4)

Punkti I muudetakse järgmiselt: a) alapunkti 1.02 joonealune märkus 2 asendatakse järgmisega: „(2) Rahvamajanduse arvepidamise süsteem, 2008. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Euroopa Komisjoni, Rahvusvahelise Valuutafondi, OECD ja Maailmapanga ühisväljaanne.“; b) alapunkti 1.03 viimane lause asendatakse järgmisega: „ESA 2010-le on iseloomulik kahte liiki üksuste ning riigi majanduse kahte eri liiki jaotuse kasutamine.“; c) alapunkti 1.08 viimane lause asendatakse järgmisega: „Nimetatud kahte liiki tulu (põllumajanduslikust tegevusest saadav tulu ja põllumajanduslike kodumajapidamiste tulu) mõõdetakse kahel eri otstarbel, mis nõuavad kahte erinevat majanduse jaotamise meetodit: esimene, PAPs kasutatav, põhineb tootmisüksustel, mis määratletakse majandustegevuse järgi, teine aga põhineb kodumajapidamistel (st institutsioonilistel üksustel), mille peamine tuluallikas ei sõltu põllumajanduslikust tegevusest.“; d) alapunkt 1.09 asendatakse järgmisega: „1.09. Tootmisprotsessi ning toodete ja teenuste kasutamisega kaasnevate voogude analüüsimiseks tuleb valida üksused, mis toovad esile tehnilis-majanduslikud seosed. Sellest nõudest tulenevalt tuleb institutsioonilised üksused jaotada tootmise liigi alusel väiksemateks ja homogeensemateks üksusteks. Seda nõuet täidavad praktikas kohalikud tegevusalaüksused (kohalikud TAÜd) (ESA 2010, 2.147) ( *2 ) (*2) Tuleb märkida, et kuigi ESAs seatakse esikohale kohalikud TAÜd, sobib tootmisprotsessi analüüsimiseks kõige paremini homogeenne tootmisüksus (HTÜ). Seda üksust kasutatakse sisendite ja toodangu analüüsimiseks, kuna see on täielikus vastavuses tegevuse liigiga. Institutsioonilised üksused jagatakse seetõttu nii paljudeks HTÜdeks, kui on tegevusi (välja arvatud abitegevusalad). Neid HTÜsid rühmitades on võimalik majandus jagada „puhasteks“ (homogeenseteks) harudeks. HTÜ ei ole reeglina otseselt jälgitav. Seepärast ei saa homogeensete majandusharude arvepidamist koostada HTÜde rühmade alusel. ESAs kirjeldatakse nende kontode koostamise meetodit. See hõlmab kõrvaltegevuseks oleva tootmise ja tegevusharude vastavate tegevuskulude jaotamist vastavate homogeensete harude vahel (ESA 2010, 2.153–2.156, 9.52–9.63)“;" e) alapunkt 1.10 asendatakse järgmisega: „1.10. Kohalik tegevusalaüksus (kohalik TAÜ) on TAÜ osa, mis vastab kohalikule üksusele. 2008 SNA ja ISIC Rev. 4 süsteemides nimetatakse kohalikku TAÜd inglise keeles sõnaga „establishment“. TAÜ koondab kõik institutsionaalse üksuse kui tootja osad, mis aitavad kaasa tegevuse sooritamisele vastavalt NACE Rev. 2 (majanduse tegevusalade klassifikaator, vt 1.55) klassile (neljakohaline number) ning vastab ühele või mitmele institutsionaalse üksuse tegevuspõhisele alljaotusele. Institutsioonilise üksuse infosüsteemiga peab olema võimalik esitada või välja arvutada iga kohaliku TAÜ kohta vähemalt toodangu väärtus, vahetarbimine, hüvitised töötajatele, tegevuse ülejääk, tööhõive ja kapitali kogumahutus põhivarasse (ESA 2010, 2.148). Kohalik üksus on institutsiooniline üksus või osa institutsioonilisest üksusest, mis toodab kaupu ja osutab teenuseid ning asub geograafiliselt määratletud kohas.