ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Rahat Ltd. (teiste nimedega a) Rahat Trading Company, b) Haji Muhammad Qasim Sarafi, c) New Chagai Trading) Aadress: a) filiaal nr 1: Room number 33, 5th Floor, Sarafi Market, Kandahari linn, Kandahari provints, Afganistan; b) filiaal nr 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, Kandahari provints, Afganistan; c) filiaal nr 3: Safaar Bazaar, Garmsiri ringkond, Helmandi provints, Afganistan; d) filiaal nr 4: Lashkar Gah, Helmandi provints, Afganistan; e) filiaal nr 5: Gereshki ringkond, Helmandi provints, Afganistan; f) filiaal nr 6: Zaranji ringkond, Nimrozi provints, Afganistan; g) filiaal nr 7: i) Dr Barno Road, Quetta, Pakistan, ii) Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, near Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistan, iii) Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistan; h) filiaal nr 8: Chaman, Baluchistani provints, Pakistan; i) filiaal nr 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, Baluchistani provints, Pakistan; j) filiaal nr 10: Zahedan, Zaboli provints, Iraan. Muu teave: a) Talibani juhtkond kasutas ettevõtjat Rahat Ltd. välisrahastajatelt ja uimastiärist saadud vahendite ülekandmisel Talibani tegevuse rahastamiseks 2011. ja 2012. aastal; b) omanik: Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim; c) seotud ka Mohammad Naim Barich Khudaidadiga. ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 21.11.2012.
(33)

Vaatlusalune toode on bioetanool, vahel nimetatud ka „etanoolkütus”, st põllumajandustoodetest valmistatud denatureeritud või denatureerimata etüülalkohol, välja arvatud tooted, mille veesisaldus on standardi EN15376 kohaselt mõõdetuna üle 0,3 % (m/m), ning põllumajandustoodetest valmistatud etüülalkohol, mis sisaldub bensiinisegudes, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 10 % (v/v), ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ja ex 3824 90 97 alla.
(4)

Selleks et kohaldada kuuenda direktiivi artikli 28 lõike 3 punkti b, lubas Austria Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti IX lisa („Maksustamine”) punkti 2 alapunkt i kohaldada maksuvabastust riiklike postiteenistuste osutatud telekommunikatsiooniteenustele seni, kuni nõukogu on selliste teenuste maksustamiseks vastu võtnud ühise korra, või kuni kuupäevani, mil kõik praegused liikmesriigid, kes hetkel kohaldavad täielikku maksuvabastust, selle kohaldamise lõpetavad, olenevalt sellest, kumb on varasem, kuid igal juhul 31. detsembriks 1995; sellest tulenevalt tuleks selleks komisjoni poolt käibemaksupõhiste omavahendite baasi kindlaksmääramiseks antud luba samuti tühistada.
ET Euroopa Liidu Teataja L 6/1

NÕUKOGU OTSUS,

20. detsember 2011,

millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2011/491/EL Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2012/15/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt nõukogu otsusele 2011/491/EL (2) on protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), ajutiselt kohaldatud alates 28. veebruarist 2011.

(2) Vastuseks 15. juuli 2011. aasta taotlusele, mille nõukogu esitas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt, ei andnud Euroopa Parlament 14. detsembril 2011 toimunud hääletuse tulemusena nõusolekut protokolli sõlmimiseks.

(3) Seepärast on vaja tunnistada kehtetuks nõukogu otsus 2011/491/EL ja teatada Maroko Kuningriigile protokolli ajutise kohaldamise lõpetamisest vastavalt rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 lõikele 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2011/491/EL Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud teatama Maroko Kuningriigile rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohaselt, et Euroopa Liit ei kavatse enam kõnealuses protokollis osaleda. Nimetatud teade esitatakse kirja vormis.

Kirja tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. detsember 2011 Nõukogu nimel eesistuja M. DOWGIELEWICZ

(1) ST 18774/11 PECHE 411 - KOM(2011) 939 lõplik.

