ET Euroopa Liidu Teataja L 219/58

NÕUKOGU OTSUS,

7. aprill 2008,

Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Liidu vahelise julgeolekut ja salastatud teabe vahetamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2008/667/JSK)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsustas oma 14. mai 2007. aasta istungil volitada eesistujariiki, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning kaasates täielikult komisjoni, alustama Euroopa Kosmoseagentuuriga läbirääkimisi kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24, et sõlmida Euroopa Liidu ja Euroopa Kosmoseagentuuri vaheline laiaulatuslik julgeolekuleping.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamiseks volituse saamist pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, Euroopa Kosmoseagentuuriga läbirääkimisi julgeolekut ja salastatud teabe vahetamist käsitleva lepingu sõlmimise üle.

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Liidu vaheline julgeolekut ja salastatud teabe vahetamist käsitlev leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 7. aprill 2008 Nõukogu nimel eesistuja R. ŽERJAV

ET Euroopa Liidu Teataja L 219/59

TÕLGE

Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Liidu vaheline julgeolekut ja salastatud teabe vahetamist käsitlev

LEPING

EUROOPA KOSMOSEAGENTUUR,

edaspidi „ESA”, keda esindab peadirektor,

ning

EUROOPA LIIT,

edaspidi „EL”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingut,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Kosmoseagentuuri loomise konventsiooni, mis allkirjastati 30. mail 1975. aastal Pariisis ning jõustus 30. oktoobril 1980. aastal,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Kosmoseagentuuri loomise konventsiooni osalisriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelist lepingut salastatud teabe kaitse ja vahetamise kohta, mis allkirjastati 19. augustil 2002. aastal Pariisis ning mis jõustus 20. juunil 2003. aastal,

ARVESTADES, et ESA ja ELi eesmärk on igal viisil tugevdada oma julgeolekut,

ARVESTADES, et ESA ja EL on ühel nõul, et julgeolekuga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes tuleks arendada nendevahelist koostööd ning et nii Euroopa Liidu Nõukogu kui ESA nõukogu kiitsid 22. mail 2007. aastal heaks Euroopa kosmosepoliitikat käsitleva resolutsiooni, milles muu hulgas rõhutatakse vajadust suurendada sünergiat julgeolekuvaldkonnas,

ARVESTADES, et seejuures on olemas pidev vajadus vahetada ESA ja ELi vahel salastatud teavet,

TÕDEDES, et põhjalikud ja tõhusad konsultatsioonid ja koostöö võivad eeldada juurdepääsu ESA ja ELi salastatud teabele, samuti salastatud teabe vahetamist ESA ja ELi vahel,

OLLES TEADLIKUD asjaolust, et selline juurdepääs salastatud teabele ning selle vahetamine nõuab asjakohaseid julgeolekumeetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Liidu vahelise julgeolekut ja salastatud teabe vahetamist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping”) kohaldatakse artiklis 2 määratletud salastatud teabe suhtes, mida lepinguosalised teineteisele edastavad või omavahel vahetavad, et täita igal viisil lepinguosaliste julgeoleku tugevdamise eesmärke.

Artikkel 2

Käesoleva lepingu kohaldamisel on salastatud teave mis tahes teave (st mis tahes vormis edasiantavad teadmised) või materjal, sealhulgas dokumendid, mille osas kumbki lepinguosaline on otsustanud, et neid tuleb kaitsta loata avaldamise eest ja millele on määratud asjakohane salastatuse kategooria (edaspidi „salastatud teave”).

Artikkel 3

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ESA” – Euroopa Kosmoseagentuur;

b) „EL” – Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „nõukogu”), peasekretär/kõrge esindaja ja nõukogu peasekretariaat ning Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „Euroopa Komisjon”).

