ET Euroopa Liidu Teataja C 142/7

NÕUKOGU ARVAMUS

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2014

2010/C 142/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

(1) Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2014.

(2) Pärast väga kiiret majanduskasvu 1990ndate aastate teisel poolel liikus Iirimaa stabiilsema majanduskasvu etappi, mida toetas ajavahemikul 2001–2007 kasvav sisenõudlus. Iirimaa konkurentsivõime kõnealusel perioodil mõnevõrra nõrgenes tulenevalt hindade ja palkade inflatsioonist ning tootlikkuse kasvu langusest. Järsk hinnalangus eluasemeturul võrreldes 2006. aasta kõrgpunktiga tõi kaasa tõsise majanduslanguse, mida süvendasid ülemaailmne finantskriis ja Iirimaa peamiste kaubanduspartnerite majanduse langus. Hoolimata alates 2008. aasta keskpaigast heaks kiidetud viiest konsolideerimispaketist, on need arengud põhjustanud Iirimaa riigi rahanduse väga tugeva halvenemise ning valitsemissektori eelarve seisund muutus 2007. aasta ülejäägist 2009. aastaks kahekohaliseks puudujäägiks ja valitsemissektori võlg ületas 2009. aastal kontrollväärtuse 60 % SKPst. Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohase otsuse, et Iirimaal on ülemäärane eelarvepuudujääk ning 2. detsembril 2009 määras selle kõrvaldamise tähtajaks 2014. aasta. Eelseisvate aastate üheks oluliseks ülesandeks on rakendada eelarve laiapõhjalist ja usaldusväärset konsolideerimisstrateegiat, mis lisandub juba võetud olulistele konsolideerimismeetmetele. Teiseks ülesandeks on taastada jätkusuutlik majanduskasv, mis hõlmab uute töötute ümber- ja täiendõpet ning konkurentsivõime taastamist tootlikkuse suurendamise ja sobiva palgapoliitika abil, ning aidata kaasa finantssektori nõuetekohasele ümberstruktureerimisele. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks on oluline reformida ka pensionisüsteemi.

(3) Kuigi suur osa reaalse SKP täheldatud vähenemisest kriisi taustal on tsükliline, on see mõjutanud negatiivselt ka potentsiaalse SKP taset. Lisaks võib kriis mõjutada potentsiaalset majanduskasvu ka keskpikas perspektiivis, kuna investeeringud vähenevad, laenuvõimalused on piiratud, struktuuriline tööpuudus suureneb ning kriisi kestmise korral muutub netoränne jälle positiivseks. Lisaks süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on esmatähtis kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset majanduskasvu. Iirimaa puhul on oluline eelkõige viia läbi reformid inimkapitali, konkurentsi ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas.

(4) Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et pärast SKP reaalkasvu vähenemist 7,5 % 2009. aastal ning 1,4 % 2010. aastal, taastub positiivne majanduskasv, mis ajavahemikul 2011–2014 on keskmiselt 4 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel 2010. aastal ja pärast seda soodsatel prognoosidel, eelkõige silmas pidades kasvutrendi vähenemist, mida on oodata praeguse kriisi ja bilansi käimasolevate kohanduste tulemusena. Programmi inflatsiooniprognoos näib realistlik, arvestades tööturu kavandatud kohandamise pikaleveninud protsessi. Välise ülejäägi prognoositud taastamine näib sõltuvat konkurentsivõime jätkuvast taastumisest.

