ET EN Euroopa Liidu Teataja L 169/22

NÕUKOGU OTSUS,

30. november 2009,

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju, Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

(2010/374/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) (1) artiklile 11 osalevad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud kolmandad riigid fondis vastavalt nimetatud otsusele. Võetakse vastu osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisvolitused.

(2) Pärast 20. detsembrit 2007, mil nõukogu andis komisjonile asjakohase volituse, viidi lõpule Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised ja 30. juunil 2009 parafeeriti Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju (edaspidi „leping”).

(3) Lepingule tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

(4) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis’l, otsustab Taanil kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

(5) Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2) ning vastavalt järgnevale nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2004/926/EÜ (Schengeni acquis’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis) (3). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(6) Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (4). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju (edaspidi „leping”), ja sellele lisatud deklaratsioonidele allakirjutamine, eeldusel et leping sõlmitakse.

Lepingu ja sellega deklaratsioonide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Kuni lepingu ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 5.

Brüssel, 30. november 2009 Nõukogu nimel eesistuja B. ASK

(1) ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

(2) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

(3) ELT L 395, 31.12.2004, lk 70.

(4) EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

ET EN Euroopa Liidu Teataja L 169/22

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline

LEPING,

mis kästileb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju

EUROOPA ÜHENDUS

(edaspidi „ühendus”)

ning

ISLANDI VABARIIK

(edaspidi „Island”),

NORRA KUNINGRIIK

(edaspidi „Norra”),

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

(edaspidi „Šveits”)

ja

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK

(edaspidi „Liechtenstein”),

edaspidi „lepinguga ühinenud riigid”,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingut, mis käsitleb viimati nimetatute ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll”),

ning arvestades järgmist:

(1) Ühendus lõi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifondi aastateks 2007–2013 (edaspidi „fond”).

(2) Kõnealune otsus kujutab endast Schengeni acquis’ edasiarendust Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemislepingu, Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu ja Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli tähenduses.

(3) Otsuse artiklis 11 on sätestatud, et Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud kolmandad riigid osalevad fondis vastavalt sellele otsusele ning et kehtestatakse osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisvolitused.

(4) Fond kujutab endast eriotstarbelist vahendit Schengeni acquis’ raames, mille eesmärk on finantskoormuse jagamine ja rahalise toetuse andmine Schengeni acquis’ elluviimiseks liikmesriikide välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas.

(5) Selleks et lihtsustada fondis osalevatele riikidele igal aastal eraldatavate vahendite summa arvutamist ja hõlbustada lepinguga ühinenud riikidel mitmeaastaste programmide koostamist, nähakse käesolevas lepingus ette kindlasummalised iga-aastased osamaksud, mille suhtes mitmeaastase programmi viimasel aastal kohaldatakse parandusmehhanismi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Lepingus esitatakse ühinenud riikide fondi tegevuses osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (edaspidi „otsus”).

Artikkel 2

Finantsjuhtimine ja -kontroll

1. Lepinguga ühinenud riigid võtavad meetmeid, et täita Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) ja ühenduse teiseste õigusaktide finantsjuhtimise ja -kontrolli alased sätted.

2. Lõikes 1 osutatud sätted on järgmised:

— EÜ asutamislepingu artikli 248 lõiked 1–3, artiklid 256 ja 274 ning artikli 280 lõiked 1–3;

— nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (1) (edaspidi „finantsmäärus”) artiklid 27, 28a ja 52, artikli 53 punkt b, artikli 72 lõige 2 ja artikli 95 lõige 2;

— komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) asjaomased sätted;

— nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest (3), ning

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (4).

Lepinguosalised võivad seda loetelu omavahelisel kokkuleppel muuta.

3. Oma territooriumil kohaldavad lepinguga ühinenud riigid lõikes 2 osutatud sätteid kooskõlas käesoleva lepinguga.

Artikkel 3

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine

Fondi vahendite kasutamisel lepinguga ühinenud riikide territooriumil lähtutakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest.

Artikkel 4

Huvide konflikti vältimise põhimõttest kinnipidamine

Kõigil lepinguga ühinenud riikide territooriumil tegutsevatel finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise ja -kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega.

