ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 on kehtestatud nõuded teatavatele kütustele, nimelt biokütustele, vedelatele biokütustele, biomasskütustele, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatele ja gaasilistele kütustele ning ringlusse võetud süsinikupõhistele kütustele, tagamaks, et neid saab kõnealuses direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel arvesse võtta üksnes juhul, kui need on toodetud säästvalt ja tänu neile jääb fossiilkütustega võrreldes märkimisväärne kasvuhoonegaaside heide tekkimata. Direktiivi artiklis 29 on sätestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid. Lisaks on direktiivi artiklis 26 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/807 (2) sätestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse ühelt poolt kindlaks, milliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste lähteainete maakasutuse kaudse muutuse risk on suur, ning teiselt poolt määratakse kindlaks, milliseid maakasutuse kaudse muutuse suure riskiga biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid, mis vastavad teatavatele tingimustele, võib sertifitseerida maakasutuse kaudse muutuse väikese riskiga kütustena. Direktiivi artikli 25 lõikes 2 on sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumid transpordis kasutatavate muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste kütuste ning ringlusse võetud süsinikupõhiste kütuste puhul. Direktiivi artikli 28 lõikes 2 nõutakse, et ettevõtjad sisestaksid liidu andmebaasi teabe mõnede transpordis kasutatavate taastuvkütustega (biokütused, biogaas ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised kütused) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütustega tehtud tehingute säästlikkuse näitajate kohta.
(7)

Selleks et kõik lepingust tulenev kasu oleks realiseeritav võimalikult kiiresti, peaksid lepinguosalised lepingu kiiresti sõlmima. Seepärast on ette nähtud, et liit ja selle liikmesriigid ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriigid teevad lepingule alla kirjutamisel avalduse (edaspidi „lepinguosaliste avaldus“), et nad võtavad kooskõlas oma kohaldatavate õigusnormidega kõik vajalikud meetmed lepingu võimalikult kiireks jõustamiseks.
(6)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2018/1240 põhineb Schengeni acquis’l, ja kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukohta kohta) artikliga 4 on Taani teatanud määruse (EL) 2018/1240 rakendamisest siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev otsus Taani suhtes siduv.
(8)

Võttes arvesse, et määrus (EL) 2018/1240 põhineb Schengeni acquis’l, on Taani teatanud, lähtudes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklist 4, et rakendab määrust (EL) 2018/1240 siseriiklikus õiguses. Seepärast on käesolev otsus Taani suhtes siduv.
(8)

12. ja 13. detsembril 2002 võeti Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu deklaratsioon, milles märgitakse, et Berliin-pluss-kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liidu liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel“ osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Brasiilia Liitvabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Brasiilia Liitvabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad kõnealuses määruses sätestatud tingimustel seaduslikult liikmesriikide territooriumil.
(3)

Lepingu artiklis 26 on sätestatud, et töökohariik võib nõuda Ühendkuningriigi kodanikelt, kellel on lepingu II jaotise alusel piirialatöötajate õigused, et nad taotleksid dokumenti, millega tõendatakse, et neil on kõnealuse jaotise alusel sellised õigused, ning et kõnealustel kodanikel on õigus saada selline dokument.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Uus-Meremaa on liidu kodanikele ja nende pereliikmetele välja andnud Cooki saarte, Niue ja Tokelau kohta. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Uus-Meremaa on Cooki saarte, Niue ja Tokelau kohta välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(3)

Selleks et tagada määruse (EL) 2022/585 võimalikult kiire kohaldamine ning tagada, et Iirimaa saaks määruses sätestatud paindlikkust täielikult ära kasutada, on asjakohane sätestada, et Iirimaa osalemine jõustub alates kuupäevast, mil Iirimaa teatas ametlikult oma soovist määrusega (EL) 2022/585 nõustuda ja olla sellega seotud.
(9)

