ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Komisjon on sageli ette näinud erandeid kõnealustest eeskirjadest, et arvestada põllumajandustootjate vajadusi loomasööda varumisel piirkondades, mis on loodusõnnetustes, eelkõige põudades kannatanud. Kohalike loodusõnnetuste erilised asjaolud nõuavad analüüsi ja õigeaegset otsust. Kogemused on näidanud, et kohalike oludega asjakohaseks ja õigeaegseks toimetulemiseks oleks asjakohane teha liikmesriikidele ülesandeks teha selliseid otsuseid, tingimusel et need otsused on erandjuhtudel õigustatud.
b)

mis tahes dokumendid ja andmed, mis tõendavad nõuetekohaselt taotleja isikut ja staatust, eelkõige: i) vastavalt riiklikele õigusaktidele koostatud majandusarvestuse või maksustamisega seotud dokumendid, ii) käibemaksukohustuslase registreerimisnumber, juhul kui see on riiklike õigusaktidega ette nähtud, ja iii) äriregistri registreerimistunnistus, juhul kui see on riiklike õigusaktidega ette nähtud.
(4)

Määruses (EÜ) nr 1290/2005 on ühenduse fondide usaldusväärse finantshalduse tagamiseks ja ühenduse finantshuvide kaitsmiseks sätestatud liikmesriikide teatavad kohustused seoses kõnealuste fondide finantshalduse ja kontrolliga ning teabe esitamisega nende õigusliku ja haldusraamistiku kohta, mis on vajalik kõnealuste kohustuste täitmiseks ja kõnealuste fondide finantshalduse eeskirjade eiramise puhul alusetult makstud summade tagasinõudmiseks. Lisaks sellele on ühenduse finantshuvid seoses määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 35 alusel rahastatavate kuludega kaitstud asjaomaste eeskirjadega, mis on kõnealuste huvide kaitse kohta sätestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta), (4) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (5) ja nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta). (6)
(8)

Kuna määrustes (EÜ) nr 2375/2002, (EÜ) nr 230572005 ja (EÜ) nr 969/2006 osutatud esimeste taotluste esitamise tähtaeg on riigipüha, tuleks seepärast sätestada, et ettevõtjad võivad esitada esimesi taotlusi alates 2007. aasta esimesest tööpäevast, ning et kõnealune esimene taotluste esitamise ajavahemik lõpeb esmaspäeval 8. jaanuaril 2007. Samuti tuleks täpsustada, et esimese ajavahemiku impordilitsentside taotlused tuleks saata komisjonile hiljemalt esmaspäevaks 8. jaanuariks 2007.
(2)

Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 1 sätestatakse, et liit on rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele.
2.