Artikkel 5

Rakendamise delegeerimisest tulenevad kohustused

Lepinguga ühinenud riigid võtavad kõik õigus- ja haldusmeetmed või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse huvide kaitseks vastavalt finantsmääruse artikli 53 punktis b ja artikli 95 lõikes 2 sätestatud kohustustele.

Artikkel 6

Otsuste täitmine

Komisjoni otsused, milles nähakse ette, et muu isik kui riik peab täitma rahalised kohustused, kuuluvad täitmisele lepinguga ühinenud riikide territooriumil.

Täitmist reguleerivad selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riigi ametiasutus, kelle lepinguga ühinenud asjaomase riigi valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile teatavaks teeb.

Kui need formaalsused on komisjoni avalduse põhjal lõpetatud, võib komisjon taotleda täitmist kooskõlas riigi õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.

Täitmist võib peatada ainult Euroopa Ühenduste Kohtu otsusega. Asjassepuutuva riigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused täitmise ebaõige viisi kohta.

Artikkel 7

Ühenduse finantshuvide kaitsmine pettuse vastu

1. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 280 lepinguga ühinenud riigid

a) võitlevad pettuse ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu niisuguste tõkestusmeetmetega, mis tagavad tõhusa kaitse;

b) võtavad ühenduse finantshuve kahjustava pettuse vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustava pettuse vastu, ning

c) kooskõlastavad oma tegevust ühenduse finantshuvide kaitsmisel liikmesriikide ja komisjoniga.

2. Selleks võtavad lepinguga ühinenud riigid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 280 lõikele 4 meetmeid, mis on samasugused kui lepingule allakirjutamise ajal jõus olevad ühenduse meetmed.

Lepinguosalised võivad kooskõlas käesoleva artikliga ja vastastikusel kokkuleppel võtta tulevikus meetmeid, mis on samasugused kui ühenduse tulevikus võetavad meetmed.

Artikkel 8

Komisjoni läbiviidav kohapealne kontroll ja inspekteerimine

Ilma et see mõjutaks õigusi, mis tal on vastavalt otsuse artiklitele 35 ja 47, on komisjonil (OLAF) õigus teostada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist lepinguga ühinenud riikide territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve fondiga seotud pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest.

Lepinguga ühinenud liikmesriikide ametiasutused aitavad kaasa kohapealsele kontrollimisele ja inspekteerimisele, mida võib nende asutuste soovil läbi viia ka ühiselt.

Artikkel 9

Kontrollikoda

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõikele 3 ja finantsmääruse esimese osa VIII jaotise 1. peatükile on EÜ asutamislepinguga asutatud kontrollikojal võimalik kõikide lepinguga ühinenud riikide territooriumil asuvate ja ühenduse nimel fondiga seotud tulusid ja kulusid haldavate asutuste, sealhulgas iga eelarvest makseid saava füüsilise ja juriidilise isiku ruumes viia läbi kohapealne audit.

Kontrollikoja auditid lepinguga ühinenud riikides viiakse läbi koostöös riigi auditeerimisasutustega või, kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis koos riigi pädevate talitustega. Kontrollikoda ja lepinguga ühinenud riikide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse. Need asutused või talitused teatavad kontrollikojale, kas nad kavatsevad auditeerimisest osa võtta.

Kontrollikojal on vähemalt samasugused õigused kui komisjonil vastavalt otsuse artiklitele 35 ja 47 ning lepingu artiklile 8.

Artikkel 10

Riigihanked

1. Island, Norra ja Liechtenstein kohaldavad oma riigis kehtivat riigihangete seadust kooskõlas EMP lepingu XVI lisaga.

2. Šveits kohaldab oma riigihangete seadust kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepinguga.

Šveits esitab komisjonile oma riigihankemenetluse ning haldus- ja kontrollisüsteemi kirjelduse.

Lisaks esitab ta igas aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes teabe kasutatud riigihankemenetluste kohta.

Artikkel 11

Osamaksud ja eraldised

1. Lepinguga ühinenud riigid teevad igal aastal fondi eelarvesse makseid vastavalt järgmisele tabelile:

tuhandetes eurodes 2009 iga-aastased assigneeringud (EÜ eelarve) 185 500 Island 260 Norra 5 100 Šveits 5 565 2009. aasta maksed on kindlasummalised ega kuulu läbivaatamisele ().





tuhandetes eurodes Indeks (6) 2010 2011 2012 2013 ettenähtud iga-aastased assigneeringud (EÜ eelarve) % 207 500 253 500 349 100 481 200 Island 0,04 79 96 132 183 Norra 2,61 5 408 6 607 9 099 12 542 Šveits 3,35 6 943 8 483 11 682 16 102 Liechtenstein 0,03 62 76 105 144 2010.–2013. aasta maksete suuruse arvutamisel lähtutakse tabelis esitatud indeksist, mida kohaldatakse vastavalt lõikele 4.

