KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. märts 2014,

programmi LIFE mitmeaastase tööprogrammi vastuvõtmise kohta ajavahemikuks 2014–2017

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/203/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007, (1) eelkõige selle artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mitmeaastane tööprogramm

Võetakse vastu programmi LIFE mitmeaastane tööprogramm ajavahemikuks 2014–2017, mis on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Liidu panus mitmeaastasesse tööprogrammi

Maksimaalne panus programmi LIFE mitmeaastasesse tööprogrammi ajavahemikul 2014–2017 on 1 796 242 000 eurot ning seda kasutatakse asjaomaste allprogrammide ja prioriteetsete valdkondade rahastamiseks järgmiselt:

Artikkel 3

Rahastamisvahendid

1. Järgmised lisas kirjeldatud rahastamisvahendid saavad toetust vastavalt määruse (EL) nr 1293/2013 artikli 17 lõikele 1:

2. Energiatõhususe erasektori poolset rahastamist käsitlevale rahastamisvahendile ja looduskapitali rahastamisvahendile antava toetuse rakendamine usaldatakse Euroopa Investeerimispangale.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 19. märtsist 2014.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 185.

LISA

PROGRAMMI LIFE MITMEAASTANE TÖÖPROGRAMM 2014–2017

1. SISSEJUHATUS

Määruse (EL) nr 1293/2013 (edaspidi „LIFE määrus”) artikli 3 kohaselt on programmi LIFE üldeesmärgid järgmised:

— aidata kaasa ressursitõhusa, vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse saavutamisele, keskkonna kaitsmisele ja keskkonna kvaliteedi parandamisele ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisele ja ümberpööramisele, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku toetamisele ning ökosüsteemide seisukorra halvenemise vastu võitlemisele;

— parandada liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja täitmist, ergutada ja edendada keskkonna- ja kliimaeesmärkide läbivat arvessevõtmist liidu muudes poliitikavaldkondades ja avaliku ja erasektori tegevuses ning nendesse integreerimist, sealhulgas era- ja avaliku sektori suutlikkuse suurendamise kaudu;

— toetada keskkonna- ja kliimavaldkonna paremat juhtimist kõikidel tasanditel, samuti kodanikuühiskonna, vabaühenduste ja kohalike osalejate suuremat kaasamist;

— toetada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamist.

Programmi LIFE juhivad komisjoni enda talitused või rakendusamet, kellele see ülesanne on delegeeritud otseseks täitmiseks. Rakendusamet tegutseb delegeeritud volituste piires komisjoni otsuse C(2013)9414 kohaselt ja komisjoni talituste järelevalve all. Üldine vastutus programmi eest lasub komisjonil. Komisjoni talitusi ja/või rakendusametit võivad nende töös toetada lepingulised väliseksperdid.

Kooskõlas nimetatud üldeesmärkidega on käesolev mitmeaastane tööprogramm võetud vastu LIFE määruse artikli 24 lõike 1 kohaselt rakendusakti vormis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 (1) sätestatud ja LIFE määruse artiklis 30 osutatud kontrollimenetlusele.

Kohaldades LIFE määruse põhjendustes 5, 11, 13 ja artiklis 8 sätestatud põhimõtet võimalikult suure vastastikuse täiendavuse kohta Euroopa teiste rahastamisprogrammidega, tagatakse mitmeaastase tööprogrammi rakendamisel konkreetsete meetmete kaudu järjepidevus ja sünergia ning välditakse kattumist liidu muude poliitikavaldkondade ja rahaliste vahenditega, eeskätt liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2) aastateks 2014–2020 ja selle tööprogrammidega (3). See saavutatakse peamiselt projektikonkurssidega seotud taotluse koostamise juhendites sisalduvate eri projektitüüpide ja suundade rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide järgimise kaudu. Topeltrahastamist välditakse ristkontrollidega valikuetapis ja järelkontrollide käigus. Eeskätt jäetakse programmi LIFE kaudu rahastamisest välja teadustööde või suurte taristute ehitamisega seotud projektid.

Mitmeaastase tööprogrammi struktuur vastab LIFE määruse artikli 24 lõikes 2 sätestatud struktuurile ning programmis tegeletakse vajaduse korral eraldi üksnes allprogrammidega „Keskkond” ja „Kliimameetmed”.

Tööprogramm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2017.

1.1. Keskkonna allprogramm

Keskkonna allprogramm hõlmab prioriteetseid valdkondi„Keskkond ja ressursitõhusus”, „Loodus ja bioloogiline mitmekesisus” ning „Keskkonnaalane juhtimine ja teave” (LIFE määruse artiklid 9–12). Iga prioriteetne valdkond hõlmab mitut LIFE määruse III lisas loetletud valdkondlikku prioriteeti. Käesolevas 2014.–2017. aasta mitmeaastases tööprogrammis määratletakse projektiteemad, millega rakendatakse valdkondlikke prioriteete.

1.2. Kliimameetmete allprogramm

Kliimameetmete allprogramm pakub uut ja ainulaadset võimalust ELi kliimapoliitika rakendamise toetamiseks. Kokkuvõttes ergutab see üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ELis, lähtudes üldkava mõttes 2020. aasta kliima- ja energiapaketi ja kliimamuutustega kohanemise ELi strateegia rakendamisest, ning valmistab ELi ette kliimameetmetega seotud probleemide lahendamiseks kuni 2030. aastani. Samuti peaks programm toetama paremat kliimaalast juhtimist kõikidel tasanditel, sealhulgas kodanikuühiskonna, vabaühenduste ja kohalike osalejate suuremat kaasamist.

2. RAHALISTE VAHENDITE JAOTUS PRIORITEETSETE VALDKONDADE VAHEL JA ERI RAHASTAMISLIIKUDE VAHEL – ARTIKLI 24 LÕIKE 2 PUNKT A

LIFE määruse artikli 4 kohaselt on programmi LIFE rakendamise rahastamispakett 2014.–2020. aastaks 3 456 655 000 eurot, millest 75 % eraldatakse keskkonna allprogrammile (2 592 491 250 eurot) ja 25 % kliimameetmete allprogrammile (864 163 750 eurot). LIFE määruses määratakse kindlaks ka projektidele reserveeritud protsent kogueelarvest (81 %, LIFE määruse artikli 17 lõige 4) ja suurim võimalik protsent eelarvevahenditest projektidele meetmetoetuste kaudu, mida võib eraldada integreeritud projektidele (30 %).

Projekte rahastatakse meetmetoetustega või vajaduse korral rahastamisvahenditest (LIFE määruse artikli 17 lõige 4). Mitmeaastases tööprogrammis täpsustatakse prioriteetse valdkonna ja rahastamisliigi kohta eraldatavad summad.

Kogueraldised mõlema allprogrammi rahastamisliigi kohta

Eelarve 2014–2017 Miljonit eurot Meetmetoetused 1 317,9 Tegevustoetused 38,6 Rahastamisvahendid 140,0 Riigihanked 204,0 Toetuskulud (ATA) 95,8 Kokku 1 796,3





Kogueraldised prioriteetsete valdkondade kaupa

Prioriteetsed valdkonnad Keskkond ja ressursitõhusus Loodus ja bioloogiline mitmekesisus Keskkonna-alane juhtimine ja teave Kliimamuutuste leevendamine Kliimamuutustega kohanemine Kliimaalane juhtimine ja teave Kokku valdkonna kohta (miljonit eurot) 495,85 610,07 163,00 193,56 190,39 47,59 Vahesumma 1 700,45 Toetuskulud (ATA) 95,79 Kokku 1 796,3

Vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade ja rahastamisliikide vahel on soovituslik. Lõplik meetmetoetuste eraldis sõltub iga prioriteetse valdkonna rahastamisväärsete projektitaotluste tegelikust arvust. Eelarveeraldisi finantsvahenditele ja nende vahel võib kohandada programmi LIFE käigus tegeliku kasutuselevõtu järgi. LIFE määruses kehtestatud piirmäärade raames tehtavad ümberjaotamised ei tohi ületada 5 % kogueraldisest asjaomasele prioriteetsele valdkonnale.

2.1. Keskkonna allprogramm

Käesoleva mitmeaastase tööprogrammi kestel eraldatakse keskkonna allprogrammile 1 347 miljoni euro suurune eelarve.

Vähemalt 55 % keskkonna allprogrammi raames meetmetoetuste kaudu rahastatavatele projektidele ette nähtud eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mis toetavad looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset, sealhulgas seotud teabe ja juhtimise projektid (LIFE määruse artikli 9 lõige 3), tehnilise abi ja ettevalmistusprojektid. Ülejäänud projektidele mõeldud eelarvevahendid eraldatakse keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetse valdkonna projektidele, sealhulgas seotud teabe ja valitsemise, tehnilise abi ja ettevalmistusprojektid.

Vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade vahel on soovituslik ja sõltub meetmetoetuse taotluste tegelikust arvust igas prioriteetses valdkonnas, samuti taotluste arvust turuleviimist toetavate meetmete rahastamiseks iga rahastamisvahendi raames.

Eraldised rahastamisliigi kohta keskkonna allprogrammis

Eelarve 2014–2017 Miljonit eurot Meetmetoetused (4) — Suutlikkuse suurendamise projektid 11,25 — Tehnilise abi projektid 2,9 — Muud meetmetoetused (5) 1 053,8 Rahastamisvahend (6) Looduskapitali rahastamisvahend (NCFF) (7) 30,0 Tegevustoetused 30,0 Riigihanked 141,0 Toetuskulud (ATA) 78,2 Kokku 1 347,1

2.2. Kliimameetmete allprogramm

Käesolevas mitmeaastases tööprogrammis on kliimameetmete allprogrammi eelarve 449,2 miljonit eurot. Vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade vahel on soovituslik ja sõltub meetmetoetuse taotluste tegelikust arvust igas prioriteetses valdkonnas, samuti taotluste arvust turuleviimist toetavate meetmete rahastamiseks iga rahastamisvahendi raames

Eraldised rahastamisliigi kohta kliimameetmete allprogrammis

Eelarve 2014–2017 Miljonit eurot Meetmetoetused (8) Suutlikkuse suurendamise projektid – meetmetoetused 3,75 Tehnilise abi projektid – meetmetoetused 2,4 Muud meetmetoetused 243,81 Rahastamisvahendid (9) Energiatõhususe vahendi erarahastamine (PF4EE) Rahastamisvahend 80,0 Looduskapitali rahastamisvahend (10) (NCFF) Rahastamisvahend 30,0 Tegevustoetused 8,6 Riigihanked 63,0 Toetuskulud (ATA) 17,6 Kokku 449,2

3. KESKKONNA ALLPROGRAMMI RAAMES RAHASTATAVATE PROJEKTIDE TEEMAD, MILLEGA RAKENDATAKSE III LISAS SÄTESTATUD VALDKONDLIKKE PRIORITEETE (LIFE MÄÄRUSE ARTIKLI 24 LÕIKE 2 PUNKT B)

Kooskõlas LIFE määruse põhjendusega 36 sisaldab mitmeaastane tööprogramm valdkondlikke prioriteete rakendavate projektiteemade mittetäielikku loetelu, suunates jõupingutused keskkonna allprogrammi konkreetsetele keskkonna- ja kliimapoliitika prioriteetidele ja tegevusvaldkondadele. Mitmeaastase tööprogrammi ajaks kõnealuse loetelu kehtestamine tagab nii programmi LIFE sihtide ja eesmärkide saavutamiseks vajaliku paindlikkuse kui ka nõutava stabiilsuse, et potentsiaalsed taotlejad saaksid taotlusi kavandada, ette valmistada ja esitada. Kooskõlas LIFE määruse põhjendusega 22 peaks komisjon pöörama keskkonna allprogrammi projektide liidu tasandi lisaväärtust hinnates eritähelepanu nende panusele projektiteemade kaudu rakendatavatesse valdkondlikesse prioriteetidesse. Seega on projektiteemad vahend liidu tasandil suure lisaväärtusega strateegiliselt tähtsate poliitikavaldkondadega tegelevatele projektidele lisatoetuse andmiseks, jäädes samas avatuks teiste valdkondade tugevatele ettepanekutele ja uute ideede kaasamisele uute probleemide lahendamiseks.

Projektiteemasid ei kohaldata nende projektiliikide suhtes, mis on juba oma laadilt ja/või neid puudutavas määruses ja mitmeaastases tööprogrammis esitatud konkreetse sisu üksikasjaliku kirjelduse tõttu piiratud konkreetsete teemadega (st suutlikkuse suurendamise, tehnilise abi, ettevalmistus-, integreeritud ja muud ad hoc üksikasjalikult määratletud projektid).

Kaasseadusandjad otsustasid, et 55 % meetmetoetuste kaudu toetatavatele projektidele eraldatud vahenditest suunatakse sihtotstarbeliselt projektidele, mis toetavad looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset selge rõhuasetusega Natura 2000 võrgustikul, tunnistades kiireloomulist vajadust tagada võrgustiku piisav rahastamine ning elupaikade direktiivi artiklis 8 sätestatud seadusekohase kaasrahastamise kohustuse täitmine. Nimetatud suuremad sihtotstarbelised eraldised võrreldes programmi LIFE+ määrusega piiravad keskkonna allprogrammi teiste valdkondlike prioriteetide projektide jaoks kättesaadavat eelarvet ja on seega veel üks põhjus, miks koondada tähelepanu rahaliste vahendite paremale kasutamisele nendes valdkondades.

Tuleb märkida, et käesolevas loetelus puuduvaid teemasid käsitlevate projektide rahastamine ei ole välistatud. Kvaliteetseid projekte, mis täidavad rahastamiskõlblikkuse ja valikukriteeriumid, võidakse siiski rahastada.

3.1. Keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetne valdkond

LIFE määruse artikli 10 punkti a kohaselt järgivad projektiteemad, mis vastavad kõnealusele prioriteetsele valdkonnale ja on seotud LIFE määruse III lisas loetletud valdkondlike prioriteetidega, erieesmärki „töötada välja, katsetada ja tutvustada keskkonnaprobleemide puhul kordamiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilikke poliitika- või juhtimiskäsitusi, parimaid tavasid ja lahendusi (sealhulgas uuenduslike tehnoloogialahenduste väljatöötamine ja tutvustamine), võttes muu hulgas arvesse keskkonna ja tervise vahelisi seoseid ning toetades ressursitõhususega seotud poliitikat ja õigusakte, kaasa arvatud ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”. Kõik selle prioriteetse valdkonna projektid on seetõttu kas katseprojektid või näidisprojektid LIFE määruse artikli 18 punktide a ja b tähenduses, kuid ei keskendu teadustööle. Katseprojektide puhul, mis kuuluvad käesolevasse prioriteetsesse valdkonda ja mis on hõlmatud ühega allpool loetletud projektiteemadest, eelistatakse projekte, mille käigus võetakse kasutusele, katsetatakse, hinnatakse ja levitatakse meetmeid, metoodikaid või lähenemisviise, mis on uued või liidus tundmatud.

