoimes järgmiste käimasolevate ÜRO raamistiku alusel rakendatavate rahvusvaheliste abimeetmetega.

— UNDP käivitas 2019. aasta mais piirkondliku projekti, millega toetatakse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikule omamisele, väärkasutamisele ja kaubandusele Lääne-Balkani piirkonnas kestliku lahenduse leidmise tegevuskava rakendamist, eesmärgiga soodustada tegevuskava rakendamisel kooskõlastatud lähenemisviisi kasutamist. Projekti rahastab Saksamaa välisministeerium relvastuskontrolli alaste tegevuste jaoks ajavahemikuks 2019–2022 eraldatud 6,2 miljoni USA dollari (5,5 miljoni euro) suuruse maksega UNDP kaasavate ja rahumeelsete ühiskondade juhtimise („Governance for Inclusive and Peaceful Societies“) rahastamismehhanismi. Projekti koordineerib UNDP Istanbuli piirkondlik keskus UNDP SEESACi kaudu ning seda viiakse ellu koostöös UNDP Lääne-Balkani esindustega. Kaheksast (8) allprojektist, mille rahastamise rahastamismehhanismidest projektinõukogu 2019. aasta juulis heaks kiitis ja mida viisid ellu UNDP esindused Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos, Montenegros, Põhja-Makedoonias ja Serbias, jätkus 2022. aastal neli projekti ning praegu on käimas kaks (2) allprojekti – üks Albaanias ning teine Bosnias ja Hertsegoviinas. — Albaanias viiakse piirkondliku projekti osana Albaania õiguskaitseasutuste toetamiseks ellu tulirelvadega seotud kuritegevuse tõendite haldamise ja uurimise võime suurendamist käsitlevat allprojekti, mille eesmärk on parandada Albaania kriminalistikainstituudi suutlikkust, parandades viimase menetlusraamistikku, toetades Albaania riikliku politsei kuriteopaigauurimise üksusi nende igapäevatöö jaoks vajalike standardikohaste ja moodsate vahenditega ning tõhustades Albaania kriminalistikainstituudi ballistikaosakonna tehnoloogiataristut. Sellealased tegevused hõlmavad ka tõendite kogumiseks vajalike andmebaaside, avatud juhtumite toimikute ning inventarihaldussüsteemide loomist. — Bosnias ja Hertsegoviinas viib UNDP ellu ebaseadusliku relvakaubanduse vastast võitlust käsitlevat allprojekti, mille üldine eesmärk on suurendada piirivalve ning 14 üksuse ja kantoni politseiameti suutlikkust ebaseadusliku relvakaubanduse vastases võitluses kogu Bosnias ja Hertsegoviinas. Projekt hõlmab relvade seadusliku transpordi andmebaasi väljatöötamist, väike- ja kergrelvade identifitseerimise vahendi täiustamist, spetsiaalse piirikontrollivarustuse pakkumist ning institutsioonidevahelise koostöö tugevdamist. Lisaks soovitakse allprojektiga pakkuda Bosnia ja Hertsegoviina politseile erikoolitust standardse töökorra ja spetsiaalsete avastamisseadmete kasutamise kohta.

