I LISA

KORRIGEERIMISTE ARUANDLUS JA TEHINGUTE TULETAMINE

1. OSA

Tehingute tuletamise korra üldine kirjeldus

Finantstehingud on finantsvarade netosoetamine või netokohustuste võtmine seoses igat liiki finantsinstrumentidega, s.t. aruandlusperioodi kõikide finantstehingute kogusumma. Finantstehingute tuletamise raamistik rahaloomeasutuste (RA) bilansikirjete (BSI) statistikas põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (1) kehtestatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemil (edaspidi „ESA 2010“). Sellest rahvusvahelisest standardist on vajadusel andmete sisu ja statistikamõistete osas kõrvale kaldutud. Käesolevat lisa tuleb tõlgendada koosmõjus ESA 2010ga, kui määruses (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) (2) või käesolevas suunises ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti.

BSI statistika osas arvutab EKP finantstehingud, võttes iga vara ja kohustuse kirje puhul aluseks aruandluskuupäevade seisude vahe ja jätab välja selliste arengute mõjud, mis ei tulene tehingutest („korrigeerimine“). Need jagatakse põhiliikidesse: „ümberliigituskorrigeerimised“, „ümberhindluskorrigeerimised“ ja „vahetuskursikorrigeerimised“. Riikide keskpangad (RKPd) esitavad EKP-le „ümberliigituskorrigeerimised“ ja „ümberhindluskorrigeerimised“, et oleks võimalik see mittetehinguline mõju finantstehingute statistika arvutamisel kõrvaldada. „Vahetuskursikorrigeerimised“ tuletab tavaliselt EKP. Finantstehingud arvutatakse netopõhiselt, s.t ei ole vajalik tuvastada bruto finantstehinguid ega kogukäivet. Finantstehinguid tuleks üldjuhul väljendada tehinguväärtuses – varade soetus-/võõrandamisväärtus ja/või kohustuste väärtus nende võtmisel, likvideerimisel või vahetamisel –, mis ei pruugi kokku langeda turu hinnanoteeringuga või tehingu õiglase väärtusega tehingu toimumise ajal. Tehinguväärtus ei hõlma teenustasu, lõivu, vahendustasu ega samalaadseid makseid tehingu teostamiseks osutatud teenuse eest.

Käesolevas lisas vaadatakse läbi tehingute tuletamise meetodid BSI statistika osas. Teises osas keskendutakse RKPde poolt EKP-le korrigeerimiste esitamise põhimõtetele (3). Kolmandas osas on toodud BSI statistika koostamise erisused.

Täpsustused ja arvutusnäited on esitatud väljaandes „Manual on MFI balance sheet statistics“, mis on avaldatud EKP veebilehel.

2. OSA

RKPde poolt korrigeerimiste esitamine EKP-le

1. Korrigeerimiste aluspõhimõtted

Ümberliigitus- ja ümberhindluskorrigeerimiste suhtes kohaldatakse sama kahekordse kirjendamise meetodit nagu bilansiseisude puhul ja seetõttu on need tasakaalus. Kui statistilise bilansi (võrreldes raamatupidamisliku bilansiga) suhtes kohaldatav erinev hindamine nõuab tasakaalustavaid kirjeid, tuleb see kajastada muude kohustuste all (kohastel juhtudel kas positiivse või negatiivse summana).

Hoitavatelt ja emiteeritud hoiustelt, laenudelt ja võlaväärtpaberitelt kogunev intress kirjendatakse tekkepõhiselt, kuid seda ei tohi kunagi kajastada asjaomase instrumendiga tehtud tehinguna. Laenude ja hoiuste osas on see tagatud nõudega, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) II lisa 2. osas, mille kohaselt tuleb kogunenud intress kajastada nende instrumentide „muude varade“ ja „muude kohustuste“ all. Samas puudub määruses emiteeritud või hoitavate võlaväärtpaberite kogunenud intressi käsitlemise reegel. Tegelikult on kogunenud intress sageli turuhinna lahutamatu osa, mida on raske raamatupidamislikust hinnast lahutada, kuna seda kajastatakse statistilises bilansis. Kooskõlaliste ja riigiti võrreldavate andmete huvides tuleb kohaldada järgmist:

a) kui kogunenud intress on raamatupidamisliku hinna lahutamatu osa, kuna seda kajastatakse statistilises bilansis tuleb selle suhtes kohaldada ümberhindluskorrigeerimist;

b) kui kogunenud intress jäetakse statistilises bilansis nendega seotud väärtpaberite bilansiseisust välja, liigitatakse see „muude varade“ või „muude kohustuste“ alla ja seda ei käsitleta ümberhindluskorrigeerimisena.