XI jaotise järele lisatakse järgmine jaotis: “XIa JAOTIS DISAINILAHENDUSTE RAHVUSVAHELINE REGISTREERIMINE 1. jagu Üldsätted Artikkel 106a Sätete kohaldamine 1. Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust ja selle rakendusmääruseid, mis on vastu võetud artikli 109 alusel, mutatis mutandis Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelise Büroo peetavas rahvusvahelises registris Genfi redaktsiooni alusel tehtavate ühendust märkivate tööstusdisainilahenduste registreeringute suhtes. 2. Kõigil rahvusvahelises registris ühendust märkivatel rahvusvahelistel registreeringutel on sama mõju kui ühenduse disainilahenduse registreerimisel ametis ja iga ühendust märkiva rahvusvahelise registreeringu avaldamisel Rahvusvahelise Büroo bülletäänis on sama mõju kui avaldamisel Ühenduse Disainilahenduste Bülletäänis. 2. jagu Ühendust märkivad rahvusvahelised registreeringud Artikkel 106b Rahvusvahelise registreerimise taotlus Genfi redaktsiooni artikli 4 lõikest 1 lähtuvad rahvusvahelised taotlused tuleb esitada otse Rahvusvahelisele Büroole. Artikkel 106c Märkimislõivud Genfi redaktsiooni artikli 7 lõikes 1 ette nähtud märkimislõivud asendatakse individuaalse märkimislõivuga. Artikkel 106d Euroopa Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute mõju 1. Ühendust märkival rahvusvahelisel registreeringul on alates Genfi redaktsiooni artikli 10 lõikes 2 osutatud registreerimiskuupäevast sama mõju kui registreeritud ühenduse disainilahenduse taotlusel. 2. Kui keeldumisest ei teatata või kui keeldumisotsus tagasi võetakse, on ühendust märkival rahvusvahelisel registreeringul lõikes 1 osutatud kuupäevast alates registreeritud disainilahendusena sama mõju kui registreeritud ühenduse disainilahendusel. 3. Amet peab andma teavet lõikes 2 osutatud rahvusvaheliste registreeringute kohta rakendusmääruses sätestatud tingimuste kohaselt. Artikkel 106e Keeldumine 1. Kui amet tuvastab rahvusvahelise registreeringu kontrollimisel, et disainilahendus, mille kaitsmist taotletakse, ei vasta artikli 3 punktis a esitatud määratlusele või on vastuolus avaliku huvi või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega, siis edastab ta Rahvusvahelisele Büroole hiljemalt kuue kuu jooksul pärast rahvusvahelise registreeringu avaldamist keeldumisteate. Keeldumisteates märgitakse ära keeldumise põhjused. 2. Rahvusvahelise registreeringu mõjust ühenduses ei keelduta seni, kuni omanikule on antud võimalus loobuda rahvusvahelisest registreeringust ühenduse osas või esitada märkusi. 3. Rakendusmääruses sätestatakse keeldumise põhjuste olemasolu kontrollimise kord. Artikkel 106f Rahvusvahelise registreeringu mõju kehtetuks tunnistamine 1. Rahvusvahelise registreeringu mõju võib ühenduses osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistada vastavalt jaotistes VI ja VII sätestatud menetlusele või rikkumismenetluse raames vastuhagiga ühenduse disainilahenduste kohtus. 2. Juhul kui amet on kehtetuks tunnistamisest teadlikuks saanud, teavitab ta sellest Rahvusvahelist Bürood.”.
i)

5 000 tonni EÜ tariifikvoodi kirjeldus “Värske, jahutatud või külmutatud kondita “kõrgekvaliteediline” liha, mis vastab järgmisele määratlusele: veiseliha jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud 20–24 kuu vanustest härgadest (novilhos) või mullikatest (novilhas), kes on kaotanud oma keskmised piimalõikehambad, ent kellel on kuni neli jäävlõikehammast ning kes on piisavalt arenenud ja vastavad järgmistele veiserümpade liigitamise nõuetele: B- või R-klassi rümpade liha, millel on ümar kuni sirge konformatsioon ja mille rasvkatteklass on 2 või 3; jaotustükid, mis on märgistatud tähtedega “sc” (special cuts) või etiketiga “sc” (special cuts) nende kõrge kvaliteedi märkimiseks, tuleb pakendada kastidesse, millele on märgitud “kõrgekvaliteediline veiseliha”” asendatakse kirjeldusega “Värske, jahutatud või külmutatud kondita kõrgekvaliteediline veiseliha”;
(4)

Määruse (EÜ) nr 318/2006 V lisas on liikmesriikidele kehtestatud tingimused kvootide eraldamiseks ettevõtetele, mis on tekkinud ühinemise või omandiõiguse üleandmise tulemusena. Sõltuvalt ühinemise või omandiõiguse üleandmise kuupäevast kohaldatakse meetmeid kas alates käimasolevast või järgmisest turustusaastast. Tuleks ette näha, et kui ühinemine või omandiõiguse üleandmine toimub ajavahemikus 1. juulist kuni 30. septembrini 2006, võib ettevõtjate taotluse korral meetmeid kohaldada alates 2006/2007. turustusaastast, mitte alates järgmisest turustusaastast, nagu on ette nähtud nimetatud lisa punktis V, sest 2006/2007. turustusaasta algab 1. juulil ja mitte 1. oktoobril, nagu järgmised turustusaastad.
(3)

Määruses (EÜ) nr 2257/94 on sätestatud, et Madeirale, Assooridele, Algarvele, Kreetale ja Lakooniale iseloomulike kliimatingimuste tõttu lubatakse neis piirkondades toodetud banaane, mis on liigitatud II klassi, turustada ühenduses isegi siis, kui need ei ole vähemalt 14 cm pikkused. On asjakohane kohaldada sama erandit banaanide puhul, mis on toodetud Küprosel, kus on samasugused kliimatingimused.
1.