(5) Programmis esitatud prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 11,7 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärne suurenemine võrreldes 7,2 % SKPst 2008. aastal kajastab suurel määral olulist kaudset mõju, mida laiapõhjaline majanduslangus on avaldanud riigi rahandusele, sealhulgas märkimisväärne maksude alalaekumine ja töötusega seotud kulude kasv. Samal ajal on eelarveseisundi halvenemist aidanud piirata alates 2008. aasta keskpaigast heaks kiidetud märkimisväärsed konsolideerimispaketid, mille puudujääki vähendavat kogumõju hinnati 5 %-le SKPst 2009. aastal. Kuigi eelarvestrateegia põhiküsimus on puudujäägi vähendamine, on Iirimaa võtnud vastu ka tagasihoidliku stimuleerivate meetmete paketi mahus 0,7 % SKPst, et toetada majandustegevust vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale. Vastavalt nõukogu soovitatud väljumisstrateegiale ja silmas pidades ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2014. aastaks, on kavandatud jätkata eelarvepoliitika olulist karmistamist kogu programmiperioodi jooksul.

(6) 2010. aastaks nähakse võrreldes 2009. aastaga ette puudujäägi stabiliseerumine tasemel 11,6 % SKPst, mis põhineb märkimisväärsel kokkuhoiupaketil mahus 2,5 % SKPst, mis on üldiselt kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega. Intressikulude järsku kasvu arvestades on seatud eesmärgiks parandada esmast eelarveseisundit 0,75 protsendipunkti SKPst. Peaaegu kogu kohandamine toimub kulude poolel, sealhulgas avaliku sektori palgakärped, sotsiaalabi ja muude jooksvate kulude piiramine ning avaliku sektori investeeringute vähendamine, mis kõik omavad kogu paketis üldjoontes võrdset osa. Tulude poolel kompenseerib uue süsinikdioksiidimaksu mõju üldiselt käibemaksu tavamäära ja alkoholiaktsiisi alandamine. Hoolimata kõnealustest konsolideerimismeetmetest tõuseks esmaste kulude suhe SKPsse märgatavalt, kajastades töötusega seotud kulude suurenemist. Tulude suhe SKPsse peaks suurenema 1 protsendipunkti võrra, kuna sotsiaalkindlustusmaksete ja muude tulude suhe SKPsse tõuseb, (3) mis peaks rohkem kui tasakaalustama maksude suhte SKPsse täiendava languse. Kavandatud eelarvestrateegia näib 2010. aastal olevat neutraalne, sest ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) püsib võrreldes 2009. aastaga prognooside kohaselt üldjoontes muutumatuna. Oluline on siiski märkida, et ilma kokkuhoiupaketita mahus 2,5 % SKPst oleks eelarvepositsioon 2010. aastal veelgi märgatavalt halvenenud. Eelarvepositsiooni jätkuv halvenemine, eeldusel et poliitikat ei muudeta, selgitab erinevust alt üles (2010. aasta eelarves kokkuhoiupakett mahus 2,5 % SKPst) ja ülevalt alla (muutumatu struktuurne puudujääk) lähenemisviiside vahel kohandamismeetmete prognoosimisel.

(7) Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et vähendada programmiperioodi lõpuks (2014) puudujääk alla 3 % SKPst. Nominaalne puudujääk väheneks 2011. aastal 1,75 protsendipunkti SKPst, 2012. aastal 2,75 protsendipunkti, 2013. aastal 2,25 protsendipunkti ja 2014. aastal 2 protsendipunkti, samal ajal peaks esmane eelarveseisund jõudma taas ülejääki. Nominaalselt vaadatuna on strateegia kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega. Eesmärkide saavutamiseks näeb valitsus ette täiendava kvantifitseeritud konsolideerimise eelarve jooksvate kulude poolel koos kapitalikulude taseme külmutamisega (pärast nende vähendamist 2011. aastal). Siiski ei toeta konsolideerimist ulatuslikud meetmed. Programmi tehnilistes prognoosides nähakse ette peamiselt kulupõhist konsolideerimist, sest kulude suhet vähendataks ajavahemikul 2010–2014 ligikaudu 7 protsendipunkti SKPst, eelkõige valitsemissektori tarbimise ja sotsiaaltoetuste valdkonnas, ning tulude suhe suureneks ligikaudu 2 protsendipunkti. Prognooside kohaselt paraneb struktuurne eelarveseisund 2011. aastal 1 protsendipunkti võrra SKPst ning ajavahemikul 2012–2014 igal aastal 1,75 protsendipunkti. Nagu ametiasutused teavitasid, on Iirimaa eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5% SKPst, mille saavutamist ei ole programmiperioodi jooksul ette nähtud. Arvestades kõige hilisemaid prognoose ning võlakoormust, siis keskpika perioodi eesmärk kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke.

