NÕUKOGU OTSUS 2008/616/JSK,

23. juuni 2008,

millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu otsuse 2008/615/JSK (1) artiklit 33,

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

Otsuse 2008/615/JSK artiklis 33 nähakse ette, et nõukogu võtab otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks vajalikud liidu tasandil meetmed vastu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud menetlusele. Need meetmed põhinevad 5. detsembri 2006. aasta rakenduskokkuleppel, mis käsitlevad Prümi lepingu halduslikku ja tehnilist rakendamist ja kohaldamist.

Käesoleva otsusega kehtestatakse ühtsed normatiivsed sätted, mis on otsuses 2008/615/JSK sätestatud koostöövormide halduslikuks ja tehniliseks rakendamiseks hädavajalikud. Tehnilise iseloomuga rakendussätted on esitatud käesoleva otsuse lisas. Lisaks koostab nõukogu peasekretariaat eraldi juhendi, mis sisaldab üksnes liikmesriikide esitatavat faktilist teavet, ja ajakohastab seda.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva otsuse eesmärk on kehtestada haldus- ja tehnilised sätted, mis on vajalikud otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks, eelkõige DNA-andmete, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuseks, nagu on sätestatud nimetatud otsuse 2. peatükis, ja samuti otsuse 5. peatükis sätestatud muude koostöövormide jaoks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

„otsing” ja „võrdlus”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artiklites 3, 4 ja 9 – menetlused, mille abil määratakse kindlaks, kas esineb vastavalt DNA-andmete või sõrmejälgede kokkulangevust, millest üks liikmesriik on teatanud, ja DNA-andmed või sõrmejälgede andmed on salvestatud ühe või mitme liikmesriigi või kõikide liikmesriikide andmebaasides;

„märkus” – liikmesriigi andmebaasis DNA-profiili kohta tehtud märge, mis näitab, et selle DNA-profiiliga on juba esinenud kokkulangevus teise liikmesriigi sooritatud otsingul või võrdlemisel;

„sõrmejälgede andmed” – sõrmejäljekujutised, latentsed sõrmejäljekujutised, peopesa kujutised, latentsed peopesa kujutised ning selliste kujutiste mallid (kodeeritud üksikasjad), kui need on salvestatud automatiseeritud andmebaasi ja neid käsitletakse selles;

2. PEATÜKK

ANDMEVAHETUST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 3

Tehnilised spetsifikatsioonid

Liikmesriigid järgivad ühiseid tehnilisi spetsifikatsioone kõikide taotluste ja vastuste puhul, mis on seotud DNA-profiilide, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete otsingute ja võrdlemisega. Need tehnilised spetsifikatsioonid on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 4

Sidevõrk

DNA-andmete, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete elektrooniline vahetamine liikmesriikide vahel toimub üleeuroopalise telemaatilise arvutivõrgu haldusüksustevahelise (TESTA II) sidevõrgu ja selle edasiarenduste kaudu.

Artikkel 5

Automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et DNA-andmete, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing või võrdlemine on võimalik 24 tundi päevas ja seitse päeva nädalas. Tehnilise rikke korral teatavad liikmesriikide riiklikud kontaktpunktid sellest üksteisele viivitamata ning lepivad kokku ajutises alternatiivses teabevahetuskorralduses vastavalt kohaldatavatele õigussätetele. Automatiseeritud andmevahetus taastatakse võimalikult kiiresti.

Artikkel 6

DNA-andmete ja sõrmejälgede andmete viitenumbrid

Otsuse 2008/615/JSK artiklites 2 ja 8 osutatud viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest:

3. PEATÜKK

DNA-ANDMED

Artikkel 7

DNA-andmete vahetamise põhimõtted

1. Liikmesriigid kasutavad DNA-andmete vahetamiseks kehtivaid standardeid, nagu Euroopa standardikogum (ESS) või Interpoli lookuste standardikogum (ISSOL).

2. DNA-profiilide automatiseeritud otsingu ja võrdlemise puhul toimub edastamine detsentraliseeritud süsteemis.

3. Tuleb võtta sobivad meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele edastatavate andmete konfidentsiaalsus ja terviklikkus, kasutades sealhulgas nende krüpteerimist.

4. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud või saadetud DNA-profiilide terviklikkus ning et tagada selliste meetmete vastavus rahvusvahelistele standarditele, nagu ISO 17025.

5. Liikmesriigid kasutavad liikmesriikide koode vastavalt ISO 3166-1 alfa-2 standardile.

Artikkel 8

DNA-andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad

1. Otsuse 2008/615/JSK artiklis 3 või 4 osutatud automatiseeritud otsingu või võrdlemise taotlus sisaldab üksnes järgmist teavet:

2. Lõikes 1 osutatud taotlustele antud vastus (kokkulangevuse aruanne) sisaldab ainult järgmist teavet:

3. Kokkulangevuse kohta esitatakse automaatne teatis, kui automatiseeritud otsingu või võrdluse tulemus on saadud miinimumarvu lookuste kokkulangevusel. See miinimumarv määratakse käesoleva otsuse lisa 1. peatükis.

4. Liikmesriigid tagavad, et taotlused on kooskõlas otsuse 2008/615/JSK artikli 2 lõike 3 kohaselt esitatud avaldustega. Need avaldused tuuakse ära käesoleva otsuse artikli 18 lõikes 2 nimetatud juhendis.

Artikkel 9

Otsuse 2008/615/JSK artikli 3 kohasel identifitseerimatute DNA-profiilide automatiseeritud otsingul kohaldatav andmete edastamise kord

1. Kui identifitseerimatu DNA-profiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust riiklikus andmebaasis või leiti kokkulangevus identifitseerimatu DNA-profiiliga, võib selle identifitseerimatu DNA-profiili seejärel edastada kõigi teiste liikmesriikide andmebaasidele ja kui selle identifitseerimatu DNA-profiili põhjal tehtud otsingu käigus leitakse kokkulangevus DNA viiteprofiilidega ja/või identifitseerimatute DNA-profiilidega teiste liikmesriikide andmebaasides, teatatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ja DNA viiteandmed edastatakse taotluse teinud liikmesriigile; kui teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt taotluse esitanud liikmesriigile.

2. Kui identifitseerimatu DNA profiili põhjal tehtud otsingus on teiste liikmesriikide andmebaasides leitud kokkulangevus, võib iga asjaomane liikmesriik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse andmebaasi.

Artikkel 10

Otsuse 2008/615/JSK artikli 3 kohasel DNA viiteprofiilide automatiseeritud otsingul kohaldatav andmete edastamise kord

Kui DNA viiteprofiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust DNA viiteprofiiliga riiklikus andmebaasis või kui leiti kokkulangevus identifitseerimatu DNA-profiiliga, võib selle DNA viiteprofiili edastada kõigi teiste liikmesriikide andmebaasidele ja kui selle DNA viiteprofiili põhjal tehtud otsingus leitakse kokkulangevused DNA viiteprofiilidega ja/või identifitseerimatute DNA-profiilidega teiste liikmesriikide andmebaasides, teavitatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ning edastatakse DNA viiteandmed taotluse esitanud liikmesriigile; kui teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt taotluse teinud liikmesriigile.

Artikkel 11

Otsuse 2008/615/JSK artikli 4 kohasel identifitseerimatute DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemisel kohaldatav andmete edastamise kord

1. Kui identifitseerimatu DNA-profiiliga võrdlemisel leitakse teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevused DNA viiteprofiilidega ja/või identifitseerimatute DNA-profiilidega, teavitatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ning DNA viiteandmed edastatakse taotluse teinud liikmesriigile.

2. Kui identifitseerimatu DNA-profiiliga võrdlemisel leitakse teiste liikmesriikide andmebaasides kokkulangevused identifitseerimatute DNA-profiilidega või DNA viiteprofiilidega, võib iga asjaomane liikmesriik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse andmebaasi.

4. PEATÜKK

SÕRMEJÄLGEDE ANDMED

Artikkel 12

Sõrmejälgede vahetamise põhimõtted

1. Sõrmejälgede andmete digitaliseerimisel ja nende edastamisel teistele liikmesriikidele kasutatakse ühtset andmevormingut, mis on määratletud käesoleva otsuse lisa 2. peatükis.

2. Iga liikmesriik tagab, et tema edastatud sõrmejälgede andmed on piisava kvaliteediga sõrmejälgede automatiseeritud tuvastamise süsteemiga (AFIS) võrdlemiseks.

3. Sõrmejälgede andmete vahetamiseks kohaldatavat andmete edastamise korda rakendatakse detsentraliseeritud süsteemis.

4. Võetakse sobivad meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele saadetavate sõrmejälgede andmete konfidentsiaalsus ja terviklikkus, kasutades sealhulgas nende krüpteerimist.

5. Liikmesriigid kasutavad liikmesriikide koode vastavalt ISO 3166-1 alfa-2 standardile.

Artikkel 13

Sõrmejälgede andmete põhjal otsingute tegemise suutlikkus

1. Iga liikmesriik tagab, et tema otsingutaotlused ei ületa taotluse saanud liikmesriigi poolt määratletud otsingute tegemise suutlikkust. Liikmesriigid esitavad nõukogu peasekretariaadile artikli 18 lõikes 2 nimetatud avaldused, milles nad sätestavad enda maksimaalse otsingute tegemise suutlikkuse päeva kohta identifitseeritud isikute sõrmejälgede andmete puhul ja veel identifitseerimata isikute sõrmejälgede andmete puhul.

2. Maksimaalne sõrmejälgede andmete hulk („kandidaatide arv”), mis on ühe edastuse käigus kontrollimiseks lubatud edastada, on sätestatud käesoleva otsuse lisa 2. peatükis.

Artikkel 14

Sõrmejälgede andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad

1. Taotluse saanud liikmesriik kontrollib viivitamata edastatud sõrmejälgede andmete kvaliteeti, kasutades täielikult automatiseeritud menetlust. Juhul kui andmed on automatiseeritud võrdluseks sobimatud, teatab taotluse saanud liikmesriik sellest viivitamata taotluse esitanud liikmesriigile.

2. Taotluse saanud liikmesriik sooritab otsingud taotluste saamise järjekorras. Taotlused töödeldakse 24 tunni jooksul täielikult automatiseeritud menetlust kasutades. Taotluse esitanud liikmesriik võib paluda oma taotluste menetlemise kiirendamist, kui tema siseriiklik õigus seda ette näeb, ja taotluse saanud liikmesriik viib need otsingud läbi viivitamata. Kui tähtaegadest ei ole võimalik vääramatu jõu tõttu kinni pidada, viiakse võrdlus läbi niipea kui takistused on kõrvaldatud.

5. PEATÜKK

SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMED

Artikkel 15

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu põhimõtted

1. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu tegemiseks kasutavad liikmesriigid Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) rakendustarkvara eriversiooni, mis on spetsiaalselt välja töötatud otsuse 2008/615/JSK artikli 12 kohaldamiseks, ning selle tarkvara muudetud versioone.

2. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing toimub detsentraliseeritud struktuuris.

3. EUCARISe süsteemis vahetatav teave edastatakse krüpteeritult.

4. Sõidukite registreerimisandmete andmeühikud, mida võib vahetada, on määratletud käesoleva otsuse lisa 3. peatükis.

5. Otsuse 2008/615/JSK artikli 12 rakendamisel võivad liikmesriigid teha eelisjärjekorras otsinguid, mis on seotud raskete kuritegude vastu võitlemisega.

Artikkel 16

Kulud

Iga liikmesriik kannab artikli 15 lõikes 1 nimetatud EUCARIS süsteemi rakendustarkvara haldamise, kasutamise ja hooldamisega seotud kulud.

6. PEATÜKK

POLITSEIKOOSTÖÖ

Artikkel 17

Ühispatrullid ja muud ühisoperatsioonid

1. Iga liikmesriik määrab kooskõlas otsuse 2008/615/JSK 5. peatükiga ja eelkõige nimetatud otsuse artikli 17 lõike 4, artikli 19 lõike 2 ja artikli 19 lõike 4 kohaselt esitatud deklaratsioonidega ühe või mitu kontaktpunkti, et võimaldada teistel liikmesriikidel võtta ühendust pädevate asutustega, ning iga liikmesriik võib täpsustada, millist menetlust ta kasutab ühispatrullide ja muude ühisoperatsioonide loomiseks, millist menetlust ta kasutab seoses nende operatsioonidega teistelt liikmesriikidelt lähtuvate algatuste menetlemiseks ning samuti muud praktilised aspektid ja nende operatsioonidega seotud üksikasjalikud tegevuseeskirjad.

2. Nõukogu peasekretariaat koostab ja ajakohastab kontaktpunktide loetelu ning teavitab pädevaid asutusi kõigist nimetatud loetelus tehtavatest muudatustest.

3. Algatuse ühisoperatsiooni loomiseks võivad teha iga liikmesriigi pädevad asutused. Enne konkreetse operatsiooni algust võivad lõikes 2 nimetatud pädevad asutused sõlmida kirjaliku või suulise kokkuleppe, milles võidakse käsitleda järgmiseid üksikasju:

ühisoperatsiooni kulujaotus, kui see on erinev otsuse 2008/615/JSK artikli 34 esimeses lauses sätestatust;

4. Käesolevas artiklis ettenähtud avaldused, protseduurid ja määramised tuuakse ära artikli 18 lõikes 2 nimetatud juhendis.

7. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Lisa ja juhend

1. Otsuse 2008/615/JSK tehnilist ja halduslikku rakendamist käsitlevad täiendavad üksikasjad sätestatakse käesoleva otsuse lisas.

2. Juhendi koostab ja seda ajakohastab nõukogu peasekretariaat ning juhend sisaldab üksnes liikmesriikide poolt esitatud faktilist teavet, mis edastatakse kas otsuse 2008/615/JSK või käesoleva otsuse kohaselt tehtud avaldustega või nõukogu peasekretariaadile esitatud teatistega. Juhend antakse välja nõukogu dokumendi vormis.