Seda soovitatud käsitlemist kajastavad ka käesolevas suunises sätestatud aruandlusnõuded (vt II lisa 1. osa).

Kui esitatakse kuupõhised korrigeerimised, võib see mõjutada kvartalipõhiselt esitatavate andmeühikute jaotusi. Seetõttu tuleb tagada kooskõla nende kahe andmekogumi vahel, s.t kohastel juhtudel peab kuuandmete korrigeerimiste summa vastama kvartali korrigeerimistele. Kui kvartaliandmete korrigeerimistele kehtestatakse piirmäär või kui kvartali korrigeerimisi ei saa kindlaks määrata täielikult või sama üksikasjalikult kui kuuandmete korrigeerimisi, arvutatakse korrigeerimised viisil, mis väldib lahknevust kuuandmete kohta esitatud korrigeerimistest.

2. Ümberliigituskorrigeerimised

Ümberliigituskorrigeerimised hõlmavad kõiki vaatlussektori bilansi muutusi, mis on põhjustatud andmeid esitava üldkogumi koosseisu- või struktuurimuutustest, finantsinstrumentide või vastaspoolte liigitamise muutustest, statistikamõistete muutustest ja aruandlusvigade (osaliselt) parandamisest, millest tekivad andmeridade katkestused ja mis seega mõjutavad kahe järjestikuste perioodilõpu seisu võrreldavust. Euroala laienemist võib vaadelda kui ümberliigitamise erijuhtu.

RKPd esitavad andmed ümberliigituskorrigeerimise kohta käesolevas suunise nõuete kohaselt, kasutades andmeid esitava üldkogumi poolt otse esitatud andmeid, järelevalveandmeid, usutavuse kontrollimist, sihtpäringuid (nt koos nendega seotud võõrväärtustega), riigisisese statistika nõudeid, teavet esitavast üldkogumist lahkujate ja sellesse lisandujate kohta ning muid neile kättesaadavaid allikaid. RKPd teevad kindlaks seisude muutused, mis tulenevad ümberliigitamisest, ja esitavad netoväärtuse. Jäägi netosuurenemine ümberliigitamise tulemusena kantakse bilanssi plussmärgiga ja jäägi netovähenemine miinusmärgiga.

RKPd võivad esitada ümberliigituskorrigeerimise osas hinnangulisi väärtusi, eelkõige juhul, kui statistiline teave ei ole lihtsalt kättesaadav või selle kvaliteet on ebarahuldav. EKP ei tee üldjuhul tagantjärele parandusi, v.a juhul, kui RKPd avastavad lõpliku statistilise teabe ümberliigitustes olulisi vigu, mida nad ei saa parandada õigeaegselt. Sellistel juhtudel teeb EKP tagantjärele parandused koostöös asjaomase RKPga.

Üldjuhul esitavad RKPd ümberliigituskorrigeerimised iga käesolevas suunises osutatud andmeühiku osas. Kui ümberliigituse summa on hinnanguliselt alla 5 miljoni euro RKP enda bilansis või alla 50 miljoni euro muude andmeesitajate agregeeritud bilansis, võivad RKPd esitada ümberliigituskorrigeerimise summaks nulli või väärtuse puudumise. See künnis aitab RKPdel otsustada, kas koostada korrigeerimiste statistika või mitte. Kui olenemata künnisest kogutakse suhteliselt üksikasjalikku teavet, võib RKPde püüe kohaldada sellist alampiiri olla ebatulemuslik. Paindlikkus ei mõjuta kooskõla nõuet vaatlusperioodi aruandeandmete ning kuu- ja kvartaliandmete vahel, mis on osutatud allpool.