Järjepidevuse ja selguse huvides on siiski asjakohane näha ette, et pädevad RKPd ja EKP jätkavad otsuses EKP/2010/10 (8) sätestatud nõuete järgimist väidetavate rikkumiste suhtes, mis on aset leidnud enne käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva, sealhulgas korduvate täitmata jätmiste suhtes, kus üks või mitu täitmata jätmise juhtumit on aset leidnud enne ja pärast käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva.
(162)

Selleks et tõendada, et ümberkorraldusabi eesmärk on soodustada sellise tegevuse või selliste piirkondade arengut, peab asjaomast abi andev liikmesriik tõendama, et abi eesmärk on hoida ära sotsiaalprobleeme või lahendada turutõrkeid. Ümberkorraldusabi spetsiifilises kontekstis märgib komisjon, et nagu on tunnistatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 43, on turult väljumine tegelikult oluline laiema tootlikkuse kasvu protsessi seisukohast, seega ei kujuta vaid ettevõtja turult väljumise takistamine endast piisavat põhjendust riigiabile. Vastupidi, päästmis- ja ümberkorraldusabi on kõige moonutavamad riigiabi liigid, kuna need takistavad turult väljumise protsessi. Teatavates olukordades võib raskustes oleva ettevõtja ümberkorraldamine siiski soodustada majandustegevuse või majanduspiirkondade arengut, ka väljaspool abisaaja tegevusvaldkonda. See kehtib juhul, kui sellise abi puudumise korral tooks abisaaja maksejõuetus kaasa turutõrkeid või sotsiaalprobleeme, mis pärsivad sellistest olukordadest mõjutatud majandustegevuse ja/või majanduspiirkondade arengut. Selliste olukordade mittetäielik loetelu on esitatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 44.
(4)

Kuigi direktiiviga (EL) 2017/2397 nõustutakse liidu ja CCNRi õigusraamistiku kooseksisteerimisega, ei tohi kõnealuse direktiivi tõhusust ohtu seada. Seega kohaldatakse RPNi sätteid, eelkõige selle artikli 3.02 lõike 1 teise lõigu, artikli 5.01 lõike 6 ning artiklite 13.01 ja 13.03 sätteid, ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2017/2397 kohaldamist liidu siseveeteedel, kui nimetatud direktiivis on sätestatud samasisulised nõuded. Eelkõige peavad liikmesriigid, kes on CCNRi liikmed, kohaldama direktiivi (EL) 2017/2397 artiklis 9 sätestatud menetlust, et teha kindlaks siseveeteede osad, kus on erilisi riske.
(3)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/825/EL (3) on sätestatud ENRD ja EIP võrgustike organisatsiooniline struktuur ja toimimine ning nende võrgustike tegevusstruktuur on järgmine: üldkogu, juhtrühm ja üldkogu alalised allrühmad. Tõhususe huvides on Euroopa ÜPP võrgustiku puhul asjakohane kasutada sarnast organisatsioonilist struktuuri.
(2)

Algatuse korraldajad on sõnastanud selle eesmärgid järgmiselt: „Selle algatuse eesmärk on hõlbustada spetsiifiliste õpiraskustega (st düsleksia, düskalkuulia, düsgraafia) inimeste juurdepääsu haridusele. Selliste puuetega õpilastel on raskusi hariduse omandamisega, kuna puuduvad teadmised selle teema kohta, puuduvad piisavad õppematerjalid ja eksamitingimused on ebaõiglased. Kuigi liikmesriigid on selle küsimusega eraldi tegelenud, tekitavad erinevused õpiraskuste määratlustes, erinevad avastamis- ja abistamismeetodid riikide vahele lõhe. Seega võidakse õpilasi kohelda teistes liikmesriikides erinevalt, mis võib pärssida nende aluslepingutes sätestatud vaba liikumise õigust, mis omakorda mõjutab nende haridust ja ühiskonda integreerumist. Käesolevaga palume komisjonil esitada ettepanek nõukogu soovituse kohta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 165 lõike 4 teisele taandele koos ühiste suunistega liikmesriikide valitsustele selle kohta, kuidas õpiraskusi avastada ja käsitleda. Õpiraskustega inimeste parem integreerimine haridussüsteemi oleks oluline samm, et tagada õiglased võimalused kõigile ELi kodanikele.“
(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 401/2009 (4) artikli 2 kohaselt peab Euroopa Keskkonnaamet Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu (Eionet) raames koguma, töötlema ja analüüsima andmeid eelkõige keskkonna kvaliteedi ja keskkonnale avaldatava surve, aga ka keskkonnale ohtlike kemikaalide kohta. Selleks et suurendada koostoimet olemasolevate Euroopa Keskkonnaameti loodud andmebaasidega, koondada teavet nimetatud käitiste keskkonnamõju kohta, parandada üldsusele ja poliitikakujundajatele kättesaadavaks tehtava teabe kvaliteeti ning hõlbustada võimalike riskide (nt doominoefekti) kindlakstegemist, on asjakohane, et Euroopa Keskkonnaamet loob komisjoni nimel direktiivi 2012/18/EL artikli 21 lõikes 3 ja artikli 21 lõikes 4 osutatud andmebaasid ja ajakohastab neid. Liikmesriigid peaksid neid andmebaase kasutama direktiivi 2012/18/EL artikli 18 lõikes 1 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud teabe esitamiseks.
(5)

