ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 20 lõikega 2 on komisjon selle tulemusel arvutanud summa, mis lisatakse 2015. kalendriaastaks ja sellele järgnevateks kalendriaastateks kõnealuse määruse II lisa kohastele riiklike ülemmäärade summadele, et rahastada toetust, mis antakse demineeritud aladele kõnealuse määruse I lisas loetletud toetuskavade alusel. See lisasumma, mis on lisatud määruse (EL) nr 1307/2013 II lisa kohasele Horvaatia riiklikule ülemmäärale komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/851, (3) on 2015. aastal 700 000 eurot.
(166)

Üks huvitatud isik väitis, et on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu ei suurenda majapidamisfooliumi tootmist ja müüki, vaid pigem laiendab oma tegevust töötlemisfooliumi sektoris. See väide põhines oletusel, et liidu tootmisharu suurendas oma majapidamisfooliumi tootmist ülemaailmse majanduskriisi tõttu ja et ta jätkab töötlemisfooliumi tootmisega, kui liidu üldine majanduslik olukord paraneb. Sama huvitatud isik märkis ka, et käimas on paralleelne uurimine Hiina päritolu töötlemisfooliumi liitu importimise suhtes, (9) ja väitis, et kui kõnealuse uurimise tulemusena peaks kehtestatama dumpinguvastased meetmed, siis parandaks liidu tootmisharu samamoodi oma töötlemisfooliumiga seotud majanduslikku olukorda, mille tulemusena see suurendaks töötlemiseks kasutatava alumiiniumfooliumi tootmist majapidamisfooliumi tootmise arvel. Siiski, nagu juba analüüsitud põhjenduses 132, ei leitud uurimisel tõendeid, mis oleksid kõnealust väidet kinnitanud. Pealegi ei esitanud kõnealune isik tõendeid majapidamisfooliumi tootmise arengu ja majanduskriisi vaheliste seoste kohta ega väite kohta, nagu läheks liidu tootmisharu pärast võimalikku meetmete kehtestamist Hiina impordi suhtes üle töötlemisfooliumi tootmisele. Seetõttu lükati need väited selles etapis tagasi.
(4)

Avaliku ja erasektori partnerlustegevuste puhul, kus toetusesaajaks on avaliku sektori asutus, on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 64 lõikes 1 sätestatud tingimused, mille alusel võib avaliku ja erasektori partnerlusetegevuse käigus erasektori partneri kantud ja tasutud kulud lugeda toetusesaaja kantud ja tasutud kuludeks. Kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 2 on sätestatud, et selliste kulude eest tehtud maksed kantakse toetusesaaja nimele loodud tinghoiukontole.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 30. jaanuari 2013. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda askorbiinhape, naatriumaskorbüülfosfaat, naatriumkaltsiumaskorbüülfosfaat, naatriumaskorbaat, kaltsiumaskorbaat ja askorbüülpalmitaat söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Amet jõudis ka järeldusele, et askorbiinhape, naatriumaskorbüülfosfaat ja naatriumkaltsiumaskorbüülfosfaat on tõhusad C-vitamiini allikad, ning kuna askorbiinhapet, naatriumaskorbaati, kaltsiumaskorbaati ja askorbüülpalmitaati on lubatud toidus kasutada antioksüdantidena ja nende funktsioon söödas on põhimõtteliselt sama mis toidus, ei ole nende tõhusust vaja täiendavalt tõendada.
(2)

Määruse (EL) nr 524/2013 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et elektrooniline kaebuse vorm on kasutajasõbralik. Seetõttu peaks kaebuse esitajatel enne kaebuse esitamist olema võimalik täita elektroonilise kaebuse vormi mustand. Tuleks tagada, et kaebuse esitajate poolt esitamata jäänud mustandid kustutatakse internetipõhise vaidluste lahendamise platvormist automaatselt mõistliku aja möödudes.
(6)

