Nõukogu määrus (EÜ) nr 2094/2002,

26. november 2002,

millega kehtestatakse Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse Indoneesiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga importi käsitlev menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artikleid 14 ja 15,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1411/2002 [2] (edaspidi "ajutine määrus") kehtestati ajutine tasakaalustav tollimaks Indiast pärit CN-koodi 54023300 alla kuuluva tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ühendusse importimise suhtes. Indoneesiale määratud subsiidiumi summa oli de minimis ning seetõttu kõnealuse maa suhtes ajutist tasakaalustavat tollimaksu ei kehtestatud.

(2) Samal ajal kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1412/2002 [3] ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes.

(3) Tuletatakse meelde, et subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2000 kuni 30. septembrini 2001 (uurimisperiood). Ajutises määruses avastati tehniline viga ning on kinnitust leidnud, nagu ilmneb järgmistest tabelitest, et kahju analüüsi seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1996 (mitte 1. oktoobrist 1997, nagu esitatakse ajutises määruses) kuni uurimisperioodi lõpuni (vaatlusalune periood). See periood valiti ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra arengu üldanalüüsi põhjal, arvesse võttes Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi suhtes 1996. aastal kasutuselevõetud dumpinguvastaste abinõude mõju.

B. JÄRGNENUD MENETLUS

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(4) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised meetmed, esitas mitu huvitatud asjaosalist kirjalikke märkusi. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2026/97 (edaspidi "algmäärus") artikli 11 lõikega 5 anti kõigile huvitatud asjaosalistele, kes seda taotlesid, võimalus esitada komisjonile oma selgitused.

(5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja selle õigsuse kontrollimist.

(6) Kõikidele asjaosalistele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti anda lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise soovitus ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Peale selle anti neile aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(7) Peale komisjoni juba algstaadiumis tehtud kontrollkäikude külastati pärast ajutiste meetmete kehtestamist äriühingut Unifi Textured yarns Ltd, mis on Iirimaal asuv ühenduse tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootja.

(8) Huvitatud asjaosaliste esitatud suulised ja kirjalikud märkused arutati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(9) India eksportivad tootjad väitsid, et komisjon ei võtnud analüüsimisel arvesse, et ühenduses on tekstureeritud polüesterfilamentlõnga kolm eri turuosa, mida väidetavalt tõendab keskmiste müügihindade oluliselt erinev tase olenevalt sellest, kas tekstureeritud polüesterfilamentlõng on pärit Indiast, muust kolmandast riigist või toodetud ühenduse tootmisharus. Seda kinnitas kõnealuste eksportivate tootjate arvates asjaolu, et ühenduse tootmisharu keskmine hind oli uurimisperioodil üle 50 % kõrgem India impordihinnast, mis väidetavalt viitab sellele, et ühenduses toodetud tekstureeritud polüesterfilamentlõng ei ole igas suhtes samasugune, nagu on Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõng.

(10) Tuleks meenutada algselt kehtestatud seisukohta, et tekstureeritud polüesterfilamentlõnga eri liikide ja kvaliteediklasside füüsikalistes põhiomadustes ja kasutamises ei ole olulisi erisusi ning nimetatud asjaolude tõttu tuleks kõnealuse menetluse kohaldamisel lugeda kõik tekstureeritud polüesterfilamentlõnga eri liigid üheks tooteks. Samuti lepiti algselt kokku, et Indias toodetud ja ühendusse eksporditud tekstureeritud polüesterfilamentlõngal on ühenduse tootjate valmistatud tekstureeritud polüesterfilamentlõngaga võrreldes samad füüsikalised põhiomadused ja kasutus ning seetõttu tuleks see lugeda samasuguseks tooteks algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses. Selle põhjal ei saa müügihindade erinevust pidada toote samasugusena käsitlemise kriteeriumiks.

(11) Peale selle, turu osadeks jaotumise väite kohta ei toodud esile ega leidunud ühtki objektiivsetele kriteeriumidele tuginevat tõendit selge eraldusjoone kohta, mis oleks võinud kinnitada järeldust, et Indiast imporditud ja ühenduse tootmisharus valmistatud toode on eri tooted. Müügihinda üksinda ei peeta turusegmentide kindlaksmääramisel piisavaks elemendiks, eeskätt dumpingut ja subsideerimistegevust silmas pidades. Tooteliikide puhul esinev hinnavahe, mis tõepoolest hõlmab eri hinnakujunduselemente, võetakse arvesse hinna allalöömise ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutustes, nagu on selgitatud põhjenduses 46.

(12) Eespool nimetatud põhjustel lükati väide tagasi ning vastavalt sellele kinnitati järeldused, mille kohaselt tuleks tekstureeritud polüesterfilamentlõnga käsitleda ühe tootena ning üldanalüüsi tegemisel sellest lähtuda.

(13) Uusi märkusi ei ole esitatud ja seega kinnitatakse vaatlusaluse toote ja samasuguse toote mõiste, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 14–16.

D. SUBSIIDIUMID

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

I. INDIA

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Valikuuring

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(14) Subsideerimist Indias uuriti algmääruse artikliga 27 ettenähtud korras. Pärast ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamist ei ole India eksportivaid tootjaid hõlmava valimi moodustamise kohta esitatud ühtki märkust ja seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 17–23 esitatud järeldused.

2. Ekspordijärgsed imporditollimaksude hüvituskavad – DEPB (Duty Entitlement Passbook Schemes)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(15) Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid üks eksportiv tootja ning tootmisharu esindav ühendus Indias, et äriühing oli lõpetanud DEPB-litsentside kasutamise uurimisperioodil ning seetõttu ei tuleks selle äriühingu puhul kava tasakaalustada.

(16) Äriühing ei ole vaidlustanud järeldusi, et on kasutanud ekspordijärgset DEPB-kava uurimisperioodil ning et kava on Indias endiselt kasutusel. DEPB-kavast saadud kasu arvutati litsentsidega määratud krediidi alusel, mis on ära kasutatud või üle kantud (müüdud) uurimisperioodi ajal. Seega väide, et äriühing ei saanud enam DEPB-litsentse ja hakkas uurimisperioodil kasutama teist kava, ei muutnud asjaolu, et ettevõte tegelikult kasutas ja müüs DEPB-litsentse uurimisperioodil ning et kava oli ja on endiselt äriühingus kasutusel. Sellest tulenevalt otsustati, et äriühing sai DEPB-kava alusel kasu uurimisperioodil ning ei ole põhjust järeldada, et äriühing ei kasuta kõnealust kava ära tulevikus.

(17) Kaks eksportivat tootjat väitsid, et kasutasid DEPB-kavast saadud kasu ainult selleks, et osta vaatlusaluse toote tootmiseks vajalikku toormaterjali ning seetõttu ei tohiks seda käsitleda tasakaalustatava subsiidiumina.

(18) Nagu esialgsetes järeldustes on juba nimetatud, ei ole DEPB-kava lubatud vähendamis-/tagastussüsteem algmääruse I, II ja III lisa tähenduses. Eksportija ei ole kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tegelikult tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Sellise krediidi alusel imporditud kaupa võib müüa siseturul või kasutada muul viisil. Peale selle võib litsentse vabalt müüa. Uurimine on näidanud, et üks kõnealustest ettevõtetest müüs uurimisperioodi jooksul üle 90 % ja teine üle 60 % oma DEPB-litsentsidest. Seetõttu järeldati, et kõnealuste äriühingute DEPB-kavast saadav kasu oli tasakaalustatav subsiidium.

(19) Üks eksportiv tootja väitis, et ekspordijärgse DEPB-kava alusel saadud kasu aluseks tuleks võtta ainult vaatlusaluse toote ehk tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordiga seoses antud DEPB-litsentside summa.

(20) Asjaolu, et selliseid litsentse võib kasutada mis tahes liiki impordi puhul või isegi üle anda, ei võimaldanud tervikkasu jaotada eri toodete põhjal. Muude kui vaatlusaluste toodete litsentse võib kasutada ka sisendite importimiseks, mis on otse või kaudselt vajalikud tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmisel. Seetõttu tuleks kinnitada ekspordijärgse DEPB-kavast uurimisperioodi kestel saadava kasu jaotamine ekspordi kogukäibe põhjal (ajutise määruse põhjendused 40 ja 41).

(21) Üks eksportiv tootja taotles ka mitmeid hüvitisi seoses oletatavate kuludega, nagu on näiteks maksuvähendus, intress ja valuutakursi muutuste kahjum.

(22) Algmääruse artikli 7 lõike 1 punktis a määratletud tähenduses võib subsiidiumi kogusummast maha arvata ainult subsiidiumi saamise tingimustele vastamisega või subsiidiumi saamisega seotud vältimatud kulud. Seega ei ole eksportija taotletud oletatavate kulude hüvitised maha arvatavad kehtestatud tasakaalustatava subsiidiumi summast.

(23) Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 31–41 esitatud järeldused.

3. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava – EPCG-kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(24) Üks eksportiv tootja väitis, et EPCG-kasu tuleks jaotada kogukäibe põhjal (eksport ja omamaine), võttes arvesse, et kõnealuse kava alusel saadud kapitalikaupa on kasutatud nii omamaiseks tarbimiseks kui ka ekspordiks mõeldud tootmises.

(25) Märgitakse, et EPCG on selgelt subsiidiumide kava, mis sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Litsentsi ei ole võimalik saada kohustuseta kaupa eksportida. Seda järeldust ei ole vaidlustatud.

(26) Seetõttu ekspordisubsiidium, see tähendab käesoleva kava alusel soetatud kapitalikauba vabastamine tollimaksust, tuleks jaotada ekspordikäibe põhjal.

(27) Sama eksportiv tootja väitis veel, et EPCG-kasu arvutamisel tuleks aluseks võtta ainult investeering, mis on kasutatud asjaomase toote, see tähendab tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmiseks.

(28) Kõnealune eksportiv tootja ei ole EPCG-litsentse saanud mitte ainult vaatlusaluse toote (tekstureeritud polüesterfilamentlõng), vaid ka muude toodete tootmiseks, nagu on rööbistatud polüesterlõng, mis on põhisisend tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmisel. Rööbistatud polüesterlõnga toodeti kolmes eri üksuses ning müüdi valmistootena või kasutati eri toodete tootmisel.

(29) Äriühingu raamatupidamisaruannete põhjal ei olnud võimalik tuvastada, millist kapitalikaupa või kui suurt osa kapitalikaubast kasutati tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmiseks. Seetõttu otsustati, et kogu EPSG-litsentsidest saadud kasu, võrrelduna ekspordi kogukäibega, on kõige asjakohasem viis subsiidiumi suuruse määramiseks.

(30) Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 42–49 esitatud järeldused.

4. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(31) Pärast ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamist avastati tehniline viga valimivälistele koostööd tegevatele äriühingutele kehtestatud subsiidiumi kogusummas. Eelkõige oleks valimivälistele koostööd tegevatele äriühingutele ajutise määruse põhjenduses 69 kehtestatud 5,0 % väärtuseline subsiidiumisumma pidanud olema 5,2 %.

(32) Tootmisharu esindav ühendus Indias väitis, et kolme uuritud äriühingu tegelik kaalutud keskmine subsiidiumisumma oli allpool miinimumtaset ning seetõttu "tuleks menetlus lõpetada EÜ vastavas pretsedendiõiguses ettenähtud korras".

(33) Ajutise määruse põhjenduses 69 sätestatu põhjal on kõigile eksportivatele tootjatele Indias määratud subsiidiumisummad ulatusega 1,0 % kuni 9,1 %. Ainult ühe äriühingu puhul leiti, et subsiidiumisumma oli alla Indias kehtiva 3 % de minimis läve.

(34) Üleriigiline kaalutud keskmine subsiidiumisumma koos kõigi ajutise määruse põhjenduses 69 kehtestatud subsiidiumisummadega on 3,9 %, seega üle de minimis läve. Seetõttu ei ole põhjust lõpetada menetlust India vastu.

(35) Muid muudatusi ajutise määruse põhjendustes 68 ja 69 kehtestatud subsiidiumisummades ei olnud vaja teha. Seetõttu kinnitatakse järgmised järeldused:

Subsiidiumi liik | Ekspordi edendamise piirkonnad (Export Promotion Zones – EPZ)/ Ekspordile orienteeritud üksused (Export Oriented Units – EOU) | Ekspordijärgne DEPB -kava | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava, EPCG-kava | Tulumaksuvabastuse skeem | Eelkinnituslitsents | Kokku |

IndoRama Synthetics Limited | | 2,9 % | 1,2 % | | | 4,1 % |

Reliance Industries Limited | | 0,4 % | | 0,6 % | | 1,0 % de minimis |

Welspun Syntex Limited | | 9,1 % | | | | 9,1 % |

Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse | | | | | | 5,2 % |

Kõik teised äriühingud | | | | | | 9,1 % |

II. INDONEESIA

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(36) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole esitatud märkusi seoses järeldusega Indoneesia de minimis subsiidiumi suuruse kohta. Seetõttu tuleks ajutise määruse põhjendustes 70–74 esitatud järeldused kinnitada ning sellele vastavalt lõpetada Indoneesiaga seotud menetlus.

