Komisjoni otsus, 29. aprill 2004, millega täpsustatakse direktiivis 2001/16/EÜ osutatud tehniliste koostalitlusnõuete müra, kaubavagunid ja kaubaveo telemaatilised seadmed põhiparameetreid (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1558 all)EMPs kohaldatav tekst.



CS.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

ET.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

HU.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

LT.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

LV.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

MT.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

PL.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

SK.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810

SL.ES Peatükk 13 Köide 34 Lk 763 - 810



Komisjoni otsus, 29. aprill 2004, millega täpsustatakse direktiivis 2001/16/EÜ osutatud tehniliste koostalitlusnõuete "müra", "kaubavagunid" ja "kaubaveo telemaatilised seadmed" põhiparameetreid (teatavaks tehtud numbri K(2004) 1558 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2004/446/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta [1] ning eriti selle artikli 6 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4, ning arvestades järgmist: (1) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktiga c on üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik jaotatud struktuurilisteks või funktsionaalseteks alasüsteemideks. Iga alasüsteem kaetakse tehniliste koostalitlusnõuetega. (2) Esimese sammuna on ühine esinduskogu komisjoni mandaadi alusel kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 21 punktis 2 sätestatud toimimiskorraga koostanud tehniliste koostalitlusnõuete eelnõu. (3) Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 21 alusel moodustatud komitee (edaspidi komitee) on ühiseks esinduskoguks nimetanud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni (edaspidi AEIF). (4) AEIF on saanud mandaadi tehniliste koostalitlusnõuete eelnõu koostamiseks "müra", "kaubavagunid" ja "kaubaveo telemaatilised seadmed" osas. (5) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikega 4 siiski on eespool nimetatud tehniliste koostalitlusnõuete väljatöötamise esimeseks etapiks nende baasparameetrite omaduste määratlemine, mida AEIF kasutab; see ei välista vajadust kinnitada ja vajadusel täiendavalt muuta neid parameetreid vastavates tehnilistes koostalitlusnõuetes, mis kehtestatakse kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikega 1. (6) Taotletud on teatav arv erijuhtumeid, mida arutletakse vastavate tehnilistes koostalitlusnõuetes väljatöötamise kontekstis. Siiski peetakse asjakohasemaks lisada konkreetsed juhtumid pigem tehnilistesse koostalitlusnõuetesse kui käesolevasse otsusesse. (7) Ilma et see piiraks direktiivi 2001/16/EÜ artikli 25 kohaldamist, ei mõjuta käesolev otsus olemasolevat raudteevõrgustikku ega uute projektide väljatöötamist, kuni ei ole vastu võetud vastavaid tehnilisi koostalitlusnõudeid. (8) Kooskõlas eespool nimetatud mandaadiga on AEIF juba välja töötanud tehniliste koostalitlusnõuete eelnõu alasüsteemidele "kaubaveo telemaatilised seadmed", "müra" ja "kaubavagunid". Need tehnilised koostalitlusnõuded võetakse vastu pärast direktiivis 2001/16/EÜ sätestatud kulu/tuluanalüüsi väljatöötamist ning pärast kasutajaorganisatsioonide ja sotsiaalpartneritega konsulteerimist. (9) Tuleks kehtestada AEIF pakutud "müra", "kaubavagunite" ja "kaubaveo telemaatilised seadmed" põhiparameetrite mõisted ja omadused. (10) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ alusel loodud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Direktiivis 2001/16/EÜ osutatud "müra", "kaubavagunite" ja "kaubaveo telemaatiliste seadmete" tehniliste koostalitlusnõuete põhiparameetrite mõisted ja omadused on sätestatud käesoleva otsuse lisas. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 29. aprill 2004 Komisjoni nimel asepresident Loyola De Palacio [1] EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1. -------------------------------------------------- LISA SISUKORD 1. 1.1. 1.2. 2. 2.1. 2.2. 2.3. 2.4. 2.5. 2.6. 2.7. 2.8. 2.9. 2.10. 2.11. 2.12. 2.13. 2.14. 2.15. 2.16. 2.17. 3. 3.1. 3.2. 3.3. 3.4. 3.5. 3.6. 3.7. 3.8. 3.9. 3.10. 3.11. 3.12. 3.13. 1. "MÜRA" TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETEGA SEOTUD BAASPARAMEETRID 1.1. Kaubavagunite tekitatav müra 1.1.1. Parameetri kirjeldus Kaubavagunite tekitatav müra jagatakse möödumismüraks ja paikseks müraks. Kaubavaguni möödumismüra mõjutab väga oluliselt veeremismüra (ratta ja rööpa kokkupuutemüra). Möödumismüra iseloomustamiseks sätestatud parameeter hõlmab järgmist: - helirõhutase vastavalt määratletud mõõtmismeetodile, - mikrofoni paiknemine, - vaguni kiirus, - rööbaste siledus, - raja dünaamiline ja kiirguskäitumine. Kaubavaguni paikne müra võib esineda üksnes siis, kui vagun on varustatud lisaseadmetega, nt mootorid, generaatorid, jahutussüsteemid. Enamasti kehtib see külmutusvagunite kohta. Paikse müra iseloomustamiseks sätestatud parameeter hõlmab järgmist: - helirõhutase vastavalt määratletud mõõtmismeetodile ja mikrofoni asendile, - tegutsemistingimused. 1.1.2. Kohustuslikud omadused Möödumismüra määrad Möödumismüra indikaatoriks on A-kaalutud võrdväärne pidev helirõhutase LpAeq, Tp mis on mõõdetud möödumisaja jooksul 7,5 m kaugusel raja keskjoonest, 1,2 ± 0,2 m rööpa pinnast. Mõõtmised teostatakse kooskõlas standardiga prEN ISO 3095:2001, välja arvatud see, et võrdlustee vastab asjaomastes tehnilistes koostalitlusnõuetes sätestatud nõuetele. LpAeq, Tp piirväärtused kaubavagunite möödumismüra suhtes eespool määratletud tingimustel tuleb määrata K-plokkide talitluse alusel, võttes arvesse vajalikke ohutusaspekte. AEIF võtab arvesse mõõtmiskampaania tulemusi, mis on kättesaadavad 1. veebruariks 2004. Rongi möödumismüra mõõdetakse 80 km/h ja maksimumkiirusel, kuid mitte üle 200 km/h. Piirmääradega võrreldavad väärtused on kõrgeim mõõdetud väärtus kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel mõõdetud väärtus, mis on ümber arvestatud kiirusele 80 km/h järgmise valemi alusel: LpAeq, Tp (80 km/h) = LpAeq, Tp (v)-30*log (v/80 km/h). Paikse müra piirid Paikse müra helirõhku tuleb kirjeldada A-kaalutud võrdväärse pidevhelirõhu tasemega LpAeq, T vastavalt standardile prEN ISO 3095:2001, 7.5. peatükk. LpAeq, T piirväärtused kaubavagunite paikse müra puhul 7,5 m kaugusel raja keskjoonest on esitatud tabelis 1. Tabel 1: LpAeq, T piirväärtused kaubavagunite paikse müra puhul Vagunid | LpAeq, Tp | Kõik kaubavagunid | < = 65 dB(A) | Paikse müra helirõhutase on standardi prEN ISO 3095:2001 A lisa joonisele A1 vastavates mõõtmispunktides võetud kõikide mõõtmisväärtuste energeetiline keskväärtus. 1.2. Vedurite, mitmiküksuste ja reisivagunite tekitatav müra 1.2.1. Parameetri kirjeldus Vedurite, mootorvagunite ja reisivagunite tekitatav müra jagatakse paikseks müraks, stardimüraks ja möödumismüraks. Paikset müra mõjutavad oluliselt lisaseadmed, nimelt jahutussüsteemid, õhukonditsioneer ja kompressor. Stardimüra puhul domineerivad samuti lisaseadmed lisaks ratta/rööpa kokkupuutehelile eelkõige ratta libisemiskiiruse tõttu, vedavad komponendid (mootor, käigud, veomuundur ja diiselmootorid). Möödumismüra mõjutab väga oluliselt veeremismüra, mis on seotud ratta ja rööpa kokkupuutega veeremiüksuse kiiruse funktsioonina. Veeremismüra ise tekib tee ebaühtlusest ja dünaamilisest käitumisest. Madalamatel kiirustel lisanduvad lisaseadmete ja vedurite müra. Eralduvat mürataset iseloomustab: - helirõhutase vastavalt mõõtmismeetodile, - mikrofoni paiknemine. Mitmiküksused on mitme veduri või mootorvaguni kokkuühendamisel saadud püsivad rongikooslused, mis on kas hajutatud toitega või ühe või enama spetsiaalse mootorvaguni ja reisivagunitega. Elektriveoga mitmiküksusi tähistatakse lühendiga EMU, diiselveo puhul DMU. Käesolevas dokumendis sisaldab mõiste diisel või diiselmootor igat liiki soojusmootoreid, mida kasutatakse vedamiseks. Püsiva koosseisuga ronge, mis koosnevad kahest vedurist ja reisivagunitest, ei käsitleta mitmiküksustena, kui vedureid saab kasutada erinevates rongikooslustes. 1.2.2. Kohustuslikud omadused Paikse müra piirmäärad määratletakse 7,5 m kaugusel raja keskjoonest, 1,2 m ja 3,5 m kõrgusel rööbaste ülapinnast. Mõõtmistingimused on määratletud standardiga pr EN ISO 3095:2001 ja kõrvalekalded on määratletud asjaomastes tehnilistes koostalitlusnõuetes. Helirõhutaseme indikaatoriks on LpAeq, T. Veeremiüksuste tekitatava müra piirväärtused eespool määratletud tingimustel on toodud tabelis 2. Tabel 2: E-, D-vedurite, EMU, DMU ja reisivagunite paikse müra piirväärtused LpAeq, T Veeremiüksused | LpAeq, Tp | Elektrivedurid | 75 | Diiselvedurid | 75 | EMUd | 68 | DMUd | 73 | Reisivagunid | 65 | Stardimüra piirmäärad Stardimüra piirmäärad määratletakse 7,5 m kaugusel raja keskjoonest, 1,2 m ja 3,5 m kõrgusel rööbaste ülapinnast. Mõõtmistingimused on määratletud standardiga pr EN ISO 3095:2001 ja kõrvalekalded on määratletud asjaomastes tehnilistes koostalitlusnõuetes. Helirõhutaseme indikaatoriks on LpAFmax. Veeremiüksuste käivitusmüra piirväärtused eespool nimetatud tingimustel on toodud tabelis 3. Tabel 3: E-, D-vedurite, EMU, DMU stardimüra piirväärtused LpAFmax Veeremiüksused | LpAFmax | Elektrivedurid | 82 | Diiselvedurid | 86 | EMUd | 82 | DMUd | 83 | Möödumismüra määrad Möödumismüra piirmäärad määratletakse 7,5 m kaugusel võrdlusraja keskjoonest, 1,2 m või 3,5 m kõrgusel rööbaste ülapinnast veeremiüksuse kiirusel 80 km/h. Helirõhutaseme indikaatoriks on LpAeq, Tp. Mõõtmised teostatakse kooskõlas standardiga prEN ISO 3095:2001, välja arvatud see, et võrdlustee vastab asjaomases tehnilistes koostalitlusnõuetes sätestatud nõuetele. Rongi möödumismüra mõõdetakse 80 km/h ja maksimumkiirusel, kuid mitte üle 200 km/h. Muid standardis ISO EN 3095 nimetatud kiirusi ei arvestata. Piirväärtustega võrreldav väärtus on kõrgeim mõõdetud väärtus kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel mõõdetud väärtus, mis on ümber arvestatud kiirusele 80 km/h järgmise valemi alusel: LpAeq, Tp (80 km/h) = LpAeq, Tp (v)-30*log (v/80 km/h). E-, D-vedurite, EMU, DMU ja reisivagunite tekitatava müra piirväärtused eespool toodud tingimustel on toodud Tabel: E-, D-vedurite, EMU, DMU ja reisivagunite mööduvmüra piirväärtused LpAeq, Tp Veeremiüksused | LpAeq, Tp @ 7,5 m | Elektrivedurid | 85 | Diiselvedurid | 85 (kinnitatakse testimisega) | EMUd | 81 | DMUd | 82 | Reisivagunid | 80 | 2. KAUBAVAGUNITE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETEGA SEOTUD BAASPARAMEETRID 2.1. Liidesed (nt haakeseadised) veeremiüksuste, veeremiüksuste koosluste ja rongide vahel. 2.1.1. Parameetri kirjeldus Seadeldis ühe veeremiüksuse (veeremiüksuste koosluse, rongi) ühendamiseks teisega. Koostalitlusvõimeliste rongikoosseisude vahel on võimalik kasutada mis tahes individuaalset haakesüsteemi vastavalt vajadusele. Sellistel rongikoosseisudel peavad otstes olema koostoimimisvõimelised kasutamisvalmis avariihaakeseadmed. Liidese nõuded koostoimimisvõimeliste veeremiüksuste/rongide vahel tuleb määratleda üksnes mehaaniliste, elektriliste ja pneumaatiliste haakeseadmete jaoks tava- ja avariitingimustes. Vajadusel lisatakse ühendussillad reisivagunitega liitmiseks. 