Nõukogu otsus,

6. märts 2003,

majanduskasvu- ja tööhõivealase kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise kohta

(2003/174/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 202,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Tööturu osapooled osalevad Luxembourgis 20. ja 21. novembril 1997. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu alalises tööhõivekomitees kooskõlastatud tööhõivestrateegia rakendamisel. Nimetatud komitee moodustati nõukogu 14. detsembri 1970. aasta otsusega 70/532/EMÜ Euroopa ühenduste alalise tööhõivekomitee moodustamise kohta. [1]

(2) Kölnis 3. ja 4. juunil 1999. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu seadis sisse nõukogu, komisjoni, Euroopa Keskpanga ja tööturu osapoolte vahelise makromajandusliku dialoogi.

(3) Lissabonis 23. ja 24. märtsil 2000. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu püstitas järgmiseks kümneks aastaks uue strateegilise eesmärgi ja nõustus sellega, et nimetatud eesmärgi saavutamine nõuab struktuurireformide integreerimiseks üldstrateegiat, koordineeritud Euroopa tööhõivestrateegiat, sotsiaalkaitset ja makromajanduslikku poliitikat liikmesriikide üldise majanduspoliitika kooskõlastamise osas. Oma teatises "Euroopa sotsiaaldialoog – uuenduste ja muutuste liikumapanev jõud" rõhutas komisjon, et tööturu osapoolte kolmepoolne tippkohtumine võiks aidata kaasa neil teemadel toimuvatele läbirääkimistele.

(4) Laekenis 14. ja 15. detsembril 2001. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogul juhtisid tööturu osapooled ühiselt tähelepanu sellele, et alalise tööhõivekomitee tegevus ei ole viinud sellise kooskõlastatud integratsioonini ning ei vastanud erinevate protsesside vahelisele ühtsuse ja sünergia vajadusele, millesse need olid kaasatud. Seepärast tegid nad ettepaneku, et see tuleks kaotada ning et kehtestada tuleks uus kolmepoolse konsultatsiooni vorm.

(5) Tööturu osapooled esitasid ühiselt ettepaneku oma kohtumiste ametlikustamiseks koos eesistujakolmikuga riigipeade või valitsuse ja komisjoni tasandil, mida Luxembourgi protsessiga seoses on peetud alates 1997. aastast Euroopa Ülemkogu eel. Alates 2000. aasta detsembrist teatakse neid kohtumisi kui tööturu osapoolte tippkohtumisi, millest võtavad osa komisjoni president ja eesistujakolmik riigipeade või valitsusjuhtide tasemel koos tööturu- ja sotsiaalministritega ning tööturu osapooled, keda esindab Euroopa Tööandjate Föderatsioon (UNICE), Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP), Käsitööga tegelevate, Euroopa väike- ja keskmiste ettevõtete keskliit (UEAPME), Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), Eurocadres ja Confédération européenne des cadres (CEC).

(6) Laekenis kogunenud Euroopa Ülemkogu täheldas tööturu osapoolte valmisolekut Lissaboni strateegia erinevate aspektide koordineerimise arendamiseks ja parandamiseks. Lepiti kokku, et selline tööturu osapoolte tippkohtumine toimub edaspidi enne igakevadist Euroopa Ülemkogu. Selle kinnitas Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002 kogunenud Euroopa Ülemkogu.

(7) Käesolev otsus ei piira sotsiaaldialoogi korraldamist ja toimimist eri liikmesriikides.

(8) Laienemise ja iseseisva sotsiaaldialoogiga seoses on kõige olulisemad suurim võimalik representatiivsus, samuti legitiimsus ja tööturu osapoolte konsultatsioonide tõhusus. Selleks on vaja arvesse võtta komisjoni uuringut tööturu osapoolte representatiivsuse kohta ja Euroopa tasandil sotsiaaldialoogi kõigis dimensioonides osalevate organisatsioonide parandatud nimekirja ning seda nimekirja tuleks ajakohastada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine

Käesolevaga seatakse sisse majanduskasvu- ja tööhõivealane kolmepoolne sotsiaaltippkohtumine (edaspidi "tippkohtumine").

