ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta ravimite piiratud kasutusaega. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(11)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesoleva direktiivi I ja II lisa ning üksikdirektiivide lisasid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(24)

Kohustuslike kriteeriumide rakendamine keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite hangetel ei välista muude asjakohaste kriteeriumide kasutamist. See ei välista ka keskkonnasõbralikkuse suurendamiseks moderniseeritud sõidukite kasuks otsustamist. Sellised muud asjakohased lepingu sõlmimise kriteeriumid võivad olla lisatud ka direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ kohastesse hankemenetlustesse, tingimusel et need on lepingu esemega seotud, ei anna tellivale asutusele ega ostjale piiramatut valikuvabadust, on sõnaselgelt nimetatud ja kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega.
(9)

Direktiivi 98/24/EÜ artikli 3 kohaselt on SCOEL hinnanud 19 ainet, mis on loetletud käesoleva direktiivi lisas. Üks neist aineist, fenool, oli varem nimetatud direktiivi 2000/39/EÜ lisas. SCOEL on uurinud selle aine soovituslikku piirnormi, võttes arvesse viimaseid teaduslikke andmeid, ja soovitanud kehtestada lühiajalise kokkupuute piirnormi, et täiendada olemasolevat aja-kaalu keskmist soovituslikku piirnormi. Seetõttu tuleb see aine, mis on nüüd nimetatud käesoleva direktiivi lisas, jätta välja direktiivi 2000/39/EÜ lisast.
(5)

Tehnilised toimingud, millega tagatakse analüüsitulemuste kvaliteet ja võrreldavus, peaksid järgima rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedijuhtimise süsteemi tavasid. Selleks on sobivad standardis EN ISO/IEC-17025 esitatud meetodid. On asjakohane tagada, et keemilisi analüüse tegevad laborid tõendaksid oma pädevust, osaledes rahvusvaheliselt või riiklikult tunnustatud tasemekontrollikavades ja kasutades kättesaadavaid võrdlusmaterjale. Tavade ühtlustamiseks ühenduse tasemel peaksid tasemekontrollikavad põhinema asjaomastel rahvusvahelistel standarditel. Selleks sobivad juhised on ette nähtud laboritevaheliste võrdluskatsetega labori taseme kontrollimist käsitleva ISO/IEC juhendi 43-1 1. osas „Tasemekontrollikavade väljaarendamine ja rakendamine”. Kõnealuste kavade tulemusi tuleks hinnata rahvusvaheliselt tunnustatud hindamissüsteemide alusel. Asjakohased standardid on ette nähtud katselaborite vaheliste võrdlustestide statistilisi meetodeid käsitlevas standardis ISO-13528.
d)

asutus, kes on volitatud kinnitama, et nõutud tingimused on täidetud, ning otsustama, milliseid vahendeid, seadiseid või viise võib kasutada, millises ulatuses ja kellel see on lubatud;
(5)

Osaühing võib olla ühe osanikuga äriühing alates selle asutamisest või muutuda selleks seetõttu, et kõik selle osad on üle läinud ühele osanikule. Kuni kontserne reguleerivate siseriikliku õiguse sätete kooskõlastamiseni võivad liikmesriigid kehtestada teatavad erinormid või karistused juhtudeks, kui füüsiline isik on mitme äriühingu ainuosanik või kui ühe osanikuga äriühing või muu juriidiline isik on äriühingu ainuosanik. Selle volituse ainuke eesmärk on arvesse võtta erinevusi riikide teatavate õigusnormide vahel. Selleks võivad liikmesriigid erijuhtudel kehtestada piiranguid ühe osanikuga äriühingute kasutamisele või sätestada ainuosaniku piiramatu vastutuse. Liikmesriikidel on õigus kehtestada reegleid ennetamaks ohte, mida ühe osanikuga äriühingud võivad endast kujutada seetõttu, et neil on üksainus osanik, eelkõige tagamaks, et kõik sissemaksed osakapitali oleks tehtud.
i)

