ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Genfi lepingu kõigi allakirjutanute poolt Genfi lepingu lõike 5 esimeses lauses loetletud käimasolevate vaidluste ja nõuete lahendamisel (edaspidi „vaidluste lahendamise kuupäev”) lahendatakse Ühendriikide ja ELi vaheline vaidlus „EÜ – banaanide impordi, müügi ja turustamise kord” (WT/DS27) (edaspidi „vaidlus”). Vahetult pärast seda, kui vaidluste lahendamise organile on esitatud viimane teatis kõikidest vastastikuse kokkuleppe teel lahendatud Genfi lepingu lõikes 5 osutatud vaidlustest, teavitavad Ühendriigid ja EL vastavalt vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe („Understanding on Rules and Procedures Governing the Settlement of Disputes”, edaspidi „DSU”) artikli 3 lõikele 6 vaidluste lahendamise organit ühiselt sellest, et nad on jõudnud vastastikusele kokkuleppele ja selle tulemusena leppinud kokku vaidlus lõpetada (1).
(13)

Arvestades vajadust kaasata parimad eriteadmised väga keerukas finantsteenuste valdkonnas sellistelt sidusrühmadelt, kes ei ole finantssektori töötajad, ning arvestades samaväärsete organite liikmete tasustamist liikmesriikide tasandil ja FIN-USE aastatasusid ning nende korrapärast läbivaatamist, peaksid kasutajarühma liikmed saama aastatasu, et tagada, et neil on piisavad vahendid, et anda komisjonile nõutud oluline panus, mis koosneb ligikaudu 35-päevasest töökoormusest lisaks sellele, et liikmed osalevad kasutajarühma koosolekutel.
(2)

Euroopa Komisjon on selles kontekstis välja töötanud ühise andmeformaadi EURDEP (Euroopa kiirgusandmete vahetamise platvorm) ja asjaomase internetipõhise võrgu, et hõlbustada pidevat ja sujuvat andmevahetust liikmesriikide doosikiiruse automaatseirevõrkude ning keskkonnakiirguse järelevalveprogrammide vahel, mida Euroopa Aatomienergiaühendus on juba mitu aastat kasutanud ja mida nüüd peetakse piisavalt küpseks, et neid laiendada.
(133)

Ümberkorraldamiseks valmistudes kaaluti kolme strateegilist valikut, nimelt vanade ruumide järkjärguline remont Eltville’is, uue veinikeldri ehitamine Eltville’is ja uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale (vt põhjendused 24–26). Komisjon tunnistab, et uue veinikeldri ehitamine Steinbergi viinamarjaistanduse hoidla alale ja Hessische Staatsweingüteri administratsiooni ja vinoteegi kolimine Eberbachi kloostrisse oli ainus strateegiline valik, millega juhtida Hessische Staatsweingüter pikaajalise elujõulisuse suunas (vt põhjendus 26). Vastavalt esitatud teabele võimaldaks uus veinikelder Hessische Staatsweingüteril tegeleda kõrgekvaliteedilise punase veini tootmisega. Komisjon on seepärast seisukohal, et ümberkorraldamiskavas ette nähtud tootmisvõimsuse kasv on vajalik äriühingu elujõulisuse taastamiseks. Komisjon on lisaks sellele seisukohal, et abi piirdub ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Osaühing sai esialgse 1 miljoni euro suuruse kapitalisüsti oma asutamisel 1. jaanuaril 2003. Vastavalt esitatud bilansile oli osaühingu käsutuses lisaks umbes 538 000 eurot. Äriplaanis ei nähtud siiski ette osaühingu tegevusest tekkivat positiivset rahavoogu enne 2008/2009. majandusaastat. Hinnati, et osaühingu tegevuse esimestel aastatel läheb rahavoo vajaduste katmiseks vaja veel toetusi kokku 4,3–7,7 miljonit eurot. Seega polnud vaatamata esialgsele rahasüstile äriühingu käsutuses raha ülejääki, mida oleks saanud kasutada ümberkorraldamisprotsessiga mitteseotud agressiivseks, turgu moonutavaks tegevuseks.
(4)

Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt asjaomaste riikide valitsustele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et asjaomastest riikidest pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni, kutsuti asjaomaste riikide valitsusi osalema kummagi riigi jaoks korraldatud konsultatsioonidel. Konsultatsioonide käigus ei jõutud üksmeelse lahenduseni.
3.

Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt on liidu ja tema liikmesriikide pädevus taastuvenergia valdkonnas järgmine: — liidul on ainupädevus, kui IRENA põhikirja säte või põhikirja rakendusakt on vajalik selleks, et võimaldada liidul teostada oma sisepädevust, või kui liidu õigusakti sätetega kehtestatakse ühiseeskirjad, mida IRENA põhikirja sätted või põhikirja rakendusakt võivad mõjutada või mille ulatust nad võivad muuta; — kui on olemas ühiseeskirjad, kuid neid ei mõjutata ega nende ulatust ei muudeta, eelkõige liidu sätete puhul, millega kehtestatakse ainult miinimumnõuded, on pädevus liikmesriikidel, ilma et see piiraks liidu pädevust selles valdkonnas meetmeid võtta; — liikmesriikidel on ainupädevus IRENA põhikirjaga seotud küsimustes, mille suhtes liit ei ole ühiseeskirju vastu võtnud. Allpool esitatud liidu õigusaktide nimekiri näitab, millises ulatuses on liit oma sisepädevust selles valdkonnas kasutanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule. Neist õigusaktidest tuleneva liidu pädevuse ulatust tuleb hinnata iga meetme täpsete sätete põhjal ning eelkõige selle põhjal, millises ulatuses kõnealuste sätetega ühiseeskirjad kehtestatakse, ning liidu ainupädevuse olemasolu kindlaksmääramise eesmärgil selle põhjal, millises ulatuses IRENA põhikirja sätted või selle rakendusakt neid ühiseeskirju mõjutavad või nende ulatust muudavad. — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ, 27. september 2001, taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33); — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/30/EÜ, 8. mai 2003, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (ELT L 123, 17.5.2003, lk 42); — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
9.

Vastavalt halduskomisjoni kodukorra artiklile 9 on halduskomisjoni liikmetel võimalik vastata, et nad on muudatuse vastu või et nad jäävad erapooletuks. Kui muudatusele esitatakse vastulause, arutatakse muudatust esimesel halduskomisjoni koosolekul pärast vastulause esitamist.
(8)

Komisjoni 30. septembri 2009. aasta otsuses 2009/727/EÜ (Indiast imporditud ja inimtoiduks või loomasöödaks ettenähtud koorikloomade suhtes kohaldatavate erakorraliste meetmete kohta) (5) on juba sätestatud, et vesiviljelusest pärit koorikloomadest koosnevate kaubasaadetiste puhul, mis on imporditud Indiast ning on ette nähtud kasutamiseks inimtoiduna või loomasöödana, tuleb enne liitu importimist teha analüüsid nitrofuraanide ja nende metaboliitide esinemise tuvastamiseks. Lisaks on teada, et muudel vesiviljelusloomadel peale koorikloomade kasutatakse Indias ka klooramfenikooli ja tetratsükliine.
(1)

Määruse (EÜ) nr 43/2009 IIB lisa punktis 7 on täpsustatud maksimaalne päevade arv, mille jooksul ühenduse laevad, mille kogupikkus on vähemalt 10 meetrit ning mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 32 mm, nakkevõrgud võrgusilma suurusega vähemalt 60 mm ja põhjaõngejadad, võivad viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010.
(6)

Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 24 lõike 3 punktis b on sätestatud, et komisjoni otsusega määratakse kindlaks rahalise toetuse määr. Kõnealuse määruse artiklis 16 on sätestatud, et Euroopa Liidu finantsmeetmed lähteandmete kogumise valdkonnas ei tohi ületada 50 % liikmesriikide kuludest, mis tekivad seoses kalandussektori andmete kogumise, haldamise ja kasutamise programmi elluviimisega. Artikli 24 lõikes 2 on sätestatud, et eelistatakse meetmeid, mis on kõige asjakohasemad parandamaks Euroopa Liidu kalanduspoliitika jaoks vajalike andmete kogumist.
(1)

2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et neid Schengeni acquis’ sätteid, mida ei ole loetletud nimetatud akti II lisas, kohaldatakse Bulgaarias ja Rumeenias (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse pärast kontrollimist, kas kõnealuse acquis’ rakendamise tingimused on täidetud.
(3)

Vastavalt nõukogu otsusele 2006/716/EÜ (1) kirjutati kõnealune leping ühenduse nimel 5. mail 2006 alla, eeldusel et see on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.
(94)

Lepingu põhitingimuste järgmistest lõikudest nähtub, et Q-Cellsil oli ühisettevõtte toimimise tagamisel oluline roll: „It is anticipated that because the facility will be located in Germany near Q’s current operations, that Q will be a major source of transferred and seconded employees for JVCo. In addition, initially Q will take primary responsibility for recruiting new employees for the facility.” [Eeldatavasti saab Q-st, kelle asukoht on Saksamaal Sovello tootmiskoha läheduses, töötajate JVCo-sse üleviimise ja lähetamise oluline allikas. Lisaks sellele on Q-l esialgu põhivastutus uute töötajate värbamisel Sovellosse.] „JVCo may outsource to a Party on a permanent or temporary basis, certain services (Infrastructure, management, operational and technology support and development, etc.) that can be provided by a party to JVCo on a more cost effective basis than if JVCo were to provide such services itself. In particular for the early phases of JVCo, both Parties commit to enter into agreements to supply necessary services to JVCo for a period of at least 2 years, until JVCo is in a position to function cost effectively without this support from its owner entities.” [JVCo võib tellida teatavaid teenuseid (infrastruktuur, haldus, äritegevusega seotud ja tehnoloogiline tugi, tehnoloogiaarendus jne), mida mõni partner saaks osutada väiksemate kulutustega kui JVCo ise, pidevalt või ajutiselt allhanke korras. Mõlemad partnerid kohustuvad eelkõige JVCo algusetapis sõlmima lepinguid JVCo jaoks vajalike teenuste hankimiseks vähemalt kaheks aastaks või kuni JVCo on ise võimeline omanike abita majanduslikult tõhusalt toimima.] „For example, it is anticipated that because of the proximity of the JVCo facility to Q, that Q will be in a position to effectively provide JVCo with infrastructure services until such time as JVCo is able to provide such services independently.” [Seega eeldatakse, et Q, kes asub JVCo tootmiskoha geograafilises läheduses, osutab JVCo-le infrastruktuuriteenuseid, kuni JVCo suudab sellised teenused üle võtta.]
(110)

Komisjon järeldas, et kavandatud abi positiivne mõju, s.o i) abisaaja innustamine pakkuma sellist täiendavat üldkoolitust, mis avaldab tõenäoliselt positiivset kõrvalmõju majandusele ja ühiskonnale, eriti ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abi saava piirkonna tasandil, ii) abi asjakohasus poliitikavahendina ning iii) selle ergutav mõju, on leidnud piisavalt tõendamist. Komisjonile teeb jätkuvalt mõningal määral muret kavandatud abi proportsionaalsuse hindamine tulevaste kulude ja tegevuste prognooside põhjal, kuid ta järeldab siiski, et käesolevas asjas esitatud ex ante tõendid proportsionaalsuse kohta on vastuvõetavad. Seoses abi negatiivse mõjuga, mis on seotud sellega, et see võib moonutada konkurentsi, on komisjon eelkõige mures sellises suuruses üksikabi mõju pärast, võttes muu hulgas arvesse sektori ja asjaomaste turgude erijooni. Komisjon leiab siiski, et neid proportsionaalsuse ja moonutava mõjuga seotud probleeme saab lahendada, järgides teatavaid abi saava programmi rakendamise tingimusi, mille eesmärk on tagada abi maksmine regulaarsete osamaksetena, mis tehakse pärast seda, kui Ford on esitanud tõendid tegelikult kantud kulude kohta. Komisjon järeldab seepärast, et kavandatud abi positiivne mõju ületab selle võimaliku negatiivse mõju. See üldine positiivne tulemus õigustab abi pidamist siseturuga kokkusobivaks ELTLi artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.
(72)