2.1.2. Kohustuslikud omadused Üldist Vagunitel peavad mõlemas otsas olema vastupidavad puhver- ja veoseadised. Vagunite rivid, mida ekspluatatsiooni ajal kunagi osadeks ei lahutata, loetakse käesoleva nõude kohaldamisel üheks vaguniks. Liidesed nende vagunite vahel peavad hõlmama vastupidavat haakesüsteemi, mis on võimeline vastu pidama kavandatud käitustingimustest tulenevatele jõududele. Rongid, mida ekspluatatsiooni ajal kunagi osadeks ei lahutata, loetakse käesoleva nõude kohaldamisel üheks vaguniks. Kui neil puudub standardne keermetega haakeseade ja puhvrid, on neil võimalus avariihaakeseadise kinnitamiseks mõlemas otsas. Üksikute vagunite vahelised ühendused peavad vastama eespool vagunirividele esitatud nõudmistele. Puhvrid Puhvrite paigaldamisel paigaldatakse veeremiüksuse ühte otsa kaks identset puhvrit. Need puhvrid peavad olema kokkusurutavat tüüpi. Puhvrite keskjoone kõrgus peab jääma 940 mm kuni 1065 mm üle rööpapinna mis tahes laadimistingimustel. Puhvrite keskjoonte vaheline standardkaugus on nominaalselt 1750 mm sümmeetriliselt kaubavaguni keskjoone ümber. Puhvrite kolvikäik peab olema minimaalselt 105 mm 0-5 mm ja energiaabsorbeerimisvõime vähemalt 30 kJ. Puhvripead peavad olema kumerad ja nende sfäärilise tööpinna kumerusraadius võrduma 2750 mm ± 50 mm. Vagunitel, mis on varustatud puhvritega, mille kolvikäik ületab 105 mm, peab alati olema neli identset (elastsussüsteemid, kolvikäik) ühesuguse konstruktsiooniga puhvrit. Kui on nõutav puhvrite vaba vahetatavus, tuleb tugiplaadi jaoks jätta järgmine vaba ruum esipukil. Puhver kinnitatakse vaguni esipukile nelja M24 Ø lukustatud kinniti abil (nt lukustuv mutter vms) kvaliteediklassist, mille voolavustugevus on vähemalt 640 N/mm. Puhvritel peab olema eraldusmärgis. Eraldusmärgis peab sisaldama vähemalt kolvikäiku millimeetrites ja puhvri energianeelamisvõime väärtust. Veoseadmed Standardne veoseade vagunite vahel peab olema eraldatav ja koosnema püsivalt konksu külge kinnitatud keermesühendusest, veokonksust ja vedrusüsteemiga tõmbevardast. Veokonksu keskjoone kõrgus peab jääma 950 mm kuni 1045 mm üle rööpatasapinna mis tahes laadimistingimustel. Veokonks ja tõmbevarras peavad vastu pidama 1000 kN jõule ilma purunemata. Keermesühendus peab vastu pidama 850 kN jõule ilma purunemata. Keermesühenduse purunemistugevus peab olema madalam kui veoseadise muude osade murdumistugevus. Keermesühenduse maksimumkaal ei tohi ületada 36 kg. Keermesühenduse pikkus mõõdetuna ühendussõlmest kuni ühenduspoldi ja veokonksu keskmeni peab vastama järgmisele: - 986 mm +10-5 mm lõpuni väljakeeratud haakeseadise puhul - 750 mm ± 10 mm lõpuni sissekeeratud haakeseadise puhul. Kõigis vaguniotstes peab olema haakeseadise tugi kasutusväliseks ajaks. Haakeseadmestiku ükski osa ei tohi ulatuda madalamale kui 140 mm rööpa pealispinnast keskjoone madalaima lubatud asendi puhul. Veo- ja puhverseadmete interaktsioon Puhver- ja veoseadmete suhteline paigutus peab olema vastastikku kohandatud selliselt, et võimaldada 150 m raadiusega kurvide ohutut läbiminekut teel. Kahe vaguni puhul, mis on ühendatud sirgel rajal kokkupuutuvate puhvritega, ei tohi nende komponentide eelkoormusjõud 150 m rajakurvis ületada 250 kN. Kaugus veokonksu ava esiserva ja lõpuni avatud puhvrite esikülje vahel peab olema 355 mm +45-20 mm uutes tingimustes. 2.2. Ohutu juurdepääs veeremile ja väljumine veeremitest 2.2.1. Parameetri kirjeldus Kaubavagunite puhul: manööverdamine, käitamine, juurdepääs ja väljumine raudteetöötajatele või laadijatele. Üksnes tsisternvagunite puhul: juurdepääs laadimisalale. See parameeter hõlmab astmete ja käepidemete mõõtmeid, paigutust ja kõrgust, samuti libisemiskindlat konstruktsiooni meeskonna jaoks, maapinnale laskumist ning ukse tugevust ja vastupidavust jõududele. 2.2.2. Kohustuslikud omadused Veeremiüksused tuleb kavandada selliselt, et vältida põhjendamata ohtu töötajatele haakimise ja lahtihaakimise ajal. Keermesühenduste ja külgpuhvrite kasutamisel peavad joonisel 1 näidatud nõutavad alad olema ilma kinnitatud osadeta. Selle ala sisse võib jääda ühendustrosse ja elastseid voolikuid. Puhvrite all ei tohi olla sellele alale juurdepääsu takistavaid seadmeid. +++++ TIFF +++++ Kui paigaldatakse kombineeritud automaat- ja keermesühendus, võib automaatühenduse pea ulatuda Berni ristkülikusse vasakult küljelt (nagu on näidatud joonisel 1), kui see on koormuse all ja keermesühendus on kasutusel. Iga puhvri all peab olema käsipuu. Käsipuud peavad vastu pidama puhvrite vahel liikuvate rongikoostajate rakendatavatele koormustele. Kõik kinnitatud osad, mis paiknevad veeremiüksuste välisservadel väljaspool joonisel 1 määratletud alasid ja kõrgemal kui puhvripeade allserv, peavad jääma vähemalt 40 mm kaugusele lõpuni kokkusurutud puhvrite esitasapinnast. Veeremiüksuse igal küljel peab olema vähemalt üks aste ja käsipuu rongikoostajatele, välja arvatud püsiva koosseisuga rongide puhul. Astmete kohal ja ümber peab olema piisavalt ruumi rongikoostaja turvalisuse tagamiseks. Astmed ja käepidemed peavad olema kavandatud vastu pidama koormusele, mida rongikoostaja neile rakendab. Astmed peavad olema vähemalt 150 mm kaugusel lõpuni kokku surutud puhvrite otstes olevast vertikaaltasapinnast. Trepid ja alad, mis võimaldavad juurdepääsu käitamiseks, laadimiseks ja mahalaadimiseks, peavad olema libisemiskindlad. Vaguni igas otsas, mis võib moodustada rongi tagumise otsa, peavad olema seadmed tagumise märgutule kinnitamiseks. Juurdepääsu hõlbustamiseks peavad vajadusel olema astmed ja käepidemed. Käepidemeid ja astmeid tuleb kontrollida tavahoolduseks ettenähtud ajavahemike tagant ja oluliste kahjustuste, pragude või rooste täheldamisel rakendada parandusmeetmeid. 2.3. Funktsionaalsed nõuded: veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus 2.3.1. Parameetri kirjeldus Tuleviku konstruktsioonieesmärkideks peaks olema kaubavagunite kasuliku koormuse suurendamine omakaalu vähendamise teel. Praegune baasparameeter: - Määratleb minimaalsed struktuurinõuded veeremiüksuste põhikoormust kandva (esmase) struktuuri ja erandlike funktsionaalsete koormuste ja ekspluatatsioonikoormuste puhul. Koormused peavad hõlmama veeremiüksuse massist, kasulikust koormusest, teel liikumisest, kiirendusest ja pidurdamisest tulenevaid ning konstruktsiooni külge kinnitatud seadmetest sellele rakenduvaid koormusi (vt ka Tõstmine); - Määratleb jäikuse piirkriteeriumid (väändejäikus); - Esitab materjalidele lubatud pinged aktsepteeritavate andmeallikate mõisted (staatiline ja väsimus-) ning hindamismeetodid; - Määratleb aktsepteeritavad valideerimismeetodid. 2.3.2. Kohustuslikud omadused Üldist Vagunite ehituslik kavandamine peab olema kooskõlas standardi EN12663 nõuetega ja konstruktsioon peab vastama nimetatud standardi klauslites 3.4–3.6 määratletud kriteeriumitele. Lisaks juba tuvastatud kriteeriumitele on lubatud punktis 3.4.2 määratletud ohutusteguri valimisel arvesse võtta materjali suhtelist pikenemist pragunemise korral. Suunavates märkustes on toodud aktsepteeritav lähenemine. Väsimusea hinnangute tegemisel on oluline tagada, et koormusjuhtumid esindaksid kavandatavat rakendust ning nende väljendamisel järgitaks kehtestatud projekteerimiskorda. Tuleks järgida valitud projekteerimiskorra tõlgendamise suuniseid. Vagunite ehitamisel kasutatavate materjalide lubatud pinged määratakse vastavalt standardi EN12663 5. osa kirjeldustele. Vaguni konstruktsiooni tuleb kontrollida tavahoolduseks ettenähtud ajavahemike tagant ja oluliste kahjustuste, pragude või rooste täheldamisel rakendada parandusmeetmeid. Käesolevas osas määratletakse minimaalsed konstruktsiooninõuded veeremiüksuste põhikoormust kandvale (esmasele) konstruktsioonile ning liidestele seadmete ja kasuliku koormusega. Nimetatud nõuded hõlmavad järgmist: Erandlikud koormused: - pikikoormused - maksimaalsed vertikaalkoormused - koormuskombinatsioonid - tõstmine - seadmete kinnitamine (sealhulgas kere/kandevanker) - muud erandlikud koormused Ekspluatatsiooni (väsimus-)koormused: - koormussisendi allikad - kasuliku koormuse spekter - tee induktsioonkoormus - vedamine ja pidurdamine - aerodünaamiline koormus - liideste väsimuskoormused - kere/kandevankri ühendus - seadmete ühendamine - haakeseadmekoormused - väsimuskoormuste kombinatsioonid Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni jäikus - hälbed - vibratsioon - väändejäikus - seadmed Kauba kinnitamine Tuleb võtta meetmeid tagamaks, et last või lasti osad ei väljuks kaubavagunist käitamise ajal. Erandlikud koormused Pikikoormused Erinevat liiki kaubavagunitele kohaldatakse erinevaid väärtusi, nagu on määratletud standardis EN12663, nimelt: F-I Vagunid, mida võib rongideks koostada piiranguteta; F-II Vagunid, mille puhul ei kohaldata sorteerimismäel ega lahtist koostamist. Ehitusliku kavandamise baasnõuetes eeldatakse, et eespool nimetatud kategooria vagunitele paigaldatakse ekspluatatsiooniks asjakohased puhvrid ja haakeseadised. Konstruktsioon peab vastama standardi EN12663 klausli 3.4 nõuetele kõigi erandlike koormuste kohaldamise korral. Vagunikered peavad vastama standardi EN12663 tabelites 1, 2, 3 ja 4 täpsustatud asjakohastele pikitugevusnõuetele, kui eksisteerivad koormusliinid. MÄRKUS 1 Vagunikere ühes otsas rakendatud jõule peab tekkima reaktsioon vastassuuna vastavas punktis. MÄRKUS 2 Jõud rakendatakse monteerimiskonstruktsiooni suhtes horisontaalselt, võrdse jaotusega iga külgpuhvri telje asukohale või ühendusseadme teljele. Maksimaalne vertikaalkoormus Vagunikere peab vastama standardi EN12663 tabeli 8 nõuetele. Vaguni kere peab samuti olema projekteeritud kandma maksimumkoormust, mida võidakse sellele kohaldada laadimis- ja mahalaadimismeetodi tõttu. Koormusjuhtumi võib määratleda lisatud massile ja kere massile pluss mis tahes kasulikule koormusele rakendatud kiirendustega. Projekteerimise aluseks olevad juhtumid peavad esindama kõige ebasoodsamaid juhtumeid, mida operaator soovib arvesse võtta vaguni kasutamisega seoses (sealhulgas ettenähtav kuritarvitus). MÄRKUS 1 Kui analüüsimeetodis rakendatakse lubatud pinget, mida on ohutusteguri võrra vähendatud alla materjali lubatud voolavuspiiri (nagu on osutatud märkuses a) EN12663 tabelis 8, võib koormustegureid vähendada sama suhtarvu võrra. MÄRKUS 2 Koormusi võib jaotada ühtlaselt üle kogu koormust kandva pinna, üle piiratud ala või konkreetsetele punktidele. Projekteerimisjuhtumi(te) aluseks võetakse kõige nõudlikumad rakendused. MÄRKUS 3 Kui on ette nähtud, et vaguni põranal sõidavad ratastega sõidukid (sealhulgas kahveltõstukid jne), peab konstrukstioon arvesse võtma selliste toimingutega seotud maksimaalset kohtkoormust. Koormuskombinatsioonid Konstruktsioon peab samuti vastama standardi EN12663 klausli 3.4 nõuetele, kui sellele rakendatakse standardi EN12663 punktis 4.4 täpsustatud kõige ebasoodsamaid koormuskombinatsioone. Tõstmine Vaguni kere peab olema varustatud tõstepunktidega, mille abil on võimalik tervet vagunit ohutult tõsta. Samuti peab olema võimalik tõsta vaguni üht otsa (sealhulgas selle käiguosaga, samal ajal kui teine ots jääb toetuma ülejäänud käiguosale. Standardi EN12663 punktis 4.3.2 täpsustatud koormusjuhtumeid rakendatakse tõstmisele töökoja- ja hooldustegevuse käigus. Üksnes päästetöödega pärast rööbastelt mahasõitu või muud ebaharilikku juhtumit seotud tõstmisjuhtumite puhul, kus mõningane konstruktsiooni jäävdeformatsioon on aktsepteeritav, on lubatud tabelites 9 ja 10 toodud koormustegurit vähendada 1,1-lt 1,0-le. Tõstmiseks kasutatakse ettenähtud tõstepunkte. Tõstepunktide paigutus määratletakse kliendi ekspluatatsiooniliste vajadustega. Seadmete kinnitamine (sealhulgas kere/kandevanker) Seadmete kinnitused tuleb kavandada kandma standardi EN12663 osa 4.5 tabelites 12, 13 ja 14 täpsustatud koormusi. Muud erandlikud koormused Koormusnõuded vaguni kere konstruktsiooniosadele, nagu nt külgmised ja otsmised seinakonstruktsioonid, uksed, tugipostid ja koormuse turvasüsteemid peavad olema kavandatud taluma maksimumkoormust, mida neile kohaldatakse ettenähtud funktsiooni täitmisel. Koormusjuhtumid määratakse standardis EN12663 toodud ehituslikke konstruktsioonipõhimõtteid järgides. Uute vagunitüüpide puhul määrab projekteerija spetsiifilistele nõuetele vastavad asjakohased koormusjuhtumid standardi EN12663 põhimõtteid kasutades. Ekspluatatsiooni (väsimus-)koormused: Koormussisendi allikad Tuleb määratleda kõik tsüklilise koormuse allikad, mis võivad põhjustada väsimuskahjustusi. Kooskõlas standardi EN12663 punktiga 4.6 võetakse arvesse järgmisi spetsiifilisi sisendeid ning nende esinemisviis ja kombinatsioon peab vastama kaubavaguni kavandatavale kasutusotstarbele ja kasutatavale projekteerimiskorrale. Kasuliku koormuse spekter Kasuliku koormuse muutumine võib põhjustada olulisi väsimuskoormustsükleid. Kasuliku koormuse olulisel muutumisel tuleb määrata igal koormustasemel veedetav aeg. Samuti tuleks operaatori täpsustatud ülesande põhjal määrata laadimis-/mahalaadimistsüklid ning need esitada analüüsiks sobival viisil. Võimaluse korral tuleks arvesse võtta muudatusi kasuliku koormuse jaotuses ja kohalikus survekoormuses, mille põhjustavad üle vagunipõranda liikuvad ratastatud sõidukid. Tee induktsioonkoormus Tuleb arvesse võtta tee püst-, põiki- ja keerdebakorrapärasustest tingitud induktsioonkoormustsükleid. Neid koormustsükleid võib määrata järgmise abil: a) dünaamiline modelleerimine; b) mõõdetud andmed; c) empiirilised andmed. Väsimusprojekteerimise aluseks peaksid olema rakenduses tõestatud koormusjuhtumi andmed ja hindamismeetodid, kui sellised eksisteerivad. Standardi EN12663 tabelites 15 ja 16 tuuakse ära tavaekspluatatsioonile Euroopas vastavad vaguni kerekiirenduste empiirilised andmed, mis sobivad kulumispiiri põhimõtte kohaldamiseks väsimusprojekteerimise alusena, kui kindlaksmääratud tavaandmed on kättesaadavad. Vedu ja pidurdamine Veost ja pidurdamisest tulenevad koormustsüklid peavad peegeldama