— Lääne-Balkani väike- ja kergrelvade kontrolli tegevuskava mitme partneriga usaldusfond on üks peamine tegevuskava rakendamist toetav rahastamismehhanism. Usaldusfondi lõid 2019. aasta märtsis osalevate ÜRO organisatsioonidena UNDP ja UNODC ühes mitme partneriga usaldusfondi bürooga, et aidata kaasa rahastajate poolt koordineeritud rahastamisele tegevuskava rakendamisel ning luua terviklik riski- ja tulemuspõhine juhtimissüsteem. Usaldusfondi on aidanud tugev koostöö Saksamaa ja Prantsusmaaga, kes on tegevuskava algatajad ning kellega liitusid Ühendkuningriik, Rootsi, Norra ja Madalmaad. Tänu nende rahastajate suuremeelsusele ja pühendumusele kogunes usaldusfondi sissemakseid enam kui 22,2 miljoni USA dollari väärtuses. UNDP SEESAC tegutseb usaldusfondi sekretariaadina ning vastutab usaldusfondi üldise koordineerimise ja järelevalve eest, pakkudes fondile tehnilist, haldus-, planeerimis- ja programmitöö alast tuge. 2022. aasta septembriks toetati usaldusfondist 11 projekti, mida viivad ellu osalevad ÜRO organisatsioonid ja millele lisandub peagi veel kolm projekti. — Albaanias viib UNDP ellu projekti, mille eesmärk on tugevdada riiklikke institutsioone ja süsteeme ning parandada koostööd ja koordineerimist asjaomaste institutsioonide ja mõjutatud kogukondade vahel, et väike- ja kergrelvade ning tulirelvadega seotud ohtudele oleks võimalik reageerida tulemuslikult ja tõhusalt. [Pealkiri: „Strengthening control, administration and social attitudes towards SALW, in Albania“ („Kontrolli ja haldamise ning ühiskonna suhtumise tugevdamine väike- ja kergrelvade suhtes“)] — Bosnias ja Hertsegoviinas: — osutavad UNDP ja UNODC ülemaailmne tulirelvade programm ühiselt tuge kaudsete maksude ametile / Bosnia ja Hertsegoviina tolliametile, et väike- ja kergrelvade ebaseaduslikule kaubandusele paremini jälile saada ja reageerida. Lisaks kaudsete maksude ametile saavad projektist kasu veel mitu Bosnia ja Hertsegoviina asutust, sealhulgas piirivalveamet, väliskaubanduse ja majandussuhete ministeerium (MOFTER) ning kolm postiasutust; [Pealkiri: „Halting Arms and Lawbreaking Trade (HALT) in Bosnia and Herzegovina“ („Relvakaubanduse ja ebaseadusliku kaubanduse peatamine Bosnias ja Hertsegoviinas“)] — on UNDP laskemoona kiire hävitamise projekt „EXPLODE+“ kavandatud multifunktsionaalse projektiplatvormina, mis võimaldab mitmepoolset lähenemisviisi sekkumisele laskemoona koguste vähendamise ja elutsükli haldamise valdkonnas, et toetada Bosnia ja Hertsegoviina kaitse- ja relvajõudude ministeeriumi jõupingutusi, sealhulgas järgnevaga seotud tegevusi: ohtliku/liigse laskemoona hävitamine, suutlikkuse suurendamine ning laskemoona- ja relvaladude taristu täiustamine; — on UNDP projekti „PILLAR“ („Prevention and Illicit Arms Reduction in Bosnia and Herzegovina“ („Ebaseadusliku relvakaubanduse ennetamine ja vähendamine Bosnias ja Hertsegoviinas“)) eesmärk rakendada terviklikul viisil meetmeid, et suurendada rahva teadlikkust tulirelvade ebaseadusliku omamise ohtudest ning jagada teavet selle kohta, kuidas tuvastada individuaalseid ja kollektiivseid julgeolekuohte. Lisaks soovitakse selle projektiga aidata kaasa käitumise muutumisele ja terviklikule arusaamisele potentsiaalsest ohust, mida kujutavad endast väike- ja kergrelvad perekondades, kogukondades ja ühiskonnas üldiselt. — Kosovos viis UNDP 2022. aasta juunini ellu projekti, millega toetati Kosovo politsei suutlikkuse suurendamist, võimaldamaks neil tulirelvi, nende osi ja laskemoona paremini avastada ja konfiskeerida ning parandamaks uurimiste kvaliteeti. [Pealkiri: „Support to Combating Illicit Arms Trafficking in Kosovo* for Criminal Police (CPIAT)“ („Kriminaalpolitsei toetamine ebaseadusliku relvakaubanduse vastases võitluses Kosovos“)] — Montenegros on käimas UNDP projekt, mille eesmärk on parandada Montenegro politseidirektoraadi suutlikkust kogu uurimistsüklis ning eelkõige täiustada järelevalveahelat. Täpsemalt suurendatakse projektiga kohtuekspertiisi keskuse, süütamiste ja lõhkeainete labori ning keemialabori eksperdioskusi, professionaalsust ja täpsust, toetades standardse töökorra väljatöötamist, pakkudes kuriteopaiga uurimise üksustele erivarustust ja korraldades koolitusi. — Serbias: — viib UNDP ellu projekti, mille eesmärk on veelgi parandada Serbia Vabariigi siseministeeriumi suutlikkust kogu tulirelvade ebasedusliku kaubanduse ja tulirelvadega seotud kuritegevuse alase uurimistsüklis alates kuriteopaiga ja ballistilisest uurimisest kuni järelevalveahela lõpuni, aidates seeläbi uurimistel korrapäraselt süüdimõistvate kohtuotsusteni jõuda. Projekt täiendab tulemusi, mis saavutati eelmises etapis, mis toimus väljaspool mitme partneriga usaldusfondi raamistikku; [Pealkiri: „Advancing the Capacities of the Ministry of Interior in the SALW Control-Related Field (Phase II)“ („Siseministeeriumi suutlikkuse suurendamine väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas (II etapp)“)] — algatas UNDP 2022. aasta septembris veel ühe projekti, mis tugineb varasemale projektile ja mille eesmärk on luua terviklik lähenemisviis, mis käsitleb tervishoiusüsteemi rolli tugevdamist perevägivalla ja enesetappude toimepanemisel tulirelvade väärkasutamise ennetamises. [Pealkiri: „Reduce Risk - Increase Safety II“ („Riski vähendamine – ohutuse suurendamine“ – II osa)] — Kosovo ja Põhja-Makedoonia piiriülese projekti osana on UNDP eesmärk parandada mõlema jurisdiktsiooni ametiasutuste suutlikkust luua vägivalla suhtes vastupanuvõimelisemaid kogukondi mitmesuguste tihedalt koordineeritud tegevuste kaudu, nagu ühised koolitused ning kogemuste ja operatiivteabe jagamine, ühiste uurimisrühmade loomine, ühiste politseipatrullide toetamine piiril, ühised analüüsid ning probleemi- ja riskiprofiilide väljatöötamine, teabevahetus ja ühismeetmed ebaseadusliku ümbertehtud relvadega kauplemise vastu võitlemiseks ning integreeritud institutsioonilise lähenemisviisi edendamine tulirelvadega seotud ohtudega tegelemisel. Projekti tegevused tuginevad Kosovos ja Põhja-Makedoonias käimas olevatele väike- ja kergrelvade projektidele ning täiendavad neid, kusjuures eesmärk on saavutada koostoimeid, töötada välja parimad tavad ning võimaldada ühtsemaid ja tulemustele orienteeritud uurimisi. [Pealkiri: „Cross-Border Integrated Institutional Approach Towards Combating IAT and SALW“ („Piirideülene integreeritud intsitutsiooniline lähenemisviis ebaseadusliku relvakaubanduse ning väike- ja kergrelvade leviku vastasele võitlusele“)] — Piirkondlikul tasandil: — toetatakse UNODC ülemaailmse tulirelvade programmiga Lääne-Balkani ametivõime ebaseadusliku relvakaubanduse vastu kriminaalõiguslike meetmetega võitlemisel ning kriminaalõiguse ja kriminaalmenetluste alaste õigusaktide ühtlustamisel ÜRO tulirelvade protokolli sätetega; [Pealkiri: „Criminal Justice Response Against Arms Trafficking“ („Ebaseaduslikule relvakaubandusele reageerimine kriminaalõiguse vahenditega“)] — viiakse UNODC ülemaailmse tulirelvade programmi alusel koostöös Interpoliga ellu projekti, mille eesmärk on toetada Lääne-Balkani jurisdiktsioone kriminaalõigusandmete kogumisel ja analüüsimisel ning hõlbustada ja tugevdada koostööd ja teabevahetust kriminaalõigustöötajate vahel, aidates seeläbi kaasa ebaseadusliku tulirelvakaubanduse avastamisele. [Pealkiri: „Support for increased international cooperation in criminal matters“ („Tihedama koostöö toetamine kriminaalasjades“)] — Piirkondlikul tasandil on loodud piirkondliku julgeolekusektorireformi platvorm: hästi toimiv vahend, mis võimaldab kiiret, tõhusat ja nõudlusest lähtuvat reageerimist õigusriigialastele vajadustele tehnilisel tasandil kogu maailmas. Platvorm hõlmab kiire kasutuselevõtu mehhanismi, mis põhineb SEESACi ainulaadsel julgeolekuekspertide võrgustikul, kellel on kogemusi julgeolekusektori reformi valdkonnas, ning pakub kohandatud tuge, eriti seoses väike- ja kergrelvade kontrolliga ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega julgeolekupoliitikas.