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÕISTE

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(37) Dupont SA, üks koostööd tegevatest ühenduse tootjatest, kes oli algstaadiumis hõlmatud ühenduse tööstusharu mõistega, lõpetas varsti pärast ajutiste meetmete kehtestamist tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmise ühenduses täielikult, põhjuseks väidetavalt madalad impordihinnad ühenduse turul. Olukorra lõplikku iseloomu silmas pidades peeti vajalikuks otsustada, et Dupont SA ei ole enam ühenduse tootmisharu osa. Sellest tulenevalt leiti, et lõplike järelduste kindlaksmääramisel peaks ühenduse tootmisharu mõiste hõlmama kahte allesolevat koostööd tegevat ühenduse tootjat ning need on UNIFI Textured yarns Ltd ja Sinterama Spa.

(38) Seetõttu kontrolliti, kas kõnealuse kahe äriühingu toodang moodustab endiselt olulise osa ühenduse toodangust, nagu on sätestatud algmääruse artikli 10 lõikes 8. Leiti, et kahe olemasoleva koostööd tegeva ühenduse tootja toodang kokku moodustab 30 % samasuguse toote kogutoodangust ühenduses uurimisperioodi kestel. See ületab eespool nimetatud artikliga ettenähtud 25 % läve. Seepärast moodustavad need kaks äriühingut ühenduse tootmisharu täielikus kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 1.

(39) India eksportivad tootjad väitsid, et esialgne kahjuanalüüs tehti ainult ühenduse tootjate väiksema osa seisundi põhjal. Nende väited tuginesid asjaolule, et kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kes tegid uurimise käigus koostööd, ei esindanud põhiosa ühenduse toodangust.

(40) See väide ei pea paika ning lükati tagasi, sest kahe allesoleva äriühingu toodang moodustab üle 25 % ühenduse kogutoodangust. Seepärast kinnitatakse, et kõnealused kaks tootjat moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

F. KAHJU

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Ühenduse tarbimine

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(41) Uue teabe puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 84–85 kirjeldatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta. Ühenduse tarbimine arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Ühenduse tarbimine | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 |

1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 |

2. Subsideeritud import Indiast

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

India import | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Turuosad | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Hinnad | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(42) Absoluutarvestuses suurenes India impordimaht vaatlusalusel perioodil peaaegu kolm korda, tõustes 7583 tonnilt 1996. aastal 22683 tonnini uurimisperioodi kestel. Tuleks märkida, et ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini, mil ühenduse kogutarbimine vähenes, India import peaaegu kahekordistus.

(43) India impordi turuosa ühenduses suurenes 2,7 protsendilt 1996. aastal 6,7 protsendini uurimisperioodi kestel. Paralleelselt impordimahtude kiire kasvuga 1999. aastast uurimisperioodini suurenes nende turuosa 3,3 protsendilt 6,7 protsendini, kusjuures ühenduse kogutarbimine vähenes.

(44) Keskmine impordihind esmalt tõusis ajavahemikul 1996–1997 ning seejärel langes. Hinnatase oli madalaim 1999. aastal.

(45) Kuna uued märkused India impordi mahu ja hinna kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 86–88 kirjeldatud esialgsed järeldused.

(46) Silmas pidades eespool nimetatud muudatusi ühenduse tootmisharu koosseisus, on hinna allalöömisega seotud arvutused uuesti üle vaadatud. Ajutise määruse põhjendustes 89–92 kirjeldatud hinna allalöömise marginaalide arvutamise metoodikat siiski ei muudetud. Tuletatakse meelde, et hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga eri liikide hindu ühenduse tootmisharus toodetud ja müüdud sama liiki tekstureeritud polüesterfilamentlõnga hindadega. India eksportivad tootjad pakuvad üldiste keskmiste hindade võrdlust, kuid selles jääksid arvesse võtmata eri tooteliigid, ning see viiks eksitavate tulemusteni.

(47) Selle põhjal jäävad ülevaadatud hinna allalöömismarginaalid, väljendatuna ühenduse tootmisharu hindade protsendimäärana, uurimise käigus koostööd teinud eksportivatele tootjatele vahemikku 23 %–28 %.

(48) Silmas pidades asjaolu, et ühele India eksportivale tootjale määratud subsiidiumisumma oli allpool miinimumtaset, uuris komisjon, kas kõnealuse subsideerimata impordi väljaarvamine muudaks märkimisväärselt eespool nimetatud järeldusi. Selle põhjal leiti, et India subsideeritud impordi kasv peaks olema nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses võrreldav; teiste sõnadega, see kahekordistus ajavahemikul 1996. aastast uurimisperioodini, ning veelgi täpsemalt, see kahekordistus ka 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal pärast 1999. aastal toimunud langust. Isegi kui keskmiste impordihindade osas peaks vaatlusaluse perioodi jooksul väljenduma kasvutendents, lööksid Indiast pärit impordi hinnad ikkagi ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodi kestel märkimisväärselt, see tähendab 23 %–28 % alla. Seetõttu järeldatakse, et isegi juhul, kui de minimis kahjumarginaaliga äriühingu import jätta eespool nimetatud analüüsimisel arvesse võtmata, oleksid selle põhjal tehtud järeldused samad.

3. Ühenduse tootmisharu olukord

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(49) Pärast ühenduse ühe koostööd tegeva tootja eespool nimetatud väljaarvamist ühenduse tootmisharu mõistest on sellele vastavalt üle vaadatud esialgu kindlaksmääratud kahjunäitajad. Järgmise tabeli andmed näitavad kahe olemasoleva koostööd tegeva ühenduse tootja kahjunäitajate arengut vaatlusalusel perioodil. Ühenduse tootmisharu koosneb kahest ühenduse tootjast ning konfidentsiaalsuse huvides on andmed indekseeritud.

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tootmismaht | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(50) Ühenduse tootmisharu tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Tuleks märkida, et oluline suurenemine toimus ajavahemikul 1996–1998. Seejärel oli tootmismahu liikumiskõver ebaühtlane ning jõudis uurimisperioodil 1998. aasta tasemele.

(51) Tootmisvõimsus määrati kindlaks paigaldatud seadmete teoreetilise maksimaalse tunnivõimsuse põhjal, mis korrutati aastase teoreetilise töötundide arvuga, kusjuures võeti arvesse tehnohooldustööd ja muud samalaadsed tootmiskatkestused.

