ET Euroopa Liidu Teataja L 91/3

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2015/510,

19. detsember 2014,

eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2014/60)

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet ning artikleid 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 ja artikli 20 esimest taanet

ning arvestades järgmist:

(1) Suunist EKP/2011/14 (1) on oluliselt muudetud. Kuna tuleb teha veel muudatusi, tuleks see suunis selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda vahendid, instrumendid ja menetlused, mida kasutab eurosüsteem, mis koosneb Euroopa Keskpangast (EKP) ja rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide keskpankadest (edaspidi „RKPd”), et see poliitika rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides ühetaoliselt rakendada.

(3) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõigetele 1 ja 2 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPS põhikiri”) artiklile 3.1 on Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi „EKPS”) esmane eesmärk säilitada hindade stabiilsus; seega on tema põhiülesanne määratleda liidu rahapoliitika ja seda rakendada ning sooritada välisvaluutatehinguid kooskõlas aluslepingu artikli 219 sätetega.

(4) Eurosüsteemi üldine raamistik rajaneb EKPS põhikirja sätetel. aluslepingu artikli 127 lõike 1 kohaselt ja nagu on märgitud EKPS põhikirjas, peab eurosüsteem toimima kooskõlas teatavate põhimõtetega, sealhulgas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega, soodustades ressursside efektiivset jaotumist.

(5) Tegevustõhususe huvides võib EKP võimaluse korral ja kohastel juhtudel teostada eurosüsteemi ülesannete hulka kuuluvaid operatsioone RKPde kaudu vastavalt EKPS põhikirja artiklis 12.1 sätestatud detsentraliseerimise põhimõttele ning kooskõlas EKPS põhikirja artiklis 14.3 sätestatud tingimustega.

(6) EKPS põhikirja artiklite 12.1 ja 14.3 alusel on EKP-l pädevus kujundada ühtset rahapoliitikat ning kehtestada vajalikke suunised, et tagada kohane rakendamine. Tulenevalt EKPS põhikirja artiklist 14.3 on RKPd kohustatud tegutsema niisuguste suuniste kohaselt. Seetõttu on käesolev suunis adresseeritud eurosüsteemile. RKPd rakendavad käesolevas suunises sätestatud reeglid asjakohaste lepingute või eeskirjadega. Osapooled on kohustatud neid reegleid järgima RKPde asjakohaste lepingute või eeskirjade rakendamise kohaselt.

(7) EKPS põhikirja artikli 18.1 esimese taande kohaselt võib eurosüsteem tegutseda rahaturgudel, müües ja ostes otse (hetke- ja forvardtehingud) või tagasiostulepinguga ning laenates nõudeid ja likviidseid väärtpabereid kas eurodes või teistes vääringutes, samuti väärismetalle. Artikli 18.1 teise taande kohaselt võib eurosüsteem teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega.

(8) Oma rahapoliitika rakendamisel kasutab eurosüsteem järgmisi rahapoliitika vahendeid: teeb avaturuoperatsioone, pakub püsivõimalusi ja kohustab krediidiasutusi hoidma kohustuslikku reservi eurosüsteemis olevail kontodel.

(9) Eurosüsteemi eesmärkide saavutamiseks on tema käsutuses vahendid, et teha avaturuoperatsioone, mille hulka kuuluvad pöördtehingud, otsetehingud, EKP võlasertifikaatide emissioonid, rahapoliitilised välisvaluuta vahetustehingud ja tähtajaliste hoiuste kogumine. Niisuguste avaturuoperatsioonide tegemise instrumentide eesmärk on tagada rahaturu korrakohane toimimine ning aidata pankadel rahuldada nende likviidsusvajadusi sujuvalt ja organiseeritult.

(10) Eurosüsteemi käsutuses olevad vahendid püsivõimaluste pakkumiseks on laenamise püsivõimalus ja hoiustamise püsivõimalus, mille eesmärk on vastavalt lisada ja vähendada üleöölikviidsust, andes märku rahapoliitika kursist ning piirata üleöö-rahaturu intressimäärasid.

(11) Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi rahapoliitilised eesmärgid on: a) aidata kaasa rahaturu intressimäärade stabiliseerimisele, motiveerides asutusi tasandama ajutiste likviidsuskõikumiste mõju, ja b) luua või suurendada struktuurset likviidsuspuudujääki, mis parandab eurosüsteemi suutlikkust tegutseda likviidsuse pakkujana. Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi õigusraamistik on sätestatud EKPS põhikirja artiklis 19, nõukogu määruses (EÜ) nr 2531/98 (2) ja Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (3).

(12) Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada nelja kategooriasse: a) põhilised refinantseerimisoperatsioonid; b) pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid; c) peenhäälestusoperatsioonid; d) struktuurioperatsioonid.

(13) Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on liik eurosüsteemi tehtavaid avaturuoperatsioone, mis on esmatähtsad intressimäärade suunamisel, turul likviidsuse juhtimisel ja rahapoliitika kursist märkuandmisel.

(14) Pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide eesmärk on pakkuda osapooltele likviidsust pikema tähtajaga kui põhiliste refinantseerimisoperatsioonide puhul. Pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega ei soovi eurosüsteem üldjuhul turule millestki märku anda ja tegutseb sellepärast harilikult intressivõtjana.

(15) Peenhäälestusoperatsioone tehakse vajadust mööda ning nende eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Konkreetsed peenhäälestusoperatsioonid on kohandatud tehingu liigile ja operatsiooni konkreetsele eesmärgile.

(16) Struktuurioperatsioone tehakse siis, kui on vaja kohandada eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes.

(17) Eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisega tuleks tagada, et arvukate erinevate osalejate suhtes kehtivad ühetaolised kõlblikkuskriteeriumid. Need kriteeriumid määratletakse selleks, et tagada osapoolte võrdne kohtlemine kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro, ja osapoolte vastavus teatavatele usaldatavus- ja tegevusnõuetele.

(18) Eurosüsteemi kaitseks vastaspoole riski eest on EKPS põhikirja artikli 18.1 teises taandes sätestatud, et kui eurosüsteem teeb krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, peavad tema antavad laenud olema piisavalt tagatud.

(19) Selleks et tagada osapoolte võrdne kohtlemine ning süsteemi tõhusam ja läbipaistvam toimimine, peavad eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatiseks kõlblikud varad vastama teatavatele ühetaolistele kriteeriumidele kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

(20) Eurosüsteem on arendanud välja ühtse kõlblike tagatisvarade raamistiku, mille raames kõik eurosüsteemi krediidioperatsioonid ühtlustatakse käesoleva suunise rakendamise teel kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro. Ühtne kõlblike tagatisvarade raamistik hõlmab turukõlblikke ja -kõlbmatuid varasid, mis vastavad eurosüsteemi poolt kindlaks määratud ühetaolistele kõlblikkuskriteeriumidele. Enamikku kõlblikke varasid võib kasutada piiriüleselt, kasutades selleks keskpankadevahelist piiriüleste tagatiste haldamise raamistikku (CCBM) ning turukõlblike varade puhul Euroopa Majanduspiirkonna väärtpaberiarveldussüsteemide vahelisi kõlblikke ühendusi või Euroopa Majanduspiirkonna väärtpaberiarveldussüsteemide vahelisi kõlblikke ühendusi koos keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistikuga.

(21) Eurosüsteem annab päevasiseseid laene, et tasandada maksete arveldustes tekkinud lahknevusi. Suunise EKP/2012/27 (4) artikli 12 ja selle suunise III lisa kohaselt, peab päevasisese laenu tagatis vastama samadele kriteeriumidele, millele peavad käesoleva suunise neljanda osa kohaselt vastama kõlblikud tagatisvarad.

(22) Kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes on vaja kehtestada konkreetsed riskiohjemeetmed, et kaitsta eurosüsteemi finantskahju eest olukordades, kus tema tagatis tuleb vastaspoole kohustuste täitmata jätmise tõttu realiseerida. Kõlblikud varad peavad vastama eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetele, mis on kindlaks määratud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku reeglitega.

(23) EKP rakendab sanktsioone asutuste suhtes, mis ei täida kohustusliku reservi kohaldamist käsitlevatest EKP määrustest ja otsustest tulenevaid kohustusi, vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2532/98, (5) Euroopa Keskpanga määrusele (EÜ) nr 2157/1999 (EKP/1999/4), (6) nõukogu määrusele (EÜ) nr 2531/98 ja Euroopa Keskpanga määrusele (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9). Kohustusliku reservi nõuete tõsise rikkumise korral võib eurosüsteem ka peatada osapoolte osalemise avaturuoperatsioonides.

(24) Kui osapooled ei täida oma kohustusi, mis tulenevad lepingutest või eeskirjadest, mida asjaomane RKP või EKP vastavalt käesolevale suunisele kohaldab, võib eurosüsteem kooskõlas lepingute või eeskirjadega, mida asjaomane RKP või EKP kohaldab, määrata rahatrahve või peatada osapoolte osalemise avaturuoperatsioonides või püsivõimalustes.

(25) Vastavalt lepingutele või eeskirjadele, mida asjaomane RKP või EKP kohaldab, võib eurosüsteem usaldatavusnõuetele tuginedes samuti peatada, piirata või lõpetada osapoolte osalemise avaturuoperatsioonides või püsivõimalustes, või kui osapool oma kohustust ei täida. Samuti võib eurosüsteem usaldatavusnõuetele tuginedes tagasi lükata varasid, mida konkreetsed osapooled eurosüsteemi krediidioperatsioonides tagatiseks mobiliseerivad, piirata nende varade kasutamist või kohaldada täiendavat väärtuskärbet.

(26) Kõik lepingud või eeskirjad, mida RKPd osapooltega kohaldavad, peaksid sisaldama ühiseid miinimumnõudeid, mille eesmärk on tagada ühtse rahapoliitika rakendamine tingimustel, mis rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide vahel oluliselt ei erine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

SISUKORD

ESIMENE OSA. REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED

TEINE OSA. EUROSÜSTEEMI RAHAPOLIITIKA VAHENDID, OPERATSIOONID, INSTRUMENDID JA MENETLUSED

I JAOTIS. Avaturuoperatsioonid

1. peatükk. Avaturuoperatsioonide ülevaade

2. peatükk. Avaturuoperatsioonide liigid

3. peatükk. Avaturuoperatsioonide instrumendid

II JAOTIS. Püsivõimalused

1. peatükk. Laenamise püsivõimalus

2. peatükk. Hoiustamise püsivõimalus

III JAOTIS. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide menetluskord

1. peatükk. Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide pakkumis- ja kahepoolsed menetlused

1. jagu. Pakkumismenetlus

2. jagu. Pakkumismenetluse etapid

1. alajagu. Pakkumismenetluse väljakuulutamine

2. alajagu. Osapoolte pakkumiste koostamine ja esitamine

3. alajagu. Pakkumiste jaotamine

4. alajagu. Pakkumistulemuste väljakuuutamine

3. jagu. Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide eesmärgil korraldatavad kahepoolsed menetlused

2. peatükk. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide arvelduskord

KOLMAS OSA. KÕLBLIKUD OSAPOOLED

NELJAS OSA. KÕLBLIKUD VARAD

I JAOTIS. Üldpõhimõtted

II JAOTIS. Turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumid ja krediidikvaliteedi nõuded

1. peatükk. Turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumid

1. jagu. Turukõlblike varade üldised kõlblikkuskriteeriumid

2. jagu. Teatavate turukõlblike varade kõlblikkuse erikriteeriumid

1. alajagu – Varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkuse erikriteeriumid

2. alajagu. Varaga tagatud väärtpaberitega tagatud võlakirjade kõlblikkuskriteeriumid

3. alajagu. Eurosüsteemi emiteeritud võlasertifikaatide kõlblikkuse erikriteeriumid

2. peatükk. Eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuded turukõlblikele varadele

III JAOTIS. Turukõlbmatute varade kõlblikkuskriteeriumid ja krediidikvaliteedi nõuded

1. peatükk. Turukõlbmatute varade kõlblikkuskriteeriumid

1. jagu. Krediidinõuete kõlblikkuskriteeriumid

2. jagu. Tähtajaliste hoiuste kõlblikkuskriteeriumid

3. jagu. Eluasemehüpoteekväärtpaberite kõlblikkuskriteeriumid

2. peatükk. Eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuded turukõlbmatutele varadele

1. jagu. Eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuded krediidinõuetele

2. jagu – Eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuded eluasemehüpoteekväärtpaberitele

IV JAOTIS. Turukõlblike ja turukõlbmatute varade garantiid

V JAOTIS. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistik kõlblikele varadele

VI JAOTIS. Turukõlblike ja turukõlbmatute varade riskiohje- ja hindamisraamistik

1. peatükk. Turukõlblike varade riskiohjemeetmed

2. peatükk. Turukõlbmatute varade riskiohjemeetmed

3. peatükk. Turukõlblike ja turukõlbmatute varade hindamisreeglid

VII JAOTIS. Tagatise, mis ei ole vääringustatud euros, aktsepteerimine eriolukordades

VIII JAOTIS. Kõlblike varade kasutuskord

IX JAOTIS. Kõlblike varade piiriülene kasutamine

VIIES OSA. SANKTSIOONID OSAPOOLE KOHUSTUSTE RIKKUMISE KORRAL

KUUES OSA. VALIKULISED MEETMED

SEITSMES OSA. EUROSÜSTEEMI RAHAPOLIITIKA OPERATSIOONIDE TÄIENDAVAD ÜHISED MIINIMUNÕUDED

1. peatükk. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide korraldusele üldiselt kohaldatavad täiendavad ühised miinimumnõuded

2. peatükk. Täiendavad ühised miinimumnõuded, mida kohaldatakse nii tagasiostulepingutele kui tagatud laenu lepingutele

3. peatükk. Täiendavad ühised miinimumnõuded, mida kohaldatakse ainult tagasiostulepingutele

4. peatükk. Täiendavad ühised miinimumnõuded, mida kohaldatakse ainult tagatud laenu lepingutele

5. peatükk. Täiendavad ühised miinimumnõuded, mida kohaldatakse ainult rahapoliitika eesmärgil teostatavatele välisvaluuta vahetustehingutele

KAHEKSAS OSA. LÕPPSÄTTED

I LISA. Kohustuslik reserv

II LISA. Pakkumisoperatsioonide väljakuulutamine

III LISA. Pakkumiste jaotamine ja pakkumismenetlused

IV LISA. Tulemuste väljakuulutamine

V LISA. Osapoolte valimise kriteeriumid välisvaluuta interventsioonide operatsioonides osalemiseks

VI LISA. Kõlblike varade piiriülene kasutamine

VII LISA. Kooskõlas viienda osaga kohaldatavate sanktsioonide arvutamine

VIII LISA. Varaga tagatud väärtpaberite laenuandmete aruandlusnõuded

IX LISA. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku tulemusseire

X LISA. Väärtuskärbete tasemed

XI LISA. Väärtpaberite aruandlusvormid

XII LISA. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide ja menetluste näited

XIII LISA. Vastavustabel

XIV LISA. Kehtetuks tunnistatud suunis koos hilisemate muudatustega

ESIMENE OSA

REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1. Käesolevas suunises on sätestatud ühetaolised eeskirjad eurosüsteemi poolt ühtse rahapoliitika rakendamiseks kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2. Eurosüsteem võtab kohased meetmed eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide rakendamiseks kooskõlas käesolevas suunises sätestatud põhimõtete, vahendite, instrumentide, nõuete, kriteeriumide ja menetluskorraga.

