ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Käesoleva direktiiviga tuleks hõlmata internetipõhised kõrvalteenused, mida osutavad ringhäälinguorganisatsioonid, kellel on ringhäälinguorganisatsiooni saateedastusega selge ja alluvuslik seos. Need teenused hõlmavad teenuseid, mis annavad ainult lineaarse juurdepääsu tele- ja raadioprogrammile saateedastusega samaaegselt, ja teenuseid, mis annavad kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast algset edastamist juurdepääsu tele- ja raadiosaadetele, mille ringhäälinguorganisatsioonid on eelnevalt edastanud (nn järelvaatamisteenused). Lisaks kuuluvad käesoleva direktiiviga hõlmatud internetipõhiste kõrvalteenuste hulka teenused, mis võimaldavad juurdepääsu materjalile, mis rikastab või muul viisil mitmekesistab ringhäälinguorganisatsioonide tele- ja raadioprogrammi, sealhulgas saate sisu eelvaatamine, laiendamine, täiendamine või kordusvaatamine. Seda tuleks samuti kohaldada internetipõhiste kõrvalteenuste suhtes, mida ringhäälinguorganisatsioonid osutavad kasutajatele koos televisiooni- või raadioteenusega. Seda tuleks kohaldada ka internetipõhiste kõrvalteenuste suhtes, millel on selge ja alluvuslik seos edastatava programmiga ning millele kasutajatel on televisiooni- või raadioteenusest eraldiseisev juurdepääs, ilma et kasutaja peaks eelnevalt saama juurdepääsu televisiooni- või raadioteenusele, näiteks tellimuse alusel. See ei mõjuta ringhäälinguorganisatsioonide vabadust pakkuda selliseid internetipõhiseid kõrvalteenuseid tasuta või rahalise tasu eest. Käesoleva direktiiviga hõlmatud teenuste hulka ei peaks kuuluma juurdepääsu andmine tele- või raadioprogrammis sisalduvale konkreetsele teosele või muule kaitstud materjalile või teosele või muule kaitstud materjalile, mis ei ole seotud ühegi ringhäälinguorganisatsiooni poolt edastatava programmiga, näiteks teenused, mis annavad juurdepääsu üksikutele muusika- või audiovisuaalteostele, muusikaalbumitele või videotele, näiteks tellitava videoteenuse kaudu.
(19)

Asjakohane on sätestada rangemad karistused, kui kuriteo on toime pandud kuritegeliku ühenduse raames, nagu see on määratletud nõukogu raamotsuses 2008/841/JSK (5). Liikmesriigid ei peaks olema kohustatud konkreetset raskendavat asjaolu ette nägema, kui riigisiseses õiguses on sätestatud eraldiseisvad kuriteod ja need võivad kaasa tuua karmimad karistused. Kui sama isik on pannud seoses käesolevas direktiivis osutatud kuriteoga toime teise käesolevas direktiivis osutatud kuriteo ning üks nendest kuritegudest kujutab endast de facto teise kuriteo toimepanemiseks vajalikku elementi, võib liikmesriik kooskõlas riigisisese õiguse üldpõhimõtetega näha ette, et selline tegu loetakse peamise kuriteo raskendavaks asjaoluks.
(39)

Kuna enamik liikmesriike on juba kehtestanud ebaausaid kaubandustavasid käsitlevad riigisisesed normid (ehkki need on erinevad), on asjakohane kasutada liidu õiguse kohase kaitse miinimumstandardi kehtestamise vahendina direktiivi. See peaks võimaldama liikmesriikidel lisada asjakohased normid oma riigi õiguskorda nii, et oleks võimalik kehtestada ühtne kord. Liikmesriikidel ei tohiks keelata jätta oma territooriumil kehtima ja kehtestada rangemaid riigisiseseid norme, millega tagatakse ulatuslikum kaitse põllumajandustoodete ja toiduainete tarneahelas ettevõtjatevahelistes suhetes ebaausate kaubandustavade eest, tingimusel et peetakse kinni siseturu toimimise suhtes kohaldatavast liidu õigusest ja et sellised normid on proportsionaalsed.
(57)