Suuniste punkti 25 alapunkti d kohaselt peab päästmisabi olema piiratud summaga, mis on vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud, ning vajalik summa peab põhinema kahjumis äriühingu likviidsusvajadustel. Komisjon märgib, et kuigi abisumma vastab suuniste lisas esitatud valemile, mis võimaldab äriühingu likviidsusvajadused kindlaks määrata, ulatub summa üle 10 miljoni euro ning Itaalia ametiasutused ei ole esitanud piisavalt teavet, mis selgitaks, miks just selline summa oli vajalik äriühingu Ixfin tegevuse jätkamiseks. Seega on komisjon seisukohal, et Itaalia ei ole piisavalt tõendanud, et saadud abisumma oleks miinimumsumma, mis on vajalik äriühingu tegevuse jätkamiseks päästmisperioodil, nagu see on ette nähtud suuniste punkti 25 alapunktis d.
(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 21. juulil 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais MON 88017 x MON 810 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MON 88017 x MON 810 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (edaspidi „tooted”) mõjuksid kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis tõstatati arupidamisel riiklike pädevate asutustega, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.
(2)

Otsusega 2000/427/EÜ (2) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (3) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (4) ja 2007/504/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (6) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2009.
(5)

Võttes arvesse eespool kirjeldatut ning asjaolusid, et äriühing Syngenta Crop Protection AG Switzerland, kes võttis üle äriühingu Syngenta Seeds AG (kellele oli adresseeritud otsus 2004/657/EÜ), on seesama juriidiline isik, kelle nimel taotluse esitaja taotles loa uuendamist, ning et asjaomane äriühing kinnitas, et taotlus hõlmab ka põllumaisi Bt11 sisaldava või sellest toodetud toidu ja toidu koostisosade lubamist ning et tal on kavas taotleda loa uuendamist nende toodete kohta, mida on käsitletud otsuses 2004/657/EÜ, enne kõnealuses otsuses käsitletud loa aegumist selliselt, et saaks vastu võtta neid tooteid hõlmava ühtse otsuse, mis jõustuks samal kuupäeval, tuleks lubada uuendada olemasolevate toodete edasise turustamise luba, suhkrumaisi Bt11 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu ja toidu koostisosade (värske või konserveeritud suhkrumais) edasise turustamise luba ning anda luba põllumaisi Bt11 sisaldava või sellest koosneva toidu ja toidu koostisosadele. Sellest tulenevalt tuleks otsus 2004/657/EÜ tunnistada kehtetuks.
(1)

Määruse (EL) nr 53/2010 IIB lisa punktis 5.1 on täpsustatud maksimaalne päevade arv, mille jooksul liidu laevad, mille kogupikkus on vähemalt 10 meetrit ning mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm; nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadad, võivad viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, 1. veebruarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011.
(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, ilma et see piiraks tema protokollist tulenevaid õigusi seoses otsusega lepingu sõlmimise kohta.
(1)

Liit on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala järkjärguliseks loomiseks tuleb liidul piiriülese toimega tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö raames võtta meetmeid, eelkõige kui see on vajalik siseturu nõuetekohaseks toimimiseks.
(70)