3. Eurosüsteemi ja selle osapoolte vaheline õiguslik suhe määratakse kindlaks asjakohaste lepingute või eeskirjadega, mida kohaldavad asjaomased RKPd ja millega vastavalt rakendatakse käesoleva suunise sätted.

4. EKP nõukogu võib igal ajal muuta eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide rakendamise vahendeid, instrumente, nõudeid, kriteeriume ja menetluste korda.

5. Eurosüsteem jätab endale õiguse nõuda ja saada osapooltelt asjakohast teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks seoses rahapoliitika operatsioonidega. See õigus ei piira võimalikke muid eurosüsteemi eriõigusi rahapoliitika operatsioonidega seotud teabe nõudmisel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „tegelik päevade arv/360” – eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides kohaldatav meetod, millega määratakse kindlaks intressiarvutusse hõlmatavate kalendripäevade tegelik arv, võttes aasta pikkuseks 360 päeva;

2) „asutus” – üksus, mille eurosüsteem on asutuseks liigitanud. Asutuseks liigitatud üksuste nimekiri avaldatakse EKP veebisaidil;

3) „varaga tagatud väärtpaberid” – võlainstrumendid, mis tagatud eraldatud (tähtajaliste või pikendatavate) finantsvarade kogumiga, mille puhul eeldatakse kindla aja jooksul sularahaks konverteerimist. Peale selle võivad esineda õigused või muud varad, mis tagavad väärtpaberiomanike teenindamise või õigeaegse tulude jaotamise. Üldjuhul emiteerib varaga tagatud väärtpabereid eriotstarbeline rahastamisvahend, mis on selle finantsvarade kogumi algatajalt või müüjalt omandanud. Selles suhtes sõltuvad nendelt võlainstrumentidelt tehtavad maksed peamiselt alusvarakogumilt saadavatest rahavoogudest ja muudest õigeaegset maksmist tagavatest õigustest, nagu likviidsuskokkulepped, garantiid või muud omadused üldnimetusega krediidivõime parandamine;

4) „kahepoolne menetlus” – menetlus, milles RKP või erandjuhul EKP teeb peenhäälestusoperatsioone või otsetehinguid ühe või mitme osapoolega otse või väärtpaberibörside või turuesindajate vahendusel ilma pakkumismenetluseta;

5) „elektrooniline register” – süsteem, mis võimaldab väärtpabereid ja muid finantsvarasid üle kanda ilma paberdokumente, sh -sertifikaate tegelikult liigutamata (nt elektrooniline väärtpaberiülekanne);

6) „tööpäev” – a) seoses makse tegemise kohustusega: TARGET2 tööpäev sellise makse tegemiseks; või b) seoses varade ülekandmise kohustusega: ülekandeks kasutada tuleva väärtpaberiarveldussüsteemi tööpäev kohas, kus vastavad väärtpaberid tuleb üle kanda;

7) „väärtpaberite keskdepositoorium” – üksus, mis: a) võimaldab väärtpaberitehinguid töödelda ja arveldada elektroonilise kande alusel; b) osutab kontohaldusteenuseid (nt äriõiguslike toimingute ja väljaostude haldamist); c) tegutseb aktiivselt väärtpaberiemissioonide usaldusväärsuse tagamisel. Väärtpaberid võivad olla hoiul füüsiliselt (alaliselt kohapeal) või immateriaalselt (elektrooniliselt);

8) „tagatud laen” – RKP ja osapoole vaheline kokkulepe, millega võimaldatakse osapoolele likviidsust laenu teel, mis on tagatud täitmisele pööratava nõudeõigusega, mille see osapool annab RKP-le näiteks selle vara pantimise, loovutamise või koormamise kujul;

9) „tähtajaliste hoiuste kogumine” – avaturuoperatsioonide tegemisel kasutatav instrument, mille abil eurosüsteem kutsub osapooli paigutama tähtajalisi hoiuseid osapoole asukohariigi keskpanka, et vähendada turul likviidsust;

10) „pädev ametiasutus” – riigi õiguses ametlikult tunnustatud ametiasutus või organ, mis on siseriiklike õigusnormidega volitatud tegema asjaomase liikmesriigi järelevalvesüsteemi raames järelevalvet institutsioonide üle;

11) „osapool” – asutus, mis vastab kõlblikkuskriteeriumidele käesoleva suunise kolmandas osas ja kellel on seega õigus eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides osaleda;

12) „tagatud võlakirjad” – võlainstrumendid, mille suhtes kehtib kahetine sissenõudeõigus – a) otseselt või kaudselt krediidiasutuse vastu; ja b) dünaamilise tagatiste kogumi vastu – ja mille puhul riski seeriateks ei jaotata. Selle mõiste tähendussisusse kuuluvad jumbo-tüüpi tagatud võlakirjad, tavapärased tagatud võlakirjad ja muud tagatud võlakirjad;

13) „krediidinõue” – maksenõue, mis kujutab endast krediidisaaja võlakohustust osapoole ees. Krediidinõuete hulka kuuluvad ka Schuldscheindarlehen ja Hollandis registreeritud eranõuded valitsuse või teiste, riigi garantiiga kõlblike krediidisaajate (nt elamuühistud) vastu;

14) „krediidiasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) artikli 2 lõike 5 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (8) artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses krediidiasutus, mis on kas pädeva ametiasutuse järelevalve all või on aluslepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses avaliku sektori krediidiasutus, mis on pädeva ametiasutuse järelevalvega samasugusel tasemel järelevalve all;

15) „krediidireiting” – määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (9) artikli 3 lõike 1 punktis a;

16) „piiriülene kasutamine” – osapool esitab oma asukohariigi keskpangale tagatiseks järgmised varad: a) turukõlblik vara, mida hoitakse teistes liikmesriikides, mille rahaühik on euro; b) teises liikmesriigis emiteeritud turukõlblik vara, mida hoitakse asukohariigi keskpanga liikmesriigis; c) krediidinõuded, kui krediidinõude lepingut reguleerivad mitte asukohariigi keskpanga liikmesriigi, vaid teise eurot rahaühikuna kasutava liikmesriigi seadused; d) eluasemehüpoteekväärtpaberid (retail mortgage-backed debt instruments) vastavalt kohaldatavale keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku (correspondent central banking model ehk CCBM) korrale;

17) „valuutariskiturve” – väärtpaberite emitendi ja riskiturbe osapoole vahel sõlmitud leping, mille kohaselt osa valuutariskist, mis tuleneb rahavoogude saamisest muus valuutas kui euro, maandatakse vahetades rahavood euromaksete vastu, mida peab tegema see riskiturbe osapool, ja see sisaldab nende maksete garantiid riskiturbe osapoolelt;

18) „kontohaldur” – üksus, mis tegeleb väärtpaberite ja muude finantsvarade hoidmise ja haldamisega teiste nimel;

19) „likvideerimisväärtus” mis tahes varade puhul mis tahes kuupäeval: a) selliste varade turuväärtus lepingu rikkumise korral tehtava hindamise ajal, arvutatuna kõige tüüpilisema hinna alusel hindamispäevale eelneva tööpäeva seisuga; b) kui vara suhtes ei ole võimalik hindamispäevale eelneva tööpäeva seisuga tüüpilist hinda määrata, kasutatakse viimast kauplemishinda. Kui kauplemishinda ei ole saadaval, määrab hinna operatsioonis osalev RKP, võttes arvesse vara viimast hinda võrdlusturul; c) kui varal ei ole turuväärtust, kasutatakse muud mõistlikku hindamismeetodit; d) kui RKP on enne lepingu rikkumise korral tehtavat hindamist müünud kõnesolevad varad või nendega samaväärseid varasid turuhinnaga: müügi netolaekumised pärast kõikide müügiga seotud kulude ja tasude mahaarvamist, kusjuures sellise arvestuse teeb ja summad määrab RKP;

20) „üleandmine makse vastu” – väärtuse vastu vahetamise arveldussüsteemis kasutatav mehhanism, millega tagatakse, et lõplik ülekanne, s.o varade üleandmine toimub ainult vastava teiste varade, s.o makse lõpliku ülekande toimumise korral;

21) „hoiustamise püsivõimalus” – eurosüsteemi pakutav püsivõimalus, mida osapooled võivad kasutada selleks, et teha eurosüsteemis RKP kaudu üleööhoiuseid, mille intressimäär on eelnevalt kindlaks määratud;

22) „hoiustamise püsivõimaluse intressimäär” – hoiustamise püsivõimalusele kohaldatav intressimäär;

23) „riigisisene kasutamine” – osapool, mille asukoht on rahaühikuna eurot kasutavas liikmesriigis, esitab eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatiseks turukõlblikke varasid, mis on emiteeritud ja hoiul samas liikmesriigis, kus asub tema asukohariigi keskpank, või krediidinõudeid, kui krediidinõude lepingus juhindutakse tema RKP asukoha liikmesriigi õigusest ja eluasemehüpoteekväärtpaberi on emiteerinud RKP asukoha liikmesriigis asutatud üksus;

24) „märgistatud tagatiste haldussüsteem” – RKPdele mõeldud süsteem tagatiste haldamiseks, mille raames pakutakse likviidsust teatavate kindlate, tuvastatavate varade vastu, mis märgistatakse kui teatavate kindlate eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatised. Asukohariigi keskpank võib lubada nende tagatiste asendamist muude konkreetsete kõlblike varadega, kui need märgistatakse kui tagatis ja nendest piisab konkreetse operatsiooni jaoks;

25) „kõlblikud varad” – varad, mis vastavad käesoleva suunise neljandas osas sätestatud kriteeriumidele ja on seega kõlblikud eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatiseks;

26) „päevalõpp” – TARGET2 sulgemisele järgnev aeg tööpäeval, mil TARGET2s töödeldavad maksed selleks päevaks lõpetatakse;

27) „euroala inflatsiooniindeks” – indeks (nt tarbijahindade harmoneeritud indeks), mille on välja andnud Eurostat või rahaühikuna eurot kasutava liikmesriigi statistikaasutus;

28) „Euroopa Majanduspiirkond”, „EMP” – kõik liikmesriigid, olenemata sellest, kas nad on või ei ole formaalselt EMPga ühinenud, ning Island, Liechtenstein ja Norra;

29) „eurosüsteem” – EKP ja RKPd;

30) „eurosüsteemi tööpäev” – päev, mil EKP ja vähemalt üks RKP on eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tegemiseks avatud;

31) „eurosüsteemi krediidioperatsioonid” – a) likviidsust lisavad pöördtehingud, s.o likviidsust lisavad eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonid, välja arvatud rahapoliitilised välisvaluuta vahetustehingud ja otseostud; ning b) päevasisesed laenud;

32) „eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonid” – avaturuoperatsioonid ja püsivõimalused;

33) „eurosüsteemi kasutaja hindamise raamistik” – EKP veebisaidil avaldatud raamistik, mille kohaselt hinnatakse väärtpaberiarveldussüsteeme ja ühendusi, et teha kindlaks nende kõlblikkus kasutamiseks eurosüsteemi krediidioperatsioonides;

34) „lõplik ülekanne” – tühistamatu ja mittetingimuslik ülekanne, millega täidetakse ülekande tegemise kohustus;

35) „finantsinstitutsioon” – määratlus Euroopa Parlamendi määruses (EL) nr 549/2013 (10);

36) „peenhäälestusoperatsioonid” – liik avaturuoperatsioone, mida eurosüsteem teeb eeskätt selleks, et reguleerida likviidsuskõikumisi turul;

37) „fikseeritud kupongimääraga instrumendid” – võlainstrumendid, millelt makstakse ette kindlaks määratud perioodilist intressi;

38) „fikseeritud intressimääraga pakkumismenetlus” – pakkumismenetlus, milles EKP määrab enne pakkumismenetluse algust kindlaks intressimäära, hinna, vahetustehingute kursivahe või hinnavahe ning osalevad osapooled pakuvad summa, mille ulatuses nad soovivad selle intressimäära, hinna, kursivahe või hinnavahega tehinguid teha;

39) „ujuv kupongimäär” – kupongimäär, mis on seotud baasintressimääraga ja mille uuestimääratlemise tähtaeg ei ole pikem kui üks aasta;

40) „rahapoliitilised välisvaluuta vahetustehingud” – avaturuoperatsioonide tegemisel kasutatav instrument, mille abil eurosüsteem ostab või müüb eurot hetketehinguga välisvaluuta eest ning samal ajal müüb või ostab eurot tagasi forvardtehingus, kindlaksmääratud tagasiostupäeval;

