ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
V lisa I–IV jagu asendatakse järgmisega:

„I. Välisõhu arseeni-, kaadmiumi- ja niklisisalduse määramiseks proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

Välisõhu arseeni-, kaadmiumi- ja niklisisalduse määramiseks proovide võtmise standardmeetodit on kirjeldatud standardis EN12341:2014. Välisõhu arseeni-, kaadmiumi- ja niklisisalduse mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN14902:2005 „Ambient air quality – Standard method for the measurement of Pb, Cd, As and Ni in the PM10 fraction of suspended particulate matter” kirjeldatud meetod.

Liikmesriik võib samuti kasutada mis tahes muud meetodit, mille kohta ta suudab näidata, et see annab eespool nimetatud meetodiga samaväärse tulemuse.

II. Välisõhu polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse määramiseks proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

Välisõhu polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse määramiseks proovide võtmise standardmeetod on esitatud standardis EN 12341:2014. Välisõhus benso(a)püreeni kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 15549:2008 „Air quality – Standard method for the measurement of concentration of benzo[a]pyrene in ambient air” kirjeldatud meetod. Kui artikli 4 lõikes 8 osutatud muude polütsükliliste aromaatsete süsivesinike analüüsimiseks puudub CENi standardmeetod, on liikmesriikidel lubatud kasutada riiklikke standardmeetodeid või ISO meetodeid, näiteks ISO standardit 12884.

Liikmesriik võib samuti kasutada mis tahes muud meetodit, mille kohta ta suudab näidata, et see annab eespool nimetatud meetodiga samaväärse tulemuse.

III. Välisõhu elavhõbedasisalduse määramiseks proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

Välisõhus summaarse gaasilise elavhõbeda kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 15852:2010 „Ambient air quality – Standard method for the determination of total gaseous mercury” kirjeldatud meetod.

Liikmesriik võib samuti kasutada mis tahes muud meetodit, mille kohta ta suudab näidata, et see annab eespool nimetatud meetodiga samaväärse tulemuse.

IV. Arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sadestumise proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

Arseeni, kaadmiumi ja nikli sadestumise määramise standardmeetod on dokumendis EN 15841:2009 „Ambient air quality – Standard method for determination of arsenic, cadmium, lead and nickel in atmospheric deposition” kirjeldatud meetod.

Elavhõbeda sadestumise määramise standardmeetod on dokumendis EN 15853:2010 „Ambient air quality – Standard method for determination of mercury deposition” kirjeldatud meetod.

Benso(a)püreeni ja muude artikli 4 lõikes 8 osutatud polütsükliliste süsivesinike sadestumise määramise standardmeetod on dokumendis EN 15980:2011 „Air quality. Determination of the deposition of benz[a]anthracene, benzo[b]fluoranthene, benzo[j]fluoranthene, benzo[k]fluoranthene, benzo[a]pyrene, dibenz[a,h]anthracene and indeno[1,2,3-cd]pyrene” kirjeldatud meetod.”
(1)

Komisjoni direktiivid 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) on vastu võetud selleks, et tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate sortide vastavus Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud suunistele mitmesuguste liikide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja sortide kontrollimise miinimumtingimuste osas (juhul kui sellised suunised on kehtestatud). Muude sortide puhul on kõnealuste direktiividega ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.
(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/40/EL, (4) millega tunnistatakse alates 20. maist 2016 kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ, on sätestatud, et suitsetatava tubakatoote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile kantakse terviseohu ühendhoiatus, mis sisaldab ühte direktiivi 2014/40/EL I lisas loetletud teksthoiatustest ja selle direktiivi II lisa pildikogus esitatud vastavat värvifotot. Direktiivi 2014/40/EL I lisas esitatud teksthoiatused on samad kui direktiivi 2001/37/EÜ (muudetud direktiiviga 2012/9/EL) I lisa teksthoiatused. Direktiivi 2014/40/EL artiklis 29 on sätestatud, et liikmesriigid peavad selle direktiivi üle võtma 20. maiks 2016 ja et direktiivi 2014/40/EL artiklis 30 sätestatud üleminekuperiood kestab kuni 20. maini 2017.
(4)

