ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kõik.

Hõlmab geneetilist materjali (sperma ja embrüod, mis on pärit sellistelt loomadelt nagu veised, lambad, kitsed, hobused ja sead) ning määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 8 ja 9 osutatud 1. ja 2. kategooria loomseid kõrvalsaadusi.

Järgmised näited on loomsetest saadustest, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0511 10 – 0511 99 :

0511 10 00 (veisesperma).

0511 91 (tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest): kõik, kaasa arvatud kalamari ja -niisk kalakasvanduste jaoks, surnud loomad, loomsed kõrvalsaadused lemmikloomatoidu, ravimite ja muude tehniliste toodete valmistamiseks. Hõlmab grupi 3 surnud loomi, mis on mittesöödavad või inimtoiduks kõlbmatud, nt kiivrikuid ehk vesikirpe ja teisi karpvähilisi või lehtjalalisi, kuivatatud, akvaariumikalade toiduks; kaasa arvatud kalasööt.

ex 0511 99 10 (sooned ja kõõlused; toornahkade lõikmed ja muud samalaadsed jäätmed).

Määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punktis C 2 osutatud viisidel töötlemata nahkade puhul on vajalik ametlik kontroll, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3.

ex 0511 99 31 (toored looduslikud loomsed käsnad): kõik, kui need on ette nähtud inimtoiduks; kui ei, siis üksnes need, mis on ette nähtud lemmikloomatoiduks. Erinõuded muuks kui inimtoiduks kasutamiseks on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.

ex 0511 99 39 (v.a toored looduslikud loomsed käsnad): kõik, kui need on ette nähtud inimtoiduks; kui ei, siis üksnes need, mis on ette nähtud lemmikloomatoiduks. Erinõuded muuks kui inimtoiduks kasutamiseks on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.

ex 0511 99 85 (mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1): Hõlmab rubriigis 0511 10 nimetamata ja muude kui veiste embrüoid, munarakke, spermat ja geneetilist materjali. Hõlmab loomseid kõrvalsaadusi lemmikloomatoidu või muude tehniliste toodete valmistamiseks.

Hõlmab töötlemata hobusejõhvi, mesindustooteid, v.a mesindustoodete jaoks või tehniliseks otstarbeks ette nähtud mesilasvaha; hõlmab ka tehniliseks otstarbeks ette nähtud spermatseeti, grupi 1 mittesöödavaid või inimtoiduks mitte ette nähtud surnud loomi (näiteks koerad, kassid, putukad), loomse päritoluga materjali, mille põhiomadusi ei ole muudetud, ning inimtoiduks kasutatavat loomaverd, v.a kalaveri.
(10)

Rakendusmääruse (EL) 2019/626 artiklis 20 on osutatud nende kolmandate riikide ja nende piirkondade loetelule, kust on lubatud liitu tuua putukaid. Kõnealuses artiklis on käsitletud neid kolmandaid riike ja nende piirkondi, kust on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2283 (6) lubatud liitu tuua putukad, mis on loetletud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2470 (7). Rakendusmääruse (EL) 2019/626 artikliga 20 ei ole siiski ette nähtud, et tuleks konkreetselt nimetada need kolmandad riigid ja nende piirkonnad, kellele on selline luba antud. Seepärast on asjakohane viidata rakendusmääruse (EL) 2019/626 lisale, kus on sätestatud konkreetne loetelu nende kolmandate riikide ja nende piirkondade kohta, kust on lubatud selliseid putukaid liitu tuua. Selliste putukate liitu toomist kolmandatest riikidest ja nende piirkondadest tuleks lubada üksnes juhul, kui on esitatud piisavad tagatised selle kohta, et putukad vastavad määruse (EL) 2017/625 artikli 127 lõikes 3 ja delegeeritud määruse (EL) 2019/625 artiklis 4 sätestatud nõuetele.
b

Poolaasta

C

Punkti 4 alapunktide b, c ja d puhul: on kolm järgmist andmevälja valikulised ja välistavad üksteist: — <Poolaasta> — <Kvartal> — <Kuu> st kui on märgitud üks neist andmeväljadest, siis teisi andmevälju ei täideta

