ET Euroopa Liidu Teataja L 288/1

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1777/2005,

17. oktoober 2005,

millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 77/388/EMÜ rakendusmeetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (1) (edaspidi “direktiiv 77/388/EMÜ”), eriti selle artiklit 29a,

ning arvestades järgmist:

(1) Direktiiv 77/388/EMÜ sõnastab käibemaksueeskirjad, mille tõlgendamine kuulub teatud juhtudel liikmesriikide pädevusse. Direktiivi 77/388/EMÜ ühiste rakendussätete vastuvõtmine peaks tagama sellise käibemaksusüsteemi kohaldamise, mis vastab paremini siseturu eesmärkidele juhtudel, kui kohaldamises tekib või võib tekkida erinevusi, mis takistavad nimetatud turu korralikku toimimist. Rakendusmeetmed on juriidiliselt siduvad üksnes pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ega piira liikmesriikide poolt varem vastuvõetud õigusaktide kehtivust ega varasemaid tõlgendusi.

(2) Põhieesmärgi – kehtiva käibemaksusüsteemi ühtlasema kohaldamise – saavutamiseks on vaja kehtestada direktiivi 77/388/EMÜ rakendusmeetmed eelkõige seoses maksukohustuslaste, kaupade tarnimise ja teenuste osutamise ning nende tarnimise ja osutamise kohaga. Vastavalt asutamislepingu artikli 5 kolmandas lõigus osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Arvestades, et määrus on siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides, saab ühetaolist kohaldamist kõige paremini saavutada määrusega.

(3) Rakendusmeetmed sisaldavad erisätteid teatavate kohaldamisküsimuste lahendamiseks ning need on kavandatud selleks, et saavutada üksnes kõnealustel eriasjaoludel ühetaoline kohtlemine kogu ühenduses. Seega ei kehti need muudel juhtudel ning nende sõnastusest tulenevalt tuleb neid rakendada piirangutega.

(4) Siseturu edasine lõimumine on viinud suurenenud vajaduseni eri liikmesriikides asuvate ettevõtjate piiriülese koostöö järele ja vastavalt määrusele EMÜ nr 2137/85 (2) asutatud Euroopa majandushuvigruppide arenemiseni; seepärast tuleks sätestada, et need huvigrupid on samuti maksukohustuslased, kui nad tarnivad kaupu või osutavad teenuseid tasu eest.

(5) Optsiooni kui finantsinstrumendi müüki tuleks käsitada teenuste osutamisena optsiooniga seotud aluseks olevatest tehingutest eraldi.

(6) Ühelt poolt tuleks kehtestada reegel, et tehingut, mille moodustab üksnes masina kokkupanemine kliendi tarnitud osadest, tuleks käsitada teenuse osutamisena, teiselt poolt tuleb määrata kindlaks kõnealuse teenuse osutamise koht.

(7) Kui matuste raames osutatavad eri teenused moodustavad ühe teenuse, tuleks samuti kehtestada reegel teenuste osutamise koha kindlaksmääramiseks.

(8) Teatavad eriteenused, nagu jalgpallivõistluste televisiooniülekandeõiguste andmine, tekstide tõlkimine, käibemaksu tagastamise taotlemise teenused, teatavad vahendusteenused, veovahendite rent ning teatavad elektroonilised teenused, hõlmavad piiriüleseid tegevusi või isegi kolmandates riikides asuvaid ettevõtjaid. Nende teenuste osutamise koht tuleks suurema õiguskindluse huvides selgelt määratleda. Tuleks märkida, et elektrooniliselt osutatavate või muude teenustena määratletud teenuste loetelu ei ole lõplik ega täielik.

(9) Teatavatel eriasjaoludel ei tohiks krediit- või deebetkaardi käsitlustasu, mida makstakse seoses kauba tarnimise või teenuse osutamisega, vähendada kauba või teenuse maksustatavat väärtust.