Võttes arvesse, et mitut lepingu XV lisas loetletud liidu õigusakti on pärast lepingu sõlmimist muudetud või on need kehtetuks tunnistatud, on vaja nimetatud lisa ajakohastada, sealhulgas teatavate tähtpäevade kohandamise kaudu, et võtta arvesse edusamme, mida Ukraina on juba teinud oma õigusaktide ühtlustamisel liidu õigustikuga.
5)

Kui pädev asutus kasutab allhanget, delegeerimist või alltöövõttu kolmandatelt isikutelt, ei piira see tema vastutust. Seoses selliste ülesannetega, millel on või võib olla oluline mõju käesolevas lisas sätestatud nõuete täitmisele, võivad pädevad asutused kasutada allhanget, delegeerimist või alltöövõttu kolmandatelt isikutelt ainult ulatuses, milles nad on saanud eelneva kirjaliku nõusoleku (või tahteavalduse, mida loetakse nõusolekuks vastavalt punktile 6) vastavalt kas eurosüsteemi keskpankadelt või EKPSi keskpankadelt. Sellist nõusolekut ei ole vaja, kui kolmas isik on asjaomase pädeva asutuse ühine sidusettevõtja ning kui kõnealuse pädeva asutuse õigused ja kohustused jäävad olulisel määral samaks.
56)

Meetme eesmärk on toetada kultuuriprojekte, mille jaoks on keeruline turul rahastust leida, võttes arvesse projekti olemust (kultuuriteosed) ja seotud riske (tootmiskulud tekivad igal juhul, kuid puudub garantii, et mängule leidub huvilisi). Seega aidatakse kavaga katta osa selliste videomängude tootmiskuludest, mis on välja valitud tänu kultuuri edendamisse antavale panusele. Kõnealune toetusmehhanism põhineb eeldusel, et videomängude tootmiseks annavad toetust erainvestorid. Belgia on selgitanud, et otsetoetuste süsteemiga kaasneks suuremad haldus- ja finantskulud kui maksusoodustuste meetmega. Peale selle tuleks otsetoetust maksta varem kui võimaldada (nii ajutist kui ka lõplikku) maksuvabastust. Kuna kultuuriküsimuste eest vastutavad Belgia kogukonnad, piirdub Belgia föderaaltasandi audiovisuaalpoliitika maksusoodustuste korra kehtestamisega Belgia sotsiaalmajanduspoliitika raames. Erainvestorite kaasamisega soovib Belgia soodustada kultuurisektori vastastikuseid kontakte rahastajatega ja juurdepääsu eri rahastamisallikatele.
REEGEL 9

