Järgnevates tabelites tähendab „+“, et CIS 2-s kirjendatakse suurenemine ja „–“ et CIS 2-s kirjendatakse vähenemine.

Varustava ja vastuvõtva RKP kirjete sünkroniseerimiseks kirjendavad varustav ja vastuvõttev RKP iga pangatähtede liikumise alles pangatähtede liikumise lõpetamisel, st siis kui vastuvõttev RKP on kinnitanud pangatähtede kätesaamise ja registreerinud need oma sularaha haldussüsteemis. Kui pangatähed saabuvad kuu viimase tööpäeva hilisõhtul ja neid ei saa sellel päeval vastuvõtva RKP sularaha haldussüsteemis registreerida, peavad varustav ja vastuvõttev RKP omavahel kokku leppima, kas kirjendada pangatähtede liikumine jooksval kuul või järgmisel kuul.

— tehinguliik 2 (vahetu tarne vastuvõtvale RKP-le ilma ajutise ladustamiseta):: uute pangatähtede otsetarne trükikojast vastuvõtvale RKP-le, kes on ühtlasi vastutav RKP. Pangatähed tarnitakse vastuvõtvale RKP-le otse trükikojast, kuhu vastutav RKP on tootmise määranud, ilma pangatähtede ajutise ladustamiseta vastutava RKP juures. Euro pangatähtede ühistootmise korral (konsortsium) võib konsortsiumi juhi määrata vastutavaks RKPks kogu pangatähtede tootmismahu ulatuses;

Euro pangatähed, mille nõuetele vastavad tehingupooled on kaaseeljaotanud kutselistele kolmandatele osapooltele vastavalt suunisele EKP/2006/9 ja mida need kutselised kolmandad osapooled hoiavad oma ruumides enne sularahavahetust. Selle andmeühiku väärtus ei saa olla suurem andmeühiku 5.2 väärtusest.

Uued pangatähed, mis on toodetud vastavalt eraldi EKP õigusaktile pangatähtede tootmise kohta ja mis on tarnitud trükikohast vastutavale või vastuvõtvale RKP-le.

Kuna tegemist on voogudega, hõlmavad need andmeühikud kogu aruandeperioodi.

Ringluskõlblikud pangatähed, mille RKP on hävitanud logistilistes varudes (kas online või offline) kooskõlas eraldi EKP otsusega. Hävitamine peab kajastuma ka andmeühiku 1.2 või 1.3 all.

Ringluskõlblikud pangatähed, mille RKP on hävitanud ESSis (kas online või offline) kooskõlas eraldi EKP otsusega. Hävitamine peab kajastuma ka andmeühiku 1.2 või 1.3 all.

Uued pangatähed, mille RKP on hävitanud ESSis (kas online või offline) kooskõlas eraldi EKP otsusega. Hävitamine peab kajastuma ka andmeühiku 1.2 või 1.3 all.

Ringluskõlblikud pangatähed, mille RKP on hävitanud logistilistes varudes (kas online või offline) kooskõlas eraldi EKP otsusega. Hävitamine peab kajastuma ka andmeühiku 1.2 või 1.3 all.

Uued pangatähed, mille RKP on hävitanud logistilistes varudes (kas online või offline) kooskõlas eraldi EKP otsusega. Hävitamine peab kajastuma ka andmeühiku 1.2 või 1.3 all.

Pangatähed, mida RKP on töödelnud ja mille ringluskõlbmatuse on tuvastanud vastavalt eraldi EKP õigusaktile pangatähtede käitlemise kohta RKPs.

Ringlusest RKP-le tagastatud pangatähed, olenemata sellest, kas tagastatud pangatähed on kliendi kontole krediteeritud või mitte. See andmeühik ei hõlma ülekandeid RKP-le NHTO üksustest (andmeühik 3.5) või ECI pankadest (andmeühik 3.6).

Uued ja ringluskõlblikud pangatähed, mille kolmandad isikud on RKPst välja võtnud, olenemata sellest, kas väljavõetud pangatähed on kliendi kontolt debiteeritud või mitte. See andmeühik ei hõlma ülekandeid NHTO üksustele (andmeühik 3.2) ja ECI pankadele (andmeühik 3.3).

Kuna tegemist on voogudega, hõlmavad need andmeühikud kogu aruandeperioodi.

Pangatähed, mille RKP on andnud ECI pangale (või ECI panga nimel tegutsevale sularahaveo (CIT) ettevõtjale), mis aruandeperioodi lõpul on endiselt teel ECI panga ruumidesse, ning pangatähed, mille RKP peab kavakohaselt ECI pangalt (või ECI panga nimel tegutsevalt sularahaveo ettevõtjalt) vastu võtma, kuid mis aruandeperioodi lõpul on endiselt teel, st mis on lahkunud ECI panga ruumidest, kuid ei ole veel jõudnud RKPni.

ECI pankades olevad ringluskõlblikud pangatähed, mille RKP on kas üle kandnud või ringlusest tagastanud ning mille ECI pank on hinnanud ringluskõlblikuks kooskõlas otsusega EKP/2010/14.

Need andmeühikud hõlmavad ECI programmi. Need varud ei kuulu ringluses olevate pangatähtede hulka.

NHTO üksustes olevad ringluskõlblikud pangatähed, mille RKP on kas üle kandnud või ringlusest tagastanud ning mille NHTO üksused on hinnanud ringluskõlblikuks vastavalt otsusele EKP/2010/14.

Need andmeühikud hõlmavad NHTO skeemi, mille RKP võib oma jurisdiktsioonis asutada. Üksikutelt NHTO üksustelt pärinev teave esitatakse RKPs agregeerituna kõikide NHTO üksuste kohta. Need varud ei kuulu ringluses olevate pangatähtede hulka.

RKPs olevad pangatähed, mille ehtsust ei ole RKP veel kontrollinud ning mida ta ei ole ringluskõlblikkuse alusel sortinud kas pangatähtede sortimise masinaga või käsitsi. Pangatähed, mille ehtsust on kontrollinud ja mida on ringluskõlblikkuse alusel sortinud NHTO üksused või ECI pankad või muu krediidiasutus või kutseline sularahakäitleja ja need seejärel RKP-le tagastanud, kuuluvad sellesse andmeühikusse kuni RKP on need töödelnud.

RKPs (peakontoris või harukontoris) olevad ringluskõlblikud pangatähed, mis kuuluvad RKP LSi. See näitaja ei hõlma ringluskõlblikke pangatähti, mis on ESS osaks.

RKPs (peakontoris/või harukontoris) olevad uued pangatähed, mis kuuluvad RKP LSi. See näitaja ei hõlma uusi pangatähti, mis on ESS osaks.

Kuna tegemist on positsioonidega, esitatakse need andmeühikud aruandeperioodi lõpu seisuga.

Pangatähed, mis on i) toodetud vastavalt eraldi EKP õigusaktile pangatähtede tootmise kohta; ii) tarnitud RKP LSi või ESSi ja paiknevad RKPs ning iii) registreeritud RKP sularaha haldussüsteemis (9) . Pangatähed, mis on üle kantud NHTO üksustele või ECI pankadele või on nende valduses, sealhulgas hävitatud pangatähed (andmeühikud 1.2 ja 1.3) jäävad RKP valmis pangatähtede osaks.

RKPd ja tulevased eurosüsteemi RKPd esitavad kõikide andmeühikute arvnäitajad teabeühikutena, mis on väljendatud täisarvudes, olenemata sellest, kas need on positiivsed või negatiivsed.

vastuvõttev liikmesriik: jääb muutumatuks, kui tarnitud mündid on valmis ja krediteeritud varustava liikmesriigi juriidilisele emitendile, või suureneb, kui tarnitud mündid on eelnevalt valmis, kuid varustava liikmesriigi juriidilisele emitendile krediteerimata, kuna sellises olukorras emiteerib mündid vastuvõtva liikmesriigi juriidiline emitent.

varustav liikmesriik: ei muutu, kui tarnitud mündid on valmis ja krediteeritud varustava liikmesriigi juriidilisele emitendile, või jääb muutumatuks, kui tarnitud mündid on eelnevalt valmis, kuid varustava liikmesriigi juriidilisele emitendile krediteerimata;

suureneb, kui käibemüntide varud on suurenenud, kuid neid ei ole varustavale liikmesriigile krediteeritud, ning suurenemine toimub siis, kui saadud mündid on vastuvõtva liikmesriigi juriidilise emitendi emiteeritud.

suureneb, kui varustavas liikmesriigis on toimunud vähenemine kooskõlas märkusega c;

Käesoleva jao järgmistes tabelites tähendab „+“, et CIS 2-s kirjendatakse suurenemine ja „–“ et CIS 2-s kirjendatakse vähenemine.

Euro käibemündid, mille nõuetele vastavad tehingupooled on kaaseeljaotanud kutselistele kolmandatele osapooltele vastavalt suunisele EKP/2006/9. CIS 2 aruandluses hõlmab see elanikkonnale jaotatud mündivoldikutes olevaid euromünte.

Juriidilisele emitendile/emitentidele krediteeritud RKP käibe- ja meenemüntide varud, olenemata nende seadusliku maksevahendi staatusest. See hõlmab RKP liikmesriigi juriidilisele emitendile krediteeritud varusid ning varusid, mis on vastu võetud teistest osalevatest liikmesriikidest nimiväärtuses (vastuvõetud mündid krediteeritakse varustava liikmesriigi juriidilisele emitendile, kuid muutuvad vastuvõtva RKP krediteeritud varude osaks).

Kuna tegemist on positsioonidega, esitatakse need andmeühikud aruandeperioodi lõpu seisuga.

Kuna tegemist on positsioonidega, esitatakse need andmeühikud aruandeperioodi lõpu seisuga. Osalevas liikmesriigis, kus RKP on ainus münte emiteeriv üksus, on andmeühikute 5.1 ja 5.3 varude nimiväärtuste summa võrdne andmeühiku 6.1 nimiväärtusega.

Kuna tegemist on voogudega, hõlmavad need andmeühikud kogu aruandeperioodi.

Ringluskõlblikud käibemündid, mille RKP või liikmesriigi münte emiteeriv üksus on hävitanud logistilistest varudest (online või offline). Hävitamine peab kajastuma ka andmeühiku 1.4 all.

Uued käibemündid, mille RKP või liikmesriigi münte emiteeriv üksus on hävitanud logistilistest varudest (online või offline). Hävitamine peab kajastuma ka andmeühiku 1.4 all.

Kuna tegemist on voogudega, hõlmavad need andmeühikud kogu aruandeperioodi.

Töötlemata käibemündid, mis on hoiul RKPs või liikmesriigi münte emiteerivas üksuses (või kolmanda isiku juures nende nimel), olenemata sellest, kas mündid on: i) valmis või krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele; ii) valmis, kuid ei ole krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele, või iii) valmis ja krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele.

Käibemündid, mis on hoiul RKPs või liikmesriigi münte emiteerivas üksuses (või kolmanda isiku juures nende nimel), mis on tunnistatud pärast sortimist ringluskõlbmatuteks, olenemata sellest, kas mündid on i) valmis või krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele; ii) valmis, kuid ei ole krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele, või iii) valmis ja krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele.

Ringluskõlblikud käibemündid, mis on hoiul RKPs või liikmesriigi münte emiteerivas asutuses (või kolmanda isiku juures nende nimel), olenemata sellest, kas mündid on i) valmis või krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele; ii) valmis, kuid ei ole krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele, või iii) valmis ja krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele. Juhul kui RKPd või liikmesriigi münte emiteerivad üksused (või kolmandad isikud nende nimel) ei tegele euro müntide sortimisega, võib selle andmeühiku all kirjendada kõik vastuvõetud euromündid.

Uued käibemündid, mis on hoiul RKPs või liikmesriigi münte emiteerivas asutuse või kolmanda isiku juures tema nimel, olenemata sellest, kas mündid on: i) valmis või krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele; ii) valmis, kuid ei ole krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele, või iii) valmis ja krediteeritud juriidilisele emitendile/emitentidele.

Need andmeühikud esitatakse aruandeperioodi lõpu seisuga. Juhul kui RKP või münte emiteeriv üksus ei erista euromüntide varusid kvaliteedi põhjal, tuleb kõik mündivarud kirjendada andmeühiku 2.2 „Ringluskõlblike müntide logistilised varud“ all.

Käibemündid, mille on hävitanud liikmesriigi münte emiteeriv üksus või seda on tehtud tema nimel pärast ehtsuse kontrollimist ja sortimist ringluskõlblikkuse alusel või vahetult varudest, olenemata hävitamise põhjusest.

Ringlusesse lastud meenemündid kokku, kõik nimiväärtused agregeeritud. RKPd arvutavad selle näitaja kasutades mutatis mutandis sama valemit nagu andmeühiku 1.1 puhul, v.a see, et kumulatiivseid kogutarneid ja kumulatiivseid ringlusest tagastamisi kokku ei kohaldata.

Ringlusesse lastud meenemündid kokku, kõik nimiväärtused agregeeritud. RKPd arvutavad selle näitaja kasutades mutatis mutandis sama valemit nagu andmeühiku 1.1 puhul, v.a see, et kumulatiivseid kogutarneid ja kumulatiivseid ringlusest tagastamisi kokku ei kohaldata.

Andmeühikute 1.3, 5.3 ja 6.1 puhul esitatakse näitajad väärtuse alusel ning kahe kümnendikkoha täpsusega, olenemata sellest, kas näitajad on positiivsed või negatiivsed. Ülejäänud andmeühikute puhul esitatakse näitajad väljendatuna täisarvudes, olenemata sellest, kas need on positiivsed või negatiivsed.

Muude sularahakäitlejateni jõudnud pangatähed, mis on käideldud iseteeninduslike või professionaalsete pangatähtede käitluse seadmetega kooskõlas otsusega EKP/2010/14 ja mis on väljastatud klientidele või mida hoitakse klientidele taasringlusse suunamise eesmärgil. Välja jäetakse pangatähed, mis on tagastatud RKP-le.

Krediidiasutustesse jõudnud pangatähed, mis on käideldud iseteeninduslike või professionaalsete pangatähtede käitluse seadmetega kooskõlas otsusega EKP/2010/14 ja mis on väljastatud klientidele või mida hoitakse klientidele taasringlusse suunamise eesmärgil. Välja jäetakse pangatähed, mis on tagastatud RKP-le.

Kuna tegemist on voogudega, hõlmavad need andmed kogu aruandeperioodi ning need esitatakse nimiväärtuste kaupa. Kooskõlas otsuse EKP/2010/14 IV lisa reeglitega võib aruandlust erandite ja/või aruandluslävede alusel vähendada, mida otsustab iga RKP. Üldjuhul jäetakse välja pangatähed, mida töödeldakse, sorditakse ja/või lastakse taasringlusse kaugfiliaalides.

TARMid on sularaha taasringlusseadmed, mida kasutavad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust kontrollivad sularahakäitlejad. Sularaha väljastamiseks võivad TARMid kasutada ehtsaid ringluskõlblikke euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes. Lisaks hoitakse neis euro pangatähti turvaliselt ning nad võimaldavad sularahakäitlejatel krediteerida või debiteerida klientide pangakontosid.

CCMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole ning võtta välja euro pangatähti oma pangakontolt. CCMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ning võimaldavad tuvastada kontoomanikku; ringluskõlblikkuse kontrollimine on lisavõimalus. Sularaha väljastamiseks ei kasuta CCMid euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes, vaid ainult neisse eraldi laaditud euro pangatähti.

CRMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole ning võtta välja euro pangatähti oma pangakontolt. CRMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust ning võimaldavad seostada need kontoomanikuga. Sularaha väljastamiseks võivad CRMid kasutada ehtsaid ringluskõlblikke euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes.

CRMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole ning võtta välja euro pangatähti oma pangakontolt. CRMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust ning võimaldavad seostada need kontoomanikuga. Sularaha väljastamiseks võivad CRMid kasutada ehtsaid ringluskõlblikke euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes.

I–III lisades määratletud kõikide andmeühikute kohta esitatakse järgmine teave: i) millised on jaotustasandid; ii) kas tegemist on 1. kategooria või sündmusepõhiste andmetega ja iii) kas andmeühikuid esitatakse päeva, kuu või poolaasta kohta; iv) kas andmete esitajaks on RKP ja/või tulevane eurosüsteemi RKP; ja v) tingimused, mida andmeühikuid esitav RKP peab täitma.

Heakskiidetud euro käibemüntide ja meenemüntide mahud väärtuse alusel, mida (tulevane) osalev liikmesriik võib emiteerida konkreetsel kalendriaastal vastavalt kohaldatavale müntide emissiooni otsusele (16) . Euro käibemündid ja euro meenemündid, mis on hoiul RKP juures, aga on ka krediteeritud juriidilisele emitendile, loetakse heakskiidetud mündiemissiooni osaks.

EKP sisestab viiteandmed ja süsteemiparameetrid koos nende kehtivusajaga. See teave on nähtav kõikidele RKPde ja tulevaste eurosüsteemi RKPde kasutajale.

CIS 2 kogub andmeid varude kohta (punktid 2.1–2.4), olenemata sellest, kas need on krediteeritud juriidilistele emitentidele või mitte. Osalevas liikmesriigis füüsiliselt münte valdavate münte emiteerivate üksuste varud kokku peavad olema suuremad või võrduma selle liikmesriigi juriidilisele emitendile või teistele osalevate liikmesriikide juriidilistele emitentidele krediteeritud varudega.

Kui uus seeria või nimiväärtus saab seaduslikuks maksevahendiks, viiakse see õigsuse kontroll läbi alates esimesest aruandeperioodist, mil kõnealune seeria või nimiväärtus sai seaduslikuks maksevahendiks. Riigi eelmise aruandeperioodi netoemissioon (t–1) on sellisel juhul null.

Kui seeria, variant või nimiväärtus saab seaduslikuks maksevahendiks, viiakse see õigsuse kontroll läbi alates teisest aruandeperioodist, mil kõnealune seeria/variant/nimiväärtus on seaduslik maksevahend.

Õigsuse kontroll viiakse läbi seadusliku maksevahendi staatuses olevate pangatähtede ja müntide andmete suhtes ning eraldi seeria ja nimiväärtuse kõikide kombinatsioonide suhtes. Pangatähtede puhul toimub see ka variandi (kui on) ja nimiväärtuse kõikide kombinatsioonide suhtes. Andmeühikute suhtes, mille puhul saab seeria või variandi eristamist prognoosida statistilise meetodiga, kohaldatakse õigsuse kontrolli ainult agregeeritud nimiväärtustele, st sama nimiväärtuse variantide ja seeriate summale. Õigsuse kontrollid pangatähtede ülekannete suhtes (kontrollid 5.1 ja 5.2) ja müntide ülekannete suhtes (kontroll 6.6) viiakse läbi ka seadusliku maksevahendi staatusele eelneva ja järgneva staatustega pangatähtede suhtes.

„Võib-kontroll“ on õigsuse kontroll, mille puhul kohaldatakse kõikumisnormi 3 % piires. Kui see piir ületatakse, ei mõjuta see CIS 2-s andmesõnumi vastuvõtmist, kuid veebipõhises online-rakenduses kuvatakse selle õigsuse kontrolli kohta hoiatus. See teave on nähtav kõikidele RKPde ja tulevaste eurosüsteemi RKPde kasutajatele.

„Peab-kontroll“ on õigsuse kontroll, mille käigus ei tohi ületada piirnormi. Kui „peab-kontroll“ ebaõnnestub, loetakse asjaomased andmed ebaõigeks ja CIS 2 lükkab kogu RKP saadetud andmesõnumi tagasi. Piirnorm on 1 % nendel õigsuse kontrollidel, milles tehtemärgiks on „võrdub“, (18) ja null kõikide ülejäänud õigsuse kontrollide puhul.

Sõnastik

Käesolevas sõnastikus määratletakse suunise lisades kasutatavad tehnilised mõisted.

„Eurosüsteemi strateegiline varu“ (Eurosystem Strategic Stock, ESS) – uute ja ringluskõlblike euro pangatähtede varu, mis on ladustatud teatavates RKPdes, et tulla toime euro pangatähtede nõudlusega, mida ei suudeta rahuldada logistilistest varudest (19).

„Käibemündid“ (circulation coins) – mõistet kasutatakse nõukogu määruse (EL) nr 729/2014 (20) artikli 2 tähenduses.

„Logistilised varud“ (logistical stocks, LS) – kõik RKPdes ning käesoleva suunise tähenduses ka NHTO üksustes ja ECI pankades olevad uute ja ringluskõlblike euro pangatähtede varud, mis ei kuulu ESSi hulka.

„Meenemündid“ (collector coins) – mõistet kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 651/2012 (21) artikli 1 tähenduses.

„Mündiseeriad“ (coin series) – eri nimiväärtustega euro müntide kogum, mis on määratletud seeriana nõukogu määruses (EL) nr 729/2014 või hilisemas liidu õigusaktis. 1. jaanuaril 2002. aastal kasutusele võetud esimene euro müntide seeria koosneb müntidest nimiväärtusega 0,01 eurot, 0,02 eurot, 0,05 eurot, 0,10 eurot, 0,20 eurot, 0,50 eurot ja 2 eurot. Euro pangatähed, mille tehnilisi spetsifikatsioone või kujundust on muudetud (nt erinevate EKP presidentide erinevad allkirjad), kujutavad endast uut müntide seeriat ainult juhul, kui need nimetatakse uueks seeriaks määruses (EL) nr 729/2014 või muus hilisemas liidu õigusaktis.

„Mündivoldik“ (Starter kit) – erineva nimiväärtusega euro käibemüntide pakk, kooskõlas pädevate ametiasutuste määrangutega, eesmärgiga kaaseeljaotada euro käibemünte elanikkonnale tulevases osalevas liikmesriigis.

„Nimiväärtus“ (denomination) – euro pangatähe või mündi nimiväärtus, mis on kehtestatud pangatähtede puhul otsusega EKP/2013/10 või hilisema EKP õigusaktiga ja müntide puhul määrusega (EL) nr 729/2014 või hilisema liidu õigusaktiga.

„Pangatähtede nõudmiseni hoidmise skeem“ või „NHTO skeem“ (notes-held-to-order scheme, NHTO scheme) – RKP ja tema osaleva liikmesriigi teatavate krediidiasutuste (NHTO üksuste) vaheline eraldiseisvate lepingute süsteem, mille puhul RKP i) varustab NHTO üksuseid euro pangatähtedega, mis on nendes hoiul väljaspool RKP ruume eesmärgiga need ringlusse lasta, ja ii) krediteerib või debiteerib NHTO üksuste või NHTO üksuste klientideks olevate krediidiasutuste RKP juures hoitavat euro pangatähtede kontot euro pangatähtede osas, mis on ruumides hoiul või mille viivad sealt välja NHTO üksused või nende kliendid ja millest nad on RKPd teavitanud. RKP-lt NHTO üksustele üle kantud pangatähed kuuluvad RKP valmis pangatähtede (andmeühik 1.1) hulka. NHTO üksustes hoiul olevad pangatähed ei kuulu RKP riigi pangatähtede netoemissiooni hulka.