Komisjon ja liikmesriigid said 21. veebruaril 2014. aastal toiduohutusameti teadusliku arvamuse (küsimus nr EFSA-Q-2013-00595), (5) milles jõuti järeldusele, et kuigi mitmete uuringute puhul taimsete steroolide lisamine sellistele toiduainetele nagu margariinilaadsed võided, majonees, salatikastmed ja piimatooted, nagu piim ja jogurt (sh madala rasvasisaldusega jogurt) ja juust, avaldab järjekindlalt mõju vere LDL-kolesterooli taseme alandamisele, ei ole esitatud andmete põhjal võimalik kindlaks teha taimsete steroolide (vees lahustatava pulbrina) mõju annust, mis on vajalik taotletavas suuruses mõju saavutamiseks taotluses ettenähtud aja jooksul.
(16)

16. juulil 2014 said komisjon ja liikmesriigid toiduohutusameti teadusliku arvamuse, milles märgiti, et taotleja ei esitanud tõendeid selle kohta, et suurenenud insuliinieritusega saavutatud söögijärgse glükoositaseme tõusu vähenemine veres on kasulik füsioloogiline toime. Sellest tulenevalt järeldas toiduohutusamet esitatud andmete põhjal, et toidu tarbimise, L-treoniini, L-valiini, L-leutsiini, L-isoleutsiini, L-lüsiini ja kroompikolinaadi koosmõju (mida väide käsitleb) ja kasuliku füsioloogilise toime vahel ei ole põhjuslikku seost kindlaks tehtud. Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 11. detsembri 2014. aasta arvamuses (6) järeldusele, et Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistis ei mõju kavandatud kasutustingimustes kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et söödalisandil on kasulik mõju munakanade munatootmisele. Seda järeldust võib laiendada vähe levinud kodulinnuliikide munalindudele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
Klotianidiin

IUPACi nimetus: (E)-1-(2-kloro-1,3-tiasool-5-üülmetüül)-3-metüül-2-nitroguanidiin EÜ nr: 433–460-1 CASi nr: 210880-92–5

93 massiprotsenti

1. oktoober 2016

30. september 2026

18
Vaskpüritioon

IUPACi nimetus: bis(1-hüdroksü-1H-püridiin-2-tionato-O,S)vask EÜ nr: 238–984-0 CASi nr: 14915-37–8

950 g/kg

1. oktoober 2016

31. detsember 2025

21
(4)

Käesoleva määruse seisukohalt on tahkekütusekateldega seotud olulised keskkonnaküsimused järgmised: energiatarbimine kasutusjärgus ning tahkete osakeste (tolmu), orgaaniliste gaasiliste ühendite, vingugaasi ja lämmastikoksiidide heide katelde kasutamise järgus. Tahkekütusekatelde aastane energiatarbimine on 2030. aastal eeldatavalt 530 petadžauli [PJ] (ligikaudu 12,7 miljonit naftaekvivalenttonni) ning aastane tahkete osakeste heide eeldatavalt 25 kilotonni [kt], aastane orgaaniliste ühendite heide 25 kt ja vingugaasiheide 292 kt 2030. aastal. Lämmastikoksiidide heide eeldatavalt suureneb, sest kavandamisel on uued tahkekütusekatelde mudelid, mis on energiatõhusamad ja tekitavad vähem orgaaniliste ainete heidet. Ettevalmistav uuring näitab, et tahkekütusekatelde energiatarbimist ja heidet on võimalik kasutusjärgus tunduvalt vähendada.
a)

