KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1472,

20. märts 2020,

riigiabi SA.39078 (2019/C) (ex 2014/N) kohta, mida Taani andis ettevõtjale Femern A/S

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 1683 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid osutatud sätte kohaselt üles esitama märkusi (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) 13. juulil 2009 kiitis komisjon heaks abi Fehmarni väina püsiühenduse projekti kavandamisetapi rahastamiseks (edaspidi „kavandamisotsus“) (2).

(2) Pärast teatamiseelset etappi teatasid Taani ametiasutused komisjonile 22. detsembri 2014. aasta kirjaga aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt Fehmarni väina püsiühenduse projekti rahastamismudelist.

(3) Komisjon sai 5. juunil 2014, 5. septembril 2014, 26. novembril 2014, 19. jaanuaril 2015 ja 22. aprillil 2015 viis kaebust, (3) milles väideti, et Taani oli andnud ettevõtjatele Femern A/S ja A/S Femern Landanlæg ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi Fehmarni väina püsiühenduse projektiga seotud kavandamiseks, ehitamiseks ja käitamiseks (4).

(4) 23. juulil 2015 otsustas komisjon mitte esitada vastuväiteid seoses meetmetega, mille Taani võttis ettevõtjate A/S Femern Landanlæg ja Femern A/S suhtes (edaspidi „ehitusotsus“) (5). Selle otsuse resolutsioon on jaotatud kaheks. Esimeses osas järeldas komisjon, et ettevõtja A/S Femern Landanlæg kasuks võetud meetmed Taani sisemaa maantee- ja raudteeühenduste kavandamiseks, ehitamiseks ja käitamiseks ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Teises osas järeldas komisjon, et isegi kui ettevõtja Femern A/S kasuks võetud meetmed püsiühenduse kavandamiseks, ehitamiseks ja käitamiseks kujutaksid endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, oleksid need vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobivad. 16. septembril 2015 edastas komisjon ehitusotsuse kaebuse esitajatele.

(5) Pärast seda, kui kaks kaebuse esitajat (6) esitasid tühistamishagid, tühistas Üldkohus oma 13. detsembri 2018. aasta otsustega (7) ehitusotsuse selles osas, milles komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid seoses meetmetega, mille Taani võttis ettevõtja Femern A/S suhtes püsiühenduse (rannikust rannikuni ühenduse taristu) kavandamiseks, ehitamiseks ja käitamiseks.

(6) Ülejäänud osas jättis Üldkohus hagi rahuldamata. Eelkõige lükkas kohus tagasi hagejate väited, mis olid seotud komisjoni järeldusega, et ettevõtja A/S Femern Landanlæg kasuks võetud meetmed Taani sisemaa maantee- ja raudteeühenduste kavandamiseks, ehitamiseks ja käitamiseks ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(7) Nimetatud kaks kaebuse esitajat on 13. detsembri 2018. aasta otsused edasi kaevanud (8).

(8) 24. jaanuaril ja 22. mail 2019 kohtusid komisjoni talitused Taani ametiasutustega. Komisjoni talitustel olid Taani ametiasutustega 12. aprillil ja 20. juunil 2019 telefonikonverentsid. Komisjoni talitused saatsid 26. märtsil ning 18. ja 24. aprillil 2019 täiendavad teabenõuded. Taani ametiasutused esitasid lisateavet 18. jaanuaril, 4. veebruaril, 25. veebruaril, 28. märtsil, 5. aprillil, 7. mail, 8. mail, 16. mail, 20. mail, 28. mail ja 10. juunil 2019.

(9) 18. ja 25. märtsil 2019 olid komisjoni talitustel kohtumised ettevõtjaga Stena Line Scandinavia AB (edaspidi „Stena Line“) ning ettevõtjatega Scandlines Danmark ApS ja Scandlines Deutschland GmbH (edaspidi „Scandlines“). 4. aprillil ja 13. mail 2019 olid komisjoni talitustel kohtumised ühendusega Naturschutzbund Deutschland e.V. (edaspidi „NABU“) ja Rootsi laevaomanike ühendusega (Föreningen för Svensk Sjöfart, edaspidi „FSS“). Komisjon sai huvitatud isikutelt lisateavet 29. jaanuaril, 14. veebruaril, 18. veebruaril, 26. märtsil, 15. aprillil, 16. aprillil, 24. aprillil, 24. mail, 29. mail, 6. juunil ja 7. juunil 2019. Komisjon sai ettevõtjalt Scandlines 29. jaanuaril 2019 kirja, millele ta vastas 8. veebruaril 2019. Komisjon sai ettevõtjalt Scandlines 20. veebruaril 2019 veel ühe kirja, millele ta vastas 13. märtsil 2019. Komisjon sai ettevõtjalt Stena Line 7. veebruaril 2019 kirja, millele ta vastas 28. veebruaril 2019. Komisjon sai NABU-lt 18. veebruaril 2019 kirja, millele vastas 18. märtsil 2019. Komisjon sai FSSilt 19. veebruaril 2019 kirja, millele vastas 8. märtsil 2019. Komisjon sai Saksamaa laevaomanike ühingult (Verband Deutscher Reeder, edaspidi „VDR“) 12. märtsil 2019 kirja, millele vastas 21. märtsil 2019. Komisjon sai ettevõtjalt Grimaldi Group 28. märtsil 2019 kirja, millele vastas 16. aprillil 2019. Komisjon sai Trelleborgi sadamalt 8. aprillil 2019 kirja, millele vastas 9. aprillil 2019. Komisjon sai Trelleborgi sadamalt 15. aprillil 2019 kirja, millele vastas 2. mail 2019. Komisjon sai 15. aprillil 2019 ühenduselt Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V. kirja, millele vastas 2. mail 2019.

(10) 14. juuni 2019. aasta kirjaga teatas komisjon Taani ametiasutustele oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus seoses püsiühenduse riikliku rahastamisega (edaspidi „algatamisotsus“).

(11) 5. juulil 2019 avaldati algatamisotsus Euroopa Liidu Teatajas (9). Algatamisotsuses kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama ühe kuu jooksul oma märkused.

(12) 12. juulil 2019 edastasid komisjoni talitused ettevõtjalt Scandlines 7. juunil 2019 saadud märkused Taani ametiasutustele. 23. juulil 2019 edastasid komisjoni talitused ettevõtjalt Scandlines 28. jaanuaril 2019 ja 29. mail 2019 saadud muud märkused ja tähelepanekud Taani ametiasutustele.

(13) Scandlines palus järjestikku esitatud taotlustes pikendada algatamisotsust käsitlevate märkuste esitamise tähtaega augusti lõpuni / septembri alguseni. 22. juulil 2019 nõustusid komisjoni talitused pikendama tähtaega kümne tööpäeva võrra 20. augustini 2019 ning andsid seejärel selle ajapikenduse ka teistele huvitatud isikutele.

(14) 17. augustil 2019 esitas Scandlines hagi selle otsuse tühistamiseks, millega pikendati märkuste esitamise tähtaega 20. augustini 2019, mitte kuu lõpuni, nagu Scandlines oli palunud. Samal päeval esitatud eraldi hagis taotles Scandlines, et Üldkohtu president nõuaks komisjonilt ajutise meetmena ametliku uurimise peatamist ja/või keelaks komisjonil võtta vastu lõpliku otsuse või kohaldaks muus vormis asjakohaseid ajutisi meetmeid.

(15) Üldkohtu president lükkas 13. septembri 2019. aasta kohtumäärusega ajutiste meetmete taotluse tagasi (10). Seejärel loobus Scandlines asjaomasest tühistamishagist (11).

(16) 11 huvitatud isikut esitasid oma märkused. Ta ECLI:ani parvlaevaühing esitas märkused 16. augustil 2019. Euroopa Ühenduse Reederite Ühing (European Community Shipowners’ Associations, edaspidi „ECSA“) esitas märkused 19. augustil 2019. FSS esitas märkused 20. augustil 2019. Scandlines, Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V., NABU, Rederi Aktiebolaget Nordö-Link, Stena Line, Trelleborg Hamn AB, Rostock Port GmbH ja VDR esitasid märkused 21. augustil 2019. Huvitatud isikud tegutsevad laevandussektoris (parvlaevaettevõtjad, sadamad ja ühingud) või mittetulundusühendustes, kellel on väidetav huvi rannikust rannikuni püsiühenduse taristu vastu. 3. septembri 2019. aasta kirjaga edastasid komisjoni talitused 11 huvitatud isiku märkuste mittekonfidentsiaalse versiooni Taani ametiasutustele, kellele anti võimalus vastata. Taani ametiasutused esitasid oma tähelepanekud nende märkuste kohta 4. oktoobril 2019, täiendades oma märkusi, mille nad olid esitanud algatamisotsuse kohta 26. augustil 2019.

(17) 27. juunil, 2., 5. ja 9. juulil, 3. oktoobril, 4., 12., 15., 19., 22. ja 25. novembril 2019 ning seejärel 7. ja 14. jaanuaril ja 6. veebruaril 2020 olid komisjoni talitustel Taani ametiasutustega telefonikonverentsid. 18. detsembril 2019 kohtusid komisjoni talitused Taani ametiasutustega Brüsselis. Komisjoni talitused esitasid täiendavad teabenõuded 8., 12. ja 17. juulil, 3. ja 12. septembril, 4., 17., 18. ja 24. oktoobril, 5., 13., 25. ja 27. novembril 2019 ning seejärel 7. ja 9. jaanuaril ning 3., 4., 14., 18., 19. ja 28. veebruaril 2020. 2019. aastal esitasid Taani ametiasutused lisateavet 27. juunil, 1., 4., 5., 10., 12. ja 15. juulil, 21. ja 27. augustil, 13. ja 26. septembril, 1., 9., 11., 23., 27. ja 29. oktoobril, 6., 7., 11., 14., 18., 22. ja 25. novembril ning 10. ja 20. detsembril. 2020. aastal esitasid Taani ametiasutused lisateavet 3., 7., 13., 15. ja 21. jaanuaril, 4., 6., 11., 12., 14., 20. ja 21. veebruaril ning 3. märtsil 2020. Oma 5. märtsi 2020. aasta teatisega ajakohastasid Taani ametiasutused esialgset teatist.

(18) Peale selle sai komisjon ettevõtjatelt Scandlines ja Stena Line lisamärkusi, mida komisjon ei ole kohustatud kohtuasjas Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon tehtud otsusest (12) lähtuvalt arvesse võtma, sest nende märkuste esitamisega hilineti. Komisjon sai need lisamärkused ettevõtjalt Scandlines 26. oktoobril 2019 ja uuesti 20. veebruaril 2020 ning edastas need 4. novembril 2019 ja 28. veebruaril 2020 Taani ametiasutustele. Taani ametiasutused esitasid oma tähelepanekud nende märkuste kohta 6. novembril 2019 ja 3. märtsil 2020. Ettevõtjal Scandlines oli komisjoni talitustega 25. veebruaril 2020 telefonikonverents ja ta esitas 5. märtsil 2020 lisateavet. Komisjon sai ettevõtjalt Stena Line 13. detsembril 2019 lisamärkused, mis edastati Taani ametiasutustele 23. detsembril 2019. Taani ametiasutused esitasid oma tähelepanekud nende märkuste kohta 8. jaanuaril 2020.

(19) Komisjon sai Taani ametiasutustelt 9. septembril 2019 kirja, millele ta vastas 30. septembril 2019.

(20) 4. märtsi 2020. aasta kirjaga nõustusid Taani ametiasutused, et käesolev otsus võetakse vastu ja tehakse teatavaks inglise keeles.

Käesoleva otsuse kohaldamisala täpsustus

(21) 2. augustil 2016 saatis Scandlines komisjonile ametliku kirja, paludes tal astuda samme seoses teatavate ettevõtja Femern A/S toetuseks võetud väidetavate abimeetmetega, mida komisjon ei olnud tema arvates oma ehitusotsuses käsitlenud, kuigi neile meetmetele oli ettevõtja Scandlines kaebuses osutatud.

(22) Komisjoni talitused vastasid sellele kirjale 30. septembri 2016. aasta kirjaga. Komisjon märkis, et ehitusotsuses käsitleti kaht väidetavat abimeedet, nimelt mitteärilistel alustel võetavaid raudteetasusid ja riigivara tasuta kasutamist projekti ehitusetapis. Seoses muude väidetavate abimeetmetega leidis komisjon vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (edaspidi „menetlusmäärus“) artikli 24 lõikele 2, (13) et ettevõtja Scandlines esitatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimaldanud prima facie uurimise alusel piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu. Seega kutsus komisjon ettevõtjat Scandlines üles esitama kuu aja jooksul oma võimalikud märkused. Komisjon sai need märkused kätte 30. oktoobril 2016.

(23) 12. detsembril 2016 esitas Scandlines hagi 30. septembri 2016. aasta kirja tühistamiseks (14). Samal päeval esitas Scandlines ühtlasi komisjoni vastu hagi seoses tema kaebuse menetlemata jätmisega (15).

(24) 30. juulil 2018 saatis Scandlines teise ametliku kirja, (16) paludes komisjonil pärast tema 30. septembri 2016. aasta märkusi esitada seisukoht väidetavate muude abimeetmete kohta. 28. septembril 2018 võttis komisjon vastu otsuse (edaspidi „2018. aasta otsus“), (17) milles ta kinnitas, et ettevõtjale A/S Femern Landanlæg antud riigigarantiid ning ettevõtjatele Femern A/S ja A/S Femern Landanlæg antud riigilaenud ning ka väidetav ebaseaduslik abi, mille summa ületas kavandamisotsuses ettenähtut ja mida anti maksusoodustuste kujul, ei kujuta endast riigiabi. Samas otsuses järeldas komisjon, et väidetav ebaseaduslik abi, mida anti ettevõtjale Femern A/S kapitalisüstina, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv ulatuses, milles see kujutab endast riigiabi, mis ei ole hõlmatud kavandamisotsusega. 4. jaanuaril 2019 esitas Scandlines hagi selle otsuse tühistamiseks (18).

(25) 13. detsembri 2018. aasta määrustega tunnistas Üldkohus nii komisjoni 30. septembri 2016. aasta kirja tühistamise hagi kui ka tegevusetushagi vastuvõetamatuks (19). Scandlines kaebas edasi määruse, millega tema tühistamishagi rahuldamata jäeti (20).

(26) Algatamisotsuses võttis komisjon 2018. aasta otsuse tagasi osas, mis on seotud ettevõtja Femern A/S kasuks võetud meetmetega püsiühenduse kavandamiseks, ehitamiseks ja käitamiseks. Seega hinnatakse neid meetmeid käesolevas otsuses.

(27) Nagu märgitud algatamisotsuses, hõlmab see menetlus ühtlasi kõiki meetmeid, mis on asjakohased püsiühenduse projekti kavandamisetapi seisukohast.