Madalmaad on teatanud, et tellisetootjad kuuluvad energiamahukate ettevõtjate hulka, sest nende kulutused energiale moodustavad 20–30 % tootmise kogukuludest. Madalmaad ei ole täpsustanud, milline on tootmise kogukulude suhe toodangu väärtusesse, kuid võib eeldada, et tavalistes äritingimustes, see tähendab, kui tooteid müüakse tootmiskuludest kõrgema hinnaga, on tootmiskulud madalamad kui toodangu väärtus, sest toodangu väärtus on seotud tuluga ja seega müüdud toote hinnaga. Eeldades, et äritingimused on tavalised, on seega energiakulude osa toodangu väärtuses madalam kui energiakulude osa Madalmaade esitatud tootmiskuludes. Samas võib aga ka eeldada, et toodangu väärtus ei ole nii palju kõrgem kui tootmiskulud ning et energiakulud, mille osakaal on 20–30 %, kui nimetajaks on tootmiskulud, jäävad alla 3 %, kui nimetajaks on toodangu väärtus. Seetõttu nõustub komisjon, et Madalmaade keraamikatööstuse ettevõtjad on energiamahukad ettevõtjad, nagu on määratletud eespool nimetatud direktiivis, ning et punkti 158 alapunktis b esitatud tootmiskulude olulise suurenemise nõue on täidetud. Komisjon toetub oma hinnangus seega keskkonnaabi suuniste joonealuses märkuses 55 esitatud õiguslikule eeldusele.
(3)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid komisjonile, et esialgse läbivaatuse põhjal tundub, et asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik vastab direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Niisamuti tundub, et toimikus on ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kohta esitatud direktiivi 91/414/EMÜ III lisas ettenähtud andmed ja teave. Seejärel edastas taotleja vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.
62.

Väärisgaasi tuvastussüsteemi tähtsus on viimastel aastatel ilmseks saanud, eriti Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt 2006. ja 2009. aastal väljakuulutatud tuumarelvakatsetuste taustal. Selle võimekuse arendamine eriti kohapealsete inspektsioonidega seotud eesmärkidel on seega oluline element tulevase kontrollimise tagamiseks vastavalt tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule. Hiljutised kohapealsete inspektsioonide õppused, nagu näiteks 2008. aasta integreeritud õppus (IFE08) Kasahstanis, radioksenoonseadmete esialgne sissejuhatav katsetamine 2006. aastal ja samuti väärisgaaside katseprojekt (NG09) Slovakkias 2009. aasta sügisel, on andnud väärtuslikku töökogemust seoses radioksenooni kohapealsete inspektsioonide välituvastussüsteemi vajadustega. Nende tegevuste analüüsimisest on selgunud, et olemasolevad väärisgaasisüsteemid ei täida tegeliku kohapealse inspektsiooni puhul esinevaid tüüpilisi väli- ja töötingimuste nõudeid (1). Selleks on kindlaks tehtud kolm põhilist tehnilist põhjust: — seoses proovide hulgaga näitasid gaasiproovide mullast võtmise strateegiad vajadust töödelda välitööpäeva jooksul 10–30 proovi. Kui kohapealse inspektsiooni ajal tegeleb koond- ja mullagaasiproovide võtmisega korraga kuni neli meeskonda, ei piisa nende koguste töötlemiseks ainult ühest kahe sensoriga analüütilisest üksusest. See muutub terve väärisgaasimeetodi kitsaskohaks; — IFE08 menetluskogemused näitasid, et kohapealsete inspektsioonide eripäradega seotud operatiivvajadused põhinevad tihedal ja suletud valdusahelal; — kohapealsete inspektsioonide väärisgaasisüsteemi üldist kaalu ja suurust on vaja vähendada, arvestades rangeid logistikapõhimõtteid ja planeeritavaid operatsioone kaugetes asukohtades, ränkades ilmastikutingimustes ja piiratud energiavarustusega. Erilist rõhku tuleb asetada erakordselt vastupidavale konstruktsioonile seadme töövõime tagamiseks välitingimustes.
(2)