Otsused ja soovitused

3. Selleks esitab kaaseesistuja otsuse või soovituse eelnõu teksti kirjalikult teisele kaasesimehele kaubanduskomitee töökeeles. Teisel lepinguosalisel on aega üks kuu või ettepaneku teinud lepinguosalise määratud pikem ajavahemik, et väljendada oma nõusolekut otsuse või soovituse eelnõuga. Otsuste ja soovituste eelnõud loetakse vastuvõetuks, kui teine lepinguosaline on väljendanud oma nõusolekut ettepaneku teinud lepinguosalise määratud tähtaja jooksul, ning need kantakse reegli 8 lõike 4 kohaselt kaubanduskomitee koosoleku protokolli. Kui teine lepinguosaline ei väljenda oma nõusolekut, arutatakse kavandatud otsust või soovitust ja see võidakse vastu võtta kaubanduskomitee järgmisel koosolekul.
(5)

Kontrolli tulemuste, Ühendkuningriigi esitatud vabatahtliku parandusmeetmete kava ja kogu kättesaadava teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriigi ametiasutused on võtnud meetmeid, et tagada Ühendkuningriigi meremeeste väljaõppe ja diplomeerimise süsteemi vastavus STCW konventsiooni nõuetele. Samuti on komisjon jõudnud järeldusele, et on võetud asjakohased meetmed tunnistustega seotud pettuste vältimiseks.
(3)

Lisaks teatas Euroopa Ülemkogu oma 23.–24. juuni 2022. aasta järeldustes, et liit on endiselt kindlalt pühendunud täiendava sõjalise toetuse andmisele, et aidata Ukrainal kasutada oma võõrandamatut õigust kaitsta end Venemaa agressiooni vastu ning kaitsta oma territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust. Selleks kutsus Euroopa Ülemkogu nõukogu üles tegema kiiresti tööd, et veelgi suurendada sõjalist toetust.
(11)

Paljud teatises 2018/C 209/05 avaldatud harmoneeritud standardite viited on kustutatud. Rakendusotsusega (EL) 2019/919 on ette nähtud, et ülejäänud kõnealuses teatises avaldatud harmoneeritud standardite viited kustutatakse. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks teatis 2018/C 209/05 kehtetuks tunnistada. Selleks et anda tootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks asjaomaste standardite läbivaadatud versioonidega, tuleks jätkata teatise 2018/C 209/05 kohaldamist kuni kuupäevadeni, mil selles teatises avaldatud viited harmoneeritud standarditele kustutatakse. Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates sellise standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjakohastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,
Artikkel 5

Dokumendid

1. Kui erikomitee arutelude aluseks on kirjalikud tõendavad dokumendid, siis sekretariaat nummerdab need dokumendid ning saadab need laiali erikomitee dokumentidena.
(3)

20 liikmesriiki on OIV liikmed. Neil liikmesriikidel on võimalus esitada OIV resolutsioonieelnõudele muudatusettepanekuid ning järgmisel OIV üldkogu istungil 4. novembril 2022 palutakse neil need OIV resolutsioonieelnõud vastu võtta.
(6)

2011. aasta ESP koodeksi muudatuste eesmärk on rakendada rangemaid nõudeid ballastitankide ja tühjade ruumide ülevaatuse kohta, et lahendada ohutusprobleemid, mis tuvastati lipuriigi mereohutusalase uurimise käigus seoses puistlastilaeva MV Stellar Daisy kadumisega 2017. aastal. Liit peaks kõnealuseid muudatusi toetama, kuna need suurendavad laevade ohutust.
(36)

Peale selle väitis Copa-Cogeca ärakuulamisel, et liidu tootmisharu esitatud kasumlikkuse andmed ei ole läbipaistvad ega esinduslikud. Nagu on märgitud põhjenduses (29), sai komisjon andmeid, mis näitasid, et koostööd tegevad liidu tootjad, kelle toodang moodustab suurema osa liidu toodangust, on kahjumis. See kasumlikkuse näitaja põhines liidu tootjate UANi käibel ja kuludel. Kuna see teave oli konfidentsiaalne, võis avaldada ainult koondandmed kõigi koostööd tegevate liidu tootjate kohta. Peale selle, nagu märgiti eespool põhjendustes (32) ja (35), ei tundu Copa-Cogeca ise eitavat, et liidu tootmisharu kannatab olulist kahju.
1)

