KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

10. jaanuar 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

[Cairanne (KPN)]

(2018/C 8/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjon vaatas taotluse läbi vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 2 ja leidis, et määruse artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokument ja viide nimetuse „Cairanne“ (KPN) tootespetsifikaadi avaldamise kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus täpsustatud nimetuse kaitse suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

LISA

KOONDDOKUMENT

„CAIRANNE“

PDO-FR-02175

Taotluse esitamise kuupäev: 13.7.2016

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Cairanne“

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Punased veinid

Punased veinid on enamasti valmistatud viinamarjasordist ’Grenache noir’ (lisaks kasutatakse ka viinamarjasorte ’Syrah’ ja ’Mourvèdre’) ning veinid on rikkalikud ja intensiivse värvusega. Veinidel on punaste marjade ja lillelõhn. Maitses on ülekaalus pehme ja magus tanniin, mistõttu on järelmaitse elegantne ja mitmekesine.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Pakendamisel on

— õunhappe sisaldus 0,40 g/l või väiksem;

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 3 g/l kui NAM ≤ 14 %;

— fermenteeritava suhkru sisaldus ≤ 4 g/l kui NAM > 14 %;

— värvuse intensiivsus (DO 420 nm+DO 520 nm + DO 620 nm) ≥ 5;

— polüfenoolide kogusisaldus (DO 280 nm) ≥ 45.

Muud kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) 14 Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 16,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 100

Valged veinid

Valged veinid on enamasti toodetud viinamarjasortidest ’Clairette’, ’Grenache blanc’ ja ’Roussanne’. Veinidel on lillelõhn ning puuviljaline ja mineraalne maitse.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

Muud kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) 13,5 Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 16,33 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viinamarjaistanduse pidamine

Kasvatustavad

— Istutustihedus

Ridade vaheline kaugus on kuni 2,40 m.

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea puude vahekaugus.

Sama rea viinapuude vaheline laius on 0,80 – 1,25 meetrit.

— Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuud lõigatakse lühikeseks (lehtrikujuliselt või Royat’ lõikamismeetodiga) nii, et neil oleks maksimaalselt 6 lühivõrset. Igal lühivõrsel on maksimaalselt 2 punga.

— Plastist multši kasutamine on keelatud.

— Viinapuu keemiline kärpimine ja keemiline umbrohutõrje maatükkidel on keelatud.

— Tärkamiseelsete herbitsiidide kasutamine ridade vahel ja põllupeenral on keelatud.

— Tööstussette ja värske sõnniku laotamine on keelatud.

— Kaitstud päritolunimetusega veinide tootmiseks ette nähtud maatükkide pinnavormi, pinnase morfoloogia ja loodusliku mullastiku muutmine olulisel määral on keelatud.

— Niisutamine võib olla lubatud.

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

— Viinamarjad korjatakse käsitsi. Viinamarjakasvatajatel on kohustus saaki sorteerida, et eemaldada kahjustatud ja toored marjad. Marjadele iseloomulikult on virde suhkrusisaldus punaste viinamarjasortide puhul vähemalt 207 grammi liitri kohta (viinamarjasordi ’Grenache’ puhul 216 g/l) ja valgete viinamarjade puhul 196 g/l kohta.

— Punase veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

— Valge veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

— Pidevpressi kasutamine on keelatud.

— Termiline töötlemine üle 40 °C on keelatud.

— Puutükkide kasutamine on keelatud.

b. Maksimaalne saagikus

Punased veinid

40 hektoliitrit hektari kohta

Valged veinid

42 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud piirkond

Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Vaucluse’i departemangu Cairanne’i kommuuni territooriumil. Piiritletud ala pindala on 2 042 ha.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Grenache (N)

Grenache blanc (B)

Clairette (B)

Mourvèdre (N)

Syrah (N)

Roussanne (B)

8. Seos(ed)

Geograafiline piirkond hõlmab ainult Prantsusmaa kaguosas Vaucluse’i departemangu territooriumil asuvat Cairanne’i kommuuni, mis paikneb Aygues’i (läänes) ja Ouvèze’i (idas) orge eraldava künkliku kõrgustiku lõunaküljel.

Tootmispiirkonna avatus päikesele on optimaalne, piirkonna suurim kõrgus merepinnast ulatub kuni 335 meetrini ja tasapisi laskuvad nõlvad ulatusliku tasandikuni. Maastik kaitseb istandusi osaliselt põhjast ja loodest saabuva mistraali eest, mis puhub ligikaudu 165 päeva aastas. Kliima on vahemereline, aasta keskmine temperatuur on 14 – 14,5 °C ja aasta keskmine sademete hulk on 720 mm, sajab peamiselt kevadel ja sügisel. Need kliimatingimused on kasvatatavate viinamarjasortide jaoks sobivad.