SEESAC suhtleb korrapäraselt OSCE, NATO, Europoli, Interpoli, Frontexi ja EMPACTiga ning teiste asjaosalistega, et tagada tegevuse vastastikune täiendavus, õigeaegne sekkumine ja ressursside kulutõhus kasutamine.

3. Projekti kirjeldus

SEESACi projekti uus etapp põhineb sellel, mis on saavutatud lähtudes otsusest 2013/730/ÜVJP, otsusest (ÜVJP) 2016/2356 ja otsusest (ÜVJP) 2018/1788 ning täiendab otsust (ÜVJP) 2019/2111 ja IPA/2021/425–067 toetust, mille eesmärk on edendada SEESACi rakendatava Lääne-Balkani projekti raames väike- ja kergrelvade ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubaveo vastast võitlust.

Uus etapp keskendub kolmele põhivaldkonnale, säilitades tervikliku lähenemisviisi võitluses väike- ja kergrelvadest tingitud ohuga kõnealuses piirkonnas. Need kolm valdkonda käsitlevad strateegilist/poliitilist tasandit ning operatiivaspekte, toetades seega otseselt väike- ja kergrelvade kontrolli kõiki tasandeid, keskendudes piirkondliku lähenemisviisi koordineerimisele ja tegevuskava rakendamise jälgimisele; piirkondadevahelise teadmiste vahetamise ja teabe jagamise tõhustamisele; õiguskaitseasutuste suutlikkuse suurendamisele Moldovas ja Ukrainas, et võidelda väike- ja kergrelvade ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubanduse vastu, ja samuti Lääne-Balkanil, eelkõige ballistikalaborites ja tolliasutustes, kooskõlas integreeritud piirihalduse põhimõttega.

Projektil on eelkõige järgmised tulemused:

— Lääne-Balkani piirkonnas esinevale väike- ja kergrelvade ning tulirelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubaveo probleemile kestliku lahenduse leidmiseks koostatud tegevuskava koordineeritud rakendamine ja rakendamise jälgimine

— tõhustatud piirkondadevaheline koostöö, teadmiste vahetamine ja teabe jagamine relvastuskontrolli vallas;

— Moldova ja Ukraina õiguskaitseasutuste tugevdatud suutlikkus ebaseaduslikku tulirelvakaubandust ja tulirelvade omamist ennetada ja selle vastu võidelda;

— Lääne-Balkani õiguskaitseasutuste, eelkõige ballistikalaborite ja tolliasutuste tugevdatud suutlikkus ebaseaduslikku tulirelvakaubandust ja tulirelvade omamist ennetada ja selle vastu võidelda.