Ristluslaev – reisilaev, mis on mõeldud reisijatele mitmekülgse huvireisi tagamiseks. Kõikidel reisijatel on kajutid. Pardal on olemas meelelahutusvõimalused. Siia ei kuulu tavalisi parvlaevateenuseid osutavad laevad, isegi kui mõned reisijad peavad sellist teenust ristluseks. Lisaks sellele ei kuulu siia kaubalaevad, mis saavad vedada väga piiratud arvul reisijaid, kellel on oma kajut. Samuti ei kuulu siia laevad, mis on mõeldud ainult ühepäevaste ekskursioonide jaoks.
ET

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL (hoonete energiatõhususe kohta) parandused

( Euroopa Liidu Teataja L 153, 18. juuni 2010 )

Leheküljel 15 põhjenduse 20 viimases lauses

asendatakse

„Riigiasutused ja muud institutsioonid, …”

järgmisega:

„Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ja muud institutsioonid, …”.

Leheküljel 16 põhjenduse 21 viimases lauses

asendatakse

„… hoonetele, milles asuvad riigiasutused.”

järgmisega:

„… hoonetele, milles asuvad riigi- või kohaliku omavalitsuse asutused.”

Leheküljel 16

asendatakse

Riigiasutused peaksid olema eeskujuks ja püüdma rakendada energiamärgises toodud soovitusi. Liikmesriigid peaksid riiklikesse kavadesse lisama meetmeid, et toetada riigiasutusi energiatõhususe varajasel parandamisel ja energiamärgises toodud soovituste rakendamisel võimalikult kiiresti.”

järgmisega:

Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused peaksid olema eeskujuks ja püüdma rakendada energiamärgises toodud soovitusi. Liikmesriigid peaksid riiklikesse kavadesse lisama meetmeid, et toetada riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusi energiatõhususe varajasel parandamisel ja energiamärgises toodud soovituste rakendamisel võimalikult kiiresti.”

Leheküljel 16

asendatakse

Hooned, kus asuvad riigiasutused või mida inimesed tihti külastavad, peaksid olema eeskujuks ja näitama, et nad võtavad arvesse keskkonna- ja energiatõhususe aspekte, ning seetõttu tuleks kõnealuste hoonete puhul korrapäraselt väljastada energiamärgis. Avalikkust tuleks energiatõhususest paremini teavitada, pannes energiamärgised nähtavalt välja, eriti teatud suurusega hoonetes, kus asuvad riigiasutused või mida inimesed tihti külastavad, nagu kauplused ja kaubanduskeskused, selvehallid, restoranid, teatrid, pangad ja hotellid.”

järgmisega:

Hooned, kus asuvad riigi- või kohaliku omavalitsuse asutused või mida inimesed tihti külastavad, peaksid olema eeskujuks ja näitama, et nad võtavad arvesse keskkonna- ja energiatõhususe aspekte, ning seetõttu tuleks kõnealuste hoonete puhul korrapäraselt väljastada energiamärgis. Avalikkust tuleks energiatõhususest paremini teavitada, pannes energiamärgised nähtavalt välja, eriti teatud suurusega hoonetes, kus asuvad riigi- või kohaliku omavalitsuse asutused või mida inimesed tihti külastavad, nagu kauplused ja kaubanduskeskused, selvehallid, restoranid, teatrid, pangad ja hotellid.”

Leheküljel 21 artikli 9 lõikes 1

asendatakse

pärast 31. detsembrit 2018 on uusehitised, mida kasutavad ja omavad riigiasutused, liginullenergiahooned.”

järgmisega:

Leheküljel 23 artiklis 11

asendatakse

järgmisega:

Leheküljel 23 artikli 12 lõikes 1

asendatakse

järgmisega:

Leheküljel 24 artikli 13 lõikes 1

asendatakse

„1. Liikmesriigid võtavad meetmed tagamaks, et hoones, milles on rohkem kui 500 m2 kasulikku põrandapinda, millele on artikli 12 lõike 1 kohaselt väljastatud energiamärgis, ning milles asuvad riigiasutused, mida inimesed sageli külastavad, paigutatakse energiamärgis silmatorkavasse ja avalikkusele selgelt nähtavale kohale.”
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/78/EL (millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 331, 15. detsember 2010 )

Leheküljel 133 artikli 6 (direktiivi 2004/39/EÜ muudatused) punktis 4, artiklisse 10a lisatavas uues lõikes 8

asendatakse

„8. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et koostada lõikes 4 osutatud teabeelementide, mida kavandavad omandajad peavad teatises esitama, täielik loetelu, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.