Komisjon tagab, et liidu nimel heakskiitmine: a) on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega; b) on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomaste reeglitega ja et selle puhul võetakse arvesse rannikuriikide ühist haldamist; c) selle puhul võetakse arvesse komisjonile saadetud uusimat statistilist, bioloogilist ja muud asjaomast teavet.
Artikkel 3

Üleminekusätted asutustele, kes asuvad teistes liikmesriikides, mille rahaühik on euro

1. Horvaatias asuvate asutuste ülemineku hoidmisperiood ei mõjuta määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 8 kohaselt teistes liikmesriikides, mille rahaühik on euro, asuvate asutuste suhtes kohaldatavat hoidmisperioodi.

2. Teistes liikmesriikides, mille rahaühik on euro, asuvad asutused võivad otsustada oma reservibaasist hoidmisperioodidel 21. detsembrist 2022 kuni 7. veebruarini 2023 ja 8. veebruarist kuni 21. märtsini 2023 maha arvata kohustused Horvaatias asuvate asutuste ees, olenemata sellest, et kohustusliku reservi arvutamise ajal ei ole need asutused määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 3 lõikes 3 osutatud kohustusliku reservi nõudega hõlmatud asutuste loetelus.
(8)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et töödeldud toote tohib turule lasta üksnes juhul, kui kõik toimeained, mis sisalduvad biotsiidis, millega seda on töödeldud või mida see sisaldab, on kantud kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt koostatud nimekirja seoses asjakohase tooteliigi ja kasutusega või kõnealuse määruse I lisasse ning täidetud on nendes sätestatud tingimused või piirangud. Madalmaade seisukoht on, et biotsiidi kasutamisel tekib vastuvõetamatu mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, mistõttu tootega töödeldud või seda sisaldavate esemete turule laskmiseks ja kasutamiseks on vaja võtta riskivähendamismeetmeid, mida tuleb kajastada biotsiidi loal. Rakendusmäärusega (EL) 2015/1609 kehtestatud tingimused ei hõlma konkreetseid propikonasooliga töödeldud või seda sisaldavate esemete turule laskmiseks võetavaid riskivähendamismeetmeid, ning see rakendusmäärus ei anna võimalust, et liikmesriikide pädevad asutused võiksid tooteliiki 7 kuuluvate, propikonasooli sisaldavate biotsiidide loa raames sellised riskivähendamismeetmed kehtestada, mis oleks vajalik selleks, et tegeleda kindlaks tehtud vastuvõetamatu ohuga inimeste tervisele ja keskkonnale, mis ilmneb biotsiidiga töödeldud või seda sisaldavate esemete kasutamisel.
(2)

Korraldajate sõnul on algatuse eesmärk „saavutada, et Euroopa avalikes ja eraisikutele kuuluvates toidu- ja joogimüügikohtades oleks alati olemas vegantoidu ja -jookide valiku võimalus. „Vegantoidu Euroopa kodanikualgatus“ on suunatud veganitele ja kõigile, kes tunnustavad õigust vegantoidu ja -jookide valiku võimalusele, soovivad parandada taimse toidu kättesaadavust ELi tarbijatele igapäevaelus ning osaleda võitluses kliimamuutusega. Vegantoit saadakse julmusteta, ilma loomi ekspluateerimata ja surmamata ning selle tarbimine kajastab avalikkuse suurt tähelepanu loomade õiguste kaitsele. Vegantoidu tarbimine muudab seda, kes ja kus toitu toodab, sunnib ümber korraldama logistikat ning põhjustab struktuurseid muutusi. See kõik aitab vähendada saastet. „Vegantoidu Euroopa kodanikualgatus“ taotleb, et kehtestataks kohustus pakkuda Euroopa toidu- ja joogimüügikohtades vegantoidu ja -jookide valiku võimalust lootuses, et Euroopa kodanike osalemine aitab kaasa sellise ELi õigusakti vastuvõtmisele. See tooks palju kasu kogu maailmale – leevendaks kliimakriisi, pidurdaks liikide väljasuremist ja metsade hävimist, parandaks maakasutust, aitaks kaitsta mereelustikku ning vähendaks toidu raiskamist ja alatoitlust.“
(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus võetav seisukoht seoses kodukorra kavandatava muudatusega, mis puudutab välisaudiitori lepingu kestust. Kavandatava muudatuse eesmärk on parandada rahvusvahelise teraviljanõukogu rahalist jätkusuutlikkust ning seega on muudatus liidu huvides,
(6)