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruandest selgub, et võrdsete võimaluste tagamiseks liidus on otstarbekas kasutada kohalikest ilmastikutingimustest mõjutatud jäätmepõletustehastele makstava hüvitise arvutamisel R1-valemis ilmastikutingimustega seotud paranduskoefitsienti (edaspidi „CCF”). See koefitsient peaks põhinema jäätmete põletamise parimat võimalikku tehnikat käsitleval viitedokumendil.
(6)

Asendusained, millel on väiksem negatiivne mõju, on kättesaadavad DEHP, DBP, BBP ja DIBP asendamiseks enamikus elektri- ja elektroonikaseadmetes. Nimetatud ainete kasutamist elektri- ja elektroonikaseadmetes tuleks seetõttu piirata. DEHP, BBP ja DBP kasutamine on juba piiratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) XVII lisa kandega 51, nii et mänguasju, mille DEHP, BBP või DBP sisaldus ületab 0,1 % plastifitseeritud materjali massist, arvestatuna kumulatiivselt kolme ftalaadi kohta, ei lasta ELi turule. Selleks et vältida topeltreguleerimist, peab nimetatud määruse XVII lisa kandes 51 sätestatud piirang olema jätkuvalt ainus piirang, mida kohaldatakse mänguasjade DEHP-, BBP- ja DBP-sisalduse suhtes.
(9)

Samas on leidnud kinnitust, et igasuguse plastkandekottide kasutuse vähendamise eesmärgi saavutamisel on otsustav roll tarbijate teavitamisel. Seepärast on vaja teha institutsioonilisi jõupingutusi, et rohkem teadvustada plastkandekottide kasutamise keskkonnamõju ja muuta praegust arusaama, et plast on ohutu ja odav materjal.
(3)

Selleks et vähendada puudega juhtide koormust, peaks neil olema vajaduse korral võimalus juhtida tehniliselt ümberseadistamata sõidukit. Arvestades asjaolu, et tänapäevane sõidukitehnoloogia võimaldab käitada teatavaid tavasõidukeid piiratud jõuga, nt juhtimisel või pidurdamisel, ning selleks, et tagada juhtidele suurem valikuvabadus ja samal ajal sõiduki ohutu käitamine, tuleks kehtestada koodid, mis lubaksid juhtida sõidukeid, mis on kooskõlas maksimumjõuga, mida juht suudab tekitada.
(6)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1169/2011 (6) tuleb ettevõtjate vahel jagada piisavalt teavet, et tagada lõpptarbijale antava toidualase teabe olemasolu ja korrektsus. Kuna selle direktiiviga hõlmatud tooted on mõeldud müümiseks ühelt ettevõtjalt teisele toiduainete valmistamise eesmärgil, on asjakohane säilitada praeguses õigusraamistikus erieeskirjad, mis juba sisalduvad direktiivis 83/417/EMÜ, ning neid õigusraamistikule kohandada ja lihtsustada. Selliste erieeskirjadega tuleks ette näha teave, mis tuleb esitada ettevõtjate vahel käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete puhul, et ühelt poolt teha toidukäitlejatele kättesaadavaks teave, mis on vajalik lõpptoodete märgistamiseks, näiteks juhul, kui tegemist on allergeenidega, ning teiselt poolt hoida ära kõnealuste toodete segiajamist sarnaste toodetega, mis ei ole inimtoiduks ette nähtud või sobilikud.
(5)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002 on EFSAst saanud samuti pädev asutus teadusliku koostöö edendamiseks liikmesriikide ja liikmesriikide asjaomaste asutustega, kes tegutsevad valdkondades, mis kuuluvad EFSA pädevusse. Eelkõige on määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 22 sätestatud, et EFSA teeb tihedat koostööd liikmesriikide pädevate asutustega ja liikmesriigid teevad koostööd EFSAga, et tagada ameti eesmärgi saavutamine.
KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2016/1214,

25. juuli 2016,

millega muudetakse direktiivi 2005/62/EÜ seoses vereteenistusasutuste kvaliteedisüsteemi suhtes kehtivate standardite ja spetsifikaatidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (1), eriti selle artikli 29 teise lõigu punkti h,

ning arvestades järgmist:

Komisjoni direktiivi 2005/62/EÜ (2) artiklis 2 on nõutud, et liikmesriigid tagavad vereteenistusasutuste kvaliteedisüsteemi vastavuse kõnealuse direktiivi lisas sätestatud standarditele ja spetsifikaatidele.

