Euroopa Liidu Teataja L 129 , 14/05/1992 Lk 0154 - 0174

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 22 Lk 0195

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 22 Lk 0195



Nõukogu direktiiv 92/24/EMÜ, 31. märts 1992, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja samalaadseid teatavate kategooriate mootorsõidukite sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] koostöös Euroopa Parlamendiga, [2] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3] ning arvestades, et: tähtis on võtta meetmeid selleks, et siseturu järkjärguline rajamine 31. detsembriks 1992 lõpule viia; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka teatavate kategooriate sõidukite kiiruse piiramise kohta; kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seega on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid vastu kas lisaks siseriiklikele kehtivatele eeskirjadele või nende asemel ühed ja samad nõuded eelkõige selleks, et võimaldada iga sõidukitüübi puhul EMÜ tüübikinnitusmenetluse rakendamist vastavalt direktiivile 70/156/EMÜ [4]; selleks et parandada liiklusohutust ja vähendada tõsiseid vigastusi liiklusõnnetustes raskete kaubaveokite ja bussidega, peetakse pakiliseks nende kategooriate sõidukite varustamist kiiruspiirikutega; keskkonna ja säästlikkuse seisukohalt võidakse seeläbi vähendada õhureostust ja kütuse tarbimist; kõikidel juhtudel, kui nõukogu annab komisjonile volitused rakendada mootorsõidukite sektoris sätestatud eeskirju, on vaja ette näha nõuandekomitees peetavate komisjoni ja liikmesriikide eelnevate konsultatsioonide kord; on arukas ja kasulik võtta Drive-programmi raames ette uurimistöid, mis on seotud selliste paindlike kiiruspiirikute arendusega, mis rakenduvad vastavalt valitsevate maantee- ja liiklusoludega põhjendatud kiiruspiirangutele, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: - sõiduk - N2- või M3-kategooria sõiduk, mille lubatud täismass ületab 10 tonni, või direktiivi 70/156/EMÜ I lisas määratletud N3-kategooria sõiduk, mis on mõeldud kasutamiseks maanteel ja millel on vähemalt neli ratast ja maksimaalne valmistajakiirus üle 25 km/h, - kiiruspiirik - kiiruse piiramise seade, millele saab anda eraldi tehnilise seadme tüübikinnituse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses. Algusest peale sõiduki konstruktsiooniga hõlmatud sõiduki maksimaalkiiruse piiramise sisseehitatud süsteemid peavad vastama samadele nõuetele nagu kiiruspiirikud. Artikkel 2 Liikmesriigid ei tohi: - keelduda sõidukile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, keelata või takistada sõiduki müümist, registreerimist, kasutuselevõttu või kasutamist põhjusel, mis tuleneb selle varustatusest kiiruspiirikutega, - keelduda EMÜ tehnilise seadme tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest kiiruspiirikule, keelata kiiruspiiriku müümist või kasutamist, kui käesoleva direktiivi lisades esitatud nõuded on täidetud. Artikkel 3 Mis tahes muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras. Artikkel 4 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1993. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid võtavad eelmises lõigus mainitud normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Selle viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Artikkel 5 Alates 1. jaanuarist 1994 liikmesriigid: - ei anna enam välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes ettenähtud dokumenti sõidukitüübile, mille kiiruspiirik ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, - võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille kiiruspiirik ei vasta käesoleva direktiivi sätetele. Alates 1. oktoobrist 1994 võivad liikmesriigid keelata sõiduki esmakordse kasutuselevõtu, kui sõiduk ei ole varustatud käesoleva direktiivi sätetele vastava kiiruspiirikuga. Artikkel 6 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 31. märts 1992 Nõukogu nimel eesistuja Vitor Martins [1] EÜT C 229, 4.9.1991, lk 5. [2] EÜT C 13, 20.1.1992, lk 505; ja EÜT C 67, 16.3.1992. [3] EÜT C 40, 17.2.1992, lk 54. [4] Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1), muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ (EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44). -------------------------------------------------- I LISA 1. KOHALDAMISALA 1.1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kiiruspiirikutele, mis on EMÜ tüübikinnitusega tunnistatud mootorsõidukitele ettenähtud eraldi tehnilisteks seadmeteks, ning artiklis 1 kirjeldatud mootorsõiduki varustamisele nende heakskiidetud seadmetega või samalaadsete kiiruse piiramise süsteemidega, mis vastavad käesoleva direktiivi lisade nõuetele. Juhul kui mootorsõiduki maksimaalne valmistajakiirus on väiksem kui ettenähtud kiirus, mis on sätestatud nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivis 92/6/EMÜ ühenduses teatavate kategooriate mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta, [1] ei pea sellele sõidukile paigaldama kiiruspiirikut või kiiruse piiramise süsteemi. Käesoleva direktiivi eesmärk on piirata raskete kaubaveokite ja reisijateveoks kasutatavate sõidukite maksimaalset kiirust maanteel kindlaksmääratud väärtusega. See saavutatakse kiiruspiiriku või sisseehitatud kiiruse piiramise süsteemi abil, mille esmaülesanne on mootori kütusetoite reguleerimine. 2. MÕISTED 2.1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid. 2.2. Piirkiirus V - sõiduki suurim kiirus, mille puhul sõiduki konstruktsiooni või varustuse tõttu gaasipedaali vajutamisele ei järgne reageeringut. 2.3. Ettenähtud kiirus (Vset) - stabiilsetes oludes liikuva sõiduki ettenähtud keskmine kiirus. 2.4. Stabiliseeritud kiirus (Vstab) - III lisa punktis 1.1.4.2.3 kindlaksmääratud tingimustes liikuva sõiduki kiirus. 2.5. Kiiruspiirik - seade, mille esmaülesanne on reguleerida mootori kütusetoidet selleks, et piirata sõiduki kiirust teatava kindlaksmääratud väärtuseni. 2.6. Tühimass - sõiduvalmis sõiduki mass, kaasa arvatud jahutusvedelikud, õlid, kütus, tööriistad ja vajaduse korral tagavararatas. 2.7. Sõidukitüüp - sõidukid, mis ei erine sellistes olulistes aspektides nagu: 2.7.1. - kiiruse piiramise süsteemi või kiiruspiiriku mark ja tüüp, 2.7.2. - kiirusevahemik, mille puhul piirangu võib kehtestada katsetatud sõidukile ettenähtud vahemikus, 2.7.3. - mootori maksimumvõimsuse ja tühimassi suhtarv on kas võrdne või väiksem katsetatud sõiduki puhul leitud suhtarvust ning 2.7.4. - mootori pöörlemiskiiruse ja kõige suurema ülekandearvuga liikuva sõiduki kiiruse suurim suhtarv on väiksem katsetatud sõiduki puhul leitud suhtarvust. 2.8. Kiiruspiiriku tüüp - kiiruspiirikud, mis ei erine selliste oluliste karakteristikute poolest nagu: - kiiruspiiriku mark ja tüüp, - kiirusevahemik, mille piires võib kiiruspiirikut reguleerida, - mootori kütusetoite reguleerimise meetod. 3. SÕIDUKI EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE 3.1. Kiiruse piiramisega seotud sõiduki tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki valmistaja või valmistaja nõuetekohaselt volitatud esindaja. 