Väärtused võivad olla järgmised: 1 = esimene poolaasta; 2 = teine poolaasta.
(7)

Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku tollimaksude peatamist teatavate toodete puhul, mis on loetletud määruse (EL) nr 1387/2013 lisas. Seepärast tuleks nimetatud toodete puhul peatamised välja jätta. Lisaks ei saa vastavalt komisjoni 31. detsembri 2011. aasta teatisele ühepoolsete tariifide peatamise ja tariifikvootide kohta praktilistel põhjustel arvesse võtta tariifide peatamise või tariifikvootide taotlusi, kui hinnanguline saamata jääva tollimaksu summa on alla 15 000 euro aastas. Kehtivate peatamiste kohustusliku läbivaatamise käigus ilmnes, et määruse (EL) nr 1387/2013 lisas loetletud 70 toote puhul ei ulatu import kõnealuse piirmäärani. Seepärast tuleks nimetatud peatamised tühistada. Peale selle tuleks veel kolme toote puhul peatamine tühistada tulenevalt infotehnoloogiatoodetega kauplemise laiendamist käsitleva deklaratsiooni vormis lepingu (2) rakendamisest, selle lepinguga vähendati asjaomaste toodete tollimaksumäära nullini.
Märkida tavaliselt veose tarnimiseks kuluv aeg, võttes arvesse transpordiliiki ja vahemaad ning väljendatuna kas tundides (H) või päevades (D), millele järgneb kahekohaline arv (näiteks: H12 või D04). Koodile „H“ järgnev number on ≤ 24. Koodile „D“ järgnev arv peab olema väiksem maksimaalse veokestuse võimalikest väärtustest, mis II lisas koodide loetelus nr 13 on esitatud transpordiliigi koodi kohta, või nendega võrdne.

„R“, v.a juhul, kui sõnumi liik on „2 = ekspordi suhtes kasutatakse kohapealset tollivormistust“ või päritolukood on 8.

l

Päritolumärgistus

O

Lahtrisse võib märkida viite sertifikaadile: 1. teatavate veinide puhul, kui sellega tõendatakse kaitstud päritolunimetust või geograafilist tähist (KPN või KGT) ja aastakäiku või veiniviinamarjasorti (-sorte) kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 436/2009 (2) artiklitega 24 ja 31. Sertifikaadi sõnastus peab olema järgmine: „Käesolevaga tõendatakse, et kirjeldatud toode on valmistatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013 (3) ning selle alusel vastu võetud delegeeritud ja rakendusaktides sätestatud eeskirjadega.“ Kui tegemist on KPN- või KGT-tootega, lisatakse KPN- või KGT-toote nimi ja selle registreerimisnumber, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 607/2009 (4) artikliga 18. 2. teatavate piiritusjookide puhul, mille turustamine on seotud alkoholi kategooriaga või kategooriatega, geograafilise tähisega või toote vanusega, kooskõlas asjakohaste piiritusjooke käsitlevate liidu õigusaktidega (eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (5) artikliga 4, artikli 12 lõikega 3 ja artikliga 15 ning II lisaga). Sertifikaadi sõnastus peab olema järgmine: „Käesolevaga tõendatakse, et kirjeldatud toode/tooted on turustatud ja märgistatud vastavalt määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 4, artikli 12 lõike 3 ja artikli 15 ning kõnealuse määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuetele.“ 3. õlle puhul, mis on toodetud sellises väikeses iseseisvas õlletehases, nagu on määratletud nõukogu direktiivis 92/83/EMÜ, (6) ja millele sihtliikmesriigis taotletakse aktsiisimäära alandamist. Sertifikaadi sõnastus peab olema järgmine: „Käesolevaga tõendatakse, et kirjeldatud toode on valmistatud iseseisvas väikeses õlletehases.“ 4. etüülalkoholi puhul, mis on toodetud sellises väikeses piiritusetehases, nagu on määratletud direktiivis 92/83/EMÜ, ja millele sihtliikmesriigis taotletakse aktsiisimäära alandamist. Sertifikaadi sõnastus peab olema järgmine: „Käesolevaga tõendatakse, et kirjeldatud toode on valmistatud väikeses piiritusetehases.“
(1)