Artikkel 4

Kumbki lepinguosaline:

a) kaitseb ja turvab käesoleva lepinguga hõlmatud salastatud teavet, mille lepinguosaline on teisele lepinguosalisele edastanud või mida lepinguosalised on omavahel vahetanud;

b) tagab, et käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib salastatuse kategooria, mille teabe edastanud lepinguosaline on sellele määranud. Vastuvõttev lepinguosaline kaitseb ja turvab kõnealust salastatud teavet kooskõlas oma julgeolekueeskirjade sätetega, mis käsitlevad sama salastatuse kategooriaga teavet, nagu on täpsustatud artikli 11 kohaselt kehtestatavas julgeolekukorras;

c) ei kasuta käesoleva lepingu kohast salastatud teavet muul eesmärgil kui üksnes teabe edastanud lepinguosalise poolt ettenähtud eesmärkidel;

d) ei avalikusta käesoleva lepingu kohast salastatud teavet kolmandatele isikutele ja artiklis 3 nimetamata ELi institutsioonidele või organitele ilma teabe edastanud lepinguosalise eelneva nõusolekuta;

e) ei võimalda üksikisikutele juurdepääsu kõnealusele salastatud teabele, välja arvatud juhul, kui neil on teadmisvajadus ning kui nad on vajaduse korral läbinud julgeolekukontrolli vajalikuks peetava tasemeni.

Artikkel 5

1. Salastatud teavet võib avalikustada või levitada kooskõlas allikakontrolli põhimõttega ühelt lepinguosaliselt („edastav lepinguosaline”) teisele lepinguosalisele („vastuvõttev lepinguosaline”).

2. Salastatud teabe levitamiseks või avalikustamiseks artiklis 3 nimetamata vastuvõtjatele on vaja vastuvõtva lepinguosalise otsust, mille ta teeb pärast edastava lepinguosalise kirjaliku nõusoleku saamist ning kooskõlas allikakontrolli põhimõttega, mis on määratletud tema julgeolekueeskirjades.

3. Lõigete 1 ja 2 rakendamisel ei ole üldine avaldamine võimalik, kui lepinguosalised ei ole leppinud kokku kehtestada teatavaid teabekategooriaid käsitlevat ja nende talitlusnõuetega seotud korda.

Artikkel 6

Kumbki lepinguosaline ning nende artiklis 3 määratletud üksused tagavad, et nad kohaldavad julgeolekusüsteemi ja julgeolekumeetmeid, mis põhinevad nende eeskirjades sätestatud julgeolekupõhimõtetel ja miinimumstandarditel ning mis kajastuvad artikli 11 kohaselt kehtestatavas korras, tagamaks, et käesolevale lepingule vastava salastatud teabe suhtes kohaldatakse võrdväärse tasemega kaitset.

Artikkel 7

1. Lepinguosalised tagavad, et kõik isikud, kellel on oma ametiülesannete täitmiseks vaja juurdepääsu või kelle ülesannetega võib kaasneda juurdepääs käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud teabele, peavad enne, kui neile antakse luba sellisele salastatud teabele juurdepääsuks, läbima vajaduse korral asjakohase julgeolekukontrolli.

2. Julgeolekukontrolli kord on selline, et selle alusel on võimalik otsustada, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes anda juurdepääsu salastatud teabele.

Artikkel 8

Lepinguosalised annavad vastastikust abi käesoleva lepinguga hõlmatud salastatud teabe julgeoleku küsimustes ja ühist huvi pakkuvatel julgeolekuteemadel. Artiklis 11 osutatud asutused viivad läbi vastastikuseid julgeolekualaseid konsultatsioone ja kontrolle, et hinnata oma vastutusalas olevate nimetatud artikli kohaselt kehtestatavate julgeolekukordade tõhusust.

Artikkel 9

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel

a) ELi puhul saadetakse kogu post nõukogule järgmisel aadressil: Council of the European Union Chief Registry Officer Rue de la Loi/Wetstraat, 175 B 1048 Brussels. Nõukogu registri juhataja (Chief Registry Officer) edastab lõike 2 kohaselt kogu posti liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile.

b) ESA puhul saadetakse kogu post järgmisel aadressil: ESA Security Office Via Galileo Galilei I-00044 Frascati.