Kütmise sesoonne energiatõhusus ηs on määratletud järgmiselt: ηs = ηson – F(1) – F(2) + F(3), kus 1) ηson on kütmise sesoonne energiatõhusus aktiivses seisundis, mis esitatakse protsentides ja mille arvutuseeskiri on esitatud punkti 4 alapunktis b; 2) F(1) iseloomustab kütmise sesoonse energiatõhususe kadusid, mis on põhjustatud temperatuuri regulaatori panusest; vastav parandustegur F(1) = 3 %; 3) F(2) on lisaelektrienergia tarbimisest tulenev kütmise sesoonse energiatõhususe kahanemine, mis esitatakse protsentides ja mille arvutuseeskiri on esitatud punkti 4 alapunktis c; 4) F(3) on koostootmise-tahkekütusekatelde elektrilisest kasutegurist tulenev kütmise sesoonsesse energiatõhususe suurenemine, mis esitatakse protsentides ja mille arvutuseeskiri on järgmine: F(3) = 2,5 × ηel,n
b)

Kütmise sesoonne energiatõhusus aktiivses seisundis arvutatakse järgmiselt. Kõikide kohtkütteseadmete puhul, v.a elektri-kohtkütteseadmed ja äritegevuses kasutatavad kohtkütteseadmed: ηS,on = ηth,nom kus: — ηth,nom on kasutegur nimisoojusvõimsusel alumise kütteväärtuse järgi. Elektri-kohtkütteseadmete puhul kus: — CC on elektrienergia primaarenergiaks teisendamisel kasutatav teisendustegur; — elektri-kohtkütteseadmete puhul on ηth,on 100 %. Äritegevuses kasutatavate kohtkütteseadmete puhul ηS,on = ηS,th · ηS,RF kus: — ηS,th [ %] on korrigeeritud soojuslik kasutegur; — ηS,RF [ %] on kiirguslik kasutegur. Kiirgavate kohtkütteseadmete puhul on ηS,th 85,6 %; Torukohtkütteseadmete puhul: ηS,th = (0,15 · ηth,nom + 0,85 · ηth,min ) – Fenv kus: — ηth,nom [ %] on kasutegur nimisoojusvõimsusel ülemise kütteväärtuse järgi; — ηth,min [ %] on kasutegur minimaalsel soojusvõimsusel ülemise kütteväärtuse järgi; — Fenv [ %] tähistab soojusgeneraatori ümbrise soojuskadu. Kui tootja või tarnija on kindlaks määranud, et torukohtkütteseadme soojusgeneraator tuleb paigaldada köetavasse siseruumi, on ümbrise soojuskadu 0 (null). Kui tootja või tarnija on kindlaks määranud, et torukohtkütteseadme soojusgeneraator tuleb paigaldada väljapoole köetavat ala, sõltub ümbrise soojuskadu tabeli 4 kohasest soojusgeneraatori ümbrise soojusjuhtivusest. Tabel 4 Soojusgeneraatori ümbrise soojuskaotegur Ümbrise soojusläbivus (U-arv) U ≤ 0,5 2,2 % 0,5 < U ≤ 1,0 2,4 % 1,0 < U ≤ 1,4 3,2 % 1,4 < U ≤ 2,0 3,6 % U > 2,0 6,0 % Äritegevuses kasutatavate kohtkütteseadmete kiirguslik kasutegur arvutatakse järgmiselt: kus: — RFS [ %] on äritegevuses kasutatava soojust kiirgava kütteseadme kiirgustegur. Kõikide äritegevuses kasutatavate kohtkütteseadmete (v.a toruküttesüsteemid) puhul kasutatakse järgmist valemit: RFS = 0,15 · RFnom + 0,85 · RFmin kus: — RFnom [ %] on kiirgustegur nimisoojusvõimsusel; — RFmin [ %] on kiirgustegur minimaalsel soojusvõimsusel. Toruküttesüsteemide puhul: kus: — RFnom,i [ %] on torusegmendi kiirgustegur nimisoojusvõimsusel; — RFmin,i [ %] on torusegmendi kiirgustegur minimaalsel soojusvõimsusel; — Pheater,i on torusegmendi soojusvõimsus [kW] ülemise kütteväärtuse järgi; — Psystem on kogu toruküttesüsteemi soojusvõimsus [kW] ülemise kütteväärtuse järgi. Eespool esitatud võrrandit kasutatakse ainult juhul, kui toruküttesüsteemis kasutatav torukütteseadme segment on põleti, torude ja peegeldite ehituse poolest samasugune kui üksik torukohtkütteseade ning torukütteseadme segmendi tööseadistused ühtivad üksiku torukohtkütteseadme seadistustega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 12. juuni 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda taimeõlidest saadud tokoferooliekstraktid, taimeõlidest saadud tokoferoolirikkad (δ-tokoferoolirikkad) ekstraktid ja α-tokoferool söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealused söödalisandid on tõhusad antioksüdandid ja nende kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduvate kõnealuste söödalisandite analüüsimise meetodi kohta.
(9)