kavandatud ekspluatatsioonivormiga seotud liikumaminekute ja peatumiste arvu (sealhulgas planeerimata). Aerodünaamiline koormus Oluline aerodünaamiline koormussisend võib tekkida järgmistel põhjustel: a) kiiresti mööduvad rongid; b) ekspluatatsioon tunnelites; c) külgtuuled. Kui selline koormus tekitab olulisi tsüklilisi pingeid konstruktsioonis, tuleb see väsimushinnangusse sisse võtta. Liideste väsimuskoormused Projekteerimisel kasutatav dünaamiline koormus jääb vahemikku ± 30 % staatilisest püstkoormusest. Kui seda eeldust ei valita, järgitakse järgmist meetodit. Peamiste väsimuskoormuste põhjuseks kere-kandevankri ühenduskohas on: a) laadimis-/mahalaadimistsüklid; b) tee sisend; c) edasiliikumine ja pidurdamine. Liides kavandatakse kandma nendest sisenditest põhjustatud tsüklilisi koormusi. Seadmete kinnitused peavad vastu vaguni liikumisest tulenevatele tsüklilistele koormustele ja seadmete ekspluateerimisest põhjustatud mis tahes koormustele. Kiirendused võib määrata nagu eespool kirjeldatud. Tavaekspluatatsiooni puhul Euroopas on empiiriliselt tuletatud kiirendused vagunikonstruktsiooni liikumist järgivatele seadmetele toodud standardi EN12663 tabelites 17, 18 ja 19 ja neid on võimalik kasutada siis, kui asjakohasemad andmed ei ole kättesaadavad. Tsüklilisi koormusi ühenduskomponentides arvestatakse siis, kui operaatori või projekteerija kogemus näitab, et need on olulised. Väsimuskoormuste kombinatsioonid Kui väsimuskoormusjuhtumid toimivad kombinatsioonis, võetakse need arvesse kooskõlas koormuste omadustega ja konstruktsioonianalüüsi vormiga ning kasutatava väsimusprojekteerimispõhimõttega. Puhverkoormus Kaubavagunid, mis on ette nähtud sorteerimismäele saatmiseks: Kaubavagunid peavad vastu pidama kokkupõrkele seisva 80 t brutolaadimiskaaluga kaubavaguniga kiirusel 12 km/h ilma jäävdeformatsioonita. Kaubavagunid, mis ei ole ette nähtud sorteerimismäele saatmiseks: Kaubavagunid peavad vastu pidama kokkupõrkele seisva 80 t brutolaadimiskaaluga kaubavaguniga kiirusel 7 km/h ilma jäävdeformatsioonita. Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni jäikus Hälbed Koormusest või koormuskombinatsioonidest tulenevate hälvete tõttu ei tohi vagun või selle kasulik koormus ületada ekspluatatsiooniks lubatud väärtusi. Hälbed ei tohi ka halvendada vaguni kui terviku ega sellele paigaldatud komponentide või süsteemide funktsionaalsust. Vibratsioon Vagunikere loomulik vibratsioon kõikidel koormustingimustel, sealhulgas omakaal, tuleb piisavalt eristada või muul moel vedrustussagedustest lahti ühendada, et vältida soovimatute vastumõjude esinemist mis tahes ekspluatatsioonikiirustel. Väändejäikus Vagunikere väändejäikus peab vastama vedrustusomadustele, et saavutada rööbastelt mahasõidu kriteeriumid kõikidel koormustingimustel, sealhulgas omakaal. Varustus Seadmete loomulik vibratsioon kinnituste juures tuleb piisavalt eristada või muul moel vagunikerest või vedrustussagedustest lahti ühendada, et vältida soovimatute vastumõjude esinemist mis tahes ekspluatatsioonikiirustel. Infrastruktuuri alasüsteem, mis on alasüsteemi veerem – kaubavagunid liides, peab neile omadustele vastama. 2.4. Lasti kinnitamine 2.4.1. Parameetri kirjeldus Veetav kaup tuleb turvaliselt kinnitada. Kinnitussüsteemi terviklikkus peab olema tõendatud. 2.4.2. Kohustuslikud omadused Tuleb võtta meetmeid tagamaks, et last või lasti osad ei väljuks kaubavagunist käitamise ajal. 2.5. Uste sulgemine ja lukustamine 2.5.1. Parameetri kirjeldus Baasparameetri eesmärgiks on hoida ära lasti või mõõturi rikkumine rongi liikumise ajal. See hõlmab seadmete uksi ja luuke ning meetmeid juhuslike avanemiste vältimiseks. 2.5.2. Kohustuslikud omadused Kaubavagunite uksed ja luugid peavad olema suletud ja lukustatud, kui vagunid on liikuvas rongis (välja arvatud kui see on osa kasuliku koormuse mahalaadimistoimingutest). Selleks kasutatakse lukustusseadmeid, millelt on selgesti näha nende olek (avatud/suletud). Lukustusseadmed tuleb turvata juhusliku avanemise vastu. Sulgemis- ja lukustussüsteemid tuleb kavandada nii, et töötajaid ei ähvardaks asjatu oht. Sulgemis- ja lukustusseadmed tuleb kavandada vastu pidama koormustele, mille põhjustab kasulik koormus tavalistel regulaartingimustel ja kui kasulik koormus ettenähtaval viisil asukohta muudab. Sulgemis- ja lukustusseadmed tuleb kavandada vastu pidama koormustele, mis tekivad, kui veeremiüksused mööduvad teistest rongidest mis tahes tingimustel, sealhulgas tunnelites. Jõud, mis on vajalikud sulgemis- ja lukustusseadmete aktiveerimiseks, peavad olema suurusjärgus, mida operaatoril on võimalik rakendada ilma lisatööriistadeta. Erandid on lubatud, kui lisatööriistad on konkreetselt kättesaadavaks tehtud või kui kasutatakse mootorijõul liikuvaid süsteeme. Sulgemis- ja lukustussüsteeme tuleb kontrollida tavahoolduseks ettenähtud ajavahemike tagant ja kahjustuste või rikete täheldamisel rakendada parandusmeetmeid. 2.6. Kaubavagunite märgistamine 2.6.1. Parameetri kirjeldus Baasparameeter kirjeldab raudteetöötajate ekspluateeritavatel veeremiüksustel seadmete ja lisavõimaluste märgistamist. Märgistamine on vajalik ohutu ekspluateerimise tagamiseks, nt näidates veeremiüksuse teatavaid konstruktsiooniomadusi, millest raudteetöötajad peavad oma ülesannete täitmisel teadlikud olema, näiteks: - veeremiüksuse number - pidurdustõhusus ja piduriklapid - äravooluklapid - elektrilülitid - vagunitüübile vastavad ohutusmärgised - veeremiüksuse omakaal ja kandevõime - tõstmispunktid - geomeetrilised omadused - pneumo- ja elektrijuhtmed - voolusüsteemid - kõrgepingeliinid - praamikinnituse võimalus - väikseim võimalik kurviraadius - sorteerimismäe kasutamise võimalus. 2.6.2. Kohustuslikud omadused Märgised vagunitel on vajalikud järgmistel põhjustel: - iga üksikvaguni märgistamine selle unikaalse numbriga, mis on määratletud liiklusekspluatatsiooni ja -juhtimise tehnilistes koostalitlusnõuetes ja kantud registrisse; - rongide koostamiseks vajaliku teabe esitamine, sealhulgas pidurimass, pikkus üle puhvrite, omakaal, kiirus ja koormustabel erinevate teekategooriate puhul; - ekspluatatsiooniliste piirangute määratlemine töötajate jaoks, sealhulgas geograafilised piirangud ja koostepiirangud; - asjakohase ohutusteabe esitamine vaguneid ekspluateerivatele või neid avariiolukorras teenindavatele töötajatele, sealhulgas pinge all olevate rippjuhtmete ja elektriseadmete hoiatusmärgid, tõstepunktid, veeremiüksusele spetsiifilised ohutusinstruktsioonid. Need märgised loetletakse asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes. Märgised paiknevad vagunikonstruktsioonil nii kõrgel kui praktiliselt võimalik, kuni 1600 mm kõrgusel rööbaste tasapinnast. Ilma püstseinteta vagunite märgised kinnitatakse spetsiaalsetele tahvlitele. Märgiste pealekandmiseks võib kasutada värvimist või kleebiseid. Kleebiste kasutamisel peavad need vastama järgmiste omadustega seotud nõuetele: - haardumistugevus - keskkonnasõbralikkus - veekindlus, UV-kindlus, kriimustuskindlus, kemikaalikindlus. Ohtlike kaupade märgistamise nõudeid reguleerib nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva RID lisaga, seepärast ei ole neid käesolevasse baasparameetrisse kaasatud. Kui vagunit muudetakse viisil, mis nõuab märgiste muutmist, peavad sellised muudatused vastama veeremiregistrisse kantud andemete muutmisele. Märgiseid puhastatakse/asendatakse vajaduse korral, et tagada nende loetavus. 2.7. Eriüksused ohtlike kaupade ja survegaasi veoks 2.7.1. Parameetri kirjeldus Ohtlike kaupade veoks ettenähtud tsisternid või muud kaubavagunite osad tuleb kavandada ohutut vedu võimaldavalt. Baasparameetris esitatakse ohtlike kaupade ja survegaaside vedamiseks ettenähtud eriüksuste spetsifikatsioonid Näiteks tuleb tähelepanu pöörata järgmistele omadustele: - RID - TPED 2.7.2. Kohustuslikud omadused Üldist Ohtlikke kaupu vedavad vagunid peavad vastama käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele ja lisaks RID nõuetele. RID, mis on direktiivi 96/49/EÜ lisa, tagab väga kõrge ohutustaseme. Edasisi arenguid selles valdkonnas juhib rahvusvaheline töörühm (RID komitee), mis koosneb COTIF liikmesriikide valitsuste esindajatest. Ohtlike kaupade veoks ettenähtud veeremile kohaldatavad õigusaktid Veerem | Direktiiv 96/49/EÜ ja selle lisa nende kehtivas versioonis | Märgistamine ja sildistamine | Direktiiv 96/49/EÜ ja selle lisa nende kehtivas versioonis | Puhvrid | Direktiiv 96/49/EÜ ja selle lisa nende kehtivas versioonis | Sädemekaitse | Direktiiv 96/49/EÜ ja selle lisa nende kehtivas versioonis | Vagunite kasutamine ohtlike kaupade veoks pikkades tunnelites | Euroopa Komisjoni mandaadiga töörühmade uurimisel (AEIF and RID) | Tsisternvagunitele kohaldatavad täiendavad õigusaktid Tsisternvagun | Direktiiv 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta (TPED) selle kehtivas versioonis | Tsisternvagunite testimine, inspekteerimine ja märgistamine | EN 12972 Ohtlike kaupade veoks ettenähtud tsisternid – metalltsisternide testimine, inspekteerimine ja märgistamine alates aprillist 2001 | Hoolduseeskirjad Tsistern-/kaubavagunite hooldus peab vastama järgmisele standardile ja nõukogu direktiivile: testimine ja inspekteerimine | EN 12972 Ohtlike kaupade veoks ettenähtud tsisternid – metalltsisternide testimine, inspekteerimine ja märgistamine alates aprillist 2001 | tsisternvaguni ja selle seadmete hooldus | Direktiiv 96/49/EÜ ja selle lisa nende kehtivas versioonis | tsisternvagunite inspektoreid käsitlevad vastastikused kokkulepped | Direktiiv 96/49/EÜ ja selle lisa nende kehtivas versioonis | Samuti tuleb arvesse võtta ka direktiivi 96/49/EÜ ja selle lisa RID. 2.8. Kinemaatilised mõõtmed 2.8.1. Parameetri kirjeldus See mõõde on välismõõtmete määratlemiseks kavandatud mõiste, et veeremit oleks võimalik ekspluateerida ilma püsiinstallatsioonidega (tunneliseinad, õhuliinid või signaalpostid, sillaäärised, platvormid jne) seotud takistusteta. Mõõde on seega kahekordne: konstruktsiooni mõõt, mis määratleb infrastruktuuri miinimummõõtmed, ja veeremi mõõt, mis määratleb selle maksimummõõtmed. Veeremi mõõt on määratletud alaga, mille piire veerem ekspluatatsiooni käigus ei ületa. Konkreetset teelõiku läbiva veeremi gabariit peab alati olema asjakohase ohutusmarginaali võrra väiksem kui kõnealuse tee minimaalne konstruktsiooni gabariit. Kavandatavates infrastruktuuri tehnilistes koostalitlusnõuetes esitatakse gabariidinõuded uutele, ajakohastatud, uuendatud ja olemasolevatele teedele. Baasparameeter määratleb maksimaalse lubatud kinemaatilise ala, mida veeremiüksus võib kasutada, ja täpsustab kinemaatilise ala määratlemise põhimõtteid. 2.8.2. Kohustuslikud omadused Käesolevas osas määratletakse vagunite maksimaalsed välismõõtmed, et tagada, et need jäävad infrastruktuuri gabariidi piiresse. Selleks võetakse arvesse vaguni maksimaalset võimalikku liikumist. Seda nimetatakse kinemaatiliseks mõõteks. Veeremi kinemaatiline mõõde määratletakse normitud profiili ja sellega seotud reeglite abil. Selleks rakendatakse reegleid, mis võimaldavad vähendada normitud profiili, millele veeremi erinevad osad vastavad. Need vähendamised sõltuvad järgmisest: - kõnealuse veeremi geomeetrilised omadused, - ristlõike paiknemine kandevankri pöördtelje või telgede suhtes, - kõnealuse punkti kõrgus liikuvpinna suhtes, - lubatud konstruktsioonilised hälbed, - maksimaalne lubatud kulumine, - vedrustuse elastsusomadused. Maksimaalse konstruktsioonigabariidi uurimisel võetakse arvesse veeremi piki- ja püstliikumist, mis koostatakse veeremiüksuse geomeetriliste ja vedrustusomaduste alusel erinevates koormustingimustes. Konkreetset teelõiku läbiva veeremi konstruktsioonigabariit peab alati olema asjakohase ohutusmarginaali võrra väiksem kui kõnealuse tee minimaalne konstruktsioonigabariit. Veeremi gabariit koosneb kahest põhielemendist: normitud profiilist ja selle profiiliga seotud reeglitest. See võimaldab määrata veeremi maksimummõõtmed ja püsistruktuuride paigutuse raudteel. Veeremigabariidi kohaldamiseks tuleb määratleda selle gabariidi järgmised kolm osa: - normitud profiil; - vagunite maksimaalse konstruktsiooni mõõdu määramise reeglid; - reeglid konstruktsioonideni jäävate vahemike ja teede vahekauguse määramiseks. Asjaomastes tehnilistes koostalitlusnõuetes kirjeldatakse normitud profiili ja vagunite maksimaalse konstruktsioonigabariidi reegleid. Seonduvad reeglid konstruktsioonide paigaldamiseks vajalike vahemike määramiseks on toodud infrastruktuuri tehnilistes koostalitlusnõuetes. Kõiki seadmeid ja vaguniosi, mis võivad põhjustada põiki- ja püstnihkeid, tuleb kontrollida vajalike hooldusvaheaegade tagant. Selleks, et hoida vagunit kineetilistes mõõtmetes, peab hoolduskava sisaldama sätet järgmiste asjaolude kontrollimiseks: - rataste profiil ja kulumisaste, - kandevankri raam, - vedrud, - külgtõkked, - kerekonstruktsioon, - konstruktsioonilised vahemikud, - maksimaalne lubatud kulumine, - vedrustuse elastsusomadused, - teljejuhiku kulumisaste, - veeremiüksuse painduvuskoefitsienti mõjutavad tegurid, - veeremiskeset mõjutavat tegurid. Infrastruktuuri alasüsteem alasüsteemi veerem – kaubavagunid liidesena peab neile omadustele vastama. 