Selleks et vältida haiguste edasikandumist inimrakkude ja -kudede kaudu ning tagada samaväärne kvaliteedi- ja ohutustase, on direktiivi 2004/23/EÜ artikliga 7 ette nähtud, et liikmesriikide pädevad asutused korraldavad inspekteerimisi ja võtavad sobivaid kontrollimeetmeid, et tagada direktiivi nõuete täitmine.
(1)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti V lisa 3. peatüki lõikes 2 on sätestatud, et põllumajandustoodete era- ja riigivarud, mis on ühinemiskuupäeval Bulgaaria ja Rumeenia (edaspidi „uued liikmesriigid”) territooriumil vabas ringluses ja ületavad koguse, mida võidaks käsitada normaalse ülekandevaruna, tuleb likvideerida uute liikmesriikide kulul. Normaalse ülekandevaru mõiste määratletakse iga toote suhtes vastavalt kriteeriumidele ja eesmärkidele, mis on iseloomulikud igale ühisele turukorraldusele.
(5)

Ühtsete tingimuste artikli 38 lõikes 2 on samas sätestatud osalejate nõusolek, et juhul, kui see ei ole vastuolus kohaldatava õigusega, võib keskpank avalikustada vastava TARGET2 osasüsteemi töö käigus saadud makseteavet: i) teistele keskpankadele või TARGET2 töös osalevatele kolmandatele isikutele ulatuses, mis on vajalik TARGET2 tõhusaks toimimiseks, või ii) liikmesriikide ja liidu järelevaatamisasutustele ulatuses, mis on vajalik nende avalike ülesannete täitmiseks.
(11)

Komisjoni otsuse 2004/233/EÜ (4) I lisas on loetletud need liikmesriikide laborid, millele on antud luba teha teatavatele kodukiskjalistele analüüse nende marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks.
(3)

Osutatakse EFSF raamlepingule liikmesriikide, mille rahaühik on euro, ja European Financial Stability Facility, Société Anonyme (EFSF), Luksemburgis registreeritud aktsiaseltsi, mille aktsionärideks on liikmesriigid, mille rahaühik on euro, vahel. EFSF raamleping jõustus ja muutus siduvaks 4. augustil 2010.
(21)

Ametliku eeluurimismenetluse alustamise otsuses märkis komisjon, et õiguslik alus, mis võimaldab kalapüügiriskide ennetamise fondil saada tulumaksuvabastust, on üldise maksuseadustiku (9) artikli 206 lõige 1a, mis lubab kohaldada ametiühingute suhtes teatavatel tingimustel maksuvabastust. Sel juhul on võimalik ka see, et kalapüügiriskide ennetamise fondi suhtes kohaldatakse ka vabastust kutsealamaksust, nagu see on sätestatud kõnealuse seadustiku artiklis 1447 selliste asutuste osas, kelle suhtes kohaldatakse seadustiku artikli 206 lõikes 1a sätestatud maksuvabastust.
ET Euroopa Liidu Teataja L 243/1

NÕUKOGU OTSUS,

12. juuli 2010,

Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu allakirjutamise kohta

(2010/489/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5 ja artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi tsiviillennunduse ohutuse lepingu sõlmimiseks Brasiilia Liitvabariigi valitsusega vastavalt nõukogu 9. oktoobri 2009. aasta otsusele, millega nõukogu volitas komisjoni läbirääkimisi alustama.

(2) Lepingule, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleks alla kirjutada, eeldusel et seda on võimalik sõlmida hiljem.

(3) Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada sama küsimust käsitlevate Brasiiliaga sõlmitud kahepoolsete lepingute kehtivuse lõppemine käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi valitsuse vahelise tsiviillennunduse ohutuse lepingu (edaspidi „leping”) allakirjutamine, eeldusel et leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 12. juuli 2010 Nõukogu nimel eesistuja S. LARUELLE

(1) Lepingu tekst avaldatakse koos otsusega selle sõlmimise kohta.
(2)

Leping ja lõppakt kirjutati ühenduse nimel alla 11. oktoobril 2007 eeldusel, et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ning neid on ajutiselt kohaldatud alates 1. septembrist 2007 kooskõlas nõukogu otsusega 2007/745/EÜ (1).