Artikkel 19

Sõltumatud andmekaitseasutused

Liikmesriigid teatavad vastavalt käesoleva otsuse artikli 18 lõikele 2 nõukogu peasekretariaadile, kes on need sõltumatud andmekaitseasutused või õigusasutused, millele on viidatud otsuse 2008/615/JSK artikli 30 lõikes 5.

Artikkel 20

Otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsuste ettevalmistamine

1. Nõukogu teeb 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsuse, tuginedes hindamisaruandele, mis põhineb küsimustikul.

2. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas põhineb hindamisaruanne ka hindamisvisiidil ja süsteemi katselisel kasutamisel, mis toimuvad siis, kui asjaomane liikmesriik on teavitanud peasekretariaati vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 37 lõike 2 esimesele lausele.

3. Menetluse täiendavad üksikasjad on sätestatud käesoleva otsuse lisa 4. peatükis.

Artikkel 21

Andmevahetuse hindamine

1. Regulaarselt viiakse läbi otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase andmevahetuse haldusliku, tehnilise ja rahalise rakendamise ja eelkõige artikli 15 lõikes 5 sätestatud mehhanismi kasutamise hindamine. Hindamisel käsitletakse neid liikmesriike, kes hindamise ajal juba kohaldavad otsust 2008/615/JSK, ning see viiakse läbi nendes andmekategooriates, kus andmevahetus asjaomaste liikmesriikide vahel on alanud. Hindamine põhineb vastavate liikmesriikide aruannetel.

2. Menetluse täiendavad üksikasjad on sätestatud käesoleva otsuse lisa 4. peatükis.

Artikkel 22

Seos Prümi lepingu rakenduskokkuleppega

Liikmesriikide suhtes, kes on seotud Prümi lepinguga, kohaldatakse Prümi lepingu rakenduskokkuleppes sisalduvate vastavate sätete asemel käesoleva otsuse ja selle lisa vastavaid sätteid pärast nende täielikku rakendamist. Muude rakenduskokkuleppe sätete kohaldamine jääb Prümi lepingu osaliste vahel endiseks.

Artikkel 23

Rakendamine

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed otsuse 2008/615/JSK artikli 36 lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.

Artikkel 24

Kohaldamine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1

(2) 21. aprill 2008 aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

LISA

SISUKORD

1. PEATÜKK. DNA-andmete vahetamine

1. DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja algoritmid

1.1. DNA-profiilide omadused

1.2. Kokkulangevuse alased eeskirjad

1.3. Vastuste esitamise alased eeskirjad

2. Liikmesriikide koodide tabel

3. Funktsionaalne analüüs

3.1. Süsteemi kättesaadavus

3.2. Teine etapp

4. DNA liidese juhenddokument

4.1. Sissejuhatus

4.2. XML-struktuuri kindlaksmääramine

5. Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur

5.1. Ülevaade

5.2. Kõrgema taseme arhitektuur

5.3. Turvalisusalased standardid ja andmekaitse

5.4. Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud elemendid

5.5. Rakenduse arhitektuur

5.6. Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid

5.7. Sidepidamine

2. PEATÜKK. Sõrmejälgede andmete vahetamine (liidese juhenddokument)

1. Failide sisu ülevaade

2. Kirje formaat

3. Tüüp-1 loogiline kirje: faili päis

4. Tüüp-2 loogiline kirje: kirjeldav tekst

5. Tüüp-4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides

6. Tüüp-9 loogiline kirje: eritunnuseid kirjeldav kirje

7. Tüüp-13 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

8. Tüüp-15 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje

9. 2. peatüki (sõrmejälgede vahetamine) juurde kuuluvad liited

9.1. ASCII kodeeringus eraldusmärgid

9.2. Tähti ja numbreid sisaldava kontrollmärgi arvutamine

9.3. Märkide koodid

9.4. Andmeedastuse kokkuvõte

9.5. Tüüp-1 kirjes kasutatavad märgid

9.6. Tüüp-2 kirjes kasutatavad märgid

9.7. Halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritmid

9.8. E-posti spetsifikatsioon

3. PEATÜKK. Sõidukite registriandmete vahetus

1. Ühtne andmekogum sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks

1.1. Määratlused

1.2. Sõiduki/omaniku/valdaja otsing

2. Andmeturve

2.1. Ülevaade

2.2. Sõnumivahetusega seotud turvaelemendid

2.3. Sõnumivahetusega mitteseotud turvaelemendid

3. Andmevahetuse tehnilised tingimused

3.1. EUCARISe rakenduse üldine kirjeldus

3.2. Funktsionaalsed ja mittefunktsionaalsed nõuded

4. PEATÜKK. Hindamine

1. Artikli 20 kohane hindamise kord (otsuste ettevalmistamine vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikele 2)

1.1. Küsimustik

1.2. Katseline kasutamine

1.3. Hindamiskülastus

1.4. Aruanne nõukogule

2. Artikli 21 kohane hindamise kord

2.1. Statistika ja aruanne

2.2. Muutmine

3. Ekspertide kohtumised

1. PEATÜKK. DNA-andmete vahetamine

1. DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja algoritmid

1.1. DNA-profiilide omadused

DNA-profiil võib sisaldada 24 paari arve, mis tähistavad 24 lookusesse kuuluvaid alleele, mida kasutab ka Interpol DNAga seotud menetlustes. Nende lookuste nimetused on esitatud järgmises tabelis:

VWA TH01 D21S11 FGA D8S1179 D3S1358 D18S51 Amelogenin TPOX CSF1P0 D13S317 D7S820 D5S818 D16S539 D2S1338 D19S433 Penta D Penta E FES F13A1 F13B SE33 CD4 GABA

Seitse halliga märgitud lookust ülemises reas moodustavad praeguse Euroopa lookuste standardkogumi (ESS) ja Interpoli lookuste standardkogumi (ISSOL).

Eeskirjad kasutamiseks kõlblike DNA-profiilide kohta:

Liikmesriikide poolt otsingu ja võrdlemise jaoks kättesaadavaks tehtavad DNA-profiilid ning samuti otsingu ja võrdlemise sooritamiseks edastatavad DNA-profiilid peavad sisaldama vähemalt kuut täielikult kindlaksmääratud (1) lookust ja võivad sisaldada täiendavaid lookuseid või tühje andmevälju, kui need on olemas. DNA-viiteprofiilid peavad sisaldama vähemalt kuut Euroopa lookuste standardkogumisse kuuluvast seitsmest lookusest. Kokkulangevuste täpsuse suurendamiseks salvestatakse DNA-profiilide indekseeritud andmebaasi kõik olemasolevad andmed alleelide kohta ning neid kasutatakse otsinguks ja võrdluseks. Kõik liikmesriigid peaksid nii kiiresti kui praktilisest seisukohast võimalik rakendama kõik ELi poolt vastu võetud Euroopa lookuste standardkogumid.

Segaprofiilide kasutamine ei ole lubatud, seega iga lookuse alleelid tähistatakse üksnes kahe arvuga, mis võivad homosügootsuse korral olla ühes lookuses samad.

Asendusmärke ja mikrovariante tuleb kasutada järgmiste eeskirjade kohaselt:

— Iga profiilis sisalduv mittearvuline märk (nt „o”, „f”, „r”, „na”, „nr” või „un”) tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga *, välja arvatud amelogeniini korral, ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes.

— Profiilis sisalduvad arvulised väärtused „0”, „1” ja „99” tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes.

— Kui ühe lookuse puhul märgitakse kolm alleeli, võetakse arvesse esimest alleeli ja kaks ülejäänud alleeli tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb sooritada kõigi märkide suhtes.

— Kui esimese või teise alleeli märgistus on asendatud asendusmärgiga, tuleb otsing sooritada lookuse arvulise märgi mõlema permutatsiooni põhjal (nt märgistus 12, * võib langeda kokku märgistusega 12,14 ja 9,12).

— Pentanukleotiidsete lookuste (penta D, penta E ja CD4) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt: — x.1 = x, x.1, x.2 — x.2 = x.1, x.2, x.3 — x.3 = x.2, x.3, x.4 — x.4 = x.3, x.4, x + 1.

— Tetranukleotiidsete lookuste (ülejäänud lookused on tetranukleotiidsed) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt: — x.1 = x, x.1, x.2 — x.2 = x.1, x.2, x.3 — x.3 = x.2, x.3, x + 1.

1.2. Kokkulangevuse alased eeskirjad

Kahe DNA-profiili võrdlemine viiakse läbi lookuste põhjal, mille kohta on mõlema DNA-profiili puhul teada alleelipaarid. Vähemalt kuus täielikult kindlaksmääratud lookust (välja arvatud amelogeniin) DNA-profiilides peavad omavahel kokku langema enne, kui antakse vastus kokkulangevuse kohta.

Täielik kokkulangevus (kvaliteet 1) on selline kokkulangevus, kus võrreldud lookuste, mis tavaliselt kuuluvad esitatud või saadud taotlustega seotud DNA-profiilidesse, kõik alleelid on samad. Ligikaudne kokkulangevus on selline kokkulangevus, kus kahes DNA-profiilis esineb kõigis võrreldud alleelides erinevus vaid ühe alleeli puhul (kvaliteet 2, 3 ja 4). Ligikaudne kokkulangevus on võimalik üksnes juhul, kui võrreldud DNA-profiilides esineb vähemalt 6 täielikult kindlaksmääratud kokkulangevat lookust.

Ligikaudse kokkulangevuse põhjuseks võib olla:

— inimlik trükiviga DNA-profiili andmete sisestamisel otsingutaotlusesse või DNA andmebaasi,

— DNA-profiili genereerimise käigus tekkinud viga alleeli määramisel või alleeli nimetamisel.

1.3. Vastuste esitamise alased eeskirjad

Vastused esitatakse nii täieliku ja ligikaudse kokkulangevuse kui ka kokkulangevuse puudumise korral.

Vastus kokkulangevuse kohta saadetakse taotluse esitanud riiklikule kontaktpunktile ning need tehakse samuti kättesaadavaks taotluse saanud riiklikule kontaktpunktile (et tal oleks võimalik hinnata taotluste laadi ja hulka, mis võidakse kooskõlas otsuse 2008/615/JSK artiklitega 5 ja 10 järgnevalt esitada kokkulangevuse andnud DNA-profiiliga seotud olemasolevate isiku- ja muude andmete saamiseks).

2. Liikmesriikide koodide tabel

Vastavalt otsusele 2008/615/JSK kasutatakse domeeninimede ja muude konfiguratsiooni parameetrite, mis on vajalikud Prümi lepingu kohase DNA-andmete suletud võrgus vahetamise rakenduste jaoks, määratlemisel ISO 3166-1 standardi kohaseid kahetähelisi koode.

ISO 3166-1 standardi kohased kahetähelised koodid on järgmised liikmesriikide koodid.

Liikmesriik Kood Liikmesriik Kood Belgia BE Luksemburg LU Bulgaaria BG Ungari HU Tšehhi Vabariik CZ Malta MT Taani DK Madalmaad NL Saksamaa DE Austria AT Eesti EE Poola PL Kreeka EL Portugal PT Hispaania ES Rumeenia RO Prantsusmaa FR Slovakkia SK Iirimaa IE Sloveenia SI Itaalia IT Soome FI Küpros CY Rootsi SE Läti LV Ühendkuningriik UK Leedu LT

3. Funktsionaalne analüüs

3.1. Süsteemi kättesaadavus

Otsuse 2008/615/JSK artikli 3 kohaselt esitatud taotlused peaksid jõudma sihtmärgiks oleva andmebaasini nende saatmise kronoloogilises järjekorras ning vastused tuleks saata nii, et need jõuaksid taotluse esitanud liikmesriiki 15 minuti jooksul pärast taotluse saabumist andmebaasi.

3.2. Teine etapp

Kui liikmesriik saab vastuse kokkulangevuse kohta, on selle riigi riiklik kontaktpunkt vastutav päringus esitatud profiilis sisalduvate andmete ja vastuseks saadud profiili(de)s sisalduvate andmete võrdlemise eest, et kinnitada ja kontrollida, et profiil omab tõendi väärtust. Riiklikud kontaktpunktid võivad kinnituse andmise eesmärgil üksteisega otse ühendust võtta.

Õigusabi andmise menetlused algavad pärast kahe profiili vahelise kokkulangevuse kinnitamist, tuginedes täielikule kokkulangevusele või ligikaudsele kokkulangevusele, mis on tehtud kindlaks automaatse andmete võrdlemise etapis.

4. DNA liidese juhenddokument

4.1. Sissejuhatus

4.1.1. Eesmärgid

Selles peatükis määratletakse nõuded DNA-profiili andmete vahetamiseks kõigi liikmesriikide DNA andmebaaside süsteemide vahel. Päises paiknevad väljad on määratletud konkreetselt Prümi lepingu kohaseks DNA-andmete vahetamiseks; andmete osa põhineb DNA-profiili kuuluvate XML-struktuuris andmete osal, mis on koostatud Interpoli DNA-andmete vahetamise sidesüsteemi jaoks.

Andmeid vahetatakse SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) ning muude moodsate tehnoloogiate abil, kasutades võrguteenuse pakkuja keskset e-posti vaheserverit. XML-fail edastatakse kirja sisus.

4.1.2. Rakendusala

Liidese juhenddokumendis määratakse kindlaks üksnes sõnumi (kirja) sisu. Kõik võrgu ja e-postiga seotud eriomased aspektid määratakse ühtselt kindlaks, et tagada DNA-andmete vahetamiseks ühine tehniline alus.