(8) Eelarvetulemused võivad 2010. aastal osutuda kavandatust halvemaks ning sellele järgnevatel aastatel kavandatust märgatavalt halvemaks. Esiteks ei ole pärast 2011. aastat kavandatud oluline konsolideerimine meetmetega tagatud ning seega ei ole selge ka kavandatav kulude ja tulude osa konsolideerimises. Seda ohtu võimendab asjaolu, et isegi erinevate aastate konsolideerimispakettide kavandatud maht kuulub seoses järgnevate eelarvetega läbivaatamisele, hoolimata sellest, et 2010. aasta kokkuhoiupaketti rakendati eelnevalt teavitatud mahus. Teine oluline oht on seotud majandusväljavaadetega, mis näivad programmi lõpuaastatel olevat liiga optimistlikud. Lisaks on 2010. ja ka järgnevatel aastatel ülekulude oht nii suur, et hoolimata juba kavandatud konsolideerimisest peaks strateegia, mis tuleb alles välja töötada, põhinema kulude piiramisel. Samal ajal märgitakse, et olulisi konsolideerimismeetmeid on võetud juba alates 2008. aasta keskpaigast. Konkreetsed täiendavad riskid on seotud valitsuse antud pangatagatistega finantssektori toetamiseks, mis tagatiste kasutuselevõtmise korral võib suurendada puudujääki ning võlga. Siiski on ka võimalik, et teatav osa valitsuse poolt finantssektori toetamiseks tehtud kulutustest saadakse tulevikus tagasi.

(9) Valitsemissektori koguvõla suhe ületas 2009. aastal aluslepingu kohast kontrollväärtust ning prognooside kohaselt suureneb see kuni 2012. aastani. Programmi kohaselt suurenes võla suhe SKPsse 44 %-lt SKPst 2008. aastal ligikaudu 66 %-le 2009. aastal. Selle suurenemise (+ 10 protsendipunkti) peamine põhjus oli esmane puudujääk. Siiski on märkimisväärne osa ka positiivsel lumepalliefektil (intressikulude suurenemine ja SKP negatiivne nominaalkasv) ning ebasoodsal võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajal. Programmis prognoositakse võla suhte jätkuvat järsku suurenemist, mis tipneb 2012. aastal ligikaudu 84 %-ga SKPst ja millele järgneb järkjärguline vähenemine programmiperioodi lõpuks (2014) tasemele 81 % SKPst, mis tuleneb esmase eelarveseisundi paranemisest, SKP tugeva nominaalkasvu eeldatavast taastumisest ja sularahavarude vabastamisest, mida praegu hoitakse ettevaatusabinõuna finantsturgude ebakindluse puhuks. Arvestades võimalikku vajadust anda pankadele olulisi täiendavaid kapitalisüste ja eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, kujuneb võla suhe programmis kavandatust tõenäoliselt vähemsoodsaks.

(10) Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasv jõuab järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni, maksutase taastub kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu, osutavad sellele, et programmis kavandatud eelarvestrateegia stabiliseeriks nominaalselt vaadatuna ja poliitikat täiendavalt muutmata võla suhte SKPsse 2020. aastaks.

