ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/476,

27. märts 2020,

millega Hispaania lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse valge odanina püügi keeld Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks.

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on valge odanina varu püük Atlandi ookeanil Hispaania lipu all sõitvate või Hispaanias registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi.

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 2

Keelud

Hispaania lipu all sõitvatel või Hispaanias registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.
(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on meriahvenavaru püük NAFO 3M püügipiirkonnas Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud vahekvoodi, mis on eraldatud perioodiks enne 1. juulit 2020.
(9)

Liidu finantsabi ülempiiri, mis on 4,6 % turustatud toodangu väärtusest ning mis on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikega 2 ette nähtud kriisiennetus- ja -ohjemeetmeteks mõjutatud maakondade puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakenduskavades, tuleks suurendada 0,4 % võrra, nii et see oleks 5 % turustatud toodangu väärtusest, et parandada selliste tootjaorganisatsioonide juurdepääsu ühisfondidele ja muudele kriisiennetus- ja -ohjemeetmetele ning parandada tootjaorganisatsioonide finantsstabiilsust. Kuna konkreetne probleem ei puuduta tootjaorganisatsioonide liite, ei ole vaja suurendada määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 2 kolmandas lõigus sätestatud ülemmäära.
(10)

Selleks et pikendada käesolevas määruses sätestatud meetmete kehtivust, kui see on vajalik ja põhjendatud, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses sätestatud meetmete kohaldamisaja pikendamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (3) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(1)

Liikmesriike on COVID-19 puhangu tagajärjed mõjutanud enneolematul viisil. Praegune rahvatervise kriis pärsib liikmesriikide majanduskasvu, mis omakorda süvendab tõsist likviidsete vahendite nappust, sest vajadus avaliku sektori investeeringute järele nii liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse kui ka muudesse majandussektoritesse on suurenenud järsult ja märkimisväärselt. See on tekitanud erandliku olukorra, mille lahendamiseks on vaja võtta erimeetmeid.
1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2 1. Liikmesriigi või liiduga ühinemisläbirääkimisi pidava riigi („abikõlblik riik“) taotluse korral võib fondi vahendid kasutusele võtta juhul, kui kõnealuse abikõlbliku riigi territooriumil või kõnealuse abikõlbliku riigi ühes või mitmes piirkonnas on elutingimused, inimeste tervis, looduskeskkond või majandus tõsiselt mõjutatud: a) suure või piirkondliku looduskatastroofi tagajärjel, mis on toimunud sama abikõlbliku riigi või abikõlbliku naaberriigi territooriumil, või b) ulatusliku rahvatervise hädaolukorra tagajärjel, mis on toimunud sama abikõlbliku riigi territooriumil. Otsest kahju, mis on looduskatastroofi otsene tagajärg, käsitatakse kõnealuse looduskatastroofi põhjustatud kahju osana. 2. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „suur looduskatastroof“ looduskatastroofi, mis põhjustab abikõlblikus riigis otsest kahju, mis ületab 2011. aasta hindade järgi 3 000 000 000 eurot või on suurem kui 0,6 % kõnealuse riigi kogurahvatulust. 2a. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „ulatuslik rahvatervise hädaolukord“ abikõlblikus riigis bioloogilist päritolu eluohtlikku või muul viisil tõsist terviseohtu, mis mõjutab tõsiselt inimeste tervist ja nõuab edasise leviku piiramiseks jõuliste meetmete võtmist, ja mille tulemuseks on hädaolukorras reageerimise meetmete võtmise tõttu abikõlblikule riigile tekkiv avaliku sektori finantskoormus, mis on hinnanguliselt üle 1 500 000 000 euro 2011. aasta hindades või suurem kui 0,3 % tema kogurahvatulust. 3. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „piirkondlik looduskatastroof“ looduskatastroofi, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP). Erandina esimeses lõigus sätestatust, kui asjaomane piirkond, kus looduskatastroof aset leidis, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses äärepoolseim piirkond, tähendab „piirkondlik looduskatastroof“ looduskatastroofi, mis põhjustab otsest kahju, mis on suurem kui 1 % kõnealuse piirkonna SKPst. Kui looduskatastroof on seotud mitme NUTS 2. tasandi piirkonnaga, kohaldatakse künnist kõnealuste piirkondade keskmise SKP suhtes, mis on kaalutud vastavalt kogukahju osale igas piirkonnas. 4. Fondi vahendeid võib samuti kasutusele võtta abikõlbliku riigi looduskatastroofi korral, mis on suur looduskatastroof ka naabruses paikneva abikõlbliku riigi jaoks. 5. Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse Eurostati ühtlustatud statistilisi andmeid.“
(1)