See hõlmab järgmiseid aspekte:

— sõnumi teema lahtris kasutatav formaat, et võimaldada sõnumeid automaatselt töödelda;

— kas on vajalik sisu krüpteerimine ja kui see on vajalik, siis milliseid meetodeid tuleks kasutada;

— sõnumite maksimaalne pikkus.

4.1.3. XML-struktuur ja põhimõtted

XML-struktuuri põhised sõnumid on struktureeritud järgmisteks osadeks:

— päis, mis sisaldab teavet andmeedastuse kohta, ja

— andmete osa, mis sisaldab andmeid profiili kohta ning profiili ennast.

Sama XML-struktuuri kasutatakse nii taotluste kui ka vastuste korral.

Selleks et oleks võimalik viia läbi identifitseerimatute DNA-profiilide täielik kontrollimine (otsuse 2008/615/JSK artikkel 4), peab olema võimalik saata profiilide seeria ühes sõnumis. Tuleb kindlaks määrata maksimaalne profiilide arv ühes sõnumis. See arv sõltub kirja suurimast lubatud suurusest ja see määratakse kindlaks pärast e-posti serveri valimist.

XML näide:

<?version="1.0" standalone="yes"?>

<PRUEMDNAx xmlns:msxsl="urn:schemas-microsoft-com:xslt"

xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance">

<header>

[…]

</header>

<datas>

[…]

</datas>

[<datas> Andmete tarind kordub, kui ühes SMTP sõnumis saadetakse (….) mitu profiili korraga, mis on lubatud üksnes artikli 4 kohastel juhtudel

</datas>]

</PRUEMDNA>

4.2. XML-struktuuri kindlaksmääramine

Järgnevalt esitatavad mõistete määratlused on esitatud dokumentatsiooni koostamise eemärgil ning parema arusaamise võimaldamiseks; tegelik siduv teave on esitatud XML-struktuuri failis (PRUEM DNA.xsd).

4.2.1. Formaat PRUEMDNAx

See sisaldab järgmiseid andmevälju:

Fields Type Description header PRUEM_header Occurs: 1 datas PRUEM_datas Occurs: 1 … 500

4.2.2. Päise tarindi elemendid

4.2.2.1. PRUEM header Selle tarindiga kirjeldatakse XML-faili päist. See sisaldab järgmiseid andmevälju: Fields Type Description direction PRUEM_header_dir Direction of message flow ref String Reference of the XML file generator String Generator of XML file schema_version String Version number of schema to use requesting PRUEM_header_info Requesting Member State info requested PRUEM_header_info Requested Member State info

4.2.2.2. PRUEM_header dir Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description R Request A Answer

4.2.2.3. PRUEM header info Tarindis esitatakse teave liikmesriigi kohta ning samuti sõnumi kuupäev/kellaaeg. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description source_isocode String ISO 3166-2 code of the requesting Member State destination_isocode String ISO 3166-2 code of the requested Member State request_id String unique Identifier for a request date Date Date of creation of message time Time Time of creation of message

4.2.3. PRUEM profiilide andmete sisu

4.2.3.1. PRUEM_datas See struktuur kirjeldab XML-struktuuril põhineva profiili andmete osa. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description reqtype PRUEM request type Type of request (Article 3 or 4) date Date Date profile stored type PRUEM_datas_type Type of profile result PRUEM_datas_result Result of request agency String Name of corresponding unit responsible for the profile profile_ident String Unique Member State profile ID message String Error Message, if result = E profile IPSG_DNA_profile If direction = A (Answer) AND result ≠ H (Hit) empty match_id String In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting profile quality PRUEM_hitquality_type Quality of Hit hitcount Integer Count of matched Alleles rescount Integer Count of matched profiles. If direction = R (Request), then empty. If quality!=0 (the original requested profile), then empty.

4.2.3.2. PRUEM_request_type Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description 3 Requests pursuant to Article 3 of Decision 2008/615/JHA 4 Requests pursuant to Article 4 of Decision 2008/615/JHA

4.2.3.3. PRUEM_hitquality_type Value Description 0 Referring original requesting profile: Case „No Hit”: original requesting profile sent back only; Case „Hit”: original requesting profile and matched profiles sent back. 1 Equal in all available alleles without wildcards 2 Equal in all available alleles with wildcards 3 Hit with Deviation (Microvariant) 4 Hit with mismatch

4.2.3.4. PRUEM_data_type Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description P Person profile S Stain

4.2.3.5. PRUEM_data_result Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description U Undefined, If direction = R (request) H Hit N No Hit E Error

4.2.3.6. IPSG_DNA_profile DNA-profiili kirjeldav tarind. See sisaldab järgmiseid andmevälju: Fields Type Description ess_issol IPSG_DNA_ISSOL Group of loci corresponding to the ISSOL (standard group of Loci of Interpol) additional_loci IPSG_DNA_additional_loci Other loci marker String Method used to generate of DNA profile_id String Unique identifier for DNA profile

4.2.3.7. IPSG_DNA_ISSOL Tarind sisaldab ISSOLi (Interpoli lookuste standardkogum) kuuluvaid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description vwa IPSG_DNA_locus Locus vwa th01 IPSG_DNA_locus Locus th01 d21s11 IPSG_DNA_locus Locus d21s11 fga IPSG_DNA_locus Locus fga d8s1179 IPSG_DNA_locus Locus d8s1179 d3s1358 IPSG_DNA_locus Locus d3s1358 d18s51 IPSG_DNA_locus Locus d18s51 amelogenin IPSG_DNA_locus Locus amelogin

4.2.3.8. IPSG_DNA_additional_loci Tarind sisaldab muid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description tpox IPSG_DNA_locus Locus tpox csf1po IPSG_DNA_locus Locus csf1po d13s317 IPSG_DNA_locus Locus d13s317 d7s820 IPSG_DNA_locus Locus d7s820 d5s818 IPSG_DNA_locus Locus d5s818 d16s539 IPSG_DNA_locus Locus d16s539 d2s1338 IPSG_DNA_locus Locus d2s1338 d19s433 IPSG_DNA_locus Locus d19s433 penta_d IPSG_DNA_locus Locus penta_d penta_e IPSG_DNA_locus Locus penta_e fes IPSG_DNA_locus Locus fes f13a1 IPSG_DNA_locus Locus f13a1 f13b IPSG_DNA_locus Locus f13b se33 IPSG_DNA_locus Locus se33 cd4 IPSG_DNA_locus Locus cd4 gaba IPSG_DNA_locus Locus gaba

4.2.3.9. IPSG_DNA_locus Lookust kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description low_allele String Lowest value of an allele high_allele String Highest value of an allele

5. Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur

5.1. Ülevaade

Otsuse 2008/615/JSK raames DNA-andmete vahetamiseks mõeldud rakenduste kasutamiseks kasutatakse ühist sidevõrku, mis on liikmesriikidega piirnev loogiliselt suletud võrk. Selle päringute saatmiseks ja vastuvõtmiseks mõeldud ühise sideinfrastruktuuri tõhusamaks ärakasutamiseks luuakse asünkroonne mehhanism DNA- ja sõrmejälgede andmete päringute edastamiseks SMTP e-posti sõnumite kaudu. Turvalisusega seotud probleemide lahendamiseks kasutatakse SMTP laiendusena sMIME mehhanismi, et luua võrgus kahe punkti vahel tõeline turvaline tunnel.

Toimivat TESTA (Trans European Services for Telematics between Administrations – turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) süsteemi kasutavad liikmesriigid andmevahetuse sidevõrguna. TESTA eest on vastutav Euroopa Komisjon. Võttes arvesse, et riiklikud DNA andmebaasid ja praegused TESTA riiklikud juurdepääsupunktid võivad liikmesriikides asuda erinevates kohtades, võib juurdepääsu TESTAle võimaldada kas:

1. kasutades olemasolevaid riiklikke juurdepääsupunkte või uusi riiklike TESTA juurdepääsupunkte, või

2. luues kohaliku turvalise ühenduse DNA andmebaasi asukoha, mida haldab pädev riiklik asutus, ja olemasoleva riikliku TESTA juurdepääsupunkti vahel.

Otsuse 2008/615/JSK kohaste rakenduste kasutuselevõtmisel kasutatud protokollid ja standardid vastavad avatud standarditele ja on kooskõlas liikmesriikide riikliku julgeolekupoliitika kujundajate kehtestatud nõuetega.

5.2. Kõrgema taseme arhitektuur

Järgides otsust 2008/615/JSK, teeb iga liikmesriik ühise standardse andmevormingu kohaselt oma DNA-andmed teise liikmesriigiga vahetamiseks ja/või teise liikmesriigi sooritatava päringu jaoks kättesaadavaks. Arhitektuur põhineb kommunikatsioonimudelil, mis tagab side kõigi osapoolte vahel. Puuduvad nii keskserver kui ka keskandmebaas DNA-profiilide hoidmiseks.

Joonis 1: DNA-andmete vahetamise topoloogia

Lisaks siseriiklike õiguslike piirangute järgimisele liikmesriikide vastavates struktuurides võivad liikmesriigid otsustada, millist riist- ja tarkvara tuleks süsteemi jaoks vastavas struktuuris kasutada, et tagada kooskõla otsusega 2008/615/JSK kehtestatud nõuetega.

5.3. Turvalisusalased standardid ja andmekaitse

Käsitletakse ja rakendatakse kolme turvalisuse tasandit.

5.3.1. Andmete tasand

Iga liikmesriigi poolt edastatavad DNA-profiili andmed peavad olema kogutud kooskõlas ühiste andmekaitse standarditega, nii et taotluse esitav liikmesriik saab vastuse, mille peamine eesmärk on teatada, kas kokkulangevus esineb või mitte, koos viitenumbriga kokkulangevuse esinemise korral, mis ei sisalda mis tahes isikuandmeid. Edasine uurimine pärast kokkulangevusest teatamist toimub kahepoolsel tasandil vastavate liikmesriikide vastavate struktuuride suhtes kohaldatavate riiklike õiguslike ja korralduslike eeskirjade kohaselt.

5.3.2. Sidepidamise tasand

DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid (taotluste esitamisel ja vastamisel) krüpteeritakse enne nende edastamist teiste liikmesriikide vastavatesse struktuuridesse moodsa mehhanismi abil kooskõlas avatud standarditega, nagu sMIME.

5.3.3. Edastamise tasand

Kõik DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid edastatakse teiste liikmesriikide vastavatesse struktuuridesse rahvusvaheliselt tegutseva usaldusväärse võrguteenuse pakkuja hallatava virtuaalse privaatvõrgu tunneldamissüsteemi ning selle süsteemiga loodud turvaliste ühenduste kaudu, mille eest vastutab vastav riik. Sellel virtuaalse privaatvõrgu tunneldamissüsteemil ei ole ühendust avaliku Internetiga.

5.4. Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud elemendid

DNA-profiili andmeid sisaldavate sõnumite krüpteerimiseks kasutatakse sMIME avatud standardit, mis on e-posti de facto standardi SMTP laienduseks. sMIME protokoll (V5) võimaldab kasutada signeeritud kirjade vastuvõtmist, turvamärgistust ja turvalisi meililiste ning see on rajatud sõnumite krüpteerimise süntaksile CMS (Cryptographic Message Syntax), mis vastab IETF nõuetele krüptograafiliselt kaitstud sõnumite kohta. Seda saab kasutada mis tahes digitaalsete andmete digitaalseks signeerimiseks, läbitöötamiseks, autentsuse kinnitamiseks ja krüpteerimiseks.

sMIME mehhanismi aluseks olev sertifikaat peab vastama standardile X.509. Selleks et tagada samade ühiste standardite ja protseduuride kasutamine, nagu muude Prümi lepingu kohaste rakenduste puhul, on eeskirjad sMIME põhise krüpteerimise või masstootmises olevate laialt levinud toodete (COTS) korral järgmised:

— toimitakse järgmises järjekorras: esmalt krüpteerimine, seejärel signeerimine;

— sümmeetrilise ja asümmeetrilise krüpteerimise korral kasutatakse vastavalt krüpteerimisalgoritmi AES (täiustatud krüpteerimisstandard – Advanced Encryption Standard) 256 biti pikkust ja RSA 1 024 biti pikkust võtit;

— kasutatakse räsi algoritmi SHA-1.

sMIME funktsionaalsus on liidetud valdavasse enamusse kaasaegsetesse e-posti tarkvarapakettidesse, sealhulgas programmidesse Outlook, Mozilla Mail ning samuti Netscape Communicator 4.x, ning see on ristkasutatav kõigi peamiste e-posti tarkvarapakettidega.

Kuna sMIME süsteemi on lihtne integreerida kõigi liikmesriikide vastavates struktuurides asuvatesse riiklikesse infotehnoloogiainfrastruktuuridesse, on tehtud valik kasutada seda kui otstarbekat mehhanismi sideturbe nõutava taseme saavutamiseks. Kontseptsiooni tõestamise eesmärgi saavutamiseks tõhusamal viisil ja vähendamaks kulusid, on DNA-andmete vahetamise katselise süsteemi jaoks valitud avatud standardile vastav JavaMaili rakendusliides. See rakendusliides võimaldab e-posti krüpteerimist ja dekrüpteerimist, kasutades s/MIME ja/või OpenPGP standardit. Eesmärk on tagada üks hõlpsasti kasutatav rakendusliides e-posti klientidele, kes tahavad saata ja vastu võtta krüpteeritud e-posti, mis on krüpteeritud, kasutades ühte kahest kõige populaarsemast e-posti krüpteerimisskeemist. Seetõttu piisab otsusega 2008/615/JSK kehtestatud nõuete täitmiseks JavaMaili rakendusliidese põhisest moodsast rakendusest, näiteks tootest Bounty Castle JCE (Java krüptograafiline laiendus – Java Cryptographic Extension). Seda rakendust kasutatakse sMIME protokolli kohaldamiseks, et katsetada DNA-andmete vahetamist liikmesriikide vahel.