LIFE määruse III lisa a) Vett, sealhulgas merekeskkonda puudutavad valdkondlikud prioriteedid: tegevus, millega rakendatakse ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas ja seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud veealaseid erieesmärke, eelkõige: i) ühtsed käsitused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (11) rakendamiseks; ii) tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/60/EÜ (12) rakendamiseks; iii) tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (13) meetmeprogrammi rakendamiseks, eesmärgiga saavutada mereakvatooriumi hea keskkonnaseisund; iv) tegevus, millega tagatakse veeressursside ohutu ja tõhus kasutamine, parandades kvantitatiivset veehaldust, hoides vee kvaliteeti kõrgel tasemel ning hoides ära veeressursside kuritarvitamist ja halvenemist.

Vee kvaliteedi kõrgel tasemel hoidmine ning üleujutuste ja põua ohjamine kulutõhusal viisil on ELis tõsine probleem. Veealaste probleemidega tegelemine ja võimaluste ärakasutamine nõuab mitmete osaliste terviklikku lähenemisviisi. Kooskõlas vee raamdirektiivi, üleujutusi käsitleva direktiivi ning Euroopa veealase innovatsioonipartnerluse rakendamisega peaksid projektid keskenduma selliste meetmete väljatöötamisele ja eelkõige rakendamisele, mis aitavad liikmesriikidel liikuda tõeliselt integreeritud veeressursside majandamise suunas, edendades vajaduse korral ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise. Merestrateegia raamdirektiivi rakendamisele suunatud meetmete kontekstis tuleks panna erilist rõhku esilekerkivatele probleemidele ja mõjudele, samuti rannikuala parema tervikmajandamise ja merealade ruumilise planeerimise tõhustamisele. Mis puudutab veemajanduse sektorit, siis arendatakse veeteenuste tagamiseks kasutatavad tehnoloogialahendused ja protsessid (joogivee tootmine või reovee puhastamine) täielikult välja. Kooskõlas Euroopa veealase innovatsioonipartnerluse prioriteetsete valdkondadega on praegune ülesanne kaheosaline: i) tagada nõuetekohane rakendamine viisil, mis annab kulutõhusaid, ressursitõhusaid ja õiguslikult kooskõlalisi tulemusi, ning ii) tagada suutlikkus tegeleda selles valdkonnas esile kerkivate küsimustega.

Seetõttu eelistatakse järgmisi projekte:

Vesi, üleujutused ja põud – III lisa A jao punkti a alapunktid i–ii

1. Linna- ja maapiirkondades selliste loodusliku vee säilitamise meetmete kavandamine ja elluviimine, mis suurendavad vee infiltreerumist, vee varumist ja saasteainete eemaldamist looduslike või looduslikega sarnaste protsesside kaudu ning aitavad sellega kaasa vee raamdirektiivi ja üleujutusi käsitleva direktiivi eesmärkide saavutamisele ning põua ohjamisele veepuuduse käes kannatavates piirkondades.

2. Projektid, mis edendavad üleujutuste ja põuariski ohjamist a) erakorraliste sündmuste ennetus- ja kaitsevahenditega poliitika, maakasutuse planeerimise ja õnnetustele reageerimise toetamiseks ning b) integreeritud riskihindamise ja -juhtimise lähenemisviisidega, mis tuginevad ökosüsteemi vastupanuvõimele ja võtavad arvesse sotsiaalset haavatavust, tagades ühiskondliku heakskiidu.

3. Projektid, mis võimaldavad saavutada vee raamdirektiivi eesmärke, tegeledes veemajanduskavades kindlaks määratud hüdromorfoloogilise koormusega, mis tuleneb maakasutusest või jõgede kasutamisest.

4. Projektid, mille raames tegeletakse inimtekkelise ja põllumajanduslikku päritolu toitainetest tuleneva ja orgaanilise reostuse integreeritud ohjamisega viisil, mis täpsustab vesikonna või valgala ulatuses vajalikud meetmed, et oleks võimalik saavutada vee raamdirektiivi ja merestrateegia raamdirektiivi nõuete, sealhulgas asulareovee puhastamise direktiivi, nitraadidirektiivi, suplusvee kvaliteedi direktiivi ja põhjavee direktiivi nõuete täitmine.

5. Projektid, mille raames tegeletakse keemilistest saasteainetest põhjustatud koormusega veekeskkonnas ja mille eesmärk on vähendada peamiste saasteainete heidet nende tekkekohas, kasutades sobivaid asendusaineid või alternatiivseid tehnoloogialahendusi.

6. Projektid looduslike jõesängide, järvede, estuaaride ja ranniku morfoloogia taastamiseks ja/või seotud elupaikade, sealhulgas lammide ja lodumaade taastamiseks, et võimaldada täita vee raamdirektiivi ja üleujutusi käsitleva direktiivi eesmärke.

7. Projektid, mille raames rakendatakse vee säästmise meetmeid, et vähendada veemajandusmudelite alusel veekogude kvantitatiivset ja kvalitatiivset koormust veestressi all kannatavates valgalades.

Mere- ja rannikualade majandamine – III lisa A jao punkti a alapunkt iii

1. Projektid, mille raames töötatakse välja vahendeid, tehnoloogialahendusi ja tavasid, et tagada merekeskkonnaga seotud majandustegevuse jätkusuutlikkus, vähendades vajaduse korral majandustegevuse mõju merekeskkonnale, ja muuta merekeskkonna ressursside jätkusuutlikkus merega seotud majandussektorites põhitähtsaks, keskenduses veealusele mürale, merepõhja füüsilistele häiringutele ning süvamerekaevandamisele ja vesiviljelusele. Projektid peaksid hõlmama selliste majandamiskavade väljatöötamist, mis vähendavad majandustegevuse mõju keskkonnale.

2. Projektid, mille eesmärk on ennetada ja vähendada mereprahi või mikroobsete saasteainete teket, tegeledes mereprahi ja mikroobsete saasteainete allikatega.

3. Projektid, mis soodustavad rannikuala tervikmajandamise ja merealade ruumilise planeerimise vahelist koostoimet, tõestavad rannikuala tervikmajandamise ja merealade ruumilise planeerimise koordineerimise lisaväärtust, toetavad mere vesikonna strateegiate konkreetset elluviimist, sealhulgas liidu asjaomase õiguse rakendamist, või ühendavad rannikuala tervikmajandamise ja merealade ruumilise planeerimise merekaitsealade või Natura 2000 alade määramise ja majandamise korraga.

Veemajandus – III lisa A jao punkti a alapunkt iv

1. Projektid, mille eesmärk on arendada joogivee ja asulareovee puhastamise süsteeme, kasutades ressursitõhusaid protsesse veeteenuste pakkumiseks (nt seades eesmärgiks vee puhastamise ja majandamisega seotud energiatarbimise ja veekadude vähendamise) ja kohapealseid menetlusi ja kontrolliprotsesse reovee puhastamisel heitvee osana tekkivate saasteainete ja patogeenide keskkonda laskmise vähendamiseks või kaotamiseks.

2. Projektid, millega rakendatakse vahendeid (nt kavandamine, detsentraliseeritud süsteemid, riskipõhised lähenemisviisid), et tagada joogiveedirektiivi ja asulareovee puhastamise direktiivile vastavate veeteenuste tõhus osutamine hõredalt asustatud piirkondades.

3. Projektid, mille eesmärk on tõhusamad ja reaalsemad innovaatilised lahendused ja/või käitlemisvõimalused seoses ringlusse võetud/puhastatud veega, ning mille raames töötatakse välja ja esitatakse — (alternatiivse) veevarustuse, reovee puhastamise, ressursside kordus- ja taaskasutamise innovaatilisi kontseptsioone; — reovee puhastamise süsteemides tekkivate saasteainete ja patogeenide keskkonda laskmisega seotud allikakontrolli meetodeid ja kulutõhusaid kohapealseid tehnoloogialahendusi; — reoveepuhastuse innovatsioonikeskusi piirkondades, kus praegu puuduvad nõuetekohased kanalisatsioonisüsteemid ja sanitaarrajatised, kusjuures keskustes rakendatakse arukaid tehnoloogialahendusi ja detsentraliseeritud süsteeme rõhuasetusega alternatiivsetel veeallikatel; — süsteemseid lähenemisviise vee-, energia- ja ressursside kao vältimiseks tööstustootmises ning vee- ja reoveetaristutes.

LIFE määruse III lisa b) Jäätmeid puudutavad valdkondlikud prioriteedid: tegevus, millega rakendatakse ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas ja seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud jäätmetega seotud erieesmärke, eelkõige: i) ühtsed käsitused jäätmekavade ja -programmide rakendamiseks; ii) tegevus jäätmeid käsitlevate liidu õigusaktide rakendamiseks ja edasiarendamiseks, keskendudes eelkõige liidu jäätmehierarhia esimesele astmele (jäätmetekke vältimine, korduskasutamine ja ringlussevõtt); iii) tegevus, mis on seotud ressursitõhususe ja toodete olelusringi mõjuga, tarbimisharjumustega ning materjalikulu vähendamisega majanduses.

Seoses jäätmetega on ressursitõhusa Euroopa tegevuskava ja seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärk saavutada 2020. aastaks järgmised üldeesmärgid:

— vähendada jäätmeteket;

— suurendada võimalikult palju ringlussevõttu ja korduskasutamist;

— piirata ringlussevõtmiseks kõlbmatute materjalide põletamist ja

— piirata ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmete prügilatesse ladestamist.

Seetõttu eelistatakse järgmisi projekte:

Jäätmealaste õigusaktide rakendamine – III lisa A jao punkti b alapunktid i–ii

1. Projektid, kus kasutatakse innovaatilisi meetodeid, tehnoloogialahendusi ja meetmeid peamiselt jäätmete tekkekohas, et vältida olmejäätmete teket, et olmejäätmeid taaskasutada ja neid liigiti koguda.

2. Projektid, kus kasutatakse innovaatilisi meetodeid, tehnoloogialahendusi ja meetmeid peamiselt jäätmete tekkekohas, et järgmiste jäätmevoogude teket vältida, nende korduskasutust ette valmistada/neid korduskasutada, ringlusse võtta ja liigiti koguda: — elektri- ja elektroonikaseadmete romud, patareid ja akud, romusõidukid, pakendijäätmed, ehitus- ja lammutuspraht ning meditsiinijäätmed; — biojäätmed, sealhulgas kogu toiduahela ulatuses tekkivad toidujäätmed.

3. Plasti käitlemisega seotud integreeritud projektid, mille käivitamise eesmärk on suurendada taaskasutatavust, sortimist ja kvaliteetset ringlussevõttu, arendada ökodisaini, muu kui pakendiplasti käitlemist, ühekordselt kasutatavate plastesemete vältimist või risustamise vähendamist ja risust puhastamist.

4. Projektid, mille käivitamise eesmärk on parandada ohtlike majapidamisjäätmete käitlemist.

Jäätmed ja ressursitõhusus – III lisa A jao punkti b alapunkt iii

Projektid, mille raames rakendatakse majanduslike vahendite kasutamist kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil jäätmekäitluse ja ressursitõhususe poliitika toetuseks.

LIFE määruse III lisa c) Ressursitõhusust, sealhulgas mullastikku ja metsi ning rohelist ja ringmajandust puudutavad valdkondlikud prioriteedid: tegevus ressursitõhusa Euroopa tegevuskava ja seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamiseks, mis ei ole juba hõlmatud muude käesolevas lisas osutatud valdkondlike prioriteetidega, eelkõige: i) tegevus tööstusliku sümbioosi ja teadmussiirde edendamiseks ning uute mudelite väljatöötamiseks, et minna üle ring- ja rohelisele majandusele; ii) tegevus mullakaitse teemastrateegia (komisjoni 22. septembri 2006. aasta teatis „Mullakaitse teemastrateegia”) rakendamiseks, keskendudes eelkõige mulla katmise mõju leevendamisele ja kompenseerimisele ning paremale maakasutusele; iii) tegevus metsade seireks ja teabesüsteemideks ning metsatulekahjude ärahoidmiseks.

Ressursitõhususe valdkondlike prioriteetidega, sealhulgas mullastiku ja metsade ning rohelise ja ringmajandusega seotud projektid keskenduvad ressursitõhusa Euroopa tegevuskava, mullakaitse teemastrateegia ja ELi uue metsastrateegia rakendamisele. Seoses tööstusliku sümbioosi, teadmussiirde ning ring- ja rohelisele majandusele üleminekuga tuleks pöörata eritähelepanu ressursitõhususele, ettevõtete keskkonnasäästlikule tegutsemisele, sealhulgas väärtusahelatele, ja nende ökoloogilise jalajälje mõõtmise metoodika ühtlustamisele. Mullakaitse valdkonnas on vaja parandada mulla majandamist ning eeskätt piirata ja leevendada mulla katmise mõju. Metsade seire ja teabesüsteemid ning metsatulekahjude ärahoidmine on viimastel aastatel hästi edenenud, kuid rakendada tuleb ELi uus metsastrateegia ning veelgi tugevdada Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi (EFFIS) (14).

Seetõttu eelistatakse järgmisi projekte.

Ressursitõhusus, roheline ja ringmajandus – III lisa A jao punkti c alapunkt i

1. Projektid, millega rakendatakse ringmajanduse kontseptsiooni meetmete kaudu, mis hõlmavad väärtusahelat või tagavad teiseste toorainete/jääkmaterjalide/jäätmete kasutamise teistes tööstusharudes või väärtusahelates (ökodisain, materjalide astmeline kasutamine, taastamine, ümbertöötamine, korduskasutus, ringlussevõtt, uued tsirkulaarse äri kontseptsioonid ja innovaatilised tagasivõtmise ja kogumise süsteemid).