Selleks et hõlbustada teemaksude tasumata jätmisega seotud sõidukeid ning nende omanikke ja valdajaid käsitlevat piiriülest teabevahetust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa vastavalt liidu õiguses tehtud muudatustele. Samuti peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte selleks, et sätestada sõidukite klassifitseerimise üksikasjad kohaldatavate tariifiskeemide kehtestamise eesmärgil, täpsustada EETSi kasutajate kohustused seoses andmete esitamisega EETSi osutajale ning sõiduki seadmestiku kasutamise ja käsitlemisega, sätestada koostalitlusvõime komponentide nõuded, mis hõlmavad ohutust ja tervist, usaldusväärsust ja kättesaadavust, keskkonnakaitset, tehnilist ühilduvust, turvalisust ja eraelu puutumatust ning käitamist ja haldamist, sätestada koostalitluse komponentide üldised taristunõuded ning sätestada teavitatud asutuste sobivuse miinimumkriteeriumid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (9) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(47)

Tagamaks, et ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumise eest määratud rahatrahvid kajastavad rikkumise majanduslikku olulisust, peaks liikmesriikide konkurentsiasutused võtma arvesse rikkumise raskusastet. Samuti peaks liikmesriikide konkurentsiasutustel olema võimalik määrata rahatrahve, mis on proportsionaalsed rikkumise kestusega. Neid tegureid tuleks hinnata kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjakohase praktikaga ning viisil, mis tagab rahatrahvide hoiatava mõju. Mis tahes laadi rikkumise raskusastet tuleks hinnata iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse juhtumi kõiki asjaolusid. Teguriteks, mida võidakse arvesse võtta, on muu hulgas rikkumise laad, kõikide asjassepuutuvate ettevõtjate kogu turuosa, rikkumise geograafiline ulatus, asjaolu, kas rikkumine on lõpule viidud või mitte, ettevõtja nende kaupade ja teenuste müügiväärtus, millega rikkumine on otse või kaudselt seotud, ning asjassepuutuva ettevõtja suurus ja turujõud. Kui sama rikkuja on rikkumisi toime pannud korduvalt, näitab see tema kalduvust selliseid rikkumisi toime panna ja on sellest tulenevalt väga kindlaks märgiks, et karistust on vaja hoiatava mõju saavutamiseks suurendada. Vastavalt sellele peaks liikmesriikide konkurentsiasutustel olema võimalus suurendada rahatrahvi, mis määratakse ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele, kui komisjon või liikmesriigi konkurentsiasutus on eelnevalt teinud otsuse, mille kohaselt on see ettevõtja või ettevõtjate ühendus rikkunud ELi toimimise lepingu artiklit 101 või 102 ning et nimetatud ettevõtja või ettevõtjate ühendus jätkab sama rikkumist või paneb toime sarnase rikkumise. Direktiivi 2014/104/EL (4) kohaselt peaks liikmesriikide konkurentsiasutustel olema võimalus võtta arvesse mis tahes hüvitist, mis on makstud konsensusliku kokkuleppe tulemusel. Lisaks sellele peaks liikmesriikide konkurentsiasutustel olema erandjuhtudel võimalus võtta arvesse asjassepuutuva ettevõtja majanduslikku elujõulisust.
—

pj on kogu elanikkonna P osakaal hinnatavas piirkonnas, kus esineb kokkupuude müravahemikuga j, mis on seostatav konkreetse kahjuliku mõju suhtelise riskiga RRj,x,y . RRj,x,y arvutatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud valemite alusel, kusjuures kasutatakse iga müravahemiku keskväärtust (sõltuvalt andmete kättesaadavusest nt 50,5 dB, kui müravahemik on 50–51 dB, või 52 dB, kui müravahemik on 50–54 dB).
(4)

Praegu on teadmised tööstusmüra kahjuliku mõju kohta piiratud, mistõttu ei ole selle hindamiseks võimalik välja pakkuda ühtset meetodit. Uuringute käigus ei hinnatud ka riigi eripära ning seetõttu ei saanud seda lisada käesolevasse lisasse. Samuti leiti, et keskkonnamüra ja teatavad kahjulikud tagajärjed (insult, kõrgvererõhutõbi, diabeet ja muud ainevahetusega seotud tervisehädad, kognitiivsete funktsioonide kahjustus lastel, vaimne tervis ja heaolu, kuulmislangus, tinnitus ja sünnikahjustused) on omavahel seotud, kuid praegu ei ole piisavaid tõendeid selle kohta, kuidas määrata kindlaks ühine meetod sellise kahjuliku mõju hindamiseks. Kuigi on leitud, et südame isheemiatõbi (IHD) on seostatav raudtee- ja õhusõidukimüraga, on nende kahe müraallika puhul IHD suurenenud riski kvantifitseerimine ennatlik.
(1)

Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas.
(6)

Pikendamistaotluse hindamine hõlmas konsultatsioone sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. Hindamisel võeti arvesse komisjoni otsuseid, millega on lubatud kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) XIV lisas, ning jõuti järeldusele, et kategooriate 1–7 ja 10 puhul kehtiv erand tuleb jagada kaheks allkirjeks, mille sõnastus kajastab selgelt kuuevalentse kroomi asendamisega seotud teaduse ja tehnika arengut ja erineb sõltuvalt kasutusviisist.
(7)

Plii on joodises tavaliselt sulatamistemperatuuri reguleerimiseks kasutatav legeeriv element. Alternatiivseid materjale piiratud kasutusega aine asendamiseks on edukalt katsetatud. Siiski on vaja lisaaega pliivabade toodete töökindluse kinnitamiseks.
(1)

Direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks ohtlikke aineid, mis on loetletud kõnealuse direktiivi II lisas. Seda piirangut ei kohaldata teatavate erandiga kaetud kasutusviiside suhtes, mis on iseloomulikud meditsiiniseadmetele ning seire- ja kontrolliseadmetele ning mis on loetletud kõnealuse direktiivi IV lisas.
(3)

Erandi 14 hindamine teaduse ja tehnika arengu seisukohast on viinud järelduseni, et kuigi kuuevalentse kroomi sobivad asendajad on muutunud kättesaadavaks, ei saa neid veel toodetes kasutada. Eeldatakse, et kuuevalentse kroomi sobivaid asendajaid võib olla võimalik kasutusele võtta tulevikus. Seega on asjakohane jagada praegune erand kolmeks alamkirjeks ning kehtestada erandi kahele alamkirjele kehtivusaja lõpp.
(5)

Hinnates erandit 8(j) (plii kasutamine pehmejoodistes lamineeritud klaasi jootmiseks), jõuti järeldusele, et teatavate kasutusviiside puhul on olemas plii asendajad lamineeritud klaasi jootmiseks kasutatavate joodiste jaoks. Seevastu on aga kasutusviise ja teatavat liiki klaasi, mille puhul ei ole kindel, et praegu on olemas sobivad plii asendajad. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealust liiki klaasi ja asjaomaste kasutusviiside jaoks uus, kitsama kohaldamisalaga erand 8(k).
(3)

Valdava osa liidu tarbijate internetiostude puhul tehakse maksed makseteenuse pakkujate kaudu. Makseteenuste pakkumiseks peab makseteenuse pakkujal olema konkreetne teave, et teha kindlaks asjaomase makse saaja, teave makse kuupäeva, summa ning makse päritoluliikmesriigi kohta, samuti teave selle kohta, kas makse oli algatatud kaupleja ruumides. Kõnealune konkreetne teave on eriti oluline piiriüleste maksete korral, mille puhul maksja asub ühes liikmesriigis ja makse saaja teises liikmesriigis, kolmandal territooriumil või kolmandas riigis. See teave on liikmesriikide maksuhalduritele (edaspidi „maksuhaldurid“) vajalik, et nad saaksid täita oma põhiülesandeid, st avastada petturlusega tegelevaid ettevõtjaid ja kontrollida käibemaksukohustusi. Seepärast on vaja, et makseteenuse pakkujad teevad teabe kättesaadavaks maksuhalduritele, et aidata neil piiriüleseid käibemaksupettusi tuvastada ja nende vastu võidelda.
Olmeveega kokku puutuvad materjalid võivad vee kvaliteeti mõjutada sellega, et ained, mis võivad olla kahjulikud, satuvad vette, soodustades mikroobide teket või mõjutades vee lõhna, värvi või maitset. Direktiivi 98/83/EÜ hindamise tulemusel selgus, et töötlemise, seadmete ja materjalide kvaliteedi tagamist käsitlevad sätted lubasid liigset õiguslikku paindlikkust, mille tagajärjel kujunesid kogu liidus välja erinevad riiklikud süsteemid olmeveega kokku puutuvate materjalide heakskiitmiseks. Seetõttu tuleks kehtestada konkreetsemad minimaalsed hügieeninõuded materjalidele, mis on mõeldud kasutamiseks olmevee võtmisel, töötlemisel, säilitamisel või jaotamisel uutes rajatistes või olemasolevates rajatistes, mida remonditakse või ehitatakse ümber, või tagamaks, et need ei seaks otse ega kaudselt ohtu inimeste tervist, ei kahjustaks vee värvi, lõhna ega maitset, ei soodustaks mikroobide teket vees ega leostaks vette saasteaineid koguses, mis on kavandatud eesmärki silmas pidades vajalikust suurem. Sel eesmärgil tuleks käesolevas direktiivis sätestada spetsiifilised minimaalsed hügieeninõuded materjalidele, kehtestades lähteainete, koostiste ja koostisosade katse- ja heakskiitmismetoodika, lubatud lähteainete, koostiste ja koostisosade Euroopa nimekirjad, meetodid ja menetlused lähteainete, koostiste ja koostisosade lisamiseks lubatud lähteainete, koostiste ja koostisosade Euroopa nimekirjadesse ja lähteainete, koostiste ja koostisosade nimekirja lisamise läbivaatamiseks, ning Euroopa nimekirjades olevate lubatud lähteainete, koostiste või koostisosade kombinatsioonidest valmistatud tootes kasutatud valmismaterjalide katse- ja heakskiitmismenetlused ja meetodid.

