LISA

(1) Vt ajutise määruse põhjendus 35 ja lõpliku määruse punkt 4.

(2) Vt OECD, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), DSTI/SC(2018)3, lk 9, tabel 3.

(3) Allikas: kaubanduse peadirektoraadi arvutused Global Trade Atlas andmete põhjal (https://ihsmarkit.com/index.html) – toorandmed kättesaadavad tellimise korral – analüüsiperiood: 2014–2017. Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 1.

(4) Ibid.

(5) Need riigid olid Hiina, India, Lõuna-Korea, Taiwan, Türgi, Ukraina ja Venemaa ning nende tooted moodustasid 2018. aastal ligikaudu 75 % kogu liitu suunatud impordist.

(6) Terve 2018. aasta andmed on ekstrapoleeritud 2018. aasta jaanuarist novembrini kestnud perioodi kohta kättesaadavate andmete põhjal.

(7) Allikas: Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – saadaval tellimise korral.

(8) Vt ajutise määruse põhjendus 32.

(9) Vt ajutise määruse põhjendused 31 ja 32 ning lõpliku määruse põhjendused 51–54.

(10) Vt OECD „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ (Liigne tootmisvõimsus maailma terasetööstuses: hetkeolukord ja võimalikud suunad), 2015, lk 3.

(11) Vt OECD „Evaluating the Financial Health of the Steel Industry“ (Terasetööstuse finantsseisundi hindamine), DSTI/SU/SC(2015)12/FINAL, 9. juuni 2017, lk 25.

(12) Kättesaadav aadressil https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports.

(13) Komisjoni 16. märtsi 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“, COM(2016) 155 final.

(14) Vt OECD „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ (Liigne tootmisvõimsus maailma terasetööstuses: hetkeolukord ja võimalikud suunad), 2015, lk 2, tabel.

(15) Kogu uurimisperioodil kasvas import 71 % võrra, tarbimine aga 14 % võrra.

(16) Hindade allalöömist vahemikus 1,2…23 % tõestati 17 tootekategoorias.

(17) Vt ajutise määruse põhjendus 33.

(18) Allikas: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP) – väljavõte tehtud 28.11.2018 kell 10.58.

(19) Hõlmab kaitsemeetme alla kuuluvaid terasetooteid, ei hõlma Euroopa Liidu kehtestatud meetmeid ega ELi eksportivate tootjate impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetmeid. Ülevaate saamiseks Euroopa Liidu kaubanduse kaitsemeetmetest, mis kehtestati kaitsemeetme kohaldamisalasse kuuluvatele tootekategooriatele, vt lisa 1.B komisjoni 2. septembri 2019. aasta rakendusmäärusele (EL) 2019/1382, millega muudetakse teatavaid määrusi, millega kehtestatakse dumpingu- või subsiidiumivastased meetmed kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvate teatavate terasetoodete suhtes (ELT L 227, 3.9.2019, lk 1).

(20) Uurimisperioodi peamiste terast importivate riikide kohta vt OECD, „Recent developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes – mittetariifsete kaubandusmeetmete täpsem ülevaade“,DSTI/SC(2018) 3, 26. jaanuar 2018, lk 9, tabel 3. Kättesaadav siin (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf).

(21) Need riigid olid (tähestiku järjekorras): Hiina (10 %), India (9 %), Korea (10 %), Taiwan (5 %), Türgi (22 %), Ukraina (7 %) ja Venemaa (14 %). Nendest riikidest pärit import moodustas ajavahemikul 2013–2017 keskmiselt ligikaudu 75 % vaatlusaluse toote impordist liitu.

(22) Vt Euroferi 16. aprilli 2018. aasta esialgse uurimise esildise põhjendus 76 koos üksikasjalikuma teabega iga vaadeldava meetme kohta, mis on esitatud lisas A07 D.1. Andmete allikas: SBB Platts.