(10) Maksuvaba kutse- või ümberõpe peaks hõlmama ka ameti või erialaga seotud õpet, samuti kutsealaste teadmiste omandamiseks või ajakohastamiseks ettenähtud õpet, olenemata kursuse kestusest.

(11) Plaatinanooblite suhtes ei peaks kohaldama valuuta, pangatähtede ja müntide maksuvabastust.

(12) Kaupadele, mida ostja veab väljapoole ühendust ja mis on mõeldud veovahendi varustamiseks või tankimiseks ja mida muud kui füüsilised isikud, näiteks avalik-õiguslikud organisatsioonid ja ühingud kasutavad mitteärilistel eesmärkidel, ei tuleks kohaldada eksporditehingute maksuvabastust.

(13) Et tagada ühetaolised haldustavad reisijate isiklikus pagasis veetavate kaupade ekspordi puhul maksuvabastuse miinimumväärtuse arvutamiseks, tuleks viimase arvutamisega seonduvad sätted ühtlustada.

(14) Elektroonilisi impordidokumente tuleks samuti tunnustada maksu mahaarvamise õiguse kasutamisel, kui need vastavad samadele nõuetele kui paberil koostatud dokumendid.

(15) Tuleks määratleda kullaturul lõplikult heakskiidetud investeeringukulla kaalud ning kindlaks määrata ühine kuupäev kuldmüntide väärtuse kindlaksmääramiseks, et tagada ettevõtjate võrdne kohtlemine.

(16) Ühenduses asuvatele või elavatele mittemaksukohustuslastele elektroonilisi teenuseid osutavate väljaspool ühendust asuvate maksukohustuslaste suhtes kohaldatav erikord kohaldub teatud tingimustel. Nendele tingimistele mittevastamise tagajärgedest tuleks ettevõtjaid sõnaselgelt teavitada.

(17) Kauba ühendusesisesel soetamisel säilitab soetusliikmesriik õiguse soetamine maksustada, ilma et seda mõjutaks teistes liikmesriikides tehingule kohaldatav käibemaksukord.

(18) Tuleb kehtestada eeskirjad kaubatarnete ühetaolise kohtlemise tagamiseks, kui tarnija on ületanud kaugmüügi künnise teise liikmesriiki tarnimisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

SISU

Artikkel 1

Käesolev määrus sätestab direktiivi 77/388/EMÜ artiklite 4, 6, 9, 11, 13, 15, 18, 26b, 26c, 28a ja 28b ning L lisa rakendusmeetmed.

II PEATÜKK

MAKSUKOHUSTUSLASED JA MAKSUSTATAVAD TEHINGUD

1. JAGU

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikkel 4)

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 2137/85 kohaselt asutatud Euroopa majandushuvigrupp, mis tarnib kaupu või osutab teenuseid tasu eest oma liikmetele või kolmandatele isikutele, on maksukohustuslane direktiivi 77/388/EMÜ artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2. JAGU

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikkel 6)

Artikkel 3

1. Sellise optsiooni müük, mis kuulub direktiivi 77/388/EMÜ artikli 13 B osa punkti d viienda taande reguleerimisalasse, on teenuste osutamine kõnealuse direktiivi artikli 6 lõike 1 tähenduses. Sellist teenuste osutamist käsitletakse teenuste aluseks olevatest tehingutest eraldi.

2. Kui maksukohustuslane üksnes paneb kokku masina, mille kõik osad on talle hankinud klient, käsitatakse sellist tehingut teenuste osutamisena direktiivi 77/388/EMÜ artikli 6 lõike 1 tähenduses.

III PEATÜKK

MAKSUSTATAVATE TEHINGUTE KOHT

1. JAGU

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõige 1)

Artikkel 4

Kui matuse korraldamise raames osutatavad teenused moodustavad ühe teenuse, kuuluvad nad direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 1 reguleerimisalasse.