Et mitte pärssida innovatsiooni, peaks komisjon tagama, et kõnealused menetlused on proportsionaalsed ning nendega ei koormataks põhjendamatult ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjad. Sellised menetlused tuleks võimalikult suures ulatuses viia kooskõlla kehtivate tooteid käsitlevate liidu õigusaktidega, et vältida topeltkoormust, mis kohustaks ettevõtjaid viima sama toote puhul läbi eri vastavushindamisi.
(52)

Pädevad üksused peaksid kohtute või haldusasutuste ees olema oma üldise tegevuse rahastamise allika ja samuti konkreetse õiguskaitsemeetmete taotlemiseks esitatud esindushagi toetamise allika osas täiesti läbipaistvad. See on vajalik, et võimaldada kohtutel või haldusasutustel hinnata seda, kas kolmanda isiku poolne rahastamine, niivõrd kui see on lubatud liikmesriigi õigusega, vastab käesoleva direktiiviga sätestatud nõuetele, ning kas kolmandast isikust rahastaja ja pädeva üksuse vahel on huvide konflikt, mis võib põhjustada kohtuvaidluste kuritarvitamise ohtu ning seda, et sellise kolmanda isiku poolne rahastamine, kellel on majanduslik huvi õiguskaitsemeetme taotlemiseks esindushagi esitamise või sellise esindushagi tulemuse suhtes, ei suunaks esindushagi kõrvale tarbijate kollektiivsete huvide kaitselt. Teave, mille pädev üksus esitab kohtule või haldusasutusele, peaks võimaldama kohtul või haldusasutusel hinnata, kas kolmandal isikul võiks seoses esindushagiga tekkida võimalus põhjendamatult mõjutada pädeva üksuse menetluslikke otsuseid, sealhulgas kokkuleppeid viisil, mis kahjustaks puudutatud tarbijate kollektiivseid huve, ja kas kolmas isik rahastab õiguskaitsemeetme taotlemiseks esitatud esindushagi kostja vastu, kes on kolmandast isikust rahastaja konkurent, või kostja vastu, kellest kolmandast isikust rahastaja sõltub. Konkreetse esindushagi otsest rahastamist kostjaga samal turul tegutseva kaupleja poolt tuleks pidada huvide konfliktiks, kuna konkurendil võiks olla esindushagi tulemuse suhtes majanduslik huvi, mis ei ühtiks tarbijate huviga. Esindushagi kaudne rahastamine organisatsioonide poolt, mida rahastatakse selle liikmete võrdsetest sissemaksetest või annetustest, sealhulgas kauplejate annetustest ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuste või ühisrahastuse raames, loetakse kolmanda isiku poolse rahastamise tingimustele vastavaks, kui kolmanda isiku poolne rahastamine vastab läbipaistvuse, sõltumatuse ja huvide konflikti puudumise nõuetele. Kui mõni huvide konflikt leiab kinnitust, peaks kohtul või haldusasutusel olema õigus võtta asjakohaseid meetmeid, näiteks nõuda pädevalt üksuselt asjaomasest rahastamisest keeldumist või selle muutmist ja vajaduse korral otsustada, et pädeval üksusel puudub pädeva üksuse õiguslik staatus, või jätta konkreetne esindushagi õiguskaitsemeetme taotlemiseks läbi vaatamata. Selline pädeva üksuse õigusliku staatuse kaotamine või hagi läbi vaatamata jätmine ei mõjuta esindushagist puudutatud tarbijate õigusi.
(37)