(23) Vt CRU andmed: 2017. ja 2018. aasta tarbimine oli üsna stabiilne (kasv vaid umbes 2 %).

(24) Sarnast suundumust täheldati, kui hinnati kaubanduse kaitsemeetmete mõju muudele toodetele peale terase.

(25) Need meetmed mõjutasid kokku ligikaudu 15 miljonit tonni kombineeritud importi, millest vaid veidi üle 2 miljoni tonni sisenes turule pärast meetmete võtmist. Üksikasjade jaoks vt toimikusse lisatud märkus, tabel 2.

(26) Vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 3.

(27) Kaubanduse kaitsemeetme kehtestamiseks peavad iga uurimisega seotud mahud ületama miinimumtaset. Terasega kaubeldakse tavaliselt suhteliselt suurtes kogustes, nagu on näha ELi kaubanduse kaitsemeetmete praktika näidetest ja valimisse kuuluvatest muude kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmete juhtumitest.

(28) Uurimisperioodil oli nende riikide osakaal kogu liitu suunatud impordist järjepidevalt ligikaudu 75 %.

(29) Allikas: import liitu: Eurostat; kaubanduse kaitsemeetmed: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP).

(30) USA paragrahvi 232 ja impordi kasvu vahelise seose selgitamiseks viitab komisjon nendes põhjendustes ainult kuni 2018. aasta juuni andmetele, sest lõplikus määruses hinnatud impordi kasv hõlmab ajavahemikku kuni selle kuuni.

(31) Allikas: GTA andmebaas, kumuleeritud eksport Türgist, Koreast, Venemaalt ja Taiwanist Ameerika Ühendriikidesse (joonis 2) ning kumuleeritud eksport samadest riikidest USAsse ja liitu (joonis 3).

(32) Vt lõpliku määruse põhjendused 90 ja 110.

(33) Vt OECD terasekomitee, „Recent developments in steel trade and trade policy measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), 17.–18. september 2018, lk 8, tabel 2 (näitab, et 2018. aastal tugevdas liit veelgi oma positsiooni peamise terast importiva riigina maailmas).

(34) Allikas: kaubanduse peadirektoraadi arvutused GTA andmete põhjal (https://ihsmarkit.com/index.html) – toorandmed kättesaadavad tellimise korral. Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 1.

(35) Ibid.

(36) Kasvule aitas kaasa ka kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamine teatavatele tootekategooriatele; nende konkreetset rolli analüüsitakse punktis 1.2.2.

(37) Ajutise määruse põhjendus 53.

(38) Vt lõpliku määruse tabel 15.

(39) Neid suundumusi hinnati seoses vaatlusaluse toote, mitte üksikute tootekategooriatega.

(40) Analüüsiperioodi kõigi aastate võrdluse põhjal.

(41) Vt lõpliku määruse tabel 4.

(42) Ibid.

(43) Vt lõpliku määruse tabel 5.

(44) Vt lõpliku määruse tabel 4.

(45) Vt lõpliku määruse tabel 2.

(46) Ibid.

(47) Vt ajutise määruse III lisa.

(48) Vt lõpliku määruse tabel 7.

(49) Vt lõpliku määruse tabel 5.

(50) Vt punkt 1.2.2, kus selgitatakse hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete rolli liidu tootmisharu tulemuslikkuses 2017. aastal.

(51) Koguimport suurenes ligikaudu 1 miljoni tonni võrra ja selle turuosa kasvas 17,9 %-lt 2016. aastal 18,1 %ni 2017. aastal, mis on nii absoluut- kui ka suhtelises arvestuses vähem kui samad aastase intervalliga näitajad eelmistel aastatel.

(52) Komisjon leidis, et näiteks 2013. aastal kehtestatud kaubanduse kaitsemeede oleks ajaliselt liiga kaugel, et seostada seda liidu paremate tulemustega 2017. aastal, ning seetõttu on analüüsis täpsem ja sobivam lähtuda valitud meetmetest.

