ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Seoses avamerel ja kolmandate riikide vetes kalapüüki reguleerivate eeskirjade järgimise ja täitmise tagamisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 33, puuduvad Saint Kittsil ja Nevisel konkreetsed õigusaktid ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks. Puudub ETR-kalapüügi mõiste selge määratlus ning sellega seotud haldusmeetmeid ei ole ette nähtud. Ainus meede on kalalaeva registrist kustutamine. See meede ei hõlma aga laevade ebaseadusliku kalapüügi uurimist ega rikkumiste eest karistuste määramist. Kalalaeva registrist kustutamine ei taga, et süüdlasi nende teo eest karistatakse ning sellise teo tulemusel saadud kasu ära võetakse. Eriti oluline on see Saint Kittsi ja Nevise puhul, kes peab põhjenduse 45 kohaselt rahvusvahelist laevaregistrit, mis asub väljaspool Saint Kittsi ja Nevist ja vastutab laevade registreerimise eest, kuid ei taga, et Saint Kittsi ja Nevise lipu all sõitvatel laevadel on riigiga reaalne side, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 91. Komisjon tegi oma kontrollkäikude ajal kindlaks, et Saint Kittsi ja Nevise mitmesugused ametiasutused ei koordineeri omavahel laevade registreerimist ega tee seoses registreeritavate laevade staatusega koostööd peamiste lipuriikidega, mis on vajalik sagedase lipuvahetuse vältimiseks vastavalt FAO suuniste punkti 16 alapunktis e soovitatule. Tavalise haldusotsusega, millega kalalaev registrist kustutatakse, kuid ei anta võimalust muude karistuste määramiseks, ei tagata hoiatavat mõju. Sellise meetmega ei tagata ka lipuriigi kontrolli kalalaevade üle, nagu on nõutud ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 94. Lisaks ei ole Saint Kittsi ja Nevise suutlikkus täita nõudeid ja jõustada meetmeid kooskõlas ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktiga 18, milles on sätestatud, et ÜRO mereõiguse konventsiooni sätteid arvesse võttes peaks iga riik võtma meetmeid või tegema koostööd selle tagamiseks, et tema jurisdiktsiooni all olevad kodanikud ei toeta ETR-kalapüüki ega tegele sellega. Lisaks ei vasta Saint Kittsi ja Nevise suutlikkus sellega seoses ETR-kalapüügi vastase FAO tegevuskava punktile 21, mille kohaselt peaksid riigid tagama, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ETR-kalapüügiga tegelevatele laevadele ja kodanikele määratavad karistused oleksid piisavalt karmid, et tulemuslikult vältida ja ära hoida ETR-kalapüüki ning see lõpetada ja võtta süüdlastelt ära sellisest ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. Samuti ei ole haldustava, mis võib meelitada ETR-kalapüügiga tegelevaid ettevõtjaid ETR-kalapüügiga seotud laevu registreerima, kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni artikliga 94.
(1)

Põhimääruse artikli 20 lõikes 1 on sätestatud, et „parlamendiliikmetel on õigus seoses mandaadi täitmisega tekkivate kulude hüvitamisele”, ning lõikes 4 on sätestatud, et „parlament määrab kindlaks kõnealuse õiguse teostamise tingimused”. Need tingimused on muu hulgas sätestatud ka Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete (2) (edaspidi „rakendusmeetmed”) artiklites 22, 24 ja 66.
(4)

Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõike 1 kohaselt tehtud tasuvusanalüüs, (7) mille eesmärk oli hinnata liidu rahastamisprogrammide (2014–2020) rakendamisega seotud teatavate ülesannete rakendusametitele delegeerimise kulusid ja tulusid, hõlmas määruse (EL) nr 1144/2014 kohaste ülesannete haldamist. Komisjon kohandas tasuvusanalüüsi, et tõhusust täiendavalt suurendada, ja komisjoni tasandil vähendati veelgi personali, et tagada eelarve üldine neutraalsus, tasakaalustades rakendusametites lisapersonaliga seotud suurenenud kulusid vastava vahendite vähendamisega komisjonis. Seda tehes võeti juba arvesse nimetatud kava delegeerimisega seotud vahendeid. Tasuvusanalüüsist nähtus, et põllumajandustooteid käsitlevate teavitus- ja müügiedendusmeetmetega seotud teatavate rakendamisülesannete usaldamine ametile annaks märkimisväärset kvalitatiivset ja kvantitatiivset kasu võrreldes sellega, kui kõnealuseid aspekte hallataks komisjonis. Nimetatud ülesanded on ameti praeguse volitusega temaatiliselt kooskõlas. Amet on juba täiendanud nende ülesannetega vahetult seotud pädevust, oskusi ja võimekust. Kuna amet on suhteliselt väike, sobivad sellele ülesanded, mis on seotud sarnaselt hallatava programmiga. Lisaks muudab ameti kaudu haldamine liidu sekkumise kõnealuses valdkonnas nähtavamaks. Uute ülesannete täitmisel on võimalik kasutada ameti olemasolevaid kommunikatsioonivahendeid. Uute ülesannete võtmisega hakkab amet haldama mahukamaid eelarveid ja laieneb tasemele, kus võib leida täiendavat sünergiat.
10)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega: „Artikkel 13 Rahastamiskord 1. EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikul 31. maist 2010 kuni 31. juulini 2011 on 54 600 000 eurot. EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikul 1. augustist 2011 kuni 31. juulini 2012 on 60 500 000 eurot. EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikul 1. augustist 2012 kuni 31. maini 2013 on 56 870 000 eurot. EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikul 1. juunist 2013 kuni 31. detsembrini 2014 on 108 050 000 eurot. EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 on 57 750 000 eurot. 2. Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele. EUPOL AFGHANISTANi korraldatavates hankemenetlustes võivad piiranguteta osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud. Lisaks ei kohaldata EUPOL AFGHANISTANi ostetavate kaupade suhtes päritolureegleid. Missioon võib komisjoni nõusolekul sõlmida tehnilisi kokkuleppeid liikmesriikidega, vastuvõtva riigiga, osalevate kolmandate riikidega ja teiste rahvusvaheliste osalejatega seoses EUPOL AFGHANISTANile varustuse, teenuste ja tööruumide soetamisega. 3. EUPOL AFGHANISTAN vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Sel eesmärgil allkirjastab EUPOL AFGHANISTAN komisjoniga lepingu. 4. Ilma et see piiraks EUPOL AFGHANISTANi ja selle isikkoosseisu staatust käsitlevate sätete kohaldamist, vastutab EUPOL AFGHANISTAN alates 1. jaanuarist 2015 volituste täitmisest tulenevate mis tahes nõuete ja kohustuste eest, välja arvatud nõuete eest, mis on seotud missiooni juhi tõsiste üleastumistega, mille eest vastutab tema. 5. Rahastamiskorra rakendamine ei piira artiklites 5, 6 ja 9 sätestatud käsuliini ning EUPOL AFGHANISTANi operatiivvajadusi, sealhulgas varustuse kokkusobivust ja meeskondade koostalitlusvõimet. 6. Kulutused on rahastamiskõlblikud alates lõikes 3 osutatud lepingu allkirjastamise kuupäevast.”
Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all

11.2 Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara
A.

Kohustuste baasi kuuluvad ainult: 1. Ringluses olevad pangatähed Käesoleva lisa eesmärgil kohaldatakse sularahavahetuse aastal iga eurosüsteemiga liituva RKP ringluses oleva sularaha osas järgmist: a) see hõlmab RKP poolt riigi vääringuühikus emiteeritud pangatähed ja b) seda vähendatakse eelnevalt jaotatud euro pangatähtedega seotud tasustamata laenusummade võrra, mida pole veel debiteeritud (ühtlustatud bilansi vara kirje 6. osa). Pärast asjaomast sularahavahetuse aastat tähendab kõikide RKPde ringluses olev sularaha euros vääringustatud pangatähti ning välja jäetakse mis tahes muud pangatähed. Juhul kui TARGET2 on sularahavahetuse päeval suletud, moodustavad RKP kohustused, mis tulenevad suunise EKP/2006/9 alusel eeljaotatud euro pangatähtedest, mis on läinud ringlusse enne sularahavahetuse päeva, kohustuste baasi osa (osana korrespondentkontost ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 all), kuni kohustus muutub TARGET2 tehingutest tulenevalt eurosüsteemisiseste kohustuste osaks. 2. Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud kohustused euroala krediidiasutuste ees, sealhulgas: a) jooksevkontod, k.a kohustusliku reservi nõue EKPSi põhikirja artikli 19.1 alusel (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.1); b) eurosüsteemi hoiustamise püsivõimaluse alusel hoiustatud summad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.2); c) tähtajalised hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.3); d) peenhäälestuse pöördtehingutest tulenevad kohustused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.4); e) lisatagatise nõuetega seotud hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.5). 3. Hoiuste kohustused lepingurikkumisega seotud eurosüsteemi tehingupoolte ees, mis on ümberliigitatud ühtlustatud bilansi kohustuste kirjest 2.1. 4. RKPde eurosüsteemisisesed kohustused, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissiooni tagavate lihtvekslite emiteerimisest EKP-le suunise EKP/2011/14 (1) I lisa punkti 3.3. kohaselt (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.2). 5. Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest tulenevad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.3 osa). 6. Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 osa). 7. Kogunenud intress, mille iga RKP kirjendab kvartali lõpus seoses üheaastase või sellest pikema tähtajaga rahapoliitika kohustustega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 12.2 osa).
(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud liidusisest veiste ja sigadega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Sellega on muu hulgas ette nähtud, et veistel ja sigadel peavad sihtkohta vedamisel olema kaasas veterinaarsertifikaadid, mis vastavad F lisas sätestatud 1. või 2. näidisele.
2.

Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on Siemens SFH 950 tüüpi fotodiood ja fotodetektor (tüüp SFH 960) ning mille mõõteulatus on 5–115 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.
(2)

Kõnealuse üleminekukava täielikkuse hindamisel leidis komisjon, et meetodit, millega arvutatakse põletusseadmete, sealhulgas eri liiki üksuste ja/või mitme kütusega töötavate seadmete osakaal üleminekukavas esitatud ülemmäärades, ei kohaldatud nõuetekohaselt ning et ühe seadme puhul kasutati kahte eri meetodit, et määrata kindlaks selle osakaal SO2 ülemmäärades. Komisjon märkis ühtlasi, et teatavad muundustegurid aasta keskmise heitgaasi voolukiiruse arvutamiseks olid liiga suured ning et üleminekukavas ei esitatud konkreetseid meetmeid selle tagamiseks, et kohaldatavatele heite piirväärtustele vastatakse alates 1. juulist 2020.
(6)

16. augusti 2013. aasta kirjaga (7) teatas Slovaki Vabariik komisjonile, et kaks seadet on siseriiklikust üleminekukavast välja jäetud. Seadme „U.S. Steel Košice, s.r.o., boilers K1-K5” puhul selgitas Slovaki Vabariik, et kuigi seadme ühe osa suhtes kohaldati aastaid direktiivi 2001/80/EÜ artikli 4 lõike 4 kohast erandit, ehitati see osa 2010. aastal uuesti. Slovaki Vabariik väitis, et seega võis kõnealuse seadme kanda siseriiklikku üleminekukavasse. Slovaki Vabariik esitas ka mitu parandatud heite piirväärtust, kuid kahe seadme puhul ei esitatud konkreetsete heite piirväärtuste kasutamise kohta põhjendust.
(133)

Vastavalt põhjenduses 136 toodud lähenemispõhimõttele leiab komisjon, et teatatud meede ei ole seotud kehtivate suunistega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamiseks, vaid seda on võimalik lubada otseselt kõnealuse lepingu sätte alusel. Selleks et otsustada, kas abimeede on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kaalub komisjon meetme positiivseid aspekte (ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamine) ja võimalikke negatiivseid aspekte (kaubavahetuse ja konkurentsi häirimine) (39). Meedet vaadeldakse kolmes etapis järgmiste küsimuste alusel: 1. Kas meede on suunatud selgelt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi täitmisele? 2. Jaatava vastuse korral, kas meede on kohane ühist huvi pakkuva ülesande lahendamiseks? Seejuures tuleb vaadelda järgmisi küsimusi: a) kas abi näol on tegemist asjakohase vahendiga või on võimalik ette näha teisi või asjakohasemaid vahendeid? b) kas abil on innustav mõju? c) kas abi on püstitatud eesmärgiga võrreldes proportsionaalne? 3. Kas konkurentsi ja kaubavahetuse häirimine on sedavõrd piiratud, et meetme üldine mõju on positiivne?
ET Euroopa Liidu Teataja L 14/1

NÕUKOGU OTSUS,

18. november 2013,

Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Gruusia osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

(2014/15/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Kolmandate riikide Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, millega kehtestatakse raamistik sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid iga operatsiooni puhul eraldi.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 13. novembril 2012 pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gruusia vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Gruusia osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”).

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Gruusia vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Gruusia osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 16 lõikes 1 ette nähtud teate (1).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. november 2013 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõikele 4 on lisaks vaja, et komisjon koostaks loetelu nendest liikmesriikidest, mis on rahastamiskõlblikud abi saamiseks Ühtekuuluvusfondist, ja loetelu liikmesriikidest, mis saavad Ühtekuuluvusfondist üleminekuperioodil eritoetust.
(1)

Nõukogu otsusega 2002/148/EÜ (4) viidi lõpule Zimbabwe Vabariigiga AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punkti c alusel peetud konsultatsioonid ning võeti asjakohased meetmed. Neid asjakohaseid meetmeid on vahepeal muudetud ning nende kohaldamisaeg on regulaarselt läbi vaadatud.
(7)

