4.

Tunnistades iga osaleva liikmesriigi vajadust parandada märkimisväärselt kõigi siduvamate kohustuste täitmist 2025. aastaks, toonitab nõukogu veelgi, et osalevad liikmesriigid: a) suurendasid jätkuvalt oma kaitsekulusid esimese PESCO algetapi (2018–2020) jooksul ja teatasid plaanidest suurendada neid ajavahemikul 2021–2025 veelgi, olenemata COVID-19 kriisi põhjustatud majanduslangusest. Et tugevdada osalevate liikmesriikide võimeid ja seega muuta liit tegutsemissuutlikumaks, tuleb tulevikus säilitada praegune positiivne suundumus, sealhulgas suunates vahendeid kaitsevõime arendamise koostööprojektidesse, mille puhul on erilisi jõupingutusi vaja teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas, et saavutada teise PESCO algetapi jaoks seatud eesmärgid, ning suurendada Euroopa üldise kaitsevõime üldist sidusust; b) on teinud tagasihoidlikke edusamme liidu võimete plaanimise ja arenduse vahendite ja protsesside kasutamisel riiklikus kontekstis ning neid julgustatakse suurendama jõupingutusi, et kasutada neid vahendeid ja protsesse veelgi süstemaatilisemalt ja aktiivsemalt selleks, et saada võimealastest puudustest koos üle. Sellega seoses on kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise 2020. aasta soovituste täielik elluviimine kaitsekulude, kaitseplaneerimise ja kaitsealase koostöö osas ülioluline, et üheskoos valmistada ette uus kavandamisperiood, mis algab 2020. aastate keskel, et suurendada võimearenduse alast koostööd; c) peaksid jätkama jõupingutusi liidu ühtse koguspektri väekogumi väljatöötamiseks 2025. aastaks kooskõlas PESCO teatisega, millega panustatakse liidu ambitsioonitaseme saavutamisse; d) peaksid märkimisväärselt suurendama oma jõupingutusi, et täita operatiivseid kohustusi ning eelkõige kohustust nr 12, mida peetakse oluliseks, et suurendada liidu välistegevuse asjakohasust ja mõju, eelkõige seoses selle operatiivmõõtmega. Kohustuse nr 12 saavutamine tugevdab liidu suutlikkust tegutseda julgeoleku tagajana, võimalusel koos partneritega ja vajadusel üksinda. Olulised puudujäägid, mida on kajastatud suure mõjuga võimetealastes eesmärkides, mõjutavad jätkuvalt osalevate liikmesriikide vägede kättesaadavust, siirdavust ja koostegutsemisvõimet, mis on vajalik liidu ambitsioonitaseme saavutamiseks. Lisaks on osalevatel liikmesriikidel võimalik suurendada oma panuseid mitte ainult käimasolevatesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidesse ja operatsioonidesse, vaid ka ELi lahingugruppide nimekirja ja kiirreageerimise andmebaasi. Sellega seoses ning kooskõlas nõukogu 15. november 2021 soovitusega, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ja millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid ning tunnistatakse kehtetuks 15. oktoobri 2018. aasta soovitus, (4) peaksid osalevad liikmesriigid esialgseid mõõdetavaid eesmärke koos asjaomaste edunäitajatega täiendavalt arutama ja määratlema, et oma vahendite ja võimete piires panustada õiglaselt vastavasse ÜJKP missioonide ja operatsioonide vägede moodustamisse, ning suurendada nendevahelist läbipaistvust. Vastavalt ühtsete jõudude põhimõttele (5) peaksid osalevate liikmesriikide panused vägede kataloogi olema kooskõlas peaeesmärgi protsessi juhistega ja hõlmama kõiki siirmisvõimelisi ressursse (sealhulgas peakorterid ning missioonide ja operatsioonide toetuseks kasutuskõlblikud võimed); e) on näidanud üles edusamme oma kohustuste täitmisel, et aidata kõrvaldada võimetealaseid puudujääke, mis on kindlaks tehtud võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames, muu hulgas suure mõjuga võimealaste eesmärkide rakendamise hindamisel, kuid enamik ei esita jätkuvalt andmeid selle kohta, kuidas ja kas kaaluvad nad prioriteedina Euroopa koostööpõhist lähenemisviisi, et kõrvaldada riiklikud võimetealased lõhed. Samamoodi pole osalevad liikmesriigid endiselt ühel nõul, kuidas nende kaitsevõime arendamise projektid suurendavad Euroopa strateegilist sõltumatust ja tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi. Jõupingutused, mis on tehtud iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise 2020. aasta soovituste elluviimiseks ning kindlaksmääratud koostöövõimaluste arendamiseks, eelkõige selleks, et töötada välja rakendamise tegevuskavad kuues sihtvaldkonnas, peaksid aitama ühisele arvamusele jõuda; Nõukogu tuletas meelde, et sidusus ühelt poolt võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise protsessi tulemuste vahel on olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust; f) peavad endiselt veelgi parandama teabe esitamist siduvamate kohustuste kohta ning oma tööstuspoliitika ja hankestrateegiatega seotud asjakohastest täpsematest eesmärkidest. Nad peaksid suurendama jõupingutusi, et minna praegusest kohustuste täitmise tasemest kaugemale, esitades kavades selge teabe selle kohta, et nende tööstuspoliitikast ja hankestrateegiatest tulenevad projektid aitavad muuta Euroopa kaitsetööstust konkurentsivõimelisemaks ja neil on positiivne mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, muu hulgas edendades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalemist kogu liidus.