3.2. Koos taotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: 3.2.1. sõidukitüübi ja kiiruse piiramisega seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus, mis hõlmab II lisa 1. liites mainitud andmeid ja dokumente. 3.2.2. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk. 3.2.3. Katsetamiseks võib vastu võtta ka sellise sõiduki, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid osi, kui taotleja tõendab pädevale asutusele rahuldaval viisil, et nende osade puudumine ei mõjuta kontrollimiste tulemusi niivõrd, kui see on seotud käesoleva direktiivi nõuetega. 3.3. Pädev asutus peab enne EMÜ tüübikinnituse andmist kontrollima toodangu vastavuse tõhusaks jälgimiseks vajalike meetmete olemasolu. 4. EMÜ TÜÜBIKINNITUS 4.1. Sõidukile antakse tüübikinnitus, kui käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 7 nõuetele. Teade sõidukile käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse liikmesriikidele II lisa 2. liites esitatud näidisele vastaval vormil. 4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja seesama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. 5. TEHNILISE SEADME EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE KIIRUSPIIRIKULE 5.1. Taotluse kiiruspiiriku kui tehnilise seadme EMÜ tüübikinnituse saamiseks peab esitama kiiruspiiriku valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. 5.2. Iga kiiruspiirikutüübi puhul tuleb taotlusele lisada: 5.2.1. kolmes eksemplaris dokumendid, mis kirjeldavad kiiruspiiriku tehnilisi omadusi ja viisi, kuidas see paigaldatakse ühte või mitut tüüpi sõidukitele, millele kiiruspiiriku paigaldamine on ette nähtud; 5.2.2. viis kiiruspiirikutüübi näidist; näidistele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja ärinimi või kaubamärk ja tüübimärgistus; 5.2.3. tüübikinnituseks mõeldud kiiruspiirikuga varustatud sõiduk või mootor (juhul kui katse tehakse mootoristendil), mille valib välja taotleja kokkuleppel tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistusega. 5.3. Enne tüübikinnituse andmist teeb pädev asutus kindlaks, kas on olemas rahuldav kord, mis tagab kiiruspiirikute tootmise nõuetelevastavuse tõhusa kontrolli. 6. KINNITUS 6.1. Kiiruspiirikule antakse tüübikinnitus, kui käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse saamiseks esitatud kiiruspiirik vastab allpool esitatud punkti 7 nõuetele. 6.2. Igale kinnitatud kiiruspiirikutüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (00, kui tegemist on käesoleva direktiiviga selle algkujul) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse direktiivi viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatuste seeriat. Üks ja seesama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele kiiruspiirikutüübile. 6.3. Teade kiiruspiiriku käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse liikmesriikidele II lisa 4. liites esitatud näidisele vastaval vormil. 6.4. Igale käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud kiiruspiirikutüübile vastavale kiiruspiirikule tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavas ja kergesti juurdepääsetavas kohas rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb: 6.4.1. e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber; ja 6.4.2. EMÜ tüübikinnitustunnistuses antud tüübikinnitusnumbrist (vt II lisa, 4. liide) tüübikinnitusmärgi ristküliku lähedal. 6.5. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. 6.6. Tüübikinnitusmärgi konfiguratsiooni näidis on esitatud käesoleva direktiivi II lisa 6. liites. 