(28) Otsus ei puuduta ettevõtja A/S Femern Landanlæg kasuks võetud meetmeid, mis on seotud sisemaaühenduste rahastamisega, nagu selgitatud ka algatamisotsuses. Samuti ei puuduta see peale punktis 2.4 mainitute muid võimalikke meetmeid, mille Taani on võtnud või väidetavalt võtnud ettevõtjate Femern A/S, A/S Femern Landanlæg, Sund & Bælt Holding A/S või mistahes muu sidusettevõtja kasuks.

(29) 6. novembril 2017 esitas Scandlines veel ühe kaebuse väidetavate ebaseaduslike ja kokkusobimatute abimeetmete kohta, mida kasutati ettevõtja Femern A/S sellise tegevuse rahastamiseks, mis on väidetavalt seotud püsiühenduse edendamise ja turundusega (edaspidi „edendus-/turundus-/teavitustegevus“). Selles kirjas osutatud meetmed kuulusid algatamisotsuse kohaldamisalasse ja seega hinnatakse neid käesolevas otsuses.

2. PROJEKTI JA MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. Fehmarni väina püsiühenduse projekt

(30) Fehmarni väina püsiühenduse projekt koosneb rannikust rannikuni püsiühenduse taristust (edaspidi „püsiühendus“) ning sisemaa raudtee- ja maanteeühendustest.

(31) Püsiühendus luuakse veealuse tunnelina Taanis Lollandi saarel asuva Rødby ja Saksamaal asuva Puttgardeni vahel. See on umbes 19 kilomeetrit pikk ning koosneb kaherajalisest elektrifitseeritud raudteest ja neljarajalisest hädaabiradadega maanteest.

(32) Taani sisemaaühendused hõlmavad praegust Ringstedi ja Rødby vahelist umbes 120 kilomeetri pikkust raudteeühendust, mis kuulub riigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale Banedanmark (edaspidi „Rail Net Denmark“). Kogu Ringstedi ja Rødby vaheline raudteelõik elektrifitseeritakse ja varustatakse uute signaalimissüsteemidega kooskõlas ERTMSi (21) 2. tasemega. Taani tulevased sisemaaühendused hõlmavad ka vajalikke keskkonnaalaseid parendusi ja Lollandi olemasoleva maanteetaristu (st Rødbyhavni ja Sakskøbingi vahelise E47 maantee) ajakohastamist. Praegust üherajalist raudteelõiku Vordingborgi ja Rødby vahel laiendatakse, muutes selle kaherajaliseks.

(33) Fehmarni väina püsiühenduse projekti eesmärk on parandada Põhjamaade ja Kesk-Euroopa vahelise reisijate- ja kaubaveo tingimusi. Fehmarni väina püsiühenduse projektiga kaasneb palju muud positiivset mõju, võttes arvesse keskkonnamõju, tööhõivet, regionaalarengut, kauplemistingimuste paranemist ja transpordisektori üldist tugevnemist. Koos Taani ja Rootsi vahelise Öresundi püsiühendusega, mis on olnud kasutusel alates 2000. aasta juulist, täiendatakse Fehmarni väina püsiühenduse projektiga märkimisväärselt üht kõige olulisemat maismaal asuvat transpordikoridori, mis ühendab Skandinaaviat ja Kesk-Euroopat. Komisjon tunnustas Fehmarni väina püsiühenduse projekti ühtlasi TEN-T raamistikus ühe prioriteetse projektina. Samuti on see „eelnevalt kindlaksmääratud projekt“, nagu mainitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1316/2013 (22) I lisa I osa punktis 2.

(34) Oma vastuses algatamisotsusele lisasid Taani ametiasutused, et Fehmarni väina püsiühenduse projekti ametlik kavandamine algas juba 1991. aastal, mil Taani valitsus sõlmis Rootsi valitsusega lepingu Öresundi väina ületava püsiühenduse (edaspidi „Öresundi püsiühendus“) loomise kohta (23). Öresundi püsiühendust käsitleva Taani-Rootsi lepingu artikli 21 kohaselt kinnitas Taani valitsus, et on valmis alustama tööga Fehmarni väina ületava püsiühenduse rajamiseks, kui arvesse on võetud keskkonna- ja finantskaalutlusi. Ajavahemikul alates 1991. aastast kuni Taani ja Saksamaa vahelise lepingu allkirjastamiseni 2008. aastal viisid Taani ja Saksamaa valitsused seoses Fehmarni väina püsiühenduse projektiga ellu mitu ettevalmistavat hindamist.

(35) Taani Kuningriigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahelise Fehmarni väina püsiühendust käsitleva lepingu (edaspidi „Fehmarni väina leping“) (24) artikli 1 kohaselt vastutab üksnes Taani Fehmarni väina püsiühenduse rahastamise eest ja Taani sisemaaühenduste ajakohastamise eest ning kannab nendega seoses kogu riski. Saksamaa vastutab Saksamaa sisemaaühenduste rahastamise ja ajakohastamise eest.

(36) 2014. aasta teatise esitamise ajal vastasid püsiühenduse kavandamise ja ehitamise kogukulud Taani ametiasutuste hinnangul 54,9 miljardile Taani kroonile 2014. aasta hindades (7,4 miljardit eurot (25)). Taani sisemaaühenduste ajakohastamisega seotud kavandamis- ja ehituskulud vastasid Taani ametiasutuste hinnangul 9,5 miljardile Taani kroonile 2014. aasta hindades (1,3 miljardit eurot). Kogukulud projekti kohta (kavandamine, ehituskulud, reservid ja muud tööd seoses nii püsiühendusega kui ka sisemaaühendustega) olid seega 64,4 miljardit Taani krooni (8,6 miljardit eurot). Vastusena algatamisotsuses väljendatud kahtlustele vaatasid Taani ametiasutused oma teatise läbi ning ajakohastasid püsiühenduse hinnangulised kavandamis- ja ehituskulud. Käesoleva otsuse 5. jaos on seda ajakohastamist käsitletud.

(37) Komisjon on kaasrahastanud toetusi Fehmarni väina püsiühenduse projekti kavandamistegevuse jaoks 2007.–2013. aastal kokku 205 miljoni euro väärtuses. Hiljem pikendati seda ajavahemikku 2015. aastani. Projekt lisati ka selliste projektide nimekirja, mis saavad Euroopa ühendamise rahastust transpordisektoris liidu finantsabi (26). Taani ametiasutused täpsustasid, et 2007.–2015. aastal on püsiühenduse loomiseks projektile eraldatud tegelikult 181 miljonit eurot. Euroopa ühendamise rahastu raames on 2017.–2020. aastal võetud 589 miljoni euro suurused kulukohustused ettevõtja Femern A/S ees. Taani ametiasutused täpsustasid, et Femern A/S on praegu kasutanud umbes 7 miljonit eurot.

(38) 2005. aasta septembris asutas riigi omanduses olev ettevõte Sund & Bælt Holding A/A äriühingu Femern A/S täielikult talle kuuluva tütarettevõtjana. Hiljem sai ettevõtjast Femern A/S ettevõtja A/S Femern Landanlæg (27) tütarettevõtja; A/S Femern Landanlæg on samuti ettevõtja Sund & Bælt Holding A/S tütarettevõtja.

(39) Kavandamisseaduse (28) alusel määras Taani transpordiminister ettevõtja Femern A/S Fehmarni väina püsiühenduse projekti kavandamise eest vastutavaks. Sellest tulenevalt on Femern A/S teinud püsiühenduse ehitamise eesmärgil mitmesuguseid uuringuid ja ettevalmistusi, eelkõige analüüse ja hindamisi seoses projekti elluviimiseks korraldatavate pakkumismenetluste keskkonnaalaste, tehniliste ja ohutusalaste aspektide ja ettevalmistustega. Samuti viis Femern A/S ellu vajalikud uurimised ja ettevalmistused seoses tulevase ehitusplatsi rajamisega Rødbyhavnis. Peale selle vastutab Femern A/S teavitustegevuse eest, mida ta peaks ellu viima koostöös kohalike omavalitsustega (29).

(40) Õiguskindluse tagamiseks teavitati komisjoni aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt 16. märtsil 2009 kavandamisetapi rahastamisest. 13. juulil 2009 otsustas komisjon kavandamisetapi rahastamise kohta vastuväiteid mitte esitada, (30) järeldades, et Femern A/S tegutses kavandamisetapis avaliku sektori asutusena ja et mis tahes toetus jäi seega aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalast väljapoole. Kuna komisjon ei saanud aga välistada, et riigi toetus kavandamisetapile võib hõlmata riigiabi püsiühenduse tulevase käitaja kasuks, hindas ta ka teatatud meetmete kokkusobivust siseturuga ja järeldas, et neid võib pidada kokkusobivaks.

(41) 28. aprillil 2015 võttis Taani Folketing vastu seaduseelnõu püsiühenduse ja sisemaaühenduste ehitamise kohta Taanis (edaspidi „ehitusseadus“) (31). Ehitusseadus sisaldab ühtlasi püsiühenduse tulevase käitamise õiguslikku alust. Ehitusseadus jõustus 6. mail 2015.

(42) 6. veebruaril 2019 sai Femern A/S Saksamaa ametiasutustelt allkirjastatud haldusalase heakskiidu püsiühenduse kavale. Pärast Saksamaa haldusalast heakskiitu kavale volitas Taani Folketing ettevõtjat Femern A/S 26. märtsil 2019 alustama Taani poolel esimesi püsiühendusega seonduvaid kindlaksmääratud ehitustöid. Täpsemalt on ettevõtjal Femern A/S palutud pidada ehitusettevõtjatega läbirääkimisi vajalike lepingute üle, et alustada järgmiste tegevuste elluviimist: tunnelielementide tehase ehitamine, toimiva sadama rajamine, tunnelisuudme loomine Taani poolel, majutus- ja haldushoonete rajamine, tagamine, et asjakohane ehitusettevõtja algatab spetsiaalse laevavarustuse hanke, ja väiksemad ettevalmistused.

2.2. Püsiühendus

(43) Ehitusseadusega määrati Femern A/S püsiühenduse omanikuks, (32) kelle ainus eesmärk on hallata selle ehitamist, käitamist ja rahastamist (33). Seejuures on Femern A/S ka püsiühenduse juurde kuuluva raudteeühenduse puhul taristuettevõtja. Ehitusseadus võimaldab ettevõtjal Femern A/S võtta laene ja kasutada muid finantsinstrumente eesmärkidel, mis on seotud püsiühenduse kavandamise, ehitamise ja käitamisega.

(44) Femern A/S võib rahastada püsiühendust rahvusvahelisel finantsturul võetud laenudega. Taani valitsus võib anda neile laenudele riigigarantii. Teise võimalusena võib Femern A/S rahastada projekti riigilaenudega.

(45) Ettevõtjal Femern A/S on õigus koguda püsiühenduse maanteetaristu kasutajatelt teemaksu. Transpordiminister määrab kindlaks nende tasude suuruse ja nende kohandamise põhimõtted (34). Femern A/S võib muuta olemasolevaid üldisi allahindluskavasid ja võtta kasutusele uusi allahindluskavasid üksnes ulatuses, milles sellega ei mõjutata oluliselt transpordiministri kindlaks määratud tasumäära. Samuti on ettevõtjal Femern A/S õigus püsiühenduse juurde kuuluva raudteeühenduse kasutamise eest tasu võtta. Ka need tasud määrab kindlaks transpordiminister (35). Valitud korraldus tähendab, et teemaksud ja raudteetasud katavad püsiühenduse ja Taani sisemaa raudteeühenduste käitamis- ja hoolduskulud ning kulud, mis on seotud Fehmarni väina püsiühenduse projekti kohaseks kavandamiseks ja ehitamiseks võetud laenude intressimaksete ja osamaksetega.

(46) Püsiühenduse ehitustööde elluviimise võimalus on kättesaadav kõigile võimalikele ettevõtjatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel tingimustel, sest Femern A/S on kasutanud kõigi ehituslepingute sõlmimiseks riigihankeõigusele vastavaid riigihankemenetlusi.

2.3. Taani (36) sisemaa maantee- ja raudteeühendused

(47) A/S Femern Landanlæg on määratud haldama Taani sisemaaühenduste ehitamist ja käitamist (37). Sisemaa raudteeühenduste ehitamise ja käitamise eest vastutab Rail Net Denmark Taani riigi nimel ja seda rahastab A/S Femern Landanlæg. Rail Net Denmark kui Taani raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab kõigi kulude eest, mis on seotud Taani raudteetaristu, sealhulgas sisemaa raudteeühenduste käitamisega. Sisemaa maanteeühenduste vajaliku ajakohastamise eest vastutab Taani teede direktoraat Taani riigi nimel ja seda rahastab A/S Femern Landanlæg. Sisemaa maanteeühendused on osa üldisest Taani maanteetaristust, mida rahastab, käitab ja hooldab Taani teede direktoraat.

(48) Olemasolev kaherajaline raudtee Ringstedi ja Vordingborgi vahel ning olemasolev üherajaline raudtee Vordingborgi ja Rødby vahel, sealhulgas sellele raudteelõigule paigaldatud uus signaalimissüsteem, kuuluvad ettevõtjale Rail Net Denmark. Ettevõtjale A/S Femern Landanlæg hakkab kuuluma uus raudteelõik Vordingborgist Rødbyni, sealhulgas uuele raudteele paigaldatud uus signaalimissüsteem, ning kogu Ringstedi ja Rødby vahelise lõigu elektrifitseerimisseadmed.

(49) Taani sisemaa raudteeühendused on ettevõtjate A/S Femern Landanlæg ja Rail Net Denmark kaasomandis (38). Kui ehitus on lõppenud, siis võttes arvesse asjaolu, et Taani sisemaaühenduste raudteerajatiste omandiõigust on tehniliselt keeruline eraldada, toimub ettevõtjate Rail Net Denmark ja A/S Femern Landanlæg vahel vara vahetamine (39).

(50) Taani sisemaa maanteeühenduste omandiõigus jääb riigile.

(51) A/S Femern Landanlæg võib rahastada sisemaaühendusi rahvusvahelisel finantsturul võetud laenudega. Taani valitsus võib anda neile laenudele riigigarantii. Teise võimalusena võib A/S Femern Landanlæg rahastada sisemaaühendusi riigilaenudega.

(52) Femern A/S maksab ettevõtjale A/S Femern Landanlæg dividende. Nende dividendidega maksab A/S Femern Landanlæg tagasi oma võla seoses laenudega, mis on vajalikud sisemaa raudteeühendustega seotud kavandamise, ehitamise, hoolduse ja reinvesteerimise kulude katmiseks ning sisemaa maanteeühenduse ehitamisega seotud kulude katmiseks.

(53) Kooskõlas Taanis kehtivate üldpõhimõtetega ei võeta Taani sisemaa maanteeühenduste kasutamise eest tasu.

2.4. Ettevõtja Femern A/S suhtes võetud või väidetavalt võetud meetmed

(54) Algatamisotsuses väljendati mitme teatatud ja väidetava abimeetme puhul kahtlust riigiabile omaste tunnuste ja kokkusobivuse suhtes, nagu kirjeldatud allpool.