41) „asukohariigi keskpank” – RKP, mille asukoht on euro kasutusele võtnud liikmesriigis, kus osapool on asutatud;

42) „eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide esialgne kalender” – eurosüsteemi koostatud ajakava, mille on heaks kiitnud EKP nõukogu ja mis näitab reservi hoidmisperioodi, samuti põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide väljakuulutamise, jaotamise ja tähtaegade ajastust;

43) „rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium” – väärtpaberite keskdepositoorium, mis tegeleb mitmete riikide turgudelt pärit rahvusvaheliselt kaubeldavate väärtpaberite arveldamisega, harilikult mitmete valuutaalade vahel;

44) „rahvusvaheline organisatsioon” – määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 118 osutatud üksus, mille vastu esitatavatele nõuetele on selle artikli kohaselt määratud riskikaal 0 %;

45) „rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber”, „ISIN-kood” – finantsturgudel emiteeritud väärtpaberitele antud rahvusvaheline tunnuskood;

46) „päevasisene laen” – laen, mida antakse lühemaks ajaks kui üks tööpäev nagu on määratud suunises EKB/2012/27;

47) „EKP võlasertifikaatide emissioon” – avaturuoperatsioonide tegemisel kasutatav rahapoliitika instrument, mille abil EKP emiteerib võlasertifikaate, mis kajastavad EKP võlakohustust sertifikaadi omaniku ees;

48) „jumbo-tüüpi tagatud võlakirjad” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (11) artikli 52 lõike 4 nõuete kohaselt emiteeritud tagatud võlakirjad, mille emissioonimaht on vähemalt 1 miljard eurot ning millele vähemalt kolm turutegijat annavad korrapäraselt ostu- ja müüginoteeringuid;

49) „liisingunõuded” – lepinguga ette nähtud kavakohased maksed, mida liisinguvõtja peab tegema liisinguandjale vastavalt liisingulepingu tingimustele. Jääkväärtusi liisingunõueteks ei loeta;

50) „likviidsustoetus” – struktuurne, tegelik või potentsiaalne toiming, mis on ette nähtud või mida peetakse asjakohaseks, et katta varaga tagatud väärtpaberitega tehtava tehingu kestel tekkida võiv ajutine rahavoogude puudujääk;

51) „pikemaajaline refinantseerimisoperatsioon” – liik avaturuoperatsioone, mida eurosüsteem teeb pöördtehingute kujul eesmärgiga pakkuda finantssektorile likviidsust pikema tähtajaga kui põhiliste refinantseerimisoperatsioonide puhul;

52) „põhilised refinantseerimisoperatsioonid” – liik korrapäraseid avaturuoperatsioone, mida eurosüsteem teeb pöördtehingute kujul;

53) „hoidmisperiood” – samas tähenduses, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9);

54) „lisatagatise nõue” – kõikumisvahemiku rakendamisega seotud menetlus, mis tähendab, et kui osapoole mobiliseeritud tagatisvara regulaarselt mõõdetav väärtus langeb teatavast tasemest madalamale, nõuab eurosüsteem, et osapool lisaks juurde kõlblikke varasid või sularaha. Koondtagatiste haldussüsteemides esitatakse lisatagatise nõudeid üksnes alatagatuse korral ning märgistatud tagatiste haldussüsteemides esitatakse lisatagatise nõudeid puuduva osa suhtes; kumbagi meetodit rakendatakse asukohariigi keskpanga riigisisese dokumentatsiooni kohaselt;

55) „intressi piirmäär” – likviidsust lisavates muutuva intressimääraga pakkumismenetlustes madalaim intressimäär, millega pakkumised rahuldatakse, või likviidsust vähendavates muutuva intressimääraga pakkumismenetlustes kõrgeim intressimäär, millega pakkumised rahuldatakse;

56) „laenamise püsivõimalus” – eurosüsteemi pakutav püsivõimalus, mida osapooled võivad kasutada selleks, et saada eurosüsteemilt RKP kaudu piisavate kõlblike varade tagatisel eelnevalt kindlaks määratud intressimääraga üleöölaenu;

57) „laenamise püsivõimaluse intressimäär” – laenamise püsivõimalusele rakendatav intressimäär;

58) „vahetustehingu kursivahe piirnoteering” – vahetustehingu kursivahe noteering, mille juures ammendub kogu pakkumismenetluses jaotatav summa;

59) „turukõlblikud varad” – võlainstrumendid, millega lubatakse turul kaubelda ja mis vastavad käesoleva suunise neljandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele;

60) „tähtpäev” – kuupäev, mil eurosüsteemi rahapoliitika operatsiooni tähtaeg lõpeb. Tagasiostulepingu või vahetustehingu puhul on tähtpäevaks tagasiostupäev;

61) „liikmesriik” – liidu liikmesriik;

62) „multi-cédula'd” – Hispaania eriotstarbeliste rahastamisvahendite (fondo de titulización de activos ehk FTA) emiteeritud võlainstrumendid, mis võimaldavad koondada ühte kogumisse teataval arvul väikesi üksik-cédula'sid (teatavad Hispaania tagatud võlakirjad) mitmetelt emitentidelt;

63) „mitmepoolne arengupank” – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõikes 2 osutatud üksus, mille vastu esitatavatele nõuetele on selle artikli kohaselt määratud riskikaal 0 %;

64) „mitme intressimääraga enampakkumine”, „Ameerika enampakkumine” – enampakkumine, milles pakkumiste jaotamise intressimäär või hind või vahetustehingu kursivahe on samaväärne igas üksikpakkumises pakutuga;

65) „astmeline kupongimäär” – kupongistruktuur, mille puhul marginaaliosa (x) kasvab vara eluea jooksul rohkem kui üks kord vastavalt ette kindlaks määratud ajakavale ette kindlaks määratud kuupäevadel, harilikult tagasiostuõiguse tekkimise kuupäeval või kupongimakse tähtpäeval;

66) „riigi keskpank”, „RKP” – rahaühikuna eurot kasutava liikmesriigi siseriiklik keskpank;

67) „RKP tööpäev” – päev, mil RKP on eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tegemiseks avatud, sealhulgas päevad, mil niisuguse RKP filiaalid võivad olla kohalike või piirkondlike pühade tõttu suletud;

68) „EMP-välised G10 riigid” – need Kümne Grupis (G10) osalevad riigid, mis ei ole Euroopa Majanduspiirkonna riigid, s.o Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan ja Šveits;

69) „mittefinantsettevõtted” – määratletud määruses (EL) nr 549/2013;

70) „turukõlbmatu vara” – järgmist liiki varad: tähtajalised hoiused, krediidinõuded ja eluasemehüpoteekväärtpaberid;

71) „muud tagatud võlakirjad” – struktureeritud tagatud võlakirjad ja multi-cédula'd;

72) „otsetehing” – avaturuoperatsioonide tegemisel kasutatav instrument, mille abil eurosüsteem ostab või müüb kõlblikke varasid otse turul (hetke- või forvardtehingutes), kusjuures omandiõigus läheb müüjalt ostjale täielikult üle, ilma et sellega oleks seotud omandiõiguse tagasiminek;

73) „koondtagatiste haldussüsteem” – RKPdele mõeldud süsteem tagatiste haldamiseks, mille raames osapoolel on RKPs koondtagatiste konto, kus hoiustatakse selle osapoole tehtavate eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagamiseks varasid, mis registreeritakse nii, et ükski teatav kindel kõlblik vara ei ole seotud teatava kindla eurosüsteemi krediidioperatsiooniga ja osapool võib kõlblikke varasid pidevalt asendada;

74) „avalik krediidireiting” – krediidireitingud: a) mida annavad liidus registreeritud ja eurosüsteemi poolt tunnustatud reitinguagentuurid; ja b) mis on avaldatud või mida levitatakse ainult tellijatele;

75) „avaliku sektori asutus” – üksus, mille statistikaamet on liigitanud määruse (EL) nr 549/2013 tähenduses avalikku sektorisse kuuluvaks;

76) „kiirpakkumismenetlus” – pakkumismenetlus, mis viiakse harilikult läbi 105 minuti jooksul alates pakkumise väljakuulutamisest kuni jaotamistulemuste kinnitamiseni ja milles võib osapoolte arvu piirata, nagu käesoleva suunise teises osas on täpsemalt sätestatud;

77) „tagasiostuleping” – kokkulepe, milles müüakse kõlblik vara ostjale nii, et müüjale ei jää selle omandiõigust, ja samal ajal tekib müüjal õigus ja kohustus samaväärne vara teataval tulevasel kuupäeval või nõudmise korral teatava konkreetse hinnaga tagasi osta;

78) „tagasiostupäev” – kuupäev, mil ostja on tagasiostulepingul põhineva tehingu puhul kohustatud müüma samaväärsed varad tagasi müüjale;

79) „tagasiostuhind” – hind, millega ostja on tagasiostulepingul põhineva tehingu puhul kohustatud müüma samaväärsed varad tagasi müüjale. Tagasiostuhind võrdub ostuhinnaga, millele on lisatud hinnavahe, mis on vastavuses pakutud likviidsuselt operatsiooni tähtaja jooksul arvestatud intressiga;

80) „pöördtehing” – avaturuoperatsioonide tegemisel ja laenamise püsivõimaluse osutamisel kasutatav instrument, mille abil RKP ostab või müüb kõlblikke varasid tagasiostulepingu alusel või teeb tagatud laenude näol krediidioperatsioone;

81) „depookonto” – rahvusvahelise väärtpaberite keskdepositooriumi, väärtpaberite keskdepositooriumi või RKP hallatav väärtpaberikonto, millele krediidiasutused võivad paigutada eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagamiseks kõlblikke väärtpabereid;

82) „väärtpaberiarveldussüsteem” – süsteem, mille abil saab väärtpabereid kas makseta (free of payment) või makse vastu (üleandmine makse vastu) üle kanda;

83) „arvelduspäev” – kuupäev, mil tehing arveldatakse;

84) „ühtse intressimääraga enampakkumine”, „Hollandi enampakkumine” – enampakkumine, milles pakkumiste jaotamise intressimäär või hind või vahetustehingu kursivahe võrdub kõikide rahuldatud pakkumiste puhul intressi piirmäära või hinna piirmäära või vahetustehingu kursivahe piirmääraga;

85) „eriotstarbeline rahastamisvahend” – väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõte määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 66 tähenduses;

86) „tavapakkumismenetlus” – eurosüsteemi kasutatav pakkumismenetlus, mis viiakse harilikult läbi 24 tunni jooksul alates pakkumise väljakuulutamisest kuni jaotamistulemuste kinnitamiseni;

87) „struktuurioperatsioonid” – liik avaturuoperatsioone, mida eurosüsteem teeb selleks, et kohandada eurosüsteemi struktuurset likviidsuspositsiooni finantssektori suhtes või täita muid rahapoliitilisi eesmärke, mis on täpsemalt sätestatud käesoleva suunise teises osas;

88) „struktureeritud tagatud võlakiri” – tagatud võlakirjad, v.a multi-cédula, mis on emiteeritud kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 nõuetega;

89) „vahetustehingu kursivahe” – välisvaluuta vahetustehingus forvard- ja hetketehingu vahetuskursside vahe üldiste turutavade kohaselt noteerituna;

90) „jätkuemissioon” – emissioon, mis moodustab varasema emissiooniga ühe seeria;

91) „TARGET2” – reaalajaline eurodes tehtavate brutoarvelduste süsteem, mille kaudu arveldatakse euromakseid keskpangarahas ja mida reguleerib suunis EKP/2012/27;

92) „pakkumismenetlus” – menetlus, mille abil eurosüsteem lisab turule likviidsust või kõrvaldab seda nii, et RKP sõlmib tehinguid, aktsepteerides pakkumisi, mida osapooled on pärast avalikku teadet esitanud;

93) „tehingupäev (T)” – kuupäev, mil kaks osapoolt sõlmivad tehingu, s.o kokkuleppe teostada finantstehing. Tehingupäev võib langeda kokku tehingu arvelduspäevaga (sama päeva arveldus) või eelneda arvelduspäevale teatav kindlaksmääratud arv tööpäevi (arvelduspäev näidatakse kujul T + arvelduslõtk);

94) „tavapärased tagatud võlakirjad” – direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 nõuete kohaselt emiteeritud tagatud võlakirjad, välja arvatud jumbo-tüüpi tagatud võlakirjad;

95) „kolmepoolne agent” – RKP-ga lepingu sõlminud väärtpaberiarveldussüsteemi käitaja, kes peab selle lepingu kohaselt osutama selle RKP esindajana teatavaid tagatiste haldamise teenuseid;

96) „liit” – Euroopa Liit;

97) „väärtuskärbe” – eurosüsteemi krediidioperatsioonidesse tagatiseks mobiliseeritud vara turuväärtuse protsentuaalne vähendamine;

98) „turuväärtuse alandamine” – eurosüsteemi krediidioperatsioonidesse tagatiseks mobiliseeritud vara turuväärtuse teatav protsentuaalne vähendamine enne väärtuskärbet;

99) „muutuva intressimääraga pakkumismenetlus” – pakkumismenetlus, milles osalevad osapooled esitavad pakkumisi kogusumma, intressimäära, vahetustehingute kursivahe või hinna kohta, millega nad soovivad omavahelises konkurentsis eurosüsteemiga tehinguid sõlmida, ning kus esmajärjekorras rahuldatakse kõige konkurentsivõimelisemad pakkumised, kuni kogu pakutav summa ammendub;

100) „nullkupongimäär” – võlainstrument, millelt ei maksta perioodilisi kupongimakseid.

TEINE OSA

EUROSÜSTEEMI RAHAPOLIITIKA VAHENDID, OPERATSIOONID, INSTRUMENDID JA MENETLUSED

Artikkel 3

Eurosüsteemi rahapoliitika rakendamise raamistik

1. Vahendid, mida eurosüsteem kasutab rahapoliitika rakendamisel, koosnevad järgmisest:

a) avaturuoperatsioonid;

b) püsivõimalused;

c) kohustusliku reservi nõuded.