7. NÕUDED 7.1. Üldsätted 7.1.1. Kiiruspiirang peab olema selline, et hoolimata võimalikust vibratsioonist vastaks sõiduk tavapärasel kasutamisel käesoleva direktiivi nõuetele. Kiiruspiirik peab olema kavandatud, konstrueeritud ja koostatud nii, et kiiruspiirikuga varustatud sõiduki tavapärase kasutamise puhul oleks võimalik järgida käesoleva direktiivi sätteid. 7.1.2. Eelkõige peab sõiduki kiiruspiirik olema kavandatud, konstrueeritud ja koostatud vältima korrosiooni ja võimalikke vananemisnähte ning rikkumist. 7.1.2.1. Kasutuses oleva sõiduki piiranguläve tõstmine või selle ajutine või püsiv kõrvaldamine ei tohi olla mingil juhul võimalik. Kiiruspiiriku mitterikutavust tõendatakse tehnilisele teenistusele süsteemi tervikkontrollimisel tehtava tõrgete liigi analüüsi dokumentidega. Arvestades erinevaid süsteemi seisundeid, peavad analüüsid näitama sisend- ja väljundseisundi muutmise mõju talitlusele, võimalusi nende muutuste saavutamiseks tõrgete või süsteemi rikkumise abil ning nende esinemise võimalikkust. Kõik analüüsid tehakse esmatõrke tasemel. 7.1.2.2. Kiiruse piiramise funktsiooni, kiiruspiirikut ja selle talitluseks vajalikke liiteid, välja arvatud need, mis on olulised sõiduki liikumiseks, peab olema võimalik kaitsta mis tahes loata reguleerimise ning energiatoite katkestamise eest, kinnitades selleks lukustusseadmeid või ette nähes eritööriistade kasutamist. 7.1.3. Kiiruse piiramise funktsioon ja kiiruspiirik ei tohi tööle rakendada sõiduki sõidupidurisüsteemi. Püsipiduri (nt kestuspiduri) võib konstruktsiooni lisada üksnes juhul, kui pidur rakendub pärast seda, kui kiiruspiirik on vähendanud kütusetoite miinimumpositsioonini. 7.1.4. Kiiruse piiramise funktsioon ja kiiruspiirik peavad olema sellised, et need ei mõjutaks sõiduki liikumiskiirust gaasipedaali vajutamisel, kui sõiduk liigub ettenähtud kiirusega. 7.1.5. Kiiruse piiramise funktsioon ja kiiruspiirik peavad võimaldama nõuetekohast gaasipedaali kasutamist käiguvahetusel. 7.1.6. Tõrked või seadme rikkumine ei tohi põhjustada mootori võimsuse kasvu üle gaasipedaali asendiga määratud taseme. 7.1.7. Kui juhiistmelt on võimalik kasutada mitut gaasipedaali, peab kiiruse piiramise funktsioon toimima olenemata sellest, millist gaasipedaali kasutatakse. 7.1.8. Kiiruse piiramise funktsioon ja kiiruspiirik peavad rahuldavalt toimima oma elektromagnetilises keskkonnas, ilma et nad tekitaksid ümbruses lubamatuid elektromagnetilisi häireid. 7.1.9. Kõik kiiruse piiramise täielikuks funktsiooniks ja kiiruspiiriku toimimiseks vajalikud osad peavad sõiduki liikumise ajal olema energiaga varustatud. 7.2. Erinõuded 7.2.1. Piirkiirus V erinevatele mootorsõidukikategooriatele kehtestatakse vastavalt direktiivile 92/6/EMÜ. 7.2.2. Selline kiiruse piiramine võidakse saavutada kas mootorsõiduki varustamisega EMÜ tüübikinnitust omava kiiruspiirikuga või sõiduki samalaadsete sisseehitatud süsteemidega, millel on sama kiiruse piiramise funktsioon. 7.2.3. Ettenähtud kiirus tuleb märkida iga sõiduki juhikabiinis nähtaval kohal paiknevale tahvlile. 8. KATSETAMINE Kiiruse piiramise katsed, mille peab läbima EMÜ tüübikinnituseks esitatud sõiduk või kiiruspiirik, ja piirangu toime on kirjeldatud käesoleva direktiivi III lisas. Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib sõidukid, mille arvutuslik piiramata maksimumkiirus ei ületa neile sõidukeile kindlaksmääratud ettenähtud kiirust, vabastada III lisas kirjeldatud katsetamistest, tingimusel et käesoleva direktiivi nõuded on täidetud. 