5.5. Rakenduse arhitektuur

Iga liikmesriik jagab teistele liikmesriikidele standardsel kujul DNA-profiili andmete kogumi, mis vastab praegusele ühisele liidese juhenddokumendile. Seda võib teha kas nähes ette tegeliku võimaluse tutvuda riikliku andmebaasiga või luues eraldi eksporditud andmebaasi (indekseeritud andmebaasi).

Neli peamist elementi: E-posti server/sMIME, rakendusserver, andmestruktuuri üksus andmete saamiseks/saatmiseks ja saabuvate/väljaminevate sõnumite registreerimiseks ning kokkulangevuse otsimise mootor täidavad rakendusülesanded kasutatavast tootest sõltumatult.

Selleks et võimaldada kõigil liikmesriikidel integreerida need elemendid hõlpsalt oma vastavatesse riiklikesse struktuuridesse, on avatud lähtekoodil põhinevate elementide abil, mille iga liikmesriik võib valida välja vastavalt oma riiklikule infotehnoloogia alasele poliitikale ja eeskirjadele, loodud kindlaksmääratud ühine funktsionaalsus. Kuna erinevad elemendid, mida kasutatakse juurdepääsuks indekseeritud andmebaasidele, mis sisaldavad otsuses 2008/615/JSK käsitletavaid DNA-profiilide andmeid, on üksteisest sõltumatud, võib iga liikmesriik valida oma riist- ja tarkvaraplatvormi, sealhulgas andmebaasi ja operatsioonisüsteemid.

On välja töötatud DNA-andmete vahetamise süsteemi prototüüp ning seda on olemasolevas ühises võrgus edukalt testitud. Versioon 1.0 on võetud kasutusele tootmiskeskkonnas ning seda kasutatakse igapäevastes tegevustes. Liikmesriigid võivad kasutada ühiselt väljatöötatud toodet, kuid võivad välja töötada ka oma tooted. Toote ühiseid elemente hooldatakse, kohandatakse ja arendatakse edasi vastavalt infotehnoloogia, kriminalistika ja/või politsei funktsionaalsete nõuete muutumisele.

Joonis 2: Rakenduse topoloogia ülevaade

5.6. Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid

5.6.1. XML

DNA-andmete vahetamiseks kasutatakse SMTP põhise e-posti sõnumite edastamisel täielikult ära XML-struktuuri. Laiendatav märgistuskeel (XML) on W3C poolt soovitatav mitmeotstarbeline märgistuskeel selliste eriotstarbeliste märgistuskeelte loomiseks, mis on suutelised käsitlema mitut erinevat liiki andmeid. DNA-profiili kirjeldamine viisil, mis on sobiv vastavate andmete vahetamiseks kõigi liikmesriikide vahel, on teostatud XMLi abil ja liidese juhenddokumendis toodud XML-struktuuri kohaselt.

5.6.2. ODBC

Avatud andmebaasipöördus (ODBC – Open DataBase Connectivity) annab standardse tarkvaralise rakendusliidesel põhineva meetodi andmebaasi haldussüsteemile juurdepääsuks ja selle programmeerimiskeeltest, andmebaasidest ja operatsioonisüsteemidest sõltumatuks muutmiseks. ODBCl on siiski teatavad puudused. Suure hulga klientarvutite haldamisega võib kaasneda erinevate draiverite ja DLL-teekide kasutamine. Selle tegevuse keerukus võib süsteemi haldamise muuta ülemäära mahukaks.

5.6.3. JDBC

Java andmebaasipöördus (JDBC – Java DataBase Connectivity) on rakendusliides Java programmeerimiskeele jaoks, millega määratakse kindlaks, kuidas klient võib andmebaasile juurde pääseda. Erinevalt ODBCst ei nõua JDBC teatavate DLL-teekide kasutamist töökoha arvutil.

Järgmisel skeemil on kirjeldatud liikmesriikide vastavates struktuurides DNA-profiilidega seotud taotluste ja vastuste töötlemise protsessi ülesehitust. Nii taotluste esitamisel kui ka vastuste saatmisel puutub andmevoog kokku neutraalsete andmetega, mis kuuluvad erinevatesse andmekogumitesse ja millel on ühine andmestruktuur.

Joonis 3: Ülevaade: rakenduse töövoog iga liikmesriigi vastavas struktuuris

5.7. Sidepidamine

5.7.1. Ühine sidevõrk: TESTA ja seda täiendav infrastruktuur

DNA-andmete vahetamise rakendus kasutab e-posti, mis on asünkroonne mehhanism, et saata taotluseid ja võtta vastu vastuseid liikmesriikide vahel. Kuna kõigil liikmesriikidel on vähemalt üks riiklik TESTA võrgu juurdepääsupunkt, toimub DNA-andmete vahetamine TESTA võrgu kaudu. TESTA võimaldab oma e-posti edastussüsteemi abil kasutada mitmeid lisandväärtust pakkuvaid teenuseid. Lisaks TESTA nõuetele vastavate e-posti kontode pidamisele võimaldab infrastruktuur kasutada e-posti levitamise loendeid ja suunamise poliitikaid. See võimaldab TESTAt kasutada arvelduskojana sõnumite jaoks, mis on adresseeritud haldusasutustele kogu ELis. Samuti võib luua viirusetõrje mehhanismid.

TESTA e-posti edastuse süsteem on loodud hästi kättesaadavale riistvaraplatvormile, mis paikneb TESTA rakenduse keskrajatises, ning see on kaitstud tulemüüriga. TESTA domeeninime server (DNS) seostab võrguaadressid IP aadressidega ja seeläbi jäävad pöördumistega seotud tegevused kasutaja ja rakenduse eest varjule.

5.7.2. Turvalisusega seotud küsimused

TESTA raames on võetud kasutusele VPNi (virtuaalne privaatvõrk) kontseptsioon. Selle VPNi loomiseks kasutatud märgendkommunikatsiooni tehnoloogia areneb edasi, et toetada hulgiprotokoll-siltkommunikatsiooni (MPLS) standardit, mille on välja töötanud Interneti tehniline töörühm (IETF).

MPLS on IETFi standardtehnoloogia, mis kiirendab võrguliiklust, vältides pakettide analüüsi vaheruuterites (hüpped). Seda tehakse nn märgendite abil, mis lisatakse pakettidele struktuuri äärmiste ruuterite poolt, lähtudes teabest, mis on salvestatud edastusinfobaasis (forwarding information base – FIB). Märgendeid kasutatakse ka VPNide loomiseks.

MPLS ühendab 3. kihi marsruutimise kasulikud omadused ja 2. kihi kommunikatsiooni eelised. Kuna IP aadresse struktuuri läbimise käigus ei analüüsita, ei sea MPLS mingeid piiranguid IP aadresside osas.

Lisaks sellele on TESTA kaudu edastatav e-post kaitstud sMIME põhise krüpteerimismehhanismiga. Ilma võtmeta ja õiget sertifikaati omamata ei saa mitte keegi sõnumeid võrgu kaudu dekrüpteerida.

5.7.3. Sidevõrgus kasutatavad protokollid ja standardid

5.7.3.1. SMTP Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP) on de facto standard e-posti edastamiseks Interneti kaudu. SMTP on suhteliselt lihtne tekstipõhine protokoll, kus määratakse üks või mitu sõnumisaajat ning seejärel edastatakse sõnumi tekst. SMTP kasutab TCP porti 25 IETF spetsifikatsiooni kohaselt. Etteantud domeeninimele vastava SMTP serveri kindlaksmääramiseks kasutatakse MX (Mail eXchange) DNS (domeeninimede süsteem) kirjet. Kuna protokoll oli algselt üksnes ASCII kodeeringus teksti põhine, ei toiminud see hästi binaarfailidega. Töötati välja sellised standardid nagu MIME, et kodeerida binaarfailid SMTP abil edastamiseks. Praegu toetab enamik SMTP servereid 8BITMIME ja sMIME laiendusi, võimaldades binaarfaile edastada peaaegu sama lihtsalt kui harilikku teksti. Eeskirjad sMIME põhiste tegevuste korral on esitatud peatükis, milles käsitletakse sMIME laiendust (vt punkti 5.4). SMTP on tõukeprotokoll, mis ei võimalda sõnumeid kaugserverist tellides tõmmata. Selleks peab meiliklient olema POP3 või IMAP. DNA-andmete vahetamise teostamise raames on otsustatud kasutada POP3 protokolli.

5.7.3.2. POP Kohalikud meilikliendid kasutavad TCP/IP ühenduse kaudu kaugserverist e-posti saamiseks POP-protokolli 3. versiooni (POP3), mis on rakenduskihti kuuluv Interneti standardprotokoll. Kasutades SMTP protokolli SMTP ärasaatmisprofiili, saadavad maeilikliendid sõnumeid Interneti või kinnise võrgu kaudu. MIME on standard manuste jaoks ja e-posti sõnumis esineva mitte ASCII kodeeringus teksti jaoks. Kuigi ei POP3 ega SMTP ei nõua e-posti töötlemist MIME põhiselt, on Interneti-põhine e-post põhimõtteliselt MIME-põhiselt töödeldud ning seetõttu peavad POP kliendid samuti MIMEt tundma ja kasutama. Otsuse 2008/615/JSK kogu sidekeskkond sisaldab seetõttu POPi elemente.

5.7.4. Võrguaadresside määramine

Tegevuskeskkond

Euroopa IP aadresside registreerimise asutus (RIPE) on praegu eraldanud TESTA jaoks C klassi alamvõrgu eraldi ploki. Edaspidi võib vajadusel TESTA jaoks eraldada täiendavaid aadressiplokke. IP aadresside eraldamisel liikmesriikidele lähtutakse geograafilisest paiknemisest Euroopas. Liikmesriikide vaheline otsuse 2008/615/JSK kohane andmevahetus toimub üle-euroopalise loogiliselt suletud IP-võrgu kaudu.

Testimiskeskkond

Süsteemi igapäevase sujuva toimimise tagamiseks kõigi ühendatud liikmesriikide vahel on uute liikmesriikide jaoks, kes valmistuvad süsteemiga ühinema, vaja luua suletud võrgul põhinev testimiskeskkond. On koostatud parameetreid, sealhulgas IP aadresse, võrgusätteid, e-posti domeene ning samuti rakenduse kasutajate kontode andmeid sisaldav tabel ning seda tuleb järgida vastava liikmesriigi vastavas struktuuris. Lisaks sellele on testimiseks koostatud väljamõeldud DNA-profiilid.

5.7.5. Konfiguratsiooni parameetrid

On loodud turvalise e-posti süsteem, mis kasutab eu-admin.net domeeni. See domeen koos sellega seotud aadressidega ei ole juurdepääsetav kohast, mis ei kuulu TESTA ELi domeeni, kuna nimed on teada ainult TESTA DNS keskserveris, mis on Internetist eraldatud.

Nende TESTA keskkonna aadresside (hostinimed) seostamine nende IP aadressidega toimub TESTA DNS teenuse abil. Iga kohaliku domeeni kohta lisatakse TESTA DNS keskserverisse meiliedastuse kohta kanne, tänu millele saadetakse kõik TESTA kohalikesse domeenidele saadetud e-posti sõnumid edasi TESTA kesksele meiliedastussüsteemile. See TESTA keskne meiliedastussüsteem edastab need seejärel konkreetsele meiliserveri kohalikule domeenile, kasutades kohaliku domeeni e-posti aadressi. Edastades e-posti sellisel viisil, liigub e-posti sõnumites sisalduv olulise tähtsusega teave üksnes Euroopa suletud võrguinfrastruktuuri ja mitte turvamata Interneti kaudu.

Liikmesriikide vastavates struktuurides tuleb järgmise skeemi alusel luua alamdomeenid ( poolpaksus kursiivkirjas ):

„ application-type.pruem.liikmesriigi-kood.eu-admin.net”, kus:

„ Liikmesriigi-kood ” on kahetäheline liikmesriigi kood (nt AT, BE jne).

„ rakenduse-tüüp ” võib olla üks järgmistest: DNA või FP.

Eespool kirjeldatud skeemi alusel loodud liikmesriikide alamdomeenid on toodud järgmises tabelis:

MS Sub Domains Comments BE dna.pruem.be.eu-admin.net Setting up a secure local link to the existing TESTA II access point fp.pruem.be.eu-admin.net BG dna.pruem.bg.eu-admin.net fp.pruem.bg.eu-admin.net CZ dna.pruem.cz.eu-admin.net fp.pruem.cz.eu-admin.net DK dna.pruem.dk.eu-admin.net fp.pruem.dk.eu-admin.net DE dna.pruem.de.eu-admin.net Using the existing TESTA II national access points fp.pruem.de.eu-admin.net EE dna.pruem.ee.eu-admin.net fp.pruem.ee.eu-admin.net IE dna.pruem.ie.eu-admin.net fp.pruem.ie.eu-admin.net EL dna.pruem.el.eu-admin.net fp.pruem.el.eu-admin.net ES dna.pruem.es.eu-admin.net Using the existing TESTA II national access point fp.pruem.es.eu-admin.net FR dna.pruem.fr.eu-admin.net Using the existing TESTA II national access point fp.pruem.fr.eu-admin.net IT dna.pruem.it.eu-admin.net fp.pruem.it.eu-admin.net CY dna.pruem.cy.eu-admin.net fp.pruem.cy.eu-admin.net LV dna.pruem.lv.eu-admin.net fp.pruem.lv.eu-admin.net LT dna.pruem.lt.eu-admin.net fp.pruem.lt.eu-admin.net LU dna.pruem.lu.eu-admin.net Using the existing TESTA II national access point fp.pruem.lu.eu-admin.net HU dna.pruem.hu.eu-admin.net fp.pruem.hu.eu-admin.net MT dna.pruem.mt.eu-admin.net fp.pruem.mt.eu-admin.net NL dna.pruem.nl.eu-admin.net Intending to establish a new TESTA II access point at the NFI fp.pruem.nl.eu-admin.net AT dna.pruem.at.eu-admin.net Using the existing TESTA II national access point fp.pruem.at.eu-admin.net PL dna.pruem.pl.eu-admin.net fp.pruem.pl.eu-admin.net PT dna.pruem.pt.eu-admin.net …… fp.pruem.pt.eu-admin.net …… RO dna.pruem.ro.eu-admin.net fp.pruem.ro.eu-admin.net SI dna.pruem.si.eu-admin.net …… fp.pruem.si.eu-admin.net …… SK dna.pruem.sk.eu-admin.net fp.pruem.sk.eu-admin.net FI dna.pruem.fi.eu-admin.net [To be inserted] fp.pruem.fi.eu-admin.net SE dna.pruem.se.eu-admin.net fp.pruem.se.eu-admin.net UK dna.pruem.uk.eu-admin.net fp.pruem.uk.eu-admin.net

2. PEATÜKK. Sõrmejälgede andmete vahetamine (liidese juhenddokument)

Liidese juhenddokumendi eemärk on määratleda nõuded sõrmejälgede andmete vahetamiseks sõrmejälgede automatiseeritud tuvastamise süsteemi (AFIS) ja liikmesriikide vahel. See põhineb ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi Interpoli rakendusversioonil (INT-I, versioon 4.22b).

