4.

Tunnistades vajadust, et osalevad liikmesriigid saavutaksid paremini konkreetseid tulemusi ja hõlbustaksid rakendamist seoses siduvamate kohustuste täitmisega nii kiiresti kui võimalik ning 2025. aasta lõpuks, rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid on teinud erineval määral edusamme üksteise ees võetud 20 siduvama kohustuse täitmisel ja projektide rakendamisel. Sellegipoolest peaksid nad jõupingutusi suurendama, et täita kõik kohustused hiljemalt 2025. aastal, nagu on nõutud siduvamate kohustuste täiteetappe käsitlevas nõukogu 16. novembri 2021. aasta soovituses ja korratud uuesti strateegilises kompassis. Peale selle rõhutab nõukogu, et osalevad liikmesriigid: a) on jätkuvalt suurendanud oma kaitsekulutusi ja on teatanud plaanidest suurendada neid 2022. aastal ja ajavahemikul 2023–2025 veelgi, sealhulgas vastusena Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale. See positiivne suundumus kaitsekulutuste ja -investeeringute tegemisel tuleks säilitada pikaajalises perspektiivis ning seejuures peaks enamik osalevaid liikmesriike samuti märkimisväärselt suurendama kaitseuuringute ja -tehnoloogia jaoks ette nähtud kulusid, et jõuda kokkulepitud eesmärgini, milleks on 2 % kogukaitsekuludest (ühine sihttase). Sellega seoses tuleks võtta täiel määral arvesse kättesaadavaid ELi vahendeid ja struktuure, sealhulgas hiljuti Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) juurde loodud Euroopa kaitseinnovatsiooni keskust ja komisjoni koostatud ELi kaitseinnovatsiooni kava, kasutades ära nende potentsiaali; b) on teinud vähe edusamme seoses kohustusega suurendada kaitsevõimealaste koostööprojektide arvu ja seotud investeeringuid kaitsevarustuse hangetesse ning kaitseuuringutesse ja -tehnoloogiasse. ELi võimearenduse prioriteetide elluviimiseks ja kokkulepitud ühiste sihttasemete (20 % kaitseuuringute ja -tehnoloogia kogukuludest koostööle, 35 % kaitsevarustuse kogukuludest ühishangetele) saavutamiseks peaksid osalevad liikmesriigid kasutama parimal võimalikul viisil ära olemasolevaid ELi kaitsealgatusi ja -vahendeid ning suurendama ja võimendama veelgi kaitsealaseid ühisinvesteeringuid ELi tasandil (6). Sellega seoses innustatakse osalevaid liikmesriike kasutama täiel määral ära kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise järeldusi ja soovitusi, eelkõige koostöövõimalusi ja sihtvaldkondi. Strateegilist kompassi arvesse võttes kutsutakse osalevaid liikmesriike üles edendama PESCO raames uusi võimalusi, nagu suurem ühishangete kasutamine, sealhulgas kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüsi ja edasisi samme käsitleva ühisteatise järelmeetmete võtmisel; c) on üldiselt säilitanud oma panuse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) sõjalistesse missioonidesse ja operatsioonidesse või seda veidi suurendanud, kuid endiselt esineb puudujääke ja need tuleks kiiresti kõrvaldada. Osalevad liikmesriigid peaksid märkimisväärselt suurendama oma jõupingutusi, et täita operatiivsed kohustused, võttes arvesse ühtsete jõudude põhimõtet, kuna missioonidesse ja operatsioonidesse panustamine valmistab endiselt muret. Osalevad liikmesriigid peaksid suurendama ELi lahingugruppide nimekirja ja kiirreageerimise andmebaasi antavat panust. Peale selle peaksid nad käsitlema konkreetsemalt võimetega seotud strateegilisi puudujääke, nimelt suure mõjuga võimetalaseid eesmärke. Lisaks peaksid osalevad liikmesriigid tegema konkreetseid ettepanekuid ÜJKP missioonide ja operatsioonide ühise rahastamise parandamiseks, seda ka ELi kiirsiirmisvõime kontekstis, sealhulgas hinnates uuesti ühiste kulude ulatust ja määratlust, et suurendada solidaarsust ning ergutada osalemist sõjalistes missioonides ja operatsioonides, samuti õppustega seotud kuludes. Töö sõjalistesse missioonidesse ja operatsioonidesse antava õiglase panuse parameetrite kindlaksmääramiseks, nagu on nõutud siduvamate kohustuste täiteetappe käsitlevas nõukogu 16. novembri 2021. aasta soovituses, tuleks viia lõpule võimalikult kiiresti. See on tähtis, et julgustada osalevaid liikmesriike suurendama oma vahendite ja võimete piires oma panust ÜJKP missioonidesse ja operatsioonidesse ning neid selles toetada, tagades nende omavahelise läbipaistvuse nende vastavate kohustuste täitmisel; d) on teinud tagasihoidlikke edusamme liidu võimete plaanimise ja arendamise vahendite ja protsesside kasutuselevõtmisel, suunamaks riiklikku plaanimist ja otsustusprotsessi. Osalevaid liikmesriike innustatakse suurendama jõupingutusi, et kasutada neid vahendeid, sealhulgas kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise soovitusi, süstemaatilisemalt ja aktiivsemalt, et avalduks nende täielik potentsiaal ja kõrvaldataks koos võimetealased puudujäägid; e) ei tegele piisavalt kohustusega teha koostööd võimetealaste puudujääkide kõrvaldamiseks. Euroopa koostööpõhise lähenemisviisi kasutamine on endiselt väga piiratud ja see peaks oluliselt suurenema. Oma riiklikes rakenduskavades on osalevad liikmesriigid väljendanud huvi kasutada ära kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise soovitusi kaitsealase koostöö kohta, eelkõige kindlaksmääratud koostöövõimalusi. Selleks peaksid nad lisama need võimalused süstemaatiliselt oma riiklikku plaanimisse ning andma nende kohta aru oma riiklikes rakenduskavades. Osalevad liikmesriigid peaksid kooskõlas strateegilise kompassiga samuti edendama koostööd võimete tagamiseks, et tugevdada ELi juhtimisstruktuure, eelkõige sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistust (MPCC) kui eelistatud juhtimisstruktuuri, ning muuta toimivaks ELi kiirsiirmisvõime. Nõukogu tuletas meelde, et sidusus ühelt poolt võimearendusplaani ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ning teiselt poolt vastavate NATO protsesside, näiteks NATO kaitseplaneerimise tulemuste vahel on olnud ja saab jätkuvalt olema tagatud seal, kus nõuded kattuvad, tunnistades samal ajal mõlema organisatsiooni erinevat iseloomu ja nende vastavaid kohustusi ja liikmelisust; f) on näidanud, et EDAd kasutatakse laialdaselt võimete arendamise Euroopa foorumina. EDA raames välja töötatud projektidesse investeerimise tase on siiski jätkuvalt madal ja seda tuleks suurendada, pidades samuti silmas EDA rolli täiendavat tugevdamist võimete arendamise foorumina; g) on andnud selgemalt märku oma osalemisest koostööprojektides, mis tugevdavad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi kogu liidus, sealhulgas kasutades ära algatusi kaitsevõimete ühishangete korraldamiseks. Osalevad liikmesriigid peaksid siiski kajastama rohkem neid põhimõtteid oma vastavates tööstuspoliitika ja hankestrateegiates.