2.4.1. Kapitalisüstid

(55) Taani ametiasutused andsid teada 500 miljoni Taani krooni väärtuses (67,0 miljonit eurot) kapitalisüstidest, mida riigi omanduses olev ettevõte Sund & Bælt Holding A/S tegi 2005. ja 2009. aastal ettevõtjasse Femern A/S. Nende kapitalisüstide eesmärk oli toetada ettevõtjat Femern A/S Taani vastutusalasse kuuluvate ettevalmistuste ja uuringute tegemisel seoses Fehmarni väina püsiühenduse projektiga (40). Nagu mainitud algatamisotsuses, on Scandlines seisukohal, et Sund & Bælt Holding A/S tegi samal ajavahemikul täiendavaid kapitalisüste, millega võidi ületada ehitusotsuses heakskiidetud summat vähemalt 10 miljoni Taani krooni (1,3 miljonit eurot) võrra.

2.4.2. Riigigarantiid

(56) Algatamisotsuses käsitleti ka riigigarantiimudelit, millest Taani ametiasutused teada andsid. See hõlmab riigigarantiisid laenudele ja muudele finantsinstrumentidele, mida Femern A/S kaasas rahvusvahelistel finantsturgudel püsiühenduse kavandamise, ehitamise ja käitamise rahastamiseks (41).

(57) Kavandamisseaduse paragrahvi 7 lõigete 3 ja 5 kohaselt saab Femern A/S kasu riigigarantiist, mis katab ettevõtja Femern A/S kohustusi seoses laenude ja muude finantsinstrumentidega, mida kasutatakse püsiühendust puudutavate ettevalmistus-, uurimis-, kavandamis- ja muude vajalike meetmete rahastamiseks.

(58) Ehitusseaduse paragrahvi 4 lõike 2 kohaselt saab Femern A/S kasu riigigarantiist, mis katab ettevõtja Femern A/S kohustusi seoses laenude ja muude finantsinstrumentidega, mida kasutatakse püsiühenduse ehitamise ja käitamise eesmärgil kavandamis-, ehitus-, käitamis- ja muude vajalike toimingute rahastamiseks ja refinantseerimiseks.

(59) Sarnaselt teiste avalik-õiguslike äriühingutega, kes võtavad riigigarantiiga laenu, peab Femern A/S maksma Taani riigile garantiipreemiat, mille suurus on 2014. aastal teatatu kohaselt 0,15 % garantiiga kaetud tasumata võlast aastas.

(60) Riigigarantii katab ettevõtja Femern A/S kohustusi seoses laenude ka muude finantsinstrumentidega, mida kasutatakse püsiühenduse kavandamise, ehitamise ja käitamise eesmärgil kavandamis-, ehitus-, käitamis- ja muude vajalike toimingute rahastamiseks ja refinantseerimiseks.

(61) Riik võib ühtlasi otsustada garanteerida ettevõtja Femern A/S muud finantslepingud, mida projekti rahastamiseks kasutatakse (näiteks vahetuslepingud) (42). Taani ametiasutused selgitasid, et Taani riik võib anda garantiisid tuletistehingute jaoks. Need garantiid võimaldavad ettevõtjal Femern A/S saada oma tuletisinstrumentidele madalamad intressimäärad, sest vastaspoolel puudub risk, et Femern A/S oma tuletislepingust tulenevad kohustused täitmata jätab. Kui ettevõtjalt Femern A/S nõutakse nende tuletisinstrumentide puhul tagatise andmist, võib ta samuti nimetatud garantiisid kasutada.

(62) Garantii katab ka muid finantskohustusi, mille Femern A/S on seoses ehitusetapiga võtnud (43).

(63) Riigigarantiid saab kasutada üksnes selliste laenude katmiseks, mille Femern A/S võtab püsiühenduse rahastamiseks. Eriotstarbelise ettevõtjana ei saa Femern A/S võtta laenu muu tegevuse jaoks ega osaleda muus tegevuses peale püsiühenduse rahastamise, kavandamise, ehitamise ja käitamise.

(64) Nagu mainitud algatamisotsuses, väitsid kaebuse esitajad, et riigigarantii tõttu on ettevõtjal Femern A/S Taani riigiga samasugune krediidireiting (AAA), mis võimaldab tal saada laene finantstingimustel, mis on märkimisväärselt paremad kui need, mida finantsturul tavaliselt pakutakse. Peale selle väidavad nad, et kavandamis- ja ehitusseaduse põhjal paistab, et riigigarantiide kestus ja summa on piiramata ning seega hoitakse nendega ära ettevõtja Femern A/S pankrotistumise võimalus. Samuti ei vasta need ühelegi garantiiteatises (44) mainitud tingimusele, mis võiks riigiabi olemasolu välistada.

(65) Peale selle väitsid kaebuse esitajad, et iga kord, kui Femern A/S sõlmib uue finantslepingu, antakse uus garantii, mis hõlmab uut sihtotstarbelist abimeedet.

2.4.3. Riigilaenud

(66) Teatatud rahastamismudeli kohaselt on ettevõtjal Femern A/S lubatud võtta rahaliste vahendite hankimiseks ka riigilaene (45). Taani ametiasutused märkisid, et riigilaenude intressimäär vastab riigi enda laenutingimustele, (46) kuid lisatud on täiendav laenumarginaal 0,15 %, nagu teatatud 2014. aastal.

(67) Nagu mainitud algatamisotsuses, väitsid kaebuse esitajad, et kavandamisotsuses polnud lubatud riigiabi andmine riigilaenude vormis. Nende sõnul andis rahandusminister riigilaene ja seejuures andis ta selles vormis abi palju suuremas summas kui see, mis oli kavandamisotsuses lubatud. Kaebuse esitajate sõnul andis riik ettevõtjatele Femern A/S ja A/S Femern Landanlæg projekti kavandamisetapis laene, mille kogusumma oleks 533 miljonit eurot (47). Taani ametiasutused väitsid, et algset 194 miljoni euro suurust kavandamiseelarvet suurendati 2010., 2011. ja 2013. aastal kogusummani 684 miljonit eurot (2008. aasta hinnad), millest 534 miljonit eurot oli ette nähtud püsiühenduse kavandamisetapi jaoks (ülejäänu oli mõeldud sisemaaühenduste jaoks). Femern A/S võttis nende kulude katmiseks riigilaenu. Taani Folketingi rahanduskomitee kiitis eelmainitud eelarve korrigeerimise heaks.

(68) Samuti väitsid kaebuse esitajad, et asjaomastel riigilaenudel ei ole kindlaksmääratud tagasimakseperioodi ja need on seega ajaliselt piiramata. Sellise perioodi puudumisel saab Femern A/S algsete laenude tagasimaksmist aina edasi lükata, võttes algsete laenude refinantseerimiseks järjest uusi laene.

(69) 2018. aasta novembris ja detsembris, kui ehitusotsus veel kehtis, sai Femern A/S riigilaene nominaalväärtuses 7,4 miljardit Taani krooni (1,0 miljardit eurot), et tagada vajalikud rahalised vahendid ehitusetapi alustamiseks. Need laenud maksti välja ajavahemikul 2018. aasta novembrist 2019. aasta aprillini.

(70) Samuti väitsid kaebuse esitajad, et iga kord, kui Femern A/S võtab uue riigilaenu, on tegemist uue meetmega, mis hõlmab uut sihtotstarbelist abimeedet.

Laenud edendus-/turundus-/teavitustegevuse jaoks

(71) Nagu mainitud algatamisotsuses, väitis Scandlines, et Femern A/S oli viinud ellu hulga edendus- ja turundustegevusi (48) kas ise või töövõtjate, konsultantide (49) ja otseste tarnijate kaudu. Scandlines märkis ühtlasi, et kuna ettevõtjal Femern A/S pole praegu muid sissetulekuallikaid peale ELi rahastamise, kujutas selliste meetmete rahastamine endast riigiabi, mis oleks ebaseaduslik ja kokkusobimatu. Teine võimalus on käsitada kõnealust väidetavat abi kavandamisotsusega lubatud abi kuritarvitamisena.

(72) Sellega seoses olid Taani ametiasutused väitnud esialgse uurimismenetluse kontekstis, et ettevõtja Femern A/S teavitustegevus kuulub tema ülesannete hulka, mis on määratletud õigusraamistikus, millega reguleeritakse tema kui riigi omanduses oleva ettevõtte tegevust, mida ta viib ellu transpordiministeeriumi nimel. Kui riik rakendab selliseid suuri taristuprojekte, on asjakohastel avaliku sektori asutustel kohustus teavitada üldsust võimalikult ulatuslikult, et kodanikud teaksid, milles taristuprojekt seisneb, kui kaua ehitusetapp kestab ning milline on kasu, mis kaasneb riigi otsusega asjaomane taristu luua. Seega on Taani ametiasutuste seisukoht, et need tegevused on osa riigi avalik-õiguslikust ülesandest oma kodanikke teavitada ning need ei kujuta endast edendus- ega turundustegevust, sest praeguses etapis jääb püsiühenduse käitamine kaugesse tulevikku. Seepärast ei kujuta nende rahastamine endast riigiabi. Peale selle märkisid Taani ametiasutused, et 2014. ja 2015. aastal rahastati teavitustegevust osaliselt ELi rahalistest vahenditest komisjoni TEN-T programmi kaudu ning osaliselt riigilaenude abil. 2014. aastal rahastati seda tegevust ELi rahalistest vahenditest täies ulatuses (50 % kuludest) ja 2015. aastal piiratud summas. 2016. aastal ei saanud Femern A/S teavitustegevuse jaoks ELi rahalisi vahendeid. Seega rahastati neid meetmeid – nagu ka muid ettevõtja Femern A/S meetmeid – 2016. aastal riigilaenude võtmisega. 2017. aastal sai Femern A/S ELi rahalisi vahendeid Euroopa ühendamise rahastu programmist ning seega rahastati teavitustegevust osaliselt ELi rahaliste vahenditega ja osaliselt riigilaenudega.

2.4.4. Maksualased erimeetmed

(73) Algatamisotsuses märgiti ühtlasi ära ettevõtja Scandlines mure, et ettevõtja Femern A/S suhtes kohaldatakse Taani maksuõiguse alusel maksustamise erikorda, mis kehtestati algselt kavandamisseadusega.

2.4.4.1. Kahjumi edasikandmine

(74) Kavandamisseaduse paragrahvi 9 kohaselt oli ettevõtjal Femern A/S lubatud kahjumit aastast aastasse piiranguteta edasi kanda. Alguses oli see kooskõlas eeskirjadega, mida Taanis üldjuhul ettevõtjate suhtes kohaldatakse. 1. jaanuaril 2013 kehtestati Taani maksuõiguses (50) aga piirang edasikantava varasema kahjumi (51) summade suhtes, mis on võimalik iga aasta maha arvata. Selle sätte kohaselt polnud kahjumi edasikandmise õigus küll ajaliselt piiratud, aga kahjumi summa, mis on võimalik edasi kanda ja järgnevate aastate kasumist maha arvata, piirati 7,5 miljoni Taani krooniga (52) (1,0 miljonit eurot) aastas. Kui esineb kahjum, on see võimalik 7,5 miljonit Taani krooni ületavast positiivsest maksustatavast kasumist maha arvata üksnes 60 % ulatuses. Kavandamisseaduse erisätete põhjal ei kohaldatud seda piirangut aga ettevõtja Femern A/S suhtes, kes säilitas õiguse varasemat kahjumit piiramatult edasi kanda. See õigus kaotati 2015. aasta lõpus (53).

(75) Taani ametiasutused väitsid esialgse uurimismenetluse kontekstis, et ajavahemikul 2013–2015 ei saanud Femern A/S tegelikku rahalist eelist, sest praktikas oleks kirjeldatud meedet võimalik kasutada üksnes projekti hilisemates etappides, st siis, kui projektiga teenitakse maksustatavat kasumit. Samuti selgitasid Taani ametiasutused, et sel ajavahemikul kasutas Femern A/S kogu tekkinud kahjumit maksustatava tulu vähendamiseks kontserni tasandil samal majandusaastal. Muud kontsernidesse kuuluvad Taani äriühingud oleksid saanud üldiste maksueeskirjade alusel sama teha.

2.4.4.2. Kulum

(76) Ettevõtjat Sund & Bælt käsitleva seaduse (54) paragrahvide 12 ja 13 kohaselt oli ettevõtjale Sund & Bælt kuuluvate ettevõtjate, sealhulgas ettevõtja Femern A/S varade iga-aastane kulumimäär 6 % algsetest soetuskuludest. Püsiühenduse ehitamise kogukulusid võib käsitada algsete soetuskuludena. See tähendab, et ettevõtja Femern A/S kõigi varade suhtes kohaldatakse üht üldist kulumireeglit. Ettevõtja Femern A/S suhtes kohaldatakse 6 % kulumimäära kuni majandusaastani, mil kulumi kogusumma ületab 60 % algsetest soetuskuludest (st 10-aastane ajavahemik), ning sealt alates vähendatakse iga-aastast kulumimäära 2 %ni.

(77) Taani ametiasutuste sõnul on tunnistati kulumit käsitlevad erieeskirjad 1. jaanuaril 2016 ettevõtjat Sund & Bælt käsitleva seadusega kehtetuks (55).

2.4.4.3. Ühine maksustamiskord

(78) Kontsernidesse kuuluvate Taani ettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamiskorra kohaselt kohaldatakse ettevõtja Femern A/S suhtes kohustuslikku ühismaksustamist ettevõtjaga Sund & Bælt Holding. Taani äriühingu tulumaksu seaduse artikli 31 kohaselt tuleb kontserni, mille kõik äriühingud on asutatud Taanis, maksustada vastavalt sätetele kontsernide kohustusliku ühismaksustamise kohta. Sellega seoses ei kohaldata ettevõtja Femern A/S suhtes erieeskirju.

(79) Kaebuse esitajad väitsid, et ettevõtja Femern A/S kasuks võetud eelnimetatud maksumeetmed kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi, mis oli kuni asjaomaste sätete kehtetuks tunnistamiseni kestuse ja summa poolest piiramata ning millega anti ettevõtjale muudest riigi meetmetest eraldiseisev eelis, mida tuleb hinnata eraldi.

2.4.5. Riigivara tasuta kasutamine

(80) Fehmarni väina lepingu 8. jao kohaselt peavad Saksamaa ja Taani tegema Fehmarni väina püsiühenduse ehitamiseks ja käitamiseks tasuta kättesaadavaks vajaliku maa (8. jao 1. alajagu), sealhulgas vajalikud veealad ja merepõhja (paragrahvi 8 lõige 2).

(81) Taani riik teeb ettevõtjale Femern A/S tasuta kättesaadavaks veealad ja merepõhja, mis on vajalikud püsiühenduse ettevalmistamiseks, uurimiseks ja kavandamiseks (56) ning ehitamiseks ja käitamiseks (57).

(82) Nagu mainitud algatamisotsuses, väitis Scandlines, et nende sätete kaudu saab Femern A/S rahalise eelise, sest asjaomaste sätete puudumise korral peaks ettevõtja maksma veealade ja merepõhja kasutamise eest üldjuhul turuhinda.