Projekti strateegia rajaneb SEESACi ainulaadsel lähenemisviisil, milleks on usalduse ja koostöö tugevdamine kõnealuses piirkonnas kui konkreetse ja mõõdetava põhjaliku muutuse saavutamise eeltingimus. SEESACi toetatud eri koostööprotsessid, mis hõlmavad nii poliitikakujundajaid kui ka operatiivse tasandi töötajaid, on osutunud eelkõige piirkondlikul tasandil oluliseks elemendiks, millega tagatakse konkurentsipõhine keskkond, mis soodustab teadmussiiret, eksperditeadmiste vahetamist ja teabe jagamist. Seeläbi on saavutatud kõnealuses piirkonnas mitte üksnes suutlikkuse suurendamine, vaid mis veelgi olulisem – suurendatud on usaldust ning loodud on otsene koostöö institutsioonide ja sõltumatute ekspertide vahel, mis on muu hulgas võimaldanud selle tegevuskava välja töötada ja seda rakendada. Projektiga edendatakse jätkuvalt piirkondlikku koostööd ja kohalikku omalust, mis on oluline võimaldav tegur mõõdetavate tulemuste saamiseks.

Projekti geograafiline kohaldamisala on Lääne-Balkan ning projekti otsesed kasusaajad on Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Montenegro, Serbia ja endine Põhja-Makedoonia. Lisaks püütakse projektiga täiendavalt toetada Ida-Euroopa riike, sealhulgas Moldova Vabariiki ja Ukrainat, kes Ukrainas toimuva sõja tõttu tegelevad praegu teravnenud väike- ja kergrelvade kontrolli probleemiga. Selleks antakse edasi Lääne-Balkanil alates 2001. aastast saadud teadmisi ja kogemusi ning parimaid tavasid.

3.1. Lääne-Balkani piirkonnas esinevale väike- ja kergrelvade ning tulirelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubaveo probleemile kestliku lahenduse leidmiseks koostatud tegevuskava rakendamise koordineerimine

Eesmärk

Tagada tegevuskava rakendamise tõhus koordineerimine ja jälgimine.

Kirjeldus

Tuginedes otsusele (ÜVJP) 2018/1788, tagatakse selle komponendiga kõnealuse tegevuskava rakendamise jätkuv koordineerimine ja jälgimine. Kõnealuse tegevuskava kinnitamise kaudu kordasid Lääne-Balkani partnerid 9. juulil 2018 Londonis toimunud Lääne-Balkani tippkohtumisel oma ühist otsust ja tugevdatud kohustust teha lõpp tulirelvade ebaseaduslikule omamisele, väärkasutamisele ja salakaubaveole. Põhjaliku konsultatsiooniprotsessi käigus ja SEESACi toetusel välja töötatud piirkondlik tegevuskava aitab kaasa käimasolevale liidu tegevusele kõnealuse ohu vastu võitlemisel, eelkõige väike- ja kergrelvadealasele ELi strateegiale, ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastasele ELi tegevuskavale 2020–2025 (millesse on integreeritud Lääne-Balkani tegevuskava), samuti EMPACTi tööle kõnealuses piirkonnas. Tegevuskava annab tunnistust piirkonna kõigi sidusrühmade vahel praeguste väljakutsete, üldiste eesmärkide ja võetavate meetmete ajakava suhtes saavutatud üksmeelest. Tegevuskavaga luuakse üldine platvorm ühiselt heakskiidetud tulemuslikkuse põhinäitajate saavutamiseks strateegilisel, poliitilisel ja operatiivsel tasandil.

Rakendamise esimese kolme aasta jooksul on avaldatud vähemalt seitse piirkondlikku kirjeldavat ja tulemuslikkuse põhinäitajaid sisaldavat aruannet, mis annavad mõõdetava ja ajakohase ülevaate tegevuskava rakendamisel tehtud edusammudest. Lisaks on kaks korda aastas toimuvad kohalikud ja piirkondlikud koordineerimiskohtumised taganud selle, et ametiasutuste, rahastajate ja rakenduspartnerite jõupingutustes ja vahendite kasutamisel järgitakse eeskujulikku koordineeritud lähenemisviisi. Selle komponendi raames tehtav töö tagab jätkuvalt tegevuskava rakendamise tõhusa koordineerimise piirkondlikul tasandil; vajaduspõhise toetuse osutamise väike- ja kergrelvade komisjonidele ning asjakohastele ametiasutustele nende tegevuskavade rakendamisel, edusammude korrapärase jälgimise ja hindamise ühiselt heakskiidetud tulemuslikkuse põhinäitajate alusel, samuti parema arusaamise tegevuskava rakendamisel tehtud edusammudest.