Selleks et kajastada parimate tavade arengut seoses kontrollidega ja standardvarustuse kättesaadavusega kontrolliüksustele ning et kehtestada või ajakohastada määruse (EÜ) nr 561/2006 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 (17) rikkumise raskusastmete määramist, tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu õigusakte kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290, et teha muudatusi vastavalt direktiivi 2006/22/EÜ I, II ja III lisas. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (18) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
a)

aktsepteerivad lähteliikmesriigi pädevad asutused väljumistolliasutuse asukoha liikmesriigi pädeva asutuse kinnituse, mis tõendab, et aktsiisikaup on liidu territooriumilt välja viidud või et aktsiisikaup on suunatud artikli 16 lõike 1 punkti a alapunkti v kohaselt välistransiidiprotseduurile, nõuetekohase tõendina, et kaup on liidu territooriumilt välja viidud;
(2)

Tarbijaohutuse komitee, mis abistab komisjoni sõltumatu riskihindamisasutusena kosmeetikatoodete vallas, märgib oma 26. ja 27. juuni 2012. aasta arvamuses, (2) et lõhnaainetest põhjustatud kontaktallergia on Euroopas tavaline, oluline ja käsitlemist vajav probleem ja et lõhnaainetega puututakse kokku muid tarbijale mõeldud tooteid, näiteks mänguasju kasutades. Samuti märgib tarbijaohutuse komitee, et viimastel aastatel on saanud kombeks lisada keemilisi lõhnaaineid paljudele tarbijale mõeldud toodetele, näiteks laste mänguasjadele, ja see võib oluliselt suurendada tarbija nahakaudset kokkupuudet lõhnaainetega. Tarbijaohutuse komitee lisab, et tarbija puutub kokku lõhnaainetega, mida leidub mitmesugustes kosmeetikatoodetes, muudes tarbijale mõeldud toodetes, ravimites ja tema töökeskkonnas, ning et kõik need kokkupuuted on kontaktallergia kontekstis olulised, kuna kriitiline ei ole mitte kokkupuute allikas, vaid kumulatiivne doos pindalaühiku kohta. Mitu inimeste kontaktallergeenidena määratletud ainet on loetletud arvamuse tabelis 13–1.
(2)

Liit on ühendanud WHO ja üleilmsete osalejate rühmaga enneolematus üleilmses solidaarsuses jõud, et pandeemia vastu võidelda. Selle jõupingutuse eesmärk on toetada COVID-19 kontrolli all hoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks vajalike in vitro diagnostika meditsiiniseadmete (testikomplektid), ravivahendite ja vaktsiinide väljatöötamist ja õiglast jaotamist.
(4)

Liidu käibemaksusüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on oluline, et igale maksukohustuslasele, kes tarnib kaupu Põhja-Iirimaal, ja igale maksukohustuslasele või mittemaksukohustuslasest juriidilisele isikule, kes soetab ühendusesiseselt kaupu, nagu on loetletud nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (4) artikli 214 lõike 1 punktides a, b ja c, või maksukohustuslasele seoses vabatahtlike erikordade kasutamisega, mis on mõeldud maksukohustuslastele, kes tegelevad kaupade kaugmüügiga, antakse eraldi käibemaksukohustuslasena registreerimise number.
(3)

Isotonitaseen on liidus olnud kättesaadav alates vähemalt 2019. aasta aprillist ning seda on avastatud viies liikmesriigis ning Ühendkuningriigis. Neli liikmesriiki on teatanud kokku 24 konfiskeerimisest; lisaks on üks liikmesriik teatanud proovi võtmisest ja Ühendkuningriik on teatanud surmajärgsetest bioloogilistest proovidest. Kuna isotonitaseen on turul uudne, siis selle esinemist ei kontrollita korrapäraselt ning seetõttu on aine avastamine tõenäoliselt puudulik. Enamikel juhtudel konfiskeeriti aine pulbrina, kuid seda leiti ka vedelal kujul. Avastatud kogused on suhteliselt väikesed. Samas tuleb aga arvestada sellega, et isotonitaseeni toime on väga tugev.
(1)

