ET Euroopa Liidu Teataja L 186/6

NÕUKOGU OTSUS,

28. veebruar 2008,

Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd

(2008/578/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) (1) nähakse ette aluse panemine tihedale koostööle ameti ja Euroopa Nõukogu vahel.

(2) Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud Euroopa Nõukoguga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelise kokkuleppe sõlmimise üle, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd (edaspidi „kokkulepe”).

(3) Kokkulepe tuleks alla kirjutada ja heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vaheline kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 9.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele alla kirjutama, et väljendada ühenduse nõusolekut sellega, et kokkulepe on ühenduse jaoks siduv. (2)

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. veebruar 2008 Nõukogu nimel eesistuja D. MATE

(1) ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

(2) Lepingu jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas nõukogu peasekretariaadi poolt.

ET Euroopa Liidu Teataja L 186/7

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”,

ühelt poolt

ja

EUROOPA NÕUKOGU,

teiselt poolt,

edaspidi koos „osalised”,

ARVESTADES, et 15. veebruaril 2007 võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”);

ARVESTADES, et ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja erialateadmisi ühenduse asjakohastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja asutustele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi;

ARVESTADES, et oma ülesannete täitmisel järgib amet põhiõigusi, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, kaasa arvatud õigused ja vabadused, mis on tagatud 4. novembri 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga;

ARVESTADES, et Euroopa Nõukogu on omandanud suuri kogemusi ja teadmisi valitsustevahelises koostöös ja abitegevuses inimõiguste valdkonnas, olles kehtestanud mitmeid inimõiguste järelevalve- ja kontrollimehhanisme ning loonud ka Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku büroo;

ARVESTADES, et oma tegevuses arvestab amet vajaduse korral Euroopa Nõukogu poolt juba rakendatud meetmeid;

ARVESTADES, et töö kattumise vältimiseks ning vastastikuse täiendavuse ja lisandväärtuse tagamiseks kooskõlastab amet oma tegevust Euroopa Nõukogu tegevusega, eelkõige ameti iga-aastase tööprogrammi ja kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö puhul;

ARVESTADES, et ameti ja Euroopa Nõukogu vahel tuleks luua tihe side vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 9;

ARVESTADES, et Euroopa Liidu liikmesriikide esindajad, kes kohtusid 16.–17. detsembril 2004. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel, leppisid kokku selles, et ametil on tähtis roll ELi inimõiguste poliitika ühtsuse ja järjepidevuse tõhustamisel;

ARVESTADES, et Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahelisi suhteid käsitlevates suunistes, mis võeti vastu kolmandal Euroopa Nõukogu riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel (Varssavi, 16.–17. mai 2005), viidatakse ametile kui Euroopa Nõukoguga edasise koostöö suurendamise võimalusele, mis aitaks kaasa suurema ühtsuse ja tõhustatud vastastikuse täiendavuse saavutamisele;

ARVESTADES, et 23. mail 2007. aastal Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum sisaldab üldist raamistikku koostööle inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas ning selles rõhutatakse Euroopa Nõukogu rolli inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja demokraatia tagajana Euroopas;

ARVESTADES, et vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumile austab amet Euroopa Nõukogu liikmesriikides inimõiguste kaitsmise tagamiseks kasutatavate vahendite terviklikkust, kehtivust ja tõhusust;

ARVESTADES Euroopa Nõukogu õigust nimetada sõltumatu isik ameti haldusnõukokku ja juhatusse,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I. Mõisted

1. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „Euroopa Nõukogu valitsustevahelised komiteed” – komiteed või asutused, mille on asutanud ministrite komitee või mis on asutatud viimase volitusel Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 15 punkti a, artikli 16 või artikli 17 alusel; b) „Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalvekomiteed” – Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon, Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta eksperdikomitee, rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni nõuandekomitee ja mis tahes samalaadne iseseisev asutus, mille Euroopa Nõukogu võib tulevikus asutada; c) „amet” – hõlmab määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklis 11 nimetatud organeid nende vastavates pädevusvaldkondades.

II. Üldine koostööraamistik

2. Käesoleva kokkuleppega kehtestatakse ameti ja Euroopa Nõukogu vaheline koostööraamistik, et vältida töö kattumist ja tagada vastastikune täiendavus ja lisandväärtus.

3. Ameti ja Euroopa Nõukogu vahel luuakse asjakohasel tasandil korrapärased kontaktid. Nii ameti juhataja kui Euroopa Nõukogu sekretariaat määravad kontaktisiku, kes tegeleks konkreetselt nendevaheliste koostööküsimustega.

4. Üldjuhul kutsub ameti juhatus Euroopa Nõukogu sekretariaadi esindajaid vaatlejatena ameti haldusnõukogu koosolekutele. Kõnealune kutse ei kehti eriliste päevakorrapunktide arutelude puhul, mille korral kõnealuste esindajate kohalolek ei oleks haldusnõukogu siseküsimuste arutamise tõttu õigustatud. Kõnealuseid esindajaid võib kutsuda ka osalema muudel ameti haldusnõukogu korraldatavatel koosolekutel, muu hulgas määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 6 lõikes 1 osutatud kohtumistel.

5. Ameti esindajaid kutsutakse vaatlejatena osalema Euroopa Nõukogu valitsusvaheliste komiteede koosolekutel, mille suhtes amet on huvi üles näidanud. Asjakohase komitee kutsel võivad ameti esindajad vaatlejatena osaleda Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalvekomiteede või osaliste kokkulepete alusel loodud komiteede korraldatavatel koosolekutel või arvamustevahetustel. Ameti esindajaid võib kutsuda osalema Euroopa Nõukogu ministrite komitee korraldatavatel arvamustevahetustel.