2. Projektid, millega rakendatakse ressursitõhususe eesmärgil uusi ärimudeleid, sealhulgas neid, millega juurutatakse ressursitõhususe tavasid väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd), keskendudes nende toodete ja protsesside keskkonnamõjule, vastupidavusele, korduskasutamisele, taastamisele ning ringlussevõtule – sealhulgas pigem toodete jagamine või liisimine kui nende müümine. See peaks hõlmama üht ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas prioriteetseks peetavatest tööstussektoritest; uus ärimudel peaks kaasa tooma materjalide ja/või energia ja vee kasutamise vähenemise.

3. Projektid, millega edendatakse Euroopa ökoloogilise jalajälje metoodikat (15) tarbijate ja sidusrühmade teabevahetuse, andmete kättesaadavuse, kvaliteedi ja kogu väärtusahela ulatuses jälgitavuse, arvutamise lihtsustamise ja kontrolli kaudu.

4. Projektid, mis ühendavad regulatiivsed, finants- või mainega seotud stiimulid keskkonnatoimega, kasutades ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) või muid tugevaid, usaldusväärseid (st kolmandate isikute kontrollitud) keskkonnaalase juhtimise liidu vahendeid.

5. Projektid, millega edendatakse koostöös ettevõtetega keskkonnahoidlikku riigihanget sarnaste ostuvajadustega (sealhulgas turukonsultatsioonid ja tegelikud hanketegevused) riiklike asutuste ühiste tehniliste kirjelduste väljatöötamise ja kohaldamise kaudu ning hankijate jaoks lihtsat ja usaldusväärset keskkonnahoiu nõuete kontrollimist võimaldavate kavade väljatöötamise ning selliste kavade kohaldamise kaudu.

Mullastik – III lisa A jao punkti c alapunkt ii

1. Projektid, millega piiratakse, leevendatakse mulla katmist või pakutakse välja innovaatilisi meetodeid mulla katmise mõju kompenseerimiseks piirkonna, maakonna või kohaliku omavalitsuse tasandil kooskõlas suunistega mulla katmise piiramise, leevendamise ja kompenseerimise parimate tavade kohta (SWD(2012) 101 final/2), (16) eelkõige need projektid, mis hõlmavad planeerimise ja eelarvestamise ümbermõtestamist eesmärgiga saavutada piirkondlik või kohaliku omavalitsuse areng maa edasise hõivamise või mulla katmiseta.

2. Projektid, mille eesmärk on saavutada mulla parem majandamine (erosiooni vähendamine, mulla orgaanilise ainese säilitamine, mulla tihenemise ja saastumise vältimine, süsinikurikka mulla kaitsmine/taastamine jne) kohalikul, piirkonna ja riigi tasandil. Kasutatavad meetodid võivad hõlmata seirevahendeid ja tavasid või haldus- ja õigusraamistike parandamist. Erilist huvi pakuvad projektid, mis annavad kulutõhusaid lahendusi, parandades olemasolevaid vahendeid või metoodikaid, või mis toetavad mulla funktsioone osana laiemast ökosüsteemist, nt veesidumisvõime huvides.

3. Projektid, millega arendatakse ja rakendatakse kulutõhusaid toetusvahendeid ja -kavasid saastunud alade kindlakstegemiseks piirkonna või riigi tasandil.

Metsad – III lisa A jao punkti c alapunkt iii

Käesoleva pealkirja alla kuuluvaid projekte võib eelistada ainult siis, kui nendes nähakse ette, et kõik projektidest tulenevad metsadega seotud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed andmed lisatakse Euroopa metsaandmete keskuse (EFDAC) andmebaasi ja hiljem Euroopa Komisjoni Euroopa metsateabe süsteemi (FISE).

1. Projektid, millega aidatakse kaasa riikide metsainventuuride ja/või muude metsateabe võrgustike kogutud andmete põhjal täiesti ühtlustatud teabe saamisele ning millega rakendatakse täiustatud metoodikaid, et näidata piirkonna, riigi või riigiülesel tasandil jätkusuutlikku metsamajandamist kokku lepitud (Forest Europe) (17) kriteeriumide ja näitajate kohaselt (nt metsa tervis ja elujõulisus, metsa ökosüsteemi teenused, metsad ja ELi biomajandusega seotud sotsiaal-majanduslikud funktsioonid ning mets muutuvas kliimas), järgides ELi uue metsastrateegia (18) ja ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia (19) eesmärke.

2. Projektid, mis põhinevad olemasolevate riiklike/piirkondlike metsateabe võrgustike kogutud teabel ning mille raames töötatakse välja ja rakendatakse jätkusuutliku metsamajandamise kriteeriumide ja näitajate kogumise ja nendest teavitamise uusi meetodeid (20) riigi või piirkonna tasandil ning vastavalt Euroopa Keskkonnaameti metsatüüpide (21) klassifikatsioonile 14 kategoorias, nagu on teatatud protsessi Forest Europe raames. Need projektid peaksid hõlmama konkreetseid näitlikke meetmeid, mis osutavad, kuidas teavet ja uusi meetodeid saab kasutada metsa ökosüsteemide parandamiseks ja kaitseks.

3. Projektid, mis aitavad kaasa Euroopa metsatulekahjude teabesüsteemi (EFFIS) tugevdamisele. Need projektid peaksid hõlmama konkreetseid näitlikke meetmeid, mis osutavad, kuidas teavet ja uusi meetodeid saab kohaldada ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegias sätestatud eesmärkide saavutamiseks seoses metsa ökosüsteemide majandamisega.

4. Projektid, milles kasutatakse uut teavet metsade kohta, et suurendada nende vastupanuvõimet linnastumise, maa kasutamata jätmise või traditsiooniliste maamajandamise oskuste kadumisega seotud rahvastikumuutustest tulenevate ohtude suhtes.

LIFE määruse III lisa d) Keskkonda ja tervist, sealhulgas kemikaale ja müra puudutavad valdkondlikud prioriteedid : toetav tegevus, millega rakendatakse ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas ja seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud keskkonna- ja tervisealaseid erieesmärke, eelkõige: i) toetav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (22) (REACH) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (23) (biotsiidide määrus) rakendamiseks, et tagada kemikaalide (sealhulgas nanomaterjalid) ohutum, säästlikum või ökonoomsem kasutamine; ii) toetav tegevus, millega aidatakse kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (24) (müradirektiiv) rakendamisele, et saavutada sellised müratasemed, mis ei põhjusta inimeste tervisele märkimisväärseid kahjustusi ega riske; iii) toetav tegevus suurõnnetuste ärahoidmiseks, aidates eelkõige kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/18/EL (25) (Seveso III direktiiv) rakendamisele.

Seoses keskkonna ja tervisega tuleks uurida uusi meetodeid, et vähendada kemikaalide, müra ja tööstusõnnetuste mõju keskkonnale ja inimeste tervisele.

Seetõttu eelistatakse järgmisi projekte:

Kemikaalid – III lisa A jao punkti d alapunkt i

1. Projektid, millega vähendatakse kemikaalide (sealhulgas nanomaterjalid ja biotsiidid) mõju keskkonnale või inimeste tervisele kemikaalide ohutuma või säästlikuma kasutamise kaudu või minimeerides kokkupuute toodetes või keskkonnas esinevate mürgiste kemikaalidega, asendades need ohutumate ainete või mittekeemiliste lahendustega.

2. Projektid, millega parandatakse kemikaalide seire andmete kasutamist (nt keskkonnaseire, inimeste bioseire, toodete seire, siseõhu seire) inimeste tervise ja keskkonna kaitses, muutes kemikaalide seire andmed kättesaadavaks, juurdepääsetavaks, võrreldavaks ja koostalitlusvõimeliseks ning võimaldades need siduda inimeste ja keskkonna tervise seirega ning hinnata kokkupuudet kemikaalisegudega erinevate kokkupuuteviiside kaudu.

Müra – III lisa A jao punkti d alapunkt ii

Selles rubriigis eelistatakse projekte, mis on seotud linnapiirkondadega, et parandada võimalikult suure hulga inimeste olukorda.

1. Projektid, mille eesmärk on luua vähese mürasaastega alade kavad linnapiirkondades, lubades ainult elektri jõul liikuvaid sõidukeid või rakendades muid sama tõhusaid lähenemisi seoses vähese mürasaastega aladega.

2. Projektid tihedalt asustatud linnapiirkondades, mille eesmärk on vähendada teedelt ja muudest transporditaristutest pärinevat müra, kasutades vähest müra tekitavaid katteid, mille olelusringi kulud on võrreldavad standardkatete kuludega, võimaldades samas müra märkimisväärselt vähendada.

Tööstusõnnetused – III lisa A jao punkti e alapunkt iii

Projektid, mille eesmärk on hõlbustada ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamist käsitleva Seveso III direktiivi (direktiiv 2012/18/EL) rakendamist, töötades välja metoodilised vahendid riskide, sealhulgas keskkonnariskide kaardistamiseks ning doominoefekti ohjamiseks.

LIFE määruse III lisa e) Õhukvaliteeti ja heitkoguseid, sealhulgas linnakeskkonda puudutavad valdkondlikud prioriteedid: toetav tegevus, millega rakendatakse ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas ja seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud õhukvaliteedi- ja heitealaseid erieesmärke, eelkõige: i) ühtsed lähenemisviisid õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide rakendamiseks; ii) toetav tegevus, et hõlbustada liidu õhukvaliteeti ja sellega seotud heitkoguseid käsitlevate nõuete, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (26) (õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiiv) täitmist; iii) toetav tegevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (27) (tööstusheidete direktiiv) tõhustatud rakendamiseks, pöörates erilist tähelepanu parima võimaliku tehnoloogia määratlemise ja rakendamise parandamisele, tagades üldsusele lihtsa juurdepääsu teabele ning suurendades tööstusheidete direktiivi osatähtsust innovatsioonis.

Õhukvaliteeti ja heitkoguseid, sealhulgas linnakeskkonda, puudutava valdkondliku prioriteedi raames keskendutakse õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide rakendamisele ja linnade keskkonnaprobleemide terviklahendustele. Õhusaaste jääb Euroopa kõige tõsisemaks keskkonnaga seotud terviseprobleemiks, mille puhul suremus on enam kui kümme korda suurem kui liiklusõnnetustega seotud suremus ja millel on ka oluline mõju ökosüsteemidele (nt 70 % Natura 2000 aladest kannatab õhusaastest tuleneva eutrofeerumise all). Sellega tuleks tegeleda kooskõlas eelseisva ELi õhukvaliteedi strateegiaga ajavahemikuks kuni 2030. aastani.

Tööstusheidete direktiiv on peamine vahend suurtest saasteallikatest pärineva saaste ennetamiseks ja kontrolliks. Kogemused tööstusheidete direktiivi (ja selle eelkäija, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi) rakendamisega on võimaldanud määratleda täiendavad vajadused seoses avaliku teabega ja kujunemisjärgus tehnoloogia kasutuselevõtuga.

Seetõttu eelistatakse järgmisi projekte.

Õhukvaliteeti käsitlevad õigusaktid ja õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiiv – III lisa jao A punkti e alapunktid i–ii

Kui sõnaselgelt ei ole teisiti märgitud, peaksid õhukvaliteediga seotud projektid keskenduma üldiselt linnapiirkondadele, et hõlmata võimalikult suurt hulka inimesi.

1. Kohalikud ja piirkondlikud energiaprojektid, milles tegeletakse õhukvaliteediga ja tahkeid osakesi atmosfääri paiskavate ohukollete vähendamisega sütt ja biomassi põletavate kütteseadmete jätkuvalt kõrge kasutuse määraga piirkondades.

2. Projektid, millega panustatakse kvaliteetsetesse biomassi põletavatesse seadmetesse ja nende nõuetekohasesse kasutamisse mägipiirkondades (kasutades näiteks ülivähese tolmu tehnoloogiat, suure tõhususega ja puhta põlemise ja kontrolli tehnoloogiat, soojuse säilitamist).

3. Säästva liikuvuse projektid nende komponentide jaoks, mis on olulised õhukvaliteedi standarditele vastamiseks, keskendudes puhtamatele tegelikele sõidutingimustele, elektri- või ülivähese heitega sõidukite (28) kasutamisele, nagu osutatakse raamprogrammi „Horisont 2020” tööprogrammis, puhaste alternatiivkütuste kasutamisele, ühissõidukite moderniseerimise innovaatilistele programmidele, alternatiivsele jõuülekande tehnoloogiale, nagu elektriliiklus ja vesinikupõhine liiklus, suure mõjuga vähese mürasaastega piirkondade ja teemaksude süsteemide väljatöötamisele ja rakendamisele täiustatud juurdepääsukriteeriumide ja tarbijakaitse märgiste (29) (peamiste suurlinnade piirkondades) kaudu ning innovaatiliste logistikaplatvormide kasutamisele kaupade kättetoimetamise lõpusirgel.

4. Projektid, mille eesmärk on vähendada ammoniaagi ja tahkete osakeste heidet põllumajanduses, toetades ammoniaagi ja tahkete osakeste heite vähendamist põllumajanduses käsitleva ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni hea tava koodeksi rakendamist.

Tööstusheidete direktiiv – III lisa A jao punkti e alapunkt iii

Projektid, mille raames töötatakse välja ja katsetatakse selliseid tehnoloogialahendusi saastuse vältimiseks ja vähendamiseks, millele viidatakse tööstusheidete direktiivis kui kujunemisjärgus tehnoloogiale.

Linnakeskkond – III lisa A jao punkt e

Projektid, millega rakendatakse säästva linnaplaneerimise ja projekteerimise integreeritud ja terviklikku poliitikat innovaatiliste käsitusviiside kaudu seoses linna ühistranspordi ja liikuvusega, säästvate hoonete, energiatõhususe või linnaalade bioloogilise mitmekesisuse kaitsega.

3.2. Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetne valdkond

LIFE määruse artikli 11 punkti a kohaselt taotlevad käesoleva prioriteetse valdkonna projektiteemad ja LIFE määruse III lisas loetletud seotud valdkondlikud prioriteedid eelkõige erieesmärki „aidata looduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas kaasa liidu poliitika ja õigusaktide, sealhulgas liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020, nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (30) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (31) edasiarendamisele ja rakendamisele, eelkõige käsituste, parimate tavade ja lahenduste kohaldamise, väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel ”. Seetõttu võidakse kõnealuse prioriteetse valdkonna projektides rakendada olemasolevaid käsitusi, parimaid tavasid ja lahendusi või töötada välja, katsetada ja tutvustada uusi käsitusi, parimaid tavasid ja lahendusi. Seoses bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna projektidega eelistatakse siiski üldiselt katse- ja näidisprojekte, välja arvatud siis, kui vastavas projektiteemas on teisiti märgitud.