Selleks et kaitsta hariliku tuuni noori isendeid, on Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovituse 18–02 punktis 34 kehtestatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres püütud hariliku tuuni alammõõt. Kõnealusest alammõõdust väiksemat harilikku tuuni, mis on püütud püügi või kaaspüügina, sh sportlikuks või harrastuskalapüügiks mõeldud laevadega, on keelatud kõnealuse laeva pardal hoida, ümber laadida, transportida, säilitada, lossida, müüa, müügiks välja panna või pakkuda.
2)

Artikli 2 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Tariifikvooti hallatakse saabumise järjekorras teenindamise põhimõttel kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (*1) artiklitega 49–52 ja artikli 53 lõikega 1. Impordilitsentse ei nõuta. 2. Järjekorranumbrit 09.2201 kandvat tariifikvooti hallatakse üldkvoodina, mille suurus on 45 000 tonni ja mis hõlmab: a) nelja kvartaalset tariifi alamkvooti järjekorranumbri 09.2202 all; b) kahte kvartaalset tariifi alamkvooti järjekorranumbri 09.2203 all alates 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2020; c) nelja kvartaalset tariifi alamkvooti järjekorranumbri 09.2203 all alates 1. juulist 2020. Tariifikvooti saab kasutada ainult siis, kui kohaldatakse tariifi alamkvoodi järjekorranumbreid 09.2202 ja 09.2203. (*1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).“"
(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõike 3 punktile b on mitmed liikmesriigid esitanud komisjonile ja teistele liikmesriikidele toimikud teatavate ainete kohta, et lubada nende kasutamist ja kanda need määruse (EÜ) nr 889/2008 (2) I, II, VI ja VIII lisasse. Mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm (edaspidi „eksperdirühm“) ja komisjon vaatasid need toimikud läbi.
(6)

Hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid võib lubada liitu tuua kolmandatest riikidest või kolmandate riikide territooriumide osadest, millest on lubatud hobuslasi sisse tuua, tingimusel et saadetis on lähetatud direktiivi 92/65/EMÜ artikli 17 lõike 3 punkti b kohaselt loetletud seemendusjaamast või spermasäilituskeskusest ning sellega on kaasas veterinaarsertifikaat. Rakendusmääruse (EL) 2018/659 I lisast tuleneb, et Barbadoselt, Bermudalt, Boliiviast ja Türgist pärit sperma liitu sissetoomine on lubatud. Nendel riikidel ei ole siiski heakskiidetud seemendusjaamu. Seepärast tuleks kõnealuse määruse I lisa parandada nii, et nendest riikidest pärit hobuslaste sperma liitu sissetoomine ei ole lubatud enne, kui vähemalt üks seemendusjaam on heaks kiidetud.
(2)

EMP ühiskomitee otsuses nr 140/2001 on sätestatud tollimaksu nullmäär, mis kehtib suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega vee suhtes, mis on liigitatud CN-koodi 2202 10 00 alla, ning muude mittealkohoolsetele jookidele suhtes, mis ei sisalda rubriikidesse 0401–0404 kuuluvaid tooteid ega rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu ning on liigitatud CN-koodide 2202 91 00 ja 2202 99 alla.
(10)

Kuna käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjad on omavahel põimunud ja neid kohaldatakse koos, on asjakohane, et need sätestatakse ühe aktiga, mitte erinevate õigusaktidega, millel on palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht.
5)

„SepNep“ (ingl k SepNep) – traallaudadega traal, mis: — koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm, — on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm ning — võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.
(20)