(52) Tootmisvõimsus arenes kahes etapis. Esimene suurenemine toimus aastatel 1996–1998, mil tõus oli 16 %. Märgitakse, et ka ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas kõnealusel perioodil võrreldaval määral, andes tulemuseks püsiva ja kõrge tootmisvõimsuse rakendusastme. Teine suurenemine toimus ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini, mille jooksul tootmisvõimsus suurenes umbes 14 %. Sellel ajavahemikul püsis tootmise tase suhteliselt stabiilsena, millega on seletatav tootmisvõimsuse rakendusastme langus.

Varud (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Varud | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(53) Varude taseme langust aastatel 1996–1999 seletatakse müügimahu tähelepanuväärse suurenemisega, eriti võrrelduna tootmismahuga samal ajavahemikul. Edaspidi varude tase tõusis müügimahu olulise vähenemise tõttu, kusjuures tootmine veidi suurenes.

Müügimaht, turuosa ja kasv (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Turuosad | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(54) Ühenduse tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Müügimaht jõudis kõrgtasemele 1998. aastal (tõus 21 % võrreldes 1996. aastaga) ning langes siis 13 % võrra järgmisel ajavahemikul.

(55) Ajavahemikul 1996–1998 oli ühenduse tootmisharu müügimahu suurenemine, võrreldes tarbimise üldise arenguga ühenduses, vähem märkimisväärne. Seejärel oli selle langus tunduvam kui tekstureeritud polüesterfilamentlõnga üldise nõudluse vähenemine, mida täheldati ühenduses 1998. aastast uurimisperioodini. Sellega on seletatav asjaolu, et turuosad pidevalt vähenesid.

(56) India eksportivad tootjad väitsid, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma kõigi ühenduse tootjate turuosa arengut vaatlusalusel perioodil, mitte ainult ühenduse tootmisharu turuosa arengut. See oleks näidanud turuosa üldist suurenemist.

(57) Tuleks märkida, et algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt peetakse kahju tuvastamisel silmas ühenduse tootmisharule tekitatud olulist kahju. Seepärast piirdutakse kahju tuvastamisel nende koostööd tegevate ühenduse tootjate üldise majandusliku olukorraga, kes moodustavad ühenduse tootmisharu, nagu on määratletud põhjenduses 40. Peale selle selgub põhjenduse 86 tabelist, et ka muude ühenduse tootjate turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärses ulatuses. Tegelikult on muude ühenduse tootjate osa hinnatud seoses kahju põhjustamise uurimisega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

Müügihind (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Keskmine müügihind | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(58) Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind püsis aastatel 1996–1998 stabiilsena ning langes 5 % võrra järgmisel ajavahemikul. Tuletatakse meelde, et uurimisperioodi jooksul ühenduse turul müüdud võrreldavate tooteliikide hindade võrdlemise põhjal määrati kindlaks hinna allalöömismarginaalid 23 %–25 %.

Tasuvus (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Tasuvus | 100 | 125 | 106 | 40 | - 223 | - 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(59) Ühenduse tootmisharu tasuvus netomüügituluna ühenduse turul vähenes järsult vaatlusaluse perioodi jooksul, langedes positiivselt tasemelt 1996. aastal märkimisväärselt negatiivsele tasemele uurimisperioodi jooksul.

Investeeringud ja kapitali kaasamise võime (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Investeeringud | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(60) Investeeringute tase oli eriti kõrge aastatel 1996 ja 1998 ning see on seostatav tootmisvõimsuse kasvuga. Uurimisperioodil oli investeeringuid kõnealuste aastatega võrreldes äärmiselt vähe.

(61) Ühenduse tootmisharul ei olnud vaatlusaluse perioodi algul erilisi raskusi kapitali kaasamisega väljastpoolt tulevatelt rahastajatelt või emaettevõtjate kaudu. Kuid võttes arvesse kadude taset uurimisperioodil, kahanes kapitali kaasamise võime uurimisperioodil tõsiselt.

Investeeringutasuvus (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

ROA | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(62) Kasum netovaralt (väljendab tasuvust protsendimäärana ühenduse tootmisharu koguvarast) võeti käeoleval juhul adekvaatseks näitajaks.

(63) Netovaralt saadava kasumi areng vastas tasuvusnäitajatele ning viitas selgesti ühenduse tootmisharu varalise seisundi halvenemisele, eriti 1998. aastale järgneval perioodil.

(64) India eksportivad tootjad seadsid kahtluse alla netovaralt saadava kasumi taseme tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ja selle tootmiseks kasutatud põhitooraine (rööbistatud polüesterlõnga) hindade liikumise põhjal. Väideti, et tekstureeritud polüesterfilamentlõnga keskmine müügihind tõusis rohkem kui rööbistatud polüesterlõnga ostuhind ning selle tulemusena peaks netovaralt saadava kasumi liikumine olema positiivne.

(65) Esmajoones tuleks märkida, et ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini oli tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ja rööbistatud polüesterlõnga keskmise hinna liikumine samalaadne. Teiseks tuleks arvesse võtta teised kuluelemendid, see tähendab muu kasutatud materjal ja tootmiskulud. Kõiki neid elemente on kontrollitud ja need on arvesse võetud tasuvuse ja investeeringutasuvuse määramisel vaatlusalusel perioodil. Selles osas tuleks arvesse võtta ka varade väärtuse areng. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

Rahakäive (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Rahakäive | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(66) Rahakäibe näitajad kinnitasid ühenduse tootmisharu varalise seisundi halvenemist. See jäi siiski positiivseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning saavutas kõrgtaseme 1999. aastal. Kõrgtase on peamiselt seotud sularaha sissevooluga 1999. aastal, mis tulenes suurest hulgast 1998. aastal registreeritud müügitehingutest, mille sularaha laekus 1999. aastal.

Tööhõive, töötasud ja tootlikkus (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Töötajad | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Töötasud | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Tootlikkus | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(67) Töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil 23 % võrra. Kulutused töötajatele suurenesid samal ajavahemikul 45 % võrra.

(68) Tootlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 5 % võrra.

Toibumine varasemast dumpingust

(69) Ajavahemikul 1996–1998 olid ühenduse tootmisharu majandustulemused rahuldavad, mis tõendab, et tootmisharu oli vähemalt osaliselt toibunud kolmandatest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mõjust, mille suhtes võeti 1996. aastal tarvitusele dumpinguvastased abinõud. Edaspidi, 1999. aastast uurimisperioodini, muutus ühenduse tootmisharu seisund India subsideeritud impordi suurenemise tõttu uuesti ebakindlaks.

Tegelikud subsiidiumimarginaalid

(70) Lõplike subsiidiumimarginaalide tähtsus tuleb selgesti esile. Subsideeritud impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa kõnealuste marginaalide mõju tähtsusetuks pidada.

