ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusameti 2021. eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsioon – 4. paranduseelarve

(2021/C 485/14)

TULUD

Jaotis Peatükk Rubriik Eelarve 2021 Paranduseelarve nr 4 Uus summa 1 EUROOPA LIIDU TOETUS 1 0 EUROOPA LIIDU TOETUS 44 349 455 –4 119 926 40 229 529 Jaotis 1 — Kogusumma 44 349 455 –4 119 926 40 229 529 2 KOLMANDATE RIIKIDE TOETUSED 2 0 KOLMANDATE RIIKIDE TOETUSED 7 200 545 –2 130 074 5 070 471 Jaotis 2 — Kogusumma 7 200 545 –2 130 074 5 070 471 KÕIK KOKKU 51 550 000 –6 250 000 45 300 000

KULUD

Jaotis Peatükk Rubriik Eelarve 2021 Paranduseelarve nr 4 Uus summa 1 PERSONALIKULUD 1 1 PALGAD, TOETUSED JA MUUD KULUD 39 180 000 –4 450 000 34 730 000 1 2 SOTSIAALKULUD, MEDITSIINI- JA KOOLITUSKULUD 2 686 045 – 212 045 2 474 000 Jaotis 1 — Kogusumma 41 866 045 –4 662 045 37 204 000 2 INFRASTRUKTUURI JA TEGEVUSKULUD 2 1 HOONETEGA SEOTUD KULUD 3 103 000 –15 000 3 088 000 2 2 IKT 2 187 000 –96 000 2 091 000 2 3 VALLASVARA JA JOOKSVAD TEGEVUSKULUD 843 500 – 252 000 591 500 Jaotis 2 — Kogusumma 6 133 500 – 363 000 5 770 500 3 PROGRAMMITOE KULUD 3 1 PROGRAMMITOE KULUD 3 550 455 –1 224 955 2 325 500 Jaotis 3 — Kogusumma 3 550 455 –1 224 955 2 325 500 KÕIK KOKKU 51 550 000 –6 250 000 45 300 000

Ametikohtade loetelu 1

Tegevusüksus ja palgaaste (1) 2021 2020 Liidu eelarvega lubatud Tegelikult täidetud 31. detsembri 2019, aasta seisuga Liidu eelarvega lubatud Alalised ametikohad Ajutised ametikohad Alalised ametikohad Ajutised ametikohad Alalised ametikohad Ajutised ametikohad AD 16 — — — — — — AD 15 — 1 — — — — AD 14 — 9 — 7 — 7 AD 13 — 12 — 9 — 9 AD 12 — 18 — 5 — 5 AD 11 — 19 — 5 — 5 AD 10 — 12 — 5 — 5 AD 9 — 17 — 7 — 9 AD 8 — 15 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — — — — — 3 Kokku AD — 116 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 2 — 1 — 1 AST 6 — 3 — 2 — 2 AST 5 — 4 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 1 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — Kokku AST — 13 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — Kokku AST/SC — — — — — — Kokku — 129 — 70 — 78 Kõik Kokku 129 70 78 (1)

Lepinguliste töötajate hinnanguline arv (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arv

Lepingulised töötajad 2021 2020 FG IV 266 144 FG III 101 72 FG II 36 33 FG I — — Kokku 403 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
PEATÜKK 1 7 —

OWN RESOURCES BASED ON PLASTIC PACKAGING WASTE NOT RECYCLED
B.

arvestades, et peasekretär kui peamine volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitas 25. juunil 2021, et tal on piisav kindlus, et Euroopa Parlamendi eelarve jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud eesmärgipäraselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning kehtestatud kontrollimenetlused annavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta vajaliku tagatise;
—

reservid – kliendi kohane eurodes vääringustatud vara, s.o sularaha ja väärtpaberid, mis on hõlmatud eurosüsteemi kohaste varade andmebaasi “esimese taseme varadega” ja mida avaldatakse ja ajakohastatakse iga päev EKP veebilehel, välja arvatud juhud, kui väärtpaberid kuuluvad “emitendigruppi 3” ja, teiste emitendigruppide osas, kui väärtpaberid kuuluvad “IV likviidsuskategooriasse”. Käesoleva suunise mõttes ei kuulu reservide hulka vara, mida hoitakse eranditult kliendi endise või praeguse personali pensionide või nendega seotud kohustuste täitmiseks, või sihtotstarbelised kontod, mille klient on avanud eurosüsteemi liikme juures avaliku sektori kohustuste ajatamiseks rahvusvaheliste lepingute raames,
2.