2. Kohustusliku reservi nõuded on sätestatud määruses (EÜ) nr 2531/98 ja määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9). Teabe andmise eesmärgil on teatavad kohustusliku reservi nõuete aspektid toodud I lisas.

Artikkel 4

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide omaduste näitlik ülevaade

Üksikasjaliku ülevaate eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide omadustest annab tabel 1.

Tabel 1

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide omaduste ülevaade

Rahapoliitika operatsioonide liigid Instrumentide liigid Tähtaeg Sagedus Menetlus Likviidsuse lisamine Likviidsuse vähendamine Avaturuoperatsioonid Põhilised refinantseerimisoperatsioonid Pöördtehingud — Üks nädal Kord nädalas Tavapakkumismenetlus Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid Pöördtehingud — Kolm kuud (12) Kord kuus (12) Tavapakkumismenetlus Peenhäälestusoperatsioonid Pöördtehingud Pöördtehingud Standardimata Standardimata Pakkumismenetlus Välisvaluuta vahetustehingud Välisvaluuta vahetustehingud Kahepoolne menetlus Tähtajaliste hoiuste kogumine Struktuurioperatsioonid Pöördtehingud Pöördtehingud Standardimata Standardimata Tavapakkumismenetlus — EKP võlasertifikaatide emissioonid Alla 12 kuu Standardimata Otseost Otsemüük — Standardimata Pakkumismenetlused Kahepoolne menetlus Püsivõimalused Laenamise püsivõimalus Pöördtehingud — Üleöö Kasutatakse osapoolte äranägemisel Hoiustamise püsivõimalus — Hoiused Üleöö Kasutatakse osapoolte äranägemisel

I JAOTIS

AVATURUOPERATSIOONID

1. PEATÜKK

Avaturuoperatsioonide ülevaade

Artikkel 5

Avaturuoperatsioonide liikide ja instrumentide ülevaade

1. Eurosüsteem võib teha avaturuoperatsioone, et suunata intressimäärasid, juhtida likviidsust finantsturul ja anda märku rahapoliitika kursist.

2. Eesmärgi põhjal võib avaturuoperatsioonid liigitada järgmistesse kategooriatesse:

a) põhilised refinantseerimisoperatsioonid;

b) pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid:

c) peenhäälestusoperatsioonid;

d) struktuurioperatsioonid.

3. Avaturuoperatsioone tehakse järgmiste instrumentide abil:

a) pöördtehingud;

b) rahapoliitilised välisvaluuta vahetustehingud;

c) tähtajaliste hoiuste kogumine;

d) EKP võlasertifikaatide emissioonid;

e) otsetehingud.

4. Lõikes 2 nimetatud avaturuoperatsioonides rakendatakse lõikes 3 sätestatud instrumente järgmiselt:

a) põhilisi ja pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone tehakse üksnes pöördtehingute abil;

b) peenhäälestusoperatsioonides võib kasutada: i) pöördtehinguid; ii) rahapoliitilisi välisvaluuta vahetustehinguid; iii) tähtajaliste hoiuste kogumist;

c) struktuurioperatsioonides võib kasutada: i) pöördtehinguid; ii) EKP võlasertifikaatide emissioone; iii) otsetehinguid.

5. EKP algatab avaturuoperatsioonid ning ka otsustab nende täitmise tingimused ja kasutatava instrumendi.

2. PEATÜKK

Avaturuoperatsioonide liigid

Artikkel 6

Põhilised refinantseerimisoperatsioonid

1. Eurosüsteem teeb põhilisi refinantseerimisoperatsioone pöördtehingute abil.

2. Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide omadused on järgmised:

a) need lisavad likviidsust;

b) neid tehakse harilikult igal nädalal vastavalt eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide osutuslikule kalendrile;

c) nende tähtaeg on harilikult üks nädal vastavalt eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide osutuslikule kalendrile, võttes arvesse erandit lõikes 3;

d) neid teevad RKPd detsentraliseeritult;

e) neid korraldatakse tavapakkumismenetluse abil;

f) nende suhtes kehtivad artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik sellisteks operatsioonideks pakkumisi esitavad osapooled;

g) need on tagatud kõlblike varadega.

3. Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide tähtajad võivad varieeruda olenevalt riiklikest pühadest liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

4. Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimäärad otsustab regulaarselt EKP nõukogu. Muudetud intressimäärad hakkavad kehtima uue reservi hoidmisperioodi algusest.

5. Olenemata lõikest 4 võib EKP nõukogu põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimäära igal ajal muuta. Sellist otsust hakatakse kohaldama kõige varem järgmisest eurosüsteemi tööpäevast alates.

6. Põhilisi refinantseerimisoperatsioone teostatakse fikseeritud intressmääraga või muutuva intressimääraga pakkumismenetluses vastavalt eurosüsteemi otsusele.

Artikkel 7

Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

1. Eurosüsteem teeb pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone pöördtehingute abil eesmärgiga pakkuda osapooltele likviidsust pikema tähtajaga kui põhiliste refinantseerimisoperatsioonide puhul.

2. Pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide omadused on järgmised:

a) need on likviidsust lisavad pöördoperatsioonid;

b) neid tehakse regulaarselt igal kuul vastavalt eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide osutuslikule kalendrile, võttes arvesse lõikes 4 sätestatud erandit;

c) nende tähtaeg on harilikult kolm kuud vastavalt eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide osutuslikule kalendrile, võttes arvesse lõigetes 3 ja 4 sätestatud erandeid;

d) neid teevad RKPd detsentraliseeritult;

e) neid korraldatakse tavapakkumismenetluse abil;

f) nende suhtes kehtivad käesoleva suunise artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik sellisteks operatsioonideks pakkumisi esitavad osapooled;

g) need on tagatud kõlblike varadega.

3. Pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tähtajad võivad varieeruda olenevalt rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide riiklikest pühadest.

4. Eurosüsteem võib erandkorras teha pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone muu tähtajaga kui kolm kuud. Selliseid operatsioone eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide esialgses kalendris ei näidata.

5. Pikemaajalistel refinantseerimisoperatsioonidel tähtajaga üle kolme kuu, mida tehakse vastavalt vajadusele kooskõlas lõikega 4, võib olla ennetähtaegse tagasimakse võimalus. Selline tagasimakse säte võib esineda võimalusena või kohustusena, mille kohaselt osapooled võivad neile vastavas operatsioonis jaotatud summad täielikult või osaliselt tagasi maksta. Kohustuslik ennetähtaegne tagasimakse peab põhinema selgetel ja ette määratletud tingimustel. Kuupäevad, millest alates saab teha ennetähtaegseid tagasimakseid, teatab eurosüsteem vastavate operatsioonide väljakuulutamise ajal. Erandkorras võib eurosüsteem otsustada peatada ennetähtaegsed tagasimaksed konkreetsetel kuupäevadel muu hulgas olenevalt rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide riiklikest pühadest.

6. Pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone korraldatakse muutuva intressimääraga pakkumismenetluse abil, kui eurosüsteem ei otsusta korraldada neid fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluse abil. Sel juhul võidakse fikseeritud intressimääraga pakkumismenetlustes kohaldatav määr indekseerida teatava baasmäära (nt põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmise määra) suhtes tehingu tähtaja põhjal, kursivahega või ilma.

Artikkel 8

Peenhäälestusoperatsioonid

1. Eurosüsteem võib teha pöördtehingute, rahapoliitiliste välisvaluuta vahetustehingute või tähtajaliste hoiuste kogumise abil peenhäälestusoperatsioone eeskätt selleks, et reguleerida likviidsuskõikumisi turul.

2. Peenhäälestusoperatsioonide omadused on järgmised:

a) neid võidakse teha kas likviidsust lisavate või likviidsust vähendavatena;

b) nende sagedus ja tähtaeg on harilikult standardimata;

c) neid korraldatakse harilikult kiirpakkumismenetluse abil, kui eurosüsteem ei otsusta korraldada konkreetset peenhäälestusoperatsiooni muul viisil (tavapakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil), arvestades konkreetseid rahapoliitilisi kaalutlusi või selleks, et turuoludele reageerida;

d) neid teevad RKPd detsentraliseeritult, ilma et see piiraks artikli 45 lõike 3 kohaldamist;

e) nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt: i) mis liiki instrumenti peenhäälestusoperatsiooni jaoks kasutatakse ja ii) seda liiki instrumentide suhtes kohaldatavast menetluskorrast;

f) kui neid tehakse pöördtehingute abil, on need tagatud kõlblike varadega.

3. EKP võib teha peenhäälestusoperatsioone igal eurosüsteemi tööpäeval, et tasakaalustada likviidsuse puudu või ülejääki reservi hoidmisperioodil. Kui tehingupäev, arvelduspäev ega tagasimaksepäev ei ole RKP tööpäevad, ei tohi asjaomane keskpank selliseid operatsioone teha.

4. Turuoludele reageerimiseks säilitab eurosüsteem suure paindlikkuse peenhäälestusoperatsioonide menetluse valikul ja omaduste määramisel.

Artikkel 9

Struktuurioperatsioonid

1. Eurosüsteem võib teha pöördtehingute, EKP võlasertifikaatide emissioonide või otsetehingute abil struktuurioperatsioone, et kohandada eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssüsteemi suhtes või täita muid rahapoliitilisi eesmärke.

2. Struktuurioperatsioonide omadused on järgmised:

a) need on likviidsust lisavad või vähendavad operatsioonid;

b) nende sagedus ja tähtaeg on harilikult standardimata;

c) neid korraldatakse harilikult pakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil olenevalt sellest, mis liiki instrumenti struktuurioperatsiooni jaoks kasutatakse;

d) neid teevad RKPd detsentraliseeritult;

e) nende suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt i) sellest, mis liiki instrumenti struktuurioperatsiooni jaoks kasutatakse; ja ii) seda liiki instrumentide suhtes kohaldatavast menetluskorrast;

f) likviidsust lisavad struktuurioperatsioonid põhinevad kõlblike varade tagatisel, välja arvatud otseostude korral.

3. Turuoludele ja muudele struktuurilistele muutustele reageerimiseks säilitab eurosüsteem suure paindlikkuse struktuurioperatsioonide menetluse valikul ja omaduste määramisel.

3. PEATÜKK

Avaturuoperatsioonide instrumendid

Artikkel 10

Pöördtehingud

1. Pöördtehingud on liik avaturuoperatsioone, milles RKP ostab või müüb kõlblikke varasid tagasiostulepingu alusel või teeb tagatud laenude näol krediidioperatsioone olenevalt asjakohastest lepingutest või eeskirjadest, mida RKPd kohaldavad.

2. Tagasiostulepingud ja tagatud laenud peavad vastama käesoleva suunise seitsmendas osas selliste instrumentide kohta sätestatud lisanõuetele.

3. Likviidsust lisavad pöördtehingud peavad olema tagatud kõlblike varadega vastavalt käesoleva suunise neljandale osale.

4. Pöördtehingute omadused olenevad sellest, mis liiki avaturuoperatsioonide jaoks neid kasutatakse.

5. Likviidsust vähendavad pöördtehingud põhinevad varadel, mida annab eurosüsteem. Nende varade kõlblikkuskriteeriumid on samasugused nagu need, mida kasutatakse likviidsust lisavates pöördtehingutes vastavalt käesoleva suunise neljandale osale. Likviidsust vähendavates pöördtehingutes ei kohaldata väärtuskärbet.

Artikkel 11

Rahapoliitilised välisvaluuta vahetustehingud

1. Rahapoliitilised välisvaluuta vahetustehingud koosnevad hetketehingust ja forvardtehingust, mis on üheaegsed ja milles kaubeldakse euroga välisvaluuta vastu.

2. Rahapoliitilised välisvaluuta vahetustehingud peavad vastama käesoleva suunise seitsmendas osas selliste instrumentide kohta sätestatud lisanõuetele.

3. Kui EKP nõukogu ei otsusta teisiti, teeb eurosüsteem operatsioone ainult laialt kaubeldavate valuutadega ja tegutseb väljakujunenud turutavade kohaselt.

4. Igas rahapoliitilises välisvaluuta vahetustehingus lepivad eurosüsteem ja osapooled kokku vahetustehingu kursivahe, mis noteeritakse üldiste turutavade kohaselt. Rahapoliitiliste välisvaluuta vahetustehingute kursiarvutused on näidatud tabelis 2.

5. Rahapoliitiliste välisvaluuta vahetustehingute omadused on järgmised:

a) neid võidakse teha kas likviidsust lisavate või likviidsust vähendavatena;

b) nende sagedus ja tähtaeg on harilikult standardimata;

c) neid korraldatakse kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil, kui eurosüsteem ei otsusta korraldada konkreetset operatsiooni muul viisil (tavapakkumismenetluse abil), arvestades konkreetseid rahapoliitilisi kaalutlusi või selleks, et turuoludele reageerida;

d) neid teevad RKPd detsentraliseeritult, ilma et see piiraks artikli 45 lõike 3 kohaldamist.

6. Rahapoliitilistes välisvaluuta vahetustehingutes osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt sellest, millise menetluse abil vastav operatsioon korraldatakse.

Tabel 2

Rahapoliitiliste välisvaluuta vahetustehingute kursiarvutused

S = euro (EUR) ja välisvaluuta ABC vaheline hetkekurss (tehingupäeval) FM = euro ja välisvaluuta ABC vaheline forvardkurss tagasiostupäeval (M) ΔΜ = euro ja ABC forvardkursi vahe tagasiostupäeval (M) N(.) = valuuta hetkesumma; N(.)M on valuuta forvardsumma: või või

Artikkel 12

Tähtajaliste hoiuste kogumine

1. Eurosüsteem võib kutsuda osapooli paigutama nende asukohariigi keskpanka tähtajalisi hoiuseid.

2. Osapooltelt vastu võetud hoiused on tähtajalised ja kohaldatakse fikseeritud intressimäära.

3. Tähtajalistele hoiustele kohaldatavad intressimäärad võivad olla: a) positiivsed; b) null protsenti; või c) negatiivsed.