4. Järeldus kahju kohta

(71) Kinnitatakse esialgset järeldust, et ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodil olulist kahju algmääruse artikli 8 tähenduses. Ühenduse tootmisharu seisundi ebakindlus tuli ilmsiks 1998. aastale järgneval ajavahemikul. Aastatel 1996–1998 ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas (+17 %) ning tootmisvõimsuse rakendusaste oli kõrge, ka müügimaht suurenes (+21 %), kusjuures müügihinnad püsisid stabiilsena ning tootmisharu oli tulutoov (netokäibe tulu, koguvaralt saadava kasumi ja rahakäibe põhjal). Sellest tulenevalt sai ühenduse tootmisharu võimaluse suurendada investeeringuid, töötajate arvu ning rahakäive püsis kõnealusel perioodil soodsana. Positiivne arengutendents on seletatav Indoneesia, Tai, Taiwani ja Malaisia vastu kasutusele võetud dumpinguvastaste abinõude soodsa mõjuga, mis taastas head kaubandustavad ühenduse turul, ning sellega, et tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ühenduse tarbimine suurenes.

(72) Pärast 1998. aastat hakkas ühenduse tootmisharu seisund oluliselt halvenema. Kuigi tootmismaht püsis stabiilsena, langes tootmisvõimsuse rakendamine 7 % võrra, müügimaht vähenes 13 % võrra, kusjuures ka müügihinnad langesid 5 % võrra. Sellest tulenevalt hakkas ühenduse tootmisharu kandma märkimisväärseid kahjusid ning langes ka investeeringute tase.

(73) India eksportivad tootjad väitsid, et mõned eespool nimetatud kahjunäitajad arenesid vaatlusalusel perioodil positiivses suunas ega viidanud seega kahju tekkimisele.

(74) Esmajoones tuleb märkida, et algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt ei pruugi ükski kõnealuses artiklis loetletud majandusteguritest olla otsustav selles, kas ühenduse tootmisharule tekitatakse olulist kahju. Veelgi tähtsam on see, et kuigi ühenduse tootmisharu majanduslik olukord paranes aastatel 1996–1998, ilmneb arvude ja eespool esitatud järelduste põhjal selgesti, et järgneval perioodil halvenes ühenduse tootmisharu majanduslik olukord tunduvalt ning ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast lükati väide tagasi ning eespool nimetatud järeldused, mille kohaselt ühenduse tootmisharu sai olulist kahju, kinnitati.

G. PÕHJUSLIK SEOS

1. Sissejuhatus

(75) Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 6 kontrolliti, kas põhjenduses 40 määratletud ühenduse tootmisharu olulise kahju põhjustas Indiast pärit subsideeritud import. Komisjon kontrollis algmääruse artikli 8 lõikega 7 ettenähtud korras ka teisi teada olevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju ühenduse tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju ekslikku seostamist subsideeritud impordiga.

2. Subsideeritud impordi mõju

(76) Ajavahemikul 1996. aastast uurimisperioodini kolmekordistus Indiast pärit impordi maht, tõustes 7583 tonnilt 22683 tonnini. Tõus toimus kahes etapis: esimesel etapil, ajavahemikul 1996–1998, oli tõus 138 %, ning ajavahemikul 1999 kuni uurimisperioodini oli tõus 92 %, ulatudes 11824 tonnist 22683 tonnini, seega ligikaudu 10800 tonni. Tuleb märkida, et esimene tõus toimus ajal, mil ühenduse turg veel laienes, kuid teine tõus leidis aset siis, kui ühenduse tarbimine langes olulisel määral (– 14000 tonni). Samal ajal, see tähendab 1999. aastast uurimisperioodini, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht umbes 13 % võrra.

(77) Sama võib täheldada ka suhtelises arvestuses. India turuosa suurenes 2,7 protsendilt 1996. aastal 6,7 protsendini uurimisperioodil. Tõus toimus kahes järgus: 1996. aastast 1998. aastani 2,7 protsendilt 4,9 protsendini ning 1999. aastast uurimisperioodini 3,3 protsendilt 6,7 protsendini.

(78) 1999. aastal jõudis India impordi hind keskmiselt 1,4 euroni tonni kohta, langedes umbes 17 % eelmise aastaga võrreldes ning 26 % võrreldes 1996. aastaga. Madalate hindade poliitika võimaldas India eksportivatel tootjatel tõsta müügimahtu ning taastada kaotatud turuosad 2000. aastal ja uurimisperioodil. Hinnad tõusid siis 1998. aasta tasemele, kuid olid siiski keskmiselt madalamad 1996. ja 1997. aasta tasemest.

(79) Tuleks meenutada, et uurimisperioodi kestel määrati märkimisväärsed allalöömismarginaalid, mille ulatus oli 23 %–28 %. See näitab selgesti India impordiga kaasnenud tugevat hinnasurvet uurimisperioodil. Tõepoolest, kui turuosa uurimisperioodil oli 6,7 %, siis selline hinna allalöömise tase avaldas kindlasti oluliselt negatiivset mõju läbipaistvale ja surutise all kannatavale ühenduse turule ning tootele, mis on äärmiselt tundlik hinnakõikumiste suhtes.

(80) Samal ajal koges ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist umbes ühe protsendi võrra ajavahemikul 1996–1998 ning veel ühe protsendi võrra 1999. aastast uurimisperioodini. Seda vähenemist tuleks seostada ühenduse tootmisharu hindade liikumisega. Ühenduse tootmisharu pidi 1999. aastal hindu alandama 7 % võrra võrreldes 1998. aastaga, et säilitada oma positsioon turul. Tuleks meenutada, et sama aasta jooksul langesid India impordihinnad 17 % võrra. Edaspidi püsis ühenduse tootmisharu hind siiski suhteliselt stabiilsena, kuid sellest ei piisanud positiivse varalise seisundi säilitamiseks. Erinevalt India importijatest ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma keskmist müügihinda ajavahemikul 2000. aastast uurimisperioodini.

(81) Ajavahemikul 1996–1998 oli ühenduse tootmisharu areng olenemata India impordi suurenemisest soodne, sest pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist eri riikidest pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordile (vaata järgnevat) taastati laieneval ühenduse turul head kaubandustavad. Alates aastast 1999 halvenes ühenduse tootmisharu varaline seisund siiski olulisel määral. Nagu eespool öeldud, hakkasid müügimaht ja -hinnad langema, mis kahjustas tõsiselt tasuvust, investeeringutasuvust ja rahakäivet. See langeb ühte ajavahemikuga, mil India hinnad oluliselt langesid ning impordimaht hakkas olulisel määral suurenema, mis tähendab, et India importijad kahekordistasid impordimahtu ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini.