9. SÕIDUKI VÕI KIIRUSPIIRIKU TÜÜBI MUUTMINE JA EMÜ TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE 9.1. Igast sõiduki- või kiiruspiirikutüübi muutmisest tuleb teatada sõidukitüübi kinnitanud ametiasutusele. Kõnesolev asutus võib: 9.1.1. leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat kõrvaltoimet ja et sõiduk või kiiruspiirik vastab igal juhul nõuetele; või 9.1.2. nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. 9.2. Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade selle andmisest keeldumise kohta edastatakse liikmesriikidele punktis 4.1 täpsustatud korras. 9.3. Tüübikinnituse laienduse andnud asutus määrab igale sellise laienduse puhul koostatud teatisevormile seerianumbri. 10. TOODETE VASTAVUS NÕUETELE 10.1. Iga käesoleva direktiivi kohaselt heakskiidetud sõiduk või kiiruspiirik peab olema valmistatud nii, et ta vastaks punktis 7 sätestatud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile. 10.2. Punkti 10.1 nõuete täitmises veendumiseks tuleb korraldada tootmise asjakohast kontrollimist. 10.3. Tüübikinnituse omanik peab eelkõige: 10.3.1. tagama sõiduki või kiiruspiiriku tõhusa kvaliteedikontrolli menetluste olemasolu; 10.3.2. pääsema juurde katseseadmetele, mis on vajalikud igale kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks; 10.3.3. tagama katsetulemuste registreerimise ning lisatud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel haldusasutusega; 10.3.4. analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida sõiduki või kiiruspiiriku karakteristikuid ja tagada nende vastavus nõuetele, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud hajuvust; 10.3.5. tagama, et iga sõiduki- ja kiiruspiirikutüübi puhul tehtaks piisavad kontrollid ja katsetused pädeva asutuse poolt kinnitatud korras; 10.3.6. tagama, et kui kõnealust liiki katses ilmneb mis tahes näidise või katseeksemplari mittevastavus nõuetele, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb astuda kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele. 10.4. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid. 10.4.1. Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada andmed katsete ja tootmise kohta. 10.4.2. Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel. 10.4.3. Kui kvaliteedi tase osutub ebarahuldavaks või kui on vaja kontrollida punkti 10.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, võib kontrollija välja valida näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teinud tehnilisele teenistusele. 10.4.4. Pädev asutus võib teha mis tahes käesoleva direktiiviga ettenähtud katseid. Tüübikinnitusasutuse poolt kinnitatud kontrollimiste tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. Kui selliste kontrollimiste ajal saadakse ebarahuldavaid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud. 11. SANKTSIOONID TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL 11.1. Sõiduki- või kiiruspiirikutüübile käesoleva direktiivi kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 7 sätestatud nõuded ei ole täidetud. 11.2. Kui liikmesriik tühistab tema poolt eelnevalt antud EMÜ tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele liikmesriikidele, kasutades selleks II lisa 2. või 4. liites esitatud näidise kohast EMÜ tüübikinnitussertifikaadi koopiat. [1] EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27. -------------------------------------------------- II LISA -------------------------------------------------- III LISA KATSETAMINE JA KARAKTERISTIKUD 1. KIIRUSPIIRIKU KATSETAMINE Tüübikinnitustaotluse esitaja palvel tehakse katsed kas punkti 1.1, 1.2 või 1.3 kohaselt. 