I lisa asendatakse järgmisega: “I LISA Kõva nisu Harilik nisu Oder Mais Sorgo A. Suurim niiskusesisaldus 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade maksimumprotsent 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Katkised terad 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Teralisandid (v.a punktis 3 märgitud), 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % millest: a) kidurad terad — — b) muud teraviljad 3 % 5 % — — c) kahjurite poolt kahjustatud terad d) terad, mille idu värvus on muutunud — — — e) kuivatamise käigus ülekuumenenud terad 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 3. Plekilised terad ja/või fusarioossed terad, 5 % — — — — millest: — fusarioossed terad 1,5 % — — — — 4. Kasvama läinud terad 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 5. Prügilisandid, 3 % 3 % 3 % 3 % 3 % millest: a) võõrseemned: — haigustunnustega 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — muud b) riknenud terad: — isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad 0,05 % 0,05 % — muud c) võõrkehad d) seemnekestad e) tungalterad 0,05 % 0,05 % — — — f) mädanenud terad — — — g) surnud putukad ja nende osad C. Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade maksimumprotsent 27 % — — — — D. Maksimaalne tanniinisisaldus (1) — — — — 1 % E. Minimaalne mahukaal (kg/hl) 78 73 62 71 — F. Minimaalne proteiinisisaldus: (1) — 2000/2001. turustusaasta 11,5 % 10 % — — — — 2001/2002. turustusaasta 11,5 % 10,3 % — — — — 2002/2003. turustusaasta ja järgnevad 11,5 % 10,5 % G. Langemisarv (sekundites) 220 220 H. Zeleny indeksi alammäär (ml) — 22 — — —
(3)

Selleks et võimaldada Bulgaarial ja Rumeenial kasutada määruses (EÜ) nr 1782/2003 ette nähtud suhkrusektori toetusmeetmeid, on vaja muuta Bulgaaria ja Rumeenia siseriiklikke ülemmäärasid, võttes arvesse täiendavat toetussummat. Selleks et Bulgaarial ja Rumeenial oleks võimalik anda suhkru otsetoetusi eraldi otsemaksena, on vaja muuta suhkru võrdlussummade siseriiklikke ülemmäärasid. Suhkru otsemakseid käsitlevate sätete kohaldamiseks Bulgaarias ja Rumeenias on vaja vastavalt kohandada rakendusperioode.
(2)

Nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) (3) artikli 13 lõikega 1 nähakse ette kohustus ülekandmata C-suhkru eksportimiseks. Alates 1. juulist 2006 kohaldatav määrus (EÜ) nr 318/2006 ei sisalda seda kohustust kvooti ületava suhkru osas, mis on toodetud 2006/2007. turustusaastal. Sama määruse artikliga 44 nähakse ette võimalus võtta ühelt poolt üleminekumeetmeid, et lihtsustada üleminekut 2005/2006. turustusaasta olukorralt 2006/2007. turustusaastale, ning teiselt poolt vajalikke erandeid, et tagada C-suhkru tootmisega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmine ühenduse poolt 2005/2006. turustusaastal.
(2)

Türgi ametiasutused saatsid komisjonile taotluse, milles soovivad heakskiitu kontrollitoiminguteks väliskaubanduse standardimise peadirektoraadi vastutusel. Kõnealuses taotluses sedastatakse, et eespool nimetatud inspekteerimisorganil on vajalik personal, varustus ja vahendid kontrollide teostamiseks, et ta kasutab määruse (EÜ) nr 1148/2001 artiklis 9 osutatud meetoditega samaväärseid meetodeid ja et Türgist ühendusse eksporditav värske puu- ja köögivili vastab ühenduse turustusnormidele.
(2)

Euroopa Komisjoni juhtiv teaduskomitee jõudis oma 6. juuli 2000. aasta arvamuses järeldusele, et Rootsis on veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) esinemine karjas ebatõenäoline, kuid mitte välistatud. Kõnealuse arvamuse alusel on määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud Rootsi kohta erand, mille kohaselt tuleb kontrollida ainult juhuslikku valimit tapetud tervetest veistest, kes on sündinud ja kasvanud Rootsi territooriumil. Oma 2004. aasta juulis vastu võetud ajakohastatud arvamuses geograafilisest asukohast tingitud BSE ohu kohta Rootsis toetas Euroopa Toiduohutusamet seisukohta liigitada Rootsi geograafilisest asukohast tingitud BSE ohu II kategooriasse, st et koduveiste nakatumine BSE tekitajaga on ebatõenäoline, kuid mitte välistatud. Peale selle saaks Rootsi kohaldada erandit, millega on teatud tingimustel lubatud kasutada veiste selgroogu ja spinaalganglioni. Rootsi ei ole kõnealust erandit siiski kunagi kohaldanud.
(6)