4. Tähtajalisele hoiusele kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse meetodil „tegelik päevade arv/360”. Intress makstakse välja hoiustamise tähtaja möödumisel. Negatiivse intressimääraga kaasneb hoiustaja maksekohustus asukohariigi keskpanga ees, samuti selle keskpanga õigus debiteerida vastavalt asjaomase osapoole kontot. RKPd ei anna tähtajaliste hoiuste eest tagatisi.

5. Tähtajalisi hoiuseid hoitakse asukohariigi keskpanga kontodel ka siis, kui selliseid operatsioone teeb tsentraliseeritult EKP vastavalt artikli 45 lõikele 3.

6. Tähtajaliste hoiuste kogumise omadused on järgmised:

a) seda tehakse likviidsuse vähendamiseks;

b) seda võidakse teha eelnevalt avaldatud tegevuskava kohaselt korralise sageduse ja tähtajaga või erakorraliselt, et reageerida likviidsusolukorra muutumisele, näiteks võib tähtajalisi hoiuseid koguda reservi hoidmisperioodi viimasel päeval, et tasakaalustada likviidsuse puudu- või ülejääki, mis võib olla tekkinud alates viimase põhilise refinantseerimisoperatsiooni pakkumiste jaotamisest;

c) seda korraldatakse kiirpakkumismenetluse abil, kui EKP ei otsusta korraldada konkreetset operatsiooni muul viisil (kahepoolse menetluse või tavapakkumismenetluse abil), arvestades konkreetseid rahapoliitilisi kaalutlusi või selleks, et turuoludele reageerida;

d) seda teevad RKPd detsentraliseeritult, ilma et see piiraks artikli 45 lõike 3 kohaldamist.

7. Tähtajaliste hoiuste kogumises osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid olenevalt sellest, millise menetluse abil vastav operatsioon korraldatakse.

Artikkel 13

EKP võlasertifikaatide emiteerimine

1. EKP võlasertifikaadid on EKP võlakohustus sertifikaadi omaniku ees.

2. EKP võlasertifikaate emiteeritakse ja hoitakse eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide väärtpaberidepositooriumides elektroonilisel kujul.

3. EKP ei kehtesta piiranguid EKP võlasertifikaatide võõrandatavusele.

4. EKP võib emiteerida EKP võlasertifikaate:

a) nimiväärtusest madalama diskonteeritud emissioonihinnaga või

b) nimiväärtusest kõrgema hinnaga

ja need tuleb tähtaja möödumisel tagasi osta nimiväärtuses.

Emissioonihinna ja nimiväärtuse (tagasiostuhinna) vahe võrdub emissioonihinnalt sertifikaadi tähtaja kestel koguneva intressiga vastavalt kokkulepitud intressimäärale. Kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse meetodil „tegelik päevade arv/360”. Emissioonihind arvutatakse vastavalt tabelile 3.

Tabel 3

EKP võlasertifikaatide emissioon

Emissioonihind on:

kus:

N = EKP võlasertifikaadi nimiväärtus rI = intressimäär ( %) D = EKP võlasertifikaadi tähtaeg (päevades) PT = EKP võlasertifikaadi emissioonihind

5. EKP võlasertifikaatide omadused on järgmised:

a) nende emissioon on likviidsust vähendav avaturuoperatsioon;

b) neid võidakse emiteerida korraliselt või erakorraliselt;

c) nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud;

d) neid emiteeritakse tavapakkumismenetluse abil,

e) neid pakuvad ja arveldavad RKPd detsentraliseeritult.

6. EKP võlasertifikaatide emissiooni tavapakkumismenetluses osalevate osapoolte suhtes kehtivad kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid.

Artikkel 14

Otsetehingud

1. Otsetehinguga kaasneb omandiõiguse täielik üleminek müüjalt ostjale, ilma et sellega oleks seotud omandiõiguse tagasiminek.

2. Otsetehingute tegemisel ja hindade arvutamisel tegutseb eurosüsteem tehingus kasutatavate võlainstrumentide suhtes kõige laialdasemalt heaks kiidetud turutava kohaselt.

3. Otsetehingute omadused on järgmised:

a) neid võib teha likviidsust lisavatena (otseost) või likviidsust vähendavatena (otsemüük);

b) nende sagedus on standardimata;

c) neid korraldatakse kahepoolse menetluse abil, kui EKP ei otsusta korraldada konkreetset operatsiooni kiirpakkumismenetluse või tavapakkumismenetluse abil;

d) neid teevad RKPd detsentraliseeritult, ilma et see piiraks artikli 45 lõike 3 kohaldamist;

e) need põhinevad ainult käesoleva suunise neljanda osa tähenduses kõlblikel turukõlblikel varadel.

4. Otsetehingutes osalevate osapoolte suhtes kehtivad käesoleva suunise kolmandas osas sätestatud kõlblikkuskriteeriumid.

Artikkel 15

Tagatise kasutamise kohustus ja arveldamiskohustus pöördtehingutes ja rahapoliitilistes välisvaluuta vahetustehingutes

1. Likviidsust lisavates pöördtehingutes ja likviidsust lisavates rahapoliitilistes välisvaluuta vahetustehingutes osapooled:

a) kannavad arvelduspäeval arveldamiseks üle pöördtehingu korral piisavas summas kõlblikke varasid või välisvaluuta vahetustehingu korral vastava summa välisvaluutat;

b) tagavad, et operatsioonil on kuni tähtaja möödumiseni piisavad tagatised;

c) vajadusel tagavad seoses punktiga b vastavate lisatagatiste nõuete kaudu küllaldaste kõlblike varade või küllaldase sularaha abil piisavad tagatised.

2. Likviidsust vähendavates pöördtehingutes ja likviidsust vähendavates rahapoliitilistes välisvaluuta vahetustehingutes osapooled:

a) kannavad üle neile vastavas likviidsust vähendavas operatsioonis jaotatud summa arveldamiseks piisava summa sularaha;

b) tagavad, et operatsioonil on kuni tähtaja möödumiseni piisavad tagatised;

c) vajadusel tagavad seoses punktiga b vastavate lisatagatiste nõuete kaudu küllaldaste kõlblike varade või küllaldase sularaha abil piisavad tagatised.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuete täitmata jätmise eest rakendatakse sanktsioone olenevalt olukorrast artiklite 154–157 kohaselt.

Artikkel 16

Arvelduskohustus otseostu- ja -müügitehingutes, tähtajaliste hoiuste kogumisel ja EKP võlasertifikaatide emiteerimisel

1. Avaturuoperatsioonides, mida tehakse otseostu- või otsemüügitehingute, tähtajaliste hoiuste kogumise või EKP võlasertifikaatide emiteerimise abil, kannavad osapooled tehingus kokku lepitud summa arveldamiseks üle piisavas summas kõlblikke varasid või sularaha.

2. Lõikes 1 osutatud nõude täitmata jätmise eest rakendatakse sanktsioone olenevalt olukorrast artiklite 154–157 kohaselt.

II JAOTIS

PÜSIVÕIMALUSED

Artikkel 17

Püsivõimalused

1. RKPd võimaldavad eurosüsteemi pakutavate püsivõimaluste kasutamist osapoolte algatusel.

2. Püsivõimalused koosnevad järgmistest liikidest:

a) laenamise püsivõimalus;

b) hoiustamise püsivõimalus.

3. Püsivõimaluste tingimused on kõikides rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides ühesugused.

4. RKPd annavad juurdepääsu püsivõimalustele ainult kooskõlas EKP eesmärkide ja üldiste rahapoliitiliste kaalutlustega.

5. EKP võib igal ajal püsivõimaluste tingimusi kohandada või püsivõimalused peatada.

6. Püsivõimaluste intressimäärad otsustab regulaarselt EKP nõukogu. Muudetud intressimäärad hakkavad kehtima uue reservi hoidmisperioodi algusest kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 7. EKP avaldab reservi hoidmisperioodide kalendri vähemalt kolm kuud enne iga kalendriaasta algust.

7. Olenemata lõikest 6 võib EKP nõukogu püsivõimaluste intressimäära igal ajal muuta. Sellist otsust hakatakse kohaldama kõige varem järgmisest eurosüsteemi tööpäevast alates.

1. PEATÜKK

Laenamise püsivõimalus

Artikkel 18

Laenamise püsivõimaluse omadused

1. Osapooled võivad kasutada laenamise püsivõimalust, et saada eurosüsteemilt oma asukohariigi keskpangaga sõlmitud pöördtehingu kaudu kõlblike varade tagatisel eelnevalt kindlaks määratud intressimääraga üleöölikviidsust.

2. RKPd pakuvad laenamise püsivõimaluse raames likviidsust tagasiostulepingute või tagatud laenude abil vastavalt asjaomase RKP kohaldatavatele lepingutele või eeskirjadele.

3. Laenamise püsivõimaluse raames pakutava likviidsuse summat ei piirata, kuid võetakse arvesse lõikes 4 sätestatud nõuet anda piisav tagatis.

4. Osapooled on kohustatud esitama tagatiseks piisavad kõlblikud varad enne laenamise püsivõimaluse kasutamist. Need varad tuleks kas asjaomases RKPs ette hoiustada või üle anda koos laenamise püsivõimaluse kasutamise taotlusega.

Artikkel 19

Laenamise püsivõimaluse kasutamistingimused

1. Laenamise püsivõimalust võivad kasutada artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastavad asutused, millel on asjaomases RKPs juurdepääs kontole, kus saab tehingu eeskätt TARGET2 kaudu arveldada.

2. Laenamise püsivõimalust lubatakse kasutada üksnes TARGET2 tööpäevadel. Päevadel, mil asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid ei tööta, lubatakse laenamise püsivõimalust kasutada RKPdes juba ette hoiustatud kõlblike varade tagatisel.

3. Kui RKP või selle filiaal ei ole teatavatel eurosüsteemi tööpäevadel rahapoliitika operatsioonide tegemiseks riiklike või piirkondlike pühade tõttu avatud, teatab asukohariigi keskpank oma osapooltele ette, millised ettevalmistused on vaja teha, et sellel pühal laenamise püsivõimalust kasutada.

4. Luba kasutada laenamise püsivõimalust võidakse anda kas osapoole sellekohasel taotlusel või automaatselt, nagu on sätestatud vastavalt lõigetes 5 ja 6.

5. Laenamise püsivõimaluse kasutamiseks võib osapool saata taotluse oma asukohariigi keskpangale. Kui asukohariigi keskpank saab selle taotluse hiljemalt 15 minutit pärast TARGET2 tööpäeva lõppu, töötleb ta taotluse TARGET2s samal päeval. Reservi hoidmisperioodi viimasel eurosüsteemi tööpäeval lükatakse laenamise püsivõimaluse kasutamise taotluste esitamistähtaja lõpp veel 15 minutit edasi. Laenamise püsivõimaluse kasutamise taotluses näidatakse nõutav krediidisumma. Osapool annab tehingu eest tagatiseks üle piisavalt kõlblikke varasid, kui sellised varad juba ei ole artikli 18 lõike 4 kohaselt asukohariigi keskpangas ette hoiustatud.

6. Iga tööpäeva lõpul loetakse asukohariigi keskpangas osapoole arvelduskontol pärast päevalõpu kontrollimenetluste lõpetamist olev negatiivne jääk automaatselt taotluseks kasutada laenamise püsivõimalust. Artikli 18 lõikes 4 sätestatud nõude täitmiseks peavad osapooled olema enne sellise automaatse taotluse tekkimist tehingu tagatiseks asukohariigi keskpangas ette hoiustanud piisavalt kõlblikke varasid. Selle kasutamistingimuse täitmata jätmise eest rakendatakse sanktsioone artiklite 154–157 kohaselt.

Artikkel 20

Laenamise püsivõimaluse tähtaeg ja intressimäär

1. Laenamise püsivõimaluse raames antava laenu tähtaeg on üleöö. TARGET2s otse osalevad osapooled maksavad laenu tagasi järgmisel a) TARGET2 ja b) asjaomase väärtpaberiarveldussüsteemi tööpäeval nende süsteemide avamise ajal.

2. Laenamise püsivõimaluselt tasutava intressi määra teeb eurosüsteem ette teatavaks ning see arvutatakse lihtintressimäärana meetodil „tegelik päevade arv/360”. Laenamise püsivõimalusele kohaldatavat intressimäära nimetatakse laenamise püsivõimaluse intressimääraks.

3. Intress laenamise püsivõimaluselt tuleb tasuda laenu tagasimaksmisel.

2. PEATÜKK

Hoiustamise püsivõimalus

Artikkel 21

Hoiustamise püsivõimaluse omadused

1. Osapooled võivad kasutada hoiustamise püsivõimalust, et teha eurosüsteemis oma asukohariigi keskpanga kaudu üleööhoiuseid, mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud intressimäära.

2. Hoiustamise püsivõimalusele kohaldatav intressimäär võib olla: a) positiivne; b) null protsenti; c) negatiivne.

3. RKPd ei anna hoiuste eest tagatisi.

4. Summa, mille osapool võib hoiustamise püsivõimaluse raames hoiustada, ei ole piiratud.

Artikkel 22

Hoiustamise püsivõimaluse kasutamistingimused

1. Hoiustamise püsivõimalust võivad kasutada artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastavad asutused, millel on asjaomases RKPs juurdepääs kontole, kus saab tehingu eeskätt TARGET2 kaudu arveldada. Hoiustamise püsivõimalust lubatakse kasutada üksnes TARGET2 tööpäevadel.

2. Hoiustamise püsivõimaluse kasutamiseks saadab osapool taotluse oma asukohariigi keskpangale. Kui asukohariigi keskpank saab selle taotluse hiljemalt 15 minutit pärast TARGET2 tööpäeva lõppu, töötleb ta taotluse TARGET2s samal päeval. Reservi hoidmisperioodi viimasel eurosüsteemi tööpäeval lükatakse hoiustamise püsivõimaluse kasutamise taotluste esitamistähtaja lõpp veel 15 minutit edasi. Taotluses näidatakse püsivõimaluse raames hoiustatav summa.