Konkreetselt nähakse projektiga ette tegevuskava rakendamise koordineerimine ja jälgimine järgmiste meetmete kaudu:

— eksperdi- ja tehnilise toe pakkumine tegevuskava koordineerimiseks, sealhulgas piirkondlikel tegevuskava koordineerimiskohtumistel, kus keskendutakse edusammude hindamisele ja teabevahetusele;

— eksperdi- ja tehnilise toe pakkumine kohalikel tegevuskava koordineerimiskohtumistel, mille kaudu teostatakse järelevalvet partnerite tegevuskavade rakendamise üle;

— kaks korda aastas esitatavate järelevalve- ja hindamisaruannete väljatöötamine, milles dokumenteeritakse tegevuskava rakendamise edusammud, probleemid ja vajadused, tuginedes ühiselt heakskiidetud tulemuslikkuse põhinäitajatele;

— tegevuskava rakendamise lõplik läbivaatamine (2024), sealhulgas tegevuskava läbivaatamiseks vajalik toetus;

— tegevuskava teavitustegevus- ja nähtavusmeetmed (sealhulgas veebipõhise platvormi haldamine, sidusrühmade kaasamine ja teadlikkuse suurendamine).

Projekti tulemused ja rakendamisnäitajad:

— kuni kuue piirkondliku tegevuskava koordinatsioonikohtumise korraldamine;

— edusammude ülevaate võimaldamine, teabevahetus, teadmussiire ja standardimine;

— kohalike koordinatsioonikohtumiste korraldamine (kokku kuni 36 kohtumist);

— kaks korda aastas esitatavate piirkondlike järelevalvearuannete väljatöötamine (kuni kuus aruannet);

— tegevuskava lõplik läbivaatamine;

— veebipõhise platvormi haldamine tegevuskavaga seotud nõuetekohase teavitustegevuse ja nähtavuse tagamiseks.

3.2. Panustamine tõhustatud piirkondadevahelisse koostöösse, teadmiste vahetamisse ja teabe jagamisse relvastuskontrolli vallas

Eesmärk

See komponent hõlbustab piirkondadevahelist teabe jagamist, teadmiste vahetamist ja tehnilise nõustamise, kohtumiste, seminaride ja õppekülastuste kaudu saadud heade tavade jäljendamist ja saadud kogemuste edasiandmist.

Kirjeldus

Kagu-Euroopas on viimase kahe aastakümne jooksul rakendatud väike- ja kergrelvade kontrolli suhtes terviklikku piirkondlikku lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki väike- ja kergrelvade kontrolli funktsionaalseid valdkondi: alates terviklikel ja uuenduslikel andmekogumisjõupingutustel tuginevate institutsiooniliste, õiguslike ja poliitiliste raamistike väljatöötamisest, väike- ja kergrelvade ning laskemoona füüsilise julgeoleku ja varude haldamise tugevdamisest, väike- ja kergrelvade märgistamise, nende üle arvestuse pidamise ja nende päritolu kindlakstegemise tõhustamisest, sealhulgas tõhustatud avastamis- ja uurimissuutlikkuse kaudu, kuni teadlikkuse suurendamise tegevusteni ning soolise perspektiivi arvessevõtmiseni väike- ja kergrelvade kontrolli kontekstis. Seega on piirkond olnud esirinnas selliste uuenduslike väike- ja kergrelvade kontrolli lahenduste väljatöötamisel, mis on andnud inspiratsiooni tegutsemiseks ning mida on jäljendatud mujal maailmas.

SEESACi piirkondlikud mikrodesarmeerimisstandardid ja -suunised, mis töötati välja 2006. aastal väike- ja kergrelvade kontrollimenetluste, -tavade ja -normide standardimiseks operatiivsel tasandil, mõjutasid väikerelvade kontrolli rahvusvaheliste standardite väljatöötamist ning need kanti hiljem üle väikerelvade kontrolli rakendamise moodulite kogumisse (MOSAIC). Lisaks on Lääne-Balkanil esinevale väike- ja kergrelvade ning tulirelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubaveo probleemile kestliku lahenduse leidmiseks koostatud tegevuskava leidnud paljude sidusrühmade poolt esiletoomist kui üks edukamaid piirkondlikke jõupingutusi väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas kogu maailmas. ÜRO peasekretär kirjeldas seda oma 2021. aasta aruandes Julgeolekunõukogule positiivse näitena, kuna „piirkondlikud jõupingutused on endiselt kriitilise tähtsusega“, ning esitas üleskutse tegevuskavade väljatöötamiseks ja edasiarendamiseks.

Kõnealust tegevuskava koos selle koordineerimis- ja järelevalvemehhanismiga on jäljendatud Kariibi mere piirkonnas ning see on integreeritud ka ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastasesse ELi tegevuskavasse (2020–2025). Samuti on EL jäljendamas SEESACi relvavägivalla jälgimise platvormi, mis on uuenduslik veebipõhine andmeplatvorm, mis annab põhjalikku teavet ja visualiseeritud andmeid tulirelvadega seotud juhtumite kohta Kagu-Euroopas.

Veel on Kagu-Euroopa sillutanud teed soolise võrdõiguslikkuse praktiliseks integreerimiseks väike- ja kergrelvade kontrolli konteksti. SEESAC jagas kogemusi, mis saadi soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmisel väike- ja kergrelvade kontrolli ning naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava rakendamise kontekstis, muu hulgas mitmetel piirkondlikel ja allpiirkondlikel seminaridel Aafrikas, Aasias, Kariibi piirkonnas, Ladina-Ameerikas ja Vaikse ookeani piirkonnas (2).