Oponendid väidavad, et muudatusest tingitud geograafiline piirkond ei ole homogeenne, sest muutmistaotlusega täiendavalt hõlmatud geograafilise piirkonna osas ei valitse samasugused ainulaadsed mikroklimaatilised tingimused nagu praegu KPNiga hõlmatud piirkonnas; et muutmistaotlusega hõlmatud piirkonnas toodetud oliiviõli keemilised ja organoleptilised omadused ning seega õli kvaliteet ei ole samal tasemel kui praegu KPNiga hõlmatud piirkonnas toodetud oliiviõli vastavad näitajad; et kõnealuste omaduste halvenemine tähendaks toote kuvandi ja maine kadu; et piirkonna laiendamine oleks tarbijat eksitav, kuna toote tootmispiirkond ei oleks enam Kalamata provints, vaid Messeenia maakonna ala ning toode võib olla isegi villitud väljaspool seda piirkonda; et uus geograafiline piirkond ei ole määratletud toote ja geograafilise piirkonna seose alusel; asjaolu, et villimist ei piirata geograafilise piirkonnaga, vähendab seost toote ja piirkonna vahel, tekitades jälgitavuse probleeme ning põhjustades tootega seotud võimalikke pettusi ja toote kvaliteedi halvenemist; et muutmistaotluse toetuseks esitatud andmete statistiline väärtus ja representatiivsus on küsitav; et avaldatud koonddokumendis esitatud veebilink, millelt suunatakse toote muudetud spetsifikaadile, ei toiminud nõuetekohaselt.
Toode, mis on ette nähtud taimede kasvatamiseks siseruumides ja mis ergutab taimekasvu. Toote mõõtmed on ligikaudu 80 × 80 × 160 cm ja see koosneb õõnsatest terastorudest raamist, valgust sisemusse tagasi peegeldava kattega kangast valmistatud külgedest ning ülemisest ja alumisest pinnast, mida saab täielikult sulgeda. Kangas on avad õhutamise, veevarustuse ja elektri jaoks ning see on vee-, õhu- ja valguskindel. Kanga külge on õmmeldud tõmblukud, mille kaudu avaneb igast küljest juurdepääs toote sisemusse. Vt pilt (1).

6307 90 98
Papist toode („pusleraamat”), mis koosneb kokkuköidetud mosaiikpiltidest, harivatest tekstidest, kaartidest ja muudest illustratsioonidest ja mille mõõtmed on ligikaudu 34 × 24 cm ning millel on 14 lehekülge. Igal teisel leheküljel on umbes 40 tükist koosnev mosaiikpilt, millel on ühevärvilisel taustal teabega varustatud kaart ja illustratsioonid. Mosaiikpildid on seotud kõrvallehekülgedel asuvate harivate tekstide, kaartide ja illustratsioonidega ning täiendavad neid. (Vt foto) (1)

9503 00 69
A.