1.1. Mõõtmised katserajal 1.1.1. Sõiduki ettevalmistamine 1.1.1.1. Olenevalt asjaoludest esitatakse tehnilisele teenistusele kas kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk või kinnitatava kiiruspiirikutüübi representatiivkiiruspiirik. 1.1.1.2. Katsetatava sõiduki mootori, eriti kütusetoite (karburaatori või sissepritseseadme) reguleerimine peab vastama sõiduki valmistaja spetsifikaadile. 1.1.1.3. Rehvid peavad olema paigaldatud ja nende surve peab vastama sõiduki valmistaja poolt kindlaksmääratule. 1.1.1.4. Sõiduki mass peab olema võrdne valmistaja poolt deklareeritud tühimassiga. 1.1.2. Katseraja omadused 1.1.2.1. Katseraja pind peab võimaldama hoida stabiliseeritud kiirust ja sellel ei tohi olla ebatasasusi. Kalle ei tohi ületada 2 % ja see ei tohi muutuda rohkem kui 1 %, välja arvatud äravoolukumerusest tingitud muut. 1.1.2.2. Katserajal ei tohi olla seisvat vett, lund ega jääd. 1.1.3. Ilmastikuolud 1.1.3.1. 1 meetri kõrgusel maapinnast mõõdetud keskmine tuulekiirus peab olema alla 6 m/s, puhangute puhul alla 10 m/s. 1.1.4. Kiirenduskatse meetod 1.1.4.1. Ettenähtud kiirusest 10 km/h võrra väiksema kiirusega sõitvat sõidukit kiirendatakse suurimal võimalikul määral, surudes gaasipedaali alumisse piirasendisse. Pärast kiiruse stabiliseerumist hoitakse gaasipedaali alumises piirasendis vähemalt 30 sekundit. Selleks et määrata kiiruse ajakõverat ja kiiruskõverat, registreeritakse olenevalt olukorrast kas kiiruse piiramise funktsiooni või kiiruspiiriku rakendumisel katse kestel sõiduki hetkekiirust. Kiirust mõõdetakse täpsusega ±1 %. Aja mõõtmise täpsus on 0,1 s. 1.1.4.2. Kiirenduskatse läbimise kriteerium Kiirenduskatse on läbitud edukalt, kui on täidetud järgmised tingimused. 1.1.4.2.1. Sõiduki poolt saavutatud stabiliseeritud kiirus Vstab on võrdne ettenähtud kiirusega Vset või sellest väiksem. Lubatud on siiski tolerants 5 % Vset väärtusest või 5 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. 1.1.4.2.2. Siirdereageering (vt liide, joonis 2) Pärast stabiliseeritud kiiruse esmakordset saavutamist: a) ei ületa maksimumkiirus stabiliseeritud kiirust enam kui 5 %; b) pikema kui 0,1 s ajavahemiku jooksul mõõdetud kiiruse muutumise kiirus ei ole suurem kui 0,5 m/s2, ja c) punktis 1.1.4.2.3 stabiliseeritud kiiruse puhul kindlaks määratud tingimused täidetakse 10 s jooksul pärast stabiliseeritud kiiruse Vstab esmakordset saavutamist. 1.1.4.2.3. Stabiliseeritud kiirus (vt liide, joonis 2) Stabiilse reguleeritud kiiruse saavutamisel: a) ei varieeru kiirus üle 4 % stabiliseeritud kiirusest Vstab või üle 2 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem; b) pikema kui 0,1 s ajavahemiku jooksul mõõdetud kiiruse muutumise kiirus ei ole suurem kui 0,2 m/s2; c) stabiliseeritud kiirus (Vstab) on keskmine kiirus, mis arvutatakse ajavahemiku kohta, mis algab 10 s pärast stabiliseeritud kiiruse saavutamist ja kestab vähemalt 20 s. 1.1.4.2.4. Kiirenduskatse tehakse ja katse läbimise kriteeriume kontrollitakse iga jõuülekandearvu puhul, mis võimaldab ettenähtud piirkiirust ületada. 1.1.5. Püsikiiruskatse 1.1.5.1. Sõidukit kiirendatakse täiskiirendusel püsikiiruseni ja saavutatud kiirust säilitatakse katse tingimusi muutmata vähemalt 400 meetri pikkusel lõigul. Seejärel korratakse sõiduki keskmise kiiruse mõõtmist samal katseraja lõigul ja samal viisil, kuid juhtides sõidukit vastassuunas. Kogu katsele vastav stabiliseeritud kiirus on kõnesoleval katseraja lõigul edasi- ja tagasisuunas tehtud sõitudel mõõdetud kahe keskmise kiiruse keskväärtus. Kogu katset koos stabiliseeritud kiiruse arvutamisega korratakse viis korda. Kiirust mõõdetakse täpsusega ±1 %, aja mõõtmise täpsus on 0,1 s. 1.1.5.2. Püsikiiruskatse läbimise kriteerium Püsikiiruskatse on edukalt läbitud, kui on täidetud järgmised tingimused. 