Nõukogu määrus (EÜ) nr 1824/2001,

12. september 2001,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja Taiwanist saadetud või sealt pärinevate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes ning teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja Taiwanist saadetud või sealt pärinevate korduvtäidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 6,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. VARASEMAD MENETLUSED JA KEHTIVAD MEETMED

(1) Nõukogu kehtestas 1991. aastal määrusega (EMÜ) nr 3433/91 [2] muuhulgas 16,9 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "Hiina") pärinevate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate (edaspidi "ühekordselt täidetavad tulemasinad") impordi suhtes.

(2) 1995. aastal asendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/95 [3] esialgne väärtuseline tollimaks 0,065 eküü suuruse koguselise tollimaksuga tulemasina kohta.

(3) Meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tulemusena laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/1999 [4] eespool nimetatud meetmeid a) Taiwanist pärinevate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordile ning b) teatavate Hiinast pärinevate või Taiwanist saadetud või sealt pärinevate korduvtäidetavate tulemasinate impordile, mille ühe ühiku vaba netoväärtus ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist on väiksem kui 0,15 eurot.

B. KÄESOLEV UURIMINE

1. Läbivaatamistaotlus

(4) Pärast seda, kui avaldati teadaanne [5] nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/95, mille reguleerimisala on laiendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/1999, kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude (edaspidi "kehtivad meetmed") eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon taotluse kõnealused kehtivad meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 11 lõike 2 alusel uuesti läbi vaadata.

(5) Taotluse esitas 2. veebruaril 2000 Euroopa Tulemasinatootjate Föderatsioon (European Lighters Manufacturers Federation, edaspidi "ELMF" või "taotleja") selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa ühenduses toodetavatest ühekordselt täidetavatest tulemasinatest (edaspidi "taotluse esitanud ühenduse tootjad").

2. Algatamisteade

(6) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise [6] kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

3. Uurimisperiood

(7) Dumpingu ja kahju jätkumist ja/või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni 31. märtsini 2000 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju jätkumise ja/või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1996 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "vaatlusperiood").

4. Uurimisega seotud isikud

(8) Komisjon andis ametlikult teada läbivaatamise algatamisest ühenduse tootmisharule, Hiina eksportijatele ja tootjatele ning nende esindajatele, Hiina ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Kõigile kõnealustele isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid, saatis komisjon küsimustiku. Lisaks sellele võeti ühendust võrdlusriigi tootjaga, kellele samuti saadeti küsimustik. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist.

(9) Küsimustikule vastasid taotluse esitanud ühenduse tootjad. Lisateavet saadi ühelt taotlust mitteesitanud ühenduse tootjalt, kes ei vaidlustanud menetlust.

(10) Hiina eksportivad tootjad ei vastanud komisjoni küsimustikule ega teinud uurimise käigus koostööd.

(11) Nendest 72 sõltumatust importijast ja kasutajast, kellega võeti ühendust, vastas küsimustikule ainult 13, väites et ei ole importinud Hiinast pärit vaatlusalust toodet või on selle importimise lõpetanud. Nendest 13 importijast kaks vastasid küsimustiku kõikidele küsimustele.

5. Saadud teabe kontrollimine

(12) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et otsustada, kas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumine või kordumine on tõenäoline ning kas meetmete jätkuv rakendamine on vastuolus ühenduse huvidega või ei. Kontrollkäike tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a) ühenduse tootjad:

BIC SA, Clichy Cedex, Prantsusmaa,

Flamagas SA, Barcelona, Hispaania,

Tokai Europe GmbH, Mönchengladbach, Saksamaa,

Swedish Match Lighter BV, Assen, Madalmaad;

b) võrdlusriigi tootjad:

Swedisch Match Philippines INC., Manila, Filipiinid;

c) ühenduses asuvad sõltumatud importijad:

Daalgo, SL, Valencia, Hispaania.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(13) Vaatlusalune toode on sama toode nagu esialgses uurimises, st CN-koodi 96131000 (TARICi kood 96131000*19) [7] alla kuuluvad gaasitoitega ühekordselt täidetavad tulemasinad.

(14) Nagu varasematest uurimistest nähtub, on kindlaks tehtud, et ühekordselt täidetavad tulemasinad, mida toodavad ja müüvad taotluse esitanud ühenduse tootjad, ning Hiinast imporditud tulemasinad on igas suhtes identsed või neil on vähemalt samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning et nende kasutusotstarbes ei ole erinevusi. Sama kehtib ka võrdlusriigina kasutatud Filipiinidel toodetud ja müüdud tulemasinate kohta. Seetõttu vaadeldakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

D. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Sissejuhatavad märkused

(15) Allpool esitatud järelduste puhul dumpingu kohta tuleks silmas pidada asjaolu, et Hiina eksportivad tootjad ei teinud uurimises koostööd, mistõttu tuli järelduste tegemisel algmääruse artikli 18 kohaselt tugineda kättesaadavatele faktidele, st Eurostati andmetele ja Hiina ekspordikaubanduse andmetele. Esialgse uurimise ajal oli vaatlusaluse impordi turuosa märkimisväärselt suur, moodustades umbes 11 % ühenduse kogutarbimisest. Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist vähenes turuosa 1995. aastal 9 %-ni ja seejärel veelgi märgatavamalt, olles uurimisperioodil umbes 1,3 %.