2. JAGU

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõige 2)

Artikkel 5

Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 määratletud teenuste osutamise koht määratakse kindlaks kooskõlas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punktiga c või artikli 28b F osaga, välja arvatud juhul, kui kokkupandavad kaubad muutuvad kinnisasja osaks.

Artikkel 6

Kirjaliku tõlke teenused kuuluvad direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e alla.

Artikkel 7

Kui kolmandas riigis asuv asutus pakub jalgpallivõistluste televisiooniülekandeõiguste andmise teenust ühenduses asuvatele maksukohustuslastele, kuulub see tehing direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e esimese taande alla.

Artikkel 8

Selliste teenuste osutamine, mille käigus taotletakse käibemaksu tagastamist või käibemaks tagastatakse direktiivi 79/1072/EMÜ (3) alusel, kuulub direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e kolmanda taande alla.

Artikkel 9

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e seitsmendas taandes nimetatud vahendajate teenuste osutamise alla kuuluvad nii teenuse saaja nimel ja arvel kui ka teenuse osutaja nimel ja arvel tegutsevate vahendajate teenused.

Artikkel 10

Haagised, poolhaagised ja raudteevagunid on veovahendid direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e kaheksanda taande tähenduses.

Artikkel 11

1. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e kaheteistkümnendas taandes ja L lisas nimetatud elektrooniliselt osutatavad teenused hõlmavad teenuseid, mida osutatakse Interneti või muu arvutivõrgu kaudu ning mille laadist tingituna osutatakse neid peamiselt automaatselt ja minimaalse inimsekkumisega ning mida infotehnoloogia abita osutada ei saaks.

2. Lõige 1 hõlmab eelkõige järgmisi Interneti või muu arvutivõrgu kaudu osutatavaid teenuseid:

a) digitaaltoodete tarnimine üldiselt, sealhulgas tarkvara ja tarkvara muudatused või täiendid;

b) teenused, mis pakuvad või toetavad ettevõtja või isiku esitlemist arvutivõrgus, näiteks veebisaidil või veebileheküljel;

c) teenused, mida arvuti automaatselt osutab Interneti või muu arvutivõrgu kaudu vastuseks teatavate andmete sisestamisele teenuse saaja poolt;

d) õiguse andmine tasu eest panna kaup või teenus müüki internetipoena tegutsevale veebileheküljele, kus potentsiaalsed ostjad teevad oma pakkumised automaatse protseduuri kaudu ning kus mõlemale osapoolele antakse müügi toimumisest teada automaatselt saadetava e-posti teel;

e) teabe või interaktiivsete tegevuste internetiteenused, milles telekommunikatsioonil on abistav ja teisejärguline osa (st ei piirdu internetiühendusega ning sisaldavad muid elemente, nagu näiteks leheküljed, millelt pääseb ligi uudistele, ilmateatele või reisiinfole; mängusaidid; veebisaitide majutus, juurdepääs internetipõhistele suhtluskanalitele; jne);

f) I lisas loetletud teenused.

Artikkel 12

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e kaheteistkümnes taane ei hõlma eelkõige järgmist:

1. direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e üheteistkümnendas taandes nimetatud raadio- ja televisiooniringhäälinguteenused;

2. telekommunikatsiooniteenused direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 2 punkti e kümnenda taande tähenduses;

3. järgmised kaubatarned ja järgmiste teenuste osutamine: a) kaubad, mille tellimus esitatakse ja mille tellimust töödeldakse elektrooniliselt; b) CD-ROMid, disketid ja muud materiaalsed andmekandjad; c) trükised, näiteks raamatud, teabelehed, ajalehed või ajakirjad; d) CDd, helikassetid; e) videokassetid, DVDd; f) mängud CD-ROMil; g) e-posti teel kliente nõustavate spetsialistide, näiteks juristide ja finantskonsultantide teenused; h) koolitusteenused, mille puhul õpetaja edastab kursuse sisu Interneti või muu arvutivõrgu (kauglingi) kaudu; i) off-line arvutiseadmete parandusteenused; j) off-line andmebaasiteenused; k) reklaamiteenused, näiteks ajalehtedes, plakatitel ja televisioonis; l) kasutajatoe teenused telefoni teel; m) koolitusteenused, mis hõlmavad üksnes kirjavahetuse teel toimuvat õpet, näiteks posti teel toimuvad kursused; n) tavapärased oksjoniteenused, mis vajavad otsest inimsekkumist, olenemata sellest, kuidas pakkumisi tehakse; o) videokomponendiga telefoniteenused ehk videofoniteenused; p) Interneti- ja WWW-ühendus; q) Interneti teel pakutavad telefoniteenused.