“; f) alapunkt 1.11 asendatakse järgmisega: „1.11. Kuigi kohalik TAÜ võib tootjana olla samaväärne institutsioonilise üksuse või selle osaga, ei saa see kunagi kuuluda kahte erinevasse institutsioonilisse üksusse. Kuna praktikas tegelevad enamik tooteid ja teenuseid pakkuvaid institutsioonilisi üksusi samaaegselt mitme erineva tegevusega (põhitegevus ja üks või mitu kõrvaltegevust), võib need jaotada sama suureks arvuks kohalikeks TAÜdeks, kui vajalik teave on saadaval. Abitegevusaladest (ost, müük, turustus, raamatupidamine, transport, ladustamine, hooldus jne vt 1.27) siiski kohalikku TAÜd moodustada ei saa, v.a juhul, kui need viiakse ellu eraldi asukohtades, mis asuvad teenindatavast kohalikust TAÜst erinevas piirkonnas (ESA 2010, 3.13).“; g) alapunkt 1.12 asendatakse järgmisega: „1.12. Põhimõtteliselt tuleks eristada sama palju kohalikke TAÜsid, kui on kõrvaltegevusi, kuid võib juhtuda, et statistiline (raamatupidamis)teave ei võimalda eristada kohaliku TAÜ kõrvaltegevusi või nende osi põhitegevustest. Kui kaupu tootval ja teenuseid osutaval institutsioonilisel üksusel on põhitegevusala ja üks või mitu kõrvaltegevusala, jagatakse ta sama paljudeks TAÜdeks ja kõrvaltegevusalad klassifitseeritakse põhitegevusalast eraldi. Abitegevusi ei eristata põhi- või kõrvaltegevusalast. TAÜ, mis kuulub klassifikatsioonisüsteemis mingi kindla rubriigi alla, võib toota tooteid ka väljaspool homogeenset gruppi kõrvaltegevusalana, mida ei saa olemasolevate raamatupidamisdokumentide põhjal eraldi identifitseerida. Seega võib TAÜ-l olla üks või mitu kõrvaltegevusala. (ESA 2010, 2.149).“; h) alapunkt 1.13 asendatakse järgmisega: „1.13. Tegevus toimub siis, kui sellised vahendid nagu seadmed, tööjõud, tootmisviis, infovõrgud ja tooted on omavahel ühendatud, mille tulemusel luuakse konkreetseid kaupu või teenuseid. Tegevust iseloomustavad sisend toodete näol (kaubad ja teenused), tootmisprotsess ja toodang toodete näol. Kohaliku TAÜ põhitegevusala on tegevusala, mille lisandväärtus ületab iga teise sellise tegevusala lisandväärtuse, millega samas üksuses tegeletakse. Põhitegevusala määratakse vastavalt NACE Rev. 2 klassifikaatorile, esmalt klassifikaatori kõrgeimal tasemel ja siis madalamatel tasemetel (ESA 2010, 3.10).“; i) alapunkti 1.14 viimane lause asendatakse järgmisega: „ESA 2010 punkti 2.150 kohaselt koosneb tööstus (ehk tegevusala) kõige detailsemal klassifitseerimise tasemel kõigist kohalikest tegevusalaüksustest, mis kuuluvad samasse NACE Rev. 2 klassi (neljakohaline number) ja mis tegelevad seetõttu sama põhitegevusalaga, nagu on määratletud NACE Rev. 2 klassifikaatoris.“; j) alapunkti 1.16 alapunkt ii asendatakse järgmisega: „ii) põllumajanduslike üksuste eraldamatud mittepõllumajanduslikud kõrvaltegevused.“; k) alapunkti 1.17 kaks viimast lauset asendatakse järgmisega: „ESA reegli range kohaldamine üksuste ja nende rühma suhtes peaks tegelikult juhtudel, kus sama ettevõte teostab mitut NACE Rev. 2 neljanumbrilise klassi tegevust ja alapunktis 1.10 nõutud teave on saadaval, kaasa tooma põllumajandusettevõtte jagamise mitmeks eri TAÜks. Rahvamajanduse arvepidamises ja PAPs põllumajandusettevõtte käsitamine põllumajandustööstuse kohaliku TAÜna tuleneb statistilisest lähenemisviisist.“; l) alapunkti 1.19 esimene lause asendatakse järgmisega: „Kuna ESA 2010 kohaselt on tööstus oma põhitegevuselt samade või sarnaste tegevustega üksuste rühm, sõltub põllumajandustööstuse määratlus PAPs kõnealuse tööstuse iseloomulike tegevuste ja üksuste määratlemisest.