Et tugevdada püsienergiakultuuride rolli ning soodustada nimetatud kultuuride kasvatamist, peaks liikmesriikidel olema õigus maksta riiklikku toetust kuni 50 % ulatuses kuludest, mis on seotud püsitaimede kasvatamisega maa-alal, mille kohta on esitatud taotlus energiakultuuride kasvatamise toetuse saamiseks.
(8)

Kui põllumajandustoote või toidu pakendamine või tegevused, mis on seotud põllumajandustoote või toidu esitlemisega, nagu viilutamine või riivimine, peavad toimuma määratletud piirkonnas, piirab see kaupade ja teenuste vaba liikumist. Euroopa Kohtu pretsedendiõigust arvesse võttes võib selliseid piiranguid kehtestada ainult juhul, kui need on vajalikud, proportsionaalsed ja suudavad hoida geograafilise tähise või päritolunimetuse mainet. Kõnealuseid piiranguid tuleb põhjendada.
5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Iga liikmesriik viib igal aastal vastavalt III lisale läbi TSEde seireprogrammi, mis põhineb aktiivsel ja passiivsel järelevalvel. Programm hõlmab ka kiirtestide abil läbiviidavat sõelumismenetlust, kui selline menetlus on asjaomase loomaliigi osas kättesaadav. Kiirtestid kiidetakse sel eesmärgil heaks artikli 24 lõikes 3 osutatud korras ning kantakse X lisa loetellu.”; b) lisatakse järgmised lõiked: “1a. Lõikes 1 osutatud iga-aastane seireprogramm hõlmab minimaalselt järgmiseid alampopulatsioone: a) kõik üle 24 kuu vanused veised, kes on saadetud hädatapmisele või kelle puhul on tapaeelsetel kontrollidel täheldatud haigustunnuseid, b) kõik üle 30 kuu vanused veised, kes on tapetud tavatingimustel inimtoiduks, c) kõik üle 24 kuu vanused veised, keda ei ole tapetud inimtoiduks, vaid kes on surnud või hukatud põllumajandusettevõttes, transpordi ajal või tapamajas (surnud loomad). Liikmesriigid võivad otsustada teha punkti c sätetest erandeid kõrvalistel madala loomkoormusega aladel, kus surnud loomade kogumist ei ole korraldatud. Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teavitavad komisjoni ja esitavad asjaomaste alade nimekirja koos erandite põhjendustega. Erandid ei hõlma rohkem kui 10 % veiste populatsioonist liikmesriigis. 1b. Pärast konsulteerimist vastava teaduskomiteega võib teaduse arengut arvestades ja artikli 24 lõikes 3 osutatud korras kohandada lõike 1 a punktides a ja c kehtestatud vanust. Liikmesriigi taotlusel, kes suudab tõendada riigi epidemioloogilise olukorra paranemist kindlate kriteeriumide alusel, mis kehtestatakse artikli 24 lõikes 3 osutatud korras, võidakse selle konkreetse liikmesriigi iga-aastased seireprogrammid uuesti läbi vaadata. Asjaomane liikmesriik peab tõendama oma suutlikkust määrata võetud meetmete tõhusust ning tagama põhjalikule riskianalüüsile tuginedes inimeste ja loomade tervise kaitse. Liikmesriik peab eelkõige tõendama: a) selgesti vähenevat või püsivalt madalat BSE levimust ajakohastele uurimistulemustele tuginedes; b) et ta on rakendanud ja jõustanud vähemalt kuue aasta jooksul täies mahus BSE kontrollikavad (ühenduse õigusaktid elusloomade jälgitavuse ja tuvastamise kohta ning BSE järelevalve kohta); c) et ta on rakendanud ja jõustanud vähemalt kuue aasta jooksul ühenduse õigusaktid põllumajandusloomade täieliku söödakeelu kohta.”; c) lisatakse järgmine lõige: “5. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.”;
(1)

Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikega 1 on ette nähtud, et komisjon maksab asjaomasele liikmesriigile kindlasummalise tasu iga nõuetekohaselt koostatud põllumajandusaruande kohta, mis on talle edastatud kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul.
2)