Direktiivi 2005/62/EÜ artiklis 2 on nõutud ka, et komisjon töötab välja kõnealuses artiklis viidatud standardite ja spetsifikaatide tõlgendamise heade tavade suunised.

Suunised on välja töötatud ning neid ajakohastatakse teaduse ja tehnika uusimate saavutuste põhjal. Suunised kajastavad täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (4) artikli 47 kohaselt kehtestatud selliseid hea tootmistava üksikasjalikke põhimõtteid ja suuniseid, mis on seotud vereteenistusasutuste ja nende kvaliteedisüsteemiga ning mida liidu vereteenistusasutused juba edukalt kasutavad. Seega tuleks neid arvesse võtta ka direktiivi 2005/62/EÜ lisas sätestatud standardite ja spetsifikaatide kehtestamisel. Kõnealuse direktiivi artikli 2 lõiget 2 tuleks seega vastavalt muuta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2005/62/EÜ artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Liikmesriigid peavad tagama, et käesoleva direktiivi lisas sätestatud standardite ja spetsifikaatide rakendamiseks on heade tavade suunised kõigile vereteenistusasutustele kättesaadavaks tehtud ja nende kvaliteedisüsteemis kasutusele võetud, ning neis heade tavade suunistes võetakse juhul, kui see on konkreetse vereteenistusasutuse puhul asjakohane, täielikult arvesse hea tootmistava üksikasjalikke põhimõtteid ja suuniseid, millele on viidatud direktiivi 2001/83/EÜ artikli 47 esimeses lõigus. Samal ajal võtavad liikmesriigid arvesse komisjoni ja Euroopa Nõukogu Euroopa ravimi- ja tervishoiukvaliteedi direktoraadi ühiselt välja töötatud heade tavade suuniseid, mille on avaldanud Euroopa Nõukogu (*).
1)

IV jaotisse lisatakse järgmine peatükk: „5. PEATÜKK 1. ja 3. peatüki ühissätted Artikkel 30a Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „vautšer“– instrument, mille puhul on kohustus see vastu võtta tasuna või osana tasust tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste eest ning mille puhul tarnimisele kuuluvad kaubad või osutamisele kuuluvad teenused või nende potentsiaalsete tarnijate või osutajate isikud on märgitud kas instrumendil endal või sellega seotud dokumentides, sealhulgas sellise instrumendi kasutamise tingimustes; 2) „üheotstarbeline vautšer“– vautšer, mille puhul vautšeriga seotud kaupade tarnimise või teenuste osutamise koht ja nendelt kaupadelt või teenustelt sisse nõutav käibemaks on vautšeri väljastamise ajal teada; 3) „mitmeotstarbeline vautšer“– muu vautšer kui üheotstarbeline vautšer. Artikkel 30b 1. Üheotstarbelise vautšeri iga üleandmist enda nimel tegutseva maksukohustuslase poolt käsitatakse vautšeriga seotud kaupade tarnimise või teenuste osutamisena. Kaupade tegelikku üleandmist või teenuste tegelikku osutamist üheotstarbelise vautšeri eest, mille kaubatarnija või teenuseosutaja võtab vastu tasuna või osana tasust, ei käsitata sõltumatu tehinguna. Kui üheotstarbelise vautšeri annab üle teise maksukohustuslase nimel tegutsev maksukohustuslane, käsitatakse kõnealust üleandmist vautšeriga seotud kaupade tarnimise või teenuste osutamisena teise maksukohustuslase poolt, kelle nimel maksukohustuslane tegutseb. Kui kaubatarnija või teenuseosutaja ei ole maksukohustuslane, kes üheotstarbelise vautšeri enda nimel väljastas, loetakse kõnealune kaubatarnija või teenuseosutaja siiski nimetatud maksukohustuslasele kõnealuse vautšeriga seotud kaubatarnijaks või teenuseosutajaks. 2. Kaupade tegelik üleandmine või teenuste tegelik osutamine mitmeotstarbelise vautšeri eest, mille kaubatarnija või teenuseosutaja võtab vastu tasuna või osana tasust, maksustatakse artikli 2 kohaselt käibemaksuga, samas kui kõnealuse mitmeotstarbelise vautšeri kõiki eelnevaid üleandmisi käibemaksuga ei maksustata. Kui mitmeotstarbelise vautšeri annab üle muu maksukohustuslane kui maksukohustuslane, kes teeb esimese lõigu kohaselt käibemaksuga maksustatava tehingu, maksustatakse käibemaksuga igasugune teenuste osutamine, mida on võimalik kindlaks teha, näiteks turustus- või müügiedendusteenused.“
2)