(83) Taani ametiasutused märkisid aga, et Taani õiguses pole üldist reeglit ega põhimõtet, mille kohaselt ettevõtjaga Femern A/S sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras olevad ettevõtjad peaksid merepõhja ja veealade kasutamise eest riigile tasu maksma. Seega kehtib ka kõigile teistele teemaksust rahastatavatele transpordi infrastruktuuridele Taanis (nagu Öresundi püsiühendus ja Suur-Beldi püsiühendus) samasugune tasuta juurdepääsu põhimõte. Sarnases, kuigi mitte otseselt võrreldavas olukorras on parvlaevaettevõtjad või muud merekaubaveo ettevõtjad, kes ei maksa Taani riigile Taani jurisdiktsiooni alla kuuluvate merealade ületamise eest mingit tasu. Samuti ei maksa sadamad tasu merepõhja kasutamise eest.

2.4.6. Raudteetasud

(84) Ettevõtjal Femern A/S on õigus võtta raudtee-ettevõtjatelt püsiühenduse juurde kuuluva raudteeühenduse kasutamise eest tasu. Transpordiministeerium kehtestab selle tasu suuruse, mida raudtee-ettevõtjad ettevõtjale Femern A/S püsiühenduse raudteeliini kasutamise eest maksavad, ja selle tasu reguleerimise põhimõtted (58).

(85) Algatamisotsuses märgiti ära ettevõtja Scandlines mure, et riik maksab oma raudtee-ettevõtja Danske Statsbaner (edaspidi „DSB“) (59) kaudu ettevõtjale Femern A/S määramata ajavahemikul iga aasta kokku 350 miljoni Taani krooni (46,9 miljonit eurot) väärtuses tasusid. Kuna paistab, et seda tasu kohaldatakse olenemata sellest, mitu rongi püsiühendust kasutavad, ilma korrigeerimismehhanismita ja määramata ajavahemikul, märkis kaebuse esitaja, et tasuga kaasneks ettevõtjale Femern A/S majanduslik eelis.

(86) Taani ametiasutused märkisid, et ehitusseaduse ettevalmistavates märkustes (60) (edaspidi „ehitusseaduse ettevalmistavad märkused“) on sätestatud, et raudteetasude suurus kajastab pikas perspektiivis ka osa püsiühenduse ehituskuludest ja mitte üksnes neid kulusid, mis tekivad otseselt raudteeühenduse käitamisest. Samuti tuleb tasud kindlaks määrata vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/34/EL (edaspidi „direktiiv 2012/34/EL“) (61), et tagada ülemäärase hüvitamise vältimine.

(87) Taani ametiasutused eeldavad, et tulu raudtee kasutamisest moodustab umbes 15 % kogu tegevustulust, samas kui püsiühenduse raudteeosa ehituskulud moodustavad 51 %, mis tähendab, et maanteeühenduse kasutajad maksavad lõpuks osaliselt raudteeühenduse eest.

(88) Kuna kõik püsiühendust kasutavad raudtee-ettevõtjad peaksid maksma raudteetasu, märkisid Taani ametiasutused, et raudteetasude nõudmine ei kujutaks endast ettevõtjale Femern A/S antud riigi ressursside kasutamist, kuna rahaülekannetel raudtee-ettevõtjatelt ettevõtjale Femern A/S ei oleks riigieelarvele mingit mõju.

3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(89) Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse 14. juunil 2019. Sel kuupäeval vastu võetud algatamisotsuses esitas komisjon meetmete kohta esialgse hinnangu ja väljendas kahtlust, kas need on siseturuga kokkusobivad.

(90) Komisjonil polnud võimalik selles etapis järeldada, kas ettevõtjat Femern A/S saaks käsitada ettevõtjana. Arvestades konkreetset olukorda, milles Femern A/S tegutseb, Taani ametiasutuste esitatud väiteid ning mainitud kaebusi ja kohtupraktikat, oli komisjonil kahtlusi, kas ettevõtjat Femern A/S saaks käsitada (projekti kavandamis-, ehitus- ja käitamisetapis) majandustegevusega tegelevana ja kas ta kvalifitseeruks seega ettevõtjaks. Samuti kahtles komisjon, kas edendus-/turundus-/teavitustegevust tuleks käsitada avalik-õigusliku ülesandena või majandustegevusena. Samuti polnud tal mõne abimeetme puhul võimalik teha lõplikku järeldust valikulise eelise olemasolu kohta.

(91) Komisjonil ei olnud võimalik järeldada, kas riigigarantiisid ja -laene tuleks käsitada abikavana või hoopis üksikabina, mida anti kavandamis- ja ehitusseaduste jõustumisel, või üksikabina, mida antakse iga kord, kui riigi ametiasutused teevad ettevõtjaga Femern A/S seotud finantstehingu.

(92) Kokkusobivuse hindamisel ja kohtuotsuste põhjal asus komisjon esialgsele seisukohale, et püsiühenduse projekt kujutas endast üleeuroopalist huvi pakkuvat tähtsat projekti. Komisjon tõstatas aga küsimused selle kohta, kas abi tuleks osaliselt käsitada tegevusabina. Samuti oli komisjonil raskusi abi vajalikkuse kindlakstegemisel. Võttes arvesse ebakindlust seoses asjakohase ajavahemikuga projekti sisemise tulumäära arvutamiseks ning aega, mis oli möödunud 2014. aasta teatise saamisest, leidis komisjon, et ta peaks üksikasjalikult hindama võrdlusaluseks olevat kapitali kaalutud keskmist hinda ja projekti sisemist tulumäära, mille Taani ametiasutused esitasid ajakohastatud ja asjakohaste eelduste põhjal. Peale selle oli komisjonil küsimusi seoses vaatlusaluste meetmete proportsionaalsusega, võttes arvesse rahastamispuudujäägi kindlaksmääramise keerukust ning selliste elementide puudumist, mis võimaldaks kindlaks määrata nõuetekohase meetodi asjaomase abi suuruse arvutamiseks või vähemalt sobiva metoodika ja asjakohased piirangud. Kuigi komisjonil ei olnud võimalik teha järeldust täiendavate abimeetmete mõju kohta konkurentsile, tegi ta esialgse järelduse, et teatatud abimeetmetel peaks olema konkurentsile ja kaubandusele üksnes piiratud kahjulik mõju, mis ei kaalu üles projekti ilmselget positiivset mõju liidule kui tervikule. Samuti leidis komisjon, et tal polnud võimalik teha otsust konkreetse kokkusobivustingimuse kohta seoses riigigarantiide kasutamise tingimustega, ja ta ei saanud järeldada, et Taani järgis läbipaistvuse tingimust, mis on sätestatud komisjoni teatise „Kriteeriumid, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalise tähtsusega projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga“ (edaspidi „üleeuroopalise tähtsusega projektide teatis“) (62) punktis 45.

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

(93) Kõik huvitatud isikud, kes on algatamisotsuse kohta märkusi esitanud, väljendasid muret seoses väidetava riigiabiga ettevõtjale Femern A/S. Taani parvlaevaühingu ja ECSA esitatud märkused on üldist laadi.

(94) VDR rõhutas eelkõige, et ettevõtjat Femern A/S tuleks käsitada majandustegevusega tegeleva ettevõtjana. Kuna ettevõtjale Femern A/S tehti püsiühenduse ehitamine ja käitamine ülesandeks ilma riigihankemenetluseta, saab ta eelise. Samuti kahtleb VDR ergutava mõju olemasolus, leiab, et olemas olid muud, vähem kulukad alternatiivid, nõuab, et komisjon piiraks abi, ning leiab, et on suur oht, et püsiühenduse projekt moonutab konkurentsi.

(95) Rostocki sadam väidab kõigepealt, et täidetud on kõik aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohased riigiabi tingimused. Samuti leiab Rostocki sadam, et projekti tulemusi ja mõju ei hinnatud nõuetekohaselt ja et mõju tema enda tegevusele alahinnati. Liiklusprognoos oli eelkõige Saksamaa sisemaaühenduste puhul ebatäielik, ebatõenäoline ja vastuoluline. Samuti ei võetud arvesse piirikontrolli ja ümberpaigutamise mõju (Suur-Beldi või Öresundi ühenduste kasuks). Seega ei hinnatud nõuetekohaselt projekti kahjulikku mõju kõigile sadamatele Fehmarni väina püsiühenduse lähistel mõlemal pool Läänemerd.

(96) Märkused, mille esitasid Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V., Rederi Aktiebolaget Nordö-Link, Stena Line, Trelleborg Hamn AB, FSS ja Scandlines, on üksteisega sarnased ja kajastavad üldjoontes ettevõtja Scandlines üldisi väiteid. Parema loetavuse huvides on neile märkustele allpool viidatud kui märkustele, mille on esitanud „Scandlines jt“. NABU vastuses keskendutakse kokkusobivusanalüüsile ja see on suurel määral ettevõtja Scandlines märkustega kooskõlas, aga täiendab neid keskkonnaalasest seisukohast.

4.1. Märkused abi olemasolu kohta

4.1.1. Ettevõtja määratlus

(97) Scandlines jt märgivad, et ettevõtjat Femern A/S tuleks käsitada aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtjana, sest Femern A/S tegeleb majandustegevusega, pakkudes tasu eest veoteenuseid. Sellega seoses viitavad Scandlines jt komisjoni 2014. aasta otsusele Öresundi silla ehitamise rahastamise kohta (edaspidi „2014. aasta Öresundi otsus“), (63) milles komisjon leidis, et Öresundi silla konsortsiumi ellu viidud samasugune tegevus kujutab endast majandustegevust.

(98) Peale selle väidavad Scandlines jt, et Femern A/S ei osuta avaliku võimu teostamisega seotud teenuseid. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on tegevus avaliku võimu teostamisega seotud üksnes juhul, kui tegevusega täidetakse avaliku huvi eesmärki, mis on üldjuhul avaliku sektori asutuse eesmärk (64). See ei kehti ühegi tegevuse puhul, mida viib ellu Femern A/S.

(99) Peale selle viitavad Scandlines jt Euroopa Kohtu praktikale ja komisjoni otsustuspraktikale, väites, et pole oluline, kas Femern A/S saab oma hinnad ise kindlaks määrata või kasutab riigi reguleeritud hindu. Samuti on ettevõtjal Femern A/S ulatuslik kaalutlusõigus suurte allahindluste tegemisel, mis tähendab, et transpordiminister ei määra kindlaks täpset tasu, vaid üksnes maksimumhinnad.

(100) Kuna ettevõtja Femern A/S tegevust peetakse olemuselt majanduslikuks, leiavad Scandlines jt, et lisaks kavandamise, ehitamise ja käitamise rahastamisele kujutab endast riigiabi ka edendus-/turundus-/teavitustegevuse rahastamine. Peale selle rõhutavad Scandlines jt, et Femern A/S on viinud ellu selget turundustegevust, mis läheb palju kaugemale kui üldsuse teavitamine taristuprojektist.

4.1.2. Valikuline eelis

(101) Scandlines jt märgivad, et ettevõtja Femern A/S otsene määramine püsiühenduse ainsaks ehitajaks ja käitajaks, ilma et oleks korraldatud pakkumismenetlus, hõlmab vastavalt komisjoni otsustuspraktikale majanduslikku eelist. Scandlines jt väidavad, et iga algatamisotsuse punktis 2.4 loetletud abimeetmega antakse ettevõtjale Femern A/S valikuline eelis.

(102) Seoses kapitalisüstidega, riigigarantiidega ja riigilaenudega väidavad Scandlines jt, et abi element koosneb riigi tagatud või laenatud kogusummast, mitte ettevõtja Femern A/S makstava preemia või intressimäära ja turutingimustele vastava preemia või intressimäära vahest. See väide põhineb selgitusel, ettevõtjal Femern A/S oleks nii kehv finantsseisund, et ükski erasektori laenuandja ega garantii andja ei pakuks talle laene ega garantiisid. Scandlines jt tegid selle järelduse kehva finantsseisundi kohta, tõlgendades ärihuvide uuringut nii, et ükski turuosaline ei annaks ettevõtjale Femern A/S garantiisid ega laene. Selle põhjal järeldavad Scandlines jt, et turumäär puudub ning abi element on seega kogu garantii ja kogu laenusumma.

(103) Seoses raudteetasudega väidavad Scandlines jt, et ainus asjakohane parameeter hinna määramiseks on kulud, sest pärast ettevõtja Scandlines parvlaevadeni viivate raudteerööbaste eemaldamist ei paku ükski konkurent enam sarnast teenust. Kuna Taani riik maksab ettevõtjale Femern A/S riigi omanduses oleva raudtee-ettevõtja DSB kaudu iga-aastast raudteetasu 350 miljonit Taani krooni (46,9 miljonit eurot), ilma et oleks kehtestatud allapoole korrigeerimise mehhanism, mis põhineb püsiühendust tegelikult kasutavate rongide arvul, ei ole hind kulupõhine. FSS lisab, et 350 miljoni Taani krooni suurune summa kujutab endast konkreetset osa raudteetasudest saadud aastasest kogutulust ja et selle tasu kohaldamine pole ajaliselt piiratud.

(104) Maksumeetmete puhul on Scandlines jt seisukohal, et kõigi meetmetega kaasneb eelis. Samuti märgivad nad, et maksumeetmeid on kohaldatud nii kavandamistegevuse kui ka ehitustööde suhtes.

(105) Seoses riigivara tasuta kasutamisega väidavad Scandlines jt, et Femern A/S saab kasu veealade ja osa merepõhja tasuta kasutamisest, nagu sõnaselgelt sätestatud kavandamis- ja ehitusseaduses. Nad leiavad, Taani väide, mille kohaselt parvlaevaettevõtjad või muud merekaubaveo ettevõtjad ei maksa üldjuhul Taani riigile merealade ületamise eest mingit tasu, on vastuolus nimetatud sätte kehtestamisega seadustes. Asjaolu, et äriühingud ei maksa tegelikult riiklike merealade ületamise eest tasu, pole FSSi hinnangul ajakohane.

4.2. Märkused abi liigituse kohta

(106) Scandlines jt ei nõustu algatamisotsuses esitatud põhjendusega, milles on mainitud riigigarantiide ja -laenudega seotud abi kolme võimalikku liigitust: nimelt i) abikava, ii) üksikabi, mida anti kavandmis- ja ehitusseaduse jõustumisel, või iii) üksikabi, mida antakse iga kord, kui riigi ametiasutused teevad ettevõtjaga Femern A/S seotud finantstehingu.

(107) Scandlines jt väidavad, et abi antakse ainult ettevõtjale Femern A/S konkreetse projekti jaoks ning seega ei saa seda käsitada abikavana, vaid seda tuleks pidada üksikabiks (st sihtotstarbeliseks üksikabiks).