2. Erandkorras võib ühe lepinguosalise saadetud posti, millele on juurdepääs üksnes kõnealuse lepinguosalise teatavatel pädevatel ametnikel, organitel või teenistustel, adresseerida funktsionaalsetel põhjustel teise lepinguosalise teatavatele pädevatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on konkreetselt vastuvõtjateks määratud ja kellel on sellisele postile juurdepääsu ainuõigus nende pädevust ja teadmisvajadust arvesse võttes. ELi puhul edastatakse selline post nõukogu registri juhataja kaudu või Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraadi registri juhataja kaudu, kui kõnealune teave on saadetud Euroopa Komisjonile. ESA puhul edastatakse selline post ESA julgeolekubüroo kaudu.

Artikkel 10

Käesoleva lepingu rakendamise üle teostavad järelevalvet ESA peadirektor, nõukogu peasekretär ja julgeolekuküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni liige.

Artikkel 11

1. Käesoleva lepingu rakendamiseks kehtestavad lõigetes 2, 3 ja 4 määratud kolm asutust julgeolekukorra, mille eesmärk on sätestada käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe vastastikuse kaitse ja turbe standardid.

2. ESA julgeolekubüroo töötab ESA peadirektori juhtimisel välja julgeolekukorra, mille eesmärk on kaitsta ja turvata käesoleva lepingu kohaselt ESAle edastatud või ESAga vahetatud salastatud teavet.

3. Nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo töötab nõukogu peasekretäri juhtimisel ja nimel ning tegutsedes nõukogu nimel ja alluvuses välja julgeolekukorra, mille eesmärk on kaitsta ja turvata käesoleva lepingu kohaselt Euroopa Liidule edastatud või Euroopa Liiduga vahetatud salastatud teavet.

4. Euroopa Komisjoni julgeolekudirektoraat töötab julgeolekuküsimuste eest vastutava Euroopa Komisjoni liikme juhtimisel välja julgeolekukorra, mille eesmärk on kaitsta ja turvata käesoleva lepingu kohaselt Euroopa Komisjonis ja selle ametiruumides edastatud või vahetatud salastatud teavet.

5. ESA puhul peab lõikes 1 nimetatud julgeolekukorra heaks kiitma ESA nõukogu.

6. ELi puhul peab lõikes 1 nimetatud julgeolekukorra heaks kiitma nõukogu julgeolekukomitee.

Artikkel 12

Artiklis 11 osutatud asutused kehtestavad käesoleva lepinguga hõlmatud salastatud teabe tõendatud või oletatava ohus olemise puhul järgitava korra, sealhulgas teisele lepinguosalisele asjaoludest ja võetavatest meetmetest teatamise.

Artikkel 13

Kumbki lepinguosaline kannab oma käesoleva lepingu rakendamisega seotud kulud.

Artikkel 14

Enne käesoleva lepinguga hõlmatud salastatud teabe lepinguosalisele edastamist või lepinguosaliste vahel vahetamist peavad artiklis 11 osutatud julgeolekuküsimuste eest vastutavad asutused jõudma ühisele seisukohale, et vastuvõttev lepinguosaline suudab käesoleva lepinguga hõlmatud teavet kooskõlas nimetatud artikli kohaselt kehtestatud korraga kaitsta ja turvata.

Artikkel 15

Käesolev leping ei takista lepinguosalistel sõlmida muid käesoleva lepinguga hõlmatud salastatud teabe edastamise või vahetamisega seotud lepinguid, tingimusel et need ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 16

Mis tahes käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad lahkarvamused ESA ja ELi vahel lahendatakse lepinguosaliste vahel toimuvate läbirääkimiste teel.

Artikkel 17

1. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2. Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist oma eeskirjade muudatustest, mis võivad mõjutada käesolevas lepingus osutatud salastatud teabe kaitset.

3. Käesoleva lepingu võib selle võimaliku muutmise kaalumiseks läbi vaadata kummagi lepinguosalise taotlusel.

4. Kõik käesoleva lepingu muudatused tehakse kirjalikult lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Need jõustuvad pärast lõikes 1 sätestatud vastastikust teatamist.

Artikkel 18

Lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on denonsseerimiskirja kätte saanud, kuid see ei mõjuta käesoleva lepingu sätete kohaselt juba võetud kohustusi. Eelkõige jätkatakse kogu käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitsmist kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Selle kinnituseks on allakirjutanud, olles selleks vastavalt volitatud, käesolevale lepingule alla kirjutanud.