Uues ühises soovituses pakutakse välja pikendus ellujäämismääral põhinevale erandile ICESi 7a–7k rajoonis atlandi merilesta jaoks, mis on püütud piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ja mille pikkus on maksimaalselt 24 meetrit ning millega püütakse kala kuni 12 meremiili kaugusel rannikust lühiajaliselt, st mitte üle 1,5 tunni jooksul, ja piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse ülesveetavaid võrgutrosse või merepõhjaorganismide väljalaske paneeli. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Need andmed esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (13) et teaduslikud andmed on hea kvaliteediga. Sellegipoolest märkis STECF, et andmed ei hõlma kõiki asjaomaseid liikmesriike ja et selle püügitegevuse korral sõltub ellujäämus paljudest teguritest ning on vägagi varieeruv. STECF märkis, et atlandi merilesta eluvõimelisuse kohta esitati uusi tõendeid, mis pärinesid Inglismaa edelapüügipiirkonna piimtraalpüügil saagi vette tagasi laskmise punktist. Liikmesriigid on välja töötanud kolmeaastase projekti, mille eesmärk on saada atlandi merilesta kohta vahetult kogutud ellujäämismäära hinnanguid ICESi 7d, 7f ja 7 g rajoonides, kuid 7h, 7j ja 7k rajoonid on katmata. Kõnealuse projektiga aidatakse kaasa tegevuskava eesmärkide saavutamisele ja soovitatud erandi hindamiseks vajalike tõendite kogumisele. STECF märkis, et liikmesriigid peaksid kirjeldama, kuidas soovitatud erand on seotud atlandi merilesta varude kaaspüügi vähendamise kavaga ICESi 7h, 7j ja 7k rajoonis. Sellistel asjaoludel peaks ICESi 7h, 7j ja 7k rajoonis atlandi merilesta suhtes kehtestatud erand piirduma ühe aastaga, et võimaldada veel andmeid koguda, ning liikmesriikidelt tuleks nõuda asjakohaste andmete esitamist, mille alusel saaks STECF täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon erandi põhjendatuse läbi vaadata. Kõnealust erandit võib seega ICESi 7h, 7j ja 7k rajoonis atlandi merilesta suhtes kohaldada 31. detsembrini 2020 ning asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020.
(9)

Railaste ellujäämismäära uurimisel ilmnes, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam. Lisaks näib teaduslik arusaam kõnealuse liigi ellujäämismustritest vähem selgena. Liikmesriigid esitasid tõendid käguraide eluvõimelisuse ja otsese tagasiheite ellujäämuse kohta. STECF vaatas need tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (9) et andmed tõendavad käguraide eluvõimelisuse kõikuvust, kuid andmed ei esinda kaubanduslikke püügitingimusi ega välista seda, et kägurai ellujäämus on nullilähedane. Seepärast tuleks kõnealust erandit lubada üksnes kaheks aastaks ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud käguraide puhul ja üheks aastaks ICESi 8. alapiirkonnas traalidega püütud käguraide puhul. Võimalikult kiiresti tuleks kokku koguda käimasolevate uuringute tulemused ja välja töötada paremad ellujäämust soodustavad meetmed ning esitada need STECFile hindamiseks niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 1. maiks 2020 ICESi 8. alapiirkonnas traalidega püütud käguraide puhul ning hiljemalt iga aasta 1. maiks ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud käguraide puhul.
7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt: a) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Kohasel juhul võib haldusnõukogu koosolekutele kutsuda osalema kõrgetasemelisi esindajaid rahvusvahelistest finantsorganisatsioonidest, mille tegevus on otseselt seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannetega, nagu need on sätestatud artikli 3 lõikes 2, või Euroopa Parlamendi presidenti või Euroopa Parlamendi esindajat makrotasandi usaldatavuspoliitika valdkonnas liidu õigusega seotud teemade puhul.“; b) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös võivad osaleda ka kõrgetasemelised esindajad kolmandate riikide asjassepuutuvatest ametiasutustest, kui see on oluline liidule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu võib kehtestada korra, milles määratakse eelkõige kindlaks nende kolmandate riikide Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid. Kõnealuse korraga võidakse ette näha, et kolmas riik on haldusnõukogus üksikjuhtumipõhiselt vaatlejana esindatud, ent seda ainult liidule oluliste küsimuste puhul, välja arvatud kõik juhtumid, kus võidakse arutada konkreetsete finantsasutuste või liikmesriikide olukorda.“; c) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Koosoleku arutelu on konfidentsiaalne. Haldusnõukogu võib otsustada avalikustada teabe oma arutelude kohta, järgides kohaldatavaid konfidentsiaalsusnõudeid ja tehes seda viisil, mis ei võimalda haldusnõukogu üksikute liikmete või üksikute asutuste identifitseerimist. Samuti võib haldusnõukogu otsustada korraldada pärast oma koosolekuid pressikonverentse.“
2.