2. 2011.–2013. aastal on maksetähtaeg asjaomase eelarveaasta 15. veebruar ja need tehakse vastavalt sissenõudekorraldustele, mille komisjon esitab eelneva aasta 15. detsembriks.

3. 2009. aasta osamaksud makstakse erakorraliselt 2010. aastal. Need tuleb koos 2010. aasta osamaksudega maksta 15. veebruariks 2010. Šveits maksab 2009. aasta osamaksud ühe kuu jooksul pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

Ühendus maksab lepinguga ühinenud riikidele ette nähtud ning otsuse artiklite 14 ja 15 kohaselt komisjoni poolt kehtestatud 2009. aasta eraldised 2010. aastal järgmiste erakorraliste eraldistena:

Islandile: 62 148 eurot;

Norrale: 1 611 049 eurot;

Šveitsile: 2 282 112 eurot.

2010. aasta eraldised ja nimetatud erakorralised eraldised nähakse ette 2010. aasta programmis.

Alates 2010. aastast arvutatakse lepinguga ühinenud riikidele ette nähtavate eraldiste suurus välja vastavalt otsuse artiklitele 14 ja 15.

4. Lepinguosalised parandavad lepinguga ühinenud riikide 2010., 2011., 2012. ja 2013. aasta osamaksude suuruse vastavalt uusimatele 1. mail 2012 kättesaadavatele SKP näitajatele. Parandusi arvestatakse 2013. aasta osamaksu suuruse arvutamisel.

Protsent lepinguga ühinenud riikide SKPst, mida kasutatakse asjaomase riigi puhul paranduste tegemiseks, arvutatakse järgmiselt:

— Vastavalt Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemislepingu artikli 12 lõikele 1 lähtutakse nende riikide SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

— Vastavalt Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artiklile 11 lähtutakse tema SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

— Vastavalt Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklile 3 lähtutakse tema SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

5. Lepinguosalised kohandavad lõike 1 tabelis esitatud arve, kui muutub otsuse artikli 13 lõikes 1 nimetatud võrdlussumma või tegelike aastaassigneeringute suurus võrreldes lõike 1 tabelis esitatud summadega, mille on kindlaks määranud EÜ eelarvepädevad institutsioonid vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktile 37 Euroopa Liidu 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames.

Kohandused on proportsionaalsed võrdlussummas või asjaomas(t)es aastaassigneeringu(te)s tehtud muudatustega ning neid kohaldatakse eelarveaasta(te)l, mille võrdlussummat või assigneeringute suurust on muudetud.

Komisjon teavitab lepinguga ühinenud riike kirja teel osamaksu suuruse muutmisest ning maksete ja tagasimaksete tegemise korrast.

6. Liechtenstein maksab osamaksu vaid artikli 13 lõikes 6 nimetatud aastate eest.

7. Komisjon võib igal aastal kasutada kuni 300 000 eurot lepinguga ühinenud riikide maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste ja mittekoosseisuliste töötajate halduskulud, mis tulenevad otsuse ja käesoleva lepingu täitmisest lepinguga ühinenud riikide poolt.

8. Komisjon võtab 2009. ja 2010. aasta suhtes eelarvelisi kulukohustusi summas, mis vastab komisjoni poolt lepinguga ühinenud riikidele otsuse artiklite 14 ja 15 kohaselt tehtavate eraldiste summale.

Artikkel 12

Konfidentsiaalsus

Käesoleva lepingu alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitatakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate ja lepinguga ühinenud riikide õigusaktidega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides ja lepinguga ühinenud riikides olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 13

Jõustumine

1. Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

2. Ühendus, Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma menetlustele.

3. Käesoleva lepingu jõustumise peavad heaks kiitma ühendus ja lisaks veel vähemalt üks allakirjutaja.

4. Leping jõustub iga lepinguosalise suhtes tema heakskiitmiskirja hoiulevõtja juures hoiule andmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval.