(11) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest selgelt suurem, tulenedes peamiselt pensionikulude eeldatavast märkimisväärsest suurenemisest järgmistel kümnenditel. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioonis suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. On märgitud, et tulevaste pensionikulude osaliseks eelrahastamiseks on kogutud vara riiklikusse pensioni reservfondi. Programmis keskpikaks perioodiks juba ette nähtud suure esmase eelarvepuudujäägi vähendamine ja struktuurireformi meetmete rakendamine, sealhulgas selleks, et vähendada elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset kasvu, aitaks kahandada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aasta aruandes jätkusuutlikkuse kohta (4) olid hinnatud kõrgeteks. Programmi kohaselt alustatakse avaliku sektori pensionisüsteemi reformiga uute teenistusse astujate puhul 2010. aastal. Pärast seda põhineksid pensionimaksed pigem karjääri keskmisel palgal kui viimasel palgal ning samal ajal tõstetaks pensioniiga ühe aasta võrra 66 aastani. Elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemise piiramiseks on oluline viia ellu rohkem laiapõhjalisi reforme. Ametiasutused avaldasid 3. märtsil 2010 riikliku pensionisüsteemi raamistiku, milles on sätestatud pensionireformiga seotud kavad, sealhulgas riigipensioni saamiseks vajaliku pensioniea järkjärguline tõstmine praeguselt 65 aastalt 68 aastale 2028. aastaks (5).

(12) Iirimaa keskpika perioodi eelarveraamistikul on mõned puudused. Eelkõige see, et järgmiste aastate eelarve-eesmärke ja eeskätt kulupoolt saab käesolevale eelarveaastale järgnevate aastate eelarvetes muuta. Kogemused näitavad, et oodatust suurema (püsiva) tulu korral raskendab see asjaolu poliitikutel tasakaaluka eelarvepoliitika järgimist. Programmis tunnistatakse töökindla eelarveraamistiku olulisust ja juhitakse tähelepanu sellele, et hiljuti võeti 2009. aasta aprillis vastu võetud lisaeelarvega kasutusele kvantifitseeritud eesmärgid eelarveaastale järgnevate aastate konsolideerimispakettide puhul. Nagu eespool osutatud, siis stabiilsusprogrammis hilisemateks aastateks kehtestatud kvantifitseeritud eesmärgid ei tugine konkreetsetele meetmetele. Ilma täiendavaid üksikasju esitamata osutatakse programmis, et kaalutakse edasisi reforme, nagu näiteks mitmeaastaste siduvate assigneeringute sisseviimine jooksvate kulude puhul ning eelarve-eeskirjad, millega sätestatakse edasiste ootamatute tulude kasutamine puudujäägi vähendamiseks. Seoses lühemaajalise eelarveraamistikuga on eesmärkidest kõrvalekaldumise riski piiramiseks oluline eelarvekavade korrapärane läbivaatamine sagedamini kui kord aastas, kuigi ametiasutused avaldavad igakuiseid aruandeid keskvalitsuse tulude ja kulude arengu kohta.

(13) Eluasemeturu hinnakorrektsiooni taustal aset leidnud tulude järsk vähenemine ning üldine majanduslangus on välja toonud Iirimaa maksusüsteemi mõned puudused, nagu näiteks kitsas maksubaas ja suur sõltumine varadega seotud tehingute maksustamisest. Vajadus laiendada maksubaasi laiaulatusliku keskpika perioodi strateegia raames oli valitsuse poolt loodud maksustamisalase komisjoni 2009. aasta septembris avaldatud aruande üks põhisõnum. Kõnealust aruannet ning avaliku teenistuse kulutuste järelevalve rühma 2009. aasta juulis avaldatud aruandes esitatud soovitusi avaliku sektori kuluprogrammide parandamiseks võetakse programmi kohaselt arvesse valitsuse edasises eelarvestrateegias. Mõningaid soovitusi on võetud arvesse juba 2010. aasta eelarves, sealhulgas süsinikdioksiidimaksu kehtestamine. Eespool osutatud avaliku sektori pensionisüsteemi reformid koos programmi kohaselt kaalumisel olevate edasiste pensionireformidega parandaksid täiendavalt Iirimaa riigi rahandust.