Määruses (EL) 2017/625 on muu hulgas sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemist liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Samuti antakse sellega komisjonile õigus võtta rakendusaktiga vastu asjakohased ajutised meetmed, mis on vajalikud muu hulgas inimeste, loomade ja taimede tervist ning loomade heaolu mõjutavate riskide ohjamiseks, kui on tõendeid, et liikmesriigi kontrollisüsteem on tõsiselt häiritud.
4)

VI lisa asendatakse järgmisega: „VI LISA ICCATi KONVENTSIOONI ALA1 1. Nende liidu söödaga õngelaevade ja lantpüügilaevade maksimaalne arv, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm Hispaania 60 Prantsusmaa 55 Liit 115 1 1., 2. ja 3, jaos esitatud arvud võivad väheneda, et liidu rahvusvahelised kohustused oleksid täidetud. 2. Nende liidu rannalähedase väikesemahulise kalapüügi laevade maksimaalne arv, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm Hispaania 364 Prantsusmaa 140 (7) Itaalia 30 Küpros 20 (6) Malta 54 (6) Portugal 76 (7) Liit 684 3. Nende liidu kalalaevade maksimaalne arv, millel on lubatud kasvatamise eesmärgil aktiivselt püüda Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm Horvaatia 18 Itaalia 12 Liit 28 4. Iga liikmesriigi nende kalalaevade maksimaalne arv, millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida. Tabel A Kalalaevade arv (8) Küpros (9) Kreeka (10) Horvaatia Itaalia Prantsusmaa Hispaania Malta (11) Portugal Seinnoodalaevad 1 0 18 21 22 6 2 0 Õngejadalaevad 27 (12) 0 0 40 23 48 62 0 Ritvõngelaevad 0 0 0 0 8 68 0 76 (13) Käsiõngelaevad 0 0 12 0 47 (14) 1 0 0 Traalerid 0 0 0 0 57 0 0 0 Väikesemahulise püügi laevad 0 32 0 0 140 620 52 0 Muud väikesemahulise kalapüügi laevad (15) 0 61 0 0 0 0 0 0 5. Maksimaalne püüniste arv, millele iga liikmesriik on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres Liikmesriik Püüniste arv (16) Hispaania 5 Itaalia 6 Portugal 2 6. Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus iga liikmesriigi kohta ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres Tabel A Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus Kalakasvanduste arv Tootmisvõimsus (tonnides) Hispaania 10 11 852 Itaalia 13 12 600 Kreeka 2 2 100 Küpros 3 3 000 Horvaatia 7 7 880 Malta 6 12 300 Tabel B (17) Kalakasvandusse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) Hispaania 6 300 Itaalia 3 764 Kreeka 785 Küpros 2 195 Horvaatia 2 947 Malta 8 786 Portugal 350 7. Nende liikmesriigi või Ühendkuningriigi lipu all sõitvate kalalaevade maksimaalne arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, jaotub liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel järgmiselt: Liikmesriigid ja Ühendkuningriik Laevade maksimaalne arv Iirimaa 50 Hispaania 730 Prantsusmaa 151 Ühendkuningriik 12 Portugal 310 8. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade maksimaalne arv on järgmine: Liikmesriik Seinnoodalaevade maksimaalne arv Õngejadalaevade maksimaalne arv Hispaania 23 190 Prantsusmaa 11 Portugal 79 Liit 34 269
(2)