See versioon hõlmab tüüp-1, tüüp-2, tüüp-4, tüüp-9, tüüp-13 ja tüüp-15 loogiliste kirjetega seotud kõiki peamisi määratlusi, mis on vajalikud sõrmejälgede analüüsimiseks kujutise ja eritunnuste põhjal.

1. Failide sisu ülevaade

Sõrmejälgede andmete fail sisaldab mitmeid loogilisi kirjeid. Algses ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis on määratud kindlaks 16 tüüpi kirjeid. Kirjete ning kirjete sees asuvate väljade ja alamandmeväljade vahel kasutatakse sobivaid ASCII kodeeringus eraldusmärke.

Teabe vahetamiseks lähtekohaks ja sihtkohaks olevate asutuste vahel kasutatakse üksnes 6 kirje tüüpi:

Tüüp 1 → Teave andmeedastuse kohta Tüüp 2 → Tähti ja numbreid sisaldavad andmed isikute/juhtumi kohta Tüüp 4 → Kõrge resolutsiooniga sõrmejälgede kujutised halltoonides Tüüp 9 → Eritunnuseid kirjeldavad kirjed Tüüp 13 → Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje Tüüp 15 → Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje

1.1. Tüüp-1 – faili päis

See kirje sisaldab marsruutimisalaseid andmeid ning andmeid, mis kirjeldavad ülejäänud faili struktuuri. Seda tüüpi kirjes määratakse samuti kindlaks andmeedastuse tüübid, mis jaotuvad järgmistesse kategooriatesse:

1.2. Tüüp-2 – kirjeldav tekst

See kirje sisaldab tekstina esitatud teavet, mis pakub huvi saatvatele ja vastuvõtvatele asutustele.

1.3. Tüüp-4 – kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides

Seda kirjet kasutatakse vahetamaks kõrge resolutsiooniga halltoonides (8 bitti) sõrmejälgede kujutisi, mis on lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta. Sõrmejälgede kujutiste andmed tuleb kokku pakkida, kasutades WSQ algoritmi. Kokkupakkimise tihedus ei tohi olla suurem kui 15:1. Teisi kokkupakkimisalgoritme või kokkupakkimata kujutisi ei tohi kasutada.

1.4. Tüüp-9 – eritunnuseid kirjeldavad kirjed

Tüüp-9 kirjeid kasutatakse kurrustiku tunnuseid või eritunnuseid kirjeldavate andmete vahetamiseks. Neid kasutatakse osaliselt selleks, et vältida AFIS kodeerimisprotsessi dubleerimist ja osaliselt selleks, et võimaldada edastada AFISi koode, mis sisaldavad vähem andmeid kui vastavad kujutised.

1.5. Tüüp-13 – muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

Seda kirjet kasutatakse muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje (sõrmejälje ja peopesa) kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava teabega, mis esitatakse tähtede ja numbrite abil. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Kui sündmuskohajälje kujutise kvaliteet on piisav, pakitakse andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib kahepoolsel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 7. liidet).

1.6. Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje

Lisatud tekstiväljadega kujutiste tüüp-15 kirjeid kasutatakse muutuva resolutsiooniga peopesa kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava teabega, mis esitatakse tähtede ja numbrite abil. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Andmete hulga vähendamiseks pakitakse kujutiste andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib kahepoolsel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 7. liidet).

2. Kirje formaat

Andmeedastusfail sisaldab ühte või enamat loogilist kirjet. Iga failis sisalduva loogilise kirje kohta esineb selles mitu kirjele vastavat andmevälja. Iga andmeväli võib sisaldada ühte või enamat ühteväärtuselist andmeühikut. Üheskoos kasutatakse neid andmeühikuid sellel andmeväljal sisalduva teabe erinevate aspektide edasiandmiseks. Andmeväli võib samuti sisaldada ühte või enamat andmeühikut, mis on rühmitatud ning andmeväljal korduvalt esitatud. Sellist andmeühikute rühma nimetatakse alamandmeväljaks. Andmeväli võib seega sisaldada ühte või enamat andmeühikute alamandmevälja.

2.1. Andmete eraldusmärgid

Lisatud tekstiväljadega loogilistes kirjetes kasutatakse andmete piiritlemiseks nelja ASCII kodeeringus andmete eraldusmärki. Piiritletud andmed võivad olla andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal, andmeväljad loogilises kirjes või korduvad alamandmeväljad. Need andmete eraldusmärgid on määratletud ANSI X3.4 standardiga. Neid eraldusmärke kasutatakse teabe loogilisel viisil eraldamiseks ja kvalifitseerimiseks. Hierarhiliste seoste alusel on faili eraldusmärk „FS” kõige suurema ulatusega, sellele järgnevad rühma eraldusmärk „GS”, kirje eraldusmärk „RS” ja viimasena ühiku eraldusmärk „US”. Tabelis 1 on loetletud need ASCII kodeeringus eraldusmärgid ning kirjeldatakse nende nimetatud standardi kohast kasutamist.

Andmete eraldusmärke tuleks nende funktsioonist lähtuvalt käsitada kui viidet nendele järgnevate andmete tüübile. „US” märgiga eraldatakse üksikud andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal. See annab märku, et järgmine andmeühik kuulub sellele andmeväljale või alamandmeväljale. Kui andmeväljal esineb mitu alamandmevälja, mis on eraldatud „RS” märgiga, annab see märk märku, et tegemist on järgmise rühma algusega, mis sisaldab korduvat teabeühikut / korduvaid teabeühikuid. Eraldusmärk „GS”, mida kasutatakse andmeväljade vahel, annab märku sellest, et algab uus andmeväli. See eraldusmärk asub andmevälja identifitseerimisnumbri ees. Sarnaselt tähistab uue loogilise kirje algust märk „FS”.

Need neli märki omavad tähendust üksnes siis, kui neid kasutatakse andmeühikute eraldusmärkidena ASCII kodeeringus kirjete andmeväljadel. Kui need märgid esinevad binaarfailina esitatud kujutise kirjes või binaarkoodis andmeväljadel, puudub neil eritähendus ning need on lihtsalt vahetatavate andmete osaks.

Harilikult ei esine tühje andmevälju või andmeühikuid ning seetõttu peaks kahe teabeühiku vahel esinema vaid üks eraldusmärk. Erand sellest reeglist tehakse juhul, kui andmete edastamise käigus ei ole andmeväljad või andmeühikud kättesaadavad, need puuduvad või nende esitamine on vabatahtlik, ning edastatavate andmete töötlemine ei sõltu nende konkreetsete andmete olemasolust. Sellistel juhtudel esinevad mitu külgnevat eraldusmärki koos, ilma et eraldusmärkide vahele oleks vaja lisada fiktiivseid andmeid.

Andmevälja määratlemine, mis sisaldab kolme andmeühikut, toimub järgmiselt. Kui puuduvad teise andmeühiku andmed, siis esineb esimese ja kolmanda andmeühiku vahel kõrvuti koos kaks „US” eraldusmärki. Kui teine ja kolmas andmeühik mõlemad puuduvad, siis tuleb kasutada kolme eraldusmärki – kaks „US” eraldusmärki lisaks välja või alamandmevälja lõpetavale eraldusmärgile. Üldiselt, kui üks või rohkem kohustuslikult või vabatahtlikult esitatavat andmeühikut ei ole välja või alamandmevälja jaoks kättesaadavad, siis tuleb lisada vastav arv eraldusmärke.

On võimalik, et esineb kombinatsioone, kus kõrvuti esineb kaks või enam neljast kasutatavast eraldusmärgist. Kui andmeühiku, alamandmevälja või andmevälja jaoks andmed puuduvad või ei ole kättesaadavad, peab esinema üks eraldusmärk vähem nõutavast andmeühikute, alamandmeväljade või andmeväljade arvust.

Tabel 1: kasutatavad eraldusmärgid

Code Type Description Hexadecimal Value Decimal Value US Unit Separator Separates information items 1F 31 RS Record Separator Separates subfields 1E 30 GS Group Separator Separates fields 1D 29 FS File Separator Separates logical records 1C 28

2.2. Kirje struktuur

Lisatud tekstiväljadega loogiliste kirjete korral numereeritakse iga kasutatav andmeväli vastavalt standardile. Iga andmevälja formaat moodustub loogilise kirje tüübi numbrist, millele järgneb punkt „.”, andmevälja number, millele järgneb koolon „:”, millele järgneb sellele andmeväljale kuuluvad andmed. Lisatud tekstivälja number võib olla mis tahes arv ühest kümneni punkti „.” ja kooloni vahel „:”. Seda tuleb käsitada märgita täisarvuga tähistava andmevälja numbrina. See tähendab, et andmevälja number „2 123:” on sama kui andmevälja number „2.000000123:”, ning seda tuleks käsitada samal viisil.

Näite esitamiseks kasutatakse käesolevas dokumendis kolmekohalist arvu, et tähistada kirjeldatavas lisatud tekstiväljaga loogilises kirjes sisalduvat andmevälja. Andmevälja numbri formaat on „TT.xxx:”, kus „TT” tähistab ühe või kahe märgiga kirje tüüpi ja sellele järgneb punkt. Järgmise kolme märgiga tähistatakse vastavat andmevälja numbrit ja sellele järgneb koolon. Koolonile järgnevad ASCII vormingus kirjeldavad andmed või kujutise andmed.

Tüübi 1 ja tüübi 2 loogilised kirjed sisaldavad ainult ASCII vormingus teksti sisaldavaid andmevälju. Iga nimetatud kirje tüübi puhul märgitakse kirje kogupikkus (sealhulgas andmevälja numbrid, koolonid ja eraldusmärgid) esimesel ASCII vormingus andmeväljal. ASCII vormingus faili eraldusmärgi „FS” kontrollmärk (mis tähistab loogilise kirje või andmeedastuse lõppu) järgneb ASCII vormingus andmete viimasele baidile ning seda arvestatakse kirje pikkuse määramisel.

Lisatu tekstiväljaga andmete esitamise kontseptsioonist erinevalt sisaldavad tüüp-4 kirjed üksnes binaarseid andmeid, mis on salvestatud saamise järjekorras fikseeritud pikkusega binaarsetele andmeväljadele. Kirje kogupikkus märgitakse iga kirje esimesel neljabaidisel binaarsel andmeväljal. Selle binaarse kirje puhul ei märgita ei kirje numbrit selle juurde kuuluva punktiga ega andmevälja identifitseerimisnumbrit selle juurde kuuluva kooloniga. Lisaks sellele, kuna selle kirje kõigi andmeväljade pikkus on kas fikseeritud või kindlaks määratud, ei käsitata nelja eraldusmärki („US”, „RS”, „GS”, ja „FS”) muul viisil kui üksnes binaarsete andmetena. Binaarse kirje korral ei kasutata märki „FS” kirje eraldusmärgina või andmeedastuse lõppu tähistava märgina.

3. Tüüp-1 loogiline kirje: faili päis

Selles kirjega kirjeldatakse faili struktuuri, faili tüüpi ja antakse muud olulist teavet. Tüüp- 1 andmeväljades kasutatav märgistik sisaldab üksnes 7-bitist ANSI standardile vastavat koodi andmete edastamiseks.

3.1. Andmeväljad tüüp-1 loogilistes kirjetes

3.1.1. Andmeväli 1.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

See andmeväli sisaldab kogu tüübi 1 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväli algab tähisega „1.001:”, millele järgneb kirje kogupikkust tähistav arv, võttes arvesse iga märki igal andmeväljal ja andmete eraldusmärke.

3.1.2. Andmeväli 1.002: versiooni number (VER)

Tagamaks, et kasutajad teavad, millist ANSI/NIST standardi versiooni kasutatakse, märgitakse sellel 4-baidilisel andmeväljal tarkvara või faili loonud süsteemi poolt kasutatud standardi versiooni number. Esimese kahe baidiga antakse põhiline versiooni viitenumber ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks 1986. aasta standardit loetakse esimeseks versiooniks ning tähistatakse „0100”, kuid praegust ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardit tähistatakse „0300”.

3.1.3. Andmeväli 1.003: faili sisu (CNT)

Sellel andmeväljal loetletakse kõigi failis sisalduvate kirjete kirje tüüp ning esitatakse failis sisalduvate kirjete esinemise järjekord. See sisaldab ühte või enamat alamandmevälja, millest igaüks omakorda sisaldab kahte andmeühikut, millega kirjeldatakse vastavas failis sisalduvat ühte loogilist kirjet. Alamandmeväljad esitatakse samas järjekorras, nagu on salvestatud ja edastatud kirjed.