“; m) alapunkti 1.20 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Põllumajandustööstust koheldakse kõikide selliste kohalike TAÜde rühmana, mille põhi- või kõrvaltegevuseks oleva majandustegevuse liigid on järgmised (põllumajandustööstuse täpset määratlust vt 1.60–1.66):“; n) alapunkt 1.24 asendatakse järgmisega: „Kuna PAP eesmärk on mõõta, kirjeldada ja analüüsida põllumajanduslikust tegevusest (mis ELi liikmesriikides on peaaegu eranditult kaubanduslik tegevus) saadava tulu teket, otsustati välja jätta üksused, kus põllumajanduslik tegevus seondub üksnes vaba aja veetmisega (*3). Seevastu põllumajanduslikud elatusüksused kuuluvad PAP alla. Tuleb märkida, et PAPsse tuleb kirjendada põllumajandusettevõtete toodang, mis on ette nähtud lõpptarbimiseks samas ettevõttes. (*3) Tegemist on väikeste üksustega, mis toodavad enda tarbeks, mitte müügiks, viies ellu põllumajandustegevust majanduslikult teistest tegevustest sõltumata.“;" o) alapunkt 1.25 asendatakse järgmisega: „1.25. Kohalike TAÜde kasutamine põllumajandustööstuse põhiüksustena tingib mittepõllumajanduslike kõrvaltegevuste kirjendamise, kui neid ei ole võimalik isoleerida põllumajanduslikust põhitegevusest.“; p) alapunkt 1.26 asendatakse järgmisega: „1.26. Kohalike põllumajanduslike TAÜde tegevusest lahutamatud mittepõllumajanduslikud kõrvaltegevused on PAPs määratletud kui tegevused, mis on tihedalt seotud põllumajandusliku tootmisega ning mille osas andmeid toodangu, vahetarbimise, töötajate hüvitiste, tööjõusisendi ja kapitali kogumahutuse kohta põhivarasse ei ole statistilisel perioodil võimalik lahutada andmetest põllumajandusliku põhitegevuse kohta.“; q) alapunkti 1.27 teine ja kolmas taane asendatakse järgmisega: „— tegemist ei tohi olla abitegevusaladega. Abitegevusalasid ei isoleerita eraldiseisvate üksuste moodustamiseks ega eraldata pea- või kõrvaltegevusaladest või -üksustest, mida abitegevusalad teenindavad. Seega tuleb abitegevusalad ühendada kohaliku TAÜga, mida need teenindavad, v.a juhul, kui nendega tegeletakse eraldi üksustes, mis asuvad muus piirkonnas. Abitegevusala jääb sama tegevusala alla, millega tegeleb teenindatav kohalik TAÜ. Abitegevusalad on täiendavad tegevusalad (nt müük, turustamine, ladustamine, transport oma kulul; vt ESA 2010, 3.12 ja 3.13 ning 2008 SNA, 5.35–5.44), millega ettevõte tegeleb, et luua tingimused oma põhi- või kõrvaltegevusteks. Üldjuhul väljendub abitegevusalade toodang erinevate tootmistegevuste sisendina; — reeglina ei tohi need hõlmata oma tarbeks tehtavaid kapitalimahutusi põhivarasse, milleks ei ole põllumajanduslikud tooted (nt ehitised või masinad). Eeldatakse, et oma tarbimiseks tootmine on lahutatav tegevus ning kirjendatakse piiritletava kohaliku TAÜ tootmisena. Töötajatele loonuspalgana pakutavat majutusteenust tuleb käsitada samal viisil (kirjendada loonustasuna tulukontole),“; r) alapunkt 1.29 asendatakse järgmisega: „1.29. On võimalik eristada kahte peamist lahutamatu mittepõllumajandusliku kõrvaltegevuse liiki. 1. Tegevused, mis on põllumajandusliku tegevuse jätkuks ning milles kasutatakse põllumajandustooteid. Seda liiki tegevusi võib leida enamikus ELi liikmesriikides. Sellesse rühma kuuluv tüüpiline tegevus on põllumajandustoodete töötlemine. Põllumajandustoodete töötlemine: — piima töötlemine võiks, kooreks, juustudeks, jogurtiteks ja muudeks piimatoodeteks, — puu- ja köögiviljade töötlemine puuviljamahladeks, konservideks, alkohoolseteks jookideks ja muudeks toodeteks, — viinamarjade, virde ja veini töötlemine alkohoolseteks jookideks (nt vahuveiniks (šampanja) ja kangeteks alkohoolseteks jookideks (konjak)), — taimsete kiudude/tekstiilkiudude/villa ketramine, — pasteetide, rasvamaksa ja muude töödeldud lihatoodete tootmine, — muude põllumajandustoodete töötlemine. Põllumajandustoodete, nt munade ja kartulite liigitamine ja pakendamine. 