Artikli 25 lõike 4 punkti a teine lõik asendatakse järgmisega: „Käesoleva punkti kohaldamisel loetakse kolmanda riigi turg samaväärseks reguleeritud turuga, kui järgitakse kolmandas ja neljandas lõigus sätestatud nõudeid ja korda. Liikmesriigi pädeva asutuse taotluse korral võtab komisjon artikli 89a lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu samaväärsuse otsused, millega kinnitatakse, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistik tagab, et kolmandas riigis tegevusloa saanud reguleeritud turg vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on käesoleva punkti kohaldamiseks samaväärsed määrusest (EL) nr 596/2014, käesoleva direktiivi III jaotisest, määruse (EL) nr 600/2014 II jaotisest ning direktiivist 2004/109/EÜ tulenevate nõuetega, ning mille suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat järelevalvet ja mille täitmine tagatakse riikliku sunniga. Kõnealune pädev asutus selgitab, miks võib tema arvates pidada asjaomase kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku samaväärseks, ning annab selleks asjakohast teavet. Kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku võib pidada samaväärseks, kui raamistik vastab vähemalt järgmistele tingimustele: i) turgudel peab olema tegevusluba ning turgudele kohaldatakse regulaarselt tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi õigusnormide täitmise tagamiseks; ii) turgudel on selged ja läbipaistvad väärtpaberite kauplemisele lubamise reeglid, nii et selliste väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglasel, nõuetekohasel ja tõhusal moel ning väärtpaberid on vabalt võõrandatavad; iii) väärtpaberite emitentidel on kohustus esitada korrapäraselt ja pidevalt teavet, et tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, ning iv) turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud seeläbi, et takistatakse turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.“
(3)

Krüogeensete kasutusviiside puhul ei saa kasutada pliivabu joodiseid, sest nende puhul on tõenäolisem tinakatku tekkimine, mis mõjutab olulisel määral seadmete töökindlust. On tõendatud, et tavapärasel viisil kasutatavate krüosensorite puhul on jootmine ainus ühendamistehnoloogia, mis on nii usaldusväärne kui ka kättesaadav.
3.

Kui tegemist on piiridevaheliste lõikudega ning piiriülesteks toiminguteks ettenähtud piirilähedaste jaamadega, võib infrastruktuuri-ettevõtja vabastada raudteeveo-ettevõtja käitatavate rongide vedurijuhid alapunktis 2 sätestatud nõuetest tingimusel, et kohaldatakse järgmist menetlust: a) raudteeveo-ettevõtja taotleb infrastruktuuri-ettevõtjalt asjaomaste vedurijuhtide suhtes vabastust. Selleks et tagada taotlejate õiglane ja võrdne kohtlemine, kohaldatakse kõikide vabastuse saamiseks esitatud taotluste suhtes sama hindamismenetlust, mis lisatakse raudteevõrguaruandesse; b) infrastruktuuri-ettevõtja annab vabastuse juhul, kui raudteeveo-ettevõtja suudab tõendada, et ta on võtnud piisavaid meetmeid, et tagada asjaomaste vedurijuhtide ja infrastruktuuri-ettevõtja personali vaheline suhtlus igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades, nagu on sätestatud alapunktis 1; c) raudteeveo-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad tagavad, et asjaomane personal on kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest teadlik ning saanud ohutuse juhtimissüsteemide raames asjakohase koolituse.“
(2)

Praegu liikmesriikides kehtiv harilik käibemaksumäär koos üleminekukorra mehhanismiga on taganud selle, et käibemaksusüsteem toimib vastuvõetaval määral. Teenuste pakkumise kohas kohaldatavate uute eeskirjadega, millega soositakse tarbimiskohal maksustamist, on veelgi piiratud võimalusi kasutada ära erinevusi käibemaksumäärades tegevuse ümberpaigutamise teel ning on vähendatud võimalikke konkurentsimoonutusi.
(4)

Teaduse ja tehnika arengu põhjal tehtud hindamine on näidanud ka seda, et plii kasutamine punktides 8(e), 8(f) ja 8(g) sätestatud eranditele vastavates rakendustes on vältimatu, kuna asendusmaterjalid ei ole veel kättesaadavad. Kuna on teada, et tulevikus on võimalik neis rakendustes kasutada pliiasendajaid, on asjakohane määrata läbivaatamistähtaeg. See võimaldab sätestada, et plii kasutamist neis rakendustes ei peaks jätkama.
„31a.