IV PEATÜKK

MAKSUSTATAV VÄÄRTUS

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikkel 11)

Artikkel 13

Kui kaupade tarnija või teenuste osutaja seab krediit- või deebetkaardiga maksmise tingimuseks, et klient maksab talle või mõnele teisele ettevõtjale teatud summa ning kui koguhind, mis kliendil tuleb tasuda, jääb makseviisist olenemata samaks, arvestatakse nimetatud summa tarnitud kaupade või osutatud teenuste maksustatava väärtuse sisse vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artiklile 11.

V PEATÜKK

MAKSUVABASTUS

1. JAGU

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikkel 13)

Artikkel 14

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 13 A osa lõike 1 punktis i nimetatud “kutse- või ümberõpe” hõlmab ameti või erialaga seotud õpet, samuti kutsealaste teadmiste omandamiseks või täiendamiseks ettenähtud õpet. Kursuse kestusel ei ole tähtsust õppe liigitamisel kutse- või ümberõppeks.

Artikkel 15

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 13 B osa punkti d alapunktis 4 nimetatud maksuvabastus ei hõlma plaatinanoobleid.

2. JAGU

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikkel 15)

Artikkel 16

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 15 punkti 2 esimeses alalõigus nimetatud “erakasutuseks ettenähtud veovahendid” hõlmab veovahendeid, mida kasutavad mitteärilistel eesmärkidel muud isikud kui füüsilised isikud, näiteks avalik-õiguslikud organisatsioonid kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 5 tähenduses ja ühingud.

Artikkel 17

Selleks et määrata kindlaks, kas liikmesriigi poolt vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 15 punkti 2 teise alalõigu kolmandale taandele sätestatud künnis on ületatud, peab arvutus põhinema arvel märgitud väärtusel. Mitmete kaupade koguväärtust võib kasutada üksnes siis, kui kõik kaubad on esitatud samal arvel, mille on väljastanud sama maksukohustuslane, kes tarnib kaupa samale kliendile.

VI PEATÜKK

MAHAARVAMISED

(Direktiivi 77/388/EMÜ artikkel 18)

Artikkel 18

Kui importiv liikmesriik on kehtestanud elektroonilise tolliformaalsuste täitmise süsteemi, hõlmab direktiivi 77/388/EMÜ artikli 18 lõike 1 punktis b nimetatud mõiste “impordidokument” selliste dokumentide elektroonilisi versioone, tingimusel et need võimaldavad kontrollida mahaarvamisõiguse kasutamist.

VII PEATÜKK

ERIKORD

(Direktiivi 77/388/EMÜ artiklid 26b ja 26c)

Artikkel 19

1. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26b A osa esimese lõigu punktis i nimetatud mõiste “kullaturul heakskiidetud kaal” hõlmab vähemalt käesoleva määruse II lisas sätestatud kaubeldavaid ühikuid ja kaalusid.

2. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26b A osa kolmandas lõigus nimetatud loetelu koostamisel tähendavad kõnealuse osa esimese lõigu punkti ii neljandas taandes osutatud mõisted “hind” ja “turuväärtus” iga aasta 1. aprillil kehtivat hinda ja turuväärtust. Kui 1. aprill ei lange päevale, mil need väärtused kindlaks määratakse, kasutatakse järgmisel kindlaksmääramise päeval kehtivaid väärtusi.