3. Eri RKPde kontostruktuuride erinevuse tõttu võivad RKPd EKP eelneval nõusolekul kohaldada käesolevas artiklis sätestatutest erinevaid kasutamistingimusi. RKPd annavad osapooltele teavet kõikide lahknevuste kohta käesolevas artiklis sätestatud juurdepääsutingimustest.

Artikkel 23

Hoiustamise püsivõimaluse tähtaeg ja intressimäär

1. Hoiustamise püsivõimaluse hoiustamise tähtaeg on üleöö. TARGET2s otse osalevate osapoolte hoiuste tähtaeg hoiustamise püsivõimaluse raames lõpeb järgmisel TARGET2 tööpäeval selle süsteemi avamise ajal.

2. Hoiusele kohaldatava intressi määra teeb eurosüsteem ette teatavaks ning see arvutatakse lihtintressimäärana meetodil „tegelik päevade arv/360”.

3. Intress hoiustamise püsivõimaluselt tasutakse hoiuse tähtaja möödumisel. Hoiustamise püsivõimalusele negatiivse intressimäära kohaldamisega kaasneb hoiustaja maksekohustus asukohariigi keskpanga ees, samuti selle keskpanga õigus debiteerida vastavalt asjaomase osapoole kontot.

III JAOTIS

EUROSÜSTEEMI RAHAPOLIITIKA OPERATSIOONIDE MENETLUSKORD

1. PEATÜKK

Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide pakkumis- ja kahepoolsed menetlused

Artikkel 24

Avaturuoperatsioonide menetluste liigid

Avaturuoperatsioone korraldatakse pakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil.

1. jagu

Pakkumismenetlus

Artikkel 25

Pakkumismenetluse ülevaade

1. Pakkumismenetlus viiakse läbi kuues etapis, nagu on näidatud tabelis 4.

Tabel 4

Pakkumismenetluse etapid

1. etapp : pakkumismenetluse väljakuulutamine: a) EKP teade üldkasutatavate elektrooniliste kanalite ja EKP veebisaidi kaudu; b) RKPde teade riigisiseste elektrooniliste kanalite kaudu ja otse konkreetsetele osapooltele (kui vajalikuks peetakse). 2. etapp : osapoolte ettevalmistused pakkumisteks ja pakkumiste esitamine. 3. etapp : pakkumiste koondamine eurosüsteemi poolt. 4. etapp : pakkumiste jaotamine ja pakkumistulemuste väljakuulutamine: a) EKP jaotamisotsus; b) jaotamistulemuste väljakuulutamine üldkasutatavate elektrooniliste kanalite ja EKP veebisaidi kaudu. 5. etapp : individuaalsete jaotamistulemuste kinnitamine. 6. etapp : tehingutega seotud arveldamine.

2. Pakkumismenetlus viiakse läbi tavapakkumismenetlusena või kiirpakkumismenetlusena. Tava- ja kiirpakkumismenetluse omadused on ühesugused, välja arvatud ajakava (tabelid 5 ja 6) ning osapoolte ring.

Tabel 5

Tavapakkumismenetluse etappide näidisajakava (Kesk-Euroopa aja järgi (13) )

Tabel 6

Kiirpakkumismenetluse näitlik ajakava (Kesk-Euroopa aja järgi)

3. Eurosüsteem võib läbi viia kas fikseeritud intressimääraga või muutuva intressimääraga menetlusi.

Artikkel 26

Tavapakkumismenetlus

1. Eurosüsteem kasutab tavapakkumismenetlust a) põhiliste refinantseerimisoperatsioonide; b) pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide; c) teatavate struktuurioperatsioonide, nimelt struktuuriliste pöördoperatsioonide ja EKP võlasertifikaatide emissioonide eesmärgil.

2. Eurosüsteem võib tavapakkumismenetlust kasutada ka peenhäälestusoperatsioonide ja struktuurioperatsioonide puhul, mida teostatakse otsetehingutena, arvestades konkreetseid rahapoliitilisi kaalutlusi või selleks, et turuoludele reageerida.

3. Üldjuhul kulub tavapakkumismenetluses a) pakkumismenetluse väljakuulutamisest kuni jaotamistulemuse kinnitamiseni kõige rohkem 24 tundi; ja b) pakkumiste esitamise tähtaja lõpust kuni jaotamistulemuse väljakuulutamiseni ligikaudu kaks tundi.

4. Vajaduse korral võib EKP otsustada ühe või teise operatsiooni ajakava kohandada.

Artikkel 27

Kiirpakkumismenetlus

1. Harilikult kasutab eurosüsteem kiirpakkumismenetlust peenhäälestusoperatsioonide eesmärgil, kuid võib kiirpakkumismenetlust kasutada ka otsetehingute abil tehtavate struktuurioperatsioonide eesmärgil, arvestades konkreetseid rahapoliitilisi kaalutlusi või selleks, et turuoludele reageerida.

2. Kiirpakkumismenetlus viiakse läbi 105 minuti jooksul alates pakkumise väljakuulutamisest ning tulemus kinnitatakse kohe pärast jaotamistulemuse väljakuulutamist.

3. Vajaduse korral võib EKP otsustada ühe või teise operatsiooni ajakava kohandada.

4. Eurosüsteem võib artiklis 57 sätestatud kriteeriumide ja korra kohaselt valida kiirpakkumismenetluses osalema piiratud arvu osapooli.

Artikkel 28

Tavapakkumismenetluste läbiviimine põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja korraliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide eesmärgil vastavalt pakkumiste kalendrile

1. Pakkumismenetlused põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja korraliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide eesmärgil viiakse läbi vastavalt eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide esialgsele kalendrile.

2. Eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide osutuslik kalender avaldatakse EKP ja RKPde veebisaitidel vähemalt kolm kuud enne selle kalendriaasta algust, mille kohta see kehtib.

3. Esialgsed põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja korraliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tehingupäevad on näidatud tabelis 7.

Tabel 7

Tavapärased põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja korraliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tehingupäevad

Avaturuoperatsiooni liik Tavapärane tehingupäev (T) Põhilised refinantseerimisoperatsioonid Iga teisipäev (14) Korralised pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid Iga kalendrikuu viimane kolmapäev (15)

Artikkel 29

Pakkumismenetluste läbiviimine peenhäälestus- ja struktuurioperatsioonide eesmärgil ilma pakkumisoperatsioonide kalendrita

1. Peenhäälestusoperatsioone ei tehta ette määratletud ajakava põhjal. EKP võib otsustada teha peenhäälestusoperatsioon mis tahes eurosüsteemi tööpäeval. Sellistes operatsioonides osalevad ainult need RKPd, mille puhul tehingupäev, arvelduspäev ja tagasimaksepäev on RKP tööpäevad.

2. Tavapakkumismenetluse abil korraldatavaid struktuurioperatsioone ei tehta kalendrilise ajakava põhjal. Neid tehakse ja arveldatakse harilikult niisugustel päevadel, mis on kõikides rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides RKP tööpäevad.

2. jagu

Pakkumismenetluse etapid

1. alajagu

Pakkumismenetluse väljakuulutamine

Artikkel 30

Tava- või kiirpakkumismenetluse väljakuulutamine

1. EKP kuulutab tavapakkumismenetluse enne selle toimumist avalikult välja elektrooniliste kanalite kaudu ja oma veebisaidil. Lisaks sellele võivad tavapakkumismenetluse välja kuulutada RKPd riigisiseste elektrooniliste kanalite kaudu ja otse osapooltele, kui seda vajalikuks peetakse.

2. Kiirpakkumismenetluse võib EKP enne selle toimumist avalikult välja kuulutada elektrooniliste kanalite kaudu ja oma veebisaidil. Niisuguses kiirpakkumismenetluses, mis avalikult ette välja kuulutatakse, võib RKP valitud osapooltega otse ühendust võtta, kui seda peetakse vajalikuks. Niisuguses kiirpakkumismenetluses, mida avalikult ette välja ei kuulutata, võtab RKP otse ühendust valitud osapooltega.

3. Pakkumise väljakuulutamine tähendab, et osapooli kutsutakse esitama pakkumisi, mis on õiguslikult siduvad. Pakkumise väljakuulutamine ei kujuta endast EKP ega RKPde esitatud pakkumust.

4. Teave, mida peab sisaldama avalik pakkumismenetluse väljakuulutamise teade, on sätestatud II lisas.

5. EKP võib võtta meetmed, mida ta peab kohaseks, et parandada viga pakkumismenetluse väljakuulutamise teates, sealhulgas tühistada või katkestada käimasoleva pakkumismenetluse.

2. alajagu

Osapoolte pakkumiste koostamine ja esitamine

Artikkel 31

Pakkumiste esitamise vorm ja koht

1. Pakkumised tuleb esitada osapoole asukohariigi keskpangale. Asutuse pakkumised võib asukohariigi keskpangale esitada igas liikmesriigis, mille rahaühik on euro ja kus on selle asutuse asukoht, ainult üks üksus, st kas peakontor või määratud filiaal.

2. Osapooled esitavad pakkumisi RKP poolt vastava operatsiooni jaoks ette nähtud vormil.

Artikkel 32

Pakkumiste esitamine

1. Fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluses märgivad osapooled pakkumises summa, mille ulatuses nad soovivad RKPdega tehinguid teha.

2. Fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluses välisvaluuta vahetustehingute eesmärgil märgivad osapooled fikseeritava valuutasumma, mille nad soovivad selle intressimääraga müüa ja tagasi osta või osta ja tagasi müüa.

3. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluses võivad osapooled esitada pakkumisi kuni kümne eri intressimäära, hinna või kursivahega. Erandolukorras võib eurosüsteem piirata pakkumiste arvu, mille iga osapool võib esitada. Igas pakkumises märgivad osapooled summa, mille ulatuses nad soovivad tehinguid teha, ning vastava intressimäära või hinna või kursivahe. Intressimäära või kursivahe pakkumine väljendatakse 0,01 protsendipunkti kordajates. Hinnapakkumine väljendatakse 0,001 protsendipunkti kordajates.

4. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluses välisvaluuta vahetustehingute eesmärgil märgivad osapooled fikseeritava valuutasumma ja kursivahe noteeringu, millega nad soovivad tehingu sõlmida.

5. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluses välisvaluuta vahetustehingute eesmärgil noteeritakse kursivahed vastavalt väljakujunenud turutavadele ning pakkumised väljendatakse 0,01 kursivahe kordajates.

6. EKP võlasertifikaatide emissiooni suhtes võib EKP otsustada, et pakkumised väljendatakse hinna, mitte intressimäära kujul. Sel juhul noteeritakse hinnad kolme kümnendkoha täpsusega protsentides nimiväärtusest.

Artikkel 33

Pakkumise miinimum- ja maksimumsumma

1. Põhilistes refinantseerimisoperatsioonides on pakkumise miinimumsumma 1 000 000 eurot. Seda summat ületavad pakkumised väljendatakse 100 000 euro kordajates. Pakkumise miinimumsummat kohaldatakse iga eraldi intressimäärataseme suhtes.

2. Pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides määrab iga RKP pakkumise miinimumsumma vahemikus 10 000 – 1 000 000 eurot. Pakkumise miinimumsummat ületavad pakkumised väljendatakse 10 000 euro kordajates. Pakkumise miinimumsummat kohaldatakse iga eraldi intressimäärataseme suhtes.

3. Peenhäälestus- ja struktuurioperatsioonides on pakkumise miinimumsumma 1 000 000 eurot. Seda summat ületavad pakkumised väljendatakse 100 000 euro kordajates. Pakkumise miinimumsummat kohaldatakse iga eraldi intressimäära, hinna või kursivahe suhtes olenevalt tehingu liigist.

4. Ebaproportsionaalselt suurte pakkumiste ärahoidmiseks võib EKP kehtestada pakkumise maksimumsumma, mis tähendab suurimat ühelt osapoolelt aktsepteeritavat pakkumist. Pakkumise maksimumsumma kehtestamise korral avaldab EKP andmed selle summa kohta avalikus pakkumise väljakuulutamise teates.

Artikkel 34

Pakkumise alam- ja ülemmäär

1. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluses, mille kaudu lisatakse likviidsust, võib EKP kehtestada pakkumise alammäära, mis tähendab osapoolte pakutavate intressimäärade alampiiri.

2. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluses, mille kaudu vähendatakse likviidsust, võib EKP kehtestada pakkumise ülemmäära, mis tähendab osapoolte pakutavate intressimäärade ülempiiri.

Artikkel 35

Pakkumiste esitamise tähtaeg

1. Osapooled võivad oma pakkumisi tühistada igal ajal kuni pakkumiste esitamise tähtaja lõpuni.

2. Pärast tähtaja lõppu esitatud pakkumisi arvesse ei võeta ja need loetakse kõlbmatuteks.

3. Selle, kas osapool on pidanud kinni pakkumiste esitamise tähtajast, teeb kindlaks asukohariigi keskpank.

Artikkel 36

Pakkumiste tagasilükkamine

1. RKP lükkab tagasi:

a) kõik osapoole pakkumised, kui pakkumiste kogusumma ületab EKP kehtestatud pakkumise ülempiiri;

b) osapoole pakkumise, kui see on väiksem pakkumise miinimumsummast;

c) osapoole pakkumise, kui see jääb alla aktsepteeritava intressimäära, hinna või vahetuskursi alampiiri või ületab intressi ülemmäära, hinna või kursivahe ülempiiri.

2. RKP võib lükata tagasi pakkumised, mis ei ole täielikud või ei järgi asjakohast vormi.

3. Kui asukohariigi keskpank otsustab pakkumise tagasi lükata, teatab ta asjaomasele osapoolele sellest otsusest enne pakkumiste jaotamist.

3. alajagu

Pakkumiste jaotamine

Artikkel 37

Pakkumiste jaotamine fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluses, mille kaudu lisatakse likviidsust

1. Fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluses jaotatakse tehingud osapooltele järgmiselt:

a) pakkumised liidetakse kokku;

b) kui pakkumiste kogusumma ületab kogu jaotatava likviidsuse summa, rahuldatakse esitatud pakkumised proportsionaalselt, võttes aluseks jaotatava summa suhte pakkumiste kogusummasse vastavalt III lisa tabelile 1;

c) igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni.