(2) ELT L 202, 5.8.2011, lk 1.
(7)

WTO asutamislepingu XII artiklis on sätestatud, et ühinemistingimustes lepivad kokku ühinev riik ja WTO ning WTO poolt kiidab ühinemistingimused heaks WTO ministrite konverents. WTO asutamislepingu IV artikli lõikes 2 on sätestatud, et ministrite konverentsi kohtumiste vahelisel ajal täidab selle ülesandeid peanõukogu.
(3)

Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi mitmesuguste Samoa kohustuste üle seoses turu avamisega, et need rahuldaksid liidu nõudmisi ja vastaksid Samoa arengutasemele.
(3)

Kõnealuse kalapüügi jätkumise tagamiseks on vaja, et liit teeks Venezuelale adresseeritud avalduse, milles kinnitatakse liidu valmisolekut anda kalapüügilube piiratud hulgale Venezuela lipu all sõitvatele laevadele, tingimusel et need järgivad kohaldatavaid liidu õiguslikult siduvaid akte.
(6)

Mootorrataste Grand Prix-sõidud on kogu Itaalias väga populaarsed ja pakuvad huvi ka vaatajatele, kes neid tavaliselt ei jälgiks. Põhjuseks on asjaolu, et sellel olulisel rahvusvahelisel võistlusel osalevad Itaalia võidusõitjad ja tootjad. Traditsiooniliselt on seda ka kantud üle tasuta telekanalites ja sellel on olnud palju vaatajaid.
Vaatamata ajalisest vahest tulenevatele piirangutele suutsid audiitorid oma lepingut täita ning teostada auditid ja hinnata, kuidas RTP avaliku teenuse kohustust täitis ja millist tasu ta selle eest sai. Auditites väljendatakse selge sõnaga, et audiitorid suutsid ajalisest vahest tulenevad raskused ületada ning auditid teha. Näiteks kui audiitorid teevad reservatsiooni, et kuluarvestuskriteeriume ja kulude jaotamise meetodeid ei olnud võimalik kontrollida, ei takistanud see auditi teostamist ning positiivsele järeldusele jõudmist. Kokkuvõtvas aruandes sätestatakse: „RTP kõigi kulude ja tulude aluseks on eeldus, et tema tegevus ainult viitab avaliku televisiooniteenuse osutamisele, ning et käesolevate auditite aluseks on RTP siseaudiitori ja välisaudiitorite auditeeritud finantsaruanded, millest ei selgunud muid asjaomaseid asjaolusid, kui raamatupidamise aastaaruannetes juba üksikasjalikult kirjeldatud andmed.” (90) Komisjon oli juba selgeks teinud (vt käesoleva otsuse põhjendus 18), et RTP oli avalikke teenuseid osutanud ainult uurimisel olevate aastate jooksul, samal ajal kui äritegevusega tegelesid RTP juriidiliselt eraldiseisvad tütarettevõtjad. Kulude jaotamise kriteeriumid on seetõttu asjaomased selleks, et asetada kulude jaotamine RTP avalike teenustega seoses tekkinud kulude raamesse ning see ei peaks mõjutama avalike teenuste osutamisega seoses tekkinud kogukulu.

Finantsteabega seoses leidis komisjon, et välisaudiitorid võiksid seaduslikult toetuda iga-aastastele finantsaruannetele, millele lisati alati audit, mis kinnitas RTP raamatupidamisannete täpsust. Avaliku teenuse osutamise lepingute kohaselt oli avaliku teenuse osutamise aruande välisauditi eesmärk kontrollida, kas RTP oli täitnud talle pandud avaliku teenuse osutamisega seotud kohustused ning kas avaliku teenuse osutamisega seotud hüvitis on selliste kohustuste täitmisega soetud kuludega kooskõlas. Seetõttu, kuigi uurimisel olevatel aastatel avaliku teenuse osutamisega seotud finantsandmed olid seotud RTP poolt avalike teenuste osutamisega, oli vaja täiendavat sõltumatut kontrolli, et kinnitada, kas tekkinud kulud olid kooskõlas avaliku teenuse ülesandega.
(136)

Tema selliste kohustuste eesmärk, nagu näiteks seoses võrgule juurdepääsemise, tariifide kulupõhisuse või sellisest ärilisest käitumisest hoidumisega, mis on lubatud ettevõtjale, kellel ei ole valitsevat positsiooni, on just see, et France Télécomi varasemast monopolist pärit positsioon ei kahjustaks enam konkurentsi. Need eriotstarbelised õigusaktid, mida riiklik reguleerimis- ja konkurentsiamet ning komisjon (62) on välja töötanud ja kohaldanud, on sihipärasemad ja tõhusamad France Télécomi jätkuva ebasoodsa olukorra mõju leevendamiseks, mis tuleneb tema varasemast monopoli seisusest, millele on viidanud kaebuse esitajad.
1.