Bocksbeutel ehk Cantil : a) tüüp: lühikese kaelaga klaaspudel, mis on otsevaates ümmargune, kuid külgvaates lame; põhja ja pudeli ristlõige on kõige kumeramas punktis ellipsikujuline: — ellipsikujulise läbilõike pikkade ja lühikeste telgede suhe on 2:1; — ümara kereosa ja silindrilise kaela suhe on umbes 2,5:1; b) seda tüüpi pudel on ette nähtud järgmiste veinide jaoks: i) Saksa veinid, mis kannavad järgmisi kaitstud päritolunimetusi: — Franken; — Baden: — mis on pärit Taubertalist ja Schüpfergrundist; — mis on pärit Baden-Badeni kohaliku haldusüksuse järgmistest osadest: Neuweier, Steinbach, Umweg ja Varnhalt; ii) Itaalia veinid, mis kannavad järgmisi kaitstud päritolunimetusi: — Santa Maddalena (St. Magdalener); — Valle Isarco (Eisacktaler), mis on valmistatud sortidest ’Sylvaner’ ja ’Müller-Thurgau’; — Terlaner, mis on valmistatud sordist ’Pinot bianco’; — Bozner Leiten; — Alto Adige (Südtiroler), mis on valmistatud sortidest ’Riesling’, ’Müller-Thurgau’, ’Pinot nero’, ’Moscato giallo’, ’Sylvaner’, ’Lagrein’, ’Pinot blanco’ (Weissburgunder) ja ’Moscato rosa’ (Rosenmuskateller); — Greco di Bianco; — Trentino, mis on valmistatud sordist ’Moscato’; iii) Kreeka veinid: — Agioritiko; — Rombola Kephalonias; — Kefalonia saare veinid; — Parose saare veinid; — Peloponnesose kaitstud päritolunimetusega veinid; iv) Portugali veinid: — roosad veinid ja ülejäänud kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega veinid, mille puhul on võimalik tõestada, et need on enne päritolunimetuse või geograafilise tähise tunnustamist nõuetekohaselt ja traditsiooniliselt villitud cantil-tüüpi pudelitesse.
(2)

Määruse (EÜ) nr 607/2009 kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja tühistamise menetlused on praegu keerulised, koormavad ja aeganõudvad. Määrus (EL) nr 1308/2013 on tekitanud õigusliku vaakumi, eelkõige seoses menetlusega, mida tuleb järgida tootespetsifikaatide muutmise taotluste puhul. Veinisektori päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitlevad menetluseeskirjad on vastuolus toiduainete kvaliteedikavade, piiritusjookide ja aromatiseeritud veinide suhtes kohaldatavate liidu õiguse eeskirjadega. See tekitab ebakõla viisis, kuidas kõnealuse kategooria intellektuaalomandi õigusi rakendatakse. Nende erinevuste käsitlemisel tuleks võttes arvesse intellektuaalomandi kaitse õigust, mis on kehtestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 lõikes 2. Seepärast tuleks käesoleva määrusega asjaomaseid menetlusi selgitada, lihtsustada, täiendada ja ühtlustada. Menetluste puhul tuleks võimalikult palju võtta eeskujuks põllumajandustoodete ja toiduga seotud intellektuaalomandiõiguste kaitset käsitlevaid tõhusaid ja hästi kontrollitud menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1151/2012, (6) komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 664/2014 (7) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 668/2014, (8) samuti peaksid menetlused olema kohandatud veinisektori eripäraga arvestamiseks.
3c310