2. Dumpingu jätkumise tõenäosus

a) Võrdlusriik

(16) Vastavalt kehtivatele meetmetele kohaldatakse kõikide Hiinast pärinevate ühekordselt täidetavate tulemasinate importimisel ühendusse ühtset üleriigilist tollimaksu. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 rakendas komisjon sama metoodikat nagu esialgses uurimises. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajandusriigis (edaspidi "võrdlusriik") saadud teabe alusel.

(17) Esialgses uurimises oli võrdlusriigiks Tai. Järgmises uurimises kasutati võrdlusriigina Filipiine, sest Tai tootjad keeldusid koostööd tegemast ja leiti, et Filipiinid on oma siseturu suuruse ja avatuse ning osade ja komponentide kättesaadavuse tõttu võrdlusriigina sobiv ja mõistlik valik. Seepärast soovitati meetmete aegumise läbivaatamise algatamise teates valida normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigiks jälle Filipiinid. Kuna leiti, et varasema läbivaatamisega seotud uurimise tulemused veel kehtivad, sest ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi võrdlusriigi valiku kohta ja Filipiinide tootja, kellega ühendust võeti, nõustus tegema tihedat koostööd, peeti algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt mõistlikuks, et vaatlusaluse toote normaalväärtuse kehtestamisel Hiina jaoks sobivad võrdlusriigiks Filipiinid.

b) Normaalväärtus

(18) Kõigepealt tehti kindlaks, et Filipiinide tootja on müünud toodet siseturul piisavas koguses, mistõttu peetakse seda tüüpiliseks algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses;

(19) Seejärel uuriti, kas algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt saab koostööd tegeva Filipiinide tootja omamaist müüki sõltumatutele klientidele pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügiks. Leiti, et uurimisperioodil toimunud omamaise müügi kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui kaalutud keskmine ühikuhind ja et ühikuhinnast madalama hinnaga toimunud üksikute müügitehingute maht oli väiksem kui 20 % müügist, mille alusel määratakse kindlaks normaalväärtus; seetõttu leiti, et omamaine müük on toimunud tavapärase kaubandustegevuse raames.

(20) Seega määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 kindlaks hinna alusel, mida koostööd tegeva Filipiinide tootja sõltumatu omamaine klient maksis või pidi maksma uurimisperioodil tavapärases kaubandustegevuses, st kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi kaalutud keskmise mudelihinna alusel, olenemata sellest, kas müük oli tasuv või mitte.

c) Ekspordihind

(21) Et Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tuli ühendusse eksportimist käsitlevad järeldused teha kättesaadavate andmete alusel vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks dokumenteeritud pakkumiste alusel, sest neis esitatud hinnatase vastas Hiina ekspordikaubanduse andmetele.

d) Võrdlus

(22) Õiglase võrdluse huvides ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse transpordi- ja krediidikulude erinevusi, mis leiti mõjutavat hindu ja nende võrreldavust.

e) Dumpingumarginaal

(23) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi Filipiinide tehasehinnal põhinevat kaalutud keskmist normaalväärtust Hiina tehasehinnal põhineva kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Eespool nimetatud võrdlus näitas väga märkimisväärse dumpingu olemasolu. Täheldatud dumpingumarginaal oli oluliselt suurem kui varasemates uurimistes tuvastatud 80,3 %.

(24) Uurimisest ei selgunud ühtki põhjust, miks dumping peaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaduma või vähenema. Seetõttu jõuti järeldusele, et dumpingu kordumine on tõenäoline. Kuid et uurimisperioodil oli Hiinast pärit import väike, peeti asjakohaseks uurida ka seda, kas dumping võib ekspordimahtude suurenemise puhul korduda, kui kehtivad meetmed tunnistataks kehtetuks.

3. Dumpingu kordumise tõenäosus

(25) Märkimisväärsetes kogustes dumpingu kordumise tõenäosuse uurimisel hinnati järgmisi tegureid: dumpingu olemasolu ja meetmetest kõrvalehoidmise tagamaad, tootmise ja tootmisvõimsuse rakendamise areng Hiinas ning Hiina ülemaailmse tulemasinaekspordi areng.

a) Dumpingu olemasolu ja meetmetest kõrvalehoidmise tagamaad

(26) Varasemates uurimistes täheldati kõrget dumpingumarginaali. Käesoleva läbivaatamise käigus korraldatud uurimine näitab, et dumpingut ei ole kõrvaldatud ja see on varasemate uurimiste jooksul täheldatust isegi oluliselt suurem.

(27) Peale selle on teada, et kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest on kõrvale hoitud. See saavutati toodete ümberlaadimisega Taiwanis ja muutmisega ainult selleks, et hoiduda dumpinguvastase tollimaksu tasumisest. Sellest tulenevalt laiendati 1999. aastal meetmeid Taiwanist pärit impordile ja teatavate Hiinast pärinevate korduvtäidetavate tulemasinate impordile, nagu on sätestatud põhjenduses 3.

(28) Meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise tulemused ja praegu Hiinast ühendusse imporditavad vaatlusaluse toote suhteliselt väiksed kogused näivad viitavat sellele, et kuigi Hiina eksportivatel tootjatel oli jätkuvalt suur huvi müüa tooteid ühenduses, ei suutnud nad ühenduse turul konkureerida oma toodetega, kasutamata dumpinguhinda.

b) Tootmise ja tootmisvõimsuse rakendusastme areng Hiinas

(29) Et Hiina eksportivad tootjad ei teinud komisjoniga koostööd, pärinevad ainsad andmed Hiina tulemasinate omamaise toodangu ja tarbimise kohta taotlejalt, kes esitas need läbivaatamistaotluses uurimise ajal. Kuigi olemasolevaid andmeid ei olnud võimalik sõltumatute allikatega kinnitada, ei leitud ühtki põhjust neid tagasi lükata.

(30) Üksnes tulekiviga tulemasinaid arvatakse Hiinas toodetavat 2,5 miljardit tükki, mida on üle kahe korra rohkem vaatlusaluse toote omamaisest tarbimisest, mis hinnatakse olevat 1,2–1,4 miljardit ühikut, kaasa arvatud elektrontulemasinad, mis vaatlusaluse toote hulka ei kuulu. Kui võrrelda kõnealuseid arve Hiina ekspordistatistikaga (vt põhjendus 33), on need siiski selgelt alahinnatud.

(31) Interneti kodulehekülje www.globalsources.com esitatud andmete kohaselt on Hiinas 786 sigaretisüütaja tarnijat, kellest 140 müüvad ühekordselt täidetavaid tulemasinaid ja 161 korduvtäidetavaid tulemasinaid. Omaenda andmetel suurima tulemasinatootja toodangu kuumaht on 45 miljonit tulemasinat. Lisaks sellele väidavad 20 teadaolevalt suurimast äriühingust kolm, et nemad toodavad või suudavad toota aastas 1 miljard tulemasinat, s.o pisut vähem kui ühenduse korduv- või ühekordselt täidetavate tulemasinate kogutarbimine.

(32) Järelikult võimaldavad Hiinas olemasolev tohutu tootmisvõimsus ja sealse siseturu suurus Hiina eksportivatel tootjatel minna eriti sujuvalt üle ühelt turult ja tooteliigilt teisele turule ja tooteliigile. Seetõttu on kõnealused tootjad võimelised kiiresti suurendama toodangut ja suunama selle mis tahes eksporditurule, sealhulgas ühenduse turule, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.

c) Hiinast kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi areng

1. Ekspordi suurenemise üldsuundumus

(33) Hiina ekspordikaubanduse andmete põhjal on kindlaks tehtud, et Hiina ülemaailmne eksport suurenes 1,9 miljardilt ühekordselt täidetavalt tulemasinalt ja 0,2 miljardilt korduvtäidetavalt tulemasinalt 1996. aastal vastavalt 2,7 ja 0,7 miljardini 2000. aastal;

(34) Lisaks sellele täheldati märkimisväärset hinnalangust, nimelt langes ajavahemikus 1996. aastast kuni 2000. aastani ühekordselt täidetavate tulemasinate hind 0,06 USA dollarilt 0,03 dollarini ja korduvtäidetavate tulemasinate hind 0,31 USA dollarilt 0,14 dollarini.

2. Hiina ekspordi võimalik ümbersuunamine kolmandates riikides kehtestatud piirangute tõttu

(35) Kättesaadava teabe kohaselt on Kanada ja Ameerika Ühendriigid ohutusega seotud kaalutlustel kehtestanud Hiina tulemasinate impordi piirangud. Ameerika turg on suletud tulemasinatele, mis ei ole laste suhtes turvalised ja 1999. aasta lõpus keelustas Kanada ohutusega seotud põhjustel Aasia tulemasinate impordi. Sellest nähtub, et Hiina eksportivad tootjad on sunnitud leidma alternatiivseid eksporditurge.

3. Hiina eksport teistele tüüpilistele eksporditurgudele

(36) On oluline märkida, et pärast seda, kui nõukogu oli 1995. aastal kehtestanud dumpinguvastased tollimaksud, tungisid Hiina eksportivad tootjad kergesti muudele suurtele turgudele, näiteks Indoneesiasse, ning sellistele pisut väiksematele turgudele nagu Venemaa ja Jaapan, kohaldades samasuguseid madalaid hindu nagu ühenduseski.

4. Järeldus

(37) Uurimine on selgelt näidanud, et kuigi uurimisperioodil imporditi Hiinast ühendusse suhteliselt vähe ühekordselt täidetavaid tulemasinaid, oli kõnealuse impordi puhul tuvastatud dumping isegi suurem varasemate uurimiste käigus tuvastatud dumpingust.

(38) Uurimine on näidanud ka seda, et Hiina ühekordselt täidetavate tulemasinate ekspordi maht ühendusse saavutaks kõige tõenäolisemalt märkimisväärse taseme, kui kehtivad meetmed tunnistataks kehtetuks. Sellisele järeldusele jõuti, arvestades Hiinas olemasolevat märkimisväärset rakendamata tootmisvõimsust ja meetmetest kõrvalehoidmise tuvastatud astet. See osutab Hiina eksportivate tootjate jätkuvalt suurele huvile müüa tooteid ühendusse.

(39) Jõuti ka järeldusele, et selline oluliselt kasvanud eksport ühendusse toimuks tõenäoliselt dumpinguhinnaga. Sellele viitavad Hiinast muude tähtsamate kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi madalad hinnad. On ebatõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suudaksid taastada märkimisväärse ekspordi ühendusse ilma samasuguseid madalaid ekspordihindu kohaldamata, eelkõige seetõttu, et praegune eksport ühendusse, kuigi mitte suuremahuline, toimub juba dumpinguhinnaga.

(40) Kokku võttes on ülimalt tõenäoline, et kui meetmed tunnistataks kehtetuks, taastub Hiinast pärit import ühendusse olulises koguses ja märkimisväärselt madala dumpinguhinnaga.

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

(41) Taotluse esitanud ühenduse tootjate toodang moodustab umbes 95 % ühenduses toodetavatest ühekordselt täidetavatest tulemasinatest, mistõttu moodustavad nemad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Üht ühenduse tootjat ei käsitletud ühenduse tootmisharu osana, sest tema ei teinud täiel määral koostööd, vaid andis ainult konkreetset teavet, mis oli vajalik ühenduse ühekordselt täidetavate tulemasinate tarbimise kindlaksmääramiseks.

F. ÜHENDUSE TURUOLUKORRA ANALÜÜS

1. Üldmärkus

(42) Selleks et tagada suundumuste võrreldavus aastate kaupa, rakendati kõiki 15 kuu pikkuse uurimisperioodi jooksul uuritud parameetreid, korrutades kontrollitud andmeid 12/15ga.

2. Tarbimine ühenduse turul

(43) Vaatlusaluse toote ilmne tarbimine ühenduses määrati kindlaks järgmiste asjaolude põhjal:

- ühenduse tootmisharu müüdud ja tema enda toodetud ühekordselt täidetavate tulemasinate arv,

- taotlust mitteesitanud ühenduse tootja müüdud ühikute arv,

- Hiinast Eurostati andmeil ühendusse imporditud ühekordselt täidetavate tulemasinate arv,

- kõikidest muudest kolmandatest riikidest Eurostati andmeil ühendusse imporditud ühekordselt täidetavate tulemasinate arv.

(44) Selle põhjal vähenes ühekordselt täidetavate tulemasinate tarbimine ühenduse turul 873 miljonilt ühikult 1996. aastal 770 miljoni ühikuni uurimisperioodil. Ajavahemikus 1996. aastast 1998. aastani vähenes tarbimine 14,3 % ning seejärel suurenes 1999. aastal ja uurimisperioodi jooksul. Ühenduse tarbimine vähenes vaatlusperioodi jooksul kokku 11,8 %.

Ühenduse tarbimine

Allikad:

ühenduse tootmisharu ja ühe muu ühenduse tootja vastused küsimustikule, Eurostati andmete põhjal ekstrapoleeritud näitajad.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Maht (miljonit ühikut) | 872,881 | 785,833 | 747,784 | 761,478 | 769,551 | |

1996 = 100 | 100,0 | 90,0 | 85,7 | 87,2 | 88,2 | –11,8 |

(45) Kõnealused arvud on siiski alahinnatud, kuna need ei hõlma teatavaid korduvtäidetavaid tulemasinaid, mille tarbimine 1997. aastal ulatus kuni 153 miljoni ühikuni ja uurimisperioodil kuni 104 miljoni ühikuni.

3. Hiinast pärit impordi areng

a) Impordi mahud ja turuosad

(46) Et 1995. aastal kehtestati ühiku pealt 0,065 eküü suurune koguseline tollimaks, on impordinäitajad esitatud samuti kõnealuse aasta kohta ja suundumused on arvutatud vastavalt sellele. Ajavahemikus 1995. aastast kuni uurimisperioodini vähenes import peaaegu 80 miljonilt ühikult vähem kui 10 miljoni ühikuni. Vastavalt sellele vähenes nende turuosa. Tarbimine 1995. aastal, mida hinnati 882 miljonile ühikule, erines 1996. aasta tarbimisest vaid vähesel määral.

Hiinast pärit import

Allikas:

Eurostat.

| 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood |

Maht (miljonit ühikut) | 79,569 | 12,244 | 7,721 | 18,956 | 10,345 | 9,789 |

Turuosa (%) | 9,0 | 1,4 | 1,0 | 2,5 | 1,4 | 1,3 |

b) Impordihindade liikumine

(47) Pärast seda, kui Hiinast pärit ühekordselt täidetavate tulemasinate suhtes kehtestati dumpinguvastane tollimaks, jäid hinnad Eurostati, Hiina statistika ja Hiina ettevõtjate dokumenteeritud pakkumiste alusel kogutud parimate kättesaadavate andmete kohaselt ikkagi madalamaks kui ühenduse tootmisharu hinnad. Uurimisperioodi käsitlevate järelduste põhjal oli hinnaerinevus samal kaubandustasandil umbes 48 %, isegi kui arvestada dumpinguvastast tollimaksu.

4. Ühenduse tootmisharu majandusolukord

a) Üldmärkus

(48) Esmapilgul tundub, et meetmed on teatavate majandusnäitajate arengu seisukohalt olnud edukad. Kuid ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel tuleb arvesse võtta ka meetmetest kõrvalehoidmist, mida täheldati ja mis tingis 1999. aastal dumpinguvastase tollimaksu reguleerimisala laiendamise.

b) Toodang

(49) Nagu järgmisest tabelist selgub, vähenes ühenduse tootmisharu ühekordselt täidetavate tulemasinate toodang vaatlusperioodi jooksul 1038 miljonilt ühikult 912 miljoni ühikuni, s.o umbes 12 %. Samal ajal tehti ühenduse tootmisharus olulisi ümberkorraldusi, et olla valmis konkureerima odava impordiga. Toodangut kohandati mastaabisäästu saavutamiseks ja konkurentsivõimet parandati vastavalt nõudluse arengule, näiteks elektrontulemasinate suurenenud tarbimisele ja impordile. Tuleb rõhutada asjaolu, et vaatlusperioodi jooksul suleti kaks Kreekas ja Prantsusmaal asuvat tootmisettevõtet.

Toodang

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini |

Ühikute arv miljonites | 1038,3 | 1015,8 | 943,9 | 890,3 | 911,7 | |

1996 = 100 | 100,0 | 97,8 | 90,9 | 85,8 | 87,8 | –12,2 % |

c) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

(50) Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus vähenes 1221 miljonilt ühikult 1996. aastal 1195 miljoni ühikuni uurimisperioodil, st 2,1 %. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 85 %lt 76 %ni.