2.9. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rattakoormus ja lineaarkoormus 2.9.1. Parameetri kirjeldus Kui rong liigub edasi-tagasi rööbasteel, avaldub rööbasteele koormuspinge ja see peab seda taluma. Need koormused on nii staatilised kui dünaamilised ja kanduvad teele kandevankrite kaudu. Tee ja veeremid peavad olema kavandatud tagama, et need koormused jäävad tee ohutuspiiride raamesse. Veeremiüksuste kandmiseks vajalik tee tugevus sõltub muldkeha ja struktuuride konstruktsioonist ja hooldusest. Veeremiüksuste teljekoormus ja telgede vahekaugus (teljevahe) määratlevad rajale avalduva staatilist laadi püstkoormuse. Veeremi teljekoormus ei tohi ületada teljekoormuse alampiirväärtust (veeremi lubatud maksimumkiirusel) teedel, millel see on sõitma kavandatud. Kavandatavates infrastruktuuri tehnilistes koostalitlusnõuetes esitatakse nõuded üleeuroopaliste tavaraudteevõrgustike teedele. 2.9.2. Kohustuslikud omadused Veeremiüksuste teljekoormus ja telgede vahekaugus (teljevahe) määratlevad rajale avalduva staatilist laadi püstkoormuse. Vagunite koormuspiiride puhul võetakse arvesse nende geomeetrilisi omadusi, kaalu telje ja jooksevmeetri suhtes. Need peavad vastama teede või teeosade kategooriatele A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4, nagu on määratletud järgmises tabelis. Kooskõlas raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuriettevõtjate nõuetega on kavas Euroopa raudteevõrgustikus järkjärgult juurutada liinid, mis on suutelised vastu võtma üle 22,5 tonniseid teljekoormusi. 22,5 tonni ületavate teljekoormuste korral jäävad teede puhul, mis on võimelised neid teljekoormusi vastu võtma, kehtima olemasolevad siseriiklikud eeskirjad. Klassifitseerimine | Mass üksuse pikkuse suhtes = p | Mass telje kohta = P | A | B | C | D | E | F | G | | | 16 t | 18 t | 20 t | 22,5 t | 25 t | 27,5 t | 30 t | 1 | 5,0 t/m | A | B1 | | | | | | 2 | 6,4 t/m | | B2 | C2 | D2 | | | | 3 | 7,2 t/m | | | C3 | D3 | | | | 4 | 8,0 t/m | | | C4 | D4 | E4 | | | 5 | 8,8 t/m | | | | | E5 | | | 6 | 10 t/m | | | | | | | | p = Mass ühiku pikkuse kohta, st vaguni mass pluss koorma mass, jagatud vaguni pikkusega meetrites, mõõdetuna kokkusurumata asendis puhvrite kohalt. P = Mass telje kohta. Selleks, et määrata, millisesse kategooriasse raudtee tuleks liigitada, kasutatakse rongi, mis koosneb kahe kaheteljelise kandevankriga vagunitest vastavalt D lisa tabelile D.1. Tee või teeosa liigitatakse ühte neist kategooriatest, kui see on suuteline toime tulema piiramatul arvul eespool toodud tabelis näidatud kaaluomadustega vagunitega. MÄRKUS: Erandina on lubatud 20 t teljekoormusi ületada kuni 0,5 t võrra C-kategooria teedel järgmistel juhtudel: - kaheteljelised pikad vagunid 14,10 m < LOB < 15,50 m, et tõsta nende kasulikku koormust kuni 25 tonnini; - teljekoormusele 22,5 t kavandatud vagunid kompensatsiooniks täiendava omakaalu eest, mis on vajalik nende sobitamiseks sellistele teljekoormustele. Praktikas on maksimaalseks lubatud massiks ratta kohta 11,1 t. Maksimaalsele teljemassile P vastavaid kategooriaid väljendatakse suurtähtedega (A, B, C, D, E, F, G); maksimaalsele massile ühiku pikkuse kohta p vastavaid kategooriaid väljendatakse araabia numbritega (1, 2, 3, 4, 5, 6), välja arvatud A kategooria. Kategooriatesse jagatud teede ja vagunite vastavust kirjeldatakse asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes. 2.10. Rongi elektrikaitsmed 2.10.1. Parameetri kirjeldus Käesolev baasparameeter käsitleb voolukatkestust lühiühenduse korral. Elektritakistus veeremi mis tahes metallosade ja rööbaste vahel peab olema piisavalt madal, et tekkiva lühise puhul tagada pealüliti väljalülitamine (nt kui vagunile langeb õhuliin). Veeremiüksuse väljuvvooluliinid ja kaitsesidestused (maanduskaabel) peavad vastu pidama maksimaalsele voolulühisele kuni infrastruktuuri pealüliti (alajaama) väljalülitumiseni ilma vooluliine ja veeremiüksusi osi kahjustamata. 2.10.2. Kohustuslikud omadused 2.10.2.1. Üldist Kaubavaguni kõiki metallosi, mida ähvardab ülemäärane kontaktpinge või mis tahes päritolu elektrilaengutest põhjustatud õnnetused, tuleb hoida rööbastega samal pingel. 2.10.2.2. Alasüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid Kaubavaguni potentsiaaliühtlustus Metallosade ja rööbaste vaheline elektritakistus kaubavagunite puhul ei tohi ületada 0,15 oomi. Need väärtused on mõõdetud 50 A alalisvoolu juures. Kui halva juhtivusega materjalid ei võimalda saavutada eespool nimetatud väärtusi, tuleb veeremiüksused varustada järgmiste kaitsvate potentsiaaliühtlustusühendustega: - kere peab olema ühendatud raami külge vähemalt kahes eri punktis; - raam peab olema kinnitatud iga kandevankri külge vähemalt ühes punktis. Iga kandevanker peab olema potentsiaaliühtlustuseks turvaliselt ühendatud vähemalt ühe puksi abil;. Kandevankrite puudumisel ei ole potentsiaaliühtlustusühendusi vaja. Kõik potentsiaaliühtlustusühendused tehakse painduvate ja roostevabade või rooste eest kaitstud materjalidega ning kasutatavatele materjalidele vastava minimaalse ristlõikega (võrdlusväärtuseks on 35 mm2 vase puhul). Eriti piiravaid tingimusi kohaldatakse ohtude välistamist silmas pidades eriüksuste puhul, näiteks lahtised veeremiüksused, kus paiknevad oma autodes viibivad reisijad, ohtlike kaupade veoks kasutatavad veeremiüksused (loetletud direktiivis 96/49 EÜ ja selle kehtivas RID lisas). Kaubavagunite elektriseadmete potentsiaaliühtlustus Kui kaubavagunil on elektripaigaldisi, tuleb kõik elektriseadmete osad, mida inimesed võiksid puudutada, turvaliselt potentsiaaliühtlustada, kui neile rakendatav standardpinge võib ületada järgmist: - 50 Vdc - 24 Vac - 24 V faaside vahel, kui neutraalpunkt on potentsiaaliühtlustuseta - 42 V faaside vahel, kui neutraalpunkt on potentsiaaliühtlustusega. Potentsiaaliühtlustuskaabli ristlõige oleneb voolust elektripaigaldises, kuid peab olema tõrke korral vooluringi kaitseseadeldiste turvalise töö tagamiseks sobiva suurusega. Kaubavagunite väliskülgedele paigaldatavad mis tahes antennid tuleb täielikult kaitsta õhuliini või "kolmanda rööpa" pinge eest ja süsteem peab moodustama ühest ainsast punktist potentsiaaliühtlustatud ühtse elektriüksuse. Kaubavaguni välisküljele paigaldatav antenn, mis ei vasta eespool toodud tingimustele, tuleb isoleerida. Mis tahes rattapaari elektritakistus mõõdetuna risti üle kahe ratta turviste, ei tohi ületada 0,01 oomi uute või uusi komponente sisaldavate uuesti koostatud rattapaaride puhul. Nende takistusmõõtmiste sooritamisel rakendatakse pinget 1,8–2,0 V. 2.11. Veeremiüksuse dünaamiline käitumine (ratta-rööpa vastastikune mõju) 2.11.1. Parameetri kirjeldus Baasparameeter määratleb piiravad kriteeriumid, millele veeremiüksus peab vastama selleks, et ohutult toime tulla võimalike esinevate tee omadustega. Selle hulka kuuluvad need tee piiravad omadused, mille suhtes vastavust tuleb hinnata. Samuti näitab see aktsepteeritavad heakskiitmismeetodid, sealhulgas analüüsid, laboratoorsed testid ja tee testid. 2.11.2. Kohustuslikud omadused 2.11.2.1. Üldist Veeremiüksuse dünaamilisel liikumisel on tugev mõju ohutusele rööbastelt mahasõidu ja veeremisstabiilsuse suhtes. Veeremiüksuse dünaamilise käitumise määrab järgmine: - maksimumkiirus, - tee staatilised omadused (joondumine, rööpmelaius, rööpa kalle, üksikud ja korduvad tee ebakorrapärasused), - tee dünaamilised omadused (tee horisontaalne ja vertikaalne jäikus ja tee võnkesummutusvõime), - ratta/rööpa kontaktparameetrid (ratta ja rööpa profiil, tee mõõtmed), - rattadefektid (rataste lamendumine, ümarusdefektid), - vaguni kere, kandevankrite ja rattapaaride mass ja inerts, - veeremiüksuste vedrustusomadused, - kasuliku koormuse jagunemine. Ohutuse ja veeremisstabiilsuse tagamiseks tuleb sooritada mõõtmised erinevates tegutsemistingimustes või võrdlevad uuringud tõestatud konstruktsiooni suhtes (nt simulatsioon/arvutused). Veeremil peavad olema omadused, mis võimaldavad kohaldatavate kiiruspiirangute juures stabiilse veeremise. 2.11.2.2. Alasüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid Rööbastelt mahasõidu vältimise ja veeremisstabiilsuse tagamine Rööbastelt mahasõidu vältimise ja veeremisstabiilsuse tagamiseks tuleb piirata ratta ja rööpa vahelisi jõude. Eelkõige on kõnealusteks jõududeks tee põikijõud Y ja püstjõud Q. - Tee külgjõud Y Tee nihkumiste vältimiseks peab koostalitlusvõimeline veerem vastama Prud'homme'i kriteeriumitele maksimaalse põikijõu osas (ΣY)lim või (H2m)lim ((H2m ) on külgjõu suhteline keskmine väärtus üle 2 m mõõdetud teljel) See väärtus antakse infrastruktuuri tehniliste koostalitlusnõuetega kuni siseriiklike eeskirjade kohaldamiseni. Kurvides on välimisele rattale rakenduva staatilist laadi külgjõu piir Yqst, lim See väärtus antakse infrastruktuuri tehniliste koostalitlusnõuetega kuni siseriiklike eeskirjade kohaldamiseni. - Y/Q jõud Ratta rööpal ronimise riski vältimiseks ei tohi ratta külgjõu Y ja püstjõu Q jagatis ületada (Y/Q)lim = 0,8 suurte kurvide puhul R > 250 m (Y/Q)lim = 1,2 väikeste kurvide puhul R < 250 m - Püstjõud Rööpale rakendatav maksimaalne dünaamiline püstjõud on Qmax See väärtus antakse infrastruktuuri tehniliste koostalitlusnõuetega kuni siseriiklike eeskirjade kohaldamiseni. Kurvides on välimisele rattale rakenduva staatilist laadi püstjõu piir Qqst, lim See väärtus antakse infrastruktuuri tehniliste koostalitlusnõuetega kuni siseriiklike eeskirjade kohaldamiseni. Rööbastelt mahasõidu vältimise turvamine väändunud teedel liikumisel Vagunid on võimelised liikuma väändunud teedel kui (Y/Q) ei ületa siin eespool toodud limiiti kurvis raadiusega R = 150 m ja konkreetse väändunud tee puhul: teljevahe puhul 1,3 m < 2a* < 20 m g lim = 20/2a* + 3 g lim < 7 Teljevahe puhul 2a* > 20 m, piirväärtus glim = 3 ‰. Teljevahe 2a* esindab kaheteljeliste vagunite teljevahemaad või vahemaad kandevankri teljekeskuste vahel. Hoolduseeskirjad Järgmisi ohutuseks ja veeremisstabiilsuseks vajalikke põhiparameetreid tuleb hooldada vastavalt hoolduskavale: - vedrustusomadused - kere-kandevankri ühendused - veerepinna profiil. Rattapaaride ja rataste maksimum- ja miinimummõõtmed standardkaliibri puhul tuuakse ära kaubavagunite tehnilistes koostalitlusnõuetes. 2.12. Pikisurvejõud 2.12.1. Parameetri kirjeldus Käesolev parameeter kirjeldab maksimaalset pikisurvejõudu, mida võib rakendada koostalitlusvõimelisele kaubavagunile või koostalitlusvõimelise rongikoosseisu individuaalsele veeremiüksusele pidurdamise või tõuketoimingu ajal ilma rööbastelt mahasõitmise ohuta. 2.12.2. Kohustuslikud omadused 2.12.2.1. Üldist Vagun peab säilitama ohutu liikumise, kui talle rakendatakse pikisuunalisi survejõude. Rööbastelt mahasõidu vältimise turvamiseks tuleb vagunit või ühendatud vagunite süsteemi hinnata testide, arvutuste või tunnustatud (sertifitseeritud) vagunite omadustega võrdlemise abil. Pikijõud, mida saab veeremiüksusele rakendada, ilma et see rööbastelt maha sõidaks, peab olema suurem kui veeremiüksuse konstruktsioonist tulenev alampiir (kaheteljeline, kandevankriga vagun, fikseeritud veeremiüksuste rühm, Combirail, Road-RailerTM jne), millele on paigaldatud UIC ühendusseade või aktsepteeritud tsentraalne ühendusseade või ühendusvardad/ühendusriivid. Tingimused vagunite, fikseeritud vagunirühmade ja ühendatud vagunirühmade sertifitseerimiseks on toodud järgmises osas. Asjaolud, mis mõjutavad maksimaalset pikisurvejõudu, millele vagun suudab vastu pidada ilma rööbastelt maha sõitmata, on järgmised: - puudulik põikkalle - rongi ja vaguni pidurdussüsteem - veoseadmete ja puhvrite süsteem vagunitel või spetsiaalselt ühendatud vagunirühmadel - vaguni konstruktsiooniomadused - raudtee omadused - kuidas rongijuht rongi käsitseb, eriti pidurdamine - ratta/rööpa kontaktparameetrid (ratta ja rööpa profiil, tee mõõtmed), - üksikute kaubavagunite koormuse jagunemine. Pikisuunalisel survejõul on tugev mõju rööbastelt mahasõidu välistamise turvalisusele. Seepärast on erinevates tegutsemistingimustes läbi viidud mõõtmisi, et leida pikisuunalise survejõu aktsepteeritavaid piirväärtusi, mida on võimalik veeremiüksusele rakendada ilma rööbastelt mahasõidu ohuta. Kogemus erinevate vagunitüüpidega on andnud tulemuseks erinevad aktsepteerimismeetodid olenevalt sellistest teguritest nagu omakaal, pikkus, teljevahe, ülendinurk, pöördtelgede vahekaugus jne. estide vältimiseks peavad vagunid vastama varem heakskiidetud vagunite omadustele või olema ehitatud vagunite heakskiidetud konstruktsiooniomadusi järgides ja neile peavad olema paigaldatud heakskiidetud komponendid, näiteks sertifitseeritud kandevankrid. 