7.

Pidades silmas suuniste andmist PESCO edasiseks rakendamiseks praeguses esimeses etapis, toonitab nõukogu, et üldiselt: a) on osalevad liikmesriigid teinud kaitse-eelarvega ja ühiste kaitseinvesteeringutega seotud kohustuste vallas edusamme. Neid tuleks jätkata ning vajaduse korral eelseisvatel aastatel veelgi tõhustada kooskõlas täpsemate eesmärkidega; b) on osalevad liikmesriigid hakanud kasutama riikliku kaitseplaneerimise raames ELi vahendeid, algatusi ja instrumente, näiteks muudetud võimearendusplaani, kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist ja Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi, ning alustanud ettevalmistuste tegemist Euroopa Kaitsefondi (2021–2027) jaoks. Osalevaid liikmesriike innustatakse oma jõupingutusi tõhustama, et täiendavalt tegeleda siduvamate kohustustega vastavates valdkondades, eeskätt kasutades ELi vahendeid, algatusi ja instrumente parimal moel oma riikliku kaitseplaneerimise protsessides. Sidusus ühelt poolt kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja võimearendusplaani ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise protsessi tulemuste vahel on seoses sellega olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi; c) kutsutakse osalevaid liikmesriike üles tegema märkimisväärseid edusamme täitmaks siduvamaid kohustusi, mis on seotud riikide kaitsesüsteemide omavahelise vastavusse viimisega, eelkõige selleks, et tugevdada ühist kaitsevõime arendamist kooskõlas võimearendusplaani ja seonduvate strateegilise konteksti toimikutega, mille väljatöötamisega praegu tegeletakse, tunnistades samas, et see nõuab pikemaajalisi kestvaid jõupingutusi; d) innustatakse osalevaid liikmesriike kooskõlas siduvamate kohustustega ja nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta soovitusega, mis käsitleb siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid: jätkama oma positiivseid jõupingutusi, et tõhustada oma jõudude koostegutsemisvõimet ja paindlikkust; tegema täiendavaid olulisi jõupingutusi kohustuste osas, mis on seotud jõudude kättesaadavuse ja siirdavuse suurendamisega, sealhulgas täites süstemaatilisemalt ELi lahingugruppide nimekirja, eelkõige olemasolevate lünkade kõrvaldamiseks, sõjalise kiirreageerimise andmebaasi ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide ja operatsioonide vajaduste märgukirju; ning veelgi optimeerima rahvusvahelise tasandi struktuure ning seadma eesmärgiks ambitsioonika lähenemisviisi ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühisele rahastamisele, ning e) on vaja osalevatel liikmesriikidel teha märkimisväärseid edusamme, et tegeleda võimearendusplaani kohaselt kindlaks tehtud võimealaste puudujääkide ja prioriteetidega, sealhulgas suure mõjuga võimetealaste eesmärkide tõhusa saavutamisega, ning et pidada riiklikus planeerimistegevuses prioriteediks kollektiivset lähenemisviisi, samuti selleks, et täita kohustusi, mis on seotud vajaduspõhise osalemisega Euroopa Kaitseagentuuri raames loodavates olulistes ühistes või Euroopa varustusprogrammides, ning avaldada positiivset mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile. Seoses sellega innustatakse veelgi osalevaid liikmesriike tagama vajalikud elemendid, mis võimaldavad sisuliselt hinnata kohustuste täitmist kõnealuses valdkonnas, käsitledes sealhulgas ka seda, kuidas osalevate liikmesriikide kaitsevõime arendamise projektid tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi.