LISA

„GRAVES SUPÉRIEURES“

PDO-FR-A1014-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 7.3.2016

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

1. Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad:

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjendus

2.1. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV punkti lõiget 1 muudeti järgmiselt.

— Pärast sõna „Virelade“ lisati sõnad: „ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères’i katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010“. Selle muudatuse eesmärk on lisada geograafilisse piirkonda osa Coimièresi kommuunist, kuna sealses veinitootmises on ammusest ajast kasutatud samu viinapuude viljelustavasid kui naabruses asuvates päritolunimetuse „Graves supérieures“ kohaldamisalasse kuuluvates viinamarjaistandustes ning piirkonna asukoht on väga sarnane nii maastiku kui ka topograafiliste, hüdroloogiliste, geoloogiliste ja mullastiku omaduste poolest. See osa Coimièresi kommuunist asub KPNi „Graves supérieures“ geograafilise piirkonna vahetus lähenduses. Taotlus Coimièresi kommuuni lisamiseks esitati 1938. aastal pärast seda, kui päritolunimetust oli riiklikult tunnustatud, kuna üks selleaegne ettevõtja teatas juba siis nimetatud kommuuni väljajätmisest. Kuigi seejärel on riiklikud ametiasutused teinud ridamisi pooldavaid otsuseid kõnealuse kommuni KPNiga hõlmatud geograafilisse piirkonda lisamiseks, ei ole otsust kunagi ametlikesse tekstidesse jäädvustatud. Kõnealuse kommuuni lisamisega parandatakse lihtsalt üks ammune väljajätmine.

— Sõnad „Martignas-sur-Jalle“ ja „Saint-Jean-d’Illac“ on välja jäetud. Selle muudatuse eesmärk on jätta geograafilisest piirkonnast välja kommuunid Martignas-sur-Jalle ja Saint-Jean-d’Illac, kus ei tegelda enam veinitootmisega ega kasvatata viinamarju, samuti ei ole seal KPNiga hõlmatud maatükke. Koonddokumenti on seega muudetud punktis 6.

2.2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti lõikesse 2 lisati pärast sõnu „10. veebruaril 2011“, sõnad: „ja alalise komitee 4. septembril 2013. aastal peetud kohtumisel riikliku komitee volitusel“. Kõnealuse muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.3. Üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti lõike 1 alapunkti e muudeti järgmiselt.

„Päritolunimetusega „Graves supérieures“ veini kangendamisel kuivsuhkurdamise teel või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega, ei tohi veini üldalkoholisisaldus pärast kangendamist ületada 15 mahuprotsenti. Veini tootmiseks ette nähtud viinamarjavirde osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 10 % ulatuses kangendatava virde mahust. See võib aidata suurendada alkoholisisaldust kuni 19 % mahuprotsendini.“

Kõnealused sätted on kooskõlas määrusega (EL) nr 1308/2013, mille VII lisa II osa punktis 1 on sätestatud, et „üldalkoholisisalduse ülempiir [võib] olla suurem kui 15 mahuprotsenti teatavate kaitstud päritolunimetusega veinide puhul, mis on toodetud rikastamiseta, või rikastatud üksnes VIII lisa I osa B jao punktis 1 osutatud osalise kontsentreerimise protsesside abil, tingimusel et asjaomase kaitstud päritolunimetuse tehnilises dokumentatsioonis esitatud tootekirjelduses on see võimalus ette nähtud.“

Võimalus suurendada kangendatud veinide üldalkoholisisaldust kuni 19 mahuprotsendini lisati määrusesse (EL) nr 1308/2013 määrusega (EL) 2017/2393. Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on parandada tootespetsifikaati, võttes arvesse, et üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini „Graves supérieures“ alkoholisisaldus võib olla väga suur ja õigusnormide kohaselt peab see võimalus olema märgitud toote spetsifikaadis.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.4. Seos piirkonnaga

I peatüki X punkti lõike 1 alapunkti a kolmandas lõigus asendati number „43“ numbriga „42“. Selle muudatusega parandati geograafilise piirkonna kommuunide arv pärast kahe kommuuni (Martignas-sur-Jalle ja Saint-Jean-d’Illac) väljajätmist ning Coimièresi kommuuni ühe osa lisamist.

Koonddokumenti on seega muudetud punktis „Seos piirkonnaga“.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus

„Graves supérieures“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Valge vaikne vein, mille jääksuhkrusisaldus tuleneb asjaolust, et veini tootmiseks kasutatakse peamiselt sordi ’Semillon B’ üleküpsenud viinamarju, mis koristatakse käsitsi ja valikuliselt ning mille tulemusena saadakse ümar, rikkaliku aroomipaletiga, kuldse värvusega vein, millel on suhkrustatud puuviljade aroom. Assamblaaž sortidega ’Sauvignon B’ ja ’Muscadelle B’ annab veinile värskuse.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 13,5 mahuprotsenti.

Fermenteeritava suhkru sisaldus (G+F) on võrdne või suurem kui 34 g/l.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) 12 Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus ja vahed

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta.

Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,8 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise arengustaadiumis (Lorentzi skaalal 9).

Viinapuud on lõigatud järgmiste lõikamismeetoditega nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga:

— „cots“ lõikamismeetodil (lühivõrsed) või „astes“ lõikamismeetodil (pikad võrsed);

— kahetüvelisel „cots“ lõikamismeetodil või neljaharulise lehviku kujuliselt.

Viinamarjade korjamine

Veinide valmistamiseks kohaldatav piirang

Veinid on valmistatud üleküpsenud (väärishallitusega ja/või viinapuudel kuivatatud) viinamarjadest, mis on korjatud käsitsi ja valikuliselt.

Kangendamine

Veinivalmistuse eritavad

Kangendamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

b. Maksimaalne saagikus

48 hektoliitrit hektari kohta.

6. Kindlaksmääratud piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères’i katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010.)

7. Peamised veiniviinamarjasordid

‘Muscadelle B’

‘Sauvignon B’

‘Sauvignon gris G’

‘Sémillon B’

8. Seos(ed)

Kaitstud päritolunimetuse „Graves supérieures“ geograafiline tootmispiirkond on ligikaudu 10 kilomeetri laiune ala Garonne’i jõe vasakul kaldal Bordeaux põhjaosast kuni Langoni kaguosani.

Nagu „Graves supérieures“ päritolunimest nähtub (graves tähendab Gironde’i pinnast), koosneb pinnas suurematest ja väiksematest kividest, jämedamast ja peenemast kruusast ning muda ja saviga segunenud liivast. Aluspinnases esineb teatavates kohtades lubjakivi, kuid peamiselt on tegemist liiva, rauda sisaldava liivakivi või saviga. Piirkond hõlmab Gironde’i departemangu 42 kommuuni.

Pinnas on moodustunud pika ja mitmekülgse geoloogilise arengu vältel ning on tihedalt seotud Garonne’i jõe tekke, jõesängi muutumise ja kvaternaariajastu järjestikuste liustikuperioodidega. Kõnealustel perioodidel uuristasid Püreneede liustikud orge ja tootsid kiviainest, mille jõed seejärel Bordeaux’ piirkonnani kandsid. Nendest järjestikustest kihtidest on järel vaid eri kujuga ja eri liiki kruusased künkad.

Hiljem piirkonnas tekkinud pinnasele on iseloomulik hea vee läbilaskvus, mis tuleneb kruusa ja kivide rohkusest. Kuigi see ei ole ainuke pinnasetüüp, kus kasvatatakse viinamarju veini „Graves supérieures“ tootmiseks, annab sealne pinnas tootele maine ja sümboliseerib kvaliteeti. Sealsed nõlvad soodustavad vee ärajuhtimist ja tagavad seega suurepärase pinnadrenaaži. Drenaažile aitab kaasa ka Garonne’i jõe väikestest lisajõgedest koosnev hüdrograafiline võrgustik. Viinapuude veevarustust reguleerib suuresti pinnas.