Põllumajandusettevõtete ametlikuks tunnustamiseks peavad toidukäitlejad vastama järgmistele nõuetele. a) Toidukäitleja peab olema võtnud kõik praktilised ettevaatusabinõud hoone ehituskonstruktsiooni ning tehnohooldus- ja remonttööde suhtes, et vältida näriliste ja muud liiki imetajate ning lihasööjate lindude juurdepääsu hoonetele, kus loomi peetakse. b) Käitleja peab kohaldama kahjurite, eelkõige näriliste tõrje programmi, et ennetada sigade nakatumist. Käitleja peab programmi kohta pidama pädeva asutuse nõudmistele vastavat registrit. c) Käitleja peab tagama, et kogu loomatoit saadakse müügipunktist, mis toodab loomatoitu vastavalt põhimõtetele, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 183/2005 (1). d) Käitleja peab keeritsusside suhtes vastuvõtlikele liikidele mõeldud sööta ladustama suletud punkrites või muudes närilistele juurdepääsmatutes konteinerites. Kõik muud söödavarud tuleb kuumtöödelda või toota ning säilitada vastavalt pädeva asutuse nõudmistele. e) Käitleja peab tagama surnud loomade kogumise, identifitseerimise ja transportimise ilma asjatu viivituseta vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitele 21 ja 22 ning määruse (EL) nr 142/2011 VIII lisale. f) Kui prügila asub põllumajandusettevõtte naabruses, peab käitleja pädevat asutust sellest teavitama. Seejärel peab pädev asutus hindama asjaomaseid riske ja otsustama, kas põllumajandusettevõtte tunnistatakse kontrollitud pidamistingimusi rakendavaks. g) käitleja peab tagama, et kodusead on identifitseeritavad selliselt, et iga looma saab tagasiulatuvalt põllumajandusettevõttega siduda; h) käitleja peab tagama, et kodusigu võib põllumajandusettevõttesse tuua ainult juhul, kui nad on pärit ja tuuakse ettevõtetest, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks; i) ühelgi koduseal ei tohi olla juurdepääsu välisrajatistele, välja arvatud juhul, kui käitleja suudab pädevale asutusele riskianalüüsi käigus tõestada, et välistingimustes viibimise periood, rajatised ja asjaolud ei kujuta keeritsussi nakkuse ohtu. j) ühtegi aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud siga, nagu on määratletud direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis c, ei ole pärast päritoluettevõttest lahkumist maha laaditud direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis o määratletud kogumiskeskuses, välja arvatud juhul, kui kogumiskeskus vastab punktides a–i sätestatud tingimustele ning kõik kogumiskeskuses saadetiste jaoks grupeeritud kodusead on pärit ja tuuakse ettevõtetest, mis on ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, või ametlikult tunnustatud bioturvarühmikutest.
(6)

Komisjonil on vaja teada mesilastarude arvu liikmesriikides mitte ainult mesindusprogrammidele liidu rahalise toetuse eraldamiseks, vaid ka selleks, et jälgida mesilastarude arvu muutusi liikmesriikides, et saaks hinnata toetusmeetmete mõju mesindussektorile ja teavitada Euroopa kodanikke. Seepärast peaksid osalevad liikmesriigid esitama komisjonile igal aastal mesilastarude arvu, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse kohaselt.
(7)

Et teha kindlaks, kas liidu rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud, peaksid osalevad liikmesriigid tegema haldus- ja kohapealseid kontrolle. Kohapealsete kontrollide puhul peaksid liikmesriigid tagama, et kontrollitakse vähemalt 5 % abi taotlejaist. Liikmesriigid peaksid koostama kõigi taotlejate alusel kontrollvalimi, mis hõlmab juhusliku valiku teel valitud osa, et saada representatiivne veamäär, ning riskipõhiselt valitud osa, mis peaks keskenduma valdkondadele, kus vearisk on kõige suurem.
(3)

Järgmistele eksportivatele tootjatele kehtestati individuaalsed kindlasummalised tollimaksud: Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd (321,83 EUR/t), Dalian Bright Wax Co., Ltd (171,98 EUR/t), Dalian Talent Gift Co., Ltd (367,09 EUR/t). Järgmistele äriühingutele kehtestati tollimaksu nullmäär: Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd, M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Ningbo Kwung's Home Interior & Gift Co., Ltd, Ningbo Kwung's Wisdom Art & Design Co., Ltd ja sidusettevõtja Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd ning Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.
(1)