Programm LIFE on olnud viimase 20 aasta jooksul linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi rakendamist toetav peamine vahend. See väike programm on olnud Natura 2000 võrgustiku loomise tagamisel kasulik ja mõnel juhul hädavajalik. Kaasseadusandjad on väljendanud oma selget soovi keskendada selles strateegilises küsimuses tähelepanu programmile LIFE, eelkõige ajal, mil liikmesriigid on kohustatud tagama kõigi elupaikade ja liikide soodsa kaitseseisundi. Enamikul juhtudel on see saavutatav üksnes alade ja nende ühenduvuse või asjaomaste liikide aktiivse majandamise teel. Sel põhjusel keskendatakse programmi LIFE looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna piiratud rahalised vahendid jätkuvalt Natura 2000 võrgustikule, et tagada bioloogilise mitmekesisuse strateegia 1. eesmärgiga seoses võetud kohustuste ammendav täitmine. Samal ajal edendatakse programmide LIFE+, LIFE 2014–2020 positiivsete kogemuste järgimisega bioloogilise mitmekesisuse projekte, mille eesmärk on enamasti bioloogilise mitmekesisusega seotud laiemate probleemide uute lahendusviiside katsetamine ja tutvustamine. Kavandatud eesmärgi kohaselt täiendavad programmi LIFE looduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkond teineteist.

LIFE määruse III lisa a) Loodust puudutavad valdkondlikud prioriteedid: tegevus, millega rakendatakse direktiive 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ, eelkõige: i) tegevus, mille eesmärk on parandada liidule oluliste elupaikade ja liikide, sealhulgas mereelupaikade ja -liikide ning linnuliikide kaitsestaatust; ii) tegevus Natura 2000 võrgustiku biogeograafiliste õpikodade toetamiseks; iii) ühtsed käsitused prioriteetsete tegevusraamistike rakendamiseks.

Eelistatakse järgmisi projektiteemasid, mis aitavad kaasa 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia 1. eesmärgi saavutamisele, et täielikult rakendada linnukaitse direktiiv ja elupaikade direktiiv.

1. Projektid, mille eesmärk on parandada ühendusele oluliste elupaigatüüpide või liikide (sealhulgas linnuliikide) kaitsestaatust, (32) keskendudes Natura 2000 aladele, mis on nende elupaigatüüpide või liikide jaoks välja pakutud või neile määratud.

2. Projektid, mille eesmärk on parandada Natura 2000 aladel ühendusele oluliste elupaigatüüpide või liikide (sealhulgas linnuliikide) kaitsestaatust, tingimusel et nende staatus ei ole vastavalt elupaikade direktiivi artiklile 17 asjaomasel geograafilisel tasandil liikmesriikide esitatud kõige uuemate üldhinnangute või linnukaitse direktiivi artikli 12 kohaste kõige uuemate hinnangute ja linde käsitlevate ELi-tasandi hinnangute kohaselt „soodne/turvaline ja mitte vähenev” või „teadmata”.

3. Projektid, millega rakendatakse üht või mitut asjaomases tähtsusjärjestatud tegevuskavas ette nähtud tegevust, nagu liikmesriigid on seda ajakohastanud, või Natura 2000 biogeograafiliste seminaride raamistikus määratletud, soovitatud või kokku lepitud konkreetset tegevust.

4. Projektid, milles tegeletakse elupaikade direktiivi ja linnukaitse direktiivi rakendamise merekeskkonna komponendiga ja seotud sätetega merestrateegia raamdirektiivi tunnuse nr 1 kohaselt, eelkõige siis, kui sellistes projektides keskendutakse ühele või mitmele järgmistest tegevusliikidest: a) riiklike andmekogude koostamine ja lõpuleviimine avamere alade Natura 2000 võrgustiku loomiseks; b) Natura 2000 merealade taastamine ja majandamine, sealhulgas alade kaitsekorralduskavade ettevalmistamine ja rakendamine; c) tegevus, mis on seotud liike, elupaiku või alasid puudutavate konfliktide lahendamisega merekeskkonna kaitse ja kalurite või muude „mere kasutajate” vahel, samuti tegevus, milles kombineeritakse kaitsemeetmeid Natura 2000 alade säästva kasutamisega; d) näidis- või innovaatilised käsitused kriitilises seisus mereelupaikadele ja liikidele avalduva inimtegevuse mõju hindamiseks ja seireks kui vahend aktiivsete kaitsemeetmete suunamiseks.

5. Projektid, mille eesmärk on ühendusele oluliste elupaigatüüpide või liikide (sealhulgas linnuliikide) kaitsestaatuse parandamine, tegevus, mis vastab liikide või elupaikadega seotud asjaomastes riiklikes või ELi tasandi tegevuskavades määratletud meetmetele.

6. Projektid, mis on suunatud invasiivsetele võõrliikidele, kui need tõenäoliselt halvendavad ühendusele oluliste liikide (sealhulgas linnuliikide) või elupaigatüüpide kaitsestaatust, ning millega toetatakse Natura 2000 võrgustikku.

LIFE määruse III lisa b) Bioloogilist mitmekesisust puudutavad valdkondlikud prioriteedid: tegevus, millega rakendatakse ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia, eelkõige: i) tegevus, mille eesmärk on aidata kaasa 2. eesmärgi saavutamisele; ii) tegevus, mille eesmärk on aidata kaasa 3., 4. ja 5. eesmärgi saavutamisele.

Järgmised projektiteemad keskendatakse 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2., 3., 4. ja 5. eesmärgi rakendamisele, kuivõrd neid saab rahastada programmi LIFE raames.

Eelistatakse allpool loetletud projektiteemasid.

1. Projektid, mille eesmärk on rakendada bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2. eesmärki, ühendades ökosüsteemide ja nende teenuste säilitamise ja tugevdamise meetmed avaliku või erasektori tegevusse, luues nii rohelise kui ka sinise taristu ja taastades kahjustunud ökosüsteeme. Nende projektide raames tuleks katsetada ja kohaldada lähenemisviise, mille eesmärk on a) ökosüsteemide, sealhulgas mere ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamine ja hindamine (sealhulgas väärtustamine), et aidata kaasa ennistamise, rohelise või sinise taristu või bioloogilise mitmekesisuse summaarse vähenemise ärahoidmise prioriteediks seadmisele; b) ökosüsteemide, sealhulgas ranniku ja mere ökosüsteemide ja nende teenuste taastamine, kohaldades taastamise prioriteetide raamistikku; c) hindamismetoodikate ja ökosüsteemi teenuste (sealhulgas materiaalsete ja immateriaalsete teenuste) eest tasumise metoodikate väljatöötamine või d) innovaatilised juhtimiskavad, milles tegeletakse eelkõige vee ökosüsteemi teenustega, mis võiksid pakkuda potentsiaalseid rahastamismehhanisme, et saavutada bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärgid ja aidata kaasa veepoliitika raamdirektiivi ja üleujutusi käsitleva direktiivi eesmärkide täitmisele.

2. Projektid, milles rakendatakse meetmeid, mis on suunatud invasiivsetele võõrliikidele (bioloogilise mitmekesisuse 5. eesmärgi kohaselt või eesmärgiga aidata kaasa merestrateegia raamdirektiivi (33) tunnuses nr 2 sätestatud kaitsetaseme saavutamisele), katsetades ja kohaldades lähenemisviise, mille eesmärk on a) invasiivsete võõrliikide sissetoomise vältimine, eelkõige võideldes juhusliku sissetoomise teede ja viiside vastu; b) varajase hoiatamise ja kiire reageerimise süsteemi kehtestamine ning c) sissetoodud invasiivsete võõrliikide likvideerimine või tõrje asjakohases ruumilises ulatuses. Kõnealuste projektide raames tegeletakse nende meetmete kolme etapiga (ennetamine; varajane hoiatamine ja kiire reageerimine; kõrvaldamine/tõrje) terviklikus raamistikus või juhul, kui üks etapp on juba läbitud, paigutatakse meetmed vähemalt selgelt laiemasse raamistikku, mis seob kõik kolm etappi. Need tuleks rakendada olemasoleva tehnilise, haldus- või õigusraamistiku parandamiseks või uue raamistiku kehtestamiseks asjakohasel tasandil; nende eesmärk peaks olema ennetada invasiivsete võõrliikide laiemat levikut ELis.

3. Projektid, mis on suunatud ohustatud liikidele, mis ei ole kantud elupaikade direktiivi lisadesse, kuid mille staatus on „ohustatud”või halvem Euroopa punase raamatu nimekirjades (European Red Lists) (http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/ index_en.htm) või Rahvusvahelise Looduskaitse Liidu (IUNC) nende liikide punases nimekirjas, mis ei ole Euroopa punase raamatuga hõlmatud (http://www.iucnredlist.org/).

4. Katse- ja näidisprojektid, milles kasutatakse bioloogilise mitmekesisusega seotud tegevuse jaoks avalikus ja erasektoris otsese või kaudse rahastamise innovaatilisi viise (sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlused, maksuvahendid, bioloogilise mitmekesisuse tasakaalustamine jne).

5. Katse- või näidisprojektid, mille raames katsetatakse ja seejärel rakendatakse rohelise taristu meetmeid, keskendudes a) innovaatilistele tehnoloogialahendustele ning nendega seotud tehniliste standardite väljatöötamisele ja kohaldamisele; b) ökosüsteemide kaitsmisele või taastamisele inimeste tervise hüvanguks või c) kulutõhusatele tehnoloogialahendustele ja meetoditele, mis vähendavad olemasolevate energia- ja transporditaristute mõju bioloogilisele mitmekesisusele, tugevdades ruumiliselt seotud ökosüsteemide funktsionaalsust.

3.3. Keskkonnaalase juhtimise ja teabe prioriteetne valdkond

LIFE määruse artikli 12 punkti a kohaselt taotlevad käesolevale prioriteetsele valdkonnale vastavad projektiteemad ja LIFE määruse III lisas loetletud seotud valdkondlikud prioriteedid erieesmärki „toetada teadlikkuse tõstmist keskkonnaküsimustes, sealhulgas saavutada üldsuse ja sidusrühmade toetus liidu poliitika kujundamisele keskkonnavaldkonnas, ja edendada säästva arengu alaseid teadmisi ning säästva tarbimise uusi tavasid”.

LIFE määruse III lisa Keskkonnaalase juhtimise ja teabe prioriteetne valdkond: a) teabe-, teabevahetus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad vastavalt seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetidele; b) tegevus, millega toetatakse tõhusat kontrollimist ja nõuete täitmist edendavaid meetmeid seoses liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, samuti teabesüsteeme ja -vahendeid liidu keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel.

Teabe-, teabevahetus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad – III lisa C jao punkt a

Teabe-, teabevahetus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate geograafilist ulatust võetakse arvesse kavandatud projektide Euroopa lisaväärtuse hindamisel.

Vesi

1. Teadlikkuse tõstmine vee raamdirektiivist tulenevate kohustuste ja võimaluste kohta, keskendudes ametiasutustele ja teistele osalejatele, kes võivad aidata välja selgitada kulutõhusad lahendused, mis lisatakse veemajanduskavadesse ja mis on seotud kaitsega üleujutuste vastu, setete haldamise, hüdroenergia, navigatsiooni, transpordi, ruumilise planeerimise, keemiatööstuse ja põllumajandusega.

2. Projektid, mille eesmärk on lähtuvalt innovaatilistest lähenemisviisidest, mille puhul põhimõte „raiskaja maksab” lisatakse põhimõttele „saastaja maksab”, töötada välja vee hinnapoliitika ja seda katsetada, määratledes selged ja mõõdetavad tõhususe eesmärgid iga tegevusvaldkonna jaoks vastaval tasandil.

3. Projektid, mille eesmärk on algatada randade ja mere puhastamise kavasid, et tõsta teadlikkust mereprahi mõjust ja seeläbi suurendada teadlikkust nendest merekeskkonna kaitsega seotud küsimustest, mida käsitletakse merestrateegia raamdirektiivis.

4. Teadlikkuse tõstmine merestrateegia raamdirektiivist tulenevate kohustuste ja võimaluste kohta (välja arvatud merepraht, vt punkt 3 eespool), keskendudes ametiasutustele ja teistele osalejatele, eeskätt osalejatele kalandus- ja merendussektorist, kes võivad aidata välja selgitada kulutõhusad lahendused, mis lisatakse merestrateegiatesse ja meetmekavadesse eesmärgiga saavutada „hea keskkonnaseisund” kooskõlas merestrateegia raamdirektiivi I lisas sätestatud tunnusega 11.

5. Projektid, mille puhul sidusrühmad ja ametiasutused teevad riiklike jurisdiktsioonide piiride üleselt riikidevahelist koostööd mere vesikonna strateegiate rakendamisel.

Jäätmed

1. Teadlikkuse tõstmine ja koolitus ringlusse võetavate või taaskasutatavate jäätmete prügilasse ladestamise järgjärgulise lõpetamise kohta (et piirata prügilasse ladestamine jääkidega, st ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmetega).

2. Teabekampaaniad, mis tõstavad teadlikkust ja aitavad muuta käitumist peamistes jäätmetega seotud küsimustes, keskendudes jäätmetekke vähendamisele, eeskätt seoses elektri- ja elektroonikaseadmete romude ja plastjäätmetega.

Ressursitõhusus, sealhulgas mullastik ja metsad ning roheline ja ringmajandus

1. Teadlikkuse tõstmine ja juhendmaterjalide väljatöötamine geneetiliste ressursside Euroopa kasutajatele, eeskätt teadlastele ja VKEdele, et hõlbustada juurdepääsu ja tulude jaotamist käsitleva määruse nõuete täitmist ning toetada tegevust seoses geneetiliste ressursside Euroopa kogudega, näiteks parandada proovide kogumise korraldamist ja dokumenteerimist.

2. Teadlikkuse tõstmise kampaaniad, mis edendavad säästvat tarbimist, keskendudes toidujäätmetele ja toidu optimaalsele säilitamisele.

3. Teadlikkuse tõstmise kampaaniad, mis edendavad säästvat tarbimist, keskendudes mullastiku ja maa ressursside kasutamisele.

4. Teadlikkuse tõstmise ja aktiivse sekkumise teabekampaaniad (nii aktiivne sekkumine kui ka üldine teadlikkuse tõstmine) ressursitõhususe, seahulgas mullastiku ressursitõhususe majandusliku ja rahalise kasulikkuse kohta.

5. Suutlikkuse suurendamise kampaaniad, et võimaldada koordineerida asjakohast ja ELi suhtes representatiivset metsa- ja metsatulekahjude alast teavet ning anda selle kohta juhiseid. Kõnealuste projektide eesmärk peaks olema metsatulekahjudest põhjustatud heitega seotud teabe riiklik või riikidevaheline koordineerimine, tulekahjustuste hindamine, sealhulgas juhised metsatulekahjude ennetamise ressursside kulutõhusa kasutamise kohta, ja põlenud alade hindamine, eeskätt Natura 2000 aladel. Projektid peaksid andma juhiseid ka seoses ühise lähenemisviisiga liidu tasandil.

Õhukvaliteet ja heitkogused, sealhulgas linnakeskkonnas

1. Teadlikkuse tõstmine ja koolitus, mis käsitleb õhukvaliteeti linnapiirkondades ja õhukvaliteedi mõju tervisele seal, kus inimesed ja ökosüsteemid puutuvad kokku saasteainete kõrgete tasemetega.

2. Teadlikkuse tõstmine, edendades vähekulukaid õhukvaliteedi seire- ja hindamissüsteeme.

3. Selliste integreeritud süsteemide väljatöötamine ja tutvustamine, mis pakuvad lihtsat juurdepääsu avalikult kättesaadavale teabele tööstusrajatiste kohta, sealhulgas load, heiteandmed ja kontrolliaruanded.

Keskkond ja tervis, sealhulgas kemikaalid ja müra

1. Kodanike ja tarbijate teadlikkuse tõstmine toodetes sisalduvate kemikaalide ohuteabe kohta.

2. Kodanike ja tarbijate teadlikkuse tõstmine hoiatussilti kandvates toodetes sisalduvate kemikaalide ohutu kasutamise kohta.

3. Ettevõtjate (importijate, tootjate, allkasutajate, jaemüüjate, sealhulgas VKEde) teadlikkuse tõstmine nende REACH-määrusest tulenevate kohustuste kohta teavitada väga ohtlike ainete olemasolust toodetes, mida nad valmistavad või impordivad, ja/või ettevõtjate biotsiidide määruse järgsetest kohustustest seoses töödeldud toodetega.

4. Teavituskampaaniad keskkonnamüra andmete ja müra mõju kohta rahvastiku tervisele, nagu nõutakse keskkonnamüra direktiiviga 2002/49/EÜ.

Loodus ja bioloogiline mitmekesisus

1. Riiklikud ja riikidevahelised teadlikkuse tõstmise kampaaniad eesmärgiga tõsta üldsuse teadlikkust Natura 2000 kohta. Need kampaaniad tuleks kavandada nii, et oleks tagatud märkimisväärne muutus teadlikkuses loodusväärtuste (sealhulgas ökosüsteemi teenuste) kohta, mille jaoks Natura 2000 loodi, ning et jõutaks ehk positiivsete käitumismuutusteni suures osas sihtauditooriumist ja/või konkreetsetes sotsiaalsetes, haldus- või majandussektorites.

2. Teadlikkuse tõstmise kampaaniad suurkiskjate kohta asjaomase liigi populatsiooni tasandil.

3. Riiklikud ja riikidevahelised teadlikkuse tõstmise kampaaniad ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia kohta, eesmärgiga tõsta kodanike ja peamiste sidusrühmade, sealhulgas poliitikakujundajate, ettevõtjate ning kohalike, piirkondlike või riiklike asutuste teadlikkust ja arusaamist strateegia eesmärkidest ja sihtidest.

4. Riiklikud ja riikidevahelised teadlikkuse tõstmise kampaaniad invasiivsete võõrliikide kohta, mis keskenduvad üldsusele ja peamistele sidusrühmadele, sealhulgas poliitikakujundajatele, ettevõtjatele ning kohalikele, piirkondlikele või riiklikele asutustele.

5. Rohelise taristuga seotud teadlikkuse tõstmise kampaaniad, mis on suunatud peamistele sidusrühmadele, edendades parimaid tavasid ja/või parandades tehniliste ja ruumiandmete loomist, analüüsi ja levitamist rohelise taristu kasutuselevõtuks.

Juhtimine ja jõustamine

1. Teadlikkuse tõstmine ja koolitus, mis käsitleb õigusemõistmisele juurdepääsu keskkonna valdkonnas, sealhulgas – kuidas tagada ja mõõta kohtuliku läbivaatamise korra tõhusust ja tulemuslikkust. Tegevus on suunatud kohtunikele, õigusemõistmise eest vastutavatele asutustele, haldusasutustele ja avalikke huve esindavatele advokaatidele.

2. Teadlikkuse tõstmine keskkonnavastutuse direktiivi kohta tööstusettevõtjate, kahjukäsitlejate, riskihindamise ekspertide, detsentraliseeritud pädevate asutuste (liikmesriikides, kus pädevate asutuste nimetamine toimub kohalikul või piirkondlikul tasandil) ja keskkonnaalaste vabaühenduste jaoks seoses iga sidusrühma õiguste ja kohustustega.

3. Teadlikkuse tõstmine ja juhendmaterjalide väljatöötamine teadlastele, VKEdele ja avaliku sektori asutustele kui geneetiliste ressursside kasutajatele Euroopas, et hõlbustada juurdepääsu ja tulude jaotamist käsitleva määruse nõuete täitmist ning toetada geneetiliste ressursside kogumisega seotud tegevust Euroopas, parandada proovide kogumise korraldamist ja dokumenteerimist.

Tegevus, millega toetatakse tõhusat kontrollimist ja nõuete täitmist edendavaid meetmeid – III lisa C jao punkt b

Jõustamine, kontrollid ja järelevalve

1. Projektid, mille eesmärk on suurendada keskkonnakontrollide ja järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust järgmise kaudu: — riskikriteeriumide kohaldamine strateegilisel viisil, et hinnata ja leevendada kõige tõsisemat liiki mittevastavusi seoses ELi keskkonnaõigusega; — koostöö ja koordineerimise edendamine eri kontrolli- ja järelevalveasutuste vahel eesmärgiga lihtsustada ja optimeerida kontrolli- ja järelevalve vahendite kasutamist; — kontrolli- ja järelevalvealase tööga seotud elektrooniliste dokumentide koostamine ja kasutamine eesmärgiga muuta selle töö tõhususe ja tulemuslikkuse mõõtmine ja hindamine lihtsamaks ja/või — kontrollide ja järelevalve tulemustest üldsusele teadaandmise ja kõnealuse teabe aktiivse levitamise optimeerimine.

2. Projektid, mille eesmärk on suurendada keskkonnakuritegude vastu võitlemisele suunatud tegevuse tõhusust ja tulemuslikkust: — edendades kogemuste ja heade tavade jagamist keskkonnakuritegusid uurivate, nende eest süüdistusi esitavate ja neid lahendavate avaliku sektori asutuste vahel; — optimeerides salastatud ja muu teabe jagamist keskkonnakuritegusid, eriti jäätmete piiriülest vedu, eluslooduse või puidukaubandust või kemikaale hõlmavaid kuritegusid uurivate asutuste vahel, sealhulgas täitevametnike, finantsuurimise üksuste, tolliametnike, keskkonnakuritegusid uurivate politseinike, prokuröride ja kohtunike koolitamine.

Parimate tavade jagamine

1. Projektid, millega toetatakse parimate tavade vahetamist ja Natura 2000 alade haldajate oskuste arendamist, järgides uute Natura 2000 biogeograafiliste seminaride soovitusi.

2. Projektid, mille eesmärgiks on arendada ja toetada vabatahtlike võrgustike rolli eesmärgiga tagada nende pikaajaline panus Natura 2000 võrgustiku aktiivsesse juhtimisse.

3. Projektid, millega edendatakse teaduse ja poliitika integreerimist tulemuste ja/või parimate tavade ülekandmise teel, et luua kindel tehniline taust, mis toetab REACH-määrust, katsemeetodite määrust (34) või kemikaale käsitlevaid teisi õigusakte või direktiivi teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (35).

4. Projektid, millega edendatakse parimate tavade vahetamist seoses õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktidega, milles keskendutakse seirele ja modelleerimisele, heiteinventuuridele, juhtimistavadele, allikate kindlaksmääramisele, teabe jagamisele, koordineerimisele ja toetamisele.

5. Teadmiste ja heade tavade vahetamine keskkonnahoidlike riigihangete kohta avaliku sektori asutuste vahel, hõlmates vähemalt kaht järgmistest elementidest: rohelised elemendid hankedokumentides; roheliste kriteeriumide kontrolli hindamine; rohelise ostmise kulud ja tulud; koostöö olemasolevate tarnijatega keskkonnamõju ja juba sõlmitud lepingute kulude vähendamiseks; keskkonnahoidlike riigihangete seire; turukonsultatsioonid; teave turul kättesaadavuse kohta; roheliste riigihangete alase pädevusega kesksete ostuasutuste loomine ja toimimine.

Konfliktide kohtuvälise lahendamise edendamine

1. Projektid, mille eesmärk on edendada konfliktide kohtuvälist lahendamist, et keskkonnaalaseid vaidlusi oleks võimalik rahumeelselt ja tulemuslikult lahendada; näiteks tegevused ja üritused, mille eesmärk on praktikute koolitamine või heade tavade ja keskkonna alal vahenduse kasutamisega seotud kogemuste vahetamine.

4. ÜLDEESMÄRKIDE SIDUMINE KLIIMAMEETMETE ALLPROGRAMMI MEETMETOETUSTEGA

Valdkondlikud prioriteedid ja projektiteemad ei ole ette nähtud osana meetmetoetustest, mida rakendatakse kliimameetmete allprogrammi raames. Kooskõlas LIFE määruse üldeesmärgiga, st parandada liidu kliimapoliitika ja kliimaalaste õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja jõustamist ning luua nõutavat ELi lisaväärtust, seostakse meetmetoetuste rakendamine siiski kolme prioriteetse valdkonnaga – kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine ning kliimaalane juhtimine ja teave –, samuti LIFE määruse artiklites 14, 15 ja 16 täpsustatud erieesmärkidega.

Programm LIFE aitab kaasa liidu ümberkujundamisele vähese CO2-heitega ühiskonnaks, mis on Euroopa 2020. aasta kliima- ja energiapaketi keskne osa. Arenevale kliimamuutuste leevendamise tehnoloogiale aidatakse kaasa laiendatud katsetuste ja integreeriva näitlikustamisega. ELi kliimapoliitika seotakse tugevalt kohalike impulsside ja algatustega ning eeskuju andvate näidetega uutest ja parematest lähenemisviisidest nimetatud ülemineku elluviimiseks. Arendatakse ka kasvuhoonegaaside arvestuse ja kliimamuutuste leevendamise rakendamist maakasutuse sektoris (36). Programm LIFE toetab lõpuks ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia rakendamist, et panustada kliimamuutustele vastupanuvõimelisemasse liitu (37).

Nimetatud kaalutluste alusel võiks ELi praegust ja tulevast poliitikat toetada järgmisi valdkondi käsitlevate taotluste kaudu.

— Toetus kohanemisstrateegiate rakendamiseks. See hõlmaks konkreetseid haavatavuse hindamisi piirkondlikul või piiriülesel tasandil, keskendudes eriti haavatavatele piirkondadele, nagu on määratletud ELi kohanemisstrateegias, nt linna-, ranniku- mägi- ja saarte piirkonnad, mereökosüsteemid, põuapiirkonnad või valgalad, samuti innovaatiliste kohanemiskäsituste rakendamist, konkreetsete investeerimiskavade ettevalmistamist.

— Teedrajava tegevuse toetamine süsiniku tarbimisest loobunud ühiskonna suunas. Teerajajad ja eeskujud on olulised, et suunata üleminekuprotsessi vähese CO2-heitega majandusele ja ühiskondadele. Paljusid tehnoloogilahendusi, elustiile või valitsemismudeleid katsetatakse sotsiaalsetes rühmades, väikestes kogukondades, ning katsetajaks on uuendajad, enne kui need üldiseks muutuvad. Uute käsituste kasutuselevõtt (näidislinnad või -piirkonnad) ümberkujundava mõjuga tootmiseks, tarbimiseks ja valitsemiseks peaks peegeldama täielikult ELi kliima- ja energiapaketi eesmärke või 2050. aasta tegevuskava sihte. Eesmärkide saavutamiseks tuleks olemasolevat vähese CO2-heitega tehnoloogiat uurida ka seoses selliste mittetehnoloogilise aspektidega, mis takistavad turu hõlvamist.

— Vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste või maakasutuse juhtimiskavade tutvustamine piirkondlikul või allpiirkondlikul tasandil. See hõlmab erinevate heite vähendamise ja ressursitõhususe meetmete süvalaiendamist eri valdkondades ja kasutades erinevaid meetmeid käitumismuutuste soodustamiseks. Toetus selliste maakorraldustavade arendamiseks, mis mõjutavad heitkoguseid ja heite sidumist, nt nende meetmete lisameetmetena, mida toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest.

5. PROJEKTIDE VALIKUMENETLUSE TEHNILISED MEETODID NING VALIMISE JA TOETUSE MÄÄRAMISE KRITEERIUMID (LIFE MÄÄRUSE ARTIKLI 24 LÕIKE 2 PUNKT D)

Allpool kirjeldatakse projektide valikumenetluse tehnilisi meetodeid ning toetustega seoses peamisi konkreetseid rahastamiskõlblikkuse (38) ja toetuse määramise kriteeriume vastavalt LIFE määruse artiklitele 2 ja 19. Kuna meetodid ja kriteeriumid on mõlema allprogrammi samade projektitüüpide puhul sisuliselt samad, viidatakse konkreetselt ühele allprogrammidest ainult siis, kui esineb erinevusi.