2a lisa pealkiri asendatakse järgmisega: “Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Inglismaa õigust ja mis on koostatud inglise keeles (kasutamiseks kõikide lepingupoolte suhtes, v.a need, kes on: i) asutatud Ameerika Ühendriikides või ii) asutatud Prantsusmaal ja Saksamaal ning vastavad ainult hoiustamise tingimustele või iii) kellega EKP on sõlminud FBE finantstehingute raamlepingu (väljaanne 2004) ja kes on asutatud või tegutsevad mis tahes järgmise jurisdiktsiooni seaduste alusel: Austria, Belgia, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburg, Holland, Portugal, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik (ainult Inglismaa ja Wales) või Šveits.)”
4.

6. peatüki tabeli 4 joonealused märkused 1 ja 2 asendatakse järgmisega: “(1) Neil peab olema nii a) fikseeritud, tingimusteta põhisumma kui ka b) kupong, millega ei kaasne negatiivne rahavoog. Lisaks peaks kupong olema üks järgmistest: i) nullkupong; ii) fikseeritud intressimääraga kupong või iii) ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud viiteintressiga. Kupong võib olla seotud emiteerija enda reitingu muutumisega. Nõuetekohased on ka inflatsioonimääraga indekseeritud võlakirjad. Need omadused peavad püsima kuni kohustuse täitmiseni. Nõuet a ei kohaldata varaga tagatud väärtpaberite suhtes; erandiks on võlakirjad, mille krediidiasutused on emiteerinud UCITS direktiivi artikli 22 lõike 4 kohaselt (likviidsed panga võlakirjad). Eurosüsteem hindab varaga tagatud väärtpaberite, v.a likviidsete panga võlakirjade, vastavust järgmistele nõuetele. Rahavoogu tekitavad varad peavad vastama järgmistele tingimustele: a) väärtpaberistamise eriotstarbeline finantsettevõte (special purpose vehicle, SPV) omandab need liikmesriigi seaduse alusel algatajalt (originator) või vahendajalt viisil, mida eurosüsteem käsitleb “tegeliku müügina”, mis kehtib kolmandate isikute suhtes. Sellised varad ei tohi olla kättesaadavad algatajale ja tema võlausaldajatele, sealhulgas algataja maksejõuetuse korral, ja b) need ei ole tervikuna, osaliselt, praegu või tulevikus krediidiriskiga seotud võlakirjad ega muud samalaadsed nõuded, mis tulenevad krediidiriski ülekandmisest krediidituletistehingute kaudu. Eurosüsteemil on õigus nõuda mis tahes kolmandalt isikult (näiteks emitendilt, algatajalt või korraldajalt) mis tahes selgitusi ja/või õiguslikult siduvat kinnitust, mida peetakse vajalikuks varaga tagatud väärtpaberite nõuetelevastavuse hindamiseks. Varaga tagatud väärtpaberid, mis vastavad suunise EKP/2005/2 nõuetele, kuid ei vasta eespool osutatud nõuetele, loetakse nõuetele vastavaks üleminekuperioodil kuni 15. oktoobrini 2006. (2) Esimesest astmest jäetakse välja võlainstrumendid, mis annavad õigusi põhisumma ja/või intressi osas ja mis on allutatud sama emitendi teiste võlainstrumentide omanike õigustele (või mis on struktureeritud emissioonis allutatud sama emissiooni teistele rühmadele). Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks ning seda loetakse “eelistatuks”, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale (või allrühmale) kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi või allrühmi või see on viimane alusvara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet.”
1.

