ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2 1. Artiklit 1 ei kohaldata järgmise suhtes: a) üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ette nähtud mittesurmava sõjavarustuse või varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, tarnimine, müümine või üleandmine; b) sellise varustusega seotud tehnilise abi, väljaõppe või muu abi osutamine, sealhulgas töötajatega varustamine; c) sellise varustusega seotud rahalise abi andmine. 2. Artiklit 1 ei kohaldata järgmise suhtes: a) relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimine, müümine või üleandmine; b) sellise varustusega seotud tehnilise abi, väljaõppe või muu abi osutamine, sealhulgas töötajatega varustamine; c) sellise varustusega seotud rahalise abi andmine, mille ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 24 kohaselt loodud komitee (edaspidi „komitee”) on eelnevalt heaks kiitnud. 3. Artiklit 1 ei kohaldata selliste väikerelvade, kergrelvade ja nendega seotud materjalide tarnimise, müümise või üleandmise suhtes, mis on Liibüasse ajutiselt eksporditud üksnes ÜRO töötajatele, meedia esindajatele, humanitaar- ja arenguabitöötajatele ning nendega seotud töötajatele kasutamiseks, kui komiteele on sellest eelnevalt teatatud ja komitee ei ole viie tööpäeva jooksul pärast sellist teatamist teinud negatiivset otsust. 4. Artiklit 1 ei kohaldata üksnes Liibüa valitsusele julgeoleku tagamise eesmärgil või desarmeerimise alase abi andmiseks mõeldud mittesurmava sõjavarustuse tarnimise, müümise või üleandmise suhtes, samuti seonduva tehnilise abi, väljaõppe või rahalise abi suhtes. 5. Artiklit 1 ei kohaldata sellise kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite tarnimise, müümise ja üleandmise suhtes, mida ajutiselt ekspordivad Liibüasse ÜRO töötajad, liidu või selle liikmesriikide töötajad, meedia esindajad, humanitaar- ja arenguabitöötajad ning nendega seotud töötajad üksnes oma isiklikuks kasutamiseks. 6. Artiklit 1 ei kohaldata üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks ette nähtud mittesurmava sõjavarustuse tarnimise, müümise või üleandmise suhtes ning seonduva tehnilise abi või väljaõppe suhtes.”
(3)

Ehkki lepingu Uus-Meremaa-poolne sõnastus on põhjalik, ei hõlma leping kogu riigihangete turgu. Seetõttu on asjakohane kehtestada teatavad erandid, mis käsitlevad liidu kohustuste kohaldamist Uus-Meremaa suhtes. Nimetatud erandid, mis on kajastatud käesoleva otsuse lisas, saavad osaks Uus-Meremaa läbivaadatud riigihankelepinguga ühinemise tingimustest ning need on kajastatud riigihankekomitee otsuses Uus-Meremaa ühinemise kohta.
(3)

Lepingu Montenegro-poolne lõplik sõnastus sarnaneb läbivaadatud riigihankelepingu I liites esitatud liidu kohustustele. Seetõttu on see rahuldav ja vastuvõetav. Montenegro ühinemise tingimused, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, on kajastatud riigihankekomitee otsuses Montenegro ühinemise kohta.
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1285/2013 (3).
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 377/2014 (3).
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust (EL) nr 1104/2011/EL (3).
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 282/2014 (3).
(10)

Nagu mainitud eespool põhjenduses 3, võtsid TB ja HB oma hagid Üldkohtu ees tagasi ning otsus, sealhulgas Poola kohustus ebaseaduslik abi tagasi nõuda, on seega nende suhtes jõustunud. Poola ametiasutused on kinnitanud, et TB maksis tagasi 13 963 560,74 Poola zlotti, mis katab kogu TB-lt tagasi nõutava summa ning osa HB-lt tagasi nõutavast summast. HB kuulutati maksejõuetuks ning kõik asjaomased ametiasutused registreerisid nendega seonduvad nõuded pankrotivarades. Likvideerimismenetlus on praegu pooleli. Poola ametiasutused on kinnitanud, et pärast tühistamist TB tagasi makstud abi ei ole temale tagastatud ja HB-vastaseid võlanõudeid ei ole pankrotivaradest kustutatud.
(43)