Artiklile 17 lisatakse lõige 2: “2. Erandina määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 11 lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada kahepoolmeliste karploomade ja kalatoodete importi kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud riikidest järgmistel tingimustel: a) kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on esitanud asjaomasele liikmesriigile tagatised, et kõnealused tooted on saadud samaväärsetes tingimustes, kui on ette nähtud ühenduse toodete tootmisele ja turuleviimisele ning b) kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus võtab asjakohased meetmed tagamaks, et nendel imporditud toodetel on kaasas komisjoni otsustes 95/328/EÜ (10) ja 96/333/EÜ (11) ette nähtud näidistele vastavad veterinaarsertifikaadid ja et neid tooteid turustatakse ainult importiva liikmesriigi või samasugust importi lubavate liikmesriikide siseturul. (10) EÜT L 191, 12.8.1995, lk 32." (11) EÜT L 127, 25.5.1996, lk 33.”"
(8)

2005/2006. turustusaasta toodangumaksude arvutamise, kindlaksmääramise ja tasumise osas tuleb teatavaid komisjoni 20. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 314/2002 (milles sätestatakse suhkrusektori kvoodisüsteemi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad) (10) ning komisjoni 29. aprilli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 779/96 (millega sätestatakse suhkrusektori teabevahetust käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1785/81 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (11) sätteid kohaldada ka pärast 30. juunit 2006. Toodangumaksu arvutamise aluseks on korrapäraselt uuendatavad statistilised andmed. Võttes arvesse asjaolu, et tegemist on toodangumaksu suuruse viimase määramisega ajavahemikul, mis algas turustusaastaga 2001/2002 ja lõpeb turustusaastaga 2005/2006, ning et erinevalt varasematest aastatest ei ole võimalik arvutusi uuendatud andmete põhjal kohandada, tuleb pidada otstarbekaks viia toodangumaksu arvutamise ja määramise kuupäev 15. veebruarile 2007, et tagada arvutamise usaldusväärsus ja kasutatavate statistiliste andmete asjakohasus.
(2)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatakse, et nende kolmandate riikide loetelu, millest võib lubada lemmikloomade liikumist ühendusse tingimusel, et on täidetud teatavad nõuded, esitatakse kõnealuse määruse II lisa C osas.
1.

Artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Puust mahutis käärinud, laagerdunud või küpsenud veini märkimiseks tohib kasutada ainult X lisas osutatud mõisteid. Nende veinide jaoks võivad liikmesriigid siiski kasutada teisi mõisteid, mis vastavad X lisa lõigetes 1 ja 2 osutatule ja mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kui vein on kehtivate riiklike sätete kohaselt küpsenud puust mahutis, isegi kui küpsemine on jätkunud muud liiki mahutites, on lubatud ühe esimeses lõigus osutatud mõiste kasutamine. Liikmesriigid teatavad komisjonile meetmetest, mida nad selle lõike rakendamiseks võtavad. Tammepuutükkide abil valmistatud veini märkimiseks ei tohi kasutada esimeses lõigus osutatud mõisteid isegi siis, kui kasutataud on puust mahutit või mahuteid.”
(1)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatakse loetelu kolmandatest riikidest ja territooriumidest, kust lemmikloomade liikumine ühendusse on lubatud tingimusel, et teatavad nõuded on täidetud.
(6)

Et kergendada kõigi nende ettevõtjate olukorda, kellele on tekitanud kahju erandlik olukord Liibanonis, peaks see määrus hakkama kehtima alates 1. juulist 2006.
(2)

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes, (2) on üldjuhul keelatud kodusigade liha tapamajadest välja viia seni, kuni keeritsussiuuringu tulemus on edastatud ametlikule veterinaararstile. Siiski on määrusega (EÜ) nr 2075/2005 lubatud teatavatel rangetel tingimustel kasutada tervisemärki ja liha transportimiseks välja viia enne, kui tulemused on selgunud. Sellistel tingimustel on eriti tähtis, et pädev asutus kontrolliks, kas ringlusse lubatud liha on kogu aeg täielikult jälgitav.
8.