Kemikaaliameti arvamuse kohaselt ei saa eeldada, et tooteliiki 12 kuuluvad metüleenditiotsüanaati sisaldavad biotsiidid vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõike 1 punkti b alapunktides iii ja iv ning punktis c sätestatud kriteeriumidele, tõlgendatuna koostoimes kõnealuse direktiivi artikli 10 lõikega 1. Taotleja ei esitanud piisavalt kvaliteetseid andmeid, et täita direktiivi 98/8/EÜ IIA lisa II jaotise punktis 2.7 („Toimeaine puhtuseaste, väljendatuna vastavalt asjaoludele g/kg või g/l“), punktis 2.8 („Lisandite ja lisaainete (nt stabilisaatorid) identsusandmed, nende struktuurivalemid ning võimalik sisaldus, väljendatuna vastavalt asjaoludele g/kg või g/l“) ja punktis 4.1 („Analüüsimeetodid puhta toimeaine ja vajaduse korral asjakohaste lagunemissaaduste, isomeeride ja toimeaine muude lisandite ja lisaainete (nt stabilisaatorid) määramiseks“) sätestatud andmenõudeid. Seetõttu ei olnud võimalik kinnitada toimeaine minimaalset puhtust ega kehtestada metüleenditiotsüanaadi võrdlusspetsifikatsiooni. Lisaks ei olnud võimalik kinnitada, et (öko)toksikoloogiliste uuringute tegemiseks kasutatud materjal vastab esitatud spetsifikatsioonile, ega teha (öko)toksikoloogiliste andmete puudumise tõttu järeldusi lisandite mõju kohta. Keskkonnaohu hindamisel tuvastati vastuvõetamatud riskid ja ühtegi sobivat riskivähendusmeedet ei olnud võimalik kindlaks teha.
(39)

Võttes arvesse tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangut, on Belgia ja Luksemburgi teatatud täiendavad kogukulud seoses põhjendustes (30)–(38) osutatud läbilaskevõime suurendamise meetmetega palju väiksemad kui kõrvalekalle põhjendustes (23) ja (26) osutatud kogu liitu hõlmavast kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajalisest suundumusest. Seega, isegi kui nõustuda, et kõik need meetmed on kohalike läbilaskevõime eesmärkide saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed, on selge, et kõrvalekalle pikaajalisest kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusest ületab rahaliselt nende meetmetega seotud lisakulud. See kõrvalekaldumine ei tulene seega üksnes kindlaksmääratud lisakuludest, mis on tingitud läbilaskevõimega seotud põhilises tulemusvaldkonnas kohalike tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalikest meetmetest.
(5)

Vastuseks 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa agressioonisõjale Ukraina vastu on liit võtnud piiravad meetmed, millega keelatakse Venemaa lennuettevõtjatel, Venemaal registreeritud õhusõidukitel ja mujal kui Venemaal registreeritud õhusõidukitel, mis on Venemaa füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse omanduses, renditud või muul viisil tema kontrolli all, liidu territooriumil maanduda, sealt õhku tõusta ja sealt üle lennata. Need piiravad meetmed ja Venemaa vastumeetmed on muutnud lennuliiklust Euroopa õhuruumis. Teatavaid liikmesriike on tõsiselt mõjutanud muutused nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis toimuvate ülelendude arvus. ELi tasandil on täheldatud mõju lendude arvule siiski piiratud, vastupidiselt lennuliikluse järsule vähenemisele kogu Euroopas, mis tulenes COVID-19 pandeemia puhkemisest.