Rakendusmääruse (EL) 2019/2131 artikli 1 lõikega 2 asendati äriühingule Liling Jiaxing Ceramic Industrial Co., Ltd. (edaspidi „Jiaxing“) antud TARICi lisakood B632 TARICi lisakoodiga B999. Komisjon tunnistas individuaalse TARICi lisakoodi kehtetuks, kuna äriühing oli seotud teise äriühinguga (TARICi lisakoodiga B610), mille puhul tuvastati meetmetest kõrvalehoidmine (5). Selle tulemusena kohaldati Jiaxingi toodetud keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes alates rakendusmääruse (EL) 2019/2131 jõustumisest kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat 36,1 %-list tollimaksumäära. Pärast selle teatavakstegemist väitis Jiaxing, et teda ei ole nõuetekohaselt teavitatud komisjoni kavatsusest muuta tema individuaalset tollimaksumäära ja kohaldada tema suhtes kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Jiaxing väitis, et seetõttu ei olnud tal võimalik kaitseõigust täielikult ja tõhusalt kasutada. Lisaks esitas äriühing tõendid selle kohta, et ta ei olnud enam seotud äriühinguga, mille TARICi lisakood on B610.
5)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt: a) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. EMKF võib toetada püügitegevuse ajutiseks peatamiseks võetavaid meetmeid järgmistel juhtudel: a) määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 12 ja 13 vastavalt osutatud komisjoni meetmete või liikmesriigi erakorraliste meetmete või nimetatud määruse artiklis 7 osutatud kaitsemeetmete (sealhulgas keeluaegade) rakendamise korral; b) säästva kalapüügi partnerluslepingute või nende protokollide pikendamata jätmise korral; c) kui püügitegevuse ajutine peatamine on ette nähtud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1967/2006 (*1) vastu võetud majandamiskavas või vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklitele 9 ja 10 vastu võetud mitmeaastases kavas ning kui teaduslike nõuannete põhjal on püügikoormust vaja vähendada selleks, et täita vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikele 2 ja artikli 2 lõike 5 punktile a osutatud eesmärgid; d) kui püügitegevuse ajutine peatamine toimub COVID‐19 puhangu tagajärjel ajavahemikus 1. veebruar kuni 31. detsember 2020, sealhulgas laevade puhul, mis tegutsevad säästva kalapüügi partnerluslepingu alusel. Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõike 9 teise lõiguga ja erandina selle esimesest lõigust on käesoleva lõike esimese lõigu punkti d alusel toetatavate toimingute kulud rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020. 2. Lõike 1 esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud toetust võib anda kõige rohkem kuueks kuuks laeva kohta ajavahemikul 2014–2020. Maksimumkestust ei kohaldata lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud toetuse puhul. (*1) Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).“;" b) lisatakse järgmine lõige: „3a. Lõike 1 punkti d puhul kohaldatakse järgmisi erandeid: a) erandina lõike 3 punktist a võivad liikmesriigid juhul, kui kalalaev on toetustaotluse esitamise kuupäeval olnud liidu kalalaevastiku registris registreeritud vähem kui kaks aastat, arvutada sellelt laevalt nõutavad minimaalsed püügitegevuse päevad proportsionaalselt 120 päevaga kahe viimase kalendriaasta jooksul; b) erandina lõike 3 punktist b võivad liikmesriigid juhul, kui kalur on enne toetustaotluse esitamise kuupäeva liidu kalalaeva pardal töötanud vähem kui kaks aastat, arvutada kõnealuselt kalurilt nõutavad minimaalsed tööpäevad proportsionaalselt 120 päevaga kahe viimase kalendriaasta jooksul; c) erandina lõikest 3 antakse toetust ka jalgsi püüdvatele kaluritele, kes on töötanud vähemalt 120 päeva toetustaotluse esitamise päevale eelneva kahe kalendriaasta jooksul. Kui jalgsi püüdev kalur on enne toetustaotluse esitamise kuupäeva töötanud vähem kui kaks aastat, võivad liikmesriigid arvutada sellelt jalgsi püüdvalt kalurilt nõutavad minimaalsed tööpäevad proportsionaalselt 120 päevaga kahe viimase kalendriaasta jooksul.“
6)

Artiklit 120 muudetakse järgmiselt: a) lõikes 1 asendatakse kuupäev „26. maist 2020“ kuupäevaga „26. maist 2021“; b) lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega: „3. Erandina käesoleva määruse artiklist 5 võib seadet, mis on direktiivi 93/42/EMÜ kohaselt I klassi seade, mille vastavusdeklaratsioon on koostatud enne 26. maid 2021 ning mille käesoleva määruse kohaseks vastavushindamismenetluseks on nõutav teavitatud asutuse osalemine, või seadet, millel on direktiivi 90/385/EMÜ või 93/42/EMÜ kohaselt väljastatud ja käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kehtiv sertifikaat, turule lasta või kasutusele võtta kuni 26. maini 2024, tingimusel et see on alates 26. maist 2021 endiselt ühega nimetatud direktiividest vastavuses ning tingimusel, et seadme konstruktsioon ja kavandatud kasutuseesmärk ei ole oluliselt muutunud. Turustamisjärgse järelevalve, turujärelevalve, järelevalve ning ettevõtjate ja seadmete registreerimise osas kohaldatakse siiski käesoleva määruse sätteid ning need asendavad nimetatud direktiivide vastavaid sätteid.“; c) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Seadmeid, mis on kooskõlas direktiividega 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ seaduslikult turule lastud enne 26. maid 2021, ning seadmeid, mis on turule lastud alates 26. maist 2021 vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, võib jätkuvalt turul kättesaadavaks teha või kasutusele võtta kuni 26. maini 2025.“; d) lõikes 5 asendatakse kuupäev „26. maist 2020“ kuupäevaga „26. maist 2021“; e) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Erandina direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ sätestatust võib käesolevale määrusele vastavad vastavushindamisasutused määrata ja neist teatada enne 26. maid 2021. Teavitatud asutused, mis on määratud ja millest on teatatud käesoleva määruse kohaselt, võivad läbi viia käesolevas määruses sätestatud vastavushindamismenetlusi ja väljastada käesoleva määruse kohaseid sertifikaate enne 26. maid 2021.“; f) lõige 10 asendatakse järgmisega: „10. Seadmeid, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse kooskõlas artikli 1 lõike 6 punktiga g ja mis on seaduslikult turule lastud või kasutusele võetud kooskõlas liikmesriikides enne 26. maid 2021 kehtinud õigusnormidega, võib asjaomases liikmesriigis jätkuvalt turule lasta ja kasutusele võtta.“; g) lõiget 11 muudetakse järgmiselt: i) esimeses lauses asendatakse kuupäev „26. maid 2020“ kuupäevaga „26. maid 2021“; ii) teises lauses asendatakse kuupäev „26. maist 2020“ kuupäevaga „26. maist 2021“.
Kaitseriietus