(108) Scandlines jt leiavad, et algatamisotsuse põhjenduses 132 esitatud komisjoni väitega riigi kohustuse kohta tagada projekti rahastamine toetati abi liigitamist abikavaks. Scandlines jt leiavad, et see oleks vastuolus menetlusmäärusega ja Öresundi kohtuasjaga (65).

(109) Scandlines jt järeldavad, et kuna abi ei saa liigitada abikavaks, peab tingimata tegemist olema järjestikuse sihtotstarbelise üksikabiga, mida antakse iga kord, kui Femern A/S sõlmib projekti rahastamiseks finantstehingu (st variant iii). Scandlines jt ei esitanud rohkem väiteid ega tõendeid selle kohta, miks antakse sihtotstarbelist üksikabi iga kord, kui sõlmitakse üksiktehing, ning mitte kavandamis- ja ehitusseaduse jõustumisel (st variant ii).

(110) FSS leiab, et abi ei saa käsitada abikavana, aga ei esita märkusi abi andmise aegade kohta.

4.3. Märkused kokkusobivuse hindamise kohta

4.3.1. Projekti liigitus üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlevate eeskirjade põhjal

(111) Scandlines jt väidavad, et komisjon nõustus ekslikult sellega, et Fehmarni väina püsiühenduse projekt on üleeuroopalist huvi pakkuv projekt. NABU väidab, et asjaolu, et projekt on (raudteeosa poolest) määratud üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektiks ja selle elluviimiseks on õigus saada ELi rahalisi vahendeid, pole piisav üleeuroopalise huvi tõendamiseks. Scandlines jt leiavad, et püsiühenduse positiivne sotsiaal-majanduslik kasu, millele algatamisotsuses tuginetakse, põhineb 2015. aastast pärit ebajärjepidevatel ja iganenud uuringutel (66). Eelkõige rõhutavad Scandlines jt, et analüüsis, millele algatamisotsuses tugineti, ei võeta nõuetekohaselt arvesse parvlaevaettevõtjate konkurentsi mõju, ning leiavad, et väljaarvutatud sotsiaal-majandusliku kasu aluseks olnud liiklusprognoosid on aegunud. Sellega seoses viitavad Scandlines jt PWC (67) ja Knud Erik Anderseni (68) uutele uuringutele (edaspidi vastavalt „PWC aruanne ja Knud Erik Anderseni uuring“), mis avaldati vastavalt 2019. aasta jaanuaris ja augustis. PWC aruanne koostati Saksamaa ametiasutustele seoses Saksamaa heakskiidu andmisega Fehmarni väina püsiühenduse projekti kavale. Selles keskenduti parvlaevateenuste konkurentsivõimele pärast püsiühenduse avamist. Knud Erik Anderseni uuringu põhjal väidavad Scandlines ja Stena Line, et ettevõtja Scandlines kulusid ülehinnati 2015. aasta uuringutes märkimisväärselt, sest neis on eeldatud, et Scandlines tegutseks suure kahjumiga. Kui kulud oleks õigesti kindlaks tehtud, oleks Fehmarni väina püsiühenduse projekti sotsiaal-majanduslik kasu negatiivne. Samuti leiavad Scandlines ja Stena Line, et 2015. aasta uuringud on väärad, sest Saksamaa sisemaaga seotud kulud on suuremad ja see vähendab sotsiaal-majanduslikku kasu veel enam. NABU lisas, et uuringutes pole nõuetekohaselt arvesse võetud keskkonnamõju.

(112) Scandlines jt väidavad peale selle, et Fehmarni väina püsiühendusest tegelikult saadav Euroopa netokasu on negatiivne ja et Fehmarni väina püsiühenduse tulumäär on ilmselgelt palju madalam kui 4 %, mida nad peavad Taanis elluviidavate taristuprojektide puhul kehtestatud minimaalseks tuluks.

(113) FSS selle elemendi kohta märkusi ei esitanud.

(114) NABU leiab, et Fehmarni väina püsiühenduse projekt ei anna Taani ametiasutuste väidete kohast kasu, sest see ei paranda liiklustingimusi ja sellega ei kaasne väidetavat ajasäästu, mistõttu sel pole Saksamaa ja Skandinaavia vahelisele transpordile positiivset mõju.

4.3.2. Tegevusabi andmine

(115) Scandlines jt on seisukohal, et tegevusabi on keelatud ja seda ei tohi heaks kiita. Scandlines jt leiavad, et tegevusabi pole seotud konkreetse projektietapiga (nagu käitamisetapp), vaid kulude olemusega. Mistahes tegevuskulusid kattev abi kujutab endast tegevusabi. Seega tuleks kõik asjakohased tegevuskulud rahastamispuudujäägi arvutamisest välja jätta. FSS lisab, et ta tõlgendab Öresundi kohtuotsust nii, et mistahes laen, mis võetakse varasema laenu refinantseerimiseks, muutub automaatselt tegevuskuluks ning seega on keelatud sellise refinantseerimise jaoks abi anda. Ettevõtjale Femern A/S antud heakskiidetud abist ei tohi seega katta laenude refinantseerimise kulusid. FSS on seisukohal, et teemaksud peaksid olema kulupõhised ja hinnadumping tuleks välistada. NABU ei esitanud tegevusabi elemendi kohta märkusi.

4.3.3. Märkused rahastamispuudujäägi kohta

(116) Scandlines jt väidavad, et algatamisotsuses kirjeldatud rahastamispuudujääk on väär kolmel põhjusel: 1) see hõlmab paisutatud ja rahastamiskõlbmatuid kulusid seoses i) ettevõtjale A/S Femern Landanlæg sisemaaühenduste eest makstavate dividendidega ja ii) tegevuskuludega; 2) see hõlmab tulusid, mida on kunstlikult vähendatud, i) jättes välja TEN-T subsiidiumid ja ii) nõustudes, et Femern A/S määrab kuludest väiksemad teemaksud, ning 3) püsiühenduse projekti eluiga on liiga lühike. Scandlines jt leiavad, et kõigi nende elementidega kaasneb kunstlikult suur rahastamispuudujääk ja seega maksimaalne lubatav abisumma, mis on samuti liiga suur.

(117) Seoses rahastamiskõlblike kuludega meenutavad Scandlines jt, et komisjon on varem leidnud, et kui abi saav projekt hõlmab nii majandustegevust kui ka muud kui majandustegevust, võib rahastamispuudujäägi arvutamisel arvesse võtta üksnes majandustegevusega seotud kulusid. Sellest lähtuvalt väidavad nad, et sisemaakulusid ja tegevuskulusid ei saa rahastamispuudujäägi arvutamisel arvesse võtta, sest need kulud pole osa püsiühenduse projektist. Samuti leiavad nad, et kuna dividendimaksed pole kuluartikkel, vaid kasumi jaotamine, pole neid võimalik rahastamispuudujäägi analüüsis arvesse võtta. FSS lisab, et ettevalmistustööd, millega 2013. aasta alustati, on ehitustööd, ning seega ei saa neid pidada kavandamisega seoses abikõlblikeks kuludeks. Samuti leiab FSS, et kavandamiskulud pole osa ehituskuludest, nagu näidatud algatamisotsuse tabelis 1.

(118) Seoses tuludega väidavad Scandlines jt, et TEN-T subsiidiume pole 2014. aasta rahastamispuudujäägi analüüsis arvesse võetud. Nende subsiidiumide arvestamisega kaasneb oluliselt väiksem rahastamispuudujääk. Ka tulud on kunstlikult väikesed asjaolu tõttu, et ettevõtja Femern A/S teemaksud ei ole kulupõhised, vaid põhinevad ettevõtja Scandlines parvlaevateenuste hindadel. Seega peab komisjon nõudma, et ajavahemikul, mil Femern A/S saab riigiabi, oleksid püsiühendusega seotud hinnad kehtestatud tasemel, mis kajastab ettevõtja kõiki kulusid, sealhulgas võlgade tasumist. Seda viimast elementi FSS ei käsitlenud. Seoses projekti elueaga meenutavad Scandlines jt, et rahastamispuudujääk ja sisemise tulumäära analüüs peaksid põhinema investeeringu elueal, mitte 55-aastasel tagasimakseajal, nagu kinnitas ka Üldkohus. Ettevõtja Femern A/S veebisaidi põhjal paistab, et tunneli eluiga on 120 aastat.

4.3.4. Abi summa ja kestus

(119) Scandlines jt väidavad, et abisummat on alahinnatud ning see viitab üksnes ettevõtja Femern A/S poolt riigilaenude ja riigigarantiide eest makstava intressi/garantiipreemia ning vastavate turumäärade vahele.

(120) Scandlines jt väidavad ühtlasi, et abi kestus peab olema lühem kui 55 aastat. Iga riigigarantii ja -laenu kestus peab olema piiratud. Abi andmine ettevõtjale Femern A/S peab lõppema, kui tuludest on võimalik turutingimustel katta tegevuskulud ja võlaga seotud kulud. Scandlines jt viitavad Suur-Beldi ja Öresundi püsiühendusi käsitlevatele aastaaruannetele järeldamaks, et iga riigigarantii ja -laenu kestus peaks piirduma nelja kuni viie aastaga pärast püsiühenduse avamist ja et võimalus riigigarantiisid ja -laene saada peaks samuti olema piiratud nelja kuni viie aastaga pärast püsiühenduse avamist.

4.3.5. Ergutav mõju

(121) Scandlines jt väidavad, et Femern A/S alustas püsiühenduse ehitustöödega 2013. aastal, kuigi Taani ametiasutused võtsid kohustuse anda abi kõige varem 2015. aastal koos ehitusseaduse vastuvõtmisega. Ettevõtjale Femern A/S antud abil poleks seega nõutavat ergutavat mõju. Scandlines jt kritiseerivad ühtlasi komisjoni järeldust, et riigi omaduses olevad ettevõtjad peaksid lihtsalt olema vabastatud abi ergutava mõju nõudest, ning väidavad, et see lähenemisviis on näide diskrimineerimise kohta, millega soodustatakse riigi omanduses olevaid ettevõtjaid, rikkudes aluslepingu artiklit 345.

4.3.6. Vastupidine stsenaarium

(122) Scandilines jt väidavad, et olemas oli mitu alternatiivset projekti. Seega ei saa komisjon vastupidise stsenaariumi analüüs põhineda alternatiivse projekti puudumisel. Asjaolu, et Femern A/S ei saa ise alternatiivsete projektide üle otsustada, pole asjakohane. Scandlines jt leiavad, et viide 2001. aasta uuringule on vale, sest selles pole näidatud alternatiivsete ilma abita projektide puudumist. Samuti on see uuring aegunud, kuna see on 17 aastat vana ja puudutab teist projekti. NABU käsitles alternatiivsete ilma abita projektide olemasolu põhjalikumalt. Ta viitas Hanseatic Transport Consultancy 2019. aasta uuringule (edaspidi „HTC aruanne“) (69) ja märkis, et praegu prognoositud liikluse maht on palju väiksem kui 2008. aastal Fehmarni väina lepingu sõlmimise ajal prognoositud liikluse maht. Täpsemalt on HTC aruandes märgitud, et praeguste turuandmete põhjal pole võimalik näidata, kus võib liikluse maht püsiühenduse majanduslikult elujõulise kasutamise tulemusel suureneda. Samuti viitas NABU HTC aruandele, kui ta märkis, et piiriülese liiklusega seotud struktuuriliste probleemide tõttu ei saavutata isegi praegust liikluse mahtu. Seda silmas pidades väidab NABU, et komisjon peab kaaluma alternatiivi luua üksnes raudteeühendus ja selle juurde kuuluv parvlaevalahendus. See oleks keskkonna seisukohast soodsaim ja parim lahendus, mis oleks kooskõlas TEN-T eesmärgiga viia liiklus maanteedelt üle raudteedele. Samuti leiab NABU, et veealuse tunneli alternatiivina tuleks kaaluda pinnasesse puuritud tunnelit. Samuti peaks komisjon kulude-tulude arvutuste tegemisel ja alternatiivsete projektide analüüsimisel võtma arvesse valitud lahenduse keskkonnamõju.

4.3.7. Sisemine tulumäär ja kapitali kaalutud keskmine hind

(123) Scandlines jt leiavad, et sisemise tulumäära ja kapitali kaalutud keskmise hinna arvutused on valed. Sisemine tulumäär tuleks arvutada projekti eluea kohta, mitte 55 aasta kohta, ja rahastamiskõlbmatud kulud tuleks välja jätta. Kapitali kaalutud keskmine hind 11 % on liiga kõrge. Scandlines jt leiavad, et kapitali kaalutud keskmine hind peaks jääma 5,68 % ja 6,71 % vahele. Scandlines jt esitasid kaks uuringut, mis toetavad nende seisukohta kapitali kaalutud keskmise hinna arvutamise kohta: 2018. aasta veebruari uuringu ja Damodarani 2014. aasta andmed.

4.3.8. Põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmine ja tasakaalustatuse kriteerium

(124) Scandlines jt väidavad, et komisjon peaks hindama, kui palju konkurentsi moonutatakse. See analüüs peaks minema kaugemale tuvastamisest, et abiga moonutatakse konkurentsi, sest riigiabiks liigitamine viitab sellele niikuinii. Sotsiaal-majanduslikust aruandest ja 2014. aasta liiklusprognoosist ilmneb, et ettevõtjal Femern A/S oleks tõenäoliselt märkimisväärne turujõud ja talle võib isegi kuuluda monopol. Samuti on tõenäoline, et Femern A/S oma turujõudu kuritarvitab. Ettevõtja Scandlines sõnul tähendab Taani valitsuse keeldumine toetamast ettevõtjat Scandlines ELi rahaliste vahendite taotlemisel (70) ja väidetav riigiabi kasutamine Puttgardeni sadama ligipääsetavuse vähendamiseks, et ettevõtjale Femern A/S antud abi moonutab põhjendamatult konkurentsi. Samuti väidavad Scandlines jt, et esineb ülevõimsuse oht ja et sotsiaal-majanduslik tulu on parvlaevateenuse jätkudes väiksem kui Taani 4 % künnis.

(125) NABU lisas, et tasakaalustatuse kriteeriumi hindamisel tuleks võtta arvesse keskkonnamõju. Abi kahjuliku mõju hindamine ei tohiks piirduda üksnes konkurentsi moonutamise hindamisega.

4.3.9. Riigigarantiide kasutamise tingimused

(126) Viidates garantiiteatisele, meenutasid Scandlines jt komisjonile, et komisjonil ei ole õigust kiita heaks riigigarantiide vormis abi, välja arvatud juhul, kui komisjon teab juba varem, mis on nende garantiide realiseerimise tingimused. FSS nõuab, et Taani ametiasutused tagaksid, et riigigarantiide kasutamise tingimused on kooskõlas garantiiteatise nõuetega.

5. TAANI MÄRKUSED

(127) Selles jaos on esitatud Taani ametiasutuste märkused algatamisotsuse kohta ja Taani ametiasutuste märkused huvitatud isikute märkuste kohta, mis esitati Taani ametiasutustele mittekonfidentsiaalses vormis.