Plii, kaadmium, kuuevalentne kroom ja polübroomitud difenüüleetrid varuosades, mis on kogutud meditsiiniseadmetest, sealhulgas in vitro diagnostika seadmetest, või elektronmikroskoopidest ja nende lisaseadmetest ning mida kasutatakse muude selliste seadmete remondiks ja renoveerimiseks, tingimusel et korduskasutamine toimub auditeeritavates ettevõtetevahelistes suletud ahelana toimivates tagastussüsteemides ja et igast osade korduskasutamisest teatatakse kliendile. Aegub: a) 21. juulil 2021 kasutamise puhul muudes meditsiiniseadmetes kui in vitro diagnostika seadmed; b) 21. juulil 2023 kasutamise puhul in vitro diagnostika seadmetes; c) 21. juulil 2024 kasutamise puhul elektronmikroskoopides ja nende lisaseadmetes.“
(2)

Viimastel aastatel on tuvastatud mõned ametlike etikettide kasutamise pettusjuhtumid. Seepärast tuleks ametlike etikettide turvalisust kooskõlas olemasolevate tehniliste teadmistega täiustada, tagamaks, et sellised pettused on välistatud. Sellega seoses ja selleks, et võimaldada pädevatel asutustel paremini registreerida ja kontrollida iga ametliku etiketi trükkimist, jaotamist ja kasutamist ettevõtjate poolt, ning jälgida seemnepartiisid, tuleks ametlike etikettide turvalisust parandada, võttes kasutusele ametlikult määratud seerianumbri eliitseemne, sertifitseeritud seemne, tarbeseemne ja seemnesegude ametlikel etikettidel ning teises liikmesriigis koristatud sertifitseerimata seemne puhul sellega kaasasoleval etiketil ja dokumendil.
(2)

Direktiivis 2011/16/EL on sätestatud, et kui konto omanik on vahendusüksus, vaatavad finantsasutused kõnealuse üksuse läbi ning teevad kindlaks tegelikult kasu saavad omanikud ja teatavad neist. See oluline element kõnealuse direktiivi kohaldamisel põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (5) kohaselt saadud rahapesuvastasel teabel, et tuvastada tegelikult kasu saavad omanikud.
a)

Punkt 2.2 asendatakse järgmisega: „2.2. Märgistamine Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaldamist, peab igal aerosoolimahutil olema järgmine kergesti loetav ja kustutamatu märgistus: a) kui aerosool on punkti 1.9 kriteeriumide kohaselt klassifitseeritud „mittepõlevaks“, tuleb sellele märkida tunnussõna „Hoiatus“ ja muud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 2.3.1 sätestatud märgistuselemendid 3. kategooria aerosoolide jaoks; b) kui aerosool on punkti 1.9 kriteeriumide kohaselt klassifitseeritud „tuleohtlikuks“, tuleb sellele märkida tunnussõna „Hoiatus“ ja muud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 2.3.1 sätestatud märgistuselemendid 2. kategooria tuleohtlike aerosoolide jaoks; c) kui aerosool on punkti 1.9 kriteeriumide kohaselt klassifitseeritud „eriti tuleohtlikuks“, tuleb sellele märkida tunnussõna „Ettevaatust“ ja muud määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 2.3.1 sätestatud märgistuselemendid 1. kategooria tuleohtlike aerosoolide jaoks; d) kui aerosoolimahuti on tarbijale ettenähtud toode, hoiatuslause P102, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 IV lisa 1. osa tabelis 6.1; e) kõik täiendavad ettevaatusabinõud, mis hoiatavad tarbijat toote konkreetsete ohtude eest; kui aerosoolimahutile on eraldi lisatud kasutusjuhised, peavad ka need sisaldama kõnealuseid ettevaatusabinõusid.“
(30)