…”
(3)

Pärast tähelepanekuid, mis komisjon oli teinud selle kahjuliku organismi esinemise kohta Veneto piirkonna teatavates osades 31. augustist kuni 11. septembrini 2009 kestnud kontrollkäigul Itaalias, teatas Itaalia 23. oktoobril 2009 komisjonile Veneto piirkonnas 2009. aasta septembris ja oktoobris teostatud viimase vaatluse tulemused selle kahjuliku organismi esinemise kohta. Viimase vaatluse tulemused näitavad, et Veneetsia provintsis on 14 kohta, kus kõnealune kahjulik organism on esinenud vähemalt viimasel kolmel järjestikusel aastal, vaatamata Itaalia ametiasutuste võetud vastumeetmetele. Järelikult on kõnealused meetmed osutunud kasutuks.
(1)

Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (3) on kindlaks määratud, et käibemaksu maksavad kõik maksukohustuslased, kes sooritavad maksustatavaid kauba- ja teenusetarneid hõlmavaid tehinguid. Piiriüleste tehingute ja teatavate omamaiste eriti riskialdiste valdkondade puhul (nt ehitus ja jäätmemajandus) on siiski ette nähtud, et käibemaksu tasumise kohustus pannakse isikule, kellele tarne tehakse.
1.

Klotianidiini käsitleva rea 123 veerus „Erisätted” asendatakse A osa järgmisega: „A OSA Lubatud kasutada ainult insektitsiidina. Muude kui sihtorganismide, eelkõige meemesilaste kaitsmiseks seemnete töötlemise puhul: — tohib seemnete katmist läbi viia ainult kutselistes seemnetöötlusrajatistes; need rajatised peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vähendada tolmupilvede tekkimist seemnete katmisel, ladustamisel ja transportimisel; — tuleb kasutada asjakohased külviseadmeid, mis tagavad toimeaine segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ning vähendavad selle puistumist ja tolmupilvede tekkimist. Liikmesriigid tagavad, et — töödeldud seemnete märgisel on teave selle kohta, et seemneid on töödeldud klotianidiiniga, ning nad sätestavad kasutusloaga ette nähtud meetmed riski vähendamiseks; — loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid meemesilaste kaitseks eelkõige pritsimise ajal; — käivitatakse seireprogrammid, et vajaduse korral kontrollida meemesilaste tegelikku kokkupuudet klotianidiiniga piirkondades, mida laialdaselt kasutatakse mesilaste korjealadena või mida kasutavad mesinikud.”
(2)

Komisjoni 4. mai 2007. aasta otsusega 2007/322/EÜ (millega kehtestatakse kaitsemeetmed tolüülfluaniidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise suhtes seoses joogivee saastumisega) (2) on sätestatud, et liikmesriigid, kes kasutavad joogivee puhastamiseks osooni, peavad keelama tolüülfluaniidi mis tahes kasutuse, mis võib põhjustada joogivee saastumise nitrosamiinidega. Meetme kohaldamise tõi kaasa avastus, et sel viisil puhastamise käigus võib kõnealuse toimeaine metaboliit N,N-dimetüülsulfamiid muutuda nitrosamiinideks, mis on ohtlikud inimeste tervisele.
(2)

Sloveenia Vabariigi Rahandusministeerium on taotlenud, et SID-Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d. Ljubljana (edaspidi „SID pank”) lisatakse direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 2 sätestatud loetellu asutustest, mis on välja arvatud kõnesoleva direktiivi kohaldamisalast.
(5)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Fluopikoliidi puhul on asjakohane nõuda, et teataja esitaks lisateavet ainevahetussaaduse M15 mõju kohta põhjaveele.
2.