(14) Programmis 2010. aastaks esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega. Võttes arvesse eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisega seotud riske, võib eelarvestrateegia alates 2011. aastast mitte vastata nõukogu soovitusele. Eelkõige tuleb aastate 2011–2014 eelarvepuudujäägi eesmärke toetada konkreetsete meetmetega ja tugevdada kogu perioodi kavasid, et piirata ebasoodsamast SKP kasvust tulenevaid riske ja kõrvalekaldeid kulude poolel. Programmis ette nähtud oluline tsükliline panus eelarve konsolideerimisse programmi lõpuaastatel, mis on kooskõlas programmis esitatud soodsa makromajandusliku stsenaariumiga, osutab sellele, et struktuurse eelarvepositsiooni keskmine tugevdamine aastas, mis on programmi kohaselt vajalik ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks, on nõukogu soovitatust (2 protsendipunkti SKPst) väiksem. See toetab järeldust, et ametiasutused peaksid olema valmis võtma täiendavaid meetmeid lisaks konsolideerimispakettides kavandatutele, juhul kui majanduskasv osutub programmis prognoositust väiksemaks. Kui kõnealuste riskidega piisavalt ei tegeleta ja konsolideerimiskavasid täielikult ei rakendata, võib eelarvestrateegia olla ebapiisav selleks, et valitsemissektori võla suhtarv hakkaks programmiperioodi lõpuks vähenema. Programmi konsolideerimisstrateegia range elluviimine, mis tugineb juba rakendatud olulistele meetmetele, oleks asjakohane ka arvestades kõrgeid riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, mis tulenevad nii elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavast muutusest keskpika perioodi jooksul kui ka võla prognoositud kiirest kasvust, ning tõenäolisest vajadusest anda täiendavat abi finantssektorile.

(15) Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavate andmete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (6). Artikli 126 lõike 7 kohases 2. detsembri 2009. aasta soovituses kutsus nõukogu valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Iirimaad üles ka andma kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusammude kohta aru ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Iirimaa osaliselt järgis seda soovitust. Eelkõige ei tugine programmiperioodi viimasteks aastateks kavandatud konsolideerimine ulatuslikele meetmetele.

Üldine järeldus on, et Iirimaa tegutses kiirelt ja sihikindlalt, et piirata valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist. Sellest hoolimata ning tugeva majanduslanguse tõttu suurenes 2009. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk veelgi, kuid programmi kohaselt peaks see 2010. aastal stabiliseeruma tasemel 11,6 % SKPst. Alates 2011. aastast nähakse programmis ette puudujäägi vähenemist alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2014. aastaks, mis on nõukogu määratud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Võla suhe saavutaks kõrgeima taseme 84 % SKPst 2012. aastal ning väheneks seejärel veidi. Eelarvetulemused võivad kogu programmiperioodil osutuda kavandatust halvemaks, mis on peamiselt tingitud järgmistest asjaoludest: i) pärast 2010. aastat kavandatud eelarve konsolideerimist ei toeta ulatuslikud meetmed ning konsolideerimismeetmed kuuluvad seoses järgnevate eelarvetega läbivaatamisele; ii) programmi makromajanduslik väljavaade pärast 2010. aastat on liiga optimistlik ja iii) 2010. aastal ning ka hiljem on ülekulude oht nii suur, et strateegia, mis tuleb alles välja töötada, peaks põhinema kulude piiramisel. See koos tõenäolise vajadusega võtta täiendavaid finantssektorit toetavaid meetmeid osutab, et ka võlasuhe võib osutuda programmis kavandatust kõrgemaks. Kuigi 2010. aasta kokkuhoiupaketi märkimisväärne maht on üldiselt kooskõlas nõukogu 2. detsembril 2009 esitatud soovitusega, on oluline tegeleda eespool osutatud riskidega ning selleks määratleda konsolideerimisstrateegia aluseks olevad meetmed ja võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, kui majanduskasv osutub programmis prognoositust aeglasemaks või kui esineb kõrvalekaldeid kuludes. Juba võetud meetmete põhjal usaldusväärse konsolideerimisstrateegia rakendamine, mida tuleks toetada tugevama eelarveraamistikuga, peaks kiirendama jätkusuutliku majanduskasvu taastamist. Selle saavutamise hõlbustamiseks on vaja taastada ka konkurentsivõime tootlikkuse kasvu suurendavate meetmete ja asjakohase palgapoliitika abil ning toetada uute töötute ümber- ja täiendõpet, et vältida nende muutumist pikaajalisteks töötuteks. Silmas pidades riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist on lisaks eelarve konsolideerimisele oluline ka pensionisüsteemi edasine reform. Edasised reformid võiksid põhineda 2010. aasta märtsi riiklikul pensionisüsteemi raamistikul.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja ka ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast 2. detsembri 2009. aasta soovitust, tervitab nõukogu juba rakendatud märkimisväärseid konsolideerimismeetmeid ja kutsub Iirimaad üles:

i) rangelt rakendama 2010. aasta eelarvet ja toetama järgnevateks aastateks kavandatud konsolideerimispakette konkreetsete meetmetega laiaulatusliku konsolideerimisstrateegia raames, et saavutada eelarvepositsiooni soovitatud tugevdamine keskmiselt 2 % aastas kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega, olles samal ajal valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid juhul, kui programmis esitatud makromajanduslik stsenaarium osutub soodsamaks artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist; vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusele, kasutama lisaks eelarvepositsiooni tugevdamisele ka mis tahes muid võimalusi, sealhulgas soodsamaid majandustingimusi, et kiirendada koguvõla suhte vähendamist kontrollväärtuse (60 % SKPst) suunas;

ii) parandama elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärse suurenemise ja ka võlakoorma edasise suurenemise taustal riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, rakendades täiendavaid pensionireformi meetmeid;

iii) kohandamist ohustavate riskide vähendamiseks muutma keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvamaks ja kogu aasta jooksul tähelepanelikult jälgima eelarve-eesmärkidest kinnipidamist.

Samuti kutsutakse Iirimaad üles esitama stabiilsusprogrammi järgmiste ajakohastatud versioonide ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse peatükis rohkem teavet meetodite ja ulatuslike meetmete kohta, mis toetavad programmiperioodi lõpuaastateks kavandatud konsolideerimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (7) (8)