(53) Mõnel juhul ei pruugi kaubanduse kaitsemeetme kohaldamisala teatava toote suhtes, s.o hõlmatud CN-koodid, olla kaitsemeetme raames täielikult kooskõlas vastava tootekategooria tootemääratlusega, mistõttu see hinnang on umbkaudne.

(54) Need on viited määrustele, millega kehtestati ajutine meede, sest praktilistel kaalutlustel eeldati, et kuni kehtis (ajutine või lõplik) tollimaks, oli sellel kaubeldavatele mahtudele sarnane mõju. Kõigil neil juhtudel kehtestati uurimise tulemusel lõplik meede.

(55) Komisjoni 24. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/501, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (ELT L 79, 25.3.2015, lk 23).

(56) Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/181, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes (ELT L 37, 12.2.2016, lk 1).

(57) Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1778, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (ELT L 272, 7.10.2016, lk 33).

(58) Komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/113 ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes (ELT L 23, 29.1.2016, lk 16).

(59) Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1777, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes (ELT L 272, 7.10.2016, lk 5).

(60) Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17).

(61) Allikas: kaubanduse peadirektoraadi analüüs asjakohaseid meetmeid käsitlevates õigusaktides avaldatud kahjunäitajate kohta ja esialgses kaitsemeetmete uurimises esitatud küsimustikus liidu tootmisharu antud vastuste analüüs tootekategooriate kaupa. Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 4.

(62) Allikas: Eurostat.

(63) Nendest uurimistest tulenevate kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluva impordi summa (kuigi tegemist on erinevate uurimisperioodide ja erinevate aastatega, nt 2013–2015) oli veidi üle 5 miljoni tonni.

(64) Allikas: kaubanduse peadirektoraadi analüüs tema enda asjakohase uurimisperioodi impordimahuga seotud kaubanduse kaitsemeetmete juhtumite kohta ning Eurostati impordiandmed iga uurimisperioodi kohta.

(65) Kategooriad 1, 2, 7, 9, 12 ja 13.

(66) Kategooriad 1, 2 ja 9.

(67) Vt kategooriad 4, 8 ja 14.

(68) Vt kategooriad 5, 6, 15, 16 ja 26.

(69) Vt kategooriad 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 ja 28.

(70) Vähemalt viisteist kategooriast kahekümne kolmest, mille suhtes kohaldatakse ajutist meedet (mille jaotus on esitatud ajutise määruse III lisas).

(71) Näiteks 1. kategoorias, kus Hiina suhtes kohaldati 2016. aasta oktoobris kaubanduse kaitsemeetmeid, suurendas Türgi oma kohalolekut liidu turul 1 062 247 tonnilt 2016. aastal 2 miljoni tonnini 2017. aastal ja peaaegu 3 miljoni tonnini 2018. aastal. Samamoodi suurenes 2017. aastal Indiast imporditud maht 443 551 tonnilt 1 121 334 tonnini või Egiptusest imporditud maht 47 400 tonnilt 2016. aastal 409 432 tonnini 2017. aastal.

(72) Punktis 1.2.1 põhjendati liidu tootmisharu olukorra üldist paranemist seoses vaatlusaluse tootega.

(73) Vt lõpliku määruse põhjendused 57–62 ja tabel 12.

(74) Mahule konteksti andmiseks: lihtne arvutus, mille aluseks on 2017. aasta keskmine terase hind liidus, näitab, et ELi tootmisharu võis selle täiendava impordi tulemusel kaotada ligikaudu 1,4 miljardi euro väärtuses kodumaist müüki. See näitab, et täiendava müügi võimalik mõju oli asjakohane.

(75) Samas kui liitu suunatud impordi kasv aastatel 2016–2017 oli tunduvalt väiksem, ligikaudu 1 miljon tonni.

(76) Vt ka OECD terasekomitee, „Recent developments in steel trade and trade policy measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), 17.–18. september 2018, lk 8, tabel 2.