Esimene andmeühik esimesel alamandmeväljal on „1”, et tähistada seda tüüp-1 kirjet. Sellele järgneb teine andmeühik, mis tähistab muude failis sisalduvate kirjete arvu. See arv on võrdne andmevälja 1.003 ülejäänud alamandmeväljade arvuga.

Iga ülejäänud alamandmeväli on seotud ühe kirjega failis ning alamandmeväljade järjekord vastab kirjete järjekorrale. Iga alamandmeväli sisaldab kahte andmeühikut. Esimene on kirje tüübi märkimiseks. Teine on kirjes sisalduva kujutise järjekorranumber (IDC). Nende kahe andmeühiku eraldamiseks kasutatakse eraldusmärki „US”.

3.1.4. Andmeväli 1.004: andmeedastuse tüüp (TOT)

See andmeväli sisaldab kolme tähte, mis on lühend tähistamaks andmeedastuse tüüpi. Need koodid võivad erineda mujal ANSI/NIST standardi rakendamisel kasutatavatest koodidest.

CPS: „sõrmejälgede kaart – sõrmejälgede kaart” otsing kurjategijate andmebaasis. See andmeedastus on taotlus otsida kriminaalkuriteoga seotud kirjet sõrmejälgede andmebaasist. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1–14 tüüp-4 kirje.

CPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6. liide).

PMS: „sõrmejälgede kaart – lahendamata sündmuskohajälg” otsing. Seda andmeedastust kasutatakse, kui sõrmejälgede kogumit võrreldakse lahendamata sündmuskohajälgede andmebaasi põhjal. Vastus sisaldab AFISe kaudu sooritatud otsingu sihtkoha poolt esitatud otsust kokkulangevuse või kokkulangevuse puudumise kohta. Kui leidub mitu lahendamata sündmuskohajälge, toimub mitu SRE andmeedastust, edastades ühe andmeedastuse käigus ühe sündmuskohajälje. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1 tüüp-13 kirje.

PMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6. liide).

MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – sõrmejälgede kaart” otsing. Seda toimingut kasutatakse siis, kui seoses sündmuskohajälgedega sooritatakse otsing sõrmejälgede andmebaasist. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WS põhiselt kokkupakituna).

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1 tüüp-4 või tüüp-15 kirje.

MPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6. liide).

MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – lahendamata sündmuskohajälg” otsing. Selle toimingu korral sisaldab fail sündmuskohajälgi, mille alusel sooritatakse otsing lahendamata sündmuskohajälgi sisaldavast andmebaasist, et teha kindlaks seos erinevate kuriteopaikade vahel. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WS põhiselt kokkupakituna).

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1 tüüp-13 kirje.

MMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6. liide).

SRE: Selle andmeedastuse saadab sihtkohaks olev asutus vastuseks sõrmejälgede andmete päringule. Vastus sisaldab AFISi, kuhu sõrmejäljed otsingusse saadeti, otsust kokkulangevuse (HIT) või kokkulangevuse puudumise (NO HIT) kohta. Kui leidub mitu kandidaati, esitatakse mitu SRE vastust; üks kandidaat iga vastuse kohta.

SRE TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.2 (6. liide).

ERR: See andmeedastus on AFISi, kuhu andmed otsingusse saadeti, vastus osutamaks veale andmeedastuses. See sisaldab sõnumit (ERM), mis näitab, et tuvastati viga. Vastusena saadetakse järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

ERR TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.3 (6. liide).

Tabel 2: andmeedastuses kasutada lubatud koodid

Transaction Type Logical Record Type 1 2 4 9 13 15 CPS M M M — — — SRE M M C — (C in case of latent hits) C C MPS M M — M (1*) M — MMS M M — M (1*) M — PMS M M M* — — M* ERR M M — — — —

Legend:

M = kohustuslik M* = võib lisada üksnes ühe kahest võimalikust kirje tüübist O = vabatahtlik C = sõltuvalt sellest, kas andmed on kättesaadavad — = ei ole lubatud 1* = sõltuvalt vanadest infosüsteemidest

3.1.5. Andmeväli 1.005: andmeedastuse kuupäev (DAT)

Sellel andmeväljal märgitakse andmevahetuse alguse kuupäev ning see peab vastama ISO standardile:

AAAAKKPP, kus AAAA märgib aastat, KK kuud ja PP kuupäeva. Ühekohaliste arvude korral alustatakse nullidega. Näiteks „19931004” tähistab kuupäeva 4. oktoober 1993.

3.1.6. Andmeväli 1.006: prioriteet (PRY)

Sellel vabatahtlikult täidetaval andmeväljal mägitakse taotluse prioriteetsus vahemikus 1–9. 1 märgib kõrgeimat prioriteeti ja 9 madalaimat. Andmeedastustega, mille prioriteet on märgitud 1, tuleb tegeleda viivitamata.

3.1.7. Andmeväli 1.007: sihtkohaks oleva asutuse identifikaator (DAI)

Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse sihtkohaks olev asutus.

See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.

Esimene andmeühik sisaldab riigi koodi (vastavalt sellele, nagu on kehtestatud ISO 3166 standardis), mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.

3.1.8. Andmeväli 1.008: lähtekohaks oleva asutuse identifikaator (ORI)

Sellel andmeväljal määratletakse faili lähtekoht ning sellel on sama formaat nagu DAIl (andmeväli 1.007).

3.1.9. Andmeväli 1.009: andmeedastuse kontrollnumber (TCN)

See on kontrollnumber arvestuse pidamiseks. See tuleks genereerida arvutil ning selle formaat peaks olema järgmine: YYSSSSSSSSA

kus YY tähistab andmeedastuse aastat, SSSSSSSS on kaheksakohaline seerianumber ning A on kontrollmärk, mis genereeritakse 2. liites esitatud protseduuri alusel.

Kui TCN ei ole kättesaadav, täidetakse väli (YYSSSSSSSS) nullidega ning kontrollmärk genereeritakse eespool nimetatud viisil.

3.1.10. Andmeväli 1.010: andmeedastuse kontrollvastus (TCR)

Kui saadeti taotlus, millele see on vastuseks, peab see vabatahtlikult täidetav andmeväli sisaldama taotluse andmeedastuse kontrollnumbrit. Seetõttu on sellel sama formaat nagu TCNil (andmeväli 1.009).

3.1.11. Andmeväli 1.011: algne skaneerimise resolutsioon (NSR)

Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse lähtekohas kasutatava süsteemi toetatav nominaalne skaneerimise resolutsioon. See resolutsioon määratletakse kahe numbriga, millele järgneb kümnendkohti eraldav koma ja seejärel veel kaks numbrit.

Kõigi otsuse 2008/615/JSK kohaste andmeedastuste korral peab kujutis olema lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta.

3.1.12. Andmeväli 1.012: nominaalne andmeedastuse resolutsioon (NTR)

Sellel 5-baidisel andmeväljal määratletakse edastatavate kujutiste nominaalne andmeedastuse resolutsioon. See resolutsioon on väljendatud pikslites millimeetri kohta, kasutades sama formaati nagu NSR puhul (andmeväli 1.011).

3.1.13. Andmeväli 1.013: domeeninimi (DOM)

See kohustuslik andmeväli sisaldab kasutaja poolt määratava tüüp-2 loogilise kirje rakenduse domeeninime. See sisaldab kahte andmeühikut ja selle formaat on järgmine „INT-I{US}4.22{GS}”.

3.1.14. Andmeväli 1.014: Greenwichi aeg (GMT)

See kohustuslik andmeväli näeb ette mehhanismi kuupäeva ja kellaaja märkimiseks universaalse Greenwichi aja (GMT) ajaühikute abil. Kui seda kasutatakse, sisaldab GMT andmeväli universaalaega, mis esitatakse lisaks andmeväljal 1.005 (DAT) esitatavale kohalikule ajale. GMT andmevälja kasutamine kaotab kohaliku aja kasutamisega kaasnevad vastuolud, kui andmeedastus ja vastuste saatmine toimub kahe koha vahel, mis asuvad erinevates ajavööndites. GMT võimaldab kasutada universaalaega ja 24-tunni süsteemi, mis ei sõltu ajavöönditest. See esitatakse formaadis „CCYYMMDDHHMMSSZ”, mis on 15 märki sisaldav märgistring, mis on GMT kuupäeva konkatenatsioon ja see lõpeb märgistringiga „Z”. Märgid „CCYY” tähistavad andmeedastuse sooritamise aastat, märgid „MM” tähistavad kuule vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „DD” tähistavad kuupäevale vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „HH” tähistavad tundi, märgid „MM” tähistavad minuteid ja märgid „SS” tähistavad sekundeid. Kogu esitatav kuupäev ja kellaaeg ei tohi olla hilisem kui parajasti käesolev kuupäev ja kellaaeg.

4. Tüüp-2 loogiline kirje: kirjeldav tekst

Suurema osa selle kirje struktuur ei ole määratud algse ANSI/NIST standardiga. See kirje sisaldab teavet, mis pakub konkreetset huvi faili saatvate või saavate asutuste jaoks. Tagamaks omavahel sidet pidavate sõrmejälgede süsteemide omavaheline ühilduvus, on nõutav, et selles kirjes sisalduksid üksnes järgmised andmeväljad. Käesolevas dokumendis määratakse kindlaks, millised andmeväljad on kohustuslikud ja millised vabatahtlikud ning samuti määratakse kindlaks üksikute andmeväljade struktuur.

4.1. Andmeväljad tüüp-1 loogilistes kirjetes

4.1.1. Andmeväli 2.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel kohustuslikul andmeväljal on märgitud selle tüüp-2 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes ja eraldusmärkides sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.

4.1.2. Andmeväli 2.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Sellel kohustuslikul väljal sisalduv IDC on ASCII kodeeringus esitatud IDC, nagu on määratletud tüüp-1 kirjes sisalduva faili sisu andmeväljal (andmeväli 1.003).

4.1.3. Andmeväli 2.003: teave süsteemi kohta (SYS)

See on kohustuslik andmeväli ja see sisaldab nelja baiti, millega märgitakse, millisele INT-I versioonile see konkreetne tüüp-2 kirje vastab.

Esimese kahe baidiga antakse põhiline versiooni number ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks käesoleva rakendusversioon põhineb INT-I versiooni 4 redaktsioonil 22 ning see tuleks tähistada „0422”.

4.1.4. Andmeväli 2.007: juhtumi number (CNO)

Selle numbri määrab kohalik sõrmejälgede büroo kuriteopaigalt leitud sündmuskohajälgede seotud kogumi kohta. Kasutatakse järgmist formaati: CC/number

kus CC tähistab Interpoli riigi koodi, mis on kahe märgi pikkune ja võib sisaldada nii tähti kui numbreid, ning number vastab asjaomastele kohalikele suunistele ning võib olla kuni 32 kohaline tähti ja numbreid sisaldav kood.

See andmeväli võimaldab süsteemil teha kindlaks sündmuskohajäljed, mis on seotud konkreetse kuriteoga.

4.1.5. Andmeväli 2.008: kogumi number (SQN)

Sellega määratletakse sündmuskohajälgede seotud kogum juhtumis. See võib olla tähistatud kuni nelja numbriga. Seotud kogum on sündmuskohajälg või sündmuskohajälgede kogum, mis on koondatud arhiveerimiseks ja/või otsingute sooritamiseks. See määratlus nõuab, et isegi üheainsa sündmuskohajälje kohta peab olema määratud kogumi number.

Seda andmevälja võib kasutada koos MIDiga (andmeväli 2.009), et teha kindlaks konkreetne sündmuskohajälg kogumis.

4.1.6. Andmeväli: 2.009: sündmuskohajälje identifikaator (MID)

Sellel andmeväljal määratletakse üksik sündmuskohajälg kogumis. See võib sisaldada ühte või kahte tähte, kus esimene sündmuskohajälg on tähistatud tähega A ja teine tähega B jne kuni tähistuseni ZZ. Seda andmevälja kasutatakse analoogselt sündmuskohajälgede kogumi numbrit tähistava andmeväljaga, mida on käsitletud SQNi (andmeväli 2.008) kirjelduses.

4.1.7. Andmeväli 2.010: kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber (CRN)

See on unikaalne viitenumber, mille riiklik asutus omistab isikule, kellele on esmakordselt esitatud süüdistus kuriteo toimepanemise eest. Samas riigis ei ole ühelgi isikul rohkem kui üks CRN ja kahel isikul ei ole sama CRN. Siiski võib samal isikul olla kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber mitmes riigis, mis on eristatavad riigi koodi abil.

CRNi andmevälja formaat on järgmine: CC/number

kus CC tähistab ISO 3166 standardile vastavat riigi koodi, mis on kahe märgi pikkune ja võib sisaldada nii tähti kui numbreid, ning number vastab väljaandva asutuse asjaomastele riiklikele suunistele ning võib olla kuni 32 kohaline tähti ja numbreid sisaldav kood.

Otsuse 2008/615/JSK kohase andmeedastuse teostamisel kasutatakse seda andmevälja lähtekohaks oleva asutuse riikliku kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumbri jaoks, mis on seotud kujutistega tüüp-4 ja tüüp-15 kirjetes.

4.1.8. Andmeväli 2.012: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN1)

See andmeväli sisaldab CPS või PMS andmeedastuse käigus edastatud CRNi (andmeväli 2.010) ilma selle alguses esineva riigi koodita.

4.1.9. Andmeväli 2.013: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN2)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud CROd (andmeväli 2.007) ilma selle alguses esineva riigi koodita.

4.1.10. Andmeväli 2.014: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN3)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud SQNi (andmeväli 2.008).

4.1.11. Andmeväli 2.015: mitmesugune identifitseerimisnumber (MN4)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud MIDi (andmeväli 2.009).