— Mittesteriilne riietus (nt kittel, ülikond) kandja kaitsmiseks potentsiaalselt nakkusohtliku materjali eest või takistamaks kandjal sellist materjali levitada — Korduvalt (puhastatavad ja desinfitseeritavad) või ühekordselt kasutatavad tooted
B7

Äri koosneb sisenditest ja nende sisendite suhtes rakendatavatest protsessidest, millel on võime aidata kaasa väljundite loomisele. Äri kolm elementi on määratletud järgmiselt (vt äri elementide juhised paragrahvis B8–B12D): a) Sisend: Iga majandusressurss, mis loob väljundeid või millel on võime aidata kaasa väljundite loomisele, kui selle suhtes rakendatakse ühte või mitut protsessi. Näideteks on põhivarad (kaasa arvatud immateriaalsed varad või põhivarade kasutamise õigused), intellektuaalne omand, võime saada juurdepääsu vajalikele materjalidele või õigustele ja töötajatele. b) Protsess: Mis tahes süsteem, standard, protokoll, konventsioon või eeskiri, mis sisendi või sisendite suhtes rakendamise korral loob väljundeid või omab võimet aidata kaasa väljundite loomisele. Näideteks on strateegilise juhtimise protsessid, tööprotsessid ja ressursside juhtimise protsessid. Need protsessid on tavaliselt dokumenteeritud, kuid intellektuaalne võimekus, mida pakub organiseeritud töötajaskond, kellel on vajalikud oskused ja kogemused vastavalt eeskirjadele ja konventsioonidele, võib tagada vajalikud protsessid, mida saab rakendada sisendite suhtes eesmärgiga luua väljundeid. (Arvestus, arvlemine, palgaarvestus ja muud haldussüsteemid ei ole tavaliselt protsessid, mida kasutatakse väljundite loomiseks.) c) Väljund: Selliste sisendite ja nende suhtes rakendatavate protsesside tulemus, mis annavad klientidele kaupu või teenuseid, loovad investeerimistulu (nt dividendid või intress) või loovad tavapärasest tegevusest muud tulu.
(7)

Ameerika Ühendriigid esitasid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks nii teavet kui ka meetmeid hinnanud. Hindamise alusel ning liidu ja Ameerika Ühendriikide kokkuleppes sätestatud kohustuste ja Ameerika Ühendriikide esitatud tagatiste põhjal ning selleks et kaitsta liitu selliste loomatervise riskide eest, mis on seotud Ameerika Ühendriikidest liitu kaupade sissetoomisega, on asjakohane kehtestada piirangud kaupade liitu sissetoomisele Lõuna-Carolina osariigi sellest osast, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on kehtestanud piirangud seoses käesoleva puhanguga.
(4)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) (2) artikli 135 lõikega 2 on ette nähtud, et Ühendkuningriigi suhtes ei kohaldata nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) muudatusi, mis võetakse vastu kõnealuse väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või pärast seda kuupäeva, kui need muudatused mõjutavad Ühendkuningriigi finantskohustusi. Käesolevas määruses sätestatud muudatused piirduvad kulukohustuste koguvaru kasutamise eesmärgi muutmisega ning ei suurenda finantskohustusi. Seetõttu on asjakohane täpsustada, et väljaastumislepingu artikli 135 lõike 2 tähenduses ei mõjuta käesolevas määruses sätestatud muudatused Ühendkuningriigi finantskohustusi ning seega kohaldatakse neid Ühendkuningriigi suhtes.
(4)