(128) Üldiselt ei nõustu Taani ametiasutused sellega, mida huvitatud isikud väidavad. Nad esitasid lisateavet ja vastuväiteid, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud allpool.

5.1. Lisamärkused Fehmarni väina püsiühenduse projekti kirjelduse ja rahastamismeetmete kohta

(129) Taani ametiasutused esitasid faktilisi selgitusi algatamisotsuse kirjeldava osa kohta. Samuti täpsustasid nad, et „ehituskuludeks“ nimetatud kulud algatamisotsuse tabelis 1 hõlmavad ka kavandamiskulusid.

(130) Peale selle esitasid Taani ametiasutused selgitusi kapitalisüste puudutava meetme kohta. 2005. aastal asutati ettevõtjaid Sund & Bælt käsitleva seaduse paragrahvi 6 kohaselt ettevõtja Femern A/S. Asutamise ajal oli ettevõtja Femern Bælt A/S (nüüd Femern A/S) registreeritud aktsiakapital 10 miljonit Taani krooni (1,3 miljonit eurot). Registreeritud aktsiakapitali eest maksti nimiväärtusest 40 miljonit Taani krooni (5,4 miljonit eurot) kõrgemat hinda, kokku 50 miljonit Taani krooni (6,7 miljonit eurot). Kapitali sissemakse tegi Sund & Bælt Holding A/S kooskõlas ettevõtjat Sund & Bælt Holding A/S käsitleva seaduse paragrahviga 6. 24. juulil 2009 suurendati ettevõtja Femern Bælt A/S registreeritud aktsiakapitali 10 miljonilt Taani kroonilt 500 miljoni Taani kroonini (67,0 miljonit eurot) 460 miljoni Taani krooni (61,7 miljonit eurot) suuruse kapitalisüstiga, mille tegi ettevõtjale Femern Bælt A/S ettevõtja Sund & Bælt Holding A/S, ning fondiemissiooniga (Taani keeles Fondsemission) summas 30 miljonit Taani krooni (4,0 miljonit eurot). Fondiemissioon kujutab endast ettevõtja Femern A/S omakapitalireservi ümberarvestamist aktsiakapitaliks ja seega hõlmab see kapitali suurendamist, aga mitte kapitalisüsti. Kapitali rahaline sissemakse tehti vastavalt kavandamisseaduse paragrahvi 7 lõikele 2. Ettevõtjale Femern A/S tehtud kapitalisüstide kogusumma on seega 510 miljonit Taani krooni (68,4 miljonit eurot), millest 500 miljonit Taani krooni anti (ja registreeriti) aktsiakapitalina. Alates 2009. aastast pole kapitalisüste tehtud.

(131) Seoses garantiidega esitasid Taani ametiasutused täiendavat taustteavet ehitusseaduse paragrahvi 4 lõike 4 tähenduse kohta. Selle sätte kohaselt katab riigigarantii ka ettevõtja Femern A/S muid finantskohustusi, mis on tekkinud seoses püsiühenduse ehitamisega. Taani ametiasutused selgitasid, et selle sätte kohaselt on näiteks vahekohtujuhtumid seoses püsiühenduse ehitustöödega kaetud riigigarantiiga. Seda sätet ei kohaldata käitamisetapi suhtes. See toimib garantiina, et ehitajatele makstakse juhul, kui Femern A/S pole võimeline maksma. Arvestades, et ehituskulud kaetakse juba riigilaenudega või riigigarantiiga laenudega, ei anna see ettevõtjale Femern A/S lisaeelist.

(132) Taani ametiasutused andsid komisjonile ülevaate juba kehtestatud rahastamismeetmetest.

(133) 19. novembril 2018 andis transpordiminister ettevõtjale Femern A/S esimest korda loa võtta ehituskulude rahastamiseks riigilaene. Selliste laenude lepingud sõlmiti 2018. aasta novembris ja detsembris.

5.2. Märkused abi olemasolu kohta

(134) Taani ametiasutused esitasid kaks peamist argumenti toetamaks oma üldist seisukohta, et püsiühenduse riiklik rahastamine ei kuulu aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse.

(135) Täpsemalt leiavad Taani ametiasutused, et 1) püsiühenduse kavandamine, ehitamine ja käitamine ei ole „majandustegevus“, vaid avaliku võimu teostamine; 2) positiivne ja negatiivne majanduslik mõju, mis võib püsiühendusel lähiturgudel ja ELis üldiselt olla, ei kujuta endast konkurentsi moonutamist.

(136) Samuti leiavad Taani ametiasutused, et igal juhul ei tegele Femern A/S majandustegevusega enne, kui alustatakse käitamisega, sest ta ei paku turul teenuseid.

5.2.1. Femern A/S teostab avalikku võimu

(137) Taani ametiasutused on seisukohal, et püsiühenduse kavandamine, ehitamine ja käitamine on avaliku planeerimisvõimu klassikalised näited, mis ei ole ja ei peaks olema hõlmatud aluslepingu artikli 107 lõikega 1. Seega jäävad riigi meetmed, eelkõige ettevõtjale Femern A/S antud riigigarantii ja riigilaenud, ELi konkurentsipoliitika kohaldamisalast väljapoole.

(138) Vastupidi algatamisotsuses kasutatud komisjoni metoodikale väidavad Taani ametiasutused, et ettevõtja Femern A/S tegevuse üldine hindamine peaks tegevuse olemust, eesmärki ja kohaldatavaid eeskirju arvesse võttes viima järelduseni, et Femern A/S teostab avalikku võimu – või et Femern A/S teostab avalikku võimu vähemalt seni, kuni ta käitamist alustab.

(139) Taani ametiasutused väidavad, et Taanile ja Saksamaale kuuluvate maantee- ja raudteetaristute ühendamise eesmärk on palju laiem kui muudel avaliku sektori investeeringutel, näiteks sellistel, mida tehakse kommunaalsektorisse. Samuti on ettevõtja Femern A/S ja tema tegevuse olemus täiesti erinev näiteks parvlaevaettevõtjatest ja parvlaevadega seotud tegevusest, sest ettevõtja Femern A/S loomise ainus eesmärk oli rakendada Taani riigi otsuseid konkreetse taristu (püsiühenduse) ehitamise kohta. Femern A/S on seega eriotstarbeline ettevõtja, kelle suhtes ei kohaldata kasumi maksimeerimise standardit ja kellel pole kohaldatavate eeskirjade kohaselt lubatud tegeleda kolmandate tegevustega.

(140) Taani ametiasutuste sõnul toetavad need ettevõtja Femern A/S asutamise aluseks olnud laiemad poliitilised kaalutlused väidet, et Femern A/S ei tegele majandustegevusega, vaid teostab avalikku võimu.

(141) Asjaolu, et võetakse kasutustasu, ei muuda iseenesest tegevuse olemust, sest tuleb uurida, kas tasu võtmist on võimalik avaliku võimu teostamisest eraldiseisvana käsitada. Üksnes siis, kui neid kaht tegevust on võimalik käsitada eraldiseisvana, võib tasu võtmist teenuse eest pidada majandustegevuseks (71).

(142) Taani ametiasutuste sõnul on selge, et asjaolu, et ettevõtja Femern A/S kogub tasusid, mille määrab õigusaktide kohaselt kindlaks transpordiminister, ei saa käsitada eraldiseisvana avaliku võimu teostamisega seotud tegevusest, näiteks juurdepääsu tagamisest riigile kuuluvale üldisele maantee- ja raudteetaristule ning selle hooldamisest. Seega tuleks ettevõtja Femern A/S kogu tegevust käsitada avaliku võimu teostamisena.

(143) Taani ametiasutused selgitavad ühtlasi, et transpordiminister pole veel otsustanud, kuidas kasutustasud kindlaks määratakse või kui suured need peaksid olema. Algatamisotsuses ja huvitatud isikute märkustes osutatud tasud kajastavad üksnes eelarveprognoose. Samuti märgitakse, et kasutustasude peamine eesmärk ja funktsioon on riigieelarvete tasakaalustamine.

(144) Taani ametiasutused märgivad, et kui komisjon ei saa nõustuda, et ettevõtja Femern A/S kogu tegevust tuleks käsitada avaliku võimu teostamisena, saab põhjendatult majandustegevuseks pidada üksnes käitamist. Taani ametiasutused leiavad, et praegusel juhul ei ole Leipzig-Halle kohtuasja (72) põhjendus asjakohane, muu hulgas kuna see puudutas juba elluviidava majandustegevuse mahu suurendamist liberaliseeritud turul.

(145) Ühtlasi nõuavad Taani ametiasutused, et komisjon hindaks hoolikalt, millal võimaliku majandustegevuse periood algaks, ning nad viitavad kohtupraktikale, väites, et kui tegevusi on võimalik eristada, tuleks iga tegevuse puhul riigiabi eraldi analüüsida.

(146) Samuti väidavad nad, et pole eriti mõttekas eeldada, et kui ehitusseadus jõustus ja andis ettevõtjale Femern A/S õiguse püsiühendust ehitada ja käitada, muutus ettevõtjale Femern A/S enne seda kuupäeva antud kogu rahastamistoetus tagasiulatuvalt riigiabiks.

(147) Taani ametiasutused lükkasid tagasi ka ettevõtja Scandlines jt väite, et ettevõtjale Femern A/S antud vabadus pakkuda teatavaid allahindlusi näitab, et minister ei määra kindlaks kasutustasude täpset suurust. Taani ametiasutused väidavad, et ettevõtjal Femern A/S pole vabadust tasusid oma äranägemisel määrata, vaid üksnes piiratud vabadus teatavaid tasusid allapoole korrigeerida, kui sellega ei mõjutata tasude suurust märkimisväärselt. Samuti märgivad nad, et ettevõtja Femern A/S vabadus allahindluskavu muuta ja uusi selliseid kavu kehtestada on ühtlasi piiratud eurovinjeti direktiiviga (73).

5.2.2. Ettevõtja Femern A/S teavitustegevus

(148) Taani ametiasutuste arvates pole mingit kahtlust, et ettevõtja Femern A/S teavitustegevus on avalik-õiguslik ülesanne, mitte majandustegevus. Üks kavandamisseadusega ettevõtjale Femern A/S antud ülesannetest on „teavitustegevuse“ elluviimine, mida tuleks teha koostöös kohalike omavalitsustega. Sellist ülesannet pole ühelgi erasektori taristuettevõtjal. See on lahutamatu osa avalik-õiguslikest ülesannetest, mis on seotud kohalikku kogukonda mõjutavate avaliku taristu projektide kohase kavandamise ja ehitamisega. Samuti märgivad Taani ametiasutused, et kui seda teavitustegevust ei käsitata avalik-õigusliku ülesandena, tuleks pidada seda projekti elluviimisega lahutamatult seotuks ja seega üleeuroopalise tähtsusega projektide teatise alusel rahastamiskõlblikuks.

5.2.3. Ettevõtja Femern A/S tegevus ei moonuta konkurentsi

(149) Taani ametiasutuste seisukoht on, et komisjon peab konkreetselt hindama, kas konkurentsi moonutatakse või mitte. See hindamine peaks hõlmama Taani riigimaanteede taristu korralduse põhjalikku analüüsi, et teha kindlaks, kas riigimaanteede ja muude transpordiliikide (nagu parvlaevad, lennuettevõtjad, raudtee-ettevõtjad jne) vahel on tegelik konkurentsisuhe.

(150) Taani ametiasutused ei leia, et püsiühendus on otseses konkurentsisuhtes näiteks parvlaevadega, samamoodi nagu raudteetaristu pole otseses konkurentsisuhtes maanteede, busside või lennujaamadega. Taani ametiasutused viitavad konkreetselt komisjoni teatisele riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (edaspidi „riigiabi mõiste teatis“) (74) ja selle punktile 220 ning taristuanalüüsi dokumendile maanteede, sildade, tunnelite ja siseveeteede kohta (75). Samuti märgivad nad, et püsiühendus on mittediskrimineerivatel tingimustel kõigile kasutajatele kättesaadav ja et selle ehitamise eesmärk pole soodustada konkreetset ettevõtjat ega sektorit.

(151) Sellest lähtuvalt väidavad Taani ametiasutused, et võimalikku majanduslikku mõju, mis ettevõtja Femern A/S tegevusel võib olla muudele ettevõtjatele, ei saa käsitada konkurentsi kahjustamisena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Eriti selge on, et Femern A/S ei moonuta püsiühenduse kavandamise ja ehitamise ajal konkurentsi ühelgi turul.

(152) Lõpetuseks märgivad Taani ametiasutused selle kohta, et ettevõtja Femern A/S juhtumi asjaolud on väga erinevad Leipzig-Halle lennujaama täiendava stardi- ja maandumisraja ehitamise faktilistest asjaoludest, (76) sest Femern A/S ei osuta turul teenuseid enne, kui taristu liiklusele avatakse. Leipzig-Halle lennujaam konkureeris piirkondlikul lennujaamade turul teiste lennujaamadega, püüdes meelitada ligi kliente, ja kui tekkis vajadus laienemiseks, sai lennujaam uue taristu ehitamiseks riigiabi.

5.3. Märkused abi liigituse kohta

(153) Taani ametiasutused leiavad, et Femern A/S sai oma tegevuse rahastamiseks juriidilise õiguse, kui 4. mail 2015 võeti vastu ehitusseadus, sest selles seaduses on selgelt eeldatud, et Femern A/S rahastab oma võlakohustusi riigigarantiiga laenudega ja riigilaenudega. Seega anti abi sellel ajahetkel. Taani ametiasutused märgivad aga, et riigigarantiisid ja riigilaene polnud võimalik kasutada enne, kui transpordiminister ettevõtjale Femern A/S selleks loa andis, ning seega polnud ettevõtjal Femern A/S võimalik neist enne seda majanduslikku eelist saada.

(154) Seega ei nõustu Taani ametiasutused ettevõtja Scandlines jt väitega, et riigigarantiidega ja riigilaenudega seotud abi kujutab endast järjestikusi sihtotstarbelisi toetusi. Taani ametiasutused märgivad aga, et isegi kui abi peetaks järjestikusteks sihtotstarbelisteks toetusteks, ei takista miski komisjoni vastavushindamist ellu viimast ja kõiki neid tulevasi toetusi korraga ja eelnevalt heaks kiitmast. Samuti esitasid Taani ametiasutused üksikasjalikumat teavet rahandusministri kaalutlusõiguse puudumise kohta konkreetsete laenulepingute puhul.

(155) Peale selle märgivad nad, et ettevõtja Scandlines jt seisukoht paistab olevat, et Femern A/S peaks hoopis kohe alguses võtma ühe suure riigigarantiiga laenu, mis vastab lubatud ülempiirile. Taani ametiasutuste arvates poleks see sobiv viis abi minimeerimiseks ja oleks seetõttu vastuolus komisjoni vastavushindamise üldnõuetega, mis on sätestatud üleeuroopalise tähtsusega projektide teatise punktis 28.