Käesoleva kokkuleppe sätete rakendamine ei ole piisav alus, et alandada töötajatele käesoleva kokkuleppe raames võimaldatava üldise kaitstuse taset. See ei piira liikmesriikide ja/või sotsiaalpartnerite õigust töötada välja teistsuguseid õigus- ja haldusnorme või lepingutingimusi vastavalt muutuvatele oludele (kaasa arvatud ülekandmist keelava sätte kehtestamine), tingimusel et need vastavad käesolevas kokkuleppes sätestatud miinimumnõuetele.
(4)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et heptamaloksüloglükaani sisaldavad taimekaitsevahendid võib lugeda üldiselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes. Seega on asjakohane lisada heptamaloksüloglükaan direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.
(2)

Et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning samal ajal ka aluslepingu artikliga 168 nõutav tervise kõrgetasemeline kaitse, pidades silmas, et tubakatooted võivad tervist tõsiselt kahjustada ning et liit on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaline, tuleks tubakatooteid käsitlevate liidu maksualaste õigusnormide osas teha mitmesuguseid muudatusi. Need muudatused peaksid arvesse võtma iga tubakatoote puhul valitsevat olukorda.
(5)

Uuringud näitavad, et naatriumvarfariini sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht muudele kui sihtliiki kuuluvatele loomadele. Samas peetakse naatriumvarfariini praegusel ajal väga oluliseks rahva tervise ja hügieeni tagamise vahendiks. Seega on õigustatud naatriumvarfariini kandmine I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik näriliste tõrjevahendina kasutatavatele naatriumvarfariini sisaldavatele biotsiididele turustuslube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.
(5)

Uuringud näitavad, et brodifaakumit sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht muudele kui sihtliiki kuuluvatele loomadele ja keskkonnale. Samas on sihtliiki kuuluvad närilised kahjurid ja seega kujutavad nad ohtu rahva tervisele. Lisaks ei ole siiani teada, et brodifaakumil oleks sobivaid alternatiive, mis on sama tõhusad, kuid keskkonnasõbralikumad. Seega on põhjendatud brodifaakumi kandmine piiratud ajavahemikuks I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik brodifaakumit sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.
(2)

Nende kahe mitteoksüdeeriva juuksevärvi HC Orange No. 2 ja 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole suhtes, mis on loetletud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas viitenumbrite 26 ja 29 all, esitas tarbijaohutuse komitee lõpliku arvamuse ohutuse kohta. Tarbijaohutuse komitee soovituse kohaselt on suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes HC-oranž nr 2 puhul 1,0 % ja 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole puhul 0,2 %. Seega saab HC Orange No. 2 ja 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole lõplikult reguleerida III. lisa 1. osas.
(välja arvatud rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg)

„30

akroleiin

Akrüülaldehüüd, EÜ nr: 203-453-4 CASi nr: 107-02-8

913 g/kg

1. september 2010

Ei kohaldata

31. august 2020

12
(6)

Uuringutest ilmneb, et alumiiniumfosfiidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel insektitsiididena võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on kohane alumiiniumfosfiidi kandmine I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik alumiiniumfosfiidi sisaldavatele insektitsiididena kasutatavate biotsiidide turustuslube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.
(5)

Uuringud näitavad, et varfariini sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht muudele kui sihtliiki kuuluvatele loomadele. Samas peetakse varfariini praegusel ajal väga oluliseks rahva tervise ja hügieeni tagamise vahendiks. Seega on õigustatud varfariini kandmine I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik näriliste tõrjevahendina kasutatavatele varfariini sisaldavatele biotsiididele turustuslube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.
(5)

Uuringutest ilmneb, et magneesiumfosfiidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel insektitsiidina võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda magneesiumfosfiid I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik magneesiumfosfiidi sisaldavate biotsiidide insektitsiidina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.
(2)

Samas arvamuses esitas tarbekaupade teaduskomitee järelduse, et Ethyl Lauroyl Arginate HCl on tarbijatele ohutu, kui selle kasutamisel kosmeetikatoodete säilitusainena ei ületata suurimat lubatud sisaldust 0,4 %. Kõnealune komitee leidis siiski, et ainet ei tohiks kasutada huulehooldustoodetes, suuhügieenitoodetes ja aerosoolides, sest see võib põhjustada limaskestade või hingamisteede ärritust. Seepärast tuleks Ethyl Lauroyl Arginate HCl koos nimetatud piirangutega direktiivi 76/768/EMÜ VI lisasse.
(3)