Selles kohtuotsuses selgitas Euroopa Kohus, et erinevalt üldiseks kasutamiseks mõeldud tavalistest (lihtsatest) toodetest on ortopeedilistel abivahenditel spetsiifiline meditsiiniline otstarve. Kriteeriumid ortopeediliste abivahendite eristamiseks tavalistest toodetest hõlmavad ka tootmismeetodit, materjale, millest need vahendid on valmistatud, vahendi toimimismeetodit ja nende kohandatavust patsiendi spetsiifilistele puuetele.
(3)

CASi number on keemilise aine kordumatu tunnus, mida kasutatakse ka taimekaitsevahendites sisalduva toimeaine puhul; seda kasutatakse viitena kemikaalidega kauplemisel ja nende reguleerimisel kogu maailmas ning see ei piirdu üksnes pestitsiidsete ainetega. Üldnimetust ja tunnuskoodi käsitlevas veerus on ekslikult märgitud „Karvoon 244–16-8“. See tuleks asendada tekstiga „Karvoon 2244-16-8“.
(9)

Mitmed liikmesriigid ja sidusrühmad on komisjonile teatanud, et selliste piirangute ja häirete tõttu on tõsiselt mõjutatud nende suutlikkus esitada ning vastu võtta ametlikke dokumente, mida nõutakse kõnealuseid imporditariifikvoote ja basmati riisi importi reguleerivate määrustega.
(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 798/2008 (3) on kehtestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad“) liitu importimise ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud transiidi ajal ladustamise suhtes. Kõnealuses määruses on sätestatud, et selliseid kaupu tohib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult kõnealuse määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.
(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 642/2010 (2) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pehme seemnenisu), ex 1001 99 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga mida on suurendatud, 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. Kõnealune imporditollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.
(1)

COVID-19 pandeemia ja liikmesriikides kehtestatud ulatuslike liikumispiirangute tõttu on kõikide liikmesriikide viinamarjakasvatajad kokku puutunud erakordsete takistustega. Eelkõige on viinamarjakasvatajatel olnud logistilisi probleeme ja puudu tööjõust ning see mõjutab viinapuude, kui väga töömahukate taimede kasvatamist – kogu kasvuperioodi vältel on viinamarjaistandustes palju käsitsitööd, eriti veel kevadel, kui on tavapärane uute viinapuude istutamise aeg. Praeguste piirangute tõttu on viinamarjakasvatajatel enneolematult keeruline leida oma istandustesse igapäevatoiminguteks vajalikku tööjõudu ning olukord on veelgi kriitilisem seoses lisatööjõuga, mida on vaja uute viinamarjaistanduste rajamiseks.
(2)

Veiseliha tarbimismustri muutumise tõttu on nõudlus teatavate veiselihatoodete järele järsult vähenenud. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on veiselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata veiselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub.
(2)

Selle tulemusena on järsult vähenenud nõudlus teatavate lamba- ja kitselihatoodete järele. Kuna pakkumine ja nõudlus on tasakaalust väljas, on lamba- ja kitselihasektor silmitsi turuhäiretega. Sellel on märkimisväärne negatiivne mõju sektori kasumimarginaalidele ja see seab ohtu liidu põllumajandustootjate rahalise elujõulisuse. Kui ei võeta meetmeid turuhäirete vastu, on liidus oodata lamba- ja kitselihatoodete hindade alanemist ja tõenäoliselt surve hindade alanemiseks jätkub.
(2)

Nõukogu võttis 14. oktoobril 2019 vastu ka järeldused, milles ta kordas oma muret halveneva poliitilise ja sotsiaalse olukorra pärast Nicaraguas ning oma kindlat hukkamõistu repressioonide suhtes, mida julgeolekujõud ja valitsusmeelsed relvastatud rühmitused on poliitiliste oponentide, meeleavaldajate, sõltumatu meedia ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu kasutanud alates 2018. aasta aprillist. Liit kinnitas ka oma kindlat kavatsust kasutada kõiki oma vahendeid, et toetada kriisile rahumeelse ja läbirääkimistel põhineva lahenduse leidmist, ning oma kavatsust jälgida tähelepanelikult olukorda riigis, et reageerida inimõiguste ja õigusriigi edasisele halvenemisele.