Tootmisvõimsus

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini |

Ühikute arv miljonites | 1220,6 | 1249,0 | 1277,9 | 1186,5 | 1195,4 | |

1996 = 100 | 100,0 | 102,3 | 104,7 | 97,2 | 97,9 | –2,1 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 85,1 | 81,3 | 73,9 | 75,0 | 76,3 | –10,3 |

d) Müük ühenduses

(51) Ühenduse tootmisharu müügi maht ühenduses suurenes vaatlusperioodi jooksul 4,9 %: umbes 555 miljonilt ühikult 1996. aastal ligikaudu 582 miljoni ühikuni uurimisperioodil.

Ühenduse kogumüük

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Ühikud (miljonites) | 555,070 | 585,924 | 587,301 | 583,180 | 582,292 | |

1996 = 100 | 100,0 | 105,6 | 105,8 | 105,2 | 104,9 | 4,9 |

e) Turuosa

(52) Ühenduse turuosa suurenes umbes 64 %lt ligikaudu 76 %ni.

Ühenduse tootmisharu turuosa

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule ja Eurostati andmed.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Protsentides | 63,6 | 74,6 | 78,5 | 76,6 | 75,7 | |

1996 = 100 | 100 | 117,3 | 123,4 | 120,4 | 119,0 | 19,0 |

f) Ühenduse müügihinnad

(53) Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharus vaatlusaluse toote suhtes kohaldatavad keskmised müügihinnad langesid vaatlusperioodi jooksul 8 %, st 0,237 eküült ühiku kohta 1996. aastal 0,217 euroni ühiku kohta uurimisperioodil. Pärast 1997. ja 1998. aastal toimunud langust tõusid keskmised hinnad pisut ning stabiliseerusid 1999. aastal ja uurimisperioodil.

Keskmised müügihinnad

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Ühenduse tootmisharu (eküüd/eurot/ühiku kohta) | 0,237 | 0,228 | 0,216 | 0,218 | 0,217 | |

1996 = 100 | 100 | 96,2 | 91,1 | 92,0 | 91,6 | –8,4 |

g) Tasuvus

(54) Ühenduse tootmisharu ühekordselt täidetavate tulemasinate kaalutud keskmine kasum väljendatuna müügi netokäibe protsendimäärana vähenes 11,1 %lt 1996. aastal 6,9 %ni uurimisperioodil. Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu liikmete tasuvus on väga erinev. Lisaks sellele väitis üks suur äriühing, et tulekiviga tulemasinate ja elektrontulemasinate tasuvust ei ole võimalik üksteisest eristada ning et viimati nimetatud tulemasinate tootmine on tasuvam. Sellest tulenevalt võivad allpool esitatud näitajad olla liiga suured. Üks teine ühenduse tootmisharu liige põhjendas oma tasuvuse silmatorkavat vähenemist aastatel 1998 ja 1999 kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi olulise vähenemisega; selle tagajärjel vähenes tootmine ja suurenesid tootmise üldkulud. Kokku võttes võib öelda, et ühenduse tootmisharu ei saavutanud 15 % suurust kasumit, mida peeti asjakohaseks esialgse määrusega (EMÜ) nr 3433/91 (preambuli põhjendus 16) ja määrusega (EÜ) nr 1006/95 (preambuli põhjendus 63), ega 10 % suurust kasumit, mida peeti asjakohaseks Taist, Filipiinidelt ja Mehhikost pärinevate ühekordselt täidetavate tulemasinate importi käsitleva määrusega (EÜ) nr 423/97 [9] (preambuli põhjendus 81).

(55) Ühenduse tootmisharu tasuvus ühenduse turul arenes vaatlusaluse toote osas järgmiselt:

Kasumimäär

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Protsentides | 11,1 | 10,3 | 7,5 | 6,2 | 6,9 | |

1996 = 100 | 100,0 | 92,8 | 67,6 | 55,9 | 62,2 | –37,8 |

h) Tööhõive

(56) Vaatlusaluse tootega seotud tööhõive ühenduse tootmisharus vähenes 1716 töötajalt 1996. aastal 1496 töötajani uurimisperioodil, st 13 %. Vähenemine on tingitud peamiselt ühenduse tootmisharu püüdlustest suurendada konkurentsivõimet. Selle tagajärjel suleti juba kaks varem nimetatud tootmiskohta ning suurendati tootmis- ja koosteprotsesside automatiseeritust ning müügitegevuse tsentraliseeritust.

Ühenduse tootmisharu tööhõive olukord arenes järgmiselt:

Personal (ühekordselt täidetavad tulemasinad)

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimis-periood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%-des) |

Tootmine | 1467 | 1428 | 1395 | 1287 | 1270 | |

Muud | 249 | 243 | 241 | 230 | 226 | |

Kokku | 1716 | 1671 | 1636 | 1517 | 1496 | |

1996 = 100 | 100,0 | 97,4 | 95,3 | 88,4 | 87,2 | –12,8 |

i) Tootlikkus

(57) Tootmispersonali poolt aastas toodetavate tulemasinate arvu alusel mõõdetud tootlikkus suurenes pisut ehk 707000 ühikult 1996. aastal kuni umbes 718000 ühikuni uurimisperioodil, s.o ligikaudu 2 %.

j) Varud

(58) Ühenduse tootmisharu ühekordselt täidetavate tulemasinate lõppvarud vähenesid 166 miljonilt ühikult 1996. aastal 160 miljoni ühikuni uurimisperioodil ehk umbes 4 %.