See sisule orienteeritus seab piirangu maksusoodustuse üldisele ulatusele. Varasematel aastatel turule lastud mängudega seoses läbiviidud kultuuritesti simulatsioonide põhjal selgus, et 26–27 % Ühendkuningriigis toodetud mängudest oleksid läbinud kultuuritesti. Selline testi läbimise määr näitab, et testi kriteeriumide abil on tagatud, et maksusoodustuse saamiseks abikõlblike videomängude sisu on tõepoolest kultuuriline ja et test on piisavalt piirav, et suunata abi britilike või Euroopale iseloomuliku kultuuritaustaga videomängude toetamisele. Võrdluseks võib esile tuua selle, et oma 2007. aasta otsuses Prantsusmaa videomängudega seotud maksusoodustuse kohta (9) leidis komisjon, et abikõlblike mängude 30 % suurune osakaal tähendab seda, et test on piisavalt selektiivne.
(13)

Kui biokütuste hinda võrreldi fossiilkütuste maksustamiseelse tanklahinnaga, tundus, et nii bioetanooli kui ka biodiisli eest on makstud kogu perioodi vältel liiga vähe hüvitisi, välja arvatud 2010. aastal bioetanooli ja 2012. aastal biodiisli eest. APPA Biocarburantes väitis, et see metoodika ei ole õige, kuna fossiilkütuste maksustamiseelne tanklahind sisaldab kõiki kütuse transpordi- ja jaotamiskulusid kuni toote lõpptarbijani jõudmiseni, kuid võrdlusanalüüsis jäeti need logistikakulud biokütuste hinnale lisamata. APPA Biocarburantes’i arvates oleks asjakohasem võrrelda biokütuste tootmiskulusid fossiilkütuste rahvusvaheliselt noteeritud hindadega. Selle metoodika kasutamine näitas selgelt biokütuste liiga vähest hüvitamist kava kehtivuse ajal ja ülemäärase hüvitamise juhtumite puudumist.
(3)

Belgia Kuningriik, Iirimaa, Prantsuse Vabariik, Malta Vabariik ja Soome Vabariik on esitanud eranditaotluse, kuna neil on vaja teha suuri muudatusi oma riiklikes statistikasüsteemides, et need oleksid täielikult vastavuses määrusega (EÜ) nr 452/2008.
(7)

Struktureeritud teabe standardite edendamise organisatsiooni välja töötatud universaalärikeele versioon 2.1 on standardse elektroonilise laiendatava märgistuskeele (XML) äridokumentide litsentsitasuta kogu. See on üles ehitatud nii, et selle saab otse kasutusse võtta olemasolevates äri-, õiguslikes, auditeerimis- ja dokumentide haldamise tavades ja et see toimib standardses ärikeskkonnas, nagu näiteks ISO 15000 (ebXML), et tagada täielik standarditel põhinev infrastruktuur, millega saab olemasolevatest elektroonilistest andmevahetussüsteemidest saadavat kasu laiendada igas suuruses ettevõtetele,
(3)

On vaja kehtestada konkreetsed aruandlusnõuded, et komisjon saaks hinnata punktide PVT 57 ja PVT 58 õiget kohaldamist ning eelkõige kontrollida, kas kompleksse heiteohje meetod on välja töötatud ning kas seda rakendatakse ja kasutatakse nii, et järgitakse samaväärseid keskkonnatoime põhimõtteid kui need, mis on sätestatud PVT-järeldustes.
(6)

Austraalia õiguslikult siduvad nõuded seal tegevusloa saanud kesksetele vastaspooltele koosnevad 2001. aasta äriseadustikust („Corporations Act”, edaspidi „äriseadustik”), mis koos selle 2001. aasta määrusega (edaspidi „äriseadustiku määrus”) moodustavad kliirimis- ja arveldussüsteemide õigusraamistiku. Äriseadustiku osaga 7.3 on ette nähtud, et enne kliirimis- või arveldustegevuseks tegevusloa andmist peab ministeerium muu hulgas veenduma, et asjaomasel kesksel vastaspoolel on asjakohased tegevuseeskirjad ja protseduurid, mis vastavad kohaldatavatele õigusnormidele, et mõistlikus mahus tagada, et süsteemset riski on vähendatud ja et keskne vastaspool toimib ausalt ja tõhusalt. Kesksel vastaspoolel peab olema ka asjakohane huvide konfliktide käsitlemise ning sise-eeskirjade ja protseduuride järgimise tagamise kord. Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon ning Austraalia Reservpank nõustavad ministeeriumi seoses kliirimis- ja arveldussüsteemidele litsentsi andmise ning nende sise-eeskirjade ja protseduuride muutmisega, ja vastutavad juhul, kui Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjon järelevalvet teostab, selle hindamise eest, kas kesksed vastaspooled täidavad oma kohustusi äriseadustiku alusel.
(9)