Maatükkide valikul on lähtutud mullastikust ja pinnavormist. See võimaldas võtta kasutusele üksnes need alad, maatükid või nende osad, mille asend on soodne viinamarjade küpsemiseks ja Cairenne’i veinide isikupära kujunemiseks. Istanduste asukoht eeldab viinapuude ja nende tootmispotentsiaali optimaalset haldamist. Kaitstud päritolunimetusega „Cairanne“ veinide puhul peab istanduse saagikus olema hektari kohta väiksem ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus suurem kui kaitstud päritolunimetusega „Côtes du Rhône Villages“ veinide puhul. Viinamarjasordi ’Grenache’ osakaal istanduses on suurem – vähemalt 50 % (päritolunimetusega „Côtes du Rhône Villages“ veinide puhul on see 40 %). KPNiga „Cairanne“ veinide puhul on tavapärane, et viinamarjad korjatakse käsitsi ja sorteeritakse, et säilitada võimalikult hästi viinamarjade organoleptilisi omadusi. Sellega tagatakse, et saadud veinide analüütilised omadused ning veinide täidluse ja mahedusega seotud organoleptilised omadused vastavad allpool kirjeldatud miinimumnõuetele.

Cairanne’i kommuun asub kaitstud päritolunimetusega „Côtes du Rhône“ veinide tootmise geograafilises piirkonnas, mida on tunnustatud 19. novembri 1937. aasta määrusega.

Cairanne’i kommuunis toodetud veinide omapära on tunnustatud juba alates 1953. aastast täiendava geograafilise nimega kaitstud päritolunimetusele „Côtes du Rhône“ ning alates 1999. aastast täiendava geograafilise nimega kaitstud päritolunimetusele „Côtes du Rhône Villages“. Cairanne’i veinid on valged ja punased vaiksed ja kuivad veinid.

Punased veinid on enamasti valmistatud viinamarjasordist ’Grenache noir’, lisaks kasutatakse ka viinamarjasorte ’Syrah’ ja ’Mourvèdre’ (need sordid on hästi kohanenud päikeselise ja põuase keskkonna tingimustega) ning veinid on rikkalikud ja intensiivse värvusega. Veinidel on punaste marjade ja lillelõhn. Maitses on ülekaalus pehme ja magus tanniin, mistõttu on järelmaitse elegantne ja mitmekesine.

Valged veinid on enamasti toodetud viinamarjasortidest ’Clairette’, ’Grenache blanc’ ja ’Roussanne’. Veinide lõhn on lilleline ning maitse puuviljaline ja mineraalne, millele aitavad kaasa piirkonnas domineerivad lubjakivimullad.

Cairanne’i kommuunis oli 2013. aastal viinamarjaistanduste all enam kui 1 000 hektarit ja 80 % veinist turustati pudelites.

Vahemereline kliima, palju päikest ja maatükkide paiknemine enamasti lõunapoolsetel nõlvadel tagavad optimaalsed tingimused marjade küpsemiseks ja nende suure suhkrusisalduse ning annavad veinile mitmekesise lõhnabuketi ja ümaruse.

Lisaks loob kuiv kliima, millele lisandub veel mistraali mõju, head sanitaartingimused saagi koristamiseks ja soodustab polüfenoolide kogunemist viinamarjadesse. Tänu kohustusele viinamarjasaak sorteerida ja kasutada ainult parimaid viinamarju on tagatud viinamarjavirde suur suhkrusisaldus ja marjade lõhnapotentsiaali säilimine.

Veinide identiteeti on kujundanud nende inimeste ühine ajalugu, oskusteave ja ühine eesmärk, kes elavad selles eripärase loodusega piirkonnas Aygues’ ja Ouvèze’i jõgede ühinemiskohas. Nende komponentide vahel on pikaajaline side: küla ja seal elavate viinamarjakasvatajate ühine ajalugu ulatub paljude sajandite taha. Cairane’i viinamarjakasvatajad kinnitavad, et „Cairanne on nii küla kui ka vein, need kaks on kandnud sama nime juba aegade algusest saati.“

9. Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise ja kääritamise osas, on järgnevate kommuunide territooriumid:

— Drôme’i departemang: Mirabel-aux-Baronnies, Rochegude, Tulette;

— Vaucluse’i departemang: Buisson, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Jonquières, Gigondas, Lagarde-Paréol, Mornas, Orange, Rasteau, Roaix, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Roman-de-Malegarde, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Villedieu, Violès, Visan.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinidel võib olla ka suurema geograafilise piirkonna „Cru des Côtes du Rhône“ märgistus.

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud koristusjärgsele deklaratsioonile.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25a5999e-1720-472a-bb4b-65e29f4f2adc