3. Muude teadaolevate tegurite mõju

Muudest kolmandatest riikidest pärit import

(82) Kuna ükski huvitatud pool ei ole esitanud lisateavet ega märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 121 esitatud järeldus, et Indoneesiast ja Taiwanist pärit import on tõenäoliselt samuti kaasa aidanud ühenduse tootmisharule uurimisperioodi kestel tekitatud kahju kujunemisele.

(83) Sellel väga läbipaistval turul kahjustab madala hinnaga tekstureeritud polüesterfilamentlõnga ulatuslik import mis tahes riigist tõenäoliselt ühenduse tootmisharu määral, mida võib pidada oluliseks. Kui soovitakse siiski koguseliselt väljendada India impordi mõju võrreldes Indoneesiast ja Taiwanist pärit impordi mõjuga, siis tuleks arvesse võtta, et India import suurenes ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini märkimisväärselt nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses, ning India keskmine impordihind oli uurimisperioodil keskmiselt madalam kui Indoneesia ja Taiwani impordihinnad, mille suhtes kehtivad osalised dumpinguvastased tollimaksud. Kõnesolevad asjaolud võimaldavad järeldada, et India impordi mõju ei olnud kindlasti Indoneesia ja Taiwani impordi mõjust väiksema tähtsusega, ning seepärast oli India impordi ja ühenduse tootmisharu ebakindla seisundi vahel tegelik ja märkimisväärne seos.

(84) Kuna märkusi ei olnud, kinnitati järelejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes esialgne järeldus, et kõnealust importi ei saa käsitleda ühenduse tootmisharule kahju tekitanud impordina.

Subsideerimata import

(85) Silmas pidades asjaolu, et ühele India eksportivatest tootjatest määratud subsiidium oli allpool de minimis läve, kontrollis komisjon, kas ka kõnealune import tekitas kahju ühenduse tootmisharule. Paralleelselt Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega jõuti lõplikule järeldusele (viide dumpinguvastast tollimaksu käsitlevale lõplikule määrusele), et teiste seas kõnealuse konkreetse India tootja kauba importimine toimus dumpinguhinnaga ning tekitas kahju ühenduse tootmisharule. See ei mõjuta siiski järeldust, et subsideeritud import Indiast tekitas kahju ühenduse tootmisharule.

Muud ühenduse tootjad

(86) Allpool olevas tabelis, mis on koostatud teatavatelt äriühingutelt saadud ning kaebuses sisalduvate andmete põhjal, on esitatud muude ühenduse tootjate müügimahu ja turuosa liikumine.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Uurimisperiood |

Müügimaht (tonnides) | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 |

(87) Eespool esitatud andmed näitavad, et muude ühenduse tootjate tekstureeritud polüesterfilamentlõnga müügimaht ajavahemikul 1996. aastast uurimisperioodini kahanes märkimisväärselt nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses. Peale selle tuleks meenutada, et suur osa kõnesolevatest muudest ühenduse tootjatest olid tegelikult esialgse kaebuse esitajate hulgas. Need äriühingud ei saanud käesoleva uuringu käigus täielikku koostööd teha vahendite puudumise tõttu, kuid toetasid täielikult menetlust ning tegid varem täielikku või osalist koostööd muudes samalaadsetes menetlustes.

(88) Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse, et muud ühenduse tootjad ei ole uurimisperioodil kaasa aidanud kahju tekitamisel ühenduse tootmisharule.

Ühenduse tootmisharu investeeringud

(89) Teatavad huvitatud pooled väitsid, et ka vaatlusaluse perioodi kestel tehtud ühenduse tootmisharu suured investeeringud halvendasid tegelikult samuti tootmisharu varalist seisundit.

(90) Nagu on eespool selgitatud, olid ühenduse tootmisharu investeeringud seotud tootmisvõimsuse suurendamisega. Esimest korda suurendati tootmisvõimsust ajavahemikul 1996–1998, kui ühenduse tarbimine suurenes. Sellega seoses suurendas ühenduse tootmisharu tootmismahtu ning sai suurendada ka müügimahtu kooskõlas ühenduse turu laienemisega. Positiivset arengut silmas pidades suurendas ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust teist korda ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini. Tõus oli umbes 10000 tonni. Seekord ei saanud ühenduse tootmisharu siiski suurendada tootmis- ja müügimahtu vastavalt uuele võimsusele ning seetõttu vähenes märgatavalt tootmisvõimsuse rakendusaste. Kuna tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmine on kapitalimahukas ning püsikulud on vastavalt sellele märkimisväärsed, siis avaldas tootmis- ja müügimahu vähenemine ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini otsest negatiivset mõju ühenduse tootmisharu varalisele seisundile. Tuleb märkida, et põhitooraine hind jäi samal ajavahemikul stabiilseks.

(91) Võimsuse suurendamine ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini avaldas tõepoolest negatiivselt mõju ühenduse tootmisharu varalisele seisundile. Niiviisi juhtus sellepärast, et samal ajal vähenesid ühenduse tootmisharu tootmis- ja müügimaht. Viimati nimetatud vähenemise kutsus esile siiski India tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordist tulenev surve ühenduse turule. Olgugi et ühenduse tarbimine ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini vähenes umbes 14000 tonni, suurenes India tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordimaht samal ajavahemikul agressiivse hinnakujunduspoliitika tulemusena umbes 10000 tonni võrra. India tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordihinnad lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodil ning sellele vastavalt suurenes impordimaht nii ulatuslikult, et ühenduse tootmisharu ei saanud suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ega isegi mitte takistada nende vähenemist ega sellest tulenevalt piirata olemasoleva liigse tootmisvõimsuse negatiivset mõju.

(92) Seetõttu leitakse, et kui investeeringutega seotud kulud ning seega olemasoleva tootmisvõimsuse suurendamine tõepoolest mõjutasid negatiivselt ühenduse tootmisharu varalist seisundit ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini, süvendas seda mõju veelgi asjaolu, et ühenduse tootmisharu oli sunnitud vähendama müügi- ja tootmismahtu ning alandama müügihindu. See omakorda toimus madalatest hindadest tingitud surve tõttu, mille tekitas India import, mille maht kasvas üle kahe korra ajal, mil ühenduse kogutarbimine vähenes.

(93) Seetõttu on selge, et Indiast pärit subsideeritud impordi puudumise korral oleks ühenduse tootmisharu suutnud hoida müügihinnad 1998. aasta tasemel ning suurendada tootmis- ja müügimahtu. See oleks tekitanud mastaabisäästu ning heade kaubandustavade juures oleks ühenduse tootmisharu suutnud katta enamiku, kui mitte kõik investeeringutega seotud lisakulud.