2. Tegevused, mis hõlmavad põllumajandusettevõtet ja selle põllumajandusliku tootmise vahendeid (seadmed, rajatised, ehitised, tööjõud). Need tegevussuunad on üldjuhul järgmised: — põllumajandusturism: telkimine, toitlustus, hotellid, eri liiki majutus jne, — talupoed: muude kui talumajapidamisest pärit toodete jaekaubandus. Töötlemata või töödeldud põllumajandustoodete otsemüük kirjendatakse asjaomaste toodete toodanguna, — sport ja puhkus maal: maa kasutamine nt golfimänguks, ratsutamiseks, jahipidamiseks, kalastamiseks jne, — kolmandatele isikutele osutatavad teenused: nt põllutöömasinate rentimine ja remont, niisutusprojektid, põllumajanduslikud nõustamisteenused, toodete ladustamine, põllumajandushoonete hooldus, põllumajandustoodetega seotud kaubandusteenused, põllumajandustoodete vedu jne. Need teenused kirjendatakse kõrvaltegevusena üksnes juhul, kui neid osutatakse kolmandale isikule. Kui teenuseid osutatakse oma tarbeks, on need abitegevused, mida raamatupidamises ei kirjendata (vt 1.27), — aiahooldusteenused: muru niitmine, hekkide pügamine, lumekoristus, haljasalade kavandamine, istutamine ja hooldus jms teenused, — kalakasvatus, — muud tegevused, mis hõlmavad põllumajandusmaa ja põllumajanduslike tootmisvahendite kasutamist. Need muud tegevused hõlmavad teadus- ja arendustegevust, kui seda ei vii ellu eraldi kohalikud TAÜd ja seda on võimalik prognoosida.“; s) alapunkt 1.33 asendatakse järgmisega: „ESA 2010 kohaselt on tööstusharu (ehk tegevusala) toodanguks kõikide asjaomasesse tööstusharusse kuuluvate üksuste kõik arvestusperioodi tooted, välja arvatud kaubad ja teenused, mille üksus on arvestusperioodil tootnud ja ise ära tarbinud. Põllumajandustoodangu mõõtmise aluseks on selle ESA reegli kohandatud variant, milles arvestatakse põllumajandustoodanguks ka põllumajandusüksuste eneste poolt tarbitud toodanguosa (vt 2.032–2.036). Seega on PAPs põllumajandustoodang kõikide tööstusharu üksuste toodangu summa (välja arvatud samas üksuses vahetarbimiseks mõeldud toodang), millele lisandub samas üksuses vahetarbitav toodang, kui see toodang seondub kahe erineva põhitegevusega (nt põllukultuuride viljelemine loomasöödana kasutamiseks) ning vastab teatavatele kriteeriumidele (mis on sätestatud punktis 2.055).“; t) alapunkt 1.37 asendatakse järgmisega: „1.37. PAP aluseks on omavahel seotud kontode kogum. ESA 2010 kohaselt hõlmab kontode kogum jooksevkontosid, akumulatsioonikontosid ja bilansse (ESA 2010, 1.113–1.115). Neile erinevatele kontodele on võimalik ettenähtud raamistiku piires kirjendada majandustsükli konkreetsete aspektidega (nt tootmine) seotud tehingud ja muud vood. Tehinguteks on erinevad toimingud alates tulu tekkimisest tulu akumulatsioonil varadesse kuni tulu jaotamise ja ümberjaotamiseni. Neist tuletatavaid tasakaalustavaid kirjeid kasutatakse seejärel majandusliku tulemuslikkuse mõõtmiseks.“; u) alapunkt 1.38 asendatakse järgmisega: „1.38. Jooksevkontod kajastavad tootmist ja sellega seotud tulu moodustamist, jaotamist ja ümberjaotamist ning kasutamist lõpptarbimiseks; nende abil on võimalik välja arvutada „säästud“, mis moodustuvad akumulatsiooni olulise osa. Akumulatsioonikontodel analüüsitakse üksuste varade ja kohustuste muudatuste erinevaid komponente ning need võimaldavad kirjendada netoväärtuse muutusi (varade ja kohustuste vahet). Bilanssides esitatakse erinevate üksuste kõik varad ja kohustused arvestusperioodi alguses ja lõpus koos nende netoväärtusega. Iga akumulatsioonikontole kirjendatud vara ja kohustusega seotud vood kajastuvad uuesti „bilansimuudatuste“ kontol (ESA 2010, 8.02–8.09 ja tabel 8.1).