1.1.5.2.1. Ükski stabiliseeritud kiiruse Vstab väärtus ei ületa ettenähtud kiirust Vset. Lubatud on siiski tolerants 5 % Vset väärtusest või 5 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. 1.1.5.2.2. Erinevus katses saadud stabiliseeritud kiiruse kahe äärmise väärtuse vahel ei ületa 3 km/h. 1.1.5.2.3. Püsikiiruskatse tehakse ja katse läbimise kriteeriume kontrollitakse iga jõuülekandearvu puhul, mis teoreetiliselt võimaldab ettenähtud piirkiirust ületada. 1.2. Katsed šassiidünamomeetril 1.2.1. Šassiidünamomeetri karakteristikud Sõiduki massi ekvivalentinerts reprodutseeritakse šassiidünamomeetriga täpsusega ±10 %. Sõiduki kiirust mõõdetakse täpsusega ±1 %. Aja mõõtmise täpsus on 0,1 s. 1.2.2. Kiirenduskatse meetod 1.2.2.1. Katse kestel šassiidünamomeetri piduril neelduv võimsus reguleeritakse vastavaks sõiduki kulgliikumise takistusele katsekiirusel (katsekiirustel). Selle võimsuse saab määrata arvutuslikult ja see reguleeritakse välja täpsusega ±10 %. Tüübikinnituse taotleja ettepanekul ja pädeva asutuse nõusolekul võib neelduva võimsuse reguleerida alternatiivselt väärtusele 0,4 Pmax (Pmax on mootori maksimumvõimsus). Ettenähtud kiirusest 10 km/h võrra väiksema kiirusega sõitvat sõidukit kiirendatakse mootori maksimumvõimsusel, surudes gaasipedaali alumisse piirasendisse. Pärast kiiruse stabiliseerumist hoitakse gaasipedaali alumises piirasendis vähemalt 20 sekundit. Selleks et määrata kiiruse ajakõverat ja kiiruskõverat kiiruspiiriku rakendumisel, registreeritakse katse kestel sõiduki hetkekiirust. 1.2.2.2. Kiirenduskatse läbimise kriteerium Kiirenduskatse on läbitud edukalt, kui on täidetud järgmised tingimused. 1.2.2.2.1. Sõiduki poolt saavutatud stabiliseeritud kiirus Vstab on võrdne ettenähtud kiirusega Vset või sellest väiksem. Lubatud on siiski tolerants 5 % Vset väärtusest või 5 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. 1.2.2.2.2. Siirdereageering (vt liide, joonis 2) Pärast stabiliseeritud kiiruse esmakordset saavutamist: a) ei ületa maksimumkiirus stabiliseeritud kiirust enam kui 5 %; b) pikema kui 0,1 s ajavahemiku jooksul mõõdetud kiiruse muutumise kiirus ei ole suurem kui 0,5 m/s2, ja c) punktis 1.2.2.2.3 kindlaksmääratud stabiliseeritud kiiruse tingimused saavutatakse 10 s jooksul pärast stabiliseeritud kiiruse Vstab esmakordset saavutamist. 1.2.2.2.3. Stabiliseeritud kiirus (vt liide, joonis 2) Stabiilse reguleeritud kiiruse saavutamisel: a) ei varieeru kiirus üle 4 % stabiliseeritud kiirusest Vstab või üle 2 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem; b) pikema kui 0,1 s ajavahemiku jooksul mõõdetud kiiruse muutumise kiirus ei ole suurem kui 0,2 m/s2. 1.2.2.2.4. Kiirenduskatse tehakse ja katse läbimise kriteeriume kontrollitakse iga sellise jõuülekandearvu puhul, mis teoreetiliselt võimaldab ettenähtud piirkiirust ületada. 1.2.3. Püsikiiruskatse 1.2.3.1. Sõiduk paigaldatakse šassiidünamomeetrile. Kui šassiidünamomeetril neelduv võimsus muutub pidevalt võimsuse maksimumväärtusest Pmax väärtuseni 0,2 Pmax, tuleb täita järgnevas esitatud katse läbimise kriteeriumid. Sõiduki kiirus registreeritakse eespool kindlaksmääratud võimsusevahemiku kogu ulatuses. Sõiduki maksimumkiirus määratakse selles vahemikus. Eespool kirjeldatud katset ja registreerimist korratakse viis korda. 