Artikkel 2

Ülesanne

Tippkohtumise ülesandeks on tagada kooskõlas asutamislepinguga ja ühenduse institutsioonide ja organite volitusi nõuetekohaselt arvesse võttes pidev kooskõlastamine nõukogu, komisjoni ja tööturu osapoolte vahel. See võimaldab tööturu osapooltel Euroopa tasandil sotsiaaldialoogiga seoses kaasa aidata Lissabonis 2000. aasta märtsis kogunenud Euroopa Ülemkogu algatatud ja Göteborgis 2001. aasta juunis kogunenud Euroopa Ülemkogu täiendatud ühtse majandus- ja sotsiaalstrateegia eri osadele, sealhulgas säästva arengu dimensioonile. Selleks lähtub ta nõukogu, komisjoni ja tööturu osapoolte varasemast tööst ning nendevahelistest aruteludest erinevatel majandus-, sotsiaal- ja tööhõiveteemalistel kooskõlastusfoorumitel.

Artikkel 3

Koosseis

1. Tippkohtumisel osalevad nõukogu eesistujariik ja kaks järgmist eesistujariiki, komisjon ja tööturu osapooled, kes on esindatud kõrgeimal tasandil.

Kohal on ka nimetatud kolme eesistujariigi tööhõive- ja sotsiaalküsimuste eest vastutavad ministrid ja volinik.

Olenevalt päevakorrast võib nimetatud kolmest eesistujariigist kutsuda osalema ka teisi ministreid ja teisi volinikke.

2. Tööturu osapoolte esindajad jagatakse kahte võrdse suurusega delegatsiooni, kuhu kuulub 10 töötajate esindajat ja 10 tööandjate esindajat, arvestades vajadust tagada meeste ja naiste tasakaalustatud osalus.

Kummaski delegatsioonis on Euroopa tööandjate ja töövõtjate majandusharude organisatsioonide esindajad, kes esindavad järelevalvepersonali, juhtkonna ja väike- või keskmise suurusega ettevõtete üldisi huve või erihuve Euroopa tasandil.

Töötajate delegatsiooni tegevuse tehnilise kooskõlastamise eest vastutab Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC) ning tööandjate delegatsiooni tegevuse kooskõlastamise eest Euroopa Tööandjate Föderatsioon (UNICE). ETUC ja UNICE tagavad, et nad arvestavad eri- ja majandusharude organisatsioonide väljendatud seisukohti täiel määral oma panuses ning vajaduse korral kaasavad oma delegatsioonidesse esindajaid mõningatest nimetatud organisatsioonidest.

Artikkel 4

Ettevalmistus

1. Tippkohtumise päevakorra määravad koos nõukogu eesistujariik, komisjon ning töötajate ja tööandjate majandusharu organisatsioonid, kes osalevad tippkohtumise töös ettevalmistavate istungite ajal.

2. Päevakorra küsimusi arutatakse nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitse küsimused) istungil.

3. Tippkohtumise sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon. Eelkõige tagab see dokumentide õigeaegse jaotamise. Istungite ettevalmistamiseks ja korraldamiseks loob tippkohtumise sekretariaat vajalikud kontaktid Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni ja Euroopa Tööandjate Föderatsiooniga, kes vastutavad oma vastavate delegatsioonide koordineerimise eest.

Artikkel 5

Töö

1. Tippkohtumine toimub vähemalt kord aastas. Kohtumine toimub enne kevadist Euroopa Ülemkogu.

2. Tippkohtumist juhatavad nõukogu eesistuja ja komisjoni president üheskoos.

3. Tippkohtumise kutsuvad kokku nõukogu eesistuja ja komisjoni president üheskoos omal algatusel tööturu osapooltega konsulteerides.

Artikkel 6

Teave

Nõukogu eesistuja ja komisjoni president üheskoos koostavad tippkohtumiste arutelude kokkuvõtte, et teavitada vastavaid nõukogu koosseise ja avalikkust.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 1999/207/EÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks alates tippkohtumise esimese istungi toimumise kuupäevast.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 6. märtsil 2003.

Brüssel, 6. märts 2003

Nõukogu nimel

eesistuja

D. Reppas

[1] EÜT L 273, 17.12.1970, lk 25. Otsust on viimati muudetud otsusega 1999/207/EÜ (EÜT L 72, 18.3.1999, lk 33).

--------------------------------------------------