Lepingu artiklis 23 sätestatud ühise järelevalve- ja hindamismehhanismi raames ja ilma et see piiraks kõnealuse mehhanismi kaudu tekkida võivate muude küsimuste käsitlemist, taotleb liit Ameerika Ühendriikidelt vajaduse korral teavet liidu kodanike ja residentide broneeringuinfo edastamise kohta kolmandate riikide ametiasutustele, nagu see on sätestatud lepingu artiklis 17.
(103)

Vastuseks SeaFrance’i konkurentide väitele, et ettevõtte töötajate arv on liiga suur, meenutavad Prantsuse ametiasutused, et SeaFrance on töötajate arvu oluliselt vähendanud, kaotades ligi 725 töökohta, ning see drastiline meede peaks viima tööjõukulude ja käibe suhtarvu 2013. aastal 26 %ni. See suhtarv oleks veidi suurem kui ettevõtjatel Eurotunnel ja Irish Ferries. SeaFrance’i tegevus erineb siiski tunduvalt La Manche’i-aluse tunneli haldaja omast, kelle suhtarv oli 2010. aastal 22,5 %, ning SeaFrance’il olevat võimatu saavutada Prantsuse lipu all sama madalat suhtarvu nagu ettevõtjal Irish Ferries, kelle laevad sõidavad Küprose lipu all. Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et võttes arvesse SeaFrance’i suuri jõupingutusi töökohtade vähendamisel, on 26 % tööjõukulude ja käibe suhtarvuna piisav SeaFrance’i konkurentsivõime säilitamiseks. Nad täpsustavad, et SeaFrance’i makstavate palkade tase tuleneb Prantsusmaa sotsiaalõigusaktidest, mis on rohkem töötajaid kaitsvad kui riikides, kus on asutatud tema konkurendid – eriti kui vaadata Ühendkuningriiki ja konkreetsemalt sealset miinimumpalka.
(65)

Kreeka ametiasutused püüdsid näidata, et kõnealused abimeetmed võisid jääda vähese tähtsusega abi piiridesse ning ei olnud seega riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ent isegi arvestamata seda, et vähese tähtsusega abi reegel ei olnud kõnealuste kavade õiguslikuks aluseks olevate ministri otsuste kehtivusaja jooksul kohaldatav kõigi asjaomaste sektorite suhtes (see oli käsitletavate menetluste algatamise üks põhjus), on andmed ka Kreeka ametiasutuste endi kinnituse kohaselt (vt põhjendust 62) puudulikud. Lisaks on vähese tähtsusega abi summad erinevates sektorites erinevad (need ei ole tööstus- ja põllumajandussektoris ühesugused) ning esitatud tabelite põhjal võib järeldada, et Kreeka ametiasutused ei olnud sellest erinevusest piisavalt teadlikud. Lõpuks märgib komisjon, et kuigi Kreeka ametiasutuste väitel ei olnud põllumajandustooteid tootvatel, töötlevatel ja turustavatel ettevõtjatel õigust kõnealuseid abikavasid kasutada, ilmneb ülal nimetatud tabelitest selgelt, et mõned selle sektori ettevõtjad said abi, mida on loetud vähese tähtsusega abi piiridesse jäävaks, ehkki sellise abi ülemmäär on selgelt ületatud.
Vastavalt ELi toimimise lepingule ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikale on komisjon pädev otsustama, et asjaomane riik peab abi andmise lõpetama või seda muutma, kui on leitud, et abi on siseturuga kokkusobimatu (17). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (18). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (19).
(27)