Viinamarjaistandusi toetab eriline ja soodne kliima. Männimetsadel on oluline roll temperatuuri reguleerijana, kuna need kaitsevad viinapuid läänest tuleva halva ilma eest. Suure kuumuse ja liigse niiskuse eest kaitsevad viinapuid Garonne’i jõe lähedusest tingitud õhutamine ja looduslik ventilatsioon. Ookeani mõju kaitseb viinapuid kevadiste hallade eest. Piirkonna viinamarjaistandused asetsevad jõe ja männimetsade vahel laugetel nõlvadel, kus heledatelt poleeritud kividelt peegeldub valgus viinamarjade pinnale.

Toote „Graves supérieures“ piirkond on Bordeaux parimate valgete ja punaste veinide ning veel praegugi kasutatavate viljelustavade sünnikoht. Neid viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata range käega, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt fotosünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.

Maatükkidele on iseloomulik vee looduslik äravool ja viinamarjade tootmiseks ettenähtud viljelusalal klassifitseeritakse maatükke selle järgi, kui hea on vee äravool või kuidas maatükid künkal või nõlval asetsevad. Välja on jäetud sellised geograafilised ja topograafilised asukohad, kus esineb kevadisi hallasid, kuna need asuvad Garonne’i jõest liiga kaugel (jõe mõju temperatuuri reguleerimisel on vähene) või keset metsa (külmade õhumasside liikumine takistatud).

Täpselt määratletud maatükkidel tulevad viinamarjasortide omadused kõige paremini esile. Kõnealused sordid on valitud aastasadade jooksul, kuna need taluvad hästi säilitamist ja laagerdamist, mis on seotud vajadusega transportida neid tooteid pikkade vahemaade taha.

Kaitstud päritolunimetusega veinid „Graves supérieures“ on ainult valged veinid, mille jääksuhkrusisaldus tuleneb asjaolust, et veini tootmiseks kasutatakse peamiselt sordi ’Semillon B’ üleküpsenud viinamarju, mis koristatakse käsitsi ja valikuliselt ning mille tulemusena saadakse ümar, rikkaliku aroomipaletiga, kuldse värvusega vein, millel on suhkrustatud puuviljade aroom. Kliimatingimused kaitstud päritolunimetuse geograafilises piirkonnas on eriti sobilikud sellise korjamistehnika jaoks. Viinamarjasordid ’Muscadelle B’ ja ’Sauvignon B’, mida korjatakse sama meetodi kohaselt, annavad veinile värskuse. Värskus on seotud ka selliste maatükkide väheviljaka liivmulla ja liivsavimullaga, kus kasvatatakse viinamarju kaitstud päritolunimetusega toote jaoks, ning mis annab sellele suure jääksuhkrusisaldusega veinile hästi tasakaalustatud peene aroomi ning lillelise ja puuviljalise noodi. Veini võib mõned aastad laagerdada, kuid nautimiseks sobib ka noor vein.

Piisava saagi tagamiseks ja selleks, et viinapuid marjadega mitte üle koormata, on minimaalne istutustihedus suur, et viinamarjad küpseksid hästi ja asetseksid puudel optimaalse tihedusega.

Kaitstud päritolunimetuse „Graves supérieures“ rahvusvahelist mainet on mõjutanud ainulaadsed geograafilised ja mullastikutingimused ning lähedal asuv Bordeaux sadam, mida on traditsiooniliselt kasutatud kõnealuste veinide rahvusvaheliseks müügiks.

9. Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise osas, on Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumid: Barsac, Beguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets en Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian sur Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont ja Sauternes.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud suurem geograafiline piirkond „Vin de Graves“.

Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

10. Link tootespetsifikaadi juurde

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d7275bf9-c6c4-43be-8478-caaef27859df