Varud muutusid järgmiselt:

Lõppvarud

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Ühikud (miljonites) | 166,4 | 178,9 | 168,3 | 162,8 | 159,3 | |

1996 = 100 | 100,0 | 107,5 | 101,1 | 97,8 | 95,7 | –4,3 |

k) Investeeringud

(59) Ühenduse tootmisharu koguinvesteeringud ühekordselt täidetavate tulemasinate tootmisse vähenesid ajavahemikul 1996. aastast kuni uurimisperioodini umbes 15 miljonilt eküült ligikaudu 12 miljoni euroni. Ühenduse tootmisharu investeeringute tase kajastab tootmise täiustamiseks tehtud jõupingutusi. Investeeringuid tehti järgmiselt:

Investeeringud

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Miljon eküüd/eurot | 15,158 | 15,494 | 9,066 | 13,893 | 12,016 | |

1996 = 100 | 100,0 | 102,2 | 59,8 | 91,6 | 79,3 | –20,7 |

l) Investeeringutasuvus

(60) Ühenduse tootmisharu investeeringutasuvus vähenes 41 %lt 1996. aastal 14 %ni uurimisperioodil. See arenes järgmiselt:

Investeeringutasuvus

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Protsentides | 41 | 34 | 17 | 16 | 14 | |

1996 = 100 | 100,0 | 82,9 | 41,5 | 39,0 | 34,2 | –65,8 |

m) Rahavoog

(61) Ühenduse tootmisharu rahavoog arenes vaatlusperioodi jooksul soodsalt, kuigi uurimisperioodil hakkas see vähenema. See arenes järgmiselt:

Rahavoog

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Miljon eküüd/eurot | 15,575 | 24,116 | 17,217 | 22,397 | 21,102 | |

1996 = 100 | 100,0 | 154,8 | 110,5 | 143,8 | 135,5 | 35,5 |

n) Palgad

(62) Ühenduse tootmisharus ühele inimesele makstav aastapalk suurenes 33069 eküült 1996. aastal 34828 euroni uurimisperioodil, st umbes 5 %.

Palgad

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Eküüd/eurot inimese kohta aastas | 33069 | 33553 | 33649 | 34597 | 34828 | |

1996 = 100 | 100,0 | 101,5 | 101,8 | 104,6 | 105,3 | 5,3 |

o) Kapitali kaasamise võime

(63) Ühenduse tootmisharul ei olnud vaatlusperioodil raskusi kaasata rahalisi vahendeid kas ühenduste kaudu, kuhu mõned tema liikmed kuuluvad, või lühiajaliste pangalaenude abil.

p) Dumpingumarginaali suurus

(64) Uurimisperioodil tuvastatud tegeliku dumpingumarginaali suuruse ja selle mõju kohta ühenduse tootmisharule tuleb märkida, et Hiina suhtes täheldatud marginaal oli märgatavalt suurem esialgses uurimises tuvastatud marginaalist. Olukord paranes teataval määral pärast meetmete kehtestamist, kuid ei ole senini täielikult taastunud. Seetõttu oleks käesolevas uurimises täheldatud dumpingumarginaali mõju märkimisväärne, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.

5. Ühenduse tootmisharu eksporditegevus

(65) Uurimisperioodil eksportis ühenduse tootmisharu kolmandatesse riikidesse 359 miljonit ühekordselt täidetavat tulemasinat, kui 1996. aastal eksporditi 495 miljonit ühikut. Vaatlusperioodi jooksul toimunud umbes 27 % suurust üldist vähenemist tuleb vaadelda seoses Hiinast väljaspool ühendust asuvatele turgudele suunatud ekspordiga pärast dumpinguvastaste meetmete jõustumist 1995. aastal ja teatavates kolmandates ekspordiriikides toimunud tõsise majanduslangusega.

(66) Eksporditegevuse üksikasjalik areng toimus vaatlusperioodil järgmiselt:

Ühenduse tootmisharu ekspordi maht

Allikas:

ühenduse tootmisharu vastused küsimustikule.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | Uurimisperiood | 1996. Aastast kuni uurimisperioodini (%) |

Ühikute arv miljonites | 494,775 | 477,459 | 432,232 | 376,281 | 359,031 | |

1996 = 100 | 100,0 | 96,5 | 87,4 | 76,1 | 72,6 | –27,4 |

6. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

(67) Kõikidest muudest kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiina, pärinevate ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi kogumaht vähenes vaatlusperioodi jooksul umbes 292 miljonilt ühikult 1996. aastal 165 miljoni ühikuni uurimisperioodil, st vastavalt 33,5 % suuruselt turuosalt 21,4 % suuruse turuosani. 1997. aasta põhiline eksportija Taiwan eksportis uurimisperioodil pärast määruse (EÜ) nr 192/1999 vastuvõtmist ainult väikseid koguseid. Sestsaadik on põhilised ühendusse eksportijad olnud Indoneesia, Malaisia ja Vietnam. Ajavahemikus 1996. aastast kuni uurimisperioodini suurenes kõnealusest kolmest riigist pärit import 17 miljonilt ühikult 109 miljoni ühikuni; nende vastav turuosa kasvas 2,0 %lt 14,2 %ni. Nimetatud kolmest riigist pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusperioodi jooksul ja olid uurimisperioodil keskmiselt vaid 0,067 eurot ühiku kohta. Seega olid need oluliselt madalamad ühenduse tootmisharu hindadest, kuid kõrgemad Hiinast pärit impordi hindadest.