Artikkel 8 asendatakse järgmise tekstiga: “Artikkel 8 Liikmesriigid edastavad komisjonile elektroonilisel teel: a) hiljemalt teisel tööpäeval pärast litsentsitaotluste esitamise viimast päeva kell 18.00 Brüsseli aja järgi teabe impordilitsentside taotluste kohta, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 punktis a, sh taotlustes esitatud kogused kaheksanumbriliste CN-koodide ja päritoluriikide kaupa ning samuti impordilitsentsi numbri ja ekspordilitsentsi numbri, kui see on nõutav; b) hiljemalt teisel tööpäeval pärast impordilitsentside väljaandmist teabe väljaantud litsentside kohta, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 punktis b, sh impordilitsentsi saanud kogused kaheksanumbriliste CN-koodide ja päritoluriikide kaupa ning samuti impordilitsentsi numbri ja kogused, mille kohta võeti litsentsitaotlused tagasi vastavalt artikli 5 kolmandale lõigule; c) hiljemalt iga kuu viimasel päeval üldkogused, mis tegelikult lubati vabasse ringlusse nimetatud kvoodi alusel üle-eelmise kuu jooksul, kaheksanumbriliste CN-koodide ja päritoluriikide kaupa, ja üksikasjaliku teabe pakendi kohta, kui see ei kaalu üle 5 kg. Kui ajavahemiku jooksul ei ole vabasse ringlusse lubatud mingeid koguseid, siis saadetakse tühiteatis.”.
ET

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1016/2006,

4. juuli 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1615/2001, millega sätestatakse melonite turustusnorm

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1615/2001 (2) on sätestatud melonite turustusnorm, ja seda eelkõige märgistamise puhul.

Meloneid tuleks identifitseerida ja turustada vastavalt kaubanduslikule tüübile. Peamised kaubanduslikud tüübid on esitatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) avaldatud brošüüris, milles melonite peamiste kaubanduslike tüüpide loetelule lisanduvad ka kommentaarid ja illustratsioonid. Brošüüri eesmärk on lihtsustada kehtivate normide, eelkõige ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni standardi FFV-23 ühist tõlgendamist; nimetatud standardil põhineb ka määrus (EÜ) nr 1651/2001.

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1651/2001 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

(1) EÜT L 297, 21.11.96, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

(2) EÜT L 214, 8.8.2001, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 907/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 50).

LISA

Määruse (EÜ) nr 1615/2001 lisa punkti VIB (märgistamisnõuded – toote liik) teine taane asendatakse järgmise tekstiga:

“— Kaubandusliku tüübi nimi (1)

— Sordinimi (ei ole kohustuslik)

(1) Peamised kaubanduslikud tüübid on määratletud puu- ja juurviljade rahvusvaheliste normide kohaldamist käsitlevas OECD väljaandes “Commercial types of melons/Les types commerciaux de melons”, OCDE, 2006, mis on kättesaadav veebilehel http://www.oecdbookshop.org.”
(2)

Määruse (EMÜ) nr 2204/90 artikli 1 esimene lõik seab tingimuseks, et kaseiini ja kaseinaatide kasutamiseks juustu valmistamisel peab olema eelnev luba. On vaja sätestada selliste lubade andmise üksikasjalikud eeskirjad, pidades silmas ettevõtete kontrollimise nõudeid. Lube tuleks anda piiratud ajavahemikuks, et liikmesriigid saaksid määrata karistusi ühenduse sätete rikkumise eest.
(3)

Võttes ühest küljest arvesse seda, et liikmesriigid ei ole oma riiklikes õigusaktides saanud õigeaegselt arvestada mõistega “surmamine”, ning teisest küljest määruse (EÜ) nr 1010/2006 hiljutist muutmist, võib teatavatel liikmesriikidel tekkida raskusi erakorraliste toetusmeetmete kohaste maksete tegemise tähtajast kinnipidamisel; tähtaeg, milleks on 31. detsember 2006, on ette nähtud nimetatud määruse artikliga 10. Seega tuleks nimetatud maksetähtaega mõne kuu võrra pikendada.
(6)

Määruse (EMÜ) nr 1538/91 VIII lisas on loetletud kõigi tugilaborite nimed ja aadressid. Mitmed liikmesriigid on komisjoni teavitanud oma riikliku tugilabori muutmisest. Malta on saatnud naaberliikmesriigis asutatud Malta tugilabori nime ja aadressi. Seepärast on vaja kaasajastada teatavate tugilaborite nimed ja aadressid ning lisada Malta tugilabori nimi ja aadress.