Võttes aluseks paranduste põhimõtetest tulenevad piirangud, parandavad RKPd bilansiseisudes esinevaid aruandlusvigu pärast nende vigade avastamist. Ideaalne oleks paranduse abil vea täielikult kustutamine bilansiseisudest, eriti kui viga mõjutab üksikut perioodi või piiratud ajavahemikku. Sellisel juhul andmerida ei katke. Kui viga mõjutab tagasivaatelisi andmeid ja varasemaid andmeid ei parandata või parandatakse ainult piiratud ajavahemiku andmeid, katkeb esimese parandatud arvuga perioodi seos viimase parandamata arvuga perioodiga. Sellisel juhul määravad RKPd kindlaks tekkinud katkestuse ulatuse ja registreerivad korrigeerimise „ümberliigituskorrigeerimise“ all. Sama kohaldatakse statistikamõistete muutmisel, mis mõjutab esitatud andmeid, ja katkestuste parandusi mis võivad tekkida juurdearvestuse meetodite kasutuselevõtust, muutusest või lõpetamisest.

Varade ülekandmise käsitlemisel tehinguna juhindutakse asjaolust, kas esineb kaks eraldi üksust, mis tegutsevad omavahelise kokkuleppe alusel. Kui ülekanded tulenevad institutsionaalse üksuse loomisest või kadumisest, tuleb neid kajastada ümberliigituskorrigeerimistena. Eelkõige tuleb vastav ümberliigituskorrigeerimine esitada juhul, kui ühinemise või omandamise tulemusel kaob süsteemist üks või mitu üksust ning ühinevate asutuste omavahelised positsioonid tasaarveldatakse seoses üksuste lõppemisega. Äriühingute jagunemist käsitletakse sama sümmeetriliselt.

3. Ümberhindluskorrigeerimised

Käesoleva suunise alusel esitatavad „ümberhindluskorrigeerimised“ koostab tavaliselt RKP otse andmeid esitava üldkogumi poolt esitatud andmete põhjal. RKPd võivad aruandluse nõudeid täita ka kaudselt (näiteks otsene tehingute andmete kogumine) või kogudes väärtpaberite kaupa andmeid või muid andmeid esitava üldkogumi poolt esitatavaid andmeid ning igal juhul on neil õigus vajaduse korral koguda andmeesitajatelt täiendavat teavet.

4. Vahetuskursikorrigeerimised

Muutused euro vahetuskursis, mis toimuvad perioodilõpu aruandekuupäevade vahel, tingivad eurodes väljendatud välisvääringus varade ja kohustuste väärtuse muutuse. RKPd peavad esitama välisvääringutes nomineeritud varade ja kohustuste andmed eurodes, kasutades EKP viitekurssi andmetega seotud kuupäeval. Kuna kõik kursimuutustest tingitud muutused seisudes on seotud kasumi/kahjumiga, mitte finantstehingutes, tuleb tuvastada hindamise mõju, et see voogudest välja jätta. Vahetuskursi muutustest tulenev ümberhindluskorrigeerimine võib sisaldada ka hindamise muutusi, mis tulenevad tehingutest varadega ja kohustustega, s.o realiseeritud kasum/kahjum, kuid selles osas on riikide tavad erinevad.

EKP tuletab tavaliselt vajalikud vahetuskursikorrigeerimised RKPde poolt esitatud statistilise teabe põhjal. Kui RKPdel on võimalik koostada täpsemad vahetuskursikorrigeerimised, võivad nad EKPga kokkuleppel edastada vahetuskursikorrigeerimised, mida EKP kasutab finantstehingute tuletamiseks.

3. OSA

Erisätted ja kohandused

1. Rahaturufondid

Ümberliigitus- ja ümberhindluskorrigeerimiste aruandluskohustuse täitmisel esitavad RKPd rahaturufondide andmete korrigeerimiste andmed. Need korrigeerimised esitatakse eraldi rahaturufondide aruandlusest kooskõlas kvartaliaruandluse eriskeemiga.

RKPd esitavad ümberliigituskorrigeerimised, kui rahaturufondide andmeid esitavas üldkogumis vastavalt määratlusele määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) artiklis 2 esinevad muutused seoses muutustega rahaturufondidena tegutsemiseks vajaliku tegevusloa ulatuses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1131 (4). Muutus rahaturufondide andmeid esitavas üldkogumis, mis tuleneb fondi investeerimispoliitika muutusest, kirjendatakse finantstehinguna, mitte ümberliigitusena. See tuleneb asjaolust, et investeerimispoliitika muudatused peavad investorid kokku leppima enne selle muudatuse tegemist ja seda käsitletakse aktiivse investeerimisotsusena.

Määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) artikli 9 lõike 6 kohaselt võib RKP kohaldada mõnede või kõikide rahaturufondide suhtes erandeid ümberhindluskorrigeerimiste aruandluse nõudest. Nendel juhtudel peavad RKPd siiski esitama parima hinnangu alusel statistilise teabe kooskõlas käesoleva suunise artikli 5 lõikega 2, kui asjaomased summad on olulised.

Rahaturufondide varade ümberhindluskorrigeerimiste arvutamisel kohaldatakse kõikide rahaloomeasutuste suhtes kehtivat tavalist korda. Kohustuste poolel loetakse rahaturufondide aktsiate/osakute väärtuse positiivsed muutused traditsiooniliselt tehinguteks, mis vastab hoiuselt intressi maksmisele (mitte kogunevale intressile), millest tuleneb, et varade poolel on ümberhindamise vastaskanne „muud kohustused“, mitte „rahaturufondide aktsiad/osakud“. Kui rahaturufondide aktsiate/osakute väärtus langeb fondivarade kahjumi tagajärjel, ei saa seda võrrelda intressimaksega. Selles osas sätestab määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) I lisa 4. osa tabel 1A rahaturufondide aktsiate/osakute ümberhindluskorrigeerimise nõude; RKPd peaksid kohastel juhtudel kasutama seda kirjet, et tasakaalustada ümberhindamine varade poolel. Kanne tuleb teha viisil, mis hõlmaks ainult tegelikke ümberhindamisi, mida kajastatakse rahaturufondide aktsiate/osakute väärtuse muutusena.

2. Individuaalsete rahaloomeasutuste bilansikirjete (IBSI) statistika

Käesoleva suunise artikli 16 lõike 2 kohaselt esitavad RKPd võimaluste piires abistavad aegread ümberhindlus- ja ümberliigituskorrigeerimiste kohta (vt käesoleva lisa 2. osa) ning laenude ülekanded.

RKPd võivad aruandluskoormuse vähendamiseks kohaldada abistavate aegridade tuletamisel piirmäära meetodit. Eelkõige juhul, kui esitatavate abistavate aegridade absoluutsumma jääb alla 50 miljoni euro maksimumsumma ja 1% vastavast jäägist (s.t künnis = max(50 miljonit eurot, 1% jäägist), võib RKP selle asemel aruandes näidata nullväärtuse või puuduva väärtuse. See piirmäär kehtib ka krediidiasutuste gruppidele ja signaliseerib RKPdele korrigeerimise vajadust. Kui teave ei ole lihtsalt kättesaadav või on puuduliku kvaliteediga, võivad RKPd otsustada koostada hinnangulised andmed või näidata aruandes puuduva väärtuse.

Lisaks sellele on RKPd käesoleva suunise kohaselt ainult kohustatud esitama abistavaid aegridu krediidiasutuste suhtes, mis ei ole põhilised asutused, kui statistilist teavet kogutakse nendelt asutustelt kooskõlas määrusega (EL) nr 2021/379 (EKP/2021/2). Kui krediidiasutuste osas, mis ei ole põhiasutused, ei ole abistavate aegridade aruandluses nõutav statistiline teave kättesaadav, võivad RKPd aruandes näidata puuduva väärtuse.

3. Postipangad (POGId) ja keskvalitsus

Asjakohastel juhtudel esitavad RKPd statistilise teabe POGIde ja keskvalitsuse kohta, mis hõlmab nende rahalisi kohustusi euroala residentidest mitterahaloomeasutuste ees ning nende sularahahoiuseid ja euroala rahaloomeasutuste poolt emiteeritud väärtpaberite hoiuseid kooskõlas käesoleva suunise 6. jaoga. Tehingute koostamise eesmärgil esitatakse korrigeerimiste andmed üldjuhul kooskõlas rahaloomeasutuste bilansikirjete statistika osas kehtivate nõuetega, kuigi praktikas ei ole tõenäoline muutuste esinemine kursi- või turuhinnamuutuste tõttu. Need andmed esitatakse vastavalt IV lisale.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

(2) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2021/379, 22. jaanuar 2021, krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (EKP/2021/2) (ELT L 73, 3.3.2021, lk 16).

(3) Sama metoodikat kohaldatakse statistilise teabe suhtes, mida esitatakse EKP bilansis käesoleva suunise artikli 3 lõike 5 kohaselt.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1131, 14. juuni 2017, rahaturufondide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 8).