Nõudluse vähenemine

(94) Ühenduse tarbimine, mis asjaomasel ajavahemikul üldiselt suurenes, vähenes ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini. Kuigi langus toimus samal ajal ühenduse tootmisharu müügimahu vähenemisega, tuleks esmajoones märkida, et ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes proportsionaalselt rohkem kui ühenduse tarbimine. Teiseks suurenes Indiast pärit import samal ajavahemikul rohkem kui kaks korda. Seepärast, kuigi ei saa välistada, et kõnealune nõudluse vähenemine ei mõjunud kahjustavalt ühenduse tootmisharu seisundile, tuleb seda mõju pidada subsideeritud impordi mõjust väiksemaks.

Ülemaailmne majanduslik surutis

(95) India eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharu kannatab kahju alates 2000. aasta lõpust alates avalduva ülemaailmse majandusliku surutise tõttu ning see tuleks põhjuslike seoste analüüsimisel arvesse võtta ja koguseliselt kindlaks määrata.

(96) Eelkõige tuleks märkida, et eespool nimetatud analüüsi põhjal hakkas ühenduse tootmisharu majanduslik olukord halvenema juba enne 2000. aasta lõppu. Teiseks tuleks eeldada, et ülemaailmne surutis mõjutab samal viisil kõiki ettevõtjaid ühenduses. Kuid turulanguse ajal õnnestus India eksportivatel tootjatel oluliselt suurendada oma müügimahtu ühenduses. Eespool selgitatu kohaselt oli ühenduse tootmisharu müügimahu proportsionaalne langus ühenduse tarbimisest suurem. Peale selle peegeldub ülemaailmse surutise mõju juba eespool mainitud nõudluse vähenemises.

(97) Eespool öeldu põhjal, isegi kui ei ole võimalik kõrvale jätta asjaolu, et ka majanduslik surutis mõjutas ühenduse tootmisharu olukorda, on siiski jõutud järeldusele, et surutise tähtsus on väiksem kui subsideeritud impordi hindu allasuruv mõju.

Ühenduse tootmisharu ekspordijõudlus

(98) India eksportivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharu turuosa kaotus tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu on omamaise müügi asemel rohkem tähelepanu pööranud eksportmüügile. Ühenduse tootmisharu ekspordimahu suurenemine näitab, et tootmisharu on konkurentsivõimeline heade kaubandustavadega turgudel. Tuleks ühtlasi meenutada, et kuigi ekspordimaht neljakordistus vaatlusaluse perioodi jooksul, jäi see siiski tähtsusetuks ühenduse tootmisharu kogumüügiga võrreldes. Lõpuks märgitakse, et ühenduse tootmisharu kulutasuvus määratakse kindlaks ainult ühenduse turul toimuva müügi põhjal. Nende punktide kohta ei olnud märkusi ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 126–127 esitatud järeldused.

Tooraine hind

(99) Selle kohta ei ole saadud ühtegi märkust, ning seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 123–125 esitatud järeldused, et toorainehind ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjustaja.

Huvitatud poolte muud väited

(100) India eksportivad tootjad väitsid, et tootmismahu vähenemise põhjuseks uurimisperioodi vältel tuleb pidada kahest ühenduse tootmisharu moodustavast tootjast ühe tootja ettevõtte tahtlikku sulgemist. Uurimisel selgus siiski, et uurimisperioodil ei suletud ühegi tootmisettevõtet. Kõnesolev tootja kinnitas, et ettevõtet ei suletud ning väitis, et tootmisvõimsuse vähenemise põhjuseks uurimisperioodi vältel oli madala hinnaga tekstureeritud polüesterfilamentlõnga suurenenud pakkumine ühenduse turul. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(101) Kokkuvõtlikult kinnitatakse, et subsideeritud import on eelkõige ajavahemikul 1999. aastast uurimisperioodini tekitanud kahju ühenduse tootmisharule, mille seisundit iseloomustab vähenenud müügimaht, müügihindade langus, turuosa kaotus ja varalise seisundi märgatav halvenemine, seda eriti tasuvuse ja investeeringutasuvuse vallas. Samal ajavahemikul suurenes India impordimaht nii absoluutses kui suhtelises arvestuses, kusjuures hinnad lõid ühenduse tootmisharu hinna märkimisväärselt alla.

(102) Uuriti järgmisi teada olevaid tegureid: kolmandatest riikidest pärit import, muude ühenduse tootjate läbimüük, ühenduse tootmisharu investeeringud, nõudluse vähenemine, ülemaailmne majanduslik surutis, ühenduse tootmisharu toorainehind ja ekspordijõudlus. Tehti kindlaks, et mõned nendest teguritest on kahjustavalt mõjutanud ühenduse tootmisharu seisundit. Kõnealuste tegurite mõju teravdas märkimisväärselt ühenduse tootmisharu olukorrale avalduvat negatiivset mõju, mis tulenes Indiast pärit impordi äkilisest lisandumisest, mis ka eraldi võetuna on tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule.

(103) Eespool nimetatud analüüsi põhjal, milles nõuetekohaselt eristati üksteisest kõigi teada olevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu seisundile ja eraldati need subsideeritud impordi kahjustavatest mõjudest ning tehti kindlalt selgeks, et muudest teguritest tingitud kahju ei loeta subsideeritud impordist tulenevaks, kinnitatakse, et kõnealuste muude tegurite mõju ei olnud selline, mis oleks muutnud tõsiasja, et subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel on selge ja märkimisväärne põhjusliK SEOS.

H. ÜHENDUSE HUVID

(104) Silmas pidades pärast esialgsete järelduste kindlaksmääramist toimunud sündmusi, see tähendab Dupont SA tootmisettevõtte sulgemist, uuriti veel kord, kas kahjustava subsideerimise kohta tehtud järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et lõplike tasakaalustusmeetmete kehtestamine ei ole kooskõlas ühenduse huvidega.

1. Ühenduse tootmisharu ja muud ühenduse tootjad

(105) Nagu ajutises määruses selgitatud, ei ole põhjust kahtluse alla seada ühenduse tootmisharu elujõulisust ja konkurentsivõimet tavapäraste turutingimuste kehtimise korral. Kuid asjaolud on näidanud, et heade kaubandustavade puudumine ähvardab tõsiselt ühenduse tootmisharu olemasolu. Ebaõiglaste kaubandustavade tõttu ühenduse turul suleti Dupont SA, kes ei suutnud tegevust jätkata surutise all oleval turul. Meetmete kehtestamata jätmise korral ei saa välistada, et muudel ühenduse tootjatel läheb samuti.