5. Ühendus, Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein kohaldavad lepingut, välja arvatud selle artiklit 6, ajutiselt alates sellele allakirjutamise päevale järgnevast päevast, ilma et see piiraks põhiseadusest tulenevaid nõudeid.

6. Ühendus ja Liechtenstein kohaldavad lepingut ajutiselt alates päevast, mil vastavalt Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklile 10 jõustuvad selle protokolli artiklis 2 osutatud sätted.

Artikkel 14

Programmide vastuvõtmine ja aruandmine

1. Lepinguga ühinenud riigid teatavad komisjonile hiljemalt üks kuu pärast lepingule allakirjutamist, millised ametiasutused on määratud rakendama riigi mitmeaastast programmi ja aastaprogrammi.

2. Lepinguga ühinenud riigid esitavad 2010.–2013. aasta mitmeaastase programmi eelnõu komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

3. Lepinguga ühinenud riigid esitavad 2010. aasta programmi eelnõu komisjonile hiljemalt viis kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

4. Lepinguga ühinenud riigid esitavad otsuse artikli 34 lõikes 2 osutatud haldus- ja kontrollisüsteemide kirjelduse hiljemalt kolm kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

5. Komisjon kiidab otsuses sätestatud korras mitmeaastase programmi heaks kolme kuu jooksul ja 2010. aasta programmi ühe kuu jooksul pärast selle ametlikku esitamist, tingimusel et komisjon veendub otsuse artiklis 34 sätestatud korras, et lepinguga ühinenud riigid on loonud haldus- ja kontrollisüsteemid, mis vastavad otsuse artiklitele 26–32.

6. Lepinguga ühinenud riikidel ei tule esitada otsuse artikli 52 lõike 2 punktis a ette nähtud hindamisaruannet.

Artikkel 15

Kehtivus ja lõpetamine

1. Ühendus või lepinguga ühinenud riik võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest teisi lepinguosalisi. Käesolev leping kaotab kehtivuse kolme kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Lõpetamise otsusest teatamise ajal pooleli olevaid projekte ja meetmeid jätkatakse käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lahendavad lepingu lõpetamise muud võimalikud tagajärjed ühisel kokkuleppel.

2. Islandi ja Norraga lõpetatakse leping, kui nendega sõlmitud ühinemisleping lõpetatakse vastavalt selle lepingu artikli 8 lõikele 4, artikli 11 lõikele 3 või artiklile 16.

Šveitsiga lõpetatakse leping, kui temaga sõlmitud ühinemisleping lõpetatakse vastavalt selle lepingu artikli 7 lõikele 4, artikli 10 lõikele 3 või artiklile 17.

Liechtensteiniga lõpetatakse leping, kui temaga sõlmitud ühinemisprotokoll lõpetatakse vastavalt selle protokolli artikli 5 lõikele 4, artikli 11 lõikele 1 või artikli 11 lõikele 3.

Artikkel 16

Keeled

Käesolev leping ja sellele lisatud deklaratsioonid koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, islandi ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на деветнадесети март две хиляди и десета година. Hecho en Bruselas, el diecinueve de marzo de dos mil diez. V Bruselu dne devatenáctého března dva tisíce deset. Udfærdiget i Bruxelles den nittende marts to tusind og ti. Geschehen zu Brüssel am neunzehnten März zweitausendzehn. Kahe tuhande kümnenda aasta märtsikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis. 'Εγινε στις Βρυξέλλες, στιςδέκα εννέα Μαρτίου δύο χιλιάδες δέκα. Done at Brussels on the nineteenth day of March in the year two thousand and ten. Fait à Bruxelles, le dix-neuf mars deux mille dix. Fatto a Bruxelles, addì diciannove marzo duemiladieci. Briselē, divi tūkstoši desmitā gada deviņpadsmitajā martā. Priimta du tūkstančiai dešimtų metų kovo devynioliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év március tizenkilencedik napján. Magħmul fi Brussell, id-dsatax-il jum ta' Marzu tas-sena elfejn u għaxra. Gedaan te Brussel, de negentiende maart tweeduizend tien. Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego marca roku dwa tysiące dziesiątego. Feito em Bruxelas, em dezanove de Março de dois mil e dez. Încheiat la Bruxelles, la nouăsprezece martie două mii zece. V Bruseli dňa devätnásteho marca dvetisícdesať. V Bruslju, dne devetnajstega marca leta dva tisoč deset. Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattakymmenen. Som skedde i Bryssel den nittonde mars tjugohundratio. Gjört í Brussel hinn nítjánda dag marsmánaðar árið tvö þúsund og tíu. Utferdiget i Brussel, den nittende mars totusenogti. За Европейската общност For the European Community Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Fyrir hönd Islands For Kongeriket Norge Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Für das Fürstentum Liechtenstein

(1) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

(2) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

(3) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(4) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(5) Vastavalt 2007. aasta SKP-le.