ELi-poolse rahastamise vastastikust täiendavust ja optimaalset kasutamist, sealhulgas täiendava tegevuse rahastamist liidu muudest rahastamisvahenditest, nagu on sätestatud LIFE määruse artiklis 8, hinnatakse ja võetakse arvesse kõikide toetuse liikide puhul toetuse määramise kriteeriumis „ELi lisaväärtus: muud aspektid”. Soovimatute kattumiste vältimiseks peavad taotlejad põhjendama, miks nad otsustasid taotleda rahastamist programmi LIFE raames, mitte muud liidupoolset rahastamist, juhul kui selle kaudu võiks samuti sarnaseid projekte või meetmeid toetada.

Ühes prioriteetses valdkonnas rahastatavaid projekte, mis võivad kahjustada teise prioriteetse valdkonna keskkonna- või kliimaeesmärke, ei rahastata, välja arvatud siis, kui sellist mõju taotluses selgelt põhjendatakse ja selgitatakse ja kui vajaduse korral on korrektselt kavandatud võimalikud alternatiivid ning leevendus- ja kohanemismeetmed.

Täpsed üksikasjad esitatakse taotlemis- ja hindamissuunistes, mis avaldatakse koos asjaomaste konkursikutsetega. Ilma et see piiraks LIFE määruse ja suunavate riiklike eraldiste kohaldamist ning et jätkata haldusmenetluste lihtsustamist, võidakse projektide valikumenetluse tehnilisi meetodeid iga-aastastes konkursikutsetes kohandada ja ühtlustada.

Keskkonna allprogrammi projektide ja muude kui integreeritud projektide jaoks on käesoleva mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemikuks kehtestatud suunavad riiklikud eraldised LIFE määruse I lisa ning 2013. aasta detsembris saada olnud andmete alusel. Neid kasutatakse kõnealuste projektide järjestamisel.

Kui üks I lisas loetletud kriteeriumidest suureneb või väheneb ühe liikmesriigi jaoks 10 % võrra või kui Euroopa Liiduga ühineb uus liikmesriik, loetakse seda arvutamise aluse oluliseks muutuseks. Olulise muutuse korral arvutatakse suunavad riiklikud eraldised kõigi liikmesriikide jaoks ülejäänud ajavahemikuks ümber. Enne iga konkurssi kontrollib komisjon, kas on toimunud oluline muutus.

Suunavad riiklikud eraldised aastateks 2014–2017, välja arvatud integreeritud projektide jaoks

Liikmesriik % eelarvest Liikmesriik % eelarvest Liikmesriik % eelarvest Liikmesriik % eelarvest BE 2,05 EL 3,27 LT 1,02 PT 2,51 BG 3,04 ES 9,33 LU 1,05 RO 4,29 CZ 2,03 FR 9,80 HU 2,42 SI 1,85 DE 10,82 HR 2,52 MT 0,90 SK 2,15 DK 1,61 IT 8,44 NL 2,94 FI 2,45 EE 1,20 CY 1,32 AT 1,85 SE 3,10 IE 1,43 LV 0,96 PL 6,37 UK 9,27

5.1. Meetmetoetused

Tagatakse, et nende taotlejate ettepanekuid, kes on välistatud või kes ei täida finantsmääruse artikli 131 kohaseid rahastamiskõlblikkuse tingimusi, ei valita.

Lisaks peavad ettepanekud vastama vastuvõetavuse nõuetele (nt osa projektide puhul esitatakse taotlus ainult digitaalselt) ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele (nt vastavus suunistele, milles käsitletakse Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidel tegutsevatele Iisraeli üksustele ja nende tegevusele selliste toetuste, auhindade ja rahastamisvahendite andmist, mida EL rahastab alates 2014. aastast) (39), mida kohaldatakse programmi LIFE kõigi meetmetoetuste suhtes, mida tuleb selgesõnaliselt mainida ka vastavates taotluse koostamise juhendites. Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele, mida kohaldatakse eri projektitüüpide suhtes, osutatakse vastavas rubriigis. Kriteeriume, mida kohaldatakse samamoodi eri projektitüüpide suhtes, mainitakse ainult punktis 5.1.1 (LIFE määruse artikli 18 punktide a, b, c ja h kohased projektid).

LIFE määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt võivad väljaspool liitu asutatud juriidilised isikud osaleda LIFE määruse artiklis 18 nimetatud projektides, tingimusel, et projekti koordineeriv vahendite saaja asub liidus ja et mis tahes väljaspool liitu läbi viidav tegevus vastab LIFE määruse artikli 6 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

LIFE määruse artikli 7 kohaselt võib programmi LIFE rakendamisel teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning nende organisatsioonide asutuste ja organitega, kui see on vajalik LIFE määruse artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks.

Lisaks valitakse ettepanekud välja ainult siis, kui taotleja eelmiste aastate tegevuse tulemuslikkusega seotud konkreetsete tõendavate dokumentide alusel saab tõestada

— tegevussuutlikkust – taotlejal peab olema projekti elluviimiseks nõutav erialane pädevus ja kvalifikatsioon, ning

— finantssuutlikkust – taotlejal peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et ta suudaks jätkata oma tegevust kogu projekti kestel ja osaleda selle rahastamises.

Seoses finantssuutlikkusega kohaldatakse avaliku sektori asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide valimise suhtes finantsmääruse artiklit 131.

5.1.1. LIFE määruse artikli 18 punktide a, b, c ja h kohased projektid

Katse-, näidis-, parimate tavade ning teabe-, teadlikkuse tõstmise ja teabe levitamise projektid LIFE määruse artikli 18 punktide a, b, c ja h tähenduses järgivad samu projektide valimise tehnilisi meetodeid ning vastavad sarnastele rahastamiskõlblikkuse ja toetuse määramise kriteeriumidele, nagu allpool on märgitud.

5.1.1.1. Projektide valikumenetluse tehnilised meetodid

Projektide valikumenetlus korraldatakse järgmiselt.

— Taotluste hindamine

Komisjon ja/või rakendusamet kontrollivad/kontrollib iga taotluse vastavust rahastamiskõlblikkuse ja valikukriteeriumidele ning hindavad/hindab neid toetuse määramise kriteeriumide suhtes.

— Taotluste „esialgse pika nimekirja” koostamine

Komisjon ja/või rakendusamet järjestavad/järjestab rahastamiskõlblikud taotlused, arvestades nende taset ja kooskõlas reegliga, et vähemalt 55 % keskkonna allprogrammi raames meetmetoetuste kaudu rahastatavatele projektidele ette nähtud eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, millega toetatakse looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset (LIFE määruse artikli 9 lõige 3). Samuti püüavad/püüab komisjon ja/või rakendusamet tagada, et vähemalt 15 % projektidele ette nähtud eelarvevahenditest eraldatakse riikidevahelistele projektidele (LIFE määruse artikli 19 lõige 7). Lisaks tagavad/tagab komisjon ja/või rakendusamet seoses keskkonna allprogrammi projektidega geograafilise tasakaalu (LIFE määruse artikli 19 lõige 5). Esialgne pikk nimekiri sisaldab kõiki taotlusi kahanevas järjekorras, nii et välja pakutud projektide eelarvete kogusumma vastab umbes 130 %-le olemasolevast eelarvest.

— Rahastatavate projektide lõpliku nimekirja ja varunimekirja koostamine

Pärast läbivaatamise etappi tehakse ettepanek rahastada edukaid projekte olemasoleva eelarve piires. Varunimekiri koostatakse nendest paremusjärjestuse eesotsas olevatest projektidest, mida ei saa olemasolevat eelarvet arvestades rahastada. Varunimekiri hõlmab veel 20 % programmi LIFE olemasolevast eelarvest.

— Toetuslepingu allkirjastamine

5.1.1.2. Rahastamiskõlblikkus ja toetuse määramise kriteeriumid

Kohaldatakse järgmisi rahastamiskõlblikkuse ja toetuse määramise kriteeriume.

a) Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

Projekti ettepanekut LIFE määruse artikli 18 punktide a, b, c või h tähenduses ei võeta hindamisele, kui projekti ettepanekus ei tõendata, et projekt

— aitab kaasa ühe või mitme LIFE määruse artiklis 3 sätestatud üldeesmärgi saavutamisele ja LIFE määruse artiklites 10, 11, 12 ning 14, 15 ja 16 sätestatud kohaldatavate erieesmärkide saavutamisele,

— kuulub programmi LIFE allprogrammi prioriteetse valdkonna kohaldamisalasse, nagu on sätestatud LIFE määruse artiklites 9 ja 13, mille raames projekti ettepanek esitati, ja

— vastab ühele järgmistest projektitüüpidest, nagu on määratletud LIFE määruse artikli 2 punktides a, b, c ja h:

„katseprojektid” – projektid, mille raames kasutatakse tehnikat või meetodit, mida ei ole varem või mujal kasutatud või katsetatud, ning mis pakuvad olemasolevate parimate tavadega võrreldes potentsiaalseid keskkonna või kliimaga seotud eeliseid ja mida saab hiljem sarnastes olukordades laiemalt rakendada;

„näidisprojektid” – projektid, mille raames võetakse kasutusele, katsetatakse, hinnatakse ja levitatakse meetmeid, metoodikaid või käsitusi, mis on projekti konkreetses kontekstis, näiteks geograafilises, ökoloogilises, sotsiaal-majanduslikus kontekstis, uued või tundmatud ja mida võiks sarnastes olukordades kasutada mujalgi;

„parimaid tavasid järgivad projektid” – projektid, mille raames kasutatakse asjakohaseid, kulutõhusaid ja nüüdisaegseid tehnikaid, meetodeid ja käsitusi, võttes arvesse projekti konkreetset konteksti;

NB! Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse valdkonna katse-, näidis- ja parimaid tavasid järgivate projektide puhul tuleb vähemalt 25 % eelarvest eraldada konkreetsele looduskaitse tegevusele (piiratud erandid on võimalikud, pidades silmas konkreetseid poliitilisi vajadusi, ja need määratletakse selgelt taotluse koostamise juhendis).

„Teabe-, teadlikkuse tõstmise ja teabe levitamise projektid” – projektid, mille eesmärk on toetada teabevahetust, teabe levitamist ja teadlikkuse tõstmist keskkonna ja kliimameetmete allprogrammide raames.

NB! Projektid, mille raames keskendutakse teadustööle (40) või tegeletakse suurte taristute ehitamisega, ei kuulu programmi LIFE kohaldamisalasse ega ole seetõttu rahastamiskõlblikud.

b) Toetuse määramise kriteeriumid

Kõigi rahastamiskõlblikkuse kriteeriume täitvate rahastamiskõlblike taotluste väärtust hinnatakse ja neile antakse punkte vastavalt järgmistele toetuse määramise kriteeriumidele ja punktide andmise süsteemile.

— Tehniline järjepidevus ja kvaliteet See kriteerium keskendub ettepanekus esitatud meetmete selgusele, teostatavusele ja jätkusuutlikkusele. Projekti tulemuste jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis tähendab suutlikkust säilitada neid pärast projekti elluviimist. Piisav jätkusuutlikkus eeldab strateegiat, sealhulgas pingutusi eesmärgiga tagada vajalike projektimeetmete jätkuvus ja nendega seotud rahastamine pärast projekti lõppemist.

— Rahaline järjepidevus ja kvaliteet Hinnatakse kavandatud eelarvet ja selle kooskõla kavandatud meetmetega ja kohaldatavate eeskirjadega, samuti kavandatud lähenemisviisi kulutõhusust.

— ELi lisaväärtus: programmi LIFE kahe allprogrammi prioriteetse valdkonna erieesmärkidesse panustamise ulatus ja kvaliteet Hinnatakse, mil määral iga ettepanek aitab kaasa programmi LIFE kahe allprogrammi prioriteetse valdkonna ühe või mitme erieesmärgi saavutamisele, nagu on sätestatud LIFE määruse artiklites 10, 11 ja 12 (programmi LIFE keskkonna allprogrammi jaoks) ning artiklites 14, 15 ja 16 (programmi LIFE kliimameetmete allprogrammi jaoks); samuti hinnatakse selle panuse kvaliteeti.

— ELi lisaväärtus: mitmeotstarbelisus, sünergiad ja integratsioon. Projektid, mis hõlmavad konkreetsele valdkonnale keskendudes samal ajal läbimõeldud mitmeotstarbelist rakendusmehhanismi ja parandavad konkreetsete keskkonnaalaste eesmärkide integreerimist teistesse poliitikavaldkondadesse ning loovad sünergiaid liidu teiste poliitikavaldkondade eesmärkidega, kahjustamata LIFE määrusega taotletavaid eesmärke, saavad rohkem punkte.

— ELi lisaväärtus: jäljendatavus ja ülekantavus. Tegemist on võimalusega, et projekti korratakse ja kantakse üle selle rakendamise ajal ja hiljem. Edukas jäljendatavus ja ülekantavus nõuavad strateegiat, sealhulgas pingutusi, mille eesmärk on mitmekordistada projektilahenduste mõju ja ergutada laiemat kasutuselevõttu, saavutades kriitilise massi projekti vältel ja/või lühikeses ja keskpikas perspektiivis pärast programmi LIFE projekti lõppu. See läheb kaugemale teadmussiirdest ja võrgustike rajamisest ning hõlmab projekti raames välja töötatud või rakendatud tehnikate, meetodite või strateegiate kasutuselevõttu mujal.

— ELi lisaväärtus: muud aspektid Riikidevahelisus: eelistatakse riikidevahelisi projektiettepanekuid, kui riikidevaheline koostöö on oluline, et tagada projekti eesmärkide saavutamine. Selle kriteeriumi alusel võib ettepanekule lisapunkte anda ainult siis, kui on piisavalt tõendeid riikidevahelise lähenemisviisi lisaväärtuse kohta. Keskkonnahoidlik hange: ettepanekud, milles nähakse ette selge rakendusmehhanism, et tagada keskkonnahoidliku hanke kontseptsioonide laiaulatuslik kohaldamine, saavad rohkem punkte. ELi uurimis- ja innovatsiooniprogrammide tulemuste kasutuselevõtt: taotlused, milles nähakse ette raamprogrammist „Horisont 2020” või sellele eelnenud raamprogrammidest rahastatud keskkonna ja kliimaga seotud uurimis- ning innovatsiooniprojektide tulemuste kasutuselevõttu, saavad rohkem punkte, kui on piisavalt tõendeid sellise kasutuselevõtu lisaväärtuse kohta projekti jaoks.