“; v) alapunkt 1.39 asendatakse järgmisega: „1.39. Eespool kirjeldatud kontode kogumit kohaldatakse üksnes institutsiooniliste üksuste, sektorite ja allsektorite ning kogumajanduse suhtes. ESA 2010s eeldatakse, et kohaliku TAÜ ja tööstusharu puhul ei ole mõtet koostada täielikku kontode kogumit, kuna need üksused suudavad harva kaupu või varasid oma nimel säilitada või tulu saada ja jaotada.“; w) alapunkti 1.43 tabelid 1–4 asendatakse järgmistega: „A. Jooksevkontod Tabel 1. Tootmiskonto Kasutamine Vahendid P.2 Vahetarbimine 50 P.1 Toodang 100 B.1g Kogulisandväärtus 50 P.51c Põhivara kulum 10 B.1n Netolisandväärtus 40 Tabel 2. Tulutekkekonto Kasutamine Vahendid D.1 Töötajate hüvitised 10 B.1n Netolisandväärtus 40 D.29 Muud tootmismaksud 5 D.39 Muud tootmistoetused – 10 B.2n/B.3n Tegevuse netoülejääk/netosegatulu 35 Tabel 3. Ettevõtlustulu konto Kasutamine Vahendid D.4 Omanditulu 10 B.2n/B.3n Tegevuse netoülejääk/netosegatulu 35 D.41 Intressid 5 D.45 Rent 5 D.4 Omanditulu 1 D.41 Intressid 1 D.42 Ettevõtete jaotatud tulu D.43 Reinvesteeritud tulu otsestelt välisinvesteeringutelt D.44 Muu investeerimistulu D.45 Rent B.4n Ettevõtluse netotulu 26 B. Akumulatsioonikontod Tabel 4. Kapitalikonto Vara muutused Kohustuste ja netoväärtuse muutused B.101 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud netoväärtuse muutused B.8n Netosääst D.9r Kapitalisiirded, saadavad 10 D.92r Investeerimistoetused, saadavad 5 D.99r Muud kapitalisiirded, saadavad 5 D.9p Kapitalisiirded, makstavad D.91p Kapitalimaksud, makstavad D.99p Muud kapitalisiirded, makstavad P.51g Kapitali kogumahutus põhivarasse 100 B.101 Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud netoväärtuse muutused P.511 Soetatud põhivara, miinus realiseerimine (kapitali kogumahutus põhivarasse põhivara alusel) 89 P.511a Kapitali kogumahutus istandustesse 10 P.511b Kapitali kogumahutus karja 15 P.511c Kapitali kogumahutus masinatesse ja seadmetesse 20 P.511d Kapitali kogumahutus transpordivahenditesse 20 P.511e Kapitali kogumahutus põllumajandushoonetesse 20 P.511f Kapitali kogumahutus muudesse ehitustöödesse, v.a maaparandus (muud ehitised, rajatised jne) 0 P.511g Olulised maaparandustööd 4 P.511h Teadus- ja arendustegevus 0 P.511i Muu kapitali kogumahutus (näiteks arvutiprogrammid, tootmisõigused) 0 P.512 Mittetoodetud vara (maa jms) võõrandamise kulud 1 P.51c Põhivara kulum 10 P.52 Varude muutus 5 P.53 Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine NP Mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine (maa jms) B.9 Neto laenuandmine (+)/-võtmine (-) K.1 Vara majanduslik tekkimine K.2 Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine“; x) alapunkt 1.44 asendatakse järgmisega: „1.44. Tuleks silmas pidada, et tabelites 3 ja 4 kaldkirjas esitatud tehingud ja varud: — ei ole PAP seisukohalt olulised, kuna kasutatakse tööstuse mõistet ja kontode kogum on mittetäielik. Kõnealused jaotised on tabeli 3 „Vahendite“ jaotised D.42 „Ettevõtete jaotatud tulu“, D.43 „Reinvesteeritud tulu otseselt välisinvesteeringult“, D.44 „Muu investeerimistulu“ ja D.45 „Rent“ ning tabeli 4 jaotised B.8n „Netosääst“, B.101 „Säästmisest ja kapitalisiiretest tingitud