Komisjon märgib, et ettevõtja AoG makstud tariif on madalam kui teiste suurte tööstustarbijate makstud tavatariif. Komisjon arvab, et turumajanduslik müüja ei oleks nõus tasuma alandatud kuutariifi ilma konkreetse põhjenduseta. Sellega seoses ei esitanud Kreeka ühtegi veenvat põhjendust selle kohta, et kõnealune soodustariif oli turutariif, kuigi komisjon tõstatas selle teema ametlikult oma kirjavahetuses. Vastupidi, kaks olulist tegurit näitavad, et ettevõtja AoG makstud tariifi ei saa pidada turujõududest tulenevaks hinnaks. a) Esimene näide on seotud ettevõtja PPC käitumisega. Niipea kui ta vabanes õiguslikust piirangust, mis tulenes 1960. aasta põhikirjast, kus sätestati soodustused ettevõtjale AoG, võttis PPC vastu otsuse loobuda viivitamata soodustariifist ning hakkas küsima hinda suurtele tööstustarbijaile ettenähtud tavatariifi alusel. Seda tõendab PPC loobumine, millest ta teatas ettevõtjale AoG 2004. aasta veebruaris (vt põhjendus 8). Komisjon leiab, et käesoleval juhul on tegemist hea näitega, et 1960. aasta põhikirjas sätestatud tariif ei kajasta ettevõtja PPC jaoks turuhinda. b) Teine näide tuleneb ühest komisjoni varasemast otsusest. 16. oktoobril 2002. aastal kiitis komisjon heaks maksimaalselt 178 miljoni euro suuruse Kreeka toetuse ettevõtjale PPC (juhtum N133/01) (5). Toetuse eesmärk oli hüvitada ettevõtja PPC luhtunud kulud, mis tal tuli kanda 1960. aastal ettevõtjale AoG kehtestatud soodustariifi raames kuni selle kehtivuse lõpuni 2006. aasta märtsis. Toetus kiideti heaks mitte riigiabina ettevõtjale PPC, vaid üksnes hüvitisena tema ebasoodsa olukorra eest. Otsus sisaldas ka märkust, et kui toetust peetakse riigiabiks, siis on see abi ettevõtjale AoG ja mitte ettevõtjale PPC. Kokkuvõtteks tõdetakse kõnealuses otsuses, et ettevõtja PPC pidi ettevõtja AoG kasuks tasuma soodustariifi, mida ta ei oleks pidanud maksma tavalistes turutingimustes. Seetõttu leiab komisjon, et ettevõtja AoG eelis seisneb erinevuses suurte tööstustarbijate tavatariifi (mida AoG oleks maksnud erisoodustariifi puudumise korral) ja ajavahemikus jaanuarist 2007 kuni märtsini 2008 tegelikult makstud tariifi vahel.
ET Euroopa Liidu Teataja L 241/1

NÕUKOGU OTSUS,

2. detsember 2010,

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodetega seotud vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid, millega asendatakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokollid nr 1, 2 ja 3 ning nende lisad ja millega muudetakse kõnealust assotsiatsioonilepingut) allkirjastamise kohta

(2012/496/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Alates 1. märtsist 2000 kehtiva ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (1) (edaspidi „assotsiatsioonileping”) artikliga 16 sätestatakse, et järk-järgult liberaliseeritakse omavaheline põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubandus.

(2) ELi–Maroko assotsiatsiooninõukogu võttis 2005. aasta juulis vastu Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, milles sisaldub erisäte põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasise ulatuslikuma liberaliseerimise kohta.

(3) Nõukogu volitas 14. oktoobril 2005 komisjoni pidama ühenduse nimel Maroko Kuningriigiga Euroopa ja Vahemere piirkonna lepingu raames läbirääkimisi, et saavutada kõnealune eesmärk.

(4) 14. detsembril 2009 viis komisjon liidu nimel lõpule läbirääkimised assotsiatsioonilepingut muutva lepingu (edaspidi „leping”) kirjavahetuse teel sõlmimise kohta.

(5) Leping tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodetega seotud vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid, millega asendatakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokollid nr 1, 2 ja 3 ning nende lisad ja millega muudetakse kõnealust assotsiatsioonilepingut) (2) (edaspidi „leping”) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 2. detsember 2010 Nõukogu nimel eesistuja M. WATHELET

(1) EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.

(2) Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.
(16)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat otsust kohaldatakse avalike teenuste eest makstavate hüvitiste puhul, mida makstakse ettevõtetele, kelle keskmine aastakäive enne maksustamist (kõik tegevusalad kokku) oli kahel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele eelnenud majandusaastal alla 100 miljoni euro ja kellele kõnealuse teenuse eest makstava hüvitise suurus jääb alla 30 miljoni euro aastas, ning hüvitise puhul, mida makstakse avalike teenuste osutamise eest lennujaamadele, kelle aasta keskmine reisijate arv ei ületanud kahe majandushuvi pakkuva teenuse osutamisele eelnenud aasta jooksul miljonit inimest aastas. Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas otsuses sätestatud tingimused on täidetud, võib avalike teenuste eest makstavat hüvitist lugeda siseturuga kokkusobivaks ning see on vabastatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.
(3)

Kuna määrusega (EL) nr 1251/2011 muudetud künnised on kohaldatavad alates 1. jaanuarist 2012, siis tuleb ka käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Seetõttu on vaja sätestada, et käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
ET Euroopa Liidu Teataja L 29/44