Ühisrahastus on finantstehnoloogiline lahendus, mis pakub väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning eelkõige idu- ja kasvufaasis ettevõtjatele alternatiivseid rahastamisvõimalusi, et edendada liidus uuenduslikku ettevõtlust ning tugevdada seeläbi kapitaliturgude liitu. Selle tulemusel muutub finantssüsteem mitmekesisemaks ja pangapõhisest rahastamisest vähem sõltuvaks, vähendades seetõttu süsteemseid ja kontsentratsiooniriske. Muud ühisrahastuse kaudu uuendusliku ettevõtluse edendamise eelised on külmutatud kapitali vabastamine investeeringuteks uutesse ja uuenduslikesse projektidesse, vahendite tõhusa eraldamise kiirendamine ja varade mitmekesistamine.
11)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt: a) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Bulgaaria Vabariik võib kohaldada vähendatud aktsiisimäära, mis on vähemalt 50 % ühtsest siseriiklikust etanooli aktsiisimäärast, sellistes puuviljakasvatajate piiritusetehastes toodetud etanoolile, kes toodavad aastas üle 10 hektoliitri etanooli puuviljakasvatajate kodumajapidamiste poolt neile tarnitud puuviljadest. Vähendatud aktsiisimäära võib kohaldada kuni 30 liitri sellise puuvilja-marjaviina suhtes alkoholi tootva puuviljakasvataja kodumajapidamise kohta aastas, mis on mõeldud vaid isiklikuks tarbimiseks. Pärast selle võimaluse kasutamist ei saa Bulgaaria Vabariik enam kohaldada käesoleva artikli lõiget 8.“; b) lisatakse järgmine lõige: „6a. Tšehhi Vabariik ja Poola Vabariik võivad kohaldada vähendatud aktsiisimäära, mis on vähemalt 50 % ühtsest siseriiklikust etanooli aktsiisimäärast, sellistes puuviljakasvatajate piiritusetehastes toodetud etanoolile, kes toodavad aastas üle 10 hektoliitri etanooli puuviljakasvatajate kodumajapidamiste poolt neile tarnitud puuviljadest. Vähendatud aktsiisimäära võib kohaldada kuni 30 liitri sellise puuvilja-marjaviina suhtes alkoholi tootva puuviljakasvataja kodumajapidamise kohta aastas, mis on mõeldud vaid isiklikuks tarbimiseks.“; c) lisatakse järgmine lõige: „8. Kui tingimused, mis liikmesriigid kehtestavad käesoleva lõike otsese kohaldamise tagamiseks, ei näe ette teisiti, võivad liikmesriigid vabastada aktsiisist või kohaldada vähendatud aktsiisimäära etanooli suhtes, mida tarbib eraisik, tema pereliikmed või külalised, tingimusel et seda jooki ei müüda ning a) mille kõnealune eraisik on valmistanud temale kuuluvatest puuviljadest, mille see eraisik on kasvatanud ja korjanud temale kuuluval maal, ning kasutades lihtsaid ja väikeseid destilleerimisseadmeid, mis on registreeritud asjaomase liikmesriigi pädevas asutuses, ja/või b) mille asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse loal tegutsev piiritusetehas on valmistanud kõnealusele eraisikule viimasele kuuluvatest puuviljadest, mille see eraisik on kasvatanud ja korjanud temale kuuluval maal. Liikmesriigid piiravad puuvilja-marjaviina suhtes aktsiisivabastuse või vähendatud aktsiisimäärade kohaldamist maksimaalselt 50 liitrini alkoholi tootva puuviljakasvataja kodumajapidamise kohta aastas. Sellist aktsiisivabastust või vähendatud aktsiisimäärasid kohaldavad liikmesriigid a) kehtestavad tingimused mis tahes aktsiisimaksupettuse, aktsiisi tasumisest hoidumise või muu kuritarvituse ärahoidmiseks; b) kehtestavad piisavad nõuded ja menetlused tootmise ja tarbimise kontrolli tagamiseks ning piiriülese mõju ja müügi ärahoidmiseks, ning c) sätestavad karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende kohaldamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid ei saa nimetatud sätteid kohaldada lisaks lõike 6, 6a või 7 sätetele.“