2.12.2.2. Alasüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid Alasüsteem peab vastu pidama pikisuunalistele survejõududele rongis ilma rööbastelt maha sõitmata või veeremiüksust kahjustamata. Määravad tegurid on eelkõige järgmised: - ratta/rööpa põikijõud -Y- - püstjõud -Q- - puksidele avalduvad külgjõud -Hij - - pidurdusjõud (ratta/rööpa kokkupuute tõttu, dünaamiline pidurdamine ning rongide ja vagunite erinevad pidurdusrühmad) - diagonaalsed ja püstsuunalised puhverjõud - ühendusjõud ± Z - puhver- ja ühendusjõudude summutamine - ühendusseadme pinguldatuse tulemus - ühendusseadme lõtvuse tulemus - jõnksatused rongide pikiliikumise ja haakeseadmete lõtvuse tulemusel - rataste kerkimine - teljejuhiku hälve Pikisuunalisi survejõude mõjutavad paljud tegurid. Need erinevad tegurid on toodud selliste vagunite ehitus- ja tegutsemisdokumentides, mille puhul tuleb vaguneid sertifitseerida tavaliikluseks erinevatel teedel ja erinevatel tingimustel. Vagunite sertifitseerimiseks segaliikluseks Euroopa võrgustikus on spetsiaalsel testimisteel läbi viidud testimiste ja rongide erinevatel teedel ekspluateerimise tulemusel selgitatud, et vagunid peavad vastu minimaalsele pikisuunalisele jõule ilma rööbastelt maha sõitmata. Loodi järgmine mõiste: Kaubavagunid, mis on varustatud keermesühenduste ja külgpuhvritega ning keermesühenduste ja külgpuhvritega välimistes otstes ja ühendusvarraste/ühendusklambritega üksuste vahel varustatud vagunite kombinatsioonid peavad tüübist sõltumata vastu pidama minimaalsele pikisuunalisele jõule, mis mõõdetakse järgmistes võrdlustesti tingimustes: - 200 kN, UIC ühendusega kaheteljelised kaubavagunid, - 240 kN, UIC ühendusega kaheteljeliste kandevankritega varustatud kaubavagunid, - 500 kN, igat liiki tsentraalse varrasühendusega ja puhvriteta kaubavagunid. Teiste ühendussüsteemide jaoks ei ole piirväärtusi veel defineeritud. 2.12.2.3. Hoolduseeskirjad Kui puhvripäid tuleb määrida, et tagada nõutav hõõrdekoefitsient, peab hoolduskava sisaldama sätet hõõrdekoefitsiendi hoidmiseks sellel tasemel. 2.13. Pidurdustõhusus 2.13.1. Parameetri kirjeldus Rongi või veeremiüksuse pidurdustõhusus on määratletud väärtuste piires rongi aeglustamise protsessi tulemus. See hõlmab kõiki energia muundamise ja hajumisega seotud tegureid ning rongi takistust. Üksiku veeremiüksuse tõhusus on määratletud selliselt, et ekspluatatsiooni käigus oleks võimalik tuletada rongi üldine pidurdustõhusus. Üksiku veeremiüksuse pidurdustõhusus tuleb määrata järgmise suhtes: - hädapidurdus, - sõidupidurdus. Pidurdustõhususe määratleb täielikult: - aeglustuskõver (aeglustus = f(kiirus), minimaalsel keskmisel aeglustusel (= keskmine aeglustus)), - viivitusaeg (viivitusaeg hõlmab signaaliedastusviivitust ja rakendusaja suhtarvu), - minimaalne aeglustus mis tahes punktis pidurdusprotsessi jooksul (nt kaldemõjude tasakaalustamiseks), - häda- ja sõidupidurduse diferentseerimine. 2.13.2. Kohustuslikud omadused 2.13.2.1. Üldist Rongi pidurdussüsteemi eesmärk on tagada, et rongi kiirust on võimalik vähendada või rongi peatada maksimaalse lubatud pidurdusvahemaa piires. Pidurdusprotsessi mõjutavad esmategurid on pidurdusjõud, kiirus, lubatud pidurdusvahemaa, haardumine ja tee kalle. Rongi või veeremiüksuse pidurdustõhusus on rongi aeglustamiseks määratletud piirides saadaoleva pidurdusjõu ja kõikide energia muundamise ja hajumisega seotud tegurite, sealhulgas rongi takistus, tulemus. Üksiku veeremiüksuse tõhusus on määratletud selliselt, et ekspluatatsiooni käigus oleks võimalik tuletada rongi üldine pidurdustõhusus. Veeremiüksused peavad olema varustatud automaatpidurisüsteemiga. Pidurisüsteemiga on tegemist siis, kui see võimaldab signaalide ja energia edastamist üksteisega külgnevate veeremiüksuste vahel, kui need on rongiks ühendatud. Pidurisüsteem on automaatne, kui see rakendub viivitamata kogu rongis rongi juhtimiskanali, nt pidurdustorustiku, iga tahtmatu katkemise korral. Kui piduri olekut ei ole võimalik tuvastada, peab veeremiüksus kummalgi küljel olema varustatud oleku indikaatoriga. Piduri energiavaru (nt pneumaatiliste kaudpidurdussüsteemide toitereservuaarid, pidurdustorustiku õhk) ja pidurduse saavutamiseks kasutatavat pidurdusenergiat (nt pidurisilindrite või pneumaatiliswte kaudpidurdussüsteemide õhk) kasutatakse üksnes pidurdusotstarbel. 2.13.2.2. Pidurdustõhususe funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid Rongi juhtimiskanal Minimaalne signaali levikiirus peab olema 250 m/s. Pidurdustõhususe elemendid Pidurdustõhususe puhul võetakse arvesse keskmist rakendusaega, hetkelist aeglustamist, massi ja algkiirust. Pidurdustõhusus määratakse nii aeglustusprofiilide kui ka pidurdatud kaalu protsendimäära ja/või pidurijõuga. Aeglustusprofiil Aeglustusprofiil kirjeldab veeremiüksuse (veeremiüksuse tasandil) või rongi (rongi tasandil) eeldatavat hetkelist aeglustumist normaaltingimustes. Rongi aeglustusprofiil arvutatakse rongi kõikide veeremiüksuste individuaalsete aeglustusprofiilide teabe põhjal. Aeglustusprofiil hõlmab järgmisi mõjusid: a) reageerimisaeg rakendumissignaalist täispidurduseni. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Te on rakendumiseni kuluva aja ekvivalent ja määratletsakse järgmiselt: Te - t1 + (t2/2) Pneumaatilise piduri puhul vastab ajavahemiku t2 lõppemisele 95 % pidurisilindri survest. b) vastav funktsioon (aeglustus = F(kiirus)) määratletuna püsiaeglustusega sektsioonide jadana. +++++ TIFF +++++ Märkus: a tähistab hetkelist aeglustumist ja V hetkelist kiirendust. Pidurimassiprotsent Pidurimassiprotsent (lambda) on pidurimasside summa ja veeremiüksuste masside summa jagatis. Pidurimassi/pidurimassiprotsendi määramise meetod jääb kohaldatavaks aeglustusprofiilide meetodi kõrval. Seega on nõutavad mõlemad meetodid ja tootja peab need väärtused esitama. See teave tuleb kanda veeremiregistrisse. Individuaalse veeremiüksuse pidurdusjõud määratakse hädapidurdamisel veeremiüksuse puhul kättesaadava iga pidurdusliigi jaoks (nt G, P, R, P + Ep) ning erinevate koormustingimuste jaoks, sealhulgas vähemalt omakaal ja täiskoormus. G-pidurdusliik Kaubarongide puhul kasutatav pidurdusliik konkreetse pidurirakendusaja ja pidurivabastusajaga. P-pidurdusliik Reisi- ja kaubarongide puhul kasutatav pidurdusliik konkreetse pidurirakendusaja ja pidurivabastusaja ning konkreetse pidurimassiprotsendiga. R-pidurdusliik Reisi- ja kiirkaubarongide puhul kasutatav pidurdusliik konkreetse pidurirakendusaja ja pidurivabastusajaga nagu P pidurdusliigi puhul ning konkreetse pidurimassiprotsendiga. Ep-pidurdus (kaudne elektropneumaatiline pidurdus) Abiks kaudsele õhkpidurile, mis rakendab elektrikäsklust rongile ja elektro-pneumaatilisi klappe veeremiüksusele ja seega rakendub kiiremini ja vähem nõksatades kui tavaline õhkpidur. Hädapidurdus Hädapidurdus on pidurikäsklus, mis peatab rongi, et tagada määratletud ohutustase pidurisüsteemi degradatsioonita. Pidurdusliikide G ja P miinimumpidurdustõhusus peab olema kooskõlas järgmise tabeliga: Pidurdusliik | Te (s) (ulatus) | Piirkiirus 100 km/h | Piirkiirus 120 km/h | | | | | P | lambda pidurdusvahemaa | Minimaalne aeglustumise keskväärtus | lambda pidurdusvahemaa | Minimaalne aeglustumise keskväärtus | Juhtum A: tühi | 1,5–3 | 100 % 480 m | 0,91 | 100 % 700 m | 0,88 | Juhtum B: pidur ainult ratastel koormusega 18 t rattapaari kohta | 1,5–3 | | | 100 % 700 m | 0,88 | Juhtum C: pidur ainult ratastel koormusega 20 t rattapaari kohta | 1,5–3 | | | 90 765 m | 0,80 | Juhtum D: täiskoormus (muud juhtumid) | 1,5–3 | 65 % 700 m | 0,6 | 100 % 700 m ketaspidurite 1 puhul [1] | 0,88 | G | 9-15 | Positsioonis G olevate vagunite pidurdusjõudu eraldi ei hinnata. Vaguni pidurdatud mass positsioonis G võrdub pidurdatud massiga positsioonis P. | Pole kohaldatav | Võrdne rakendusajaga ja pool sõiduki individuaalsest reaktsiooniajast ühetoruliste kaubavagunite puhul. Selle tabeli aluseks on võrdluskiirus 100 km/h ja teljekoormus 22,5 t, ning 120 km/h ja teljekoormus 20 t. Suuremad teljekoormused on aktsepteeritavad teatavatel ekspluatatsioonitingimustel. Lubatud maksimaalne teljekoormus peab olema kooskõlas infrastruktuurinõuetega. Pidurdusliikide P ja G puhul ei tohi lambda kunagi ületada 130 % ilma ratta libisemiskaitseta (eriti oluline tühjas olekus). 2.13.2.3. Mehaanilised koostisosad Kohustuslik on hõõrdepaari vahel kavandatud vahemiku automaatsäilitamise seade. 2.13.2.4. Energiavaru Energiavaru peab olema piisav selleks, et maksimumkiirusel hädapidurdamisel veeremiüksuse mis tahes koormusolekus saavutada maksimaalne pidurdus täiendava energiata (nt kaudse suruõhupidurisüsteemi puhul: üksnes pidurdustorustik ilma peareservuaari torustikust lisa võtmata). Kui veeremiüksus on varustatud ratta libisemiskaitsega, kohaldatakse eespool toodud tingimust täies töövalmiduses ratta libisemiskaitsega (nt ratta libisemiskaitse õhuvajadus). 2.13.2.5. Energia piirmäärad Pidurisüsteem peab olema kavandatud selliselt, mis võimaldab veeremiüksusel liikuda kõikidel olemasolevatel teedel kogu üleeuroopalises tavaraudteesüsteemis. Pidurisüsteem peab peatama koormatud veeremiüksuse ja säilitama veeremiüksuse kiiruse ilma termo- või mehaanilise kahjustuseta järgmistes tingimustes: 1. Kaks järjestikkust hädapidurdust maksimumkiirusel, sirgel ja tasasel rajal, minimaalse tuule ja kuiva rajaga; 2. Säilitama kiiruse 80 km/h kallakul keskmise langusega 21 ja pikkusega 46 km (võrdluskallakuks on St Gotthardi raudtee lõunanõlv Airolo ja Biasca vahel). 2.13.2.6. Ratta libisemiskaitse Ratta libisemiskaitse on süsteem, mis on kavandatud võimalikult paremini rakendama olemasolevat haardumist kontrollitud aeglustamiseks ja pidurijõu taastamiseks, et vältida rattapaaride lukustumist ja kontrollimata libisemist, seeläbi optimeerides peatumisvahemaad. Ratta libisemiskaitse ei muuda pidurite funktsionaalseid omadusi. Veeremiüksuse õhuseadmed tuleb dimensioneerida selliselt, et ratta libisemiskaitse õhutarbimine ei halvendaks pneumaatilise piduri tõhusust. Ratta libisemiskaitsel ei tohi olla kahjulikku mõju veeremiüksuse koostisosadele (piduriseade, ratta veerepind, puksid jne). Ratta libisemiskaitse kasutamine on kohustuslik vagunite puhul, mis on: a) varustatud piduriplokkidega, mis on valmistatud valumalmist või poorsest materjalist, mille maksimaalne keskmine haardetegur (δ) ületab 15 % alates kiirusest 120 km/h (lambda > 160 %). Maksimaalne keskmine haardetegur on saadud maksimaalse keskmise haarde arvutamisega (δ) individuaalsetest pidurdusvahemaadest, mis on saadud võimalikust veeremiüksuse massivalikust. δ on seepärast seotud mõõdetud pidurdusvahemaadega, mis on vajalikud pidurdustõhususe määramiseks (δ = f(V, Te, peatumisvahemaa)). b) varustatud üksnes ketaspidurite või komposiidiplokkidega, mille maksimaalne haardetegur (vt maksimaalse haardeteguri mõistet eespool (δ)) ületab 11 % kiirusel 120 km/h (lambda > 125 %). c) maksimaalse ekspulatatsioonikiirusega > 160 km/h. 2.13.2.7. Õhu juurdevool Kaubavagunid tuleb kavandada töötamiseks suruõhuga, mis vastab vähemalt klassile 4.4.5, nagu on määratletud standardis ISO 8573-1. 