— Keskkonnaprojektide erikriteeriumid ja punktide andmise süsteem Keskkonna allprogrammi erikriteeriumid ja punktide andmise süsteem peegeldavad tõsiasja, et määratleti ainult keskkonna allprogrammi valdkondlikud prioriteedid (LIFE määruse III lisa) ja seotud projektiteemad (2. rubriik eespool).

— ELi lisaväärtus: panus projektiteemadesse Programmi LIFE kohased taotlused, mis kuuluvad selgelt projektiteemade alla, millega rakendatakse III lisas sätestatud valdkondlikke prioriteete keskkonna allprogrammi jaoks, nagu on määratletud mitmeaastases tööprogrammis, saavad vastavalt käesolevale kriteeriumile lisapunkte. Toetuse määramise kriteeriumid Minimaalsed nõutavad punktid (41) Maksimaalsed punktid 1. Tehniline järjepidevus ja kvaliteet 10 20 2. Rahaline järjepidevus ja kvaliteet 10 20 3. ELi lisaväärtus: programmi LIFE keskkonna allprogrammi prioriteetse valdkonna erieesmärkidesse panustamise ulatus ja kvaliteet 10 20 4. Panus projektiteemadesse – 10 5. ELi lisaväärtus: mitmeotstarbelisus, sünergiad ja integratsioon 7 15 6. ELi lisaväärtus: jäljendatavus ja ülekantavus 5 10 7. ELi lisaväärtus: riikidevahelisus, keskkonnahoidlik hange, kasutuselevõtt – 5 Punktide (nõutav) üldsumma 55 100

— Kliimameetmete projektide erikriteeriumid ja punktide andmise süsteem

— ELi lisaväärtus: panus suurenenud vastupanuvõimesse kliimamuutuste suhtes ja/või kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse Kliimameetmete allprogrammi projektide puhul tuleb tõendada ümberkujundavat mõju, mis väljendub suurenenud vastupanuvõimes kliimamuutustele ja/või kasvuhoonegaaside heite vähendamises. See peaks edendama üleminekut ressursitõhusale, vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele. Seda hinnatakse projekti enda tasandil ning projekti vältel või projektijärgses etapis saavutatud projektitulemuste laiema jäljendatavuse/ülekantavuse potentsiaali tasandil. Toetuse määramise kriteeriumid Minimaalsed nõutavad punktid (42) Maksimaalsed punktid 1. Tehniline järjepidevus ja kvaliteet 10 20 2. Rahaline järjepidevus ja kvaliteet 10 20 3. ELi lisaväärtus: kliimamuutuste suhtes suurenenud vastupanuvõimesse ja/või kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse tehtava panuse ulatus ja kvaliteet 7 15 4. ELi lisaväärtus: programmi LIFE kliimameetmete allprogrammi prioriteetse valdkonna erieesmärkidesse panustamise ulatus ja kvaliteet 7 15 5. ELi lisaväärtus: mitmeotstarbelisus, sünergiate ja integratsiooni kvaliteet 7 15 6. ELi lisaväärtus: jäljendatavus ja ülekantavus 5 10 7. ELi lisaväärtus: riikidevahelisus, keskkonnahoidlik hange, kasutuselevõtt – 5 Punktide (nõutav) üldsumma 55 100

5.1.2. Integreeritud projektid LIFE määruse artikli 18 punkti d kohaselt

Integreeritud projektide esitamise ja valimise menetlus on töötatud välja kaheetapilise menetluse alusel, nagu LIFE määruses ette on nähtud. See peaks lihtsustama võimalike taotlejate tööd ja tagama, et nad saavad protsessi käigus komisjonilt parimat võimalikku juhatust. Töökorraldus on üles ehitatud nii, et sellega kaasneks iga taotluse edenemine ja nn peenhäälestus. LIFE määruse temaatiliste eraldiste ja geograafilise jaotuse eeskirjadega lubatud piirides kohaldatakse hindamisprotsessi igas etapis rangelt kõigi taotluste võrdse kohtlemise põhimõtet.

5.1.2.1. Projektide esitamise ja valikumenetluse tehnilised meetodid

1. etapp

— Konkursikutse

— Kontseptsioonikirjelduse esitamine Taotleja esitab lühikese kontseptsioonikirjelduse, milles visandatakse projekti sisu ja kava või strateegia, mida kavatsetakse rakendada, ning kava või strateegia üldise rakendamise rahastamiskava.

— Kontseptsioonikirjelduse hindamine ning küsimuste ja vastuste etapp Kontseptsioonikirjeldusest lähtudes määrab komisjon kindlaks ja koostab nimekirja taotlustest, mis vastavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele. Nendele kriteeriumidele vastavate projektiettepanekute taotlejad kutsutakse osalema kirjalikus küsimuste ja vastuste etapis, mille jooksul nad saavad esitada täieliku taotluse ettevalmistusega seotud küsimusi. Selle etapi lõpus avalikustab komisjon küsimused ja vastused anonüümsel kujul, et aidata võrdselt kõiki taotlejaid nende täielike projektiettepanekute koostamisel. Vajaduse korral lisab komisjon küsimustele ja vastustele juhised seoses tüüpraskustega, millega taotlejad võivad olla kokku puutunud ja mis kontseptsioonikirjeldustes ilmsiks tulid.

2. etapp

— Täieliku ettepaneku esitamine Rahastamiskõlbliku kontseptsioonikirjelduse esitanud taotlejatel palutakse esitada täielik ettepanek.

— Täieliku ettepaneku hindamine Komisjon koostab pärast põhjalikku hindamist paremusjärjestatud ettepanekutest, mille rahastamist võib kaaluda, „esialgse pika nimekirja”. Edetabel põhineb ettepaneku väärtustel ja keskkonna allprogrammi puhul ka kooskõlal reegliga, et 55 % meetmetoetusteks ette nähtud vahenditest tuleb eraldada looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele, ning vastavusel LIFE määruse artikli 19 lõikes 4 sätestatud geograafilise tasakaalu kriteeriumile. Komisjon kontrollib samuti taotlejate finants- ja tegevussuutlikkust projekt ellu viia.

— Rahastatavate projektide lõpliku nimekirja ja varunimekirja koostamine Pärast läbivaatamise etappi tehakse ettepanek rahastada edukaid projekte olemasoleva eelarve piires. Varunimekiri koostatakse nendest paremusjärjestuse eesotsas olevatest projektidest, mida ei saa olemasolevat eelarvet arvesse võttes rahastada. Varunimekiri hõlmab veel 20 % programmi LIFE olemasolevast eelarvest.

— Toetuslepingu allkirjastamine

Kuigi kaheetapilist käsitlusviisi kohaldatakse kogu mitmeaastase tööprogrammi jooksul, võib komisjon kohandada eespool kirjeldatud protsessi, võttes arvesse saadud kogemusi.

Integreeritud projektide paremusjärjestamisel tagab komisjon geograafilise tasakaalu, eraldades käesoleva mitmeaastase tööprogrammi kestuse jooksul igale liikmesriigile suunavalt üks kuni kaks integreeritud projekti, tagamaks, et kogu 2014.–2020. aasta rahastamisperioodi jooksul järgitakse LIFE määruse artikli 19 lõiget 4.

5.1.2.2. Rahastamiskõlblikkus ja toetuse määramise kriteeriumid

Järgmiseid rahastamiskõlblikkuse kriteeriume kohaldatakse nii kontseptsioonikirjelduse kui ka täieliku ettepaneku suhtes.

a) Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

Ettepanek lükatakse tagasi, kui see ei vasta ühele või mitmele järgmistest kriteeriumidest:

1. Suur territoriaalne ulatus. Liidu sihtkava või: strateegia rakendamine hõlmab suure territooriumi, eelkõige üht või mitut piirkonda või riiki. Mitut linna hõlmav lähenemisviis võib olla vastuvõetav ka selliste integreeritud projektide puhul, mille raames tegeletakse õhukvaliteedi juhtimisega, samuti integreeritud projektide puhul kliimameetmete allprogrammi raames.

2. Muude rahastamisvahendite kaasamine.: Lisaks integreeritud projektile endale ja selle jaoks LIFE määruse kohaselt (artikli 20 lõike 1 punktid a ja c) nõutavale spetsiifilisele kaasrahastamisele kaasatakse vähemalt üks muu asjaomane liidu, riiklik või erasektori rahastamisallikas liidu sihtkava või -strateegia rakendamiseks.

3. Peamiste sidusrühmade kaasamine. Liidu sihtkava või: strateegia rakendamisse kaasatakse peamised sidusrühmad.

i) Keskkonna allprogrammi projektide rahastamiskõlblikkuse erikriteerium Integreeritud projekt ei ole rahastamiskõlblik, kui see ei sea eesmärgiks rakendada üht järgmistest liidu konkreetsete keskkonnaalaste õigusaktidega nõutavatest, muude liidu seaduste kohaselt või liikmesriikide ametiasutuste välja töötatud keskkonnakavadest või strateegiatest: a) prioriteetsed tegevusraamistikud elupaikade direktiivi artikli 8 kohaselt; b) jäätmekavad jäätmete raamdirektiivi artikli 28 kohaselt; c) veemajanduskavad vee raamdirektiivi VII lisa kohaselt või d) õhukvaliteedi kavad õhukvaliteedi direktiivi kohaselt.

ii) Kliimameetmete allprogrammi projektide rahastamiskõlblikkuse erikriteerium Integreeritud projekti eesmärk peab olema rakendada üht järgmistest, liidu konkreetsete kliimaalaste õigusaktidega nõutavatest, muude liidu seaduste kohaselt või liikmesriikide ametiasutuste välja töötatud kliimakavadest või strateegiatest ühes järgmistest valdkondadest: a) riiklik, piirkondlik või kohalik konkreetne kohandamisstrateegia või tegevuskava b) linna- või kogukonnapõhine tegevuskava, mis on teed rajav üleminekul vähese CO2-heitega ja/või kliimamuutustele vastupanuvõimelisele ühiskonnale c) riiklik, piirkondlik või tööstusharu/sektori konkreetne kasvuhoonegaaside heite vähendamise strateegia või vähese CO2-heitega majanduse tegevuskava.

b) Toetuse määramise kriteeriumid

Järgmisi toetuse määramise kriteeriume kohaldatakse ainult täieliku ettepaneku suhtes. Kõik ettepanekud, mis vastavad rahastamiskõlblikkuse (ja valiku-)kriteeriumidele, lubatakse toetuse määramise etapis nende kvaliteedi põhjalikule hindamisele. Sellesse etappi jõudnud ettepanekule antakse punkte järgmiste toetuse määramise kriteeriumide alusel:

Toetuse määramise kriteeriumid Minimaalsed nõutavad punktid (43) Maksimaalsed punktid 1. Tehniline järjepidevus ja kvaliteet 10 20 2. Rahaline järjepidevus ja kvaliteet 10 20 3. ELi lisaväärtus: eesmärkidesse panustamise ulatus ja kvaliteet 15 20 4. ELi lisaväärtus: muude rahastamisvahendite, eeskätt liidu rahastamisvahendite kaasamise ulatus ja kvaliteet – 10 5. ELi lisaväärtus: mitmeotstarbelisuse, sünergiate ja integratsiooni kvaliteet 7 15 6. ELi lisaväärtus: jäljendatavus ja ülekantavus 5 10 7. ELi lisaväärtus: riikidevahelisus, keskkonnahoidlik hange, kasutuselevõtt – 5 Punktide (nõutav) üldsumma 55 100

Järgmised toetuse määramise kriteeriumid on spetsiifilised või sisaldavad elemente, mis on spetsiifilised integreeritud projektide jaoks:

— ELi lisaväärtus: eesmärkidesse panustamise ulatus ja kvaliteet Hinnatakse, mil määral iga ettepanek aitab kaasa programmi LIFE ühe või mitme uue üld- ja erieesmärgi täitmisele, nagu on sätestatud uue LIFE määruse artiklites 3, 10, 11 ja 12 (LIFE, keskkond) ja artiklites 3, 14, 15 ja 16 (LIFE, kliimameetmed). Kontrollitakse järgmisi eriaspekte, sõltuvalt prioriteetsest valdkonnast, mille alla projekt kuulub: — Keskkonna allprogrammi projektide erikriteeriumid — Integreeritud projekt, mille raames tegeletakse prioriteetsete raamprogrammide rakendamisega NATURA 2000 jaoks ELi lisaväärtust tõendatakse seoses projekti panusega ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 1. eesmärgi saavutamisse ning elupaikade direktiivi ja linnukaitse direktiivi üldeesmärkidesse ja eeskätt seoses panusega ühendusele oluliste liikide ja elupaigatüüpide (elupaikade direktiiv) ja/või linnuliikide (linnukaitse direktiiv) kaitsestaatuse parandamisse. — Integreeritud projektid, millega rakendatakse veemajanduskavu ELi lisaväärtust tuleb tõendada seoses nende panusega vee raamdirektiivi eesmärkide saavutamisse. Kavandatud tegevus peaks olema suunatud märkimisväärsele koormusele, mis mõjutab keskkonna veehoidmisvõimet, ja vähese mõjuga meetmete kasutamisele (nt roheline taristu) saastuse kaotamiseks. Liikmesriigid oleksid pidanud sellised meetmed kindlaks määrama asjaomaste liidu õigusaktide ja poliitikasuundade (nt vee raamdirektiiv, merestrateegia raamdirektiiv, asulareovee puhastamise direktiiv, joogiveedirektiiv, suplusvee direktiiv, üleujutusi käsitlev direktiiv ja/või põuakavad) rakendamise ettevalmistamiseks läbi viidud hindamiste käigus. Projektid peaksid keskenduma meetmete suuremahulisele (nt alamvesikonna või vesikonna osas) kavandamisele ja elluviimisele, et suurendada veehoidmisvõimet linna- ja maapiirkondades, infiltratsiooni, veeressursse ning eemaldada saasteained looduslike või looduslikega sarnaste protsesside teel. Projektid peaksid taotlema sünergiat, et rakendada meetmeid, mis leevendavad olemasolevat hüdromorfoloogilist koormust ja parandavad bioloogilise mitmekesisuse olukorda ning omavad esteetilist väärtust. — Integreeritud projekt, mille raames tegeletakse jäätmemajanduskavade rakendamisega Integreeritud projekti eesmärk on toetada jäätmemajanduskavade rakendamist, nagu nõutakse jäätmete raamdirektiivi 2008/98/EÜ (44) artikliga 28, ja/või jäätmetekke vältimise programmide rakendamist, nagu nõutakse vee raamdirektiivi artikliga 29. Projekti ELi lisaväärtust hinnatakse seoses panusega jäätmehierarhia (vee raamdirektiivi artikkel 4) rakendamisse, vee raamdirektiivi artikliga 11 ette nähtud ringlussevõtu eesmärkide saavutamisse ja ELi jäätmealastes õigusaktidega hõlmatud lisaeesmärkide saavutamisse, samuti nende eesmärkide toetamiseks vajalike meetmete rakendamisse. — Integreeritud projekt, mille raames tegeletakse õhukvaliteedi kavade ja programmide rakendamisega Integreeritud projekti eesmärk on toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/50/EÜ (45) määratletud kohalike ja piirkondlike õhukvaliteedi kavade rakendamist ja seiret, mille lõppeesmärk on edendada riiklikke õhusaaste vähendamise programme. Kui projektid põhinevad kohalikel õhukvaliteedi kavadel, peaksid nad hõlmama vähemalt viie linna vahelist koordineerimist ja koostööd seoses selliste kavadega; kui projektid põhinevad piirkondlikul õhukvaliteedi kaval, peaksid nad hõlmama kõigi kohalike omavalitsusasutuste ja piirkondlike haldusasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. Eelistatakse suuremahulisi projekte. — Kliimameetmete projektide erikriteeriumid — Integreeritud projekt, mille raames tegeletakse kliimamuutuste leevendamise strateegiate, kavade ja tegevuskavade rakendamisega Integreeritud projekt toetab kasvuhoonegaaside heite vähendamise strateegiate, kavade või vähese CO2-heitega majanduse tegevuskavade rakendamist ning on seotud konkreetsete omavalitsuste või piirkondadega (nt nagu on teatatud linnapeade paktis), tööstus- või põllumajandussektoriga (analüüsides maakasutust piirkondlikul tasandil, sotsiaalset ja majanduslikku konteksti) või muude majandussektoritega, tutvustades tehnoloogia- ja teenusepõhiseid lähenemisviise jätkusuutlikul ja innovaatilisel viisil. Integreeritud programmi võib täiendada vajalike taristuinvesteeringutega või innovaatiliste tehnoloogialahenduste ja teenuste väljaarendamise ja kasutuselevõtuga linnades, piirkondades ja/või kogukondades, mida toetatakse liidu teistest asjaomastest rahastamiskavadest, mida täpsustatakse ka strateegias/kavas/tegevuskavas. Nende ELi lisaväärtust hinnatakse seoses integreeritud projekti panusega kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, erinevatesse poliitikasuundadesse süvalaiendamise tasemega, mitmesuguste sidusrühmade otsese kaasamisega ja sellega, millises ulatuses integreeritud projekt on strateegia/kava/tegevuskava operatiivne osa. — Integreeritud projekt, mille raames tegeletakse kliimamuutustega kohanemise strateegiate, kavade ja tegevuskavade rakendamisega Integreeritud projekti eesmärk on rakendada kliimamuutustega kohanemise strateegiaid, kavu või tegeleda konkreetsete kliimamuutuste suhtes haavatavate aladega (nt rannikualad, põuapiirkonnad ja muud prioriteetsed valdkonnad, nagu on määratletud ELi kohanemisstrateegia 2. meetmes). Riiklikest rahastamisallikatest rahastatud meetmed või muudest asjaomastest liidu rahastamiskavadest rahastatud meetmed peaksid täiendama meetmeid, mida rahastatakse programmist LIFE, et rakendada üldist kohanemisstrateegiat või -kava. Toetust võiks anda näiteks üleujutuste ohjamiseks piiriüleses vesikonnas või rannikupiirkonnas või mitmeid linnu hõlmavatele linnapiirkonna kohanemismeetmetele. Sünergiad teiste keskkonna- ja kliimapoliitika valdkondadega peaksid olema kohanemisprojektide keskne teema, nt tuleks alati, kui see on asjakohane, edendada kliimamuutustega kohanemist ja bioloogilist mitmekesisust. ELi lisaväärtust hinnatakse ka seoses integreeritud projekti panusega ELi kohanemisstrateegia eesmärkide (46) täitmisse, erinevatesse sektoritesse süvalaiendamise tasemega ja mitmesuguste sidusrühmade kaasamisega.

— ELi lisaväärtus: muude rahastamisvahendite, eeskätt liidu rahastamisvahendite kaasamise ulatus ja kvaliteet. Teis(t)e rahastamismehhanismi(de)ga koordineerimise kvaliteet ja programmi LIFE täiendavate muude ettenähtud rahastamisvahendite kasutamise tase (üle minimaalse vajaliku rahastamiskõlblikkuse taseme), samuti nende tegeliku kaasamise tõenäosus ja nende funktsionaalne seos rakendatava kavaga määrab, kas integreeritud projekt saab käesoleva kriteeriumi alusel lisapunkte. Integreeritud projektid, millesse tõenäoliselt kaasatakse liidu rahastamisvahendid ja millel on funktsionaalne seos rakendatava kavaga ning milles nähakse ette rahuldav koordineerimismehhanism, saavad rohkem punkte.

— ELi lisaväärtus: mitmeotstarbelisuse mehhanismi, sünergiate ja integratsiooni kvaliteet. Integreeritud projektide ettepanekud peavad esitama eriti kvaliteetseid mitmeotstarbelisuse rakendamise mehhanisme (nt sellised, mille eesmärk on keskkonna- ja kliimaalane kasu ja suutlikkuse suurendamine), mis teevad võimalikuks tulemuste saavutamise muudes poliitikavaldkondades, (47) sünergiate loomise nende poliitikavaldkondadega ja nendesse keskkonna- ja kliimameetmete eesmärkide integreerimise.

5.1.3. Tehnilise abi projektid LIFE määruse artikli 18 punkti e kohaselt

Tehnilise abi projektide raames antakse meetmetoetuste kaudu rahalist abi, et aidata taotlejatel integreeritud projekte ette valmistada. Tehnilise abi projektidele võib kättesaadavaks teha maksimaalselt 1 % integreeritud projektidele eraldatud iga-aastasest eelarvest. ELi panuse maksimummäär tehnilise abi projekti kohta on kinnitatud 100 000 eurole.

5.1.3.1. Projektide valikumenetluse tehnilised meetodid

Tehnilise abi projektide valimisel järgitakse mõlema allprogrammi projektide puhul samu tehnilisi meetodeid. Kohaldatakse kiirendatud käsitlusviisi.

Projektide valikumenetlus korraldatakse järgmiselt.

— Taotluste hindamine Komisjon kontrollib iga taotluse vastavust rahastamiskõlblikkuse ja valikukriteeriumidele ning hindab neid toetuse määramise kriteeriumide suhtes.

— Rahastatavate projektide lõpliku nimekirja ja varunimekirja koostamine Pärast läbivaatamise etappi tehakse ettepanek rahastada edukaid projekte olemasoleva eelarve piires. Varunimekiri koostatakse nendest paremusjärjestuse eesotsas olevatest projektidest, mida ei saa olemasolevat eelarvet arvestades rahastada. Varunimekiri hõlmab veel 20 % programmi LIFE olemasolevast eelarvest.

— Toetuslepingu allkirjastamine

5.1.3.2. Rahastamiskõlblikkus ja toetuse määramise kriteeriumid

Kohaldatakse järgmisi rahastamiskõlblikkuse ja toetuse määramise peamisi erikriteeriume:

a) Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

Tehnilise abi projekti ettepanek pääseb toetuse andmise kriteeriumidele vastavuse hindamisele ainult siis, kui

— projekti ettepaneku eesmärk on tulevase integreeritud projekti ettepaneku ettevalmistamine;

— taotleja ei ole liikmesriik, keda rahastatakse suutlikkuse suurendamise projekti raames, mis hõlmab vähemalt ühte osa perioodist, mis plaanitakse hõlmata tehnilise abi projektiga.

b) Toetuse määramise kriteeriumid

Kõigi rahastamiskõlblike taotluste väärtust hinnatakse ja neile antakse punkte vastavalt järgmistele toetuse määramise kriteeriumidele ja punktide andmise süsteemile.

Toetuse määramise kriteeriumid Minimaalsed nõutavad punktid (48) Maksimaalsed punktid 1. Tehniline järjepidevus ja kvaliteet 30 60 2. Rahaline järjepidevus ja kvaliteet 20 40 Punktide (nõutav) üldsumma 55 100

— Tehniline järjepidevus ja kvaliteet Ettepaneku selgust, järjepidevust ja teostatavust hinnatakse, pidades silmas projekti eesmärke ja selle oodatavaid tulemusi. Arvesse võetakse tulevase integreeritud projekti laadi ja ulatust.

— Rahaline järjepidevus ja kvaliteet Hinnatakse kavandatud eelarvet ja selle kooskõla kavandatud meetmetega ja kohaldatavate eeskirjadega, samuti kavandatud lähenemisviisi kulutõhusust. Ka hinnatakse ettepaneku maksumuse ja kvaliteedi suhet.

5.1.4. Suutlikkuse suurendamise projektid LIFE määruse artikli 18 punkti f kohaselt

Suutlikkuse suurendamise projektide raames antakse rahalist toetust meetmetele, mis on vajalikud liikmesriikide suutlikkuse suurendamiseks, sealhulgas programmi LIFE riiklikud või piirkondlikud kontaktpunktid, eesmärgiga võimaldada liikmesriikidel osaleda tulemuslikumalt programmis LIFE.

Meetmete hulka võivad muu hulgas kuuluda

— uute töötajate töölevõtmine ja nende koolitamine riiklike või piirkondlike LIFE kontaktpunktide jaoks;

— kogemuste ja parimate tavade vahetamise lihtsustamine ning programmi LIFE raames rakendatud projektide tulemuste levitamise ja kasutamise edendamine;

— koolitajate koolitamisel põhinevad lähenemisviisid;

— liikmesriikides ametiasutuste vahelised vahetus- ja lähetusprogrammid, eriti oma valdkonna parimate töötajate vahetus.

Suutlikkuse suurendamise kavasse kuuluvad meetmed võivad sisaldada ekspertteenuste hankeid, et kõrvaldada ajutised tehnilised puudused ja ajutine protsessisuutlikkuse puudulikkus, kuid need ei tohi sisaldada selliste ekspertide teenuste hankeid, kelle peamine ülesanne on taotluste kirjutamine iga-aastastele taotlusvoorudele esitamiseks.

5.1.4.1. Projektide valikumenetluse tehnilised meetodid

Suutlikkuse suurendamise projektide taotlused läbivad toetuse määramise kiirendatud menetluse. Arvestades asjaolu, et artikli 19 lõike 8 kohaselt saab suutlikkuse suurendamise projekte eraldada ainult eelnevalt kindlaks määratud arvule liikmesriikidele ja et toetust saab anda ainult ühele projektile liikmesriigi kohta, ei ole saadud taotluste vahel konkurentsi. Seepärast võib taotlusi esitada jooksvalt alates programmi LIFE meetmetoetuste (mis sisaldab suutlikkuse suurendamise projektide taotlemise paketti) 2014. aasta taotlusvooru avaldamiskuupäevast. Taotlused tuleb esitada enne 2015. aasta kolmanda kvartali lõppu, et need arvestataks rahastamisperioodi 2014–2017.

Taotlusi hinnatakse, et tagada kooskõla rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide ja eelpool esitatud toetuse määramise künnistega.

Toetused allkirjastatakse pärast hindamisprotsessi edukat lõppu.

5.1.4.2. Rahastamiskõlblikkus ja toetuse määramise kriteeriumid

Kohaldatakse järgmisi rahastamiskõlblikkuse ja toetuse määramise kriteeriume:

a) rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

Taotlus peab vastama järgmistele rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele.

— Taotleja on liikmesriik, kus — SKP elaniku kohta 2012. aastal ei ületanud 105 % liidu keskmisest, ning — 2010., 2011. ja 2012. aastaks määruse (EÜ) nr 641/2007 artiklis 6 kehtestatud suunava riikliku eraldise kasutamise suutlikkuse keskmine määr on alla 70 % või — SKP elaniku kohta 2012. aastal oli alla 90 % liidu keskmisest või — liikmesriik ühines liiduga pärast 1. jaanuari 2013.

— Taotlus sisaldab suutlikkuse suurendamise kava, milles liikmesriik kohustub — säilitama käesoleva mitmeaastase tööprogrammi ajaks programmi LIFE jaoks ette nähtud ressursid, sealhulgas töötajate arvu tasemetel, mis ei ole madalamad kui 2012. aasta tasemed; — mitte taotlema järgmist suutlikkuse suurendamise projekti, kui suutlikkuse suurendamise projekt talle antakse.

b) Toetuse määramise kriteeriumid

— Tehniline järjepidevus ja kvaliteet suutlikkuse suurendamise projektides viitavad kavandatud meetmetele eesmärgiga suurendada liikmesriigi suutlikkust esitada edukaid taotlusi projektide rahastamiseks keskkonna ja kliimameetmete allprogrammide raames.

Kõigi rahastamiskõlblike taotluste väärtust hinnatakse ja neile antakse punkte vastavalt järgmistele toetuse määramise kriteeriumidele ja punktide andmise süsteemile.

Toetuse määramise kriteeriumid Minimaalsed nõutavad punktid (49) Maksimaalsed punktid Tehniline järjepidevus ja kvaliteet 15 30 Rahaline järjepidevus ja kvaliteet 10 20 Käsituse terviklikkus seoses avastatud puudustega, mis põhjustasid liikmesriigi vähest osalust 2010–2012. aasta LIFE+ programmides. 15 30 Oodatud paranemise tutvustus seoses programmi LIFE võimega edendada integreerimist teistesse poliitikavaldkondadesse, majandustegevusse ja muudesse programmidesse, vastastikust täiendavust, sünergiaid ja jäljendatavust. 10 20 Punktide (nõutav) üldsumma 55 100

5.1.5. Ettevalmistusprojektid LIFE määruse artikli 18 punkti g kohaselt

Ettevalmistusprojektide raames tegeletakse liidu keskkonna- või kliimapoliitika ja õigusaktide väljatöötamise ja rakendamisega seotud erivajadustega.

5.1.5.1. Projektide valikumenetluse tehnilised meetodid

Komisjon esitab kord aastas ülevaate nendest e