2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 SKP reaalkasv (muutuse %) SP dets 2009 puudub –7,5 –1,3 3,3 4,5 4,3 4,0 KOM nov 2009 –3,0 –7,5 –1,4 2,6 puudub puudub puudub SP okt 2008 –1,4 –4,0 –0,9 2,3 3,4 3,0 puudub THHI inflatsioon (%) SP dets 2009 puudub –1,7 –1,2 1,0 1,7 1,8 1,8 KOM nov 2009 3,1 –1,5 –0,6 1,0 puudub puudub puudub SP okt 2008 3,1 0,5 1,5 1,8 1,8 1,8 puudub SKP lõhe (8) (% potentsiaalsest SKPst) SP dets 2009 0,0 –7,0 –7,6 –4,6 –2,2 –0,6 0,1 KOM nov 2009 (9) –0,1 –7,2 –7,8 –5,4 puudub puudub puudub SP okt 2008 0,5 –3,5 –4,1 –3,4 –1,6 –0,5 puudub Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes (% SKPst) SP dets 2009 puudub –2,0 0,6 1,2 1,6 1,6 1,3 KOM nov 2009 –5,1 –3,1 –1,8 –1,4 puudub puudub puudub SP okt 2008 –6,3 –4,2 –3,5 –3,4 –3,0 –2,8 puudub Valitsemissektori tulud (% SKPst) SP dets 2009 34,8 34,2 35,2 35,5 36,3 36,7 37,1 KOM nov 2009 34,9 34,4 34,4 33,8 puudub puudub puudub SP okt 2008 33,6 33,7 34,4 34,6 33,9 34,4 puudub Valitsemissektori kulud (% SKPst) SP dets 2009 42,0 45,9 46,8 45,5 43,5 41,5 40,0 KOM nov 2009 42,0 46,9 49,1 48,4 puudub puudub puudub SP okt 2008 39,9 43,3 43,4 41,0 38,7 37,0 puudub Valitsemissektori eelarve seisund (% SKPst) SP dets 2009 –7,2 –11,7 –11,6 –10,0 –7,2 –4,9 –2,9 KOM nov 2009 –7,2 –12,5 –14,7 –14,7 puudub puudub puudub SP okt 2008 –6,3 –9,5 –9,0 –6,4 –4,8 –2,6 puudub Esmane eelarveseisund (% SKPst) SP dets 2009 –6,1 –9,6 –8,8 –6,6 –3,4 –1 1 KOM nov 2009 –6,1 –10,2 –11,3 –10,6 puudub puudub puudub SP okt 2008 –5,2 –7,3 –6,4 –3,5 –1,7 0,7 puudub Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (8) (% SKPst) SP dets 2009 –7,2 –8,9 –8,6 –8,2 –6,3 –4,7 –2,9 KOM nov 2009 –7,1 –9,6 –11,5 –12,5 puudub puudub puudub SP okt 2008 –6,5 –8,1 –7,4 –5,0 –4,1 –2,4 puudub Struktuurne eelarveseisund (10) (% SKPst) SP dets 2009 –6,4 –9,3 –9,2 –8,2 –6,3 –4,7 –2,9 KOM nov 2009 –7,1 –10,1 –11,5 –12,5 puudub puudub puudub SP okt 2008 –6,2 –8,1 –7,4 –5,0 –4,1 –2,4 puudub Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) SP dets 2009 puudub 64,5 77,9 82,9 83,9 83,3 80,8 KOM nov 2009 44,1 65,8 82,9 96,2 puudub puudub puudub SP okt 2008 40,6 52,7 62,3 65,7 66,2 64,5 puudub Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2) Hinnangus võetakse arvesse eelkõige komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid ka muud teavet, mis on saadud hiljem.

(3) Sotsiaalkindlustusmaksete suurenemine kajastab 2009. aasta aprillis lisaeelarvega kehtestatud meetmete ülekanduvat positiivset mõju. Kategooria „muud tulud” suureneb tulenevalt valitsusele makstud keskpanga suuremast ülejäägist 2010. aastal võrreldes 2009. aastaga, panganduse tagatisskeemidest saadud suurenenud tuludest ning ka pensionivahendite ühekordsest ülekandmisest valitsemissektorile mahus 0,6 % SKPst 2010. aastal pärast sarnast tehingut 2009. aastal, millega kaasnesid tulud 0,4 % SKPst.

(4) Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta kutsus „nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ja lisaks kutsus „komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis peaks avaldatama 2012. aastal.

(5) Kõnealuseid reformikavasid ei ole võetud arvesse lõigu alguses esitatud elanikkonna vananemise hinnangulise mõju puhul.

(6) Eelkõige ei ole esitatud andmeid nominaalse efektiivse vahetuskursi, ELi SKP kasvu ja asjakohaste välisturgude kasvu kohta. Veelgi olulisem, et programmis esitatud tulude ja kulude prognoosid on tehnilise iseloomuga ja mitte eesmärgid.

(7) Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos tehti enne eelarve koostamist.

(8) Näitajad, mille puhul viidatakse 2008. aasta oktoobri stabiilsusprogrammile, on tegelikult võetud selle 2009. aasta jaanuari addendum’ist.

(9) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(10) Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2008–2011 on vastavalt 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % ja 0,0 %.

(11) Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on kõige viimase programmi põhjal 2009. aastal 0,4 % SKPst ja 2010. aastal 0,6 % SKPst (mõlemad on puudujääki vähendavad) ning komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt 2009. aastal 0,5 % SKPst (puudujääki vähendav).

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.