„Pangatähtede seeriad“ (banknote series) – euro pangatähtede nimiväärtused, mis on määratletud seeriana Euroopa Keskpanga otsuses EKP/2003/10 (22) või hilisemas EKP õigusaktis. 1. jaanuaril 2002. aastal kasutusele võetud esimene euro pangatähtede seeria koosneb pangatähtedest nimiväärtusega 5 eurot, 10 eurot, 20 eurot, 50 eurot, 100 eurot, 200 eurot ja 500 eurot. Euro pangatähed, mille tehnilisi spetsifikatsioone või kujundust on muudetud (nt erinevate EKP presidentide erinevad allkirjad), kujutavad endast uut pangatähtede seeriat ainult juhul, kui need nimetatakse uueks seeriaks otsuses EKP/2013/10 või muus hilisemas EKP õigusaktis.

„Pangatähtede variant“ (banknote variant) – pangatähtede seeria allseeria, mis koosneb ühe või mitme nimiväärtusega pangatähtedest, millel on uuendatud turvaelemendid ja/või muudetud kujundus.

„Riigi brutoemissioon“ (national gross issuance) – euro müntide puhul euro käibemündid või euro meenemündid, mille osaleva liikmesriigi seaduslik emitent on emiteerinud (st mündid, mille nimiväärtus on krediteeritud juriidilisele emitendile), olenemata sellest, kas need mündid on RKP, tulevase eurosüsteemi RKP, münte emiteeriva kolmanda osapoole või elanikkonna valduses.

Käibemüntide puhul: riigi brutoemissioon = riigi käibemüntide netoemissioon (andmeühik 1.1) + käibemüntide krediteeritud varud münte emiteerivates üksustes (andmeühik 5.1) + käibemüntide ülekanded alates nende kasutusele võtmisest (kumulatiivne andmeühik 4.1) – käibemüntide vastuvõtmised alates nende kasutusele võtmisest (kumulatiivne andmeühik 4.2).

Meenemüntide puhul: riigi brutoemissioon = riigi meenemüntide netoemissioon (väärtus) (andmeühik 1.3) + krediteeritud meenemüntide väärtus münte emiteerivates üksustes (andmeühik 5.3).

„Riigi pangatähtede netoemissioon“ (national net issuance of banknotes) – konkreetse RKP emiteeritud ja ringlusse lastud euro pangatähtede maht teataval ajahetkel (nt aruandeperioodi lõpul), sealhulgas euro pangatähed, mille on ringlusse lasknud selle RKP jurisdiktsioonis asuvad NHTO üksused ja ECI pangad. Siia ei kuulu pangatähtede ülekanded teistele RKPdele või tulevastele eurosüsteemi RKPdele. Riigi pangatähtede netoemissiooni võib arvutada kas i) varumeetodil, milles kasutatakse ainult teatava ajahetke varude andmeid, või ii) voogude meetodil, milles agregeeritakse voogude andmed alates pangatähtede kasutuselevõtust kuni teatava ajahetkeni (st aruandeperioodi lõpuni).

„Ringluses olevad mündid“ (coins in circulation) – euro käibemüntide riikide agregeeritud netoemissioon (andmeühik 1.1). Tuleb arvesse võtta, et mõistet „ringluses olevad mündid“ ei kohaldata riigi tasandil, sest ei ole võimalik tuvastada, kas ühes osalevas liikmesriigis ringlusse lastud mündid ringlevad seal ja kas nad on naasnud ringlusest teiste osalevate liikmesriikide münte emiteerivatesse üksustesse. Mõiste ei hõlma euro meenemünte, kuna need on seaduslikuks maksevahendiks ainult need emiteerinud liikmesriigis.

„Ringluses olevad pangatähed“ (banknotes in circulation) – eurosüsteemi emiteeritud ja RKPde teataval ajahetkel ringlusse lastud pangatähed, mis käesoleva suunise tähenduses hõlmavad ka NHTO üksuste ja ECI pankade ringlusse lastud pangatähti. See näitaja on võrdne euro pangatähtede riikide agregeeritud netoemissiooniga. Tuleb arvesse võtta, et mõistet „ringluses olevad pangatähed“ ei kohaldata riigi tasandil, sest ei ole võimalik tuvastada, kas ühes osalevas liikmesriigis ringlusse lastud pangatähed ringlevad selles liikmesriigis või kas nad on naasnud ringlusest teistesse RKPdesse, NHTO üksustesse või ECI pankadesse.