Kagu-Euroopas tulirelvade kontaktpunktide kasutamisel tehtud edusamme puudutavat teavet jagatakse korrapäraselt kõigi ELi liikmesriikide tulirelvade kontaktpunktide ühiskohtumistel.

Enamik kõnealustest uutest tavadest töötati välja ja võeti kasutusele, rakendades ELi nõukogu otsuseid, millega toetatakse SEESACi desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaseid jõupingutusi Kagu-Euroopas viimase kahe aastakümne jooksul. See komponent hõlbustab veelgi piirkondadevahelist teabe jagamist, teadmiste vahetamist ning heade tavade ja saadud kogemuste jäljendamist.

See komponent hõlmab järgmist:

— tehnilise ja nõuandva toe pakkumine;

— koosolekute, seminaride ja õppekülastuste korraldamine.

Projekti tulemused / rakendamisnäitajad hõlmavad järgmist:

— pakutud tehniline ja nõuandev tugi;

— korraldatud koosolekud, seminarid ja õppekülastused.

3.3. Moldova ja Ukraina õiguskaitseasutuste suutlikkuse tugevdamine ebaseadusliku tulirelvakaubanduse ja tulirelvade omamise vastu võitlemise vallas

Eesmärk

Vähendada tulirelvade ebaseadusliku kaubanduse ohtu, tugevdades õiguskaitseasutuste, sealhulgas piiripolitsei suutlikkust tuvastatud vajadustest lähtuva nõuandva ja tehnilise toe kaudu.

Kirjeldus

Selle komponendi aluseks on edu toonud lähenemisviis, mille puhul kaasatakse Moldova Vabariigi ja Ukraina ametiasutused SEESACi poolt Kagu-Euroopas edendatavatesse piirkondlikesse koostööprotsessidesse, ning Moldova Vabariigis toetatud varasemad või käimasolevad sihipärased väike- ja kergrelvade kontrolli meetmed. Need hõlmavad füüsilise julgeoleku ja varude haldamise meetmeid, sealhulgas väike- ja kergrelvade hävitamist ning relvade ja laskemoona varudega seotud julgeoleku suurendamist ning tõendite säilitamise ruume. Toetust on antud ka märgistamiseks, arvestuse pidamiseks ja päritolu kindlakstegemiseks, samuti on hangitud märgistusmasin ja korraldatud koolitus selle kasutamiseks ning toetatud on relvaregistrisüsteemi loomist. SEESAC pakkus ka esialgset tehnilist ja nõuandvat tuge tulirelvade kontaktpunktide loomisel. Lisaks toetati tulirelvade väärkasutamise ja ebaseadusliku omamisega kaasnevate ohtude alaseid teadlikkuse suurendamise meetmeid. Samuti on toetatud väike- ja kergrelvade riikliku komisjoni loomist, toetatud on andmete kogumist, et parandada arusaamist väike- ja kergrelvade kontrollis esinevatest puudujääkidest, ja sellest tulenevalt avaldati Moldova Vabariigi väike- ja kergrelvade uuring, samal ajal kui relvavägivalla järelevalveplatvormi kaudu antakse ajakohastatud ülevaade tulirelvadega seotud juhtumitest. Moldova ja Ukraina institutsioonide esindajad on korrapäraselt osalenud Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade komisjonide ja asjaomaste institutsioonide kohtumistel ning Kagu-Euroopa tulirelvaekspertide võrgustiku koosolekutel, saades seega kasu teabe jagamisest ja piirkondlikust teadmiste vahetamisest strateegilisel ja operatiivsel tasandil. Samuti on nad saanud kasu suutlikkuse suurendamise meetmetest, näiteks meetmetest, mis käsitlevad õigusaktide ELi õigustikuga ühtlustamist, internetipõhiseid uurimisi ja pimevõrgus toimuva relvakaubanduse vastast võitlust.

See komponent põhineb otse otsuse 2018/1788 rakendamisel ning tugevdab veelgi Moldova Vabariigi ja Ukraina institutsioonide suutlikkust võidelda tulirelvade, laskemoona ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise vastu. Abi keskendub standardse töökorra väljatöötamisele, mis on vajalik tõhusamaks avastamiseks ja uurimiseks, varustuse tarnimiseks ja koolituseks. Abi põhineb üksikasjalikul vajaduste hindamisel, mis viiakse läbi SEESACi väljatöötatud ja Lääne-Balkanil juba rakendatud metoodika alusel, analüüsides õigus- ja poliitikaraamistikke, olemasolevaid menetlusi ja varustust ning institutsioonilist ja haldussuutlikkust. Praegu toimub Moldova kriminaalpolitsei vajaduste hindamine (3). Selle projektiga nähakse ette Moldova toetamine kooskõlas vajaduste hindamise tulemustega ning samuti Ukraina vajaduste hindamine ja hindamistulemustele vastav toetus (4).

Kavandatud meetmed täiendavad Kagu-Euroopas juba rakendatavaid liidu toetatavaid meetmeid ning neid kooskõlastatakse tihedalt osutatud meetmetega, eelkõige Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni, Europoli, Frontexi ja Interpoliga, ning EMPACTi tulirelvade valdkonna operatiivtegevuskavadega. Lisaks aitab selle komponendi raames toimuv tegevus kaasa ebaseaduslike tulirelvade, väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona vastast võitlust käsitleva ELi strateegia ning ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastase ELi tegevuskava (2020–2025) rakendamisele.