(106) Tuleks meenutada, et hoolimata asjaolust, et ainult kahel ühenduse tootjal oli võimalik uurimisel koostööd teha, toetasid menetlust täielikult tootjad, kelle arvele langeb ligikaudu 75 % ühenduse toodangust. Nagu eespool selgitatud, tõdesid ka muud ühenduse tootjad oma turuosa ja müügimahu vähenemist ühenduse turul.

(107) Seetõttu kinnitatakse esialgsed järeldused, et meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate huvides.

2. Importijad

(108) Algstaadiumis ei tulnud importijatelt ega ettevõtjatelt ühtki vastust. Ajutises määruses jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks märkimisväärselt nende olukorda.

(109) Huvitatud pooled ei esitanud pärast ajutiste meetmete kehtestamist mingeid märkusi ja seega kinnitatakse eespool esitatud järeldused.

3. Toorainetarnijad

(110) Märkuste puudumisel kinnitatakse esialgne järeldus, mille kohaselt meetmete kehtestamine on varustava tööstuse huvides.

4. Kasutajad

(111) Algstaadiumis tegi koostööd ainult üks kasutaja. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei ole märkusi ega seisukohti esitatud ning seega kinnitatakse järeldus, et meetmete kehtestamine ei mõjuks kahjustavalt kasutajate elujõulisusele ja konkurentsivõimele.

5. Järeldus

(112) Tasakaalustusmeetmete kehtestamata jätmine ohustaks tõsiselt ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate olemasolu. Seda kinnitab tõsiasi, et ühenduse turul valitsevate ebaõiglaste kaubandustingimuste tõttu oli üks ühenduse tootja sunnitud hiljuti sulgema oma tootmisettevõtte ühenduses.

(113) Kui lõplikud meetmed jääksid kehtestamata, hoogustaks ühenduses asuvate tekstureeritud polüesterfilamentlõnga tootmisettevõtete sulgemise oht vaatlusalusel perioodil täheldatud ühenduse tootmisharu tulususe pidevat langust veelgi.

(114) Eespool öeldut silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et lõplike tasakaalustusmeetmete kehtestamata jätmiseks ei ole mingeid kaalukaid põhjusi.

I. LÕPLIKUD MEETMED

(115) Subsiidiumide, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades peetakse vajalikuks kehtestada lõplikud tasakaalustusmeetmed, et Indiast pärit subsideeritud import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(116) Lõplikult rakendatavate meetmete taseme kehtestamiseks kinnitatakse, et subsideeritud impordi hindu tuleks tõsta kahjustamist vältiva tasemeni.

(117) India eksportivad tootjad väitsid, et kahjustamist vältiva hinna arvutamisel kasutatud kasumitase on meelevaldselt valitud, sest selle aluseks on võetud vaatlusaluse perioodi jooksul täheldatud kõrgeim kasumimarginaal.

(118) Tuleks meenutada, et kahjustamist vältiva hinna arvutamisel kasutatav kasumitase peab vastama tasemele, mille saavutamist võiks ühenduse tootmisharu kahjustava dumpingu puudumise korral põhjendatult eeldada. Leiti, et 1998. aasta on võrdlusaastana kõige mõistlikum valik, sest kõnealusel aastal ei peetud Indiast pärit importi veel ühenduse tootmisharu hindu allasuruvaks ning nendest riikidest pärit import, mille suhtes kohaldati meetmeid, oli juba uurimisperioodi valitseva tasemega samalaadsel tasemel. Asjaolu, et üks ühenduse tootja tuli ühenduse tootmisharu mõistest välja arvata ning seetõttu kehtestati vaatlusaluseks perioodiks uued tasuvusnäitajad, ei muuda esialgseid järeldusi, et kõnealune tootmisharu võiks õiglastes turutingimustes mõistlikult eeldada kasumitaset 8 %, kui puudub dumping ja subsideeritud import.

(119) Eespool öeldut arvesse võttes kinnitati ajutise määruse põhjendustes 155–157 kirjeldatud meetod kahju kõrvaldamise tasandi kindlaksmääramiseks.

(120) Nagu eespool on hinna allalöömismarginaalidega seoses öeldud, vaadati läbi ja muudeti ka kahjumarginaalid.

2. Tollimaksu vorm ja tase

(121) Kuna leiti, et subsiidiumisummad on kahjuvälistusmarginaalidest madalamad, peaksid kehtestatavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad vastama algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel kindlaksmääratud subsiidiumisummadele.

Indo Rama Synthetics Limited | 4,1 %, |

Reliance Industries Limited | 0 %, |

Welspun Syntex Limited | 9,1 %, |

Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse | 5,2 %, |

Kõik teised äriühingud | 9,1 %. |

(122) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise põhjal. Seepärast peegeldavad need äriühingute uurimise käigus tuvastatud olukorda. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi järgi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud juriidilised isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(123) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud tasakaalustava tollimaksu määrasid (näiteks pärast üksuse nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile [4] koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumääRASID.

J. AJUTISE TOLLIMAKSU SISSENÕUDMINE

(124) Eksportivate tootjate suhtes kehtestatud tasakaalustatavate subsiidiumide hulka ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju olulisust arvesse võttes peetakse vajalikuks määrusega (EÜ) nr 1411/2002 kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksude määrale või ajutise tollimaksu määrale, kui ajutine tollimaks on madalam,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks CN-koodi 54023300 alla kuuluva ja Indiast pärineva tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordi suhtes.

2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |

Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 5,2 % | A 388 |

Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dbar, Madhya Pradesb, India | 4,1 % | A 389 |

Microsyntb Fabrics Limited 6, Jai Tiratb Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 5,2 % | A 390 |

Modern Petrofils NH nr 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 5,2 % | A 391 |

Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 5,2 % | A 392 |

Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 393 |

Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India | 0,0 % | A 394 |

Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 395 |

Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 4549, Babu Germ. Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India | 5,2 % | A 396 |

Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 9,1 % | A 397 |

Kõik teised äriühingud | 9,1 % | A 999 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Indiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga impordile määruse (EÜ) nr 1411/2002 kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksu määrale või ajutise tollimaksu määrale juhul, kui see on madalam. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku tasakaalustavat tollimaksumäära, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolevaga lõpetatakse Indoneesiast pärit tekstureeritud polüesterfilamentlõnga importi käsitlev menetlus.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

B. Bendtsen

[1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1973/2002 (EÜT L 305, 7.11.2002, lk 4).

[2] EÜT L 205, 2.8.2002, lk 26.

[3] EÜT L 205, 2.8.2002, lk 50.

[4] Euroopa Komisjoni – J–79 5/17, B–1049 Brüssel.

--------------------------------------------------