2. EKP võib otsustada, et määratakse:

a) jaotuse miinimumsumma, mis tähendab igale pakkujale jaotada võidava summa alampiiri; või

b) jaotuse alammäär, mis tähendab protsentides väljendatud alampiiri, mille kohaselt määratakse igale pakkujale vähima intressi piirmääraga esitatud pakkumiste osa.

Artikkel 38

Pakkumiste jaotamine eurodes vääringustatud muutuva intressimääraga pakkumismenetluses, mille kaudu vähendatakse likviidsust

1. Eurodes vääringustatud muutuva intressimääraga pakkumismenetluses, mille kaudu lisatakse likviidsust, jaotatakse tehingud osapooltele järgmiselt:

a) pakkumised reastatakse pakutud intressimäärade kahanevas järjekorras või pakutud hindade kasvavas järjekorras;

b) esmajärjekorras rahuldatakse kõige kõrgema intressimääraga (kõige madalama hinnaga) pakkumised ning seejärel järjest madalama intressimääraga (kõrgema hinnaga) pakkumised, kuni kogu jaotatav likviidsus ammendub;

c) kui intressi piirmäära (kõige kõrgema aktsepteeritava hinna) juures on esitatud pakkumiste kogusumma suurem kui jaotatava summa jääk, jaotatakse see jääk nende pakkumiste vahel proportsionaalselt, võttes aluseks jaotatava summa jäägi suhte intressi piirmääraga (kõige kõrgema aktsepteeritava hinnaga) esitatud pakkumiste kogusummasse vastavalt III lisa tabelile 2;

d) igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni.

2. EKP võib otsustada, et igale edukale pakkujale määratakse jaotuse miinimumsumma.

Artikkel 39

Pakkumiste jaotamine eurodes vääringustatud muutuva intressimääraga pakkumismenetluses, mille kaudu vähendatakse likviidsust

1. Eurodes vääringustatud muutuva intressimääraga pakkumismenetluses, mille kaudu vähendatakse likviidsust ja mis korraldatakse EKP võlasertifikaatide emiteerimiseks või tähtajaliste hoiuste kogumiseks, jaotatakse tehingud osapooltele järgmiselt:

a) pakkumised reastatakse pakutud intressimäärade kahanevas järjekorras või pakutud hindade kasvavas järjekorras;

b) esmajärjekorras rahuldatakse kõige madalama intressimääraga (kõige kõrgema hinnaga) pakkumised ning seejärel järjest kõrgema intressimääraga (madalama hinnaga) pakkumised, kuni kogu vähendada tulev likviidsus ammendub;

c) kui intressi piirmäära (kõige madalama aktsepteeritava hinna) juures on esitatud pakkumiste kogusumma suurem kui jaotatava summa jääk, jaotatakse see jääk nende pakkumiste vahel proportsionaalselt, võttes aluseks jaotatava summa jäägi suhte intressi piirmääraga (kõige madalama aktsepteeritava hinnaga) esitatud pakkumiste kogusummasse vastavalt III lisa tabelile 2;

d) igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni. EKP võlasertifikaatide emissiooni korral ümardatakse jaotatav nimiväärtus 100 000 euro lähima kordajani.

2. EKP võib otsustada, et igale edukale pakkujale jaotatakse välja jaotuse miinimumsumma.

Artikkel 40

Pakkumiste jaotamine muutuva intressimääraga pakkumismenetluses likviidsust lisavate välisvaluuta vahetustehingute eesmärgil

1. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluses likviidsust lisavate välisvaluuta vahetustehingute eesmärgil jaotatakse tehingud osapooltele järgmiselt:

a) pakkumised reastatakse alates kõige madalamast pakutud kursivahe noteeringust kasvavas järjekorras, võttes arvesse noteeringu märki;

b) noteeringu märk oleneb sellest, kas välisvaluuta ja euro vaheliste intressimäärade erinevus on negatiivne või positiivne. Kui vahetuslepingu tähtajal: i) on välisvaluuta intressimäär kõrgem kui vastav euro intressimäär, on kursivahe noteering positiivne, st euro on välisvaluuta suhtes noteeritud aažioga; ja ii) on välisvaluuta intressimäär madalam kui vastav euro intressimäär, on kursivahe noteering negatiivne, st euro on välisvaluuta suhtes noteeritud disaažioga;

c) esmajärjekorras rahuldatakse kõige madalama kursivahe noteeringuga pakkumised ning seejärel järjest kõrgema kursivahe noteeringuga pakkumised, kuni kogu jaotatav fikseeritava valuuta summa ammendub;

d) kui kõige kõrgema aktsepteeritava kursivahe noteeringu, s.o kursivahe piirnoteeringu juures on esitatud pakkumiste kogusumma suurem kui jaotatava summa jääk, jaotatakse see jääk nende pakkumiste vahel proportsionaalselt, võttes aluseks jaotatava summa jäägi suhte kursivahe piirnoteeringuga esitatud pakkumiste kogusummasse vastavalt III lisa tabelile 3;

e) igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni.

2. EKP võib otsustada, et igale edukale pakkujale jaotatakse välja jaotuse miinimumsumma.

Artikkel 41

Pakkumiste jaotamine muutuva intressimääraga pakkumismenetluses likviidsust vähendavate välisvaluuta vahetustehingute eesmärgil

1. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluses likviidsust vähendavate välisvaluuta vahetustehingute eesmärgil jaotatakse tehingud osapooltele järgmiselt:

a) pakkumised reastatakse alates kõige kõrgemast pakutud kursivahe noteeringust kahanevas järjekorras, võttes arvesse noteeringu märki;

b) noteeringu märk oleneb sellest, kas välisvaluuta ja euro vaheliste intressimäärade erinevus on negatiivne või positiivne. Kui vahetuslepingu tähtajal: i) on välisvaluuta intressimäär kõrgem kui vastav euro intressimäär, on kursivahe noteeringpositiivne, st. euro on välisvaluuta suhtes noteeritud aažioga; ja ii) on välisvaluuta intressimäär madalam kui vastav euro intressimäär, on kursivahe noteering negatiivne, st euro on välisvaluuta suhtes noteeritud disaažioga;

c) esmajärjekorras rahuldatakse kõige kõrgema kursivahe noteeringuga pakkumised ning seejärel järjest madalama kursivahe noteeringuga pakkumised, kuni: i) kogu vähendatav fikseeritava valuuta summa ammendub ja ii) kõige madalama aktsepteeritava kursivahe noteeringu, s.o kursivahe piirnoteeringu juures on pakkumiste kogusumma suurem kui jaotatava summa jääk;

d) jaotatava summa jääk jaotatakse nende pakkumiste vahel proportsionaalselt, võttes aluseks jaotatava summa jäägi suhte kursivahe piirnoteeringuga esitatud pakkumiste kogusummasse vastavalt III lisa tabelile 3. Igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni.

2. EKP võib otsustada, et igale edukale pakkujale jaotatakse välja jaotuse miinimumsumma.

Artikkel 42

Enampakkumise liik muutuva intressimääraga pakkumismenetluses

Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse võib eurosüsteem korraldada kas ühtse intressimääraga enampakkumise (Hollandi enampakkumise) või mitme intressimääraga enampakkumise teel (Ameerika enampakkumise).

4. alajagu

Pakkumistulemuste väljakuulutamine

Artikkel 43

Pakkumistulemuste väljakuulutamine

1. EKP kuulutab oma jaotamisotsuse pakkumistulemuste kohta avalikult välja elektrooniliste kanalite kaudu ja oma veebisaidil. Lisaks sellele võivad EKP jaotamisotsuse välja kuulutada RKPd riigisiseste elektrooniliste kanalite kaudu ja otse osapooltele, kui nad seda vajalikuks peavad.

2. Teave, mida peab sisaldama avalik pakkumistulemuste väljakuulutamise teade, on sätestatud IV lisas.

3. Kui jaotamisotsus sisaldab ekslikku teavet seoses lõikes 1 viidatud avalikus pakkumistulemuste väljakuulutamise teates sisalduvate andmetega, võib EKP võtta meetmed, mida ta peab kohaseks, et see ekslik teave parandada.

4. Pärast seda, kui EKP jaotamisotsus pakkumistulemuste kohta on avalikult välja kuulutatud, nagu on osutatud lõikes 1, kinnitavad RKPd individuaalsed jaotamistulemused otse osapooltele nii, et iga osapool saab individuaalse ja kindla kinnituse oma edu kohta pakkumismenetluses ja talle jaotatud täpse summa kohta.

3. jagu

Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide eesmärgil korraldatavad kahepoolsed menetlused

Artikkel 44

Kahepoolse menetluse ülevaade

1. Eurosüsteem võib kahepoolse menetluse abil korraldada järgmisi avaturuoperatsioone:

a) peenhäälestusoperatsioonid (pöördtehingud, välisvaluuta vahetustehingud või tähtajaliste hoiuste kogumine) või

b) struktuurioperatsioonid (otsetehingud).

2. Kahepoolse menetluse võib olenevalt tehingust läbi viia vahetult osapooltega, nagu on sätestatud artiklis 45, või väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu, nagu on sätestatud artiklis 46.

Artikkel 45

Kahepoolne menetlus vahetult osapooltega

1. Otsetehingute abil tehtava peenhäälestusoperatsiooni või struktuurioperatsiooni eesmärgil korraldatava kahepoolse menetluse võib läbi viia vahetult osapooltega.

2. RKPd võtavad otse ühendust ühe või mitme asutusega, mis on valitud vastavalt artiklis 57 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele. Otsustades, kas sõlmida nende asutustega tehinguid, järgivad RKPd EKP juhiseid.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võib EKP nõukogu otsustada, et erandkorras viib EKP või üks või mitu EKP tegevusüksusena tegutsevat RKPd läbi otsetehingute abil tehtavaid peenhäälestusoperatsioone või struktuurioperatsioone, mida korraldatakse kahepoolse menetluse kaudu. Sel juhul kohandatakse menetluse kord nende operatsioonide jaoks vastavalt. Selle, kas asutustega, millega on ühendust võetud, sõlmitakse tehinguid, otsustab EKP.

Artikkel 46

Kahepoolne menetlus väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu

1. Otsetehingute abil tehtava struktuurioperatsiooni eesmärgil korraldatava kahepoolse menetluse võib läbi viia väärtpaberibörside või turuesindajate kaudu, ilma et see piiraks artikli 45 kohaldamist.

2. Kooskõlas artikliga 57 ei ole osapoolte ring piiratud.

3. Menetluse kord kohandatakse vastavalt tehinguga hõlmatud võlainstrumendi suhtes välja kujunenud turutavadele.

Artikkel 47

Kahepoolse menetluse abil korraldatava operatsiooni väljakuulutamine

1. Otsetehingute abil tehtavaid peenhäälestusoperatsioone või struktuurioperatsioone, mida korraldatakse kahepoolse menetluse kaudu, ei kuulutata avalikult ette välja, kui EKP ei otsusta teisiti.

2. EKP võib otsustada jätta selliste kahepoolsete menetluste tulemused avalikult välja kuulutamata.

Artikkel 48

Tööpäevad kahepoolsete menetluste jaoks

1. EKP võib otsustada viia läbi kahepoolne menetlus peenhäälestusoperatsiooni eesmärgil mis tahes eurosüsteemi tööpäeval. Sellistes operatsioonides võivad osaleda ainult need RKPd, mille puhul tehingupäev, arvelduspäev ja tagasimaksepäev on RKP tööpäevad.

2. Otsetehingute abil tehtava struktuurioperatsiooni eesmärgil korraldatavaid kahepoolseid menetlusi viiakse läbi ja arveldatakse harilikult niisugustel päevadel, mis on kõikides rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides RKP tööpäevad.

2. PEATÜKK

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide arvelduskord

Artikkel 49

Arvelduskorra ülevaade

1. Avaturuoperatsioonides osalemise või püsivõimaluste kasutamisega seotud maksekorraldused arveldatakse osapoolte kontodel RKPs või TARGET2s osaleva arveldava panga kontodel.

2. Likviidsust lisavates avaturuoperatsioonides osalemisega või laenamise püsivõimaluse kasutamisega seotud maksekorraldused arveldatakse üksnes operatsiooni kõlblike tagatisvarade lõpliku ülekande hetkel või pärast seda. Selleks peavad osapooled:

a) kõlblikud varad RKPs ette hoiustama või

b) arveldama kõlblikud varad RKPga meetodil „üleandmine makse vastu”.

Artikkel 50

Avaturuoperatsioonide arveldamine

1. Eurosüsteem püüab arveldada oma avaturuoperatsioonidega seotud tehingud kõikides rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides ühel ja samal ajal kõikide osapooltega, kes on andnud tagatiseks piisavalt kõlblikke varasid. Toimimisega seotud piirangute ja (nt väärtpaberiarveldussüsteemide) tehniliste omaduste tõttu võib avaturuoperatsioonide arveldamise ajastus rahaühikuna eurot kasutavates eri liikmesriikides siiski päeva piires erineda.

2. Esialgsete arvelduspäevade ülevaade on tabelis 8.

Tabel 8

Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide osutuslikud arvelduspäevad (16)

Rahapoliitika instrument Tavapakkumismenetluse abil korraldatud avaturuoperatsioonide arvelduspäev Kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil korraldatud avaturuoperatsioonide arvelduspäev Pöördtehingud T + 1 T Otsetehingud Kõlblike varade suhtes välja kujunenud turutava kohaselt EKP võlasertifikaatide emissioonid T + 2 — Välisvaluuta vahetustehingud T, T + 1 või T + 2 Tähtajaliste hoiuste kogumine T

Artikkel 51

Tavapakkumismenetluse abil korraldatud avaturuoperatsioonide arveldamine

1. Eurosüsteem püüab arveldada tavapakkumismenetluse abil korraldatud avaturuoperatsioonid tehingupäevale järgneval esimesel päeval, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud.

2. Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arvelduspäevad teatatakse ette eurosüsteemi korraliste pakkumisoperatsioonide osutuslikus kalendris. Kui tavapärane arvelduspäev langeb riiklikule pühale, võib EKP näha ette teise arvelduspäeva ja võimaluse arveldada samal päeval. Eurosüsteem püüab tagada, et põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arveldamise aeg langeb kokku vastava tähtajaga eelmise operatsiooni tagasimakse ajaga.

3. EKP võlasertifikaatide emissioon arveldatakse tehingupäevale järgneval teisel päeval, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud.

Artikkel 52

Kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil korraldatud avaturuoperatsioonide arveldamine

1. Eurosüsteem püüab arveldada kiirpakkumismenetluse ja kahepoolse menetluse abil korraldatud avaturuoperatsioonid tehingupäeval. Arveldada võib ka muudel kuupäevadel, eriti otsetehingutes ja välisvaluuta vahetustehingutes.

2. Otsetehingute abil tehtavad peenhäälestusoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid, mis on korraldatud kahepoolse menetluse abil, arveldatakse detsentraliseeritult RKPde kaudu.

Artikkel 53

Lisasätted arveldamise ja päevalõputöötlemise kohta

1. Lepingutes või eeskirjades, mida kohaldavad RKPd või EKP, võib ette näha arveldamisega seotud lisasätteid konkreetse rahapoliitika instrumendi suhtes, ilma et see piiraks käesolevas peatükis sätestatud nõuete kohaldamist.

2. Päevalõputöötlemise korda on täpsemalt käsitletud TARGET2ga seotud dokumentides.

Artikkel 54

Reservihoiused ja ülemäärane reserv

1. Määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 6 lõike 1 kohaselt võib osapoole arvelduskontot RKPs kasutada reservikontona. Reservihoiuseid arvelduskontodel võib kasutada päevasisesteks arveldusteks. Osapoole päevane reservihoius arvutatakse tema reservikontol oleva päevalõpujäägina. Käesoleva artikli mõistet „reservikonto” kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) määratluses.

2. Reservihoiust, mis ületab määruse (EÜ) nr 2531/98 ja määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) alusel nõutava kohustusliku reservi, tasustatakse nullmääraga või hoiustamise püsivõimaluse intressimääraga, olenevalt sellest, kumb on madalam.

KOLMAS OSA

KÕLBLIKUD OSAPOOLED

Artikkel 55

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides osalemise kõlblikkuskriteeriumid

Eurosüsteem lubab oma rahapoliitika operatsioonides osaleda ainult asutustel, kes vastavad käesolevas artiklis sätestatud kriteeriumidele, võttes arvesse artiklit 57.

a) Nende suhtes kehtib eurosüsteemi kohustusliku reservi nõue vastavalt EKPS põhikirja artiklile 19.1 ning neid ei ole määruse (EÜ) nr 2531/98 ega määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt vabastatud kohustustest, mida nad peavad eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi raames täitma.

b) Nad on kindlal finantsalusel.

c) Nad vastavad järgmistele tingimustele: i) pädevad ametiasutused rakendavad nende suhtes vähemalt ühte liidu/EMP ühtlustatud järelevalve vormi vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013; ii) nad on aluslepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses avaliku sektori krediidiasutused ja on pädeva ametiasutuse järelevalvega samasugusel tasemel järelevalve all vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013; iii) nad on asutused, mille suhtes pädevad ametiasutused rakendavad ühtlustamata järelevalvet, mille tase vastab direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohasele liidu/EMP ühtlustatud järelevalvele pädevate ametiasutuste poolt (nt väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda asuvate asutuste filiaalid liikmesriikides, mille rahaühik on euro).

d) Nad vastavad seoses konkreetse instrumendi või operatsiooniga tegevusnõuetele lepingutes või eeskirjades, mida asukohariigi keskpank või EKP kohaldab.

Artikkel 56

Tavapakkumismenetluse abil korraldatavates avaturuoperatsioonides osalemine ja püsivõimaluste kasutamine

1. Artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastavad asutused saavad osaleda järgmistes eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides:

a) püsivõimalused;

b) tavapakkumismenetluse abil korraldatavad avaturuoperatsioonid.

2. Luba kasutada püsivõimalusi või osaleda tavapakkumismenetluse abil korraldatavates avaturuoperatsioonides antakse ainult artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastavatele asutustele nende asukohariigi keskpanga kaudu.

3. Kui artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastaval asutusel on üksusi, näiteks peakontor või filiaalid, rohkem kui ühes liikmesriigis, mille rahaühik on euro, võib iga artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastav üksus oma asukohariigi keskpanga kaudu püsivõimalusi kasutada või tavapakkumismenetluse abil korraldatavates avaturuoperatsioonides osaleda.

4. Pakkumised tavapakkumismenetluse abil korraldatavateks avaturuoperatsioonideks ja taotlused püsivõimaluste kasutamiseks esitab igas liikmesriigis, mille rahaühik on euro, ainult üks üksus, st kas peakontor või määratud filiaal.

Artikkel 57

Kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil korraldatavates avaturuoperatsioonides osalevate osapoolte valimine

1. Kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil korraldatavates avaturuoperatsioonides osalevad osapooled valitakse vastavalt lõigetele 2–4.

2. Otsetehingute abil tehtavates struktuurioperatsioonides, mida korraldatakse kahepoolse menetluse abil, ei ole osapoolte ring piiratud. Otsetehingute abil tehtavates struktuurioperatsioonide suhtes, mida teostatakse kiirpakkumismenetluse abil, kohaldatakse artikli 57 lõike 3 punktis b sätestatud kõlblikkuskriteeriume.

3. Kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil korraldatavate peenhäälestusoperatsioonide jaoks valitakse osapooled järgmiselt:

a) peenhäälestusoperatsioonides, mida teostatakse välisvaluuta vahetustehingute abil rahapoliitika eesmärgil kiirpakkumismenetluses või kahepoolses menetluses, on osapoolte ring samane eurosüsteemi välisvaluuta interventsioonide jaoks valitud niisuguste üksuste ringiga, mille asukoht on rahaühikuna eurot kasutavas liikmesriigis. Kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil korraldatavate rahapoliitiliste välisvaluuta vahetustehingute osapooled ei pea vastama artiklis 55 sätestatud kriteeriumidele. Eurosüsteemi välisvaluuta interventsioonides osalevate osapoolte valimise kriteeriumid põhinevad V lisas sätestatud ettevaatuspõhimõttel ja tõhususe põhimõttel. RKPd võivad kasutada limiidipõhiseid süsteeme rahapoliitilistes välisvaluuta vahetustehingutes osalevate individuaalsete osapooltega seotud krediidiriskide ohjamiseks;

b) peenhäälestusoperatsioonides, mida teostatakse pöördtehingute abil ja tähtajaliste hoiuste kogumise abil kiirpakkumismenetluses või kahepoolses menetluses, valib iga RKP konkreetse tehingu osapooled artiklis 55 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele vastavate asutuste seast, mille asukoht on rahaühikuna eurot kasutavates liikmesriikides. Valiku tegemisel lähtutakse eelkõige asjaomase asutuse tegevusest rahaturul. RKP võib arvesse võtta lisakriteeriume, nagu maaklerite tegevuse tulemuslikkus ja pakkumisvõime.

4. Kui EKP nõukogu artikli 45 lõike 3 kohaselt otsustab, et EKP viib ise või ühe või mitme RKP kaudu läbi peenhäälestusoperatsioone, mida korraldatakse kahepoolse menetluse kaudu, valib EKP osapooled rotatsiooni korras niisuguste osapoolte seast, kes on kõlblikud osalema kiirpakkumismenetlustes ja kahepoolsetes menetlustes.

5. Kiirpakkumismenetluse või kahepoolse menetluse abil korraldatavaid avaturuoperatsioone võib teha ka lõigetes 2–4 nimetatust laiema ringi osapooltega, kui EKP nõukogu nii otsustab, ilma et see piiraks lõigete 1–4 kohaldamist.

NELJAS OSA

KÕLBLIKUD VARAD

I JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 58

Kõlblikud varad ja tagatiste andmise kord eurosüsteemi krediidioperatsioonides

1. Eurosüsteem kohaldab kõikides eurosüsteemi krediidioperatsioonides ühtset kõlblike varade raamistikku, mis on sätestatud käesolevas suunises.

2. Eurosüsteemi krediidioperatsioonides osalemiseks annavad osapooled eurosüsteemile nende operatsioonide jaoks kõlblikud tagatisvarad. Kuna eurosüsteemi krediidioperatsioonide hulka kuuluvad päevasisesed laenud, peavad osapoolte tagatised päevasisese laenu suhtes samuti vastama käesolevas suunises sätestatud kriteeriumidele, nagu on kirjeldatud suunises EKP/2012/27.

3. Osapooled annavad kõlblikud varad:

a) omandi üleandmise teel, mis õiguslikult vormistatakse tagasiostulepinguna; või

b) nõudeõiguse seadmise teel, st. vastavale varale seatakse pant, õiguse loovutus või muu koormatis, mis õiguslikult vormistatakse laenuna tagatise vastu,

kummalgi juhul vastavalt asukohariigi keskpanga kehtestatud ja dokumenteeritud riigisisestele lepingutele või eeskirjadele.

4. Kui osapooled annavad tagatiseks kõlblikke varasid, võib asukohariigi keskpank nõuda kõlblike varade märgistamist või koondamist olenevalt sellest, millist tagatise haldamise süsteemi ta kasutab.

5. Turukõlblikke ja turukõlbmatuid varasid ei eristata varade kvaliteedi ega nende kõlblikkuse poolest eri liiki eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks.

6. Ilma et see piiraks lõikes 2 osapooltele ette nähtud kohustust anda eurosüsteemile tagatiseks kõlblikud varad, võib eurosüsteem taotluse korral anda osapooltele nõu seoses turukõlblike varade kõlblikkusega, kui need on juba emiteeritud, või turukõlbmatute varade kõlblikkusega, mille esitamise taotlus on esitatud. Etteulatuvalt eurosüsteem nõu ei anna.

Artikkel 59

Eurosüsteemi kõlblike varade krediidihindamisraamistiku üldised aspektid

1. Üks kõlblikkuskriteerium on see, et varad vastavad eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus ette nähtud kõrgetele krediidistandarditele.

2. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus kehtestatakse kord, reeglid ja tehnikad tagamaks, et kõlblikud varad vastavad eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele ja eurosüsteemi määratletud krediidikvaliteedi nõuetele.

3. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku kohaldamise eesmärgil määratleb eurosüsteem krediidikvaliteedi nõuded krediidikvaliteedi astmete kujul, nähes ette makseviivituse tõenäosuse künnised ühe aasta perspektiivis järgmiselt;

a) eurosüsteem peab maksimaalset ühe aasta jooksul tekkiva makseviivituse tõenäosust 0,10 % samaväärseks krediidikvaliteedi nõudega krediidikvaliteedi astmel 2 ning maksimaalset ühe aasta jooksul tekkiva makseviivituse tõenäosust 0,40 % samaväärseks krediidikvaliteedi nõudega krediidikvaliteedi astmel 3;

b) kõik eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks kõlblikud varad peavad vastama vähemalt krediidikvaliteedi nõudele krediidikvaliteedi astmel 3. Krediidikvaliteedi lisanõudeid konkreetsete varade suhtes kohaldab eurosüsteem vastavalt käesoleva suunise neljanda osa II ja III jaotisele.

4. Eurosüsteem avaldab EKP veebisaidil teavet krediidikvaliteedi astmete kohta eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaala kujul, sealhulgas seostab krediidikvaliteedi hinnangud, mis on saadud reitinguagentuuridelt ja kolmandate isikute pakutavate reitinguvahendite abil, krediidikvaliteedi astemetega.

5. Krediidikvaliteedi nõuete hindamisel võtab eurosüsteem arvesse krediidihinnanguid krediidihindamissüsteemidest, mis kuuluvad ühele neljast allikast kooskõlas neljanda osa V jaotisega.

6. Konkreetse vara krediidistandardi hindamisel võib eurosüsteem arvesse võtta asutusega seotud kriteeriume ja omadusi, millega tagatakse vara valdajale samasuguse kaitse, nagu näiteks garantiisid. Eurosüsteem jätab endale õiguse välja selgitada, kas emissioon, emitent, krediidisaaja või garant vastab tema krediidikvaliteedi nõuetele, lähtudes teabest, mida eurosüsteem võib pidada asjakohaseks, et tagada eurosüsteemile piisav riskikaitse.

7. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistik järgib mõiste „makseviivitus” määratlust direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013.

II JAOTIS

TURUKÕLBLIKE VARADE KÕLBLIKKUSKRITEERIUMID JA KREDIIDIKVALITEEDI NÕUDED

1. PEATÜKK

Turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumid

Artikkel 60

Kõlblikkuskriteeriumid kõikidele turukõlblike varade liikidega

Eurosüsteemi krediidioperatsioonide tagatise kõlblikkustingimuseks on, et, turukõlblikud varad peavad olema võlainstrumendid, mis vastavad 1. jaos sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele, välja arvatud teatavat liiki turukõlblikud varad 2. jao kohaselt.

Artikkel 61

Kõlblike turukõlblike varade loetelu ja aruandlusreeglid

1. EKP avaldab ajakohase kõlblike turukõlblike varade loetelu oma veebisaidil vastavalt tema veebisaidil näidatud meetoditele ning ajakohastab seda igal tööpäeval. Vastavalt artikli 87 lõikele 3 hinnatud varasid selles kõlblike turukõlblike varade loetelus ei avaldata.

2. Üldjuhul teatab EKP-le konkreetsest turukõlblikust varast see RKP, mille asukohariigis lubatakse selle turukõlbliku varaga kaubelda.

1. jagu

Turukõlblike varade üldised kõlblikkuskriteeriumid

Artikkel 62

Turukõlblike varade põhisumma

1. Kõlblikkustingimuseks on, et võlainstrumentidel peab kuni lõpliku väljaostm