Iga RKP annab kooskõlas käesoleva suunise sätetega päevasiseseid laene artikli 3 jaotises a viidatud järelevalvealustele krediidiasutustele, mis osalevad selle RKP reaalajalises brutoarveldussüsteemis, tingimusel et igal sellisel krediidiasutusel on õigus osaleda eurosüsteemi rahapoliitika toimingutes ja laenamise püsivõimalus, välja arvatud juhul, kui sellise krediidiasutuse kasutatav laenamise püsivõimalus on peatatud käesolevas suunises sätestatud korras. Selgel tingimusel, et päevasisene laen piirdub vastava päevaga ja ei pikene üleöölaenuks, võib päevasisest laenu anda ka i) artikli 3 jaotise a lõike 1 punktis i osutatud riigi rahandusasutustele; ii) artikli 3 jaotise a lõike 1 punktis ii osutatud avalik-õiguslikele asutustele; iii) artikli 3 jaotise a lõike 1 punktis iii osutatud investeerimisühingutele tingimusel, et iga selline investeerimisühing esitab rahuldava kirjaliku tõendusmaterjali selle kohta, et a) ta on sõlminud eurosüsteemi rahapoliitika osapoolega ametliku kokkuleppe võimaliku deebetpositsiooni katmiseks vastava päeva lõpus või b) päevasisese laenu saamise õigus piirdub selliste investeerimisühingutega, millel on konto väärtpaberite keskdepositooriumis, ning kõnealuse investeerimisühingu suhtes kehtib likviidsustähtaeg või päevasisese laenu summa suhtes kehtib ülemmäär. Kui investeerimisühing mis tahes põhjusel ei suuda päevasisest laenu õigeaegselt tagastada, kohaldatakse tema suhtes sanktsioone vastavalt järgmistele sätetele. Kui selle investeerimisühingu reaalajaliste brutoarvelduste kontol on TARGETi tööpäeva lõpu seisuga deebetsaldo esmakordselt mis tahes 12kuulise perioodi jooksul, kohaldatakse järgmist korda. Asjaomane RKP rakendab viivitamata selle osaleja deebetsaldo summa ulatuses viivist määraga, mis ületab laenamise püsivõimaluse intressimäära viie protsendipunkti võrra. Kui see investeerimisühing on korduvalt sellises deebetpositsioonis, suurendatakse selle osaleja suhtes rakendatavat viivist 2,5 protsendipunkti võrra igal deebetpositsiooni esinemise korral eespool viidatud 12kuulise perioodi jooksul; iv) artikli 3 jaotise a lõikes 1 osutatud järelevalvealustele krediidiasutustele, mis ei vasta eurosüsteemi rahapoliitika toimingute osapooltele kehtestatud nõuetele ja/või millel pole juurdepääsu laenamise püsivõimalusele. Kõiki artikli 3 jaotise f lõike 1 punktis iii investeerimisühingutele ette nähtud sanktsioonikorra sätteid kohaldatakse samamoodi ka nende krediidiasutuste suhtes, kui nad mis tahes põhjusel ei tagasta päevasisest laenu õigeaegselt; v) tasaarveldus- või arveldusteenuseid osutavatele organisatsioonidele (kui need on pädeva asutuse järelevalve all) tingimusel, et sellistele organisatsioonidele päevasisese laenu andmise kord esitatakse eelnevalt EKP nõukogule kinnitamiseks.
15.

Omaressursside kogumise kulud [1B.15] on turutoodangu (P.11) see osa, mis on kirjendatud S.13 ressursside all, s.o EL eelarvest makstav omaressursside kogumise kulu.
4)

2. lisa muudetakse järgmiselt: a) 2a lisa pealkiri asendatakse järgmisega: “Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Inglise õigust (kasutamiseks kõikide lepingupoolte suhtes, v.a need, kes on: i) asutatud Ameerika Ühendriikides; ii) asutatud Prantsusmaal ja Saksamaal ning kes vastavad ainult hoiustamise tingimustele; iii) kellega EKP on sõlminud FBE finantsteenuste raamlepingu (2004. aasta väljaanne) ja kes on asutatud ja tegutsevad mis tahes järgmise jurisdiktsiooni seaduste alusel: Austria, Belgia, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Hispaania, Ühendkuningriik (Inglismaa ja ainult Wales) või Šveits; koostatud inglise keeles.” ; b) 2b lisa pealkiri asendatakse järgmisega: “Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Prantsusmaa õigust (kasutamiseks lepingupoolte suhtes, kes on asutatud Prantsusmaal ja kes vastavad ainult hoiustamise tingimustele, koostatud prantsuse keeles).” ; c) 2c lisa pealkiri asendatakse järgmisega: “Tasaarvelduse raamleping, mille suhtes kohaldatakse Saksa õigust (kasutamiseks lepingupoolte suhtes, kes on asutatud Saksamaal ja kes vastavad ainult hoiustamise tingimustele, koostatud saksa keeles).” ; d) kõikide lisade (2a, 2b, 2c ja 2d) 1. liites olev tasaarvelduslepingute nimekiri asendatakse järgmisega: “1. FBE Master Agreement for Financial Transactions (FBE finantsteenuste raamleping) (2004. aasta väljaanne) 2. ISDA Master Agreement (ISDA raamleping, multivaluuta – piiriülene 1992) 3. TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (TBMA/ISMA üleilmne tagasiostu raamleping) (2000. aasta redaktsioon) 4. The Bond Market Association Master Repurchase Agreement (Võlakirjaturgude Liidu tagasiostu raamleping).”
(3)