Artikkel 20

1. Kui direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26c B osas sätestatud erikorda kasutav ühenduseväline maksukohustuslane vastab kvartali jooksul vähemalt ühele artikli 26c B osa lõikes 4 sätestatud väljaarvamiskriteeriumile, lõpetab registreerimisliikmesriik selle ühendusevälise maksekohustuslase suhtes erikorra rakendamise. Sellistel juhtudel võib edaspidi erikorra rakendamise kõnealuse ühendusevälise maksekohustuslase suhtes lõpetada mis tahes hetkel nimetatud kvartali jooksul.

Enne kustutamist, kuid kustutamise kvartali jooksul osutatud elektrooniliselt osutatavate teenuste puhul peab ühenduseväline maksekohustuslane esitama direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26c B osa lõike 5 kohaselt deklaratsiooni kogu kvartali kohta. Kõnealuse deklaratsiooni esitamise nõue ei mõjuta nõuet registreeruda liikmesriigi tavareeglite alusel, kui selline nõue kehtib.

2. Kui registreerimisliikmesriik on saanud direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26c B osa lõikele 5 vastavast deklaratsioonist tuleneva summaga võrreldes enammakse, tagastab ta enammakstud summa otse asjaomasele maksukohustuslasele.

Kui registreerimisliikmesriik on saanud enammakse hiljem valeks osutuva deklaratsiooni tõttu ning see liikmesriik on enammakse juba jaotanud tarbimisliikmesriikide vahel, tagastavad viimased enammakse ühendusevälisele maksukohustuslasele ning teavitavad korrigeerimisest registreerimisliikmesriiki.

3. Iga aruandeperiood (kvartal) direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26c B osa lõike 5 tähenduses on omaette aruandeperiood.

Kui direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26c B osa punkti 5 alusel esitatakse deklaratsioon, tehakse selles esitatud arvandmete edasised muudatused üksnes deklaratsiooni muutmisega ning mitte järgmise deklaratsiooni kohandamisega.

Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26c B osa lõike 7 alusel makstud käibemaksusummadeks on selles deklaratsioonis esitatud summad. Makstud summade edasisi muudatusi võib teha üksnes sellele deklaratsioonile viidates ning neid ei või suunata teise deklaratsiooni ega parandada järgmises deklaratsioonis.

4. Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 26c B osas sätestatud erikorra alusel esitatud käibedeklaratsiooni summasid ei ümardata lähima terve rahaühikuni. Deklaratsioonis esitatakse ja kantakse üle käibemaksu täpne summa.

VIII PEATÜKK

ÜLEMINEKUMEETMED

(Direktiivi 77/388/EMÜ artiklid 28a ja 28b)

Artikkel 21

Kui kaup soetatakse ühendusesiseselt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28a tähenduses, on käibemaksustamise õigus kaupade lähetamise või veo sihtliikmesriigil, ilma et seda mõjutaks tehingu käibemaksustamine kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriigis.

Kui kaupade tarnija taotleb selle käibemaksu korrigeerimist, mille kohta ta on esitanud arve ja deklaratsiooni kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriigile, vaatab kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik taotluse läbi vastavalt oma eeskirjadele.

Artikkel 22

Kui kalendriaasta jooksul ületatakse direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28b B osa lõike 2 alusel liikmesriigi sätestatud künnis, ei muuda kõnealuse direktiivi artikli 28b B osa sama kalendriaasta jooksul tarnitud selliste muude kui aktsiisiga maksustatavate toodete tarnete kohta, mis toimuvad enne seda, kui liikmesriigi poolt samale kalendriaastale kohaldatav künnis ületatakse, tingimusel et tarnija:

a) ei ole kasutanud kõnealuse direktiivi artikli 28b B osa lõikes 3 sätestatud valikut ega

b) ole künnist ületanud eelmise kalendriaasta jooksul.

