Saksamaa seisab silmitsi probleemidega, mis on seotud nii tema sõltuvusega fossiilkütustest ja Venemaalt energia importimisest kui ka täielikult integreeritud säästvasse energiasüsteemi investeerimise raamtingimustega. 2020. aasta andmete kohaselt on sõltuvus Venemaalt imporditavast gaasist eriti suur (65 % (20)) ja suurem kui liidu keskmine (44 %). Sõltuvus Venemaalt imporditavast naftast on samuti suurem kui liidu keskmine (Saksamaal 34 %, liidu keskmine 26 %) (21). Üle poole Saksamaa energiaallikate jaotusest moodustavad gaas (26 %) ja nafta (35 %). Selline sõltuvus avaldab otsest mõju Saksamaa tööstusele, mille energiatarve hõlmab 35 % maagaasi lõpptarbimisest. Nende probleemide lahendamiseks, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks ning investeeringute suurendamiseks võrreldes säästmisega on äärmiselt oluline teha kiiremaid edusamme ülekande- ja jaotusvõrkude laiendamisel ning taastuvenergia kasutuselevõtul. Vaja on teha suuremaid jõupingutusi energiavarustuse ja tarneteede mitmekesistamiseks, kasutades kõiki kättesaadavaid CO2-vabasid energiaallikaid, eelkõige taastuvallikatest toodetud elektrienergiat ja gaasi, sealhulgas saastevaba vesinikku ja veeldatud maagaasi. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks, et Saksamaa oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Tuleb pingutada, et kiirendada tööstuse CO2 heite vähendamist, suurendada energiatarbijatele pakutavate võimaluste paindlikkust ja leevendada nende tundlikkust varieeruvate hindade suhtes ning tugevdada energiasüsteemide lõimitust (22).

Samuti tuleks võtta meetmeid, mille abil suurendada energiatõhusust, kahandada energiatarbimist ning kiirendada CO2 heite vähendamist hoonefondi puhul ja transpordisektoris, mis 2021. aastal ei suutnud heitkoguste vähendamise riiklikke eesmärke saavutada. Jagatud liikuvuse ja kestliku ühistranspordi senisest laialdasema kasutamise tulemusena võib väheneda fossiilkütuste kulu. Saksamaa elektrivõrkude laiendamisel on esinenud märkimisväärseid viivitusi. Peamised takistused on muu hulgas planeerimise, loa saamise ja edasikaebamise menetluste keerukus ja pikkus. Elektrivõrkude laiendamisel esinenud viivitused on tekitanud vajaduse piirata taastuvate energiaallikate kasutamist teatud piirkondades. Peale selle mõjutavad elektrivõrkude laiendamisel esinevad viivitused oluliselt naaberliikmesriikide võrke, kuna Saksamaa elektrivõrgu läbilaskevõime ei ole piisav, et transportida vastavas hinnavööndis kaubeldavaid elektrikoguseid. Valitsus on võtnud kohustuse suurendada elektritootmises taastuvate energiaallikate osakaalu 2030. aastaks 80 %ni ning Saksamaa parlament on arutamas seadusandlikku ettepanekut taastuvenergia seaduse kohta, mis sisaldab eesmärki saavutada elektrisektoris 2035. aastaks kasvuhoonegaaside osas peaaegu netonullheide. Samas on taastuvenergia, eelkõige maismaa tuuleenergia kasutuselevõtt viimastel aastatel märkimisväärselt aeglustunud, kuna selle rakendamisel esineb endiselt takistusi. Nende takistuste kõrvaldamiseks tuleb varajases etapis lahendada maakasutusega seotud konfliktid, leevendada minimaalse vahemaa nõudeid, parandada ruumilist planeerimist, et määrata kindlaks tuuleenergia kasutuselevõtuks sobivad piirkonnad, ning lihtsustada lubade saamist. Kohaliku kogukonna heakskiidu saamisele saab kaasa aidata muu hulgas sujuvama konsulteerimisprotsessi, kodanike osaluse suurendamise ja projektidest saadava tulu jagamise kaudu. Taastuvate energiaallikate laialdasem kasutuselevõtt ja energiatõhususe suurendamine ei kahanda mitte üksnes sõltuvust energiaimpordist, vaid vähendab oluliselt ka energiahindu. Olemasolevate energiaühenduste puhul saab senisest veelgi enam tugevdada osalemist energiaalases piiriüleses koostöös ning suurendada paindlikkust ja vastassuunavoogu.