ELI-ANDORRA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2012,

25. jaanuar 2012,

millega kehtestatakse tolli turvameetmete alaste sätete loetelu, mis on ette nähtud Euroopa Majandusühenduse ja Andorra vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe artikli 12b lõikega 1

(2012/57/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelist kirjavahetuse teel sõlmitud ja 28. juunil 1990 Luxembourgis allkirjastatud kokkulepet („kokkulepe”), eriti selle artikli 12b lõiget 1,

arvestades, et artikli 12b lõikes 1 on sätestatud, et Andorra Vürstiriik võtab vastu liidus kohaldatavad tolli turvameetmed ja et ühenduse õigustiku asjaomaste sätete üksikasjaliku loetelu määrab kindlaks kokkuleppe artikliga 17 ette nähtud ühiskomitee,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse õigustiku nende sätete loetelu, mille Andorra Vürstiriik peab vastu võtma kokkuleppe artikli 12b lõike 1 alusel, on järgmine:

Tolli turvameetmete kategooria Ühenduse tolliseadustiku sätted – nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92 (1) Ühenduse tolliseadustiku rakendussätted – komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93 (2) Kaupade sisenemis- ja väljumiseelsed deklaratsioonid Sisenemisel: artiklid 36a–36c Sisenemisel: artiklid 181b–184c Väljumisel: artiklid 182a–182d Väljumisel: — artiklid 592a–592d ja artikkel 592f (ekspordi tollideklaratsioon), — artiklid 842a–842f (väljumise ülddeklaratsioon) Volitatud ettevõtja Artikkel 5a Artiklid 14a–14d, artiklid 14f–14k ning artiklid 14q–14x Tolli turvakontroll ja turvariskide juhtimine Artikkel 13 Üldine: artiklid 4f–4j Sisenemisel: artiklid 184d–184e Väljumisel: — artiklid 592e ja 592g (ekspordi tollideklaratsioon), — artikli 842d lõige 2 (väljumise ülddeklaratsioon)

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Brüssel, 25. jaanuar 2012 Ühiskomitee nimel eesistuja Gianluca GRIPPA

(1) Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

(2) Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).
(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidiliselt vastutavad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ELi eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ELi eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.
(89)

Aluslepingust ja Euroopa Kohtu praktikast tuleneb, et kui komisjon leiab, et abi ei ole kokkusobiv siseturuga, võib ta otsustada, et asjaomane riik peab abi tühistama või seda muutma (20). Kohus on ka korduvalt sedastanud, et riigi kohustus tühistada abi, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (21). Seoses sellega on kohus sedastanud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on tagasi maksnud ebaseadusliku abi kaudu saadud summad, loobudes seega eelisest, mis talle olid antud võrreldes konkurentidega turul, ning enne abi väljamaksmist valitsenud olukord on taastatud (22).
(2)

Protokolli nr 10 artiklis 9b sätestatakse, et lepinguosalised loobuvad tolli turvameetmete kohaldamisest kahepoolse kaubanduse korraldamisel, tingimusel et nende territooriumidel on tolliturvalisuse tase võrdväärne.
(30)

Mis puudutab konkurentsi moonutamise tingimust, siis viitab vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (6) konkurentsi võimalikule moonutamisele juba ainuüksi asjaolu, et ettevõtja konkurentsiolukord paraneb teistega võrreldes tänu talle antud majanduslikule eelisele, mida ta oma tavapärase majandustegevuse käigus ei saaks. Ettevõtjale antud abi mõjutab ilmselt nende liikmesriikide vahelist kaubandust, kus ettevõtja tegutseb ja mille turg on avatud ühendusesisesele kaubandusele (7). Peale selle puudub lävi või protsent, mille mittesaavutamise korral võib kinnitada, et liikmesriikidevahelist kaubandust ei kahjustata. See, et abisumma on suhteliselt vähetähtis või et abi saav ettevõtja on suhteliselt väike, ei välista iseenesest liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise võimalust (8). Ühendusesisene teraviljakaubandus on suur. Seega võib arvata, et kõnealune meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(4)

Nafta või gaasi ammutamine liidu vetesse jääval avamerel on suurõnnetuste seisukohast väga riskantne. Avamere nafta ja gaasi tööstusettevõtted paiknevad mitmes liidu piirkonnas ja silmapiiril on uued sellealased piirkondlikud arendused liidu vetes. Nafta ja gaasi avameretootmisel on märkimisväärne osakaal ELi energiavarustuse kindluse tagamises.