(156) Samuti leiavad Taani ametiasutused, et kinni on peetud ootekohustusest. Nad leiavad, et kõigi selliste tegevuste õiguslik alus, mis viidi ellu enne ehitusseaduse jõustumist, on olnud kavandamisseaduse paragrahv 2. Alates kavandamisseaduse vastuvõtmist on Taani Folketingi rahanduskomitee andnud kolm korda oma nõusoleku kavandamisetapi eelarve suurendamiseks. Iga kord puudutas nõusolek kavandamisseaduse paragrahvis 2 käsitletud konkreetset kavandamistegevust (nn ettevalmistustööd).

(157) Kui ehitusseadus vastu võeti, palus transpordiminister ettevõtjal Femern A/S ehitusetappi mitte alustada ja seega ehituslepinguid mitte allkirjastada enne, kui minister on selleks loa andnud. 2018. aasta novembris ja detsembris võttis Femern A/S riigilaenud, et tagada vajalikud rahalised vahendid ehitusetapi alustamiseks. Taani ametiasutused selgitasid aga, et Femern A/S sai alles 26. märtsil 2019 loa esimeste kindlaksmääratud ehitustööde alustamiseks seoses püsiühendusega. Femern A/S pole veel ühegi sellise tööga alustanud.

5.4. Märkused väidetavate abimeetmete kohta

5.4.1. Raudteetasud

(158) Taani ametiasutused leiavad, et raudteetasud ei hõlma riigiabi ettevõtjale Femern A/S, ning seega lükkavad nad tagasi väited, mille esitasid Scandlines jt. Raudteetasud kujutavad endast ettevõtja Femern A/S tulevast sissetulekuallikat, mida – nagu ka teemakse – reguleerib transpordiminister. Täpsemalt kehtestab minister eeskirjad püsiühenduse kasutajatelt (st raudtee-ettevõtjad) võetavate tasude suuruse ja nende reguleerimise põhimõtete kohta. Need tasud määratakse kindlaks vastavalt direktiivile 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond. Taani ametiasutused rõhutavad, et raudteetasusid kogub ettevõtja Femern A/S jaoks tema nimel Rail Net Denmark (77) ning mitte Femern A/S ise, nagu eeldatud algatamisotsuses. Rail Net Denmark kogub raudteetasusid Taanis kogu riigi omanduses oleva raudteetaristu puhul. Seega leiti, et kõige otstarbekam oleks paluda ettevõtjal Rail Net Denmark teha sama ka püsiühenduse puhul. Rahalised vahendid kantakse otse üle ettevõtjale Femern A/S ja Rail Net Denmark ei saa kasutada neid enda tarbeks. Püsiühenduse kasutamise eest kogutud ja ettevõtjale Femern A/S üle kantud tasud esitatakse riigi aastaeelarvetes. Ettevõtja Rail Net Denmark kogutud tasud kujutavad endast makseid teenuse eest ja mitte lõivu/maksu. Rail Net Denmark kui Taani raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab kõigi kulude eest, mis on seotud Taani raudteetaristu käitamisega.

5.4.2. Maksumeetmed

(159) Taani ametiasutused märgivad, et ettevõtja Femern A/S pole kunagi tuginenud varem kehtinud eeskirjadele, mis käsitlevad kulumit ja kahjumi edasikandmist. Olenemata sellest, kas need eeskirjad oleks võinud anda ettevõtjale Femern A/S valikulise eelise, sellist eelist asjaomasel perioodil tegelikult ei tekkinud.

5.4.3. Merepõhja tasuta kasutamine

(160) Oma märkustes huvitatud isikute märkuste kohta selgitavad Taani ametiasutused, et ehitusseaduses on kahtluse vältimiseks lihtsalt täpsustatud, et Femern A/S ei peaks merepõhja kasutamise eest maksma. Nad rõhutavad, et nende sätetega ei kohelda ettevõtjat Femern A/S võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras üksustest erinevalt.

5.5. Märkused kokkusobivuse hindamise kohta

5.5.1. Üleeuroopalist huvi pakkuv projekt

(161) Taani ametiasutused leiavad, et ettevõtjate Scandlines ja Stena Line esitatud uued uuringud on ebaolulised ja igal juhul väärad. Seoses Knud Erik Anderseni uuringuga märgivad nad, et autor on Fehmarni väina püsiühenduse projekti tuntud vastane ning et uuringus on liiklusprognoosi ja ehituskulude puhul tuginetud arvutuste tegemisel valedele eeldustele. Samuti lükkavad Taani ametiasutused tagasi ettevõtjate Scandlines ja Stena Line väite, et 2015. aasta uuringutes on ettevõtja Scandlines kulusid paisutatud nii, et need viitavad ettevõtja Scandlines tegutsemisele suure kahjumiga. Taani ametiasutused leiavad, et see on 2015. aasta algse uuringu arvutuste väär ja moonutatud esitlemine, sest uuring põhineb eeldusel, et parvlaevateenustelt saadavad tulud on suuremad kui tegevuskulud (tulude ja kulude vahe on hinnanguliselt 15 % kuludest). Peale selle väidavad Taani ametiasutused, et uuringud ei muutu vääraks, kui alamkomponendid või asjaolud muutuvad, ning märgivad, et iga kord, kui mõni alamkomponent muutub, pole vaja sotsiaal-majanduslikku mõju uuesti arvutada. Seetõttu lükkavad Taani ametiasutused ühtlasi tagasi väite, et 2015. uuringud on väärad, kuna Saksamaa sisemaaga seotud kulud on suuremad.

(162) Samuti väidavad Taani ametiasutused, et suurte taristuprojektidega seotud poliitiliste otsuste tegemisel võetakse alati arvesse sotsiaal-majanduslikke arvutusi. Kehtestatud pole aga nõuet 4 % sotsiaal-majandusliku kasu kohta, nagu on väidetud aruandes ja huvitatud isikute märkustes. Taani ametiasutused märkisid ühtlasi, et Fehmarni väina püsiühenduse projekti on peetud prioriteetseks piiriüleseks TEN-T projektiks tervikuna ja mitte üksnes osas, mis puudutab raudteed. Seoses liiklusprognoosiga esitasid Taani ametiasutused ettevõtjate Intraplan / TSS Trimode koostatud lisaaruande, milles esitati märkusi HTC aruande kohta. Ettevõtjate Intraplan / TSS Trimode üldine järeldus on, et HTC aruanne on puudulik ja eksitav ning et selles ei seata kahtluse alla konkreetselt Fehmarni väina püsiühenduse liiklusprognoosi. Peale selle viitavad Taani ametiasutused Taani teede direktoraadi avaldatud aruandele, (78) mis näitab, et maanteeliiklus Taani ja Taanist välja kasvab märkimisväärselt. Täpsemalt näitab aruanne, et veoautode liiklus üle Taani ja Saksamaa piiri, Öresundi püsiühenduse kaudu ning Öresundi ja Fehmarni väinade parvlaevamarsruutidel on kasvanud 2010.–2018. aastal 38 %, mis on samuti vastuolus HTC aruandega.

5.5.2. Tegevusabi ei anta

(163) Taani ametiasutused leiavad, et tegevusabi on taristu käitamisega seotud abi. Kõiki ehitusetapis tekkinud kulusid, sealhulgas ehitusprojekti igapäevase haldusega seotud kulusid, käsitatakse ehituskuludena. Ettevõtjal Femern A/S pole vaja võtta riigilaene ega riigigarantiiga laene ehitusetapi igapäevatoimingute rahastamiseks.

5.5.3. Rahastamispuudujääk

(164) Taani ametiasutused esitasid ajakohastatud eeldused rahastamispuudujäägi ja abi elemendi (või brutotoetusekvivalendi) arvutamiseks. Eelduste lähtepunktiks on uusim täielikult läbi vaadatud finantsanalüüs projekti kohta: „Fehmarni väina püsiühenduse, sealhulgas Taani maatööde finantsanalüüs“ (79), veebruar 2016 (edaspidi „2016. aasta finantsanalüüs“).

(165) Ehitusseaduse ettevalmistavates märkustes oli selgelt mainitud, et projekti kogurahastamise kohta viiakse ellu uus hindamine. Enne ehituslepingute allkirjastamist tuli algatada ehituskulude vähendamise protsess. 28. aprillil 2015 palus rahandusminister ettevõtjal Femern A/S mitte allkirjastada projekti olulisi ehituslepinguid enne, kui on ellu viidud kogurahastamise uus hindamine. 2016. aasta finantsanalüüsi kohaselt oli üks oluline ehituskulusid vähendav tegur ehitusperioodi pikendamine 6,5 aastalt, nagu eeldatud 2014. aasta finantsanalüüsis, 8,5 aastani 2016. aasta finantsanalüüsis. 2016. aasta finantsanalüüsis on märgitud, et pakkumismenetluse tulemusel sai Femern A/S selle pikendatud, 8,5-aastase ehitusperioodi põhjal ehitusettevõtjate (80) lõplikud ja siduvad pakkumused. Femern A/S analüüsis ka muid finantsarvutuste parameetreid ning sellega kaasnes hulk ajakohastatud eeldusi võrreldes analüüsiga, millel ehitusseadus põhines. 2016. aasta finantsanalüüsis esitatud ajakohastatud teave püsiühenduse kohta puudutab eelkõige järgmist: ajakohastatud ehituseelarve, ajakohastatud hinnangulised käitamis-, hooldus- ja reinvesteerimiskulud, ajakava ajakohastamine, ajakohastatud ajakava põhjal korrigeeritud liiklustulu, ajakohastatud ELi rahastamine, mõne tehnilise eelduse ajakohastamine. Tagamaks, et komisjoni hinnang põhineb kõige täpsematel ja ajakohasematel finantseeldustel, tegid Taani ametiasutused 2016. aasta finantsanalüüsis veel kohandusi, mida on kirjeldatud allpool. Kui see oli asjakohane, lisasid Taani ametiasutused ühtlasi tegelikud arvnäitajad, näiteks juba võetud laenude kohta või seoses inflatsiooniga. Allpool toodud põhjendustes on esitatud rohkem üksikasju rahastamispuudujäägi mudelis kasutatud eelduste kohta.

(166) 2014. aastat teatise kohased ehituskulud olid 54,9 miljardit Taani krooni (7,4 miljardit eurot) 2014. aasta fikseeritud hindades. See summa on kooskõlas 2015. aasta ehitusseaduses mainitud ehituskuludega: 55,1 miljardit Taani krooni (7,4 miljardit eurot) 2015. aasta fikseeritud hindades. Femern A/S sai pakkumused 2015. aasta septembris. Seejärel koostas Femern A/S ehituseelarve ajakohastatud versiooni ning püsiühenduse kavandamis- ja ehituskulude prognoosi vähendati 52,6 miljardi Taani kroonini (7,1 miljardit eurot) 2015. aasta hindades või 62,2 miljardi Taani kroonini (8,3 miljardit eurot) nominaalhindades. Selles on arvesse võetud kohustusliku reservi nõuet summas 7,3 miljardit Taani krooni (1,0 miljardit eurot) 2015. aasta hindades. Reserv on arvutatud ettevõtja Femern A/S riskiregistri põhjal ning see kajastab kulusid, mis projekti käigus tõenäoliselt tekivad. Kasutati „P-väärtust“ P80. Nagu Taani ametiasutused selgitasid, tähendab see 80 % tõenäosust, et reserveelarve on tuvastatud riskide katmiseks piisav. Ernst & Young on viinud ellu püsiühendusega seotud reservide ja riskide välise kvaliteeditagamise.

(167) Finantsarvutustes eeldatakse, et püsiühenduse jaoks saadakse kogu ehitusperioodil ELi rahalisi vahendeid summas, mis moodustab 10 % ehituskuludest, ehk sama palju, nagu eeldati 2016. aasta finantsanalüüsis. Finantsmudelis on arvesse võetud ka kavandamisetapiga seotud rahalisi vahendeid.

(168) Liiklusprognoosi olid koostanud Saksamaa konsultatsioonifirmad Intraplan ja BVU ning seda oli võrreldud muude mudelitega, näiteks Euroopa Komisjoni mudeliga Trans Tools. Liiklusprognoos esitati 2014. aasta novembris. Nagu märgitud 2016. aasta finantsanalüüsis, viis konsultatsioonirühm COWI ellu prognoosi välise kvaliteeditagamise ning järeldas, et eeldused on mõistlikud ja kooskõlas professionaalse liiklusprognooside tegemise tavadega. Peamine eeldus 2014. aasta liiklusprognoosis on, et olemasoleva paralleelse parvlaevateenuse osutamine ei jätkuks, kui püsiühendus avatakse. Samal ajal sisaldab 2014. aasta liiklusprognoos eraldi analüüsi stsenaariumi kohta, mille puhul jätkub (paralleelne) ühetunnine parvlaevateenus. Alates 2014. aastast on Scandlines korduvalt kinnitanud oma kavatsust pärast püsiühenduse avamist tegevust jätkata. Seega võtsid Taani ametiasutused rahastamispuudujäägi arvutamise mudelis arvesse ühetunnist parvlaevateenust Rødby ja Puttgardeni vahel. Taani ametiasutused selgitasid, et see on kooskõlas PWC uuringuga, mis koostati Saksamaa ametiasutustele seoses Saksamaa heakskiidu andmisega püsiühenduse kavale ning mille Scandlines jt esitasid algatamisotsuse kohta esitatud märkuste lisas. 24. jaanuari 2016. aasta uuring „Forretningsanalyse af færgefarten Rødby-Puttgarden“, mille KPMG konsultandid koostasid Taani transpordiministeeriumi nimel, kinnitas, et parvlaevateenuse osutamine võib jätkuda väga väikese marginaalkasumiga. Nagu juba eeldatud 2014. aasta liiklusprognoosis, on jätkuva ühetunnise parvlaevateenuse mõju liiklusmahule 14 % väiksem autode arv esimesel aastal pärast püsiühenduse avamist ning see protsent väheneb 13 aasta jooksul pärast avamist 12 %ni. Veoautode liikluse puhul eeldati, et paralleelse parvlaevateenuse kasutajate osakaal on 15 %. Teine ajakohastamine pärast 2016. aasta finantsanalüüsi puudutab mõju, mida avaldab Suur-Beldi ühenduse teemaksu 25 % vähendus, mis hakkab täielikult kehtima 1. jaanuaril 2023. See vähendab pisut püsiühenduse liiklusmahtu.

(169) Taani transpordiminister määrab maanteeliikluse lõplikud tasud kindlaks vahetult enne püsiühenduse avamist. Taani ametiasutused selgitasid, et maanteeliikluse hinnad saadakse, ekstrapoleerides 2007. aasta parvlaevateenuse hindu; tol ajal oli Rødby-Puttgardeni parvlaevaliin endiselt õiguspärane monopol, mis kuulus Taanile ja Saksamaale. Taani ametiasutused selgitasid, et parvlaevateenuse hindu peeti mõistlikuks ja läbipaistvaks võrdlusaluseks – võttes arvesse ka seda, mida püsiühenduse tulevased kasutajad oleksid valmis maksma, ilma et seataks ohtu püsiühenduse laiemaid eesmärke. Eeldatav ja keskmine hind sõiduautodele on 494 Taani krooni (66,2 eurot) ja veoautodele 2 092 Taani krooni (280,4 eurot) 2015. aasta hindades.