Suunise EKP/2005/5 artikli 2 lõike 2 kohaselt peavad RKPd edastama Euroopa Keskpangale (EKP) andmed alates 1991. aastast kuni aastani, millega edastamine on seotud. Kuna 1995. aastale eelnenud aastate osas on andmete kättesaadavus piiratud, tuleb alguskuupäeva edasi lükata aastale 1995. See muudatus ei piira vabatahtlikku andmete esitamist nende RKPde poolt, kellel on andmed 1995. aastale eelnenud aastate kohta olemas.
a)

osutada, et kliendi lepingupartner on eurosüsteemi liige, kellega kliendil on sõlmitud eurosüsteemi reservihaldusteenuste või selle osa osutamise kokkulepe ning vastavast kokkuleppest ei tulene kliendi õigusi teiste eurosüsteemi liikmete suhtes. Säte ei takista kliendi kokkuleppeid mitme eurosüsteemi liikmega;
1)

Lisatakse järgmine artikkel 9a: „Artikkel 9a Sünteetilised instrumendid 1. Kõik instrumendid, mis koos moodustavad sünteetilise instrumendi, tuleb eristada ja käsitleda teistest instrumentidest eraldi kooskõlas käesolevas suunises sätestatud üldreeglite, hindamisreeglite, tuluarvestuse ja instrumentide suhtes kohaldatavate erinõuetega. 2. Erandina artikli 3 lõikest b, artikli 7 lõikest 3, artikli 11 lõikest 1 ja artikli 13 lõikest 2 võib sünteetiliste instrumentide hindamise suhtes kohaldada järgmist asenduskäsitlust: a) instrumentide, mis liidetult moodustavad sünteetilise instrumendi, realiseerimata kasumi ja kahjumi võib aasta lõpus tasaarveldada. Sel juhul kirjendatakse realiseerimata netokasum ümberhindluskontol. Realiseerimata kahjum kantakse kasumi ja kahjumi kontole, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol; b) väärtpaberid, mis on sünteetilise instrumendi osa, ei kuulu nende väärtpaberite koguomandisse, vaid neid hoitakse eraldi; c) realiseerimata kahjum või kasum, mis on aasta lõpus kantud kasumi ja kahjumi kontole, amortiseeritakse järgmistel aastatel eraldi. 3. Juhul kui ühe liidetud instrumendi tähtaeg lõpeb, see müüakse, lõpeb või pööratakse täitmisele, peab aruandeüksus lõikes 2 osutatud asenduskäsitluse lõpetama ja kogu eelmistel aastatel kasumi ja kahjumi kontole krediteeritud tulu amortiseerimata ümberhindluskasumist tuleb viivitamata storneerida. 4. Lõikes 2 osutatud asenduskäsitlust võib kohaldada ainult järgmiste tingimuste täitmise korral: a) üksikinstrumentide juhtimine ja nende tasuvuse hindamine toimub liidetult, järgides riskijuhtimis- või investeerimisstrateegiat; b) esmasel käsitlemisel struktureeritakse ja määratletakse üksikinstrumendid sünteetilise instrumendina; c) asenduskäsitluse kasutamine kõrvaldab või vähendab oluliselt hindamise mittevastavust (valuation mismatch), mis tuleneb käesolevas suunises sätestatud üldreeglite kohaldamisest üksikinstrumentidele; ja d) kontrollida tuleb dokumentatsiooni olemasolu, mis võimaldaks eelmistes punktides a kuni c sätestatud tingimuste täitmist.”
14)