—

Metioniini hüdroksüanaloog ja selle kaltsiumsool

Söödalisandi koostis Metioniini hüdroksüanaloogi ja metioniini hüdroksüanaloogi kaltsiumsoola preparaat, mille metioniini hüdroksüanaloogi miinimumsisaldus on 88 % ja kaltsiumi miinimumsisaldus on 8 %. Toimeainete kirjeldus metioniini hüdroksüanaloog: IUPACi nimetus: 2-hüdroksü-4-(metüültio)butaanhape CASi number 583-91-5 Keemiline valem: C5H10O3S Metioniini hüdroksüanaloogi kaltsiumsool: IUPACi nimetus: 2-hüdroksü-4-(metüültio)butaanhape, kaltsiumsool CASi number 4857-44-7 Keemiline valem: (C5H9O3S)2Ca Analüüsimeetod (1) Metioniini hüdroksüanaloogi määramine söödalisandis: — titrimeetria, redoksreaktsioonile järgnev potentsiomeetriline tiitrimine. Eelsegus, segasöödas ja söödamaterjalides sisalduva metioniini hüdroksüanaloogi määramine: — kõrgefektiivne vedelikkromatograafia ja fotomeetriline määramine (HPLC-UV). Kaltsiumi üldsisalduse määramine söödalisandis: — aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869) või — induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510) või — induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria rõhu all lagundatud proovist (ICP-AES) (EN 15621).

Kõik loomaliigid

—

—

—

1. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte, võttes eelkõige arvesse, et tegemist on nahka ja silmi söövitava ainega. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas kaitseprille ja -kindaid. 2. Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. 3. Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud: metioniini hüdroksüanaloogi sisaldus. 4. Sellise söödamaterjalide ja segasööda märgistus, millesse söödalisand on lisatud, sisaldab söödalisandeid käsitleva teabe loetelu seoses järgmisega: — söödalisandi nimetus, — lisatud metioniini hüdroksüanaloogi kogus.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. aprilli 2018. aasta (2) ja 19. aprilli 2018. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Escherichia coli NITE BP-02186 ja Corynebacterium glutamicum KCCM 10741P abil saadud L-arginiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et asjakohaste kaitsemeetmete võtmise korral on see kasutajatele ohutu.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 1. detsembri 2015. aasta, (2)5. juuli 2017. aasta (3) ja 5. juuli 2018. aasta (4) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda illiidi-montmorilloniidi-kaoliniidi looduslikust segust preparaat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutuseamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus sideaine ja paakumisvastane aine. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(39)

Sellega seoses tuletatakse kõigepealt meelde, et komisjon analüüsis põhjalikult 28 tootekategooria impordimahtusid ajavahemikul 2013–2017 (võttes arvesse impordi arengusuundumusi uurimisperioodil, mitte ei võrrelnud üksnes lõpptulemusi) ning et komisjon analüüsis ka impordi arengut hiliseimal perioodil. Selle alusel on komisjon eelnevalt välja jätnud mõned tootekategooriad, mille import ei suurenenud ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini. Peale selle järeldas komisjon, nagu punktides 33, 35 ja 36 selgitatakse, et impordi absoluutne maht oli ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini kasvanud 71 % üldiselt ning tooteperedes 60 % – 97 %. Lisaks näitab ka Eurostati statistika, et import kasvas 2013.–2015. aastal 45 % ning et see järsk kasv jätkus kuni hiliseima perioodini, moodustades kokku 71 %. Sarnast trendi võib näha ka impordi suhtelise kasvu osas. Eelnevast lähtuvalt leiab kinnitust, et impordi kasv oli kohtupraktikas täpsustatud tähenduses järsk ja äkiline. Kasvu ulatust arvestades leiab kinnitust ka see, et kasv oli oluline. Mis puutub selle hiljutisse olemusse, siis märgib komisjon, et puudub konkreetne õiguspraktika sõna „hiljutine“ tõlgendamise kohta. Apellatsioonikogu on tõlgendanud ainult nõuet, et liige võib taotleda kaitsemeedet ainult juhul, kui toodet imporditakse suurenenud kogustes. Seda tõlgendati nii, et impordi kasv peab olema piisavalt hiljutine, et põhjustada olulist kahju või tekitada selle ohtu (16). Komisjon kinnitas, et impordi kasv, võttes arvesse ajavahemiku 2013–HP või isegi 2015–HP arengusuundumusi, oli piisavalt hiljutine, et põhjustada olulist kahju või selle ohtu. Seega lükkas komisjon tagasi eespool toodud väited impordi kasvu puuduliku kvalifitseerumise kohta.