2009. aasta maksed on kindlasummalised ega kuulu läbivaatamisele ().

(6) Indeksi näitajad on ümardatud.

2010.–2013. aasta maksete suuruse arvutamisel lähtutakse tabelis esitatud indeksist, mida kohaldatakse vastavalt lõikele 4.

(7) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

EUROOPA ÜHENDUSE JA LIECHTENSTEINI ÜHISDEKLARATSIOON LIECHTENSTEINI OSALEMISE KOHTA VÄLISPIIRIFONDIS VASTAVALT OTSUSELE nr 574/2007/EÜ

EUROOPA ÜHENDUS JA LIECHTENSTEIN,

— võttes arvesse Liechtensteini geograafilist asendit ja seda, et tal puuduvad välispiirid ja konsulaadid, millele toetudes töötada välja fondi rakendamise programm, ja

— tunnustades Liechtensteini taotlust saavutada Schengeni acquis’ eesmärgid ning tema solidaarsust riikidega, kes kohaldavad välispiire käsitlevaid Schengeni sätteid, lepivad kokku, et Liechtenstein võib otsustada mitte osaleda fondi tegevuses eeldusel, et ta maksab fondi osamaksusid vastavalt Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju. Seega tasub Liechtenstein fondi osamaksud, kuid loobub õigusest saada fondist eraldisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ artiklitele 14 ja 15.

Juhul kui Liechtenstein soovib hiljem osaleda, teatab ta sellest komisjonile piisavalt ette. Siis lepitakse kirjavahetuse teel kokku, millised praktilised ettevalmistused tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ, rakenduseeskirjade ja käesoleva lepingu kohaldamiseks.

NORRA VALITSUSE DEKLARATSIOON NORRAS ASUVATELE ETTEVÕTETELE ADRESSEERITUD RAHALISTE KOHUSTUSTE TÄITMIST KÄSITLEVATE EUROOPA ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE OTSUSTE VAHETU TÄITMISE PÕHIMÕTTE KOHALDAMISE KOHTA

Lepinguosaliste tähelepanu juhitakse asjaolule, et Norra põhiseaduses ei ole sätestatud Norras asuvatele ettevõtetele adresseeritud rahaliste kohustuste täitmist käsitlevate Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetut täitmist. Norra nendib, et need otsused tuleks ka edaspidi adresseerida otse tema ettevõtetele, kellel tuleb oma kohustused tavakohaselt täita. Põhiseadusest tulenev Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetu täitmise põhimõtte kohaldamise piirang ei kehti Norra ettevõtete ühenduse territooriumil asuvate tütarettevõtete ega varade suhtes. Norra on valmis, kui selles valdkonnas tekib probleeme, pidama konsultatsioone ja võtma meetmeid pooltele sobiva lahenduse leidmiseks.

EUROOPA ÜHENDUSE DEKLARATSIOON

Komisjon jälgib pidevalt Norra ühepoolses deklaratsioonis osutatud olukorda. Ta võib igal ajal alustada Norraga konsultatsioone kõnealustele probleemidele sobiva lahenduse leidmiseks.

Joint Declaration by the European Union and the Republic of Iceland, the Kingdom of Norway, the Swiss Confederation and the Principaliy of Liechtenstein on the signature of the Agreement between the European Community and the Republic of Iceland, the Kingdom of Norway, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on supplementary rules in relation to the External Borders Fund for the period 2007 to 2013

As a consequence of the entry into force of the Treaty of Lisbon on 1 December 2009, the European Union has replaced and succeeded the European Community and from that date the European Union exercises all rights and assumes all obligations of the European Community.

Therefore, references to ‘the European Community’ in the text of the aforementioned Agreement, signed today, are, where appropriate, to be read as ‘the European Union’.