2.13.2.8. Seisupidur Seisupidur on pidur, mida kasutatakse seisva veeremi liikumise ärahoidmiseks konkreetsetel tingimustel, võttes arvesse kohta, tuult, kallet ja veeremi seisukorda, kuni tahtliku vabastamiseni. Kõik vagunid ei pea kohustuslikult seisupiduriga varustatud olema. Ekspluatatsioonieeskirju, milles võetakse arvesse, et kõik vagunid rongis ei ole nende piduritega varustatud, on kirjeldatud liiklusekspluatatsiooni ja -juhtimise tehnilistes koostalitlusnõuetes (nt rongide koostamiseeskirjad ja muud rongi tõkestamisvahendid). Kui vagun on varustatud seisupiduriga, peab see vastama järgmistele nõuetele. Seisupidurijõu toiteallikaks ei tohi olla automaat-/hädapiduri toiteallikas. Seisupidur peab rakenduma vähemalt pooltele rattapaaridele, minimaalselt kahele rattapaarile vaguni kohta. Kui seisupiduri olekut ei ole võimalik tuvastada, peab veeremiüksus kummalgi küljel olema varustatud oleku indikaatoriga. Vaguni seisupidurile peab olema võimalik juurde pääseda ja seda rakendada maapinnalt või veeremiüksuselt. Seisupiduri rakendamiseks kasutatakse käepidemeid või käsirattaid, kuid üksnes käsirattaid võib kasutada maapinnalt rakendatavate pidurite puhul. Maapinnalt kättesaadavad seisupidurid peavad olema kättesaadavad veeremiüksuse mõlemal küljel. Käepidemed või käsirattad peavad seisupiduri rakendama, kui neid pööratakse kellaosuti suunas. Kui seisupiduri juhtkangid on paigaldatud veeremiüksuse sisse, peavad need olema kättesaadavad veeremiüksuse mõlemalt küljelt. Kui seisupidurist saab üle minna teiste pidurirakendustega, kas liikudes või seistes, peab veeremiüksuse seadmestik vastu pidama rakendatavatele koormustele kogu veeremiüksuse eluea vältel. Seisupidurit peab olema võimalik seisuajal hädaolukorras käsitsi vabastada. Seisupidur peab vastama allpool toodud tabelile: Allpool nimetamata vagun | Vähemalt 20 % operaatori veeremipargist, vagunist rakendatava seisupiduriga (platvormilt või ühendussillalt) või maapinnalt, hajutatuna üle võimalikult enamate vagunitüüpide | Vagunid, mis on ehitatud spetsiaalselt ettevaatust nõudvate koormate veoks, nagu järeldub ja/või vastavalt nõukogu direktiivile 96/49/EÜ (RID): elusloomad; kergestipurunevad koormad; surve- või vedelgaasid; materjalid, mis kokkupuutel veega eraldavad süttivaid gaase, põhjustades põlemist; happed; roostet tekitavad või süttimisohtlikud vedelikud; isesüttivad, kergesti tuld võtvad või plahvatavad koormad | Üks vaguni kohta, rakendamisega vagunist (platvorm või ühendussild) | Vagunid, mille eripaigaldisi koorma mahutamiseks tuleb käsitseda ettevaatusega, nt korvpudel-, purk- või vaatvagunid; alumiinimumtsisternid; eboniitvõi emailvooderdisega vagunid; kraanavagunid (või/ja vastavalt nõukogu direktiivile 96/49/EÜ (RID)) | Üks vaguni kohta, rakendamisega veeremiüksusest (platvorm või ühendussild) | Vagunid spetsiaalselt maanteesõidukite vedamiseks ehitatud pealisehitisega, sealhulgas mitmetasandilised vagunid sõiduautode vedamiseks | Üks vaguni kohta, rakendamisega veeremiüksusest (platvorm või ühendussild) ja 20 % neist ka vaguni põrandalt rakendatav seisupidur | Vagunid horisontaalseks ümberlaadimiseks ettenähtud vahetatavate moodulite veoks | Üks vaguni kohta, rakendamisega maapinnalt | Vagunid, mis koosnevad mitmest püsiühendusega üksusest | Minimaalselt kaks telge (ühel üksusel) | Seisupidur tuleb kavandada selliselt, et täiskoormusega vaguneid saab hoida kallakul 4,0 % maksimaalse hõõrdega 0,15 tuulevaikuses. 2.14. Veeremiüksuse võime edastada teavet maapinna ja veeremiüksuse vahel 2.14.1. Parameetri kirjeldus See baasparameeter esitab veeremiüksuse ja maapinna vahelise andmeside nõutavad miinimumvõimed. See suutlikkus võib ulatuda lihtsast veeremiüksuse identifitseerimisest (nt vaguninumber) keerukate andmevahetusprotsessideni, mis on vajalikud nt koormusseireks, veeremipargi juhtimiseks jne. 2.14.2. Kohustuslikud omadused 2.14.2.1. Üldist Märgiste kasutamine ei ole kohustuslik. Kui vagunisse on paigaldatud raadiosageduste tuvastamise seadmed (raadiosageduste identifitseerimismärgis), kohaldatakse järgmist spetsifikatsiooni. 2.14.2.2. Alasüsteemi funktsionaalne ja tehniline spetsifikatsioon Paigaldatakse kaks "passiivset" märgist, üks kummalegi vaguniküljele järgneval joonisel 2 osutatud aladel, nii et vaguni ainulaadset indentifitseerimisnumbrit oleks võimalik raudteeäärse seadmega lugeda (märgiselugeja). +++++ TIFF +++++ Joonis 2 – Märgiste paiknemine vagunil Rajaäärsed seadmed (märgiselugejad), kui selliseid kasutatakse, peavad suutma dekodeerida märgiseid, mis mööduvad kiirusega kuni 30 km/h ja selle dekodeeritud teabe kättesaadavaks tegema maapealsele andmeedastussüsteemile. Tüüpilised paigalduspiirangud on toodud joonisel 3, kus lugeja paiknemine on määratletud koonusega. +++++ TIFF +++++ Joonis 3 – Märgiselugejate paigaldamispiirangud Füüsiline interaktsioon lugeja ja märgise vahel, protokollid ja käsklused ning kokkupõrkeennetuskavad peavad vastama standardi ISO18000-6 A-tüübile. Paigaldamisel asetatakse märgiselugejad selliste asukohtade sisenemis- ja väljumispunktidesse, kus rongikoosseisu võidake muuta. Märgiselugeja peab liidetuna mis tahes andmeedastussüsteemiga võimaldama vähemalt järgmist: - märgiselugeja ühene identifitseerimine võimalike samasse asukohta paigutatud märgiselugejate hulgast, et määratleda jälgitav tee, - iga mööduva vaguni ühene identitseerimine, - iga vaguni möödumise kuupäev ja kellaaeg. Kuupäeva- ja kellaajateave peab olema piisavalt täpne selleks, et järgnev töötlussüsteem suudaks identifitseerida rongi tegeliku füüsilise koosseisu. 2.14.2.3. Hoolduseeskirjad Hoolduskavale vastavad kontrollimised peavad hõlmama järgmist: - märgiste olemasolu, - korrektne reaktsioon, - protsessid, millega tagatakse, et märgiseid hooldustoimingute käigus ei kahjustata. 2.15. Veeremi keskkonnatingimused (komponentide talitlusulatus) 2.15.1. Parameetri kirjeldus Kirjeldab veeremikomponentide talitlusulatust. Seda võib väljendada erinevate klasside abil, nt temperatuuri suhtes jne, jättes sellega operaatorile/tootjale valiku ehitada sõiduk, mis sobib ekspluateerimiseks kõikjal Euroopas, nagu teeb autotööstus, või kasutust piirata. Teede erinevad keskkonnatingimused on määratletud nn infrastruktuuriregistris. 2.15.2. Kohustuslikud omadused 2.15.2.1. Üldist Veeremit, samuti pardaseadmeid, peab saama ekspluatatsiooni anda ja ekspluateerida normaaljuhul sellistes tingimustes ja kliimavööndites, milleks seadmed on kavandatud ja kus see tõenäoliselt liikuma hakkab. Keskkonnatingimusi väljendatakse erinevate klasside abil, nt temperatuuri suhtes jne, jättes sellega operaatorile valiku omandada veeremiüksus, mis sobib ekspluateerimiseks kõikjal Euroopas, või kasutust piirata. Infrastruktuuriregistris täpsustatakse erinevate keskkonnatingimuste vahemikud, mida individuaalsetel teedel tõenäoliselt võib kogeda. Samu vahemikke kasutatakse seejärel abiks ekspluatatsioonieeskirjadega võrdlemisel. Vahemike piirväärtused määratletakse selliselt, et nende ületamise tõenäosus oleks madal. Kõik määratletud väärtused on miinimum- või maksimumväärtused. Need väärtused võidakse saavutada, kuid need ei esine püsivalt. Olukorrast olenevalt võib esineda erinevaid esinemissagedusi, mis on seotud konkreetse ajavahemikuga. 2.15.2.2. Alasüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid Kõrgus merepinnast Vagunite talitlus peab vastama spetsifikatsioonidele kõikidel kõrgustel kuni 2000 m. Temperatuur Kategooriad | Konstruktsioonitaseme kategooriad | TRIV | Alasüsteemide ja komponentide temperatuurinõuded erinevad. Üksikasjad esitatakse asjaomastes tehnilistes koostalitlusnõuetes. | | Sõidukiväline temperatuurivahemik [°C]: | Tn | -40 + 35 | Ts | -25 + 45 | TRIV klass vastab kõigi enne asjaomaste tehniliste koostalitlusnõuete rakendamist eksisteerivate koostalitlusvõimeliste vagunite temperatuuri projekttasemele. TRIV klassi projekttase esitatakse asjaomastes tehnilistes koostalitlusnõuetes. Kõik rahvusvaheliseks liikluseks mõeldud kaubavagunid peavad vastama minimaalselt TRIV temperatuuriklassile. Lisaks projekttasemeklassile TRIV eksisteerivad välistemperatuuriklassid Ts ja Tn. TRIV vagunit on lubatud ekspluateerida: - püsikasutuseks Ts teedel; - püsikasutuseks Tn teedel sellistel ajavahemikel aastas, kui temperatuur eeldatavalt ületab -25 °C; - ajutiseks kasutuseks Tn teedel sellistel ajavahemikel aastas, kui temperatuur eeldatavalt jääb alla -25 °C; Märkus: Vaguni ostja otsustab vaguni täiendava temperatuurivahemiku vastavalt selle kasutusotstarbele (Tn, Ts, Tn + Ts või mitte midagi peale TRIV). Niiskus Tuleb arvesse võtta järgmisi välisõhu niiskustasemeid: Aasta keskmine: < 75 % suhteline niiskus; 30 päeval aastas järjest: 75 %–95 % suhteline niiskus. Teistel päevadel vahetevahel: 95 %–100 % suhteline niiskus; Maksimaalne absoluutne niiskus: 30 g/m3, tunnelites. Ekspluatatsioonist tekkinud harvaesinev ja kerge niiskuskondensatsioon ei tohi põhjustada alatalitlust ega tõrkeid. Asjaomastes tehnilistes koostalitlusnõuetes määratletakse suhtelise niiskuse lubatud varieerumine erinevate temperatuurikategooriate puhul, arvestuslikult mitte üle 30 päeval aastas. Jahtunud pindadel võib esineda 100 % suhteline niiskus, põhjustades kondensatsiooni seadmete osadel; see ei tohi põhjustada alatalitlust ega tõrkeid. Veeremiüksust ümbritseva õhutemperatuuri järsud muutused võivad põhjustada vee kondenseerumsit seadmete osadel kiirusega 3 °C/s ja maksimaalset variatsiooni 40 °C. Need tingimused, mis eeskätt esinevad tunnelisse sisenemisel või sealt väljumisel, ei tohi põhjustada seadmete alatalitlust ega tõrkeid. Vihm Arvesse võetakse vihmamäära 6 mm/min. Vihma mõju võetakse arvesse paigaldatud seadmetest olenevalt, koos tuule ja veeremiüksuse liikumisega. Lumi, jää ja rahe Tuleb arvestada igat liiki lume, jää ja rahe mõjuga. Raheterade maksimaalseks läbimõõduks võetakse 15 mm, erandkorras võib esineda suuremat läbimõõtu. Päikesekiirgus Seadmete kavandamisel tuleks lubada otsest päikesekiirgust intensiivsusega 1120 W/m2 maksimumkestusega 8 h. Saaste Seadmete ja osade kavandamisel tuleb arvesse võtta saate mõju. Saaste intensiivsus sõltub seadmete paiknemisest. Saaste vähendamiseks võib ette näha tõhusad kaitsemeetmed. Kaaluda tuleb järgmist liiki saaste mõju: Keemilised aktiivained | Klass 5C2, EN 60721-3-5:1997 | Saastavad vedelikud | Klass 5F2 (elektrimootor), EN 60721-3-5:1997 Klass 5F3 (põlemismootor), EN 60721-3-5:1997 | Bioloogilised aktiivained | Klass 5B2, EN 60721-3-5:1997. | Tolm | Määratletud klassiga 5S2, EN 60721-3-5:1997 | Kivid ja muud objektid | Ballast jms maksimaalse läbimõõduga 15 mm | Rohttaimed ja taimelehed, õietolm, lendavad putukad, kiud jne | Ventilatsioonikanalite kavandamiseks | Liiv | Vastavalt standardile EN 60721-3-5:1997 | Mereveepritsmed | Vastavalt standardile EN 60721-3-5:1997 Class 5C2 | 2.16. Avariiväljapääsud ja tähistamine 2.16.1. Parameetri kirjeldus Baasparameeter sätestab järgmise: - ohutusinstruktsioonid töötajaile: - ohutusinstruktsioonid, mis sisaldavad avariiolukorra vältimiseks ja käsitsemiseks töötajatele vajalikku kogu teavet; - instruktsioonid töötajate ohutusväljaõppeks (kava, dokumentatsioon, koolitus). - Ekspluatatsiooniks vajalikud liikluskorraldus- ja päästeinstruktsioonid: - peavad olema dokumendid veeremiüksuse hädaolukorra- ja taaskasutusfunktsioonide paiknemise ja töö määratlemiseks. See on vajalik infrastruktuurijuhi ning päästetööde koordineerimiskeskuse ja -teenistuste jaoks. 2.16.2. Kohustuslikud omadused Avariiväljapääsude või vastava tähistamise vajadus ei ole nõutav kaubavagunite puhul. Siiski on õnnetusjuhtumi puhuks nõutav päästeplaan ja sellega seotud teavitavad märgistused. Kaubavagunite külge peavad olema kinnitatud piktogrammid, nagu on kirjeldatud vagunite märgistamisega seotud lõigus, mis näitavad, kust võib vagunit tõsta ja kas kandevankrid tuleb enne tõstmist lahti ühendada. 2.17. Tuleohutus 2.17.1. Parameetri kirjeldus Baasparameeter sisaldab meetmeid sobiva ohutustaseme tagamiseks, et vältida tulekahju või selle puhkemisel tulla toime tagajärgedega. See võib sisaldada nt projekteerimismeetmeid tule süttimise ja leviku vältimiseks. 2.17.2. Kohustuslikud omadused 2.17.2.1. Üldist - Konstruktsioon peab olema tule süttimist ja levikut piirav; - Mürgiste suitsugaaside nõuded jäetakse arvesse võtmata; - Kaubavagunites veetavad kaubad jäetakse arvesse võtmata – nii esmase süüteallikana kui ka tule levikut soodustava vahendina. Kaubavagunites ohtlike kaupade vedamise korral kohaldatakse nende suhtes üksnes RID nõudeid tuleohutuse kõigis aspektides; - Kaubavagunites veetav kaup peab olema kaitstud veeremiüksusel ettenähtavate süüteallikate eest; - Kaubavaguniteks kasutatav materjal peab piirama tulekahju tekkimist, levikut ja suitsu eraldumist 7 kW esmasest süüteallikast valla pääseva tulekahju korral 3 minuti jooksul; - Neid konstruktsioonieeskirju kohaldatakse veeremiüksuse mis tahes püsikinnitusega seadmete suhtes, kui need on potentsiaalsed tulekahju süttimise allikad, nt kütteainet sisaldavad jahutusseadmed; - Liikmesriikidel ei ole lubatud nõuda, et kaubavagunitele oleks paigaldatud suitsudetektorid. 