6. Koostöö hõlmab kogu ameti nii praegust kui ka tulevast tegevust.

III. Teabe- ja andmevahetus

7. Ilma et see piiraks nii ameti kui ka Euroopa Nõukogu suhtes kehtivaid andmekaitse eeskirju, esitavad amet ja Euroopa Nõukogu vastastikku teavet ja andmeid, mida nad on oma tegevuse jooksul kogunud, sealhulgas tagavad juurdepääsu võrgupõhisele teabele. Amet ja Euroopa Nõukogu võivad oma tegevuse käigus antud teavet ja andmeid kasutada. Kõnealused sätted ei laiene konfidentsiaalsele teabele ega ettevõetud või ettevõetavale tegevusele.

8. Amet võtab nõuetekohaselt arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid seoses ameti tegevusaladega ja vajaduse korral Euroopa Nõukogu inimõiguste järelevalve- ja valitsustevaheliste komiteede ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku järeldusi, aruandeid ja tegevust inimõiguste valdkonnas.

9. Kui amet kasutab Euroopa Nõukogu allikatest saadud teavet, märgib ta ära selle päritolu ja viitenumbri. Euroopa Nõukogu käitub samamoodi, kui kasutab ameti allikatest saadud teavet.

10. Amet ja Euroopa Nõukogu tagavad vastastikku oma võrgustike kaudu tegevustulemuste võimalikult laialdase leviku.

11. Amet ja Euroopa Nõukogu tagavad kavandatavat, pooleliolevat või lõpetatud tegevust käsitleva teabe korrapärase vahetuse.

IV. Koostöömeetodid

12. Ameti ja Euroopa Nõukogu sekretariaadi vahel peetakse korrapäraseid konsultatsioone selleks, et kooskõlastada ameti tegevust, eelkõige seoses teadusuuringute ja vaatlustega ning järelduste, arvamuste ja aruannete koostamisega, et tagada vastastikune täiendavus ja olemasolevate ressursside parim kasutamine.

13. Sellised konsultatsioonid hõlmavad: a) ameti iga-aastase tööprogrammi koostamist; b) ameti tegevusvaldkonda kuuluvate ameti iga-aastase põhiõiguste küsimuste aruande koostamist; c) koostööd kodanikuühiskonnaga, eelkõige Euroopa Nõukogu osalemine ameti põhiõiguste platvormi väljatöötamisel ja toimimisel.

14. Kõnealuste konsultatsioonide põhjal võib kokku leppida, et amet ja Euroopa Nõukogu viivad läbi ühist ja/või täiendavat tegevust teemadel, mis on seotud ühiste huvidega, nagu näiteks konverentside või töörühmade kohtumiste korraldamine, andmete kogumine ja analüüs või jagatavate teabeallikate või -toodete loomine.

15. Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd võib täiendavalt edendada ameti poolt Euroopa Nõukogule antavate toetuste kaudu. Kohaldatakse 2004. aasta Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu raamhalduskokkulepet, mis käsitleb finantskontrollide klausli kohaldamist Euroopa Nõukogu hallatavate ning Euroopa Ühenduse rahastatavate või kaasrahastatavate tehingute suhtes.

16. Euroopa Nõukogu peasekretäri ning ameti juhataja vahelise kokkuleppe põhjal võib asjakohaste kohaldatavate personalieeskirjade kohaselt vahetada ameti ja Euroopa Nõukogu vahel ajutiselt personali.

V. Euroopa Nõukogu poolt sõltumatu isiku nimetamine ameti haldusnõukokku ja juhatusse

17. Euroopa Nõukogu ministrite komitee nimetab ameti haldusnõukokku ja juhatusse sõltumatu isiku ja tema asendusliikme. Euroopa Nõukogu nimetatud isikutel peab olema asjakohane kogemus avaliku või erasektori organisatsioonide juhtimise alal ning teadmised põhiõiguste valdkonnast.

18. Euroopa Nõukogu teavitab isikute ametissenimetamisest ametit ja Euroopa Komisjoni.

19. Euroopa Nõukogu haldusnõukokku nimetatud isikut kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel. Tema vaateid võetakse nõuetekohaselt arvesse, et tagada eelkõige ameti ja Euroopa Nõukogu vahelise tegevuse vastastikune täiendavus ja lisandväärtus. Kõnealusel isikul on juhatuses hääleõigus seoses haldusnõukogu otsuste ettevalmistamisega, mille puhul ta võib hääletada vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 12 lõikele 8.

VI. Üld- ja lõppsätted

20. Kõnealuse lepingu ühtegi sätet ei või tõlgendada takistusena osaliste asjakohase tegevuse elluviimisel.

21. Käesolev kokkulepe tunnistab kehtetuks ja asendab 10. veebruari 1999. aasta kokkuleppe Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahel, mille eesmärk on seada kooskõlas nõukogu 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus) artikli 7 lõikega 3 sisse tihe koostöö nimetatud keskuse ja Euroopa Nõukogu vahel.

22. Käesolev kokkulepe jõustub siis, kui sellele on alla kirjutanud osaliste nõuetekohaselt volitatud esindajad.

23. Käesolevat kokkulepet võib muuta osaliste vastastikusel kokkuleppel. Osalised hindavad käesoleva kokkuleppe rakendamist mitte hiljem kui 31. detsembril 2013, et see vajaduse korral üle vaadata.