„Ringluskõlbmatud pangatähed“ (unfit banknotes) – i) euro pangatähed, mis on tagastatud RKP-le ning mis ei ole ringluskõlblikud vastavalt EKP eraldi õigusaktile pangatähtede töötlemise kohta RKPdes, või ii) euro pangatähed, mis on tagastatud krediidiasutustele, sh NHTO üksustele ja ECI pankadele, ning mis ei ole ringluskõlblikud vastavalt otsuses EKP/2010/14 sätestatud sortimise miinimumstandarditele.

„Ringluskõlblikud pangatähed“ (fit banknotes) – i) euro pangatähed, mis on tagastatud RKP-le ning mis on ringluskõlblikud vastavalt EKP eraldi õigusaktile pangatähtede töötlemise kohta RKPdes, või ii) euro pangatähed, mis on tagastatud krediidiasutustele, sh NHTO üksustele ja ECI pankadele, ning mis on ringluskõlblikud vastavalt otsuses EKP/2010/14 sätestatud sortimise miinimumstandarditele.

„Sularahakeskus“ (cash centre) – tsentraliseeritud turvarajatis, kus euro pangatähti ja/või euro käibemünte töödeldakse pärast kohaletoomist erinevatest asukohtadest.

„Töötlemata pangatähed“ (unprocessed banknotes) – i) euro pangatähed, mis on tagastatud RKP-le, kuid mille ehtsust ja ringluskõlblikkust ei ole kontrollitud vastavalt eraldi EKP õigusaktile pangatähtede töötlemise kohta RKPdes, või ii) euro pangatähed, mis on tagastatud krediidiasutustele, sh NHTO üksustele ja ECI pankadele, kuid mille ehtsust ja ringluskõlblikkust ei ole kontrollitud vastavalt otsusele EKP/2010/14.

„Uued pangatähed“ (new banknotes) – euro pangatähed, mida ei ole veel RKPd, NHTO üksused ega ECI pangad ringlusse lasknud ega tulevase eurosüsteemi RKP eeljaotanud.

„Valmis mündid“ (created coins) – euro käibemündid, i) mille rahapajad on tootnud konkreetset liikmesriiki tähistava küljega; ii) mis on tarnitud osaleva liikmesriigi münte emiteerivale üksusele ja iii) mis on registreeritud nende münte emiteerivate üksuste sularahajuhtimissüsteemis. See kehtib mutatis mutandis euro meenemüntide kohta.

„Väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede programm“ (ECI programme) – programm, mis koosneb EKP, RKP ja konkreetsete krediidiasutuste („ECI pangad“) vahelistest lepingutest, mille puhul RKP i) varustab ECI panku euro pangatähtedega, mis on nende hoiul väljaspool Euroopat eesmärgiga need ringlusse lasta, ja ii) krediteerib ECI pankadele euro pangatähed, mille nende kliendid on hoiustanud, mille ehtsust ja ringluskõlblikkust nad on kontrollinud, mis on nende hoiul ja millest nad on RKPd teavitanud. ECI pankades hoitavad pangatähed, sealhulgas RKP ja ECI pankade vahel teel olevad pangatähed, on täielikult tagatud, kuni nad on ECI pankadest ringlusse lastud või tagastatud RKP-le. RKP-lt ECI pankadele üle kantud pangatähed kuuluvad RKP valmis pangatähtede (andmeühik 1.1) hulka. ECI pankade hoiul olevad pangatähed ei kuulu RKP riigi pangatähtede netoemissiooni hulka.

„Üldsus“ (public) – seoses euro müntide emiteerimisega elanikkond ja kõik juriidilised isikud, kes ei ole (tulevases) osalevas liikmesriigis münte emiteerivateks üksusteks..