2.17.2.2. Kaubavagunite tehniline spetsifikatsioon Mõisted Tulekindlus Eraldava konstruktsioonielemendi võime tulekahju puhkemisel ühel küljel välistada leekide, kuumade gaaside ja muude tulekahjutuletiste läbipääs või leekide puhkemine tulekahjuvabal küljel. Termoisolatsioon Eraldava konstruktsioonielemendi võime välistada ülemäärane kuumuse edastamine. Viited normidele 1 | EN 1363-1 Oktoober 1999 | Tulepüsivuskatsed, 1. osa: Üldnõuded | 2 | EN ISO 4589-2 Oktoober 1998 | Põlemiskäitumise määramine hapnikuindeksi abil – 2. osa: Ümbritseva õhutemperatuuri katse | 3 | ISO 5658-21996-08-01 | Reaktsioon tulekatsetele – Leegi levik, 2 osa: Külglevik püstkonfiguratsioonis ehitustoodetel | 4 | EN ISO 5659-2 Oktoober 1998 | Plast – Suitsu eraldamine, 2. osa: Optilise tiheduse määramine ühekordse kambrikatsega | 5 | EN 50355 November 2002 | Raudteerakendused – Spetsiaalse tulekäitumisega kaablid raudteeveeremitele – Õhuke sein ja standardsein – Kasutusjuhend | 6 | EN ISO 9239-2 Detsember 2003 | Reaktsioonid põrandamaterjalide tulekatsetele – 2. osa: Leegi leviku määramine kuumussulamistasemel 25 kW/m2 | Projekteerimiseeskirjad Koorem tuleb varustada eraldi sädemekaitsega seal, kus põrand ei ole vastavalt kaitstud. Veeremiüksuse põranda alumine külg nendes kohtades, kus seda võivad ohustada potentsiaalsed tulekahjuallikad ja kus puudub sädemekaitse, tuleb varustada termoisolatsiooniga ja tagada tulekindlus. Nõuded materjalidele Järgmises tabelis loetltakse nõudete ja nende omaduste määratlemiseks kasutatavad parameetrid. Samuti sedastatakse, kas nõuetetabelites esitatud numbriline väärtus esindab vastavuse miinimum- või maksimumpiiri. Nõudega võrdne aruandetulemus on vastavuses. Katsemeetod | Parameeter | Mõõtühik | Nõude definitsioon | EN ISO 4589-2 [2] | LOI | % hapnik | miinimum | ISO 5658 [3] | CFE | kWm-2 | miinimum | EN ISO 9239-2 [6] | CFE | kWm-2 | miinimum | EN ISO 5659-2 [4] | Ds max | Vabamõõtmeline | maksimum | Miinimumnõuded Materjaliosi, mille pindala on väiksem kui allpool toodud pindade liigituses, testitakse miinimumnõuete suhtes. Katsemeetod | Parameeter | Ühik | Nõue | EN ISO 4589-2 [2] | LOI | % hapnik | > 26 | Nõuded pinnakatteks, välja arvatud põrandad, kasutatavatele materjalidele Meetod: Tingimused Parameeter | Parameeter | Ühik | Nõue | ISO 5658-2 [3] CFE | CFE | kWm-2 | > 24 | EN ISO 5659-2 [4] 50 kWm-2 | Ds max | Vabamõõtmeline | < 600 | Nõuded põrandakatteks kasutatavatele materjalidele Meetod: Tingimused Parameeter | Parameeter | Ühik | Nõue | EN ISO 9239-2 [6]CFE | CFE | kWm-2 | > 4,5 | EN ISO 5659-2 [4] 50 kWm-2 | Ds max | Vabamõõtmeline | < 600 | Pindade liigitus Kõik materjalid peavad vastama miinimumnõuetele, kui materjali/eseme pindala on väiksem kui 0,25 m2 ja - laes: - pinna maksimummõõt mis tahes suunas on alla 1 m ja - eraldatus teisest pinnast on suurem kui pinna maksimumulatus (mõõdetuna horisontaalselt pinnakatte mis tahes suunas); - seinal ja põrandal: - maksimummõõt vertikaalsuunas on alla 1 m ja - eraldatus teisest pinnast on suurem kui pinna maksimumulatus (mõõdetuna vertikaalselt seinte või horisontaalselt põrandate puhul). Nõuded kaablitele Kaubavagunite elektripaigaldisteks kasutatav kaabel peab olema kooskõlas standardiga EN 50355 [5]. Tuleohutusnõuete osas tuleb arvesse võtta 3. ohutasandit. Tuleohutusmeetmete säilitamine Olukorda kaubavagunite tulekindluse ja termoisolatsiooniga (nt põranda kaitstust, rataste sädemekaitset) tuleb kontrollida igal korralisel ülevaatusel ja vahepealsetel perioodidel, kui seda eeldab projekteerimislahendus ja praktiline kogemus. 3. "KAUBAVEO TELEMAATILISTE SEADMETE" TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETEGA SEOTUD BAASPARAMEETRID 3.1. Andmed saatekirjal 3.1.1. Parameetri kirjeldus Saatekirja peab klient saatma pearaudtee-ettevõtjale (PRE). Sellel peab olema kogu teave, mis on vajalik saadetise veoks kaubasaatjalt kaubasaajale. PRE peab neid andmeid täiendama lisateabega. Need andmed on liini taotlemise aluseks lühikese etteteatamisega, kui see on vajalik saatekirja täideviimiseks. 3.1.2. Kohustuslikud omadused Vaguniorder Vaguniorder on eeskätt saatelehel oleva teabe esitamise alamvorm. Vaguniorderi põhisisu on järgmine: - teave kaubasaatja ja -saaja kohta, - teave marsruudi kohta, - saadetise identifikatsioon, - teave vaguni kohta, - koha- ja ajateave. Andmevahetus avatud juurdepääsu korral Avatud juurdepääsu korral ei ole vajalik teadete vahetamine teiste raudtee-ettevõtjatega. Andmevahetus koostöö korral Erinevate REde koostöö korral peab PRE saatma vaguniorderid veoahelas osalevatele REdele. Vaguniorderi sisu peab esitama asjakohase teabe, mida RE vajab tema vastutusajal veo teostamiseks kuni järgmisele REle üleandmiseni. Seepärast sõltub see sisu raudtee-ettevõtja rollist: päritolu-, transiit- või kättetoimetamise RE. Vaguniorderi teated Tuleb eristada järgmisi vaguniordereid: - lähtekoha RE (origin railway undertaking – ORU) vaguniorder; - kättetoimetamiskoha RE (delivery railway undertaking – DRU) vaguniorder; - transiit-RE (transit railway undertaking – TRU) vaguniorder. 3.2. Liini taotlus 3.2.1. Parameetri kirjeldus Siin kirjeldatakse REde ja infrastruktuuriettevõtjate (IEde) dialoogi rongi liikumise kokkuleppe saavutamiseks lühikese etteteatamisajaga. Dialoogi algatab üks RE, kuid see hõlmab kõiki rongi liikumiseks soovitud liinil vajalikke REsid ja IEsid. 3.2.2. Kohustuslikud omadused Rongiliin Rongiliin määratleb salvestatavad taotletud, aktsepteeritud ja tegelikud andmed rongiliini ja rongi omaduste kohta selle liini igas segmendis. Pikaajaline planeerimine Liinide pikaajalist planeerimist (graafikud) käesolevates tehnilistes koostalitlusnõuetes ei käsitleta. Liini taotlemine lühikese etteteatamisajaga Erandite tõttu rongi liikumise ajal või lühiajalise etteteatamisega veonõudlusest tulenevalt peab raudteeettevõtjal olema võimalik saada ühekordselt liin võrgustikus. Esimesel juhul tuleb algatada viivitamata tegevused, misjuhul on teada rongi tegelik koosseis rongikoosseisu nimekirja alusel. Teisel juhul peab raudtee-ettevõtja esitama infrastruktuuriettevõtjale kõik vajalikud andmed selle kohta, millal ja kus rong peab liikuma, koos infrastruktuuriga suhtestumise ulatuses vajalike füüsiliste omadustega. Need andmed esitatakse peamiselt lisatavas saatekirjas või vastavalt vaguniorderites. Avatud juurdepääs RE võtab ühendust kõiki asjassepuutuvate IEdega otse või täisteeninduskeskuse (One Stop Shop – OSS) kaudu terveks teekonnaks liinide organiseerimiseks. Sel juhul peab raudtee-ettevõtja vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklile 13 rongi ka kogu teekonna vältel ekspluateerima. Koostöö Veoteekonnaga Ast Bni seotud iga RE võtab ühendust kohalike IEdega otse või täisteeninduskeskuse kaudu, et taotleda liini selleks teekonnalõiguks, millel ta rongi ekspluateerib. Liinitaotluse dialoog lühikese etteteatamisajaga Mõlemal juhul järgitakse liini lühikese etteteatamisajaga reserveerimise toimingutes allpool kirjeldatud dialoogi asjaomase raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuriettevõtja vahel: Liini taotlus RElt asjaomas(t)ele IE(de)le, see teade tuleb saata liini taotlemiseks lühikese etteteatamisajaga. Liini üksikasjad Selle teate peab(peavad) saatma IE(d) RE-le liini üksikasjade kinnitamiseks vastuseks RE liinitaotlusele, võimalik, et muudetud väärtustega. Liini kinnitus Selle teate peab saatma RE IE-le, RE algsele taotlusele IE poolt vastuseks saadetud teate "Liini üksikasjad" aktsepteerimiseks. Liini üksikasjadest keeldumine Selle teate peab saatma RE IE-le, kui ta ei aktsepteeri RE algsele taotluseleIE poolt vastuseks saadetud teadet "Liini üksikasjad", kui on muudetud väärtusi, mida RE ei saa aktsepteerida. Liin tühistatud RE teatis IEle eelnevalt reserveeritud liini või selle osa tühistamiseks. Liin ei ole saadaval IE teatis RE-le selle kohta, et reserveeritud liin ei ole saadaval (IE reserveeritud liini tühistamine). Kättesaamise kinnitus Selle teate peab saatma teate vastuvõtja teate lähetajale, kui nõutavat vastust ei ole võimalik reaalajas kättesaadavaks teha. 3.3. Rongi ettevalmistamine 3.3.1. Parameetri kirjeldus See parameeter kirjeldab teateid, mida tuleb vahetada rongi ettevalmistusfaasis kuni rongi liikumahakkamiseni. See parameeter sisaldab kolme liiki andmeid: - rongi koosseis, seotud rongitüübi ja tegelike omadustega. See tehakse kättesaadavaks kõikidele rongiga seotud IEdele ja REdele; - IE vastus rongi koosseisu kättesaamisel; - IE ja RE dialoog rongiteekonna iga segmendi suhtes, mis on vajalik, kui rong on valmis. 3.3.2. Kohustuslikud omadused Juurdepääs registritele ja võrdlusdokumentidele Rongi ettevalmistamiseks peab RE-l olema juurdepääs tegelikele infrastruktuuriandmetele (infrastruktuuriregister), ohtlike kaupade võrdlusdokumendile, vaguni tehnilistele andmetele ning jooksvale ajakohastatud teabele vagunite kohta. See kehtib rongi kõikide vagunite suhtes. Rongikoosseisu saatmise tingimused Kui rongi koosseisu mis tahes asukohas muudetakse, tuleb seda teadet veel kord vahetada kõigi asjaosaliste vahel, keda RE uuendatud teave puudutab. Rongikoosseisu teade Rongikoosseisu teade peab sisaldama kõiki ohutuks ja tõhusaks liiklemiseks vajalikke andmeid. Need on andmed, mis käsitlevad rongi füüsilisi omadusi selles ulatuses, milles need suhtestuvad infrastruktuurivõrgustikuga, kus rong kavandatavalt liikuma hakkab. IE reageeringud rongikoosseisu teatele Rong aktsepteeritud Olenevalt IE ja RE vahelisest lepingust ja regulatiivnõuetest võib IE teatada RE-le ka kas rongi koosseis on reserveeritud liini jaoks aktsepteeritav. Seda tehakse selle teatega. Muu kokkuleppe puudumisel IE ja RE vahel on see teade vabavalikuline. Rongi ettevalmistamise saab nüüd lõpule viia. Rong ei ole sobiv Kui rong ei ole eelnevalt kokkulepitud liinile sobiv, peab IE teavitama REd selle teatega. Sel juhul peab RE rongi koosseisu uuesti üle kontrollima või rongiliini tühistama ja taotlema uue liini. Rongi stardidialoog Starditoimingute dialoog on kohustuslik igas punktis, kus vastutus RE poolel muutub. Rong on valmis Selle teate peab saatma RE IE-le märguandeks, et rong on võrgustikule juurdepääsuks valmis. Rongi asukoht Selle teate võib saata IE RE-le, määratledes täpselt millal ja kus rong peaks võrgustikule juurepääsuks valmis olema, vastuseks rongi valmisoleku teatele. Selle teate edastamine sõltub RE ja IE vahelisest lepingust. Rong startimas Selle teate võib saata RE IE-le pärast rongi asukoha teate saamist IE-lt märguandeks, et rong on teekonda alustanud. Sellel teatel peab olema tunnus, mis näitab, mille kohta teade käib. Rongi liikumisteade IElt REle, teade tuleb saata märguandeks, et rong on infrastruktuuri saabunud 3.4. Rongi liikumisprognoos 3.4.1. Parameetri kirjeldus Käesolev parameeter kirjeldab IE-lt RE-le edastatavaid teateid ja kokkulepitud aruandepunktidega seotud IE-de vahel edastatavaid teateid. Rongi liikumisprognoos Teade sisaldab rongi määratletud kohas viibimise prognoositud aega, nt kui määratletud kohaks on üleandmispunkt, siis on prognoositavaks ajaks prognoositav üleandmisaeg (estimated time of handover – ETH). Ülejäänud aruandepunktide puhul on prognoositavaks ajaks rongi prognoositav kohalejõudmisaeg (train estimated time of arrival – TETA) Rongi liikumisteade Teade sisaldab rongi määratletud asukohta tegelikku saabumisaega, väljumisaega või läbisõidu kellaega koos hälbega graafiku suhtes. 3.4.2. Kohustuslikud omadused Avatud juurdepääs Avatud juurdepääsu korral, mis tähendab seda, et liinid kogu teekonnaks reserveerib üks RE (see RE ühtlasi ekspluateerib rongi kogu teekonna vältel), saadetakse teaded sellele REle. Sama kehtib, kui liinid teekonna jaoks reserveerib üks RE täisteeninduskeskuse kaudu. Koostöö Koostöö puhul leiab see teabevahetus REde ja IEde vahel alati aset vastutava IE ja selle RE vahel, kes reserveeris liini, millel rong tegelikult liigub. Lähenemisstsenaarium Järgmisi stsenaariume eristatakse erinevaid sidepidamissuhteid REde ja IEde vahel vastavalt liini reserveerimisele arvesse võttes: - rong läheneb üleandmispunktile IE nr 1 ja tema naabri IE nr 2 vahel. See üleandmispunkt ei ole ka vahetus- ega käsitsemispunkt; - rong läheneb vahetuspunktile RE nr 1 ja järgmise RE nr 2 vahel. See vahetuspunkt võib ühtlasi olla üleandmispunktiks nt IE nr 1 ja IE nr 2 vahel; - rong läheneb RE käsitsemispunktile; - rong jõuab sihtkohta. 3.5. Teave teenindushäire kohta 3.5.1. Parameetri kirjeldus See parameeter kirjeldab toiminguid ja teadete vahetamist mis tahes teenindushäirete korral rongi liikumise ajal. 3.5.2. Kohustuslikud omadused Ajutine häire RE vastutusel Kui RE saab teada teenindushäirest rongi liikumise ajal, mille eest ta on vastutav, teavitab RE viivitamata IEd (mitte IT-sõnumiga nt rongijuhilt). Ajutine häire IE vastutusel Kui viivitus ületab x minutit (see väärtus tuleb defineerida RE ja IE vahelises lepingus) peab asjaomane IE saatma REle rongi liikumisprognoosi teate järgmise aruandepunkti suhtes. Rongi tühistamine Kui rong tühistatakse, saadab IE naaber-IEle ja liini tellinud REle - rongi liikumise katkestuse teate. 