Mõnes avaliku arutelu käigus esitatud märkuses on viidatud veevärgi desinfitseerimise alternatiivsetele meetoditele. Taotluse esitanud liikmesriigid aga väidavad, et nende territooriumil on vaja piisavat hulka tehniliselt ja majanduslikult teostatavaid alternatiive Legionella tõrjeks ning et vajaduse korral on vaja vähendada avamererajatiste peamise vee sisselaskekoha tõkestamise riski. Seda on mõnes avalikus arutelus kinnitanud ka kõnealuste toodete kasutajad, näiteks haiglad.
(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/59/EÜ (2) on sätestatud teatavad ühised normid vedurijuhtide sertifitseerimise kohta, mille eesmärk on kõrvaldada erinevused liikmesriikide vahel ja aidata seega kaasa töötajate liikumisvabaduse, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega seotud liidu poliitika eesmärkide saavutamisele ühise transpordipoliitika raames, selleks et vedurijuhtidel oleks lihtsam ühest liikmesriigist teise liikuda. See hõlmab eelkõige vedurijuhilubasid ja vedurijuhtide sertifikaate sisaldavate liikmesriikide registrite omavahelist ühendamist.
(5)

Komisjon saatis tootjale kirja ja palus tootjal edastada oma tähelepanekud Taani meetme kohta. Oma vastuses teatas tootja, et seeria Avant 600 masinad on varustatud kabiiniga, mida on testinud teavitatud asutus MTT-Vakola nr 0504. Kabiin paigaldatakse alati ümbermineku puhul kaitsva turvakabiiniga, millele on võimalik lisada kukkuvate esemete eest kaitsev konstruktsioon. Kui masinad müüdi kasutamiseks põllumajanduses, kinnisvarahalduses, maastikukujunduses või näiteks tallides, puudus kukkuvate esemete oht ning seetõttu kukkuvate esemete eest kaitsvat konstruktsiooni ei paigaldatud. Kui aga masinad müüdi toiminguteks, millega kaasnes kukkuvate esemete oht, nagu näiteks kasutamise korral kaevandustes, paigaldati alati ka kukkuvate esemete eest kaitsev konstruktsioon. Tootja märkis samuti, et tal oli kavas teha toodet tutvustavasse juhendisse ja trükistesse täpsustusi, et selgitada, millistes olukordades tuleb kasutada kukkuvate esemete eest kaitsva konstruktsiooniga kabiini.
ET Euroopa Liidu Teataja L 40/1

NÕUKOGU OTSUS 2014/71/ÜVJP,

18. november 2013,

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Tšiili Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Kolmandate riikide Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid iga operatsiooni puhul eraldi.

(2) Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 26. aprillil 2010 pidas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Tšiili Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”).

(3) Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Tšiili Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 16 lõikes 1 sätestatud teate (1).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. november 2013 Nõukogu nimel eesistuja C. ASHTON

(1) Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
(1)

Nagu ilmneb komisjoni otsuse 2003/766/EÜ (2) kohaselt liikmesriigi tehtud iga-aastastest vaatlustest, ei ole kõnealuse otsusega suudetud takistada Diabrotica virgifera virgifera Le Conte’i levikut. Samuti selgub kõnealustest vaatlustest, et Diabrotica virgifera virgifera Le Conte on nüüdseks levinud suurel osal liidu territooriumist. Lisaks ei ole võimalik takistada selle edasist levikut ja on olemas tõhusad ja jätkusuutlikud tõrjemeetmed, eelkõige külvikorrasüsteem, millega saab kõnealuse organismi mõju maisi saagikusele minimeerida.
(11)

Esitatud täiendava teabe põhjal leidis komisjon, et heite ülemmäärad aastateks 2016 ja 2019 on arvutatud asjakohaste andmete alusel ning valemid ja arvutused on õiged. Ungari on esitanud piisavalt teavet heite ülemmäärade saavutamiseks võetavate meetmete, seire ja komisjonile üleminekukava rakendamisest aruandmise kohta.
(3)

Leiti, et rahva tervise ja hügieeni vajadused on siiski piisav põhjus, et kanda difenaakum ja muud antikoagulandina toimivad näriliste tõrjevahendid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et liikmesriigid saaksid välja anda lubasid difenaakumipõhiste toodete kasutamiseks. Liikmesriike kohustati difenaakumipõhiste toodete lubade andmisel siiski tagama, et kaalutakse ja rakendatakse kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, et viia inimeste, muude kui sihtloomade ning keskkonna esmane ja teisene kokkupuude difenaakumiga miinimumini. Seepärast hõlmavad direktiivis 2008/81/EÜ nimetatud riskivähendamismeetmed muu hulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega.
(6)

Euroopa standardid tuleks koostada selliselt, et need ei takistaks tehnilisi uuendusi. Seetõttu ei tohiks tarbijatele kasutamiseks ette nähtud lasertoodetele kehtestatud standardites täielikult ära keelata mis tahes toodete kasutamist, kui need tooted on ohutud, pidades silmas, et igasugused silmakahjustused või tahtmatud nahakahjustused, olgu need siis kas pöörduvad või pöördumatud, on vastuolus tarbijate tervise ja ohutuse kõrgetasemelise kaitse põhimõtetega.