See komponent hõlmab järgmist:

— Ukraina hindamine ebaseadusliku relvakaubanduse vastase võitluse suutlikkuse osas;

— Moldova ja Ukraina institutsioonidele vajaduste hindamise tulemustele vastava nõuandva toe, varustuse ja koolituse pakkumine.

Projekti tulemused ja rakendamisnäitajad hõlmavad järgmist:

— läbi viidud Ukraina õiguskaitseasutuste ebaseadusliku relvakaubanduse vastase võitlusega seotud vajaduste hindamine;

— välja töötatud asjakohane standardne töökord;

— ebaseadusliku relvakaubanduse tõkestamiseks hangitud varustus;

— korraldatud koolitus.

3.4. Lääne-Balkani õiguskaitseasutuste, sealhulgas ballistikalaborite ja tolliasutuste suutlikkuse suurendamine ebaseaduslikku tulirelvakaubanduse ja tulirelvade omamise vastase võitluse vallas

Eesmärk

Vähendada ebaseadusliku tulirelvakaubanduse ohtu, suurendades ballistikalaborite suutlikkust ja tehes kindlaks tolliasutuste vajadused integreeritud piirihalduse kontekstis.

Kirjeldus

Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2018/1778 kohaselt läbi viidud Lääne-Balkani kriminaalpolitsei vajaduste hinnangu soovitustega ning otsuste (ÜVJP) 2016/2356 ja 2018/1778 kohase tulirelvade kontaktpunktide loomisega seotud piiratud toetusega ballistikalaboritele ning täiendades valitud ballistikalaboritele UNDP rakendatavate projektide (5) kaudu antavat abi, toetatakse sihipäraselt ballistikalaborite suutlikkuse suurendamist. Ballistikalaboritel on väike- ja kergrelvade ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubaveoga seotud tõendite analüüsimisel oluline roll. See komponent aitab kaasa tavade standardimisele kogu piirkonnas ning loob aluse väike- ja kergrelvade ebaseadusliku omamise, väärkasutamise ja salakaubaveoga seotud kriminaalasjade tõhusamaks lahendamiseks.

Lähtudes Kagu-Euroopa tulirelvaekspertide võrgustiku raames toimunud aruteludest, kus kogu Kagu-Euroopa tolliametnikud osalevad korrapäraselt koos uurijate, ballistikaekspertide, piiripolitsei ametnike ja prokuröridega, nende regulaarsest osalemisest SEESACi korraldatavatel iga-aastastel piirkondlikel piirikohtumistel, Lääne-Balkani piirkonna piiripolitsei suutlikkusega seotud vajaduste hindamise tulemustest ja soovitustest ning järgides Lääne-Balkani jurisdiktsioonide integreeritud piirihalduse strateegiate raames vastu võetud ELi integreeritud piirihalduse standardeid, tekkis vajadus, millele järgnesid ka mitme Lääne-Balkani tolliasutuse konkreetsed taotlused kaasata nad tegevusse, mis on seotud piirikontrolliga, mis on oluline osa ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastasest võitlusest. Kui jätta kõrvale piirkondlikes protsessides osalemine, ei ole enamiku jurisdiktsioonide tolliasutused osalenud üheski suutlikkuse suurendamise tegevuses, mis on seotud tulirelvade, nende oluliste osade, laskemoona ja lõhkeainete avastamisega piiripunktides, ning on väga oluline, et piiripolitsei ja tolliasutused reageeriksid ühiselt ja koordineeritult kogu ebaseadusliku tulirelvakaubandusega seotud kuritegevusele. Seetõttu on tolliasutuste jaoks ette nähtud sarnane, varem rakendatud ja praegu rakendatavatel parimatel tavadel põhinev lähenemisviis nagu piiri- ja kriminaalpolitsei jaoks ELi nõukogu otsuste 2018/1788 ja 2019/2111 alusel.

See komponent hõlmab järgmist:

— tugi ballistikalaborite suutlikkuse suurendamisele;

— tolliasutuste ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastu võitlemise suutlikkusega seotud vajaduste hindamine.

Projekti tulemused ja rakendamisnäitajad hõlmavad järgmist:

— ballistikalaborite varustus ja koolitus

— läbi viidud vajaduste hindamine.

4. Kasusaajad

Projekti otsesed kasusaajad on institutsioonid, kes vastutavad Lääne-Balkanil väike- ja kergrelvade kontrolli eest. Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Montenegro, Serbia, endise Põhja-Makedoonia, Moldova Vabariigi ja Ukraina siseasjade ametiasutused, politsei, piirivalve- ja tolliasutused saavad kasu kas nõuandvast toest, koordineerimise ja järelevalvega seotud jõupingutustest või suutlikkuse arendamisest, teadmiste suurendamisest, paranenud menetlustest ning kulutõhusast erivarustusest, mis on vajalikud väike- ja kergrelvade kontrolli poliitiliseks, operatiivseks ja tehniliseks edendamiseks. Kavandatud tegevused on täielikult kooskõlas tegevuskavaga ning partnerite väike- ja kergrelvade kontrolliga seotud prioriteetidega.