7. Järeldus

(68) Pärast esialgselt kehtestatud meetmete muutmist 1995. aastal ja laiendamist 1999. aastal on ühenduse tootmisharu olukord mitme majandusnäitaja osas paranenud.

(69) Teatavad ühenduse majandustegurid, näiteks müügimaht, turuosa ja varud, on näidanud vaatlusperioodil ühenduse tootmisharu jaoks positiivset arengutendentsi. Müügimaht suurenes 4,9 % ja vastav turuosa 19 %; varude maht on samal ajavahemikul vähenenud umbes 4 %. Samal ajal vähenes ühenduse tootmisharu tasuvus 11 %lt 1996. aastal umbes 7 %ni uurimisperioodil, mis on oluliselt vähem kui varasemates uurimistes vajalikuks peetud 15 % ja 10 % suurune kasumimarginaal. Käesoleva uurimisega tehti kindlaks, et üldiselt positiivsed tegurid, välja arvatud tasuvus, said võimalikuks tänu eelmistel aastatel kehtestatud tõhusamatele dumpinguvastastele meetmetele ja ühenduse tootmisharu rajatiste ümberkorraldamisele. Kuid sai ka selgeks, et ühekordselt täidetavate tulemasinate impordist ja eelkõige meetmetest kõrvalehoidmisest tingitud konkurentsi tõttu oli ühenduse tootmisharu sunnitud alandama oma müügihindu rohkem kui 8 %, mis avaldas negatiivset mõju tasuvusele.

(70) Selgus, et varem Hiina eksportijatele kuulunud turuosa asendus odava impordiga sellistest kolmandatest riikides, kelle suhtes dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldata, ja ühenduse tootmisharu suurenenud müügiga. Hiina turuosa vähenes umbes 9 %lt 1996. aastal pisut üle 1 %ni uurimisperioodil. Samal ajal kasvatas ühenduse tootmisharu oma turuosa uurimisperioodil ligikaudu 76 %ni, kui 1996. aastal oli see alla 64 %. Selline soodne tulemus sai teoks tänu dumpinguvastastele meetmetele ja põhjalikule ümberkorraldusele: kaks tehast suleti ja ülejäänud rajatisi täiustati, mis toimus eelkõige töötajate arvelt, kelle arvu vähendati vaatlusperioodil peaaegu 13 %. Tootmisvõimsus vähenes 2 %, kuid samal ajal vähenes toodang 12 % ja tootmisvõimsuse rakendusaste 10 %.

(71) Seega tehti uurimisega kindlaks, et hoolimata ühenduse tootmisharu paranenud olukorrast halveneb see tõenäoliselt siis, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.

G. KAHJUDE KORDUMISE TÕENÄOSUS

(72) Selleks et hinnata meetmete kehtivuse lõppemise tõenäolist mõju, uuriti mitmeid tegureid, eelkõige kasutamata tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas, eksportijate käitumist ühenduse turul ja muudel kolmandatel turgudel, hindu, mida eksportijad võiksid määrata, kui tollimaks peaks lõppema, ning kõnealuste tegurite võimalikku mõju ühenduse tootmisharule.

(73) Olemasolev teave, mida on käsitletud põhjendustes 30–34, ning viimastel aastatel toimunu viitavad sellele, et Hiinas valitseb väga suur ebaproportsionaalsus ühelt poolt tarbimise ning teiselt poolt tootmisvõimsuse ja toodangu vahel. Arvestades ühenduse turu atraktiivsust ja teatavate kolmandate riikide turgudele pääsu piiravaid ohutuseeskirju, on Hiina odav eksport ühendusse väga tõenäoline. 2000. aastal olid Hiinast kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad keskmiselt madalamad isegi ühendusse suunatud ekspordi hindadest. Lisaks sellele kaasneb Hiina suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamisega teatavate Hiinast ja Taiwanist pärinevate korduvtäidetavate tulemasinate suhtes kohaldatavatest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevate meetmete kehtetuks tunnistamine. Kuigi kõnealuste meetmetega hõlmatud tulemasinate impordi maht vähenes (Eurostati andmetel 1998. aastal peaaegu 200 miljonit ühikut hinnaga 0,065 eurot), oli see 2000. aastal ikkagi suur, s.o peaaegu 52 miljonit ühikut.

(74) Järelikult on tõenäoline, et meetmete puudumise korral kahju kordub ning dumpingu olukorda arvestades on tõenäoline, et kahjustav dumping kordub.

H. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatus

(75) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

(76) Varasemates uurimistes leiti, et ühekordselt täidetavate tulemasinate dumpinguhinnaga impordi suhtes kohaldatavate meetmete vastuvõtmine, muutmine ja nende reguleerimisala laiendamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Lisaks sellele võib meetmete aegumise läbivaatamise käigus kontrollida, missuguses olukorras dumpinguvastaseid meetmeid on kohaldatud, ja hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete mis tahes negatiivset põhjendamatut mõju asjaomastele isikutele.

(77) Selleks et hinnata meetmete jätkamise tõenäolist mõju, nõudis komisjon teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud isikutelt. Peale ühenduse tootmisharu saadeti küsimustikud 72 importijale. Lisaks kahele eespool nimetatud sisukale vastusele saadi mõned muud märkused. Neid kõiki võeti arvesse, kui uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole ühenduse huvides.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(78) Kui dumpinguvastased meetmed tunnistataks kehtetuks, suureneks oluliselt odava dumpinguhinnaga import ühenduse turule ning ühenduse tootmisharu olukord hakkaks uuesti halvenema.