Määruse (EL) 2015/104 IIB lisa I tabelis on esitatud maksimaalne päevade arv, mille jooksul liidu laevad, mille kogupikkus on vähemalt kümme meetrit ning mille pardal on traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 32 mm, nakkevõrgud võrgusilma suurusega vähemalt 60 mm ja põhjaõngejadad, või mis kasutavad eespool nimetatud püügivahendeid, võivad viibida ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes, 1. veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016.
(126)

Eelmiste uurimiste käigus, mis käsitlesid sarnaseid tooteid – teatavaid roostevabast terasest õmblusteta torusid (5) ja teatavaid rauast või legeerimata terasest keevistorusid (6) – jõuti seisukohale, et 5 % kasumimarginaal on kohane tase, mida liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel saavutada. Keragrafiitmalmist torud on terasest õmblusteta torude ja rauast või legeerimata terasest keevistorudega paljuski sarnased – raud toormaterjalina moodustab suure osa nende tootmiskuludest ja neid on võimalik kasutada ka vee edasitoimetamiseks. Seetõttu jõuti esialgu seisukohale, et 5 % kasumimarginaal on mõistlik ka keragrafiitmalmist torude tootmisel.
—

„Majanduskasv” (1. näitaja, punktiskaala 0–100). Projekti panus jätkusuutlikku majanduskasvu tuleneb selle sotsiaal-majanduslikust mõjust, mis põhineb kuludel ja tuludel. Võimaluse korral arvutatakse sisemine tulumäär, kasutades selleks parimaid tavasid majandusteaduses. Selle arvutamisel võetakse arvesse projekti sotsiaal-majanduslikke kulusid ja tulusid, sealhulgas ülekanduvat mõju (näiteks positiivne mõju teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile, pikaajaline kliimaalane kasu, mõju tööturule või negatiivne keskkonnamõju). Mõne projekti puhul on sisemise tulumäära hindamine keeruline. Näiteks mitmes valdkonnas, kus tuleb järgida ELi norme, on põhimureks tagada, et valitakse kõige väiksemate kuludega lahendus selle asemel, et hinnata üldist majanduslikku kasu (näiteks vee- ja jäätmekäitlus). Nende valdkondade projektide kvaliteedi hindamisel tuginetakse valdkonna võrdlusnäitajatele. Toimingute puhul, mis ühendavad raamlaene, põhineb hindamine valdavalt projektiedendaja kasutatud investeerimisstrateegial ja -kriteeriumidel. EIP-poolseks rahastamiseks vajalik minimaalne tulumäär on tavaliselt 5 %. Standardprojekti puhul peetakse 5–7 % sisemist tulumäära „rahuldavaks”, 7–10 % „heaks” ja üle 10 % „suurepäraseks”. Tulemuste liigitamine põhineb aga ka mõnel valdkonnapõhisel aspektil. Neid valdkondi, mida peetakse praegu keskkonna seisukohast vähem jätkusuutlikuks (näiteks teatavad transpordiliigid), rahastatakse vaid siis, kui need on majanduslikust vaatenurgast „head” ehk nende sisemine tulumäär on vähemalt 7 %. Seevastu valitud projektide puhul, millel on pikaajaline kliimaalane kasu, peetakse rahastamist võimalikuks, kui nende sisemine tulumäär on 3,5–5 % (andes sellele hinde „nõrk”). Erasektori projektidele antavad hinded on nende riski ja tootluse profiilist tulenevalt järgmised: „nõrk” (kui sisemine tulumäär on 5–7 %), „rahuldav” (7–10 %), „hea” (10–15 %) ja „suurepärane” (üle 15 %). Sisemise tulumäära arvutamisel võetakse arvesse kõiki positiivseid ja negatiivseid välismõjusid, sealhulgas keskkonna ja kliimamuutustega seotud aspekte. Juhatus võib minimaalset tulumäära kohandada, kui selgub, et see ei vasta majanduslikult põhjendatud tasemele. Seejuures tuleb arvesse võtta pikaajalist majandusolukorda.
(6)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 12 punktis d on sätestatud, et või ja lõssipulbri suhtes kehtiva riikliku sekkumise ajavahemik on 1. märtsist 30. septembrini. Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1336/2014 (2) sätestatud ajutiste erakorraliste meetmetega on või ja lõssipulbri suhtes kehtiva riikliku sekkumise ajavahemik 2015. aastal 1. jaanuarist30. septembrini.
—