1.2.3.2. Püsikiiruskatse läbimise kriteerium Püsikiiruskatse on edukalt läbitud, kui on täidetud järgmised tingimused. 1.2.3.2.1. Ükski stabiliseeritud kiiruse Vstab väärtus ei ületa ettenähtud kiirust Vset. Lubatud on siiski tolerants 5 % Vset väärtusest või 5 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. 1.2.3.2.2. Erinevus katses saadud stabiliseeritud kiiruse kahe äärmise väärtuse vahel ei ületa 3 km/h. 1.2.3.2.3. Püsikiiruskatse tehakse ja katse läbimise kriteeriume kontrollitakse iga sellise jõuülekandearvu puhul, mis teoreetiliselt võimaldab ettenähtud piirkiirust ületada. 1.3. Katsetamine mootori katsestendil Seda katseprotseduuri võib kasutada üksnes juhtumil, kui taotleja tõendab tehnilisele teenistusele rahuldaval viisil, et see meetod on samaväärne mõõtmistega katserajal. 2. KESTVUSKATSE Kiiruspiirikuga tehakse kestvuskatse allpool kehtestatud protseduuri kohaselt. Selle katse võib siiski tegemata jätta, kui taotleja tõendab kiiruspiiriku vananemiskindlust. 2.1. Kiiruspiirik sooritab katsestendil töötsüklid, mille puhul modelleeritakse tema asendit ja liikumist sõidukil. 2.2. Töötsükli sooritamiseks kasutatakse valmistaja poolt lisatud juhtimisseadet. Töötsükli diagramm on järgmine: +++++ TIFF +++++ to — t1 — t2 — t3 — t4 — t5 — t6 — t7: töötsükli aeg t 1 — t 2 = 2 sekundit t3 — t4 = 1 sekundt5 — t6 = 2 sekunditt7 — t8 = 1 sekund Allpool on kindlaks määratud viis katserežiimi. Tüübikinnituse saamiseks esitatud kiiruspiirikutüübi näidiste puhul rakendatakse järgmises tabelis esitatud katserežiime: | | 1. kiiruspiirik | 2. kiiruspiirik | 3. kiiruspiirik | 4. kiiruspiirik | 1. režiim | x | | | | | 2. režiim | | x | | | | 3. režiim | | x | | | | 4. režiim | | | x | | | 5. režiim | | | | x | | 2.2.1. 1. režiim: katsed välistemperatuuril (293 K ± 2 K); töötsüklite arv: 50000. 2.2.2. 2. režiim: katsed kõrgetel temperatuuridel. 2.2.2.1. Elektroonilised koostisosad Koostisosi katsetatakse kliimakambris. Katse kestel hoitakse temperatuuri 338 K ± 5 K. Töötsüklite arv: 12500. 2.2.2.2. Mehaanilised koostisosad Koostisosi katsetatakse kliimakambris. Katse kestel hoitakse temperatuuri 373 K ± 5 K. Töötsüklite arv: 12500. 2.2.3. 3. režiim: katsed madalal temperatuuril. Katse kestel hoitakse 2. režiimi puhul kasutatavas kliimakambris temperatuuri 253 K ± 5 K. Töötsüklite arv: 12500. 2.2.4. 4. režiim: katsed soolatatud keskkonnas. Tehakse ainult nende koostisosadega, mis puutuvad kokku väliskeskkonnaga maanteel. Seadet katsetatakse soolatatud keskkonnaga kliimakambris. Naatriumkloriidi kontsentratsioon: 5 %, kliimakambri sisetemperatuur: 308 K ± 2 K, töötsüklite arv: 12500. 2.2.5. 5. režiim: vibratsioonikatse 2.2.5.1. Kiiruspiirik monteeritakse katsestendile samal viisil, nagu sõidukile. 2.2.5.2. Siinusvibratsiooni rakendatakse kolmes koordinaattasandis; logaritmiline sageduslaotus: 1 oktaavi minutis. 2.2.5.2.1. Esimene katse: sagedusvahemik: 10-24 Hz, amplituud ±2 mm. 2.2.5.2.2. Teine katse: sagedusvahemik: 24-1000 Hz. Šassiile või kabiini paigaldatud tehnilise seadme korral on sisendväärtus 2,5 g, mootorisse paigaldatud tehnilise seadme korral 5 g. 2.3. Kestvuskatse läbimise kriteerium 2.3.1. Pärast kestvuskatse lõppemist ei tohi esineda täheldatavaid muutusi ettenähtud kiirusega seotud kiiruspiiriku karakteristikutes. 2.3.2. Juhul kui kestvuskatse käigus kiiruspiirik puruneb, võib valmistaja taotlusel siiski esitada kõnesolevaks kestvuskatseks teise kiiruspiiriku. --------------------------------------------------