Lisaks peavad heakskiidetud kliiringukojad väärtpaberi- ja futuuriseaduse alusel vastu võtma individuaalsed sise-eeskirjad ja protseduurid, millega tagatakse kliirimissüsteemi nõuetekohane ja tõhus toimimine ning oma liikmete nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve. Heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjad ja protseduurid peavad hõlmama konkreetseid teemasid, mille Singapuri Rahandusamet on ette näinud, sealhulgas kliirimissüsteemi toimimise riskidega seotud nõuded, makseviivituste käsitlemine ning kriteeriumid ja tingimused, mida peavad täitma nende liikmed. Selles osas on monograafia rakendatud heakskiidetud kliirigukodade sise-eeskirjade ja protseduuride kaudu. Heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjad ja protseduurid, samuti nende muudatused, tuleb enne rakendamist esitada Singapuri Rahandusametile. Singapuri Rahandusamet võib keelata, muuta või täiendada sise-eeskirju ja protseduure või kavandatud muudatuse mis tahes osa. Lisaks on väärtpaberi- ja futuuriseaduse määrusega sõnaselgelt ette nähtud, et Singapuri Rahandusamet kiidab heaks kõik muudatused heakskiidetud kliiringukodade riskijuhtimisraamistikes, mis hõlmavad aktsepteeritud tagatiste liiki, tagatise hindamise meetodeid ja tagatisvaranõuete määramist, et juhtida heakskiidetud kliiringukodade riskipositsiooni oma osaliste suhtes, samuti oma liikmete makseviivituse katmiseks kasutatavate finantsvahendite mahtu (v.a heakskiidetud kliiringukoja hoitav tagatisvara). Väärtpaberi- ja futuuriseadusega on ette nähtud trahvid, kui heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirju ja protseduure muudetakse viisil, mis ei vasta enam Singapuri Rahandusameti nõuetele. Seepärast on väärtpaberi- ja futuuriseadusega ette nähtud, et heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjad ja protseduurid on heakskiidetud kliiringukodadele siduvad.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisas on esitatud nende toimeainete nimekiri, mille lisamine biotsiididesse on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni direktiiviga 2008/79/EÜ (3) lubati toimeainet IPBC kasutada toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8 (puidukonservandid). Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 86 kohaselt on nimetatud aine seega heakskiidetud toimeaine, mis on kantud selle määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud nimekirja.
1.

1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsioon: artikkel 39, artikkel 40, artiklid 42 ja 43 (ulatuses, milles need on seotud artikliga 40), artikkel 44, artikkel 46, artikkel 47 (v.a. lõike 2 punkt c ja lõige 4), artiklid 54 kuni 58, artikkel 59, artiklid 61 kuni 69, artikkel 71, artikkel 72, artiklid 126 kuni 130 (ulatuses, milles need on seotud Schengeni konventsiooni nende sätetega,milles Ühendkuingriik osaleb) ning lõppakt — deklaratsioon nr 3 (artikli 71 lõike 2 kohta) (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19)
(3)

Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodu- või muid vangistuses peetavaid linde. Selle tulemusel võib see eluslindudega või nende toodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist muudesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.
(5)

Liit ei ole IMO liige ega asjaomaste konventsioonide või koodeksite osaline. Seepärast on vajalik, et nõukogu volitaks liikmesriike väljendama liidu seisukohta ja esitama oma nõusoleku, et 2011. aasta laiendatud kontrolli programmi koodeksi muudatused on nende suhtes siduvad,
ET Euroopa Liidu Teataja L 334/1

NÕUKOGU OTSUS 2014/821/ÜVJP,

4. november 2014,

Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) staatust käsitleva Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/486/ÜVJP (1).

(2) Samal päeval võttis nõukogu vastu otsuse, millega antakse luba alustada Ukrainaga läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline leping Ukrainas läbiviidava Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missiooni staatuse kohta.

(3) Euroopa Liit ja Ukraina on pidanud läbirääkimisi Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) staatust käsitleva lepingu („leping”) üle.