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumeeskirjad. Liikmesriikidel peaks olema võimalik käesolevas direktiivis sätestatud õigusi laiendada, et tagada kõrgem kaitse tase. Selline kaitse kõrgem tase ei tohiks olla takistuseks õigusasutuste otsuste vastastikusele tunnustamisele, mille hõlbustamiseks on kõnealused miinimumeeskirjad kavandatud. Liikmesriikide pakutava kaitse tase ei tohiks kunagi langeda allapoole nõuetest, mis on sätestatud hartas või konventsioonis, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus.
Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade toimel omistatakse madala maksumääraga maksustatava kontrollitava tütarettevõtja tulu emaettevõtjale. Seejärel maksustatakse emaettevõtja selliselt saadud tulu riigis, kus ta on maksuresident. Asjaomase riigi poliitikaprioriteetidest sõltuvalt võivad välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad hõlmata kogu madala maksumääraga maksustatavat tütarettevõtjat, konkreetseid tulukategooriaid või piirduda tuluga, mis on tütarettevõtjale kunstlikult omistatud. Eelkõige, selleks et tagada, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kasutamine on proportsionaalne reaktsioon BEPSiga seotud probleemidele, on äärmiselt tähtis, et liikmesriigid, kes piirduvad oma välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates eeskirjades tuluga, mis on tütarettevõtjale kunstlikult omistatud, võtaksid eesmärgiks täpselt sellised olukorrad, kus suurem osa kontrollitava tütarettevõtja tasandil kunstlikult omistatud tulu loonud otsustusfunktsioonidest täidetakse maksumaksja liikmesriigis. Halduskoormuse ja nõuete täitmise kulude piiramiseks peaks olema vastuvõetav ka see, et need liikmesriigid vabastaksid teatud vähest kasumit teenivad või väikese kasumimarginaaliga üksused, kellest tulenev maksustamise vältimise oht on väiksem. Seetõttu on vajalik, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad laieneksid püsivate tegevuskohtade kasumile, kui sellele ei kohaldata maksu või see on maksuvaba maksumaksja liikmesriigis. Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kohaselt ei ole siiski vajadust maksustada selliste püsivate tegevuskohtade kasumit, kellele ei anta siseriiklike eeskirjade kohaselt maksuvabastust, sest neid püsivaid tegevuskohti koheldakse nii, nagu nad oleksid välismaised kontrollitavad äriühingud. Kõrgema kaitsetaseme tagamiseks võiksid liikmesriigid vähendada kontrollimise künnist või kasutada võrreldes tegelikult tasutud äriühingu tulumaksuga kõrgemat künnist koos äriühingu tulumaksuga, mis oleks tulnud tasuda maksumaksja liikmesriigis. Liikmesriigid võiksid välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel kasutada piisavalt kõrget maksumäära murdosalist künnist.

Soovitatav on käsitleda nii kolmandates riikides kui ka liidu sees tekkida võivaid olukordi. Põhivabaduste järgimiseks tuleks tulukategooriad kombineerida sisulistel põhjustel tehtava erandiga, mille eesmärk on piirata liidus eeskirjade mõju juhtumitega, kus välismaisel kontrollitaval äriühingul puudub sisuline majandustegevus. On tähtis, et maksuhaldurid ja maksumaksjad teeksid koostööd asjakohaste faktide ja asjaolude kogumisel, et teha kindlaks, kas erandit võimaldavat reeglit saab kohaldada. Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel peaks olema liikmesriikidel lubatud kasutada kolmandate riikide valget, halli või musta nimekirja, mille koostamise aluseks on teatavad käesolevas direktiivis sätestatud kriteeriumid […] ja mis võivad sisaldada äriühingu tulumaksu määra taset, või kasutada selle alusel koostatud liikmesriikide valget nimekirja.
Komisjoni 7. augusti 2017. aasta delegeeritud direktiivi (EL) 2017/1975 (millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga kuvamissüsteemides kasutatavates värvust muutvates valgusdioodides leiduva kaadmiumi osas) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 281, 31. oktoober 2017 )

Leheküljel 30 artikli 2 lõikes 1

asendatakse

„1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [12 months after the date of entry into force of this directive]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates [12 months after the date of entry into force of this directive + 1 day].

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.“