3.6. Rongi asukoht 3.6.1. Parameetri kirjeldus See parameeter kirjeldab jälgimisvõimalusi rongi asukoha, viivituste ja toimimise kohta teabe saamiseks. Teabe aluseks on peamiselt IEde teabevahetuse salvestused. 3.6.2. Kohustuslikud omadused Juurdepääsuvõimalus Juurdepääs käesolevale teabele ei tohi sõltuda RE/IE sidepidamissuhtest rongi liikumise ajal, tähendades seda, et REl peab olema ühtne juurdepääsuaadress sellele teabele. Kättesaadav teave Rong liigub Teave ühe konkreetse rongi viimase salvestatud staatuse (asukoht, viivitused ja viivituse põhjused) kohta konkreetse IE infrastruktuuris. Rongi viivitus/toimimine Teave kõikide konkreetset rongi puudutavate viivituste kohta konkreetse IE puhul Rongi tunnus Teave rongi praeguse ja eelmiste identifitseerimistunnuste kohta. Sellele teabele juurdepääsemiseks võib kasutada konkreetse rongi mis tahes identifitseerimistunnust. Rongiprognoos Teave konkreetse rongi prognoositud jõudmisaja kohta konkreetsesse aruandepunkti. Rongid aruandepunktis Teave konkreetse IE infrastruktuuri konkreetses aruandekohas asuvate ühe RE kõikide rongide kohta. 3.7. ETI/ETA saadetised 3.7.1. Parameetri kirjeldus Käesolev parameeter kirjeldab ETI/ETA arvutamise toiminguid ja REde ja PRE vahel nõutavate teadete vahetamist. Arvestuslik üleandmisaeg (estimated time of interchange – ETI) Saadetise (vaguni) veoahelas ühelt RElt teisele REle arvestusliku vahetamise aeg. Arvestuslik saabumisaeg (estimated time of arrival – ETA) Saadetise (vaguni) kaubasaaja haruteele arvestusliku saabumise aeg. RE võimelisus Kõik REd peavad olema võimelised vastu võtma ja arvutama arvestuslikku üleandmisaega (ETI) järgmisele REle. 3.7.2. Kohustuslikud omadused Avatud juurdepääs Avatud juurdepääsu korral on üksnes üks RE. See RE peab arvutama saadetisega seotud ETA oma kliendile pärast saadetise teekonnakava valmimist ja seda ETAt uuendama iga kord kui veo ajal täheldatakse hälvet. Koostöö Koostöö korral saadab PRE saadetise/vaguni tellimuse ja saadetise/vaguni teelelubamisaja esimesele REle, kes koostab ETI ja saadab selle järgmisele asjaomasele REle. Viimane RE koostab ETA ja saadab tagasi PREle. Neid toiminguid korratakse iga kord, kui saadetise vedamisel täheldatakse hälvet, või PRE nõudmisel. Nõutav teade on - vaguni ETI/ETA teade ETI/ETA arvutamise alus Esimese arvutuse aluseks on saadetise/vaguni teelelubamisaeg. Ajakohastamiste aluseks on vastutavalt IE-lt saadav teave, mis rongi liikumisprognoosi teate raames rongi kohta, milles saadetist/vagunit veetakse, saadab määratletud aruandepunktidele rongi arvestusliku saabumisaja. Intermodaalsed üksused Vagunis paiknevate intermodaalsete üksuste puhul on vaguni ETId ühtlasi intermodaalsete üksuste ETId, vaguni ETA tuleb arvutada vagunis olevate intermodaalsete üksuste ETIdena, mis on saadud viimaselt RElt, kuna RE toimetab vaguni üksnes intermodaalse terminaali operaatori ja mitte lõppkliendini. Hoiatuste juhtimine PRE vastutab teostuse võrdlemise eest kliendile lubatuga. ETA hälbeid kliendile lubatu suhtes tuleb käsitseda kooskõlas lepinguga ja PRE võib nende põhjal algatada hoiatuse juhtimise protsessi. Selle protsessi tulemuste kohta teabe edastamiseks on ette nähtud - hoiatusteade. Hoiatusjuhtimise protsessi aluseks peab PREl olema võimalus sooritada vaguniga seotud hälvete päringuid, kasutades selleks päringut: - teave vaguni hälbe kohta 3.8. Vaguni liikumine 3.8.1. Parameetri kirjeldus Käesolev parameeter kirjeldab vaguni liikumist puudutavat aruandlust ja määratleb nõuetekohase teabevahetuse REde ja PRE vahel (kes toimib teenuse sidujana). 3.8.2. Kohustuslikud omadused Avatud juurdepääs Avatud juurdepääsu korral on üksnes üks RE, mis on ühtlasi PRE. Andmevahetus teiste REdega ei ole vajalik. Seepärast on vaguni liikumine RE (PRE) sisemine protsess. RE vastutab ise andmete säilitamise ja vaguniga seotud liikumiste andmebaasi uuendamise eest. Säilitatavad andmed on: - vagun on kliendi haruteedel valmis veoks - vagun on kliendi haruteedelt liikuma tõmmatud - vagun on jõudnud RE veeremiparki - vagun on veeremipargist lahkunud - vaguniga seonduvad erandid - vagun on jõudnud sihtkoha veeremiparki - vagun on paigutatud kliendi haruteedele Koostöö mudel Vaguni liikumist puudutavaks aruandluseks peab iga asjaomane RE salvestama asjakohased andmed ja tegema need elektrooniliselt kättesaadavaks. Andmeid tuleb samuti vahetada pädevate osalistega lepingulistel alustel, teate vormis. Vajalikud teated Vaguni teelelubamisteade PRE peab teatama vastutavale RE-le, et vagun on määratud teelelubamisajal kliendi haruteedel liikumatõmbamiseks valmis. See sündmus tuleb salvestada vaguni liikumise andmebaasis. Vaguni lähetamisteade RE peab PREle teatama tegeliku kuupäeva ja kellaaja, mil vagun lähetuskohast liikuma tõmmati. See sündmus tuleb salvestada vaguni liikumise andmebaasis. Vaguni saabumine parki RE peab PRE-le teatama, et vagun on jõudnud parki. Selle teate edastamiseks võib kasutada rongi liikumisteadet. See sündmus tuleb salvestada vaguni liikumise andmebaasis. Vaguni lahkumine pargist RE peab PRE-le teatama, et vagun on pargist lahkunud. Selle teate edastamiseks võib kasutada rongi liikumisteadet. See sündmus tuleb salvestada vaguni liikumise andmebaasis. Vaguni erandite teade RE peab PRE-le teatama hälvetest, nt hilinev tellimus, sealhulgas uus ETI/ETA. See teave tuleb salvestada vaguni liikumise andmebaasis. Vaguni saabumisteade Vaguni või intermodaalse üksuse veoahela viimane RE peab PREle teatama, et vagun on jõudnud parki (RE asukohas). Vaguni kättetoimetamisteade Vaguni veoahela viimane RE peab PREle teatama, et vagun on paigutatud kaubasaaja haruteedele. 3.9. Vahetusaruandlus 3.9.1. Parameetri kirjeldus Vahetusaruandlus kirjeldab teateid, mis on seotud vaguni eest vastutuse ülekandmisega kahe raudtee-ettevõtja vahel, mis leiab aset vahetuspunktides. Samuti nõuab see uuelt RE-lt ETI arvutuse tegemist. 3.9.2. Kohustuslikud omadused Avatud juurdepääs Täpsustusi ei ole vaja, kuna vastutav RE on kogu veoahela vältel sama. Rongi liikumisteadetest aruandluspunktides tuleb siiski eraldada vaguni või intermodaalse üksusega seotud teave asukoha ning saabumise ja lahkumise kuupäeva ja kellaaja kohta ja salvestada vaguni liikumise andmebaasis. Koostöö Järgmised teated on vajalikud saadetise juhtimise ja vastutuse üleandmiseks ühelt RE-lt teisele. Teave selle kohta tuleb salvestada vaguni liikumise andmebaasi. Vaguni vahetusteade Vaguni vahetusteatega küsib raudtee-ettevõtja (RU 1) järgmisel raudtee-ettevõtjalt (RU 2) veoahelas, kas ta aktsepteerib vastutuse vaguni eest. Vaguni vahetusteade/seonduv Seonduva vaguni vahetusteatega teatab RE 1 IEle, et annab vastutuse üle järgmisele REle. Vagun vahetuspunktis vastu võetud Teatega "Vagun vahetuspunktis vastu võetud" teatab RE 2 REle 1, et aktsepteerib vastutuse vaguni eest. Vagunist keeldumine vahetuspunktis Teatega "Vagunist keeldumine vahetuspunktis" teatab RE 2 REle 1, et ei soovi vastutust vaguni eest üle võtta. 3.10. Kvaliteediparenduse alane teabevahetus 3.10.1. Parameetri kirjeldus Mõõtmisprotsess on teekonnale järgnev elementaarne protsess kvaliteediparenduste toetuseks. Lisaks kliendile osutatud teenuse mõõtmisele peavad PREd, REd ja IEd mõõtma kliendile osutatud teeenuse moodustavate komponentide kvaliteeti. Kvaliteedi mõõtmiseks saab kasutada juba määratletud teateid. Mõõtmisprotsess on korduv. 3.10.2. Kohustuslikud omadused Kvaliteedimõõtmised PRE/klient PREde ja klientide vahelistes lepingutes võidakse võtta kohustusi (olenevalt individuaalsest kokkuleppest) transiitaja ja ETA suhtes. Kvaliteedimõõtmised PRE/REd PREde ja teiste REde vahelistes lepingutes võidakse võtta kohustusi transiitaja, ETIde, ETAde ja põhjustähiste suhtes. Kvaliteedimõõtmised RE/IE REde ja IEde vahelistes lepingutes võidakse määratleda rongide graafikud ja ajalised eesmärgid konkreetsetes ajavõtukohtades, samuti rongi ETAde ja ETHde täpsus. Kvaliteedimõõtmised RE/IE REde ja IEde vahelistes lepingutes kirjeldatakse selgelt liini saadavus rongide liikumiseks konkreetsete punktide suhtes määratletud ajavahemike abil. Samuti sisaldavad need lepingud rongide spetsifikatsioone: maksimumpikkust ja brutokaalu, laadimiskabariiti jms; seda aspekti käsitletakse 6. osas. Need lepingud hõlmavad ka toiminguid ja ajalisi piire liini kasutamise kinnitamiseks, kavandatud liini kasutamise tühistamiseks ning millises ulatuses liini saab kasutada väljaspool määratletud ajavahemikke (enne või pärast). Kvaliteedimõõtmised RE/IE, liini saadavus lühikese etteteatamisajaga RE võrdleb liini taotlust ja vastuseks saadud andmeid korrapäraselt järgmiste aruannete koostamiseks: - liinitaotlusele vastamise aeg raamkokkuleppega võrreldes; - taotlemisajast x, y, ja z tunni jne jooksul tarnitud liinide arv; - tagasi lükatud liinitaotluste arv. Kvaliteedimõõtmised RE/IE, rongi koosseisu kvaliteet Kui RE saadab IE(de)le (või teistele REdele) rongi valmisoleku teateid ja/või rongikoosseisu nimekirju, peaksid need vastama kohaldatavas lepingu sisalduvatele rongi spetsifikatsioonidele. 3.11. Mitmesugused võrdlusdokumendid 3.11.1. Parameetri kirjeldus See parameeter määratleb, millised täiendavad võrdlusdokumendid peaksid olema kättesaadavad kaubarongide ekspluateerimiseks Euroopa võrgustikus. 3.11.2. Kohustuslikud omadused Võrdlusdokumendid Võrdlusdokumentide loetelu - kõigi IEde, REde ja teenuseid osutavate ettevõtete numbriliste tähiste võrdlusdokument, - veoklientide numbriliste tähiste võrdlusdokument, - asukohtade numbriliste tähiste võrdlusdokument (esmased, alluvad ja tsooni-tee-punktid), - klientide asukohtade numbriliste tähiste võrdlusdokument, - kõigi olemasolevate rongijuhtimissüsteemide võrdlusdokument, - ohtlike kaupade võrdlusdokument, ÜRO ja RID tähised, - kõikide erinevate veduritüüpide võrdlusdokument, - kaupade kõikide CN ja HS tähiste võrdlusdokument, - ohtlike kaupade liikidega korrelatsiooni viidud päästeteenuste võrdlusdokument, - kõigi Euroopa hooldusjaamade võrdlusdokument, - kõigi Euroopa audiitorasutuste võrdlusdokument, - kõigi Euroopa akrediteeritud operaatorite võrdlusdokument. Kättesaadavus Viitdokumendid peavad olema kättesaadavad kõikidele teenuseosutajatele (IEd, REd, logistikateenuste osutajad ja veeremiparkide juhid). Aktuaalsus Andmed peavad igal ajahetkel esindama tegelikku olukorda. Muud andmebaasid Rongi ja vaguni liikumise jälgimise võimaldamiseks võidakse paigaldada järgmisi ajutisi andmebaase, mida uuendatakse iga asjakohase sündmuse puhul reaalajas: Vaguni ja intermodaalse üksuse liikumise andmebaas Sidepidamise aluseks PRE ja REde vahel koostöö korral on vagunite ja/või intermodaalsete üksuste numbrid. Seepärast peab RE, kes peab sidet IEdega rongi tasandil, selle teabe jaotama vagunite ja nendega seotud intermodaalse üksuste kaupa. Seda vaguni ja intermodaaalse üksusega seotud teavet võib salvestada vagunite ja intermodaalsete üksuste liikumise eriandmebaasides. Rongi liikumise teabe põhjal tehakse uued kanded/uuendused vagunite ja intermodaalsete üksuste liikumise andmebaasi kliendi teavitamiseks. See andmebaas luuakse hiljemalt vaguni või intermodaalse üksuse teelelubamisaja saamisel kliendilt. See teelelubamisaeg on vagunite ja intermodaalsete üksuste liikumise eriandmebaasi esimene kanne. Rongide andmebaas Infrastruktuuriettevõtja rongide andmebaas vastab raudtee-ettevõtja vagunite liikumise andmebaasile. Peamisteks andmekanneteks on rongidega seotud andmed RE saadetud rongikoosseisude teadetest. Rongidega seotud kõikide sündmuste põhjal ajakohastatakse seda rongidega seotud andmebaasi. Nende andmete alternatiivseks salvestamisvõimaluseks on liinide andmebaas. Veguni teekonnakava Rongid sisaldavad harilikult mitme erineva kliendi vaguneid. Iga vaguni jaoks koostab ja ajakohastab PRE teekonnakava, mis rongi tasandil vastab rongi liinile. Uute rongiliinide korral (nt talitlustõrgete puhul) tuleb erinevate klientide vagunite teekonnad uuesti koostada. Teekonnakava koostamise ajaks on saatekirja saamine kliendilt. 3.12. Dokumentide elektrooniline edastamine 3.12.1. Parameetri kirjeldus Käesolev parameeter käsitleb rongi ja saadetisega seotud dokumentide elektroonilist edastamist, juhul kui käimasolevas protsessis vajatakse füüsilisi dokumente, nt tollidokumente. 3.12.2. Kohustuslikud omadused Järgmises lõigus kirjeldatakse andmevahetuseks kasutatavat sidevõrgustikku. Nimetatud võrgustik ja kirjeldatud turvatoimingud teevad võimalikuks mis tahes tüüpi võrguülekande, nagu e-kiri, failiülekanne (ftp, http) jne. illine tüüp valida, jääb seega teabevahetuses osalevate poolte otsustada, tähendaes seda, et dokumentide elektrooniline ül