(79) Ühenduse tootmisharu on struktuuriliselt elujõuline; konkurentsivõime tugevdamiseks on selle tegevust viimastel aastatel põhjalikult ümber korraldatud ja investeeritud märkimisväärseid summasid. Kuid kokkuvõtteks võib öelda, et ilma dumpinguvastaste meetmete jätkamiseta selle olukord tõenäoliselt halveneb.

3. Importijate ja hulgimüüjate huvid

(80) Need vähesed importijatelt/hulgimüüjatelt saadud vastused viitavad sellele, et läbivaatamisega seotud uurimise vastu tuntakse vähe huvi eelkõige seetõttu, et väljaspool ühendust on olemas alternatiivsed tarneallikad.

(81) Endast teada andnud importijate arvates ei peaks pikendatama kehtivate meetmete kehtivusaega. Nende põhimure on see, et ühekordselt täidetavate tulemasinate import võib ühenduse turult täielikult kaduda, mistõttu ühenduses nõrgeneb vaba konkurents, käivitub ülemäärane hinnatõus ning kasutajad, kes müüvad oma tulemasinaid põhitoote või -teenusena ostvatele lõpptarbijatele, siirduvad tulemasinate asemele muudele odavamatele reklaamtoodetele. Üks importija märkis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu lõpetas ta importtulemasinatega kauplemise. Vaatlusperioodil imporditud koguseid arvesse võttes tundub, et tema otsus oli tingitud muudest kaalutlustest kui see, et nappis tollimaksuvabu tulemasinaid.

(82) On tõsi, et Hiinast ja Taiwanist pärinevate tulekiviga tulemasinate import on vähenenud, kuid teistest ekspordiriikidest pärit import ja viis teadaolevat ühenduse tootjat on taganud konkurentsi ühenduse turul. Seetõttu võib kinnitada, et importijatel ja hulgimüüjatel on olnud lihtne hankida vaatlusalust toodet ka kolmandatest allikatest peale ühenduse tootmisharu või vaatlusaluse impordi. Lõpetuseks võib öelda, et selliste ettevõtjate tegevus sõltub üha suuremal määral elektrontulemasinatest. Teisisõnu on kehtivate meetmete kehtivusaja pikendamisest tulenev mõju sellisele impordile tõenäoliselt minimaalne.

(83) Olemasolevad andmed näitavad, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole negatiivselt mõjutanud koostööd tegevate importijate tegevuse tasuvust ega mõjuta seda kahjulikult ka tulevikus, kui kehtivad meetmed jäävad jõusse.

4. Tarbijate huvid

(84) Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid meetmete jätkamise vastu.

5. Mõju konkurentsile ühenduse turul

(85) Et ühenduse turul on säilinud tugev konkurents ühenduse tootjate, vaatlusaluse impordi ja kolmandatest riikidest pärit impordi vahel, võib järeldada, et kehtivate meetmete jätkamine ei mõjuta negatiivselt vaatlusaluse toote edasist konkurentsikeskkonda ühenduse turul.

6. Järeldus ühenduse huvide kohta

(86) Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid meetmete jätkamise vastu.

I. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(87) Kõiki isikuid informeeriti olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtivad meetmed jõusse jätta. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Märkusi, mis annaksid põhjust muuta eespool märgitud järeldusi, ei esitatud.

Eespool öeldust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätta jõusse määrusega (EMÜ) nr 3433/91, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1006/95 ja mille reguleerimisala on laiendatud määrusega (EÜ) nr 192/1999, kehtestatud dumpinguvastased meetmed, mida kohaldatakse Hiinast pärinevate ning Taiwanist saadetud või sealt pärinevate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi ja teatavate korduvtäidetavate tulemasinate impordi suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja CN-koodi 96131000 (TARICi kood 96131000*19) alla kuuluvate gaasitoitega ühekordselt täidetavate tulekiviga taskutulemasinate impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 0,065 eurot.

Artikkel 2

Jäetakse jõusse dumpinguvastased tollimaksud, mille reguleerimisala laiendati määrusega (EÜ) nr 192/1999 teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja Taiwanist saadetud või sealt pärinevate ning CN-koodi ex96132090 (TARICi koodid 96132019*21 ja 96132090*29) alla kuuluvate korduvtäidetavate taskutulemasinate impordile ning Taiwanist saadetud ja CN-koodi 96131000 (TARICi kood 96131000*11) alla kuuluvate või Taiwanist pärinevate ja CN-koodi 96131000 (TARICi kood 96131000*19) alla kuuluvate ühekordselt täidetavate tulemasinate impordile.

Artikkel 3

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2001

Nõukogu nimel

eesistuja

L. Michel

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT L 326, 28.11.1991, lk 1.

[3] EÜT L 101, 4.5.1995, lk 38.

[4] EÜT L 22, 29.1.1999, lk 1.

[5] EÜT C 318, 5.11.1999, lk 3.

[6] EÜT C 127, 5.5.2000, lk 15.

[7] Käesolev TARICi kood lisati algsele koodile 96131000*11 1. juulil 2000. Vastavalt põhjendusele 3 tuleks meeles pidada, et meetmete reguleerimisala laiendati Taiwanist pärinevatele või sealt saadetud ühekordselt täidetavatele tulemasinatele (TARICi kood 96131000*19) ning teatavatele Hiinast ja Taiwanist pärinevatele või Taiwanist saadetud ning CN-kodi ex96132090 (TARICi kood 96132090*21) alla kuuluvatele korduvtäidetavatele tulemasinatele.

[9] EÜT L 65, 6.3.1997, lk 1.

--------------------------------------------------