netoväärtuse muutused“ ja B.9 „Netolaenuandmine (+)/-võtmine (-)“ või — ei kuulu kirjendamisele, kuna puuduvad usaldusväärsed andmed või need ei paku hetkel PAP seisukohalt piisavat huvi. Kõnealused jaotised on tabeli 4 jaotised D.9p „Kapitalisiirded, makstavad“, D.91p „Kapitalimaksud, makstavad“ ja D.99p „Muud kapitalisiirded, makstavad“, P.53 „Väärisesemete soetamine miinus realiseerimine“, NP „Mittetoodetud vara soetamine miinus realiseerimine (maa ja muu mittetoodetud vara)“, K.1 „Vara majanduslik tekkimine“, K.2 „Mittetoodetud vara majanduslik vähenemine“. Neist mõningate kirjendamist (nt D.91, K.1 ja K.2) võidakse PAPs alustada tulevikus.“; y) alapunkti 1.46 kaks viimast lauset asendatakse järgmisega: „Kodumajapidamiste sektorisse kuuluvate juriidilise isiku õigusteta üksuste puhul sisaldab tulude moodustamise konto tasakaalustav kirje kaudselt elementi, mis vastab omaniku või tema pereliikmete töötasule. Sellisel mittepalgalise isiku tulul on nii palgale kui ka ettevõtja kasumile iseloomulikke jooni. Sellist tulu, mis ei ole rangelt võttes ainuüksi ei palk ega kasum, nimetatakse „segatuluks“ (ESA 2010, 8.19).“; z) alapunkt 1.59 asendatakse järgmisega: „1.59. ESA 2010 kohaselt on tööstus olemuselt sama või samalaadse põhitegevusega tegelevate kohalike TAÜde rühm. Kõige detailsemal klassifitseerimise tasemel koosneb tööstus kõigist kohalikest TAÜdest, mis kuuluvad samasse NACE Rev. 2 klassi (neljakohaline number) ja mis tegelevad seetõttu sama tegevusalaga, nagu on määratletud selles nomenklatuuris (ESA 2010, punkt 2.150). Põllumajandustööstuse kui tegevusala määratlemiseks on seega vaja täpselt esitada: — selle iseloomulikud tegevused; — iseloomulikud PAP üksused.“; aa) alapunkt 1.60 asendatakse järgmisega: „1.60. Põllumajandustööstus, nagu seda PAPs kirjeldatakse, vastab põhimõtteliselt NACE Rev. 2 osale 01 ja erinevused on märgitud alapunktides 1.62–1.66.“; bb) alapunkt 1.63 asendatakse järgmisega: „1.63. PAP-le iseloomulike põllumajanduslike tegevuste loend hõlmab neid seitset rühma (01.1–01.7), kuid järgmiste erinevustega: — kaasa arvatakse veini ja oliiviõli tootmine (üksnes samas ettevõttes kasvatatud viinamarjadest ja oliividest), — välja arvatakse teatavad tegevused, mis NACE Rev. 2-s liigitatakse põllumajanduslikeks teenusteks (nt niisutussüsteemide haldamine – siin võetakse arvesse üksnes põllumajanduslikku allhanget).“; cc) alapunkti 1.78 kolmas lause asendatakse järgmisega: „Seepärast tuleb põllumajandustootjate taolisest tegevusest saadavad vood PAPst välja jätta.“; dd) alapunkt 1.93 asendatakse järgmisega: „1.93. PAP põllumajandustööstus, nagu see on määratletud punktides 1.62–1.66, erineb mõneti rahvamajanduse arvepidamises määratletud tööstusharust. Erinevusi on nii iseloomulike tegevuste kui üksuste määratluses. Neid võib kokku võtta järgmiselt: PAP põllumajandustööstus = Rahvamajanduse arvepidamise põllumajanduse haru (Nace Rev. 2 osa 01) — Nende üksuste toodang, kes osutavad põllumajandusega seonduvaid teenuseid muul viisil, kui põllumajandusliku allhankena (st niisutussüsteemide haldamine). — Üksused, kus põllumajanduslik tegevus on üksnes vabaajategevus ja mis on hõlmatud rahvamajanduse arvepidamisega, vt ESA 2010, 3.08. + Veini ja oliiviõli tootvate üksuste tootmine (kasutades ainult sama üksuse kasvatatud viinamarju ja oliive (tootjate, ühistute rühmad jms)). + Mitte-põllumajandusliku põhitegevusega üksuste eristatav põllumajanduslik kõrvaltegevus (vt 1.18)“.