Lisaks sellele kasutusalale on Belgia ja Rootsi taotlenud erisätte muutmist, et lubada kloormekvaadi kasutamist dekoratiivtaimede ja rohuseemne puhul. 29. oktoobril 2009 ja 4. novembril 2009 teatasid need liikmesriigid komisjonile oma seisukoha, et kasutusala taotletud laiendamine ei kujuta endast ohtu lisaks nendele ohtudele, mida on juba arvesse võetud kloormekvaati käsitlevates erisätetes direktiivi 91/414/EMÜ I lisas ning komisjoni läbivaatamisaruandes kõnealuse toimeaine kohta. Laiendus on seotud kasutamisega mittesöödavatel kultuuridel ning seega ei teki probleeme selle aine jääkidega toidus. Lisaks jäävad muud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa erisätetega ette nähtud kasutusparameetrid samaks.
(6)

Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel DEETi sisaldavate toodete kasutamiseks repellentide ja atraktantidena kohaldataks meetmeid riski vähendamiseks. Selleks et viia miinimumini inimeste esmane kokkupuude ainega, tuleks vahetult nahale kandmiseks ettenähtud toodetele märkida juhised toote kasutamise kohta, sealhulgas lubatud kogus ja kasutamise sagedus. Riski hindamise käigus tehti kindlaks ohte inimeste tervisele, eelkõige lastele. Seepärast ei tohiks DEETi sisaldavaid tooteid kasutada alla 2-aastaste laste puhul ning selle kasutamist tuleks piirata 2–12-aastaste laste puhul, välja arvatud juhul, kui esitatakse andmed, mis tõendavad, et toode vastab laste puhul kasutamisel artikli 5 ja VI lisa nõuetele, ning kui kasutamine on põhjendatud ohuga inimeste tervisele, nt putukate levitatava haigusepuhangu tõttu. Lisaks peaksid tooted sisaldama vastikust tekitavaid aineid, mis teevad allaneelamise ebameeldivaks.
(8)

Eelkõige on asjakohane nõuda, et tööstuslikuks või kutsealaseks kasutuseks ette nähtud toodete puhul kasutatakse sobivaid isikukaitsevahendeid, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et ohtu tööstuslikule või kutselisele kasutajale on võimalik vähendada muude vahendite abil.
15)

artiklid 221, 222, 223, 224 ja 225 asendatakse järgmisega: „Artikkel 221 1. Liikmesriigid võivad kehtestada maksukohustuslastele kohustuse esitada arve, mis oleks kooskõlas artikli 226 või 226b kohaselt nõutavate andmetega, muude kaubatarnete või teenuste osutamiste puhul, millele ei ole osutatud artikli 220 lõikes 1. 2. Liikmesriigid võivad kehtestada maksukohustuslastele, kelle asukoht on nende territooriumil või kellel on nende territooriumil püsiv tegevuskoht, mille kaudu teenuseid osutatakse, kohustuse väljastada arve, mis oleks kooskõlas artiklis 226 või 226b nõutavate andmetega, artikli 135 lõike 1 punktide a–g kohaselt maksust vabastatud teenuste osutamise puhul kõnealuste maksukohustuslaste poolt nende territooriumil või väljaspool ühendust. 3. Liikmesriigid võivad vabastada maksukohustuslased artikli 220 lõikes 1 või artiklis 220a nimetatud kohustusest esitada arve kaubatarnete või teenuste osutamise kohta, mille viimased on teostanud nende territooriumil ja mis on artiklite 110 ja 111, artikli 125 lõike 1, artikli 127, artikli 128 lõike 1, artikli 132, artikli 135 lõike 1 punktide h–l, artiklite 136, 371, 375, 376 ja 377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 2 ja artiklite 380–390b alusel maksust vabastatud, olenemata sellest, kas eelnevas etapis makstud käibemaks tagastatakse. Artikkel 222 Kui tarnitakse kaupu artiklis 138 sätestatud tingimustel või osutatakse teenuseid, mille eest vastavalt artiklile 196 peab käibemaksu tasuma teenuse saaja, väljastatakse arve hiljemalt maksustatava teokoosseisu tekkimisele järgneva kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks. Muude kaubatarnete ja muu teenuste osutamisega seotud arvete väljastamisele võivad liikmesriigid kehtestada maksukohustuslastele ajapiirangud. Artikkel 223 Liikmesriigid lubavad maksukohustuslasel väljastada koondarveid