6. peatüki punktis 6.2.1 pealkirja all „Väljalaskmiskoht” asendatakse joonealune märkus 6 järgmisega: „Alates 1. jaanuarist 2007 vastavad rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide (ICSD) kaudu üleilmse esitaja vormis emiteeritud rahvusvahelised võlaväärtpaberid nõuetele siis, kui need on uue üleilmse võlakirja (New Global Notes, NGN) vormis ja neid hoitakse ühises hoiuasutuses (Common Safekeeper, CSK), mis on ICSD või keskdepositoorium, mis vastab EKP poolt kehtestatud miinimumstandarditele. Üleilmse esitaja vormis enne 1. jaanuari 2007 emiteeritud rahvusvahelised võlaväärtpaberid, mis on emiteeritud tavaliste üleilmsete võlakirjadena (Classical Global Notes, CGN), ja vahetatavad võlakirjad sama ISIN koodi all, vastavad nõuetele kuni tähtaja lõpuni.”
3.

I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega: „2. Kõik EKP välisvaluutareserviga seotud tehingud börsiväliste tuletisinstrumentidega (sealhulgas intressimäära vahetustehingud, mille maht tagatakse) tuleb sõlmida järgmiste standardlepingute alusel, mille vormi võib EKP aeg-ajalt heaks kiita või muuta: a) FBE finantstehingute raamleping (FBE Master Agreement for Financial Transactions) (väljaanne 2004) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel; b) Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) (multivaluuta – piiriülene, New Yorgi õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad USA föderaalsete või osariigi seaduste alusel, ja c) Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (multivaluuta – piiriülene, inglise õiguse versioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a lõigetes a või b loetletu.”
1.

Vahetult enne punkti 1 lisatakse järgmine tekst: „Mõiste „resident” vastab määratlusele nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 lõikes 4. Euroala puhul hõlmab majandusterritoorium järgmist: i) osalevate liikmesriikide majandusterritoorium; ja ii) EKP, keda loetakse euroala residendiks. Muu maailm (rest of the world, RoW) hõlmab majandusterritooriume väljaspool euroala, s.o liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, kõik kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, s.h need, mis asuvad füüsiliselt euroalal. Kõik EL institutsioonid loetakse väljaspool euroala olevateks residentideks. (1) Seetõttu kirjendatakse ja liigitakse kõiki osalevate liikmesriikide tehinguid EL institutsioonidega euroala maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikas mitte-euroala tehingutena. Allpool osutatud juhtudel määratletakse resident järgmiselt: a) saatkondade ja sõjaväebaaside töötajad on oma tööandjaks oleva valitsuse riikide residendid, välja arvatud juhul, kui nad on tööle võetud asukohariigist ja riigist, kus saatkond või sõjaväebaas asub; b) maa ja/või hoonete (näiteks puhkemajad) piiriüleste tehingute korral loetakse, et vara omanik on omandi tinglikult üle andnud üksusele, mis on vara asukoha riigi resident. Tinglikku üksust loetakse mitte-residendist omaniku omandis ja kontrolli all olevaks; c) juhul kui üksusel praktiliselt puudub füüsiline dimensioon, näiteks investeerimisfond (juhtkonnast lahus), väärtpaberistamise ettevõtted, teatud väärtpaberistamise finantsvahendusettevõtted, loetakse ta selle majandusterritooriumi residendiks, mille seaduste alusel ta on asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, on kriteeriumiks asukoht, s.o riik, mille õigussüsteemist juhindutakse üksuse loomisel ja tegevuses.
15.

Omaressursside kogumise kulud [1B.15] on turutoodangu see osa, mis on kirjendatud S.13 ressursside all, s.o EL eelarvest makstav omaressursside kogumise kulu.
6.