4.1.12. Andmeväli 2.063: täiendav teave (INF)

PMS taotluse puhul sooritatava SRE andmeedastuse korral esitatakse sellel andmeväljal teavet sõrme kohta, mis põhjustas võimaliku kokkulangevuse. Selle andmevälja formaat on järgmine:

NN, kus NN on kahest numbrist koosnev sõrme positsiooni kood, mis on määratletud tabelis 5.

Muudel juhtudel on selle andmevälja kasutamine vabatahtlik. See võib sisaldada kuni 32 tähte ja numbrit ja selles võidakse anda täiendavat teavet taotluse kohta.

4.1.13. Andmeväli 2.064: tulemuste loetelu (RLS)

See andmeväli sisaldab vähemalt kahte alamandmevälja. Esimesel alamandmeväljal kirjeldatakse iga sooritatud otsingu tüüpi, kasutades selleks kolmetähelist lühendit, mis tähistab andmeväljal TOT (1.004) kajastatud andmeedastuse tüüpi. Teine alamandmeväli sisaldab ühte märki. Märki I kasutatakse kokkulangevuse tuvastamise tähistamiseks ning märki N kasutatakse juhul, kui kokkulangevust ei leitud. Kolmas alamandmeväli sisaldab kogumi identifikaatorit tulemuse kandidaadi jaoks ja kandidaatide arvu, mis on omavahel eraldatud kaldjoonega. Kui esineb mitu kandidaati, saadetakse mitu sõnumit.

Võimaliku kokkulangevuse korral sisaldab neljas alamandmeväli kuue numbri pikkust skoori. Kui kokkulangevus on kinnitatud, on selle alamandmevälja väärtuseks „999999”.

Näide: „CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS}”

Kui kaugel paiknev AFIS ei väljasta skoori, tuleks vastavas kohas kasutada skoori null.

4.1.14. Andmeväli 2.074: sõnumiväli staatus/veateade (ERM)

See andmeväli sisaldab andmeedastusest tulenevaid veateateid, mis saadetakse taotlejale tagasi veateate ühe osana.

Tabel 3: veateated

Numeric Code (1–3) Meaning (5–128) 003 ERROR: UNAUTHORISED ACCESS 101 Mandatory field missing 102 Invalid record type 103 Undefined field 104 Exceed the maximum occurrence 105 Invalid number of subfields 106 Field length too short 107 Field length too long 108 Field is not a number as expected 109 Field number value too small 110 Field number value too big 111 Invalid character 112 Invalid date 115 Invalid item value 116 Invalid type of transaction 117 Invalid record data 201 ERROR: INVALID TCN 501 ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY 502 ERROR: MISSING FINGERPRINTS 503 ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED 999 ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION AGENCY.

Veateated vahemikus 100 ja 199:

Need veateated on seotud ANSI/NIST kirjete kinnitamisega ning need moodustatakse järgmiselt:

<vea_kood 1>: IDC <idc_number 1> ANDMEVÄLI <andmevälja_id 1> <dünaamiline tekst 1> LF

<vea_kood 2>: IDC <idc_number 2> ANDMEVÄLI <andmevälja_id 2> <dünaamiline tekst 2>…

kus

— vea_kood on kood, mis on konkreetselt seotud teatava põhjusega (vt tabelit 3);

— andmevälja_id on viga sisaldava andmevälja (nt 1.001, 2.001 jne) ANSI/NIST andmevälja number formaadis <kirje_tüüp>.andmevälja _id>.alamandmevälja_id>;

— dünaamilises tekstis esitatakse vea üksikasjalik dünaamiline kirjeldus;

— LF tähistab reavahetust, eraldades veateated, kui esineb rohkem kui üks viga;

— tüüp-1 kirje korral on ICD väärtuseks „-1”.

Näide:

201: IDC - 1 ANDMEVÄLI 1.009 VALE KONTROLLMÄRK {LF} 115: IDC 0 ANDMEVÄLI 2.003 VALE TEAVE SÜSTEEMI KOHTA

Veateadete andmeedastuse puhul on see andmeväli kohustuslik.

4.1.15. Andmeväli 2.320: eeldatav kandidaatide arv (ENC)

See andmeväli sisaldab maksimaalset kandidaatide arvu, mida taotlust esitav asutus eeldab kontrollimiseks saada. ENC väärtus ei tohi ületada tabelis 11 määratud väärtuseid.

5. Tüüp-4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides

Tuleb märkida, et tüüp-4 kirjed on binaarsed, mitte ASCII kodeeringus. Seetõttu on igale andmeväljale määratud kindel positsioon kirjes, mis tähendab, et kõik andmeväljad on kohustuslikud.

Standard võimaldab kirjes määratleda nii kujutise suuruse kui ka resolutsiooni. See nõuab, et tüüp-4 loogilised kirjed sisaldaksid sõrmejälgede kujutise andmeid, mis kantakse üle nominaalse pikslite tihedusega 500x520 pikslit tolli kohta. Uute tehniliste lahenduste puhul on eelistatavaks pikslitiheduseks 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta. 500 pikslit tolli kohta on INT-I standardis määratletud pikslitihedus, kuid sarnased süsteemid võivad vahetada omavahel andmeid ka muu pikslitihedusega, vahemikus 500–520 pikslit tolli kohta.

5.1. Andmeväljad tüüp-4 loogilistes kirjetes

5.1.1. Andmeväli 4.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel 4-bitisel andmeväljal on märgitud selle tüüp-4 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.

5.1.2. Andmeväli 4.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Failipäises esitatakse 1 biti abil binaarsel kujul IDC number.

5.1.3. Andmeväli 4.003: tõmmise tüüp (IMP)

See tõmmise tüüp esitatakse ühe baidi abil andmeväljal, mis on kirje kuues bait.

Tabel 4: sõrmejälje tõmmise tüüp

Code Description 0 Live-scan of plain fingerprint 1 Live-scan of rolled fingerprint 2 Non-live scan impression of plain fingerprint captured from paper 3 Non-live scan impression of rolled fingerprint captured from paper 4 Latent impression captured directly 5 Latent tracing 6 Latent photo 7 Latent lift 8 Swipe 9 Unknown

5.1.4. Andmeväli 4.004: sõrme asend (FGP)

See fikseeritud pikkusega 6-bitine andmeväli ulatub tüüp-4 kirje seitsmendast kuni kaheteistkümnenda baidini. See sisaldab võimalikku sõrme asendit, mille kirjeldus algab kõige vasakpoolsemast baidist (kirje seitsmes bait). Tabelist 5 valitakse teadaolev või kõige tõenäolisem sõrme asend. Võib osutada kuni viie sõrme asendile, esitades ülejäänud viies baidis teiste sõrmede asendid, kasutades sama formaati. Kui osutatakse vähem kui viiele sõrme asendile, kasutatakse kasutamata jäänud baitides binaararvu 255. Teadmata sõrme asendi märkimiseks kasutatakse koodi 0.

Tabel 5: sõrme asendit ja maksimaalset suurust tähistavad koodid

Finger position Finger code Width (mm) Length (mm) Unknown 0 40,0 40,0 Right thumb 1 45,0 40,0 Right index finger 2 40,0 40,0 Right middle finger 3 40,0 40,0 Right ring finger 4 40,0 40,0 Right little finger 5 33,0 40,0 Left thumb 6 45,0 40,0 Left index finger 7 40,0 40,0 Left middle finger 8 40,0 40,0 Left ring finger 9 40,0 40,0 Left little finger 10 33,0 40,0 Plain right thumb 11 30,0 55,0 Plain left thumb 12 30,0 55,0 Plain right four fingers 13 70,0 65,0 Plain left four fingers 14 70,0 65,0

Kuriteopaigalt saadud sündmuskohajälgede korral tuleks kasutada üksnes koode 0–10.

5.1.5. Andmeväli 4.005: kujutise skaneerimise resolutsioon (ISR)

See 1-baidine andmeväli on tüüp-4 kirje 13. bait. Kui selle väärtus on 0, siis on kujutis soovitatava skaneerimisresolutsiooniga 19,68 pikslit millimeetri kohta (500 pikslit tolli kohta). Kui selle väärtus on 1, siis on kujutis muu skaneerimisresolutsiooniga, mis on määratletud tüüp-1 kirjes.

5.1.6. Andmeväli 4.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See andmeväli hõlmab tüüp-4 kirje 14. ja 15. baiti. Sellel määratakse kindlaks iga rastrijoone pikslite arv. Esimene bait on kõige olulisem.

5.1.7. Andmeväli 4.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)

Sellel andmeväljal määratletakse 16. ja 17. baidi abil rastrijoonte arv kujutises. Esimene bait on kõige olulisem.

5.1.8. Andmeväli 4.008: halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm (GCA)

Sellel 1-baidisel andmeväljal määratletakse halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm, mida kasutatakse kujutise andmete kodeerimisel. Käesolevas rakendusversioonis näitab binaararv 1, et on kasutatud WSQ põhist kokkupakkimist (7. liide).

5.1.9. Andmeväli 4.009: kujutis

See andmeväli sisaldab kujutise baidijada. Selle struktuur sõltub mõistetavalt kasutatud kokkupakkimisalgoritmist.

6. Tüüp-9 loogiline kirje: eritunnuseid kirjeldav kirje

Tüüp-9 kirje sisaldab ASCII kodeeringus teksti, milles kirjeldatakse eritunnuseid ja esitatakse sellega seotud teavet, mis on saadud sündmuskohajäljelt. Sündmuskohajälje otsingu eesmärgil sooritatava andmeedastuse korral ei ole nende tüüp-9 kirjete hulk failis piiratud ning iga selline kirje võib käsitleda erinevat aspekti või sündmuskohajälge.

6.1. Eritunnuste leidmine

6.1.1. Eritunnuste tüübi identifikaator

Standardiga määratletakse kolm identifitseerimisnumbrit, mida kasutatakse eritunnuste tüübi kirjeldamiseks. Need on esitatud tabelis 6: kurru lõpp on tüüp-1. Hargnemine on tüüp-2. Kui eritunnust ei ole võimalik selgelt ühe eespool nimetatud tüübi alla liigitada, loetakse seda „muuks” eritunnuseks (tüüp-0).

Tabel 6: eritunnuste tüübid

Type Description 0 Other 1 Ridge ending 2 Bifurcation

6.1.2. Eritunnuste asend ja tüüp

Selleks et mallid oleksid kooskõlas ANSI INCITS 378-2004 standardi 5. jaoga, kasutatakse eritunnuste asendi (asukoht ja nurk) määramiseks järgmist meetodit, mis on praeguse INCITS 378-2004 standardi edasiarendus.

Eritunnuseks oleva kurru lõpu asend või asukoht on oru põhistruktuuri hargnemiskoht otse kurru lõppemiskoha ees. Kui oru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks harude kokkupuutepunkt. Samamoodi on eritunnuseks oleva hargnemiskoha asukoht kurru põhistruktuuri hargnemiskoht. Kui kurru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks kolme haru kokkupuutepunkt.

Pärast kõigi kurdude lõppemiskohtade hargnemisteks ümberarvestamist esitatakse kõik sõrmejälje kujutise eritunnused hargnemiskohtadena. Kolme haru kokkupuutepunkti piksli X ja Y koordinaadid saab otseselt kindlaks määrata. Igast põhistruktuuri hargnemiskohast saab tuletada eritunnuse suuna. Tuleb analüüsida iga põhistruktuuri kolme haru ja määrata kindlaks iga haru lõpp-punkt. Joonisel 6.1.2 on illustreeritud kolme meetodit, mida kasutatakse haru lõpu kindlaksmääramiseks, võttes aluseks kujutise, mille skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta.

Lõpp-punkt määrtakse kindlaks vastavalt esimesena täidetavale tingimusele. Pikslite arvu määramisel on võetud aluseks skaneerimise resolutsioon 500 pikslit tolli kohta. Erinevate skaneerimise resolutsioonide kasutamise korral tuleb võtta aluseks erinev pikslite arv.

— Kaugus 0,064 tolli (32. piksel).

— Struktuuri haru lõpp kaugusel 0,02 tolli kuni 0,064 tolli (10. kuni 32. piksel); lühemaid harusid ei kasutata.

— Teine hargnemine toimub mitte kaugemal kui 0,064 tolli kaugusel (enne 32. pikslit).

Joonis 6.1.2

Eritunnuseks olev nurk määratakse kindlaks, moodustades kolm kujuteldavat kiirt, mis lähtuvad hargnemispunktist ja ulatuvad iga haru lõpuni. Kiirte poolt moodustatud teravaim nurk poolitatakse, et märkida eritunnuse suund.

6.1.3. Koordinaatsüsteem

Sõrmejälgede eritunnuste väljendamiseks kasutatav koordinaatsüsteem on ristkoordinaatide süsteem. Eritunnuste asukohad esitatakse nende x-ja y-koordinaatide abil. Koordinaatsüsteemi alguspunkt on algse kujutise vasakpoolne ülemine nurk ning x-telje suund on paremale ja y-telje suund alla. Eritunnuse x-ja y-koordinaadid esitatakse pikslite alusel kaugusena koordinaatsüsteemi alguspunktist. Tuleb märkida, et koordinaatsüsteemi alguspunkti asukoht ja mõõtühikud ei ole kooskõlas tavaga, mida on kasutatud ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.

6.1.4. Eritunnuste suund

Nurga väärtused esitatakse standardsel matemaatilisel kujul, kus 0-kraadine nurk on paremale ning vastupäeva pöörates nurk suureneb. Kirjeldatavad nurgad on suunaga piki kurdu kurru lõpu tähistamisel ning suunaga oru keskosa suunas hargnemiskoha tähistamisel. See tava on 180 kraadi vastupidine nurga suunale, millest on lähtutud nurga kirjeldamisel ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.