(4) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) staatust käsitlev Euroopa Liidu ja Ukraina vaheline leping kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 4. november 2014 Nõukogu nimel eesistuja S. GOZI

(1) Nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsus 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 42).
NÕUKOGU OTSUS 2014/804/ÜVJP,

8. oktoober 2014,

Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatust käsitleva Kameruni Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise kirjavahetuse vormis lepingu liidu nimel allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud vastavale kirjale alla kirjutama, et see muuta liidu suhtes siduvaks.
(2)

Lepingu eesmärk on tagada, et ka pärast staatuse muutust kohaldatakse Saint-Barthélemys nõukogu direktiivide 2011/16/EL (2) ja 2003/48/EÜ (3) mehhanisme, mis on suunatud piiriüleste pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu.
(4)

On asjakohane laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 254/2014 (3).
(235)

SNCM esitas 27. augusti 2013. aasta kirjas uue viiest sotsiaalkavast koosneva loetelu. Komisjon on seisukohal, et see loetelu ei võimalda otsustada, et koondamise lisahüvitiste maksmine oleks sarnases olukorras sama sektori eraettevõtete hulgas levinud tava. Komisjon märgib kõigepealt, et kaks sotsiaalkava viiest puudutavad SNCMi, mille hulgas on ka käesoleva otsuse aluseks olev sotsiaalkava. Nimetatud kahte sotsiaalkava ei saa seega kasutada objektiivsete võrdluselementidena kahel põhjusel: esiteks ei saa SNCM tuua esile oma varasemaid tavasid kõnealuses valdkonnas selleks, et õigustada piisavalt selle tava levikut ning teiseks puudutab 2002. aasta sotsiaalkava ajavahemikku, mil SNCM oli veel riigiasutus, samas kui Üldkohus seadis võrdluskriteeriumiks sama sektori eraettevõtted. Sellega seoses märgib komisjon, et Marseille sadama sotsiaalkava ei saa arvesse võtta, kuna sadam oli 2004. aastal riigiasutus, mitte eraettevõte. Seoses kahe viimasena nimetatud sotsiaalkavaga, nimelt Air Lib ja Eurostar, nendib komisjon, et tegemist on ümberkorralduskavadega, mitte likvideerimiskavadega. Samuti märgib komisjon, et nende kahe kava keskmise lisahüvitis on üle poole väiksem kui SNCMi valitud lisahüvitise keskmine.
1.

Raudteeprotokolli artiklis XXII on sätestatud, et piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid, kuhu kuuluvad suveräänsed riigid ja kelle pädevusse kuuluvad teatavad käesoleva protokolliga reguleeritavad valdkonnad, võivad sellele alla kirjutada, selle vastu võtta, heaks kiita või sellega ühineda tingimusel, et nad esitavad artikli XXII lõikes 2 osutatud deklaratsiooni. Liit on otsustanud raudteeprotokolli heaks kiita ja esitab seetõttu kõnealuse deklaratsiooni.
2.

Euroopa Liit kohaldab konventsiooni kindlustuslepingute suhtes järgmistel juhtudel: a) kui lepingu puhul on tegemist edasikindlustuslepinguga; b) kui kohtualluvuse kokkulepe on sõlmitud pärast vaidluse teket; c) kui, ilma et see piiraks konventsiooni artikli 1 lõike 2 kohaldamist, kohtualluvuse kokkuleppe on sõlminud kindlustusvõtja ja kindlustusandja, kelle mõlema alaline või peamine elukoht on kindlustuslepingu sõlmimise ajal samas osalisriigis, ning nimetatud kokkuleppe kohaselt on asja lahendamiseks pädevad kõnealuse riigi kohtud isegi juhul, kui kahjustav sündmus leiab aset välisriigis, tingimusel et selline kokkulepe ei ole vastuolus kõnealuse riigi õigusega; d) kui kohtualluvuse kokkulepe käsitleb kindlustuslepingut, mis hõlmab üht või mitut suure riskina käsitatavat järgmist riski: i) kaubanduslikel eesmärkidel kasutamisega seotud riskidest tulenev mis tahes kaotus või kahjustus järgmise puhul: a) merelaevad, ranniku- või avamererajatised või jõe-, kanali- ja järvelaevad; b) õhusõidukid; c) raudteeveeremid; ii) kauba mis tahes kaotus või kahjustus veol või pagasis, v.a reisijate pagasis, sõltumata veoviisist; iii) mis tahes vastutus, v.a reisijate kehavigastuste ja nende pagasi kaotuse või kahjustumise eest, mis tuleneb järgmise kasutamisest: a) punkti i alapunktis a osutatud laevad ja rajatised; b) õhusõidukid, kuivõrd õhusõiduki registreerinud osalisriigi õigus ei keela kohtualluvuse kokkuleppeid selliste riskide kindlustamise puhul; c) raudteeveeremid; iv) mis tahes vastutus punktis ii osutatud kauba või pagasi kaotuse või kahjustumise eest, v.a reisijate kehavigastuste ja nende pagasi kaotuse või kahjustumise eest; v) mis tahes majanduslik kahju, mis on seotud punktis i osutatud laevade, rajatiste, õhusõidukite või raudteeveeremite kasutamise või käitamisega, eelkõige lasti või prahiraha kaotusega; vi) mis tahes risk või huvi, mis on seotud punktides i–v osutatud riskidega; vii) krediidiriskid ja garantiikindlustusriskid, kui kindlustusvõtja tegeleb kutsealaselt tootmis- või kaubandustegevusega või on mõne vaba elukutse esindaja ja risk seondub sellise tegevusega; viii) mis tahes muud riskid, kui kindlustusvõtja tegeleb äritegevusega, mille suurus ületab vähemalt kahe järgmise kriteeriumi piirmäärad: a) bilansimaht: 6,2 miljonit eurot; b) netokäive: 12,8 miljonit eurot; c) keskmine töötajate arv majandusaasta jooksul: 250.
(8)