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt: a) Lõike 2 punkt b jäetakse välja. b) Lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega: „d) Kutseline kolmas isik annab oma tulevasele eurosüsteemi RKP-le, või mis tahes pädevale ametiasutusele kooskõlas artikli 13 lõikega 3, õiguse teostada oma ruumide kontrolli, et kindlaks teha, kas kaaseeljaotatud pangatähed ja mündid on alles.” c) Lisatakse järgmine lõige 3: „3. Erandina lõikes 2 kirjeldatud kaaseeljaotusest, kohaldatakse kutselistele kolmandatele isikutele, sh jaeüksustele lihtsustatud kaaseeljaotust järgmistel tingimustel: a) nõukogu 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väike- ja keskettevõtete mõiste kohta) (2) kohaselt on jaeüksus mikroettevõte, st töötajaid on vähem kui 10 ja aastakäive või aastabilansimaht ei ületa 2 miljonit eurot; b) jaeüksusele kaaseeljaotatud euro pangatähtede ja müntide nimiväärtus ei ületa kokku 10 000 eurot; c) jaeüksus allkirjastab tulevase eurosüsteemi RKP poolt koostatud standardvormi, millel annab nõusoleku mitte välja anda kaaseeljaotatud euro pangatähti ja münte enne 00.00 (kohaliku aja järgi) sularahavahetuse päeval; muud lepingud ei ole vajalikud, ja d) jaeüksus hoiustab kaaseeljaotatud euro pangatähed ja mündid artikli 10 punkti a kohaselt ning kohaldatakse lõike 2 punkti d. d) Lisatakse järgmine lõige 4: „4. Lihtsustatud kaaseeljaotus lõikes 3 osutatud tingimustel võib toimuda mitte varem kui 5 kalendripäeva enne sularahavahetuse päeva. Nõuetele vastava tehingupoole poolt jaeüksusele lihtsustatud kaaseeljaotuse menetluse kohaselt tarnitud euro pangatähtede ja müntide nimiväärtusele vastav väärtus omavääringus broneeritakse jaeüksuse kontol ja debiteeritakse sularahavahetuse päeval.”
15.

Omaressursside kogumise kulud [1B.15] on turutoodangu (P.11) see osa, mis on kirjendatud S.13 ressursside all, s.o ELi eelarvest makstav omaressursside kogumise kulu.
4)

Jaotises 6.4.1 asendatakse taustinfo 7 järgmisega: „TAUSTINFO 7 Riskiohjemeetmed Eurosüsteem kohaldab järgmisi riskiohjemeetmeid: — Turuväärtuse allahindlused Eurosüsteem rakendab turuväärtuse allahindlusi alusvara hindamisel. See tähendab, et alusvara väärtuseks võetakse alusvara turuväärtus miinus teatav protsent (allahindlus). — Kõikumisvahemikud (turuväärtuses kajastamine) Eurosüsteem nõuab, et tema likviidsust lisavates pöördtehingutes kasutatava alusvara turuväärtuse allahindlusega kohandatud väärtus püsiks. See tähendab, et kui alusvara väärtus jääb tavapärasel hindamisel alla teatava taseme, nõuab liikmesriigi keskpank, et osapool esitaks täiendavaid varasid või sularaha (s.o esitab lisatagatise nõude). Samamoodi võib osapool siis, kui alusvara väärtus ületab pärast ümberhindamist teatava taseme, seda taset ületava vara või sularaha tagasi võtta. (Lisatagatise nõude esitamisega seotud arvutused on esitatud taustinfos 8) — Tagamata pangavõlakirjadega seotud piirangud Tagamata pangavõlakirjade suhtes kohaldab erurosüsteem jaotises 6.4.2 kirjeldatud piiranguid. Eurosüsteem võib igal ajal kasutada ka järgmisi riskiohjemeetmeid, kui on vaja tagada eurosüsteemi adekvaatne riskikaitse kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 18.1. — Esialgsed marginaalid Eurosüsteem võib kohaldada esialgseid marginaale oma likviidsust lisavates pöördtehingutes. See tähendab, et osapooled peavad esitama alusvara, mille väärtus on vähemalt eurosüsteemi pakutav likviidsus pluss esialgne marginaal. — Väljalaskjate/võlgnike või garantidega seotud piirangud Eurosüsteem võib kehtestada väljalaskjate/võlgnike või garantidega seotud täiendavaid piiranguid lisaks tagamata pangavõlakirjade suhtes kohaldatavatele piirangutele. Selliseid piiranguid võib kohaldada ka kindlate osapoolte suhtes eelkõige juhul, kui osapoole krediidikvaliteedil on kõrge korrelatsioon osapoole esitatud tagatise krediidikvaliteediga. — Lisagarantiid Eurosüsteem võib teatavate varade vastuvõtmiseks nõuda rahaliselt usaldusväärsetelt üksustelt lisagarantiisid. — Väljajätmine Eurosüsteem võib teatavad varad oma rahapoliitilistest operatsioonidest välja jätta. Neid piiranguid võib kohaldada ka kindlate osapoolte suhtes eelkõige juhul, kui osapoole krediidikvaliteedil on kõrge korrelatsioon osapoole esitatud tagatise krediidikvaliteediga.”