6.2. Tüüp-9 loogiliste kirjete andmeväljad vastavalt INCITS-378 standardiga kehtestatud formaadile

Kõik tüüp-9 kirjete andmeväljad on ASCII kodeeringus. Binaarsed andmeväljad ei ole selle lisatud tekstiväljaga kirje puhul lubatud.

6.2.1. Andmeväli 9.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal on esitatud loogilise kirje pikkus, märkides baitide koguarvu, võttes arvesse kõiki kirjes esinevatel andmeväljadel asuvaid märke.

6.2.2. Andmeväli 9.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Seda kohustuslikku 2-baidist andmevälja kasutatakse eritunnuseid kirjeldavate andmete tähistamiseks ja asukoha esitamiseks. Sellel andmeväljal paiknev IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal esinevale IDCle.

6.2.3. Andmeväli 9.003: tõmmise tüüp (IMP)

Sellel 1-baidisel kohustuslikul andmeväljal kirjeldatakse viisi, kuidas sõrmejälje kujutise andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse tõmmise tüübi tähistamiseks vastavale tabelist 4 valitud koodile vastav ASCII kodeeringus väärtus.

6.2.4. Andmeväli 9.004: eritunnuste formaat (FMT)

Sellel väljal esineb märk „U” tähistamaks, et eritunnused on esitatud M1-378 standardile vastavas formaadis. Kuigi andmed võivad olla kodeeritud vastavalt M1-378 standardile, peavad kõik tüüp-9 kirje andmeväljad jääma ASCII kodeeringus tekstiväljadeks.

6.2.5. Andmeväli 9.126: teave CBEFFi (Common Biometric Exchange File Format) kohta

See andmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimene andmeühik sisaldab väärtust „27” (0x1B). See on CBEFFi formaadi omaniku identifitseerimistunnus, mille rahvusvaheline biomeetria tööstusassotsiatsioon (IBIA) on omistanud INCITISe tehnilisele komiteele M1. Märk <US> eraldab selle andmeühiku CBEFFi formaadi tüüpi tähistavast andmeühikust, mis sisaldab väärtust „513” (0x0201), et märkida, et see kirje sisaldab üksnes andmeid eritunnuste asukoha ja nurga kohta ilma laiendatud andmeploki andmeid esitamata. Märk <US> eraldab selle andmeühiku CBEFFi toote identifikaatorist (PID), millega määratletakse kodeerimiseks kasutatava seadme „omanik”. Selle väärtuse määrab kindlaks müüja. Selle võib saada IBIA veebisaidilt (www.ibia.org), kui see on sinna märgitud.

6.2.6. Andmeväli 9.127: kujutise salvestamiseks kasutatud seadme identifitseerimistunnus

See andmeväli sisaldab kahte andmeühikut, mis on eraldatud märgiga <US>. Esimene andmeväli sisaldab tähist „APPF”, kui algselt kujutise salvestamiseks kasutatud seade vastas kinnituse kohaselt CJIS-RS-0010 (FBI sõrmejälgede elektroonilise edastamise spetsifikatsioon) F lisale (IAFISe kujutise kvaliteedi spetsifikatsioon, 29. jaanuar 1999). Kui seade ei olnud nimetatud spetsifikatsioonile vastav, sisaldab andmeväli väärtust „NONE”. Teine andmeväli sisaldab kujutise salvestamise seadme tunnust, mis on müüja poolt omistatud kujutise salvestamiseks kasutatava seadme tootenumber. Väärtus „0” märgib, et kujutise salvestamise seadme tunnus ei ole teada.

6.2.7. Andmeväli 9.128: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu. Maksimaalne horisontaalse rastrijoone pikkus on 65 534 pikslit.

6.2.8. Andmeväli 9.129: vertikaalne külje pikkus (VLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu. Maksimaalne vertikaalse külje pikkus on 65 534 pikslit.

6.2.9. Andmeväli 9.130: mõõtühik (SLC)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1” sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2” märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0” sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.

6.2.10. Andmeväli 9.131: pikslimastaap horisontaalis (HPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

6.2.11. Andmeväli 9.132: pikslimastaap vertikaalis (VPS)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte vertikaalsuunale vastavat komponenti.

6.2.12. Andmeväli 9.133: sõrme vaade

See kohustuslik andmeväli sisaldab kõnealuse kirje andmetega seotud sõrme vaate numbrit. Vaadet tähistatakse täisarvudega alates nullist kuni viieteistkümneni.

6.2.13. Andmeväli 9.134: sõrme asend (FGP)

See andmeväli sisaldab koodi, mis tähistab sõrme asendit, mille alusel saadi selles tüüp-9 kirjes sisalduv teave. Sõrme või peopesa asendi märkimiseks kasutatakse koodi vahemikus 1–10, mis valitakse tabelist 5, või tabelist 10 peopesa korral.

6.2.14. Andmeväli 9.135: sõrmejälje kvaliteet

Sellel andmeväljal mägitakse üldine sõrmejälje eritunnuste andmete kvaliteet ning see esitatakse vahemikus 0–100. See number tähistab üldist sõrmejälje andmete kvaliteeti ning kajastab algse kujutise, eritunnuste kindlaksmääramise ning eritunnuste andmeid mõjutada võivate täiendavate toimingute kvaliteeti.

6.2.15. Andmeväli 9.136: eritunnuste arv

See kohustuslik andmeväli sisaldab selles loogilises kirjes esitatud eritunnuste arvu.

6.2.16. Andmeväli 9.137. sõrmejälje eritunnuste andmed

See kohustuslik andmeväli sisaldab kuute andmeühikut, mis on eraldatud märgiga <US>. Sellesse kuulub mitu alamandmevälja, millest igaüks sisaldab andmeid ühe eritunnuse kohta. Eritunnuseid käsitlevate alamandmeväljade koguarv peab vastama andmeväljal 136 esitatud arvule. Esimene andmeühik sisaldab eritunnuse indeksit; need indeksid algavad ühest ning sõrmejälje iga järgmise eritunnuse korral on see indeks ühe võrra suurem. Teisel ja kolmandal andmeväljal on eritunnuste x- ja y-koordinaadid, mis on esitatud pikslite alusel. Neljas andmeühik sisaldab eritunnusega seotud nurga suurust kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Viiendas andmeühikus kirjeldatakse eritunnuse tüüpi. Väärtust „0” kasutatakse „muud” tüüpi eritunnuste, väärtust „1” kurru lõpu ning väärtust „2” kurru hargnemise tähistamiseks. Kuues andmeühik kirjeldab iga eritunnuse kvaliteeti. Selle väärtus võib olla vahemikus 1, mis tähistab halvimat kvaliteeti, kuni 100, mis tähistab parimat kvaliteeti. Väärtus „0” tähendab, et andmed kvaliteedi kohta puuduvad. Iga alamandmeväli on eraldatud järgmisest eraldusmärgiga <RS>.

6.2.17. Alamandmeväli 9.138: andmed kurdude arvu kohta

See andmeväli sisaldab mitmeid alamandmevälju, millest igaüks sisaldab kolme andmeühikut. Esimese alamandmevälja esimeses andmeühikus on määratletud kurdude arvu kindlaksmääramise meetod. Väärtus „0” märgib, et kurdude arvu kindlakstegemiseks kasutatud meetodi kohta ega kurdude järjestuse kohta kirjes ei saa oletusi teha. Väärtus „1” märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on neljas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Väärtus „2” märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on kaheksas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Esimese andmevälja ülejäänud kaks andmeühikut sisaldavad mõlemad väärtust „0”. Andmeühikud on eraldatud eraldusmärgiga <US>. Järgnevad alamandmeväljad sisaldavad esimeses andmeühikus keskmise eritunnuse indeksit, teises andmeühikus külgneva eritunnuse indeksit ja kolmandas andmeühikus neid ühendava sirgega lõikuvate kurdude arvu. Alamandmeväljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.

6.2.18. Alamandmeväli 9.139: andmed sõrmejälje jäljesüdamiku kohta

See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva jäljesüdamiku kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x- ja y-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab keskmega seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid keskmeid kirjeldavad väljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.

6.2.19. Andmeväli 9.140: andmed delta kohta

See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva delta kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x- ja y-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab deltaga seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid jäljesüdamikke kirjeldavad väljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.

7. Tüüp-13 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

Lisatud tekstiväljaga tüüp-13 loogilised kirjed sisaldavad kujutise andmeid, mis on saadud sündmuskohajälje kujutistelt. Need kujutised on mõeldud edastamiseks asutustele, kes automaatselt tuvastavad kujutistel soovitud iseäralikke omadusi või kasutavad selleks inimsekkumist ja andmetöötlust.

Kirjes on esitatud lisatud tekstiväljaga andmed kasutatud skaneerimisresolutsiooni, kujutise suuruse ja muude kujutise töötlemiseks vajalike parameetrite kohta.

Tabel 7: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp-13 kirje struktuur

Ident Cond. code Field Number Field Name Char type Field size per occurrence Occur count Max byte count min. max. min max LEN M 13.001 LOGICAL RECORD LENGTH N 4 8 1 1 15 IDC M 13.002 IMAGE DESIGNATION CHARACTER N 2 5 1 1 12 IMP M 13.003 IMPRESSION TYPE A 2 2 1 1 9 SRC M 13.004 SOURCE AGENCY/ORI AN 6 35 1 1 42 LCD M 13.005 LATENT CAPTURE DATE N 9 9 1 1 16 HLL M 13.006 HORIZONTAL LINE LENGTH N 4 5 1 1 12 VLL M 13.007 VERTICAL LINE LENGTH N 4 5 1 1 12 SLC M 13.008 SCALE UNITS N 2 2 1 1 9 HPS M 13.009 HORIZONTAL PIXEL SCALE N 2 5 1 1 12 VPS M 13.010 VERTICAL PIXEL SCALE N 2 5 1 1 12 CGA M 13.011 COMPRESSION ALGORITHM A 5 7 1 1 14 BPX M 13.012 BITS PER PIXEL N 2 3 1 1 10 FGP M 13.013 FINGER POSITION N 2 3 1 6 25 RSV 13.014 13.019 RESERVED FOR FUTURE DEFINITION — — — — — — COM O 13.020 COMMENT A 2 128 0 1 135 RSV 13.021 13.199 RESERVED FOR FUTURE DEFINITION — — — — — — UDF O 13.200 13.998 USER-DEFINED FIELDS — — — — — — DAT M 13.999 IMAGE DATA B 2 — 1 1 —

Märkide tüüp: N = number; A = täht; AN = täht või number; B = binaarne

7.1. Andmeväljad tüüp-13 loogilises kirjes

Järgmistes punktides kirjeldatakse kõigil tüüp-13 loogilise kirje andmeväljadel paiknevaid andmeid.

Tüüp-13 loogilises kirjes on kanded esitatud nummerdatud andmeväljadel. Kirje kaks esimest andmevälja peavad olema järjekorda seatud ning kujutise andmeid sisaldav andmeväli on viimane füüsiline andmeväli kirjes. Tabelis 7 on iga tüüp-13 kirjes sisalduva andmevälja kohta loetletud „tingimuste koodid”, kus M tähistab kohustuslikku ja „O” tähistab vabatahtlikku andmevälja, andmevälja nimi, märkide tüüp, andmevälja suurus ning maksimaalne arv, mitu korda see andmeväli võib esineda. Viimases tulbas on märgitud maksimaalne baitide arv andmeväljal, võttes aluseks kolmekohalise andmevälja numbri. Kui andmevälja numbri tähistamiseks kasutatakse rohkem numbreid, suureneb samuti maksimaalne baitide arv. Tulbas „ühe andmevälja suurus” esitatud kahe kande puhul on arvesse võetud andmeväljal kasutatud eraldusmärke. Maksimaalse baitide arvu määramisel on arvesse võetud välja numbrit, andmehulka ja kõiki eraldusmärke, sealhulgas märki „GS”.

7.1.1. Andmeväli 13.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kogu tüüp-13 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväljal 13.001 määratletakse kirje pikkus, võttes arvesse kõiki kirje kõigil andmeväljadel asuvaid märke ning andmete eraldusmärke.

7.1.2. Andmeväli 13.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Seda kohustuslikku ASCII kodeeringus andmevälja kasutatakse kirjes sisalduvate sündmuskohajälje kujutise andmete määratlemiseks. See IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal (CNT) esinevale IDCle.

7.1.3. Andmeväli 13.003: tõmmise tüüp (IMP)

Sellel 1- või 2-baidisel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse, kuidas sündmuskohajälje kujutise andmed on saadud. Sellele väljale sisestatakse sobiv sündmuskohajälje kujutisele vastav kood, mis valitakse tabelist 4 (sõrm) või tabelist 9 (peopesa).

7.1.4. Andmeväli 13.004: lähtekohaks olev asutus/ORI (SRC)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab haldusasutuse või organisatsiooni identifitseerimistunnust, kes salvestas algselt kirjes esitatud näokujutise. Harilikult paikneb sellel andmeväljal lähtekohaks oleva asutuse, kes salvestas sellel andmeväljal esitatud kujutise, identifikaator (ORI). See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.

Esimene andmeühik sisaldab Interpoli riigi koodi, mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.

7.1.5. Andmeväli 13.005: sündmuskohajälje kujutise salvestamise kuupäev (LCD)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kuupäeva, mil kirjes esitatud sündmuskohajälje kujutis salvestati. Kuupäev esitatakse kaheksa numbriga, kasutades järgmist formaati: AAAAKKPP. Märgid AAAA tähistavad aastat, mil kujutis salvestati; märgid KK tähistavad kuule vastava arvu kümnelisi ja ühelisi; märgid DD tähistavad kuupäevale vastava arvu kümnelisi ja ühelisi. Näiteks 20000229 väljendab kuupäeva 29. veebruar 2000. Esitatav kuupäev peab olema reaalne kuupäev.

7.1.6. Andmeväli 13.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pi