Seevastu muudab direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28b B osa järgmiste lähetamise või veo sihtliikmesriigis tehtud tarnete kohta:

a) tarne, millega ületati liikmesriigis vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28b B osa lõike 2 esimesele taandele kohaldatav künnis sama kalendriaasta jooksul;

b) kõik edaspidised tarned samal kalendriaastal selles liikmesriigis;

c) kalendriaastale, mil toimus punktis a osutatud sündmus järgneva kalendriaasta jooksul selles liikmesriigis toimuvad tarned.

IX PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2006.

Artiklit 13 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 17. oktoober 2005 Nõukogu nimel eesistuja M. BECKETT

(1) EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

(2) EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1.

(3) Nõukogu 6. detsembri 1979. aasta kaheksas direktiiv 79/1072/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – välismaal asuvatele maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord (EÜT L 331, 27.12.1979, lk 11). Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

I LISA Käesoleva määruse artikkel 11 1. Direktiivi 77/388/EMÜ L lisa punkt 1 a) Veebisaitide ja veebilehekülgede majutamine. b) Programmide automaatne on-line kaughooldus. c) Süsteemide kaughaldus. d) On-line andmebaasid, kus teatavaid andmeid salvestatakse ja otsitakse elektrooniliselt. e) Kettaruumi on-line tarne selle tellimisel. 2. Direktiivi 77/388/EMÜ L lisa punkt 2 a) Juurdepääs tarkvarale, sealhulgas hanke- ning raamatupidamisprogrammid ja viirusetõrjetarkvara ning nende täiendid, või tarkvara allalaadimine. b) Ribareklaamide blokeerimiseks vajalik tarkvara (bannerblockers). c) Allalaadimisdraiverid, näiteks tarkvara, mis ühendab arvuti välisseadmetega (näiteks printeriga). d) Veebisaitide filtrite automaatne on-line paigaldus. e) Tulemüüride automaatne on-line paigaldus. 3. Direktiivi 77/388/EMÜ L lisa punkt 3 a) Juurdepääs töölauateemadele ja nende allalaadimine. b) Juurdepääs fotodele või piltidele või pimenduspiltidele ja nende allalaadimine. c) Raamatute digiteeritud sisu ja muud elektroonilised trükised. d) On-line ajalehtede ja ajakirjade tellimine. e) Veebipäevikud ja veebisaitide külastatavuse statistika. f) On-line uudised, liiklusteave ja ilmateade. g) On-line teave, mida tarkvara loob automaatselt kliendi sisestatud andmete põhjal, näiteks õiguslike ja finantsandmete põhjal, sealhulgas pidevalt ajakohastatud börsiteave. h) Reklaamipinna pakkumine, sealhulgas ribareklaamid veebisaidil või veebileheküljel. i) Otsingumootorite ja internetikataloogide kasutamine. 4. Direktiivi 77/388/EMÜ L lisa punkt 4 a) Juurdepääs muusikale või selle allalaadimine arvutisse ja mobiiltelefoni. b) Juurdepääs reklaamlauludele, katkenditele, helinatoonidele või muudele helidele või nende allalaadimine. c) Juurdepääs filmidele või nende allalaadimine d) Mängudele allalaadimine arvutisse ja mobiiltelefoni. e) Juurdepääs automaatsetele on-line mängudele, mis sõltuvad Internetist või samalaadsetest arvutivõrkudest ning kus mängijad ei asu üheaegselt samas kohas. 5. Direktiivi 77/388/EMÜ L lisa punkt 5 a) Õpe, mis on automaatne ja mille toimumine sõltub Internetist või samalaadsest arvutivõrgust ning mis nõuab piiratud inimsekkumist või ei nõua seda üldse, sealhulgas virtuaalsed klassiruumid, välja arvatud juhul, kui Internetti või samalaadset arvutivõrku kasutatakse üksnes õpetaja ja õpilase vahelise suhtlusvahendina. b) Töövihikud, mida õpilane täidab on-line ja mida hinnatakse automaatselt ilma inimsekkumiseta.