(77) Lõpliku kaitsemeetme vastuvõtmise ajal kehtisid ainult neli järgmist liitu suunatud importi mõjutavat kaubanduse kaitsemeedet (kolm Venemaa ja üks Taiwani vastu): komisjoni 5. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1795, millega kehtestatakse Brasiiliast, Iraanist, Ukrainast ja Venemaalt pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõpetatakse uurimine Serbiast pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes, ELT L 258, 6.10.2017, lk 24; komisjoni 29. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1328, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ELT L 210, 4.8.2016, lk 1; komisjoni 1. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1469, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes, ELT L 246, 2.10.2018, lk 20; komisjoni 26. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1429, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (ELT L 224, 27.8.2015, lk 10).

(78) Allikas: USAsse suunatud impordi puhul GTA andmebaas; ELi suunatud impordi puhul Eurostat.

(79) USA teraseturg oli üks suurimaid impordisihtkohti – vt OECD, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), DSTI/SC(2018)3, lk 9, tabel 3.

(80) Vt ajutise määruse põhjendus 35: „USA on arvutanud, et kõigile toodetele paragrahvi 232 alusel ühtse tariifi kehtestamine, jätmata välja peaaegu ühtegi riiki, peaks vähendama importi umbes 13 miljoni tonni võrra, mis vastab 7 %-le liidu tarbimisest.“

(81) Vt lõpliku määruse põhjendus 89.

(82) Allikas: impordihindade puhul Eurostat ning kuumtsingitud (HDG) ja kuumvaltsitud poolide (HRC) hindade puhul S&P Global Commodity Insights.

(83) Allikas: S&P Global Commodity Insights.

(84) Meetmete vastuvõtmisega lõppenud uurimistest ligikaudu 140 alustati 2015. aastal või hiljem, nii et need olid määratud kestma põhimõtteliselt vähemalt 2021. aastani (s.o vähemalt kaks aastat pärast ELi kaitsemeetmete uurimise lõpetamist). Allikas: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP).

(85) Vt OECD, „Recent Developments in Steelmaking Capacity“ (Hiljutised suundumused terase tootmise võimsuses), DSTI/SC(2018)2/FINAL: „ajakohane teave väljakuulutatud investeerimisprojektide kohta viitab sellele, et praegu suurendatakse tootmisvõimsust kokku ligikaudu 52 miljoni tonni võrra, mis võib rakenduda kolmeaastase perioodi 2018–2020 jooksul. Praegu kavandatakse tootmisvõimsuse suurendamist täiendava 39 miljoni tonni võrra, mis võib rakenduda samal perioodil.“

(86) Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, ministrite aruanne, 20. september 2018, lõige 2.

(87) Lõplik määrus, tabel 4.

(88) Vt Maailma Teraseühendus, maailma teraseturu arenguväljavaade, OECD terasekomitee koosolek, 17. september 2018.

(89) Vt Maailma Teraseühendus, „Worldsteel Short Range Outlook October 2018“ (Teraseühenduse lühiajaline arenguväljavaade 2018. aasta oktoobri kohta), pressiteade.

(90) Vt OECD teraseturu suundumused, terasekomitee 85. istungjärk, september 2018. Vt ka OECD 17. septembri 2018. aasta maailmamajanduse arenguväljavaate lk 7 ja 8 eeldatava kasvu allapoole korrigeerimise kohta (ka liidus) ja milles nenditakse, et „ebakindlamaks muutuva kaubanduspoliitika oludes on maailmakaubandus aeglustunud“.

(91) Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, ministrite aruanne, 20. september 2018, lõige 2.

(92) Vt Eurofer, majanduse ja teraseturu arenguväljavaade 2018–2019, 25. oktoober 2018.

(93) Vt lõpliku määruse I lisa.

(94) Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 5.

(95) WTO dokument WT/Let/1220.