inglise keeles:
(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük Euroopa Liidu lipu all sõitvate või Euroopa Liidus registreeritud laevade puhul ammendanud vahekvoodi, mis on eraldatud 2015. aastaks.
Usaldusväärsuse tase Vajalikud komponendid

Madal 1. Võib eeldada, et isikul on väidetava identiteedi kohta tõendid, mida tunnustab liikmesriik, kus e-identimise vahendi saamise taotlus esitatakse. 2. Võib eeldada, et tõendid on ehtsad või autoriteetse allika andmetel olemas ning tõendid tunduvad olevat kehtivad. 3. Autoriteetsele allikale tuginedes on teada, et väidetav identiteet on olemas, ning võib eeldada, et see identiteet on ka tegelikult isikul, kes väidab selle endal olevat.

Märkimisväärne Lisaks madala taseme nõuetele peab olema täidetud üks punktides 1–4 loetletud tingimus: 1. on kontrollitud, et isikul on oma väidetava identiteedi kohta tõendid, mida tunnustab liikmesriik, kus e-identimise vahendi saamise taotlus esitatakse, ja tal on väidetav identiteet ka tegelikult, ning tõendeid on kontrollitud, et veenduda nende ehtsuses, või on tõendid autoriteetse allika andmetel olemas ja seotud reaalse isikuga ning võetud on meetmed minimeerimaks riski, et isiku väidetav identiteet ei ole tema tegelik identiteet; sealjuures võetakse arvesse näiteks tõendi kadumise, varastamise, selle kehtivuse peatamise, tühistamise või aegumise riski, või 2. liikmesriigis, kus dokument on väljastatud, esitatakse registreerimisprotsessi käigus identiteeti tõendav dokument, mis osutub olevat seotud isikuga, kes selle esitab, ning võetud on meetmed minimeerimaks riski, et isiku väidetav identiteet ei ole tema tegelik identiteet; sealjuures võetakse arvesse näiteks dokumentide kadumise, varastamise, nende kehtivuse peatamise, tühistamise või aegumise riski, või 3. kui menetlus, mida avalik-õiguslik või eraõiguslik isik on samas liikmesriigis varem kasutanud muul otstarbel kui e-identimise vahendite väljastamiseks, tagab samaväärse usaldusväärsuse taseme kui punktis 2.1.2 sätestatud märkimisväärne usaldusväärsuse tase, ei pea registreerimise eest vastutav isik varasemaid menetlusi kordama, kui usaldusväärsuse samaväärsust kinnitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (1) artikli 2 lõikes 13 osutatud vastavushindamisasutus või samaväärne asutus, või 4. kui e-identimise vahend väljastatakse märkimisväärse või kõrge usaldusväärsuse tasemega kehtiva teatatud e-identimise vahendi põhjal ning võttes arvesse isiku identimisandmete muutumise riske, ei ole identiteedi tõestamise ja kontrollimise protsessi vaja korrata. Kui aluseks võetavast e-identimise vahendist ei ole teavitatud, peab märkimisväärset või kõrget usaldusväärsuse taset kinnitama määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 13 osutatud vastavushindamisasutus või samaväärne organ.