Selleks, et hoida ära tarbetute häirete tekkimine liidusiseses kaubanduses ja põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamine kolmandate riikide poolt, on vaja liidu tasandil määratleda Saksamaa kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid koostöös Saksamaaga ja kehtestada kõnealuste piirkondade kehtivusaeg. Lisaks on vaja veidi muuta rakendusotsuse 2014/778/EL lisas loetletud piirkondade piire, et laiendada järelevalvetsoone ja võtta paremini arvesse kõnealuse liikmesriigi teatavaid halduspiire.
ET Euroopa Liidu Teataja L 344/1

NÕUKOGU OTSUS 2014/853/ÜVJP,

8. oktoober 2014,

Euroopa Liidu ja Mali Vabariigi vahelise Malis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Mali) staatust käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu liidu nimel allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 15. aprillil 2014 vastu otsuse 2014/219/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Malis (EUCAP Sahel Mali).

(2) Pärast seda, kui nõukogu võttis 15. aprillil 2014 vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 37 läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mali Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu üle, mis käsitleb EUCAP Sahel Mali staatust.

(3) Kõnealune kirjavahetuse vormis leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Mali Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping Malis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP missiooni (EUCAP Sahel Mali) staatuse kohta kiidetakse liidu nimel heaks.

Kirjavahetuse vormis lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel kirjale alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. oktoober 2014 Nõukogu nimel eesistuja M. LUPI

(1) Nõukogu 15. aprilli 2014. aasta otsus 2014/219/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Malis (EUCAP Sahel Mali) (ELT L 113, 16.4.2014, lk 21).
(3)

Kooskõlas ELi lepingu artikli 10 lõikega 3 on selleks, et hõlbustada Euroopa kodanike osalemist liidu demokraatias ja tagada, et otsused tehakse nii avalikult kui võimalik, oluline teavitada kodanikke sellest, millised sidemed on komisjoni liikmetel ja nende kabinettide liikmetel organisatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjatega.
ET Euroopa Liidu Teataja L 343/1

NÕUKOGU OTSUS,

27. november 2014,

Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu sõlmimise kohta

(2014/835/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

(1) 10. juulil 2001 volitas nõukogu eesistujariiki alustama komisjoni abiga läbirääkimisi Norra ja Islandiga, et sõlmida Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja 38 alusel kõnealuste riikidega lepingud kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö kohta. Kõnealust volitust muudeti nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsusega. Eesistujariik viis komisjoni abiga lõpule läbirääkimised Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva lepingu üle.

(2) Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitlevale Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule (edaspidi „leping”) kirjutati kooskõlas nõukogu otsusega 2006/697/EÜ (2) alla 28. juunil 2006, eeldusel et leping sõlmitakse.

(3) Leping on seni sõlmimata. Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009 reguleeritakse lepingu sõlmimiseks vajalikke liidu menetlusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 218.

(4) Leping tuleks heaks kiita.

(5) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on need liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

(6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitlev Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping (3) kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel tegema lepingu artikli 38 lõikes 1 osutatud teatise, et leping muutuks liidule siduvaks (4).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. november 2014 Nõukogu nimel eesistuja A. GIACOMELLI

(1) ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 170.

(2) Nõukogu 27. juuni 2006. aasta otsus 2006/697/EÜ Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu allakirjutamise kohta (ELT L 292, 21.10.2006, lk 1).

(3) ELT L 292, 21.10.2006, lk 2.

(4) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.