(170) Rahastamispuudujäägi arvutamise mudelis on hinnangulised raudteetulud umbes 400 miljonit Taani krooni (53,6 miljonit eurot) aastas (2015. aasta hinnad). Tasud määratakse kindlaks kooskõlas direktiiviga 2012/34/EL. Taani ametiasutused esitasid konsultatsiooniettevõtte TetraPlan 2003. aasta märtsi aruande „Analysis of Rail Infrastructure Payment on the Fehmarn Belt Fixed Link“ ja selle 2008. aastal valminud ajakohastatud versiooni. 2003. aasta dokument sisaldab tehnilist analüüsi raudtee-ettevõtjate võime kohta püsiühenduse kasutamise eest maksta. Analüüsi eesmärk oli teha kindlaks, kas hinnanguline tasu raudtee kasutamise eest võidakse kätte saada. TetraPlani analüüsides eeldatakse, et kogu raudteetasu, mis saadakse Fehmarni väina püsiühenduse kaudu Hamburgi minevate / sealt tulevate rongide arvelt, peaks olema võrdne Suur-Beldi püsiühenduse kaudu liikuvate rongide kogu raudteetasuga.

(171) Püsiühenduse käitamis-, hooldus- ja reinvesteerimiskulud on 468 miljonit Taani krooni (62,7 miljonit eurot) aastas (2015. aasta hinnad). See hinnang on kooskõlas 2016. aasta finantsanalüüsiga, sest Taani ametiasutused ei pidanud vajalikuks neid arvnäitajaid korrigeerida. Taani ametiasutused hindasid väiksema liiklusmahu mõju käitamis-, hooldus- ja reinvesteerimiskuludele. Nad järeldasid, et väiksemal liiklusmahul on käitamis- ja hoolduskuludele üksnes väike mõju ning et sellel pole märgatavat mõju riigiabi käsitlevatele arvutustele ega garantiiperioodile.

(172) Rahastamispuudujäägi arvutamiseks tuleb eri rahavood (näiteks ehituskulud, käitamistulemused) diskonteerida ning selleks kasutasid Taani ametiasutused kapitali kaalutud keskmist hinda asjakohase diskontomäärana. Võttes arvesse ametliku uurimismenetluse käigus väljendatud komisjoni muret, et nominaalne keskmine riskivaba intressimäär 5 % kui kapitali kaalutud keskmise hinna oluline komponent võib olla praegustel turutingimustel liiga kõrge, tegid Taani ametiasutused ettepaneku kasutada keskmist riskivaba intressimäära 3,5 % aastas. See põhineks rahandusministeeriumi ajakohastatud ametlikul prognoosil 2025. aasta Taani majanduse kohta, sealhulgas riigi rahanduse kohta (81). Taani ametiasutuste seisukoht on, et rahandusministeeriumi prognoosil põhinev eeldus on kõige objektiivsem prognoos Taanis kättesaadavate tulevaste intressimäärade suuruse kohta ning et see on seega usaldusväärne võrdlusalus. Seejuures on võetud arvesse ka seda, et Femern A/S ei saa praktikas võtta laene korraga kogu oma rahastamisvajaduse katmiseks ning seega pole võimalik kasutada kehtivat turuintressimäära pika perioodi kohta, mil Femern A/S sageli laene võtab ja võlgu refinantseerib.

(173) Vastusena komisjoni väljendatud murele, et ka keskmine riskivaba intressimäär 3,5 % aastas võib olla liiga kõrge, selgitasid Taani ametiasutused, et tungiva vajaduse tõttu riigiabi käsitleva otsuse järele on Taani ametiasutused valmis kasutama rahastamispuudujäägi kindlaksmääramiseks 1,5 % riskivaba intressimäära, kui komisjon leiab, et see on vajalik selleks, et abi oleks siseturuga kokkusobiv.

(174) Seega esitasid Taani ametiasutused kaks rahastamispuudujäägi arvutamise mudelit. Üks põhines keskmisel riskivabal intressimääral 3,5 % (ajas muutuv, algab madalalt ja suureneb aja jooksul) (edaspidi „esimene rahastamispuudujäägi arvutamise mudel“) ning teine, alternatiivne mudel, põhines riskivabal intressimääral 1,5 % (edaspidi „alternatiivne rahastamispuudujäägi arvutamise mudel“).

(175) Tulemuseks saadav kapitali kaalutud keskmine hind oleneb seega kasutatavast mudelist. Rahandusministeeriumi prognoosil põhinevate arvutuste tulemusel saadakse esimese rahastamispuudujäägi arvutamisel mudeli puhul kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks 4,2–8,3 %, samas kui riskivabal intressimääral 1,5 % põhinevate arvutuste tulemusel (alternatiivse rahastamispuudujäägi arvutamise mudeli puhul) saadakse fikseeritud kapitali kaalutud keskmine hind 5,59 %. Taani ametiasutused selgitasid, et kapitali kaalutud keskmise hinna arvutamisel võeti arvesse seda, mida tüüpiline investor nõuaks võrreldavate riskitunnustega projekti puhul. Nad esitasid üksikasjaliku teabe selle kohta, kuidas see kapitali kaalutud keskmine hind saadi.

(176) Taani ametiasutused arvutasid rahastamispuudujäägi mudeli 40-aastase käitamisperioodi põhjal. Nad ei võtnud arvesse sisemaaga seotud dividendimakseid.

5.5.4. Abisumma ja abi kestus

(177) Et võtta arvesse algatamisotsuses väljendatud kahtlusi, vaatasid Taani ametiasutused teatise läbi ning piirasid riigigarantiide ja -laenude kasutamist. Riigigarantiid ja -laenud piirduvad rahaliste vahenditega, mida vajatakse kavandamis- ja ehitusetapis tekkivate kulude katmiseks. Femern A/S lõpetab kõik riigigarantiiga laenude lepingud ja maksab kõik riigilaenud tagasi hiljemalt 16 aastat pärast püsiühenduse käitamise algust (edaspidi „maksimaalne garantiiperiood“). Püsiühenduse käitamise algust märgib püsiühenduse avamine maantee- ja raudteeliiklusele. Ettevõtjal Femern A/S pole võimalik võtta riigigarantiiga laene ega riigilaene, mille kogusumma ületab 69,3 miljardi Taani krooni suurust (9,3 miljardit eurot) maksimumsummat (edaspidi „maksimaalne garantiisumma“). Maksimumsumma on ettevõtja Femern A/S kogu ehitusvõla eeldatav netosumma, mis hõlmab ka kavandamis- ja ehitusetapis kogunenud intressikulusid. Sellele summale on lisatud likviidsusreserv 2,0 miljardit Taani krooni (0,27 miljardit eurot) ja n-ö ehituskulude puhver 2,5 miljardit Taani krooni (0,34 miljardit eurot) (2015. aasta hinnad). Likviidsusreserv lisati, et katta projektimaksete lühiajalise kõikumise riski. Taani ametiasutused selgitasid, et täiendav ehituskulude puhver on vajalik sellepärast, et kui ehituskulud oleksid oodatust suuremad (eeldatavad ehituskulud arvutati riskide katmise tõenäosusega 80 %) ei oleks Femern A/S – juba ehitusetapis – võimeline turul laenu saama. See puhver vastab riskide katmise tõenäosuse suurenemisele 99 %ni. Taani ametiasutused võtsid aga kasutusele ümberarvutamise mehhanismi, millega korrigeeritakse maksimaalset garantiisummat ja maksimaalset garantiiperioodi allapoole, kui tegelikud ehituskulud viitavad sellele, et ehituskulude puhvrit pole vaja; seeläbi tagatakse, et abi kogusumma ei ületa rahastamispuudujääki. Taani ametiasutused kohustusid viima selle ümberarvutamise ellu hiljemalt viis aastat pärast tegevuse alustamist.

(178) Femern A/S peab maksma seoses riigigarantiide ja -laenudega preemiat. Nagu märgitud ehitusseaduse ettevalmistavates märkustes (punkt 11.1), on selle tasu suurus 0,15 %. See vastab preemiale, mida Femern A/S peab maksma vastavalt ajakohastatud teatises esitatud esimesele rahastamispuudujäägi arvutamise mudelile. Alternatiivse rahastamispuudujäägi arvutamise mudeli puhul on see preemia suurem ja moodustab 2 %.

(179) Samuti ei kasuta Femern A/S riigilaene ega riigigarantiiga laene selleks, et täita oma kohustust maksta dividende oma omanikule A/S Femern Landanlæg. Seega saab Femern A/S hakata maksma ettevõtjale A/S Femern Landanlæg dividende alles siis, kui ettevõtja Femern A/S võlg on täielikult tasutud ja kui tema võimalus võtta uusi riigilaene ja kasutada tulevaste võlgade rahastamiseks riigigarantiisid on lõppenud.

(180) Peale selle teavitasid Taani ametiasutused komisjoni, et ettevõtja Femern A/S vahetus-/ tuletislepinguid täidetakse turutingimustel. Seepärast maksab Femern A/S Taani riigile üksiktehingute tinglikult väärtuselt turupreemiat riigigarantii eest ja tagatise eest, mille andmist võidakse ettevõtjalt Femern A/S vahetus-/tuletistehingute tegemisel nõuda.

(181) Samuti väitsid Taani ametiasutused, et kuna maksimaalne garantiisumma piirdub kavandamis- ja ehituskuludega (koos nendega seotud finantskuludega), leiavad nad, et tegevusabi on välistatud. Selle tõendamiseks tagavad Taani ametiasutused, et Femern A/S esitab iga aasta teabe oma rahavoogude kohta.

5.5.5. Ergutav mõju

(182) Oma märkustes ettevõtja Scandlines jt väidete kohta leiavad Taani ametiasutused, et Üldkohtu 13. detsembri 2018. aasta otsustega heakskiidetud komisjoni lähenemisega ametlikule ergutava mõju nõudele ei diskrimineerita eraettevõtjaid ega rikuta põhinõuet, et riigiabil peaks olema ergutav mõju. Samuti väitsid nad, et ergutavat mõju on võimalik tõendada mitmel viisil (82). Nõudmine, et riigi omanduses eriotstarbeline ettevõtja liikmesriigilt abi taotleks, oleks äärmiselt kunstlik. Seda seetõttu, et eriotstarbeline ettevõtja ei saa paratamatult projekti algatada ilma abita, kuna tal pole muud sissetulekut. See erineb loogilisest nõudest, et eraettevõtjad peavad esitama abitaotluse. Femern A/S ei oleks võrreldavas olukorras eraettevõtjaga, kes taotleb abi konkreetse taristuprojekti jaoks. Komisjoni elluviidud ergutava mõju uurimisega ei kohelda seega avaliku ja erasektori ettevõtjaid erinevalt. Igal juhul ilmneb komisjoni väljakujunenud praktikast, et abil võib olla ergutav mõju, kui projekti pole võimalik jätkata/lõpetada ilma abita, olenemata sellest, kas pärast projekti algatamist esitatakse taotlus või mitte (83).

5.5.6. Vastupidine stsenaarium

(183) Taani ametiasutused leiavad, et pole erilist mõtet kaaluda vastupidist stsenaariumi üldise transpordi infrastruktuuri puhul nagu püsiühendus, sest selle üle otsustavad kaks riiki laiemate avalike eesmärkide põhjal ning seda rakendab õigusaktide alusel asutatud riigi omanduses sihtotstarbeline ettevõtja, kellel pole muud tegevust ega muid huve. Seega oleks mistahes vastupidine stsenaarium selle sihtotstarbelise ettevõtja puhul täiesti teoreetiline. Vastupidine stsenaarium seisneb seega alternatiivse projekti puudumises.

5.5.7. Konkurentsi põhjendamatult ei moonutata

(184) Oma märkustes ettevõtja Scandlines jt väidete kohta viitavad Taani ametiasutused Üldkohtu 13. detsembri 2018. aasta otsustele. Samuti väidavad nad, et püsiühendus tekitaks tõenäoliselt uut konkurentsi, selle asemel et seda piirata, et turgu valitseva seisundi võimalik kuritarvitamine on üksnes hüpoteetiline, et raudteeligipääsu kõrvaldamise üle ja püsiühenduse läbilaskevõime üle otsustab Taani/Saksamaa ja et tasude üle otsustab Taani transpordiminister. Seoses asjaoluga, et Taani valitsus keeldus toetamast ettevõtja Scandlines taotlust Euroopa ühendamise rahastu toetuse saamiseks, selgitasid Taani ametiasutused, et transpordiministeerium ei saanud toetada projekti, mille eesmärk oli uurida võimalust teha märkimisväärseid uusi investeeringuid parvlaevateenustesse Fehmarni väinal, sest see polnud kooskõlas transpordipoliitikaga vastavalt Euroopa ühendamise rahastu määruse 1. lisale. Samuti märkisid Taani ametiasutused, et Euroopa ühendamise rahastu komitee lükkas ettevõtja Scandlines taotluse 27. septembril 2019 tagasi põhjustel, mis polnud seotud Taani ametiasutuste keeldumisega taotlust allkirjastada. Peale selle lükkavad Taani ametiasutused tagasi väite, et ettevõtjale Femern A/S antud riigiabi saab kasutada selleks, et rahastada ja seega vähendada juurdepääsu Puttgardenile, mida nad peavad Saksamaa sisemaaühenduse osaks. Seda sellepärast, et Saksamaal on ainuvastutus sisemaa ja püsiühenduse vaheliste ühenduste ajakohastamise ja rahastamise eest.

5.5.8. Riigigarantiide kasutamise tingimused

(185) Taani ametiasutused esitasid riigigarantiide kasutamise miinimumtingimused.

5.5.9. Läbipaistvus

(186) Taani ametiasutused võtsid kohustuse järgida üleeuroopalise tähtsusega projektide teatise punktis 45 sätestatud läbipaistvuskohustust.

6. MEETME/ABI HINDAMINE

6.1. Riigiabi olemasolu

(187) Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.1. Ettevõtja määratlus

(188) Komisjon märgib, et riigiabi eeskirju kohaldatakse üldjuhul vaid siis, kus abisaaja on ettevõtja. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on ettevõtja majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema juriidilisest staatusest ja rahastamise viisist (84). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade ja/või teenuste pakkumises (85).

(189) Aéroports de Paris’ kohtuasjas tehtud otsuses (86) leidis Üldkohus, et lennujaama käitamist tuleb käsitada majandustegevusena. Uuemates, Leipzig-Halle kohtuasjades tehtud otsustes (87) järeldati, et kui lennujaama stardi- ja maandumisrada kasutatakse majandustegevuseks, on ka selle ehitamine majandustegevus ning seega võib selle rahastamine kuuluda riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse. Kuigi need juhtumid on konkreetselt seotud lennujaamadega, on liidu kohtute esitatud põhimõtted kohaldatavad ka muude ta