Lääne-Balkani, Ida-Euroopa ja liidu elanikud, keda väike- ja kergrelvade ulatuslik levik ohustab, saavad käesolevast projektist kasu kaudselt.

5. Liidu nähtavus

SEESAC võtab kõik asjakohased meetmed, millega teavitatakse, et projekti rahastab liit. Sellised meetmed viiakse ellu vastavalt komisjoni koostatud Euroopa Liidu välistegevuse alase teabe edastamise ja nähtavuse käsiraamatule. SEESAC tagab seega liidu panuse nähtavuse asjakohase kuvandiloome ja reklaami kaudu, millega toonitatakse liidu rolli, tagatakse liidu meetmete läbipaistvus ja suurendatakse teadlikkust käesoleva otsuse tegemise põhjustest, samuti liidu toetusest sellele otsusele ning selle toetuse tulemustest. Projekti käigus koostatavas materjalis esitatakse Euroopa Liidu lippu silmapaistval viisil kooskõlas liidu suunistega lipu nõuetekohase kasutamise ja kujutamise kohta.

Võttes arvesse, et kavandatavate tegevuste ulatus ja laad on väga erinevad, kasutatakse mitmesuguseid teavitusvahendeid, sealhulgas traditsioonilist ajakirjandust, veebisaite, sotsiaalmeediat ning teabe- ja reklaammaterjale, mis hõlmavad infograafikat, teabelehti, uudiskirju, pressiteateid ja vajaduse korral teisi materjale. Nähtavusnõudeid kohaldatakse ka projekti raames koostatavate trükiste, korraldatavate avalike sündmuste ja kampaaniate, hangitava varustuse ning teostatavate ehitustööde puhul. Selleks, et täiendavalt suurendada projekti mõju ning eri riikide valitsuste ja üldsuse, rahvusvahelise üldsuse ning kohaliku ja rahvusvahelise meedia teadlikkust, tuleb projekti iga sihtrühmaga suheldes kasutada asjakohast keelt. Erilist tähelepanu pööratakse uuele meediale ja esindatusele internetis.

6. Kestus

Tuginedes rakendusotsuste 2002/842/ÜVJP, 2010/179/ÜVJP, 2013/730/ÜVJP, 2016/2356/ÜVJP ja 2018/1788/ÜVJP rakendamisel saadud kogemustele ning võttes arvesse projekti piirkondlikku laadi, kasusaajate arvu ning kavandatud tegevuste arvu ja keerukust, on projekti rakendamise kestus 36 kuud.

7. Üldine korraldus

Käesoleva projekti tehnilise rakendamise eest vastutab UNDP, kes esindab SEESACi, mis on piirkondlik algatus, mis tegutseb UNDP ja piirkondliku koostöönõukogu (mis on Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) egiidi all. SEESAC kui Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse piirkondliku rakendamise kava täidesaatev asutus on Kagu-Euroopas läbiviidavate väike- ja kergrelvadega seonduvate tegevuste kontaktpunktiks, sealhulgas hõlbustades piirkondliku tegevuskava rakendamise koordineerimist.

SEESACi esindaval UNDP-l on üldine vastutus projekti tegevuste elluviimise eest ning ta vastutab projekti rakendamise eest. Projekti kestus on kolm aastat (36 kuud).

8. Partnerid

SEESAC rakendab projekti vahetult, tehes seda tihedas koostöös väike- ja kergrelvade komisjonide ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo, Montenegro, Serbia, Põhja-Makedoonia ja Moldova Vabariigi siseasjade ametiasutustega ning Ukraina asjakohaste institutsioonidega. Teised asutused osalevad aktiivselt ning teevad seda kooskõlas mitut sidusrühma hõlmava väike- ja kergrelvade kontrolli tervikliku lähenemisviisiga.

9. Aruandlus

Kirjeldavad aruanded ja finantsaruanded hõlmavad kogu projekti, mida on kirjeldatud asjaomases toetuslepingus ja sellele lisatud eelarves, ning seda hoolimata sellest, kas komisjon rahastab seda täielikult või on selle kaasrahastaja.

Kord kvartalis esitatakse kirjeldavad eduaruanded, et jäädvustada põhitulemuste saavutamisel tehtud edusammud ja neid jälgida.

(1) Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse piirkondliku rakenduskava rakendamise juhtrühm.

(2) SEESAC on aidanud UNODA-l rakendada projekti, millega toetatakse soolise aspekti arvessevõtmise poliitikaid, programme ja meetmeid võitluses väikerelvade salakaubaveo ja väärkasutamisega kooskõlas naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva tegevuskavaga ja rakendatakse nõukogu 17. detsembri 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/2011.

(3) Neid hindamisi on läbi viidud ELi nõukogu otsuse 2018/1788 rakendamise raames.

(4) ELi nõukogu otsuse 2018/1788 alusel kavandatud Ukraina hindamist ebaseadusliku relvakaubanduse vastase võitluse suutlikkuse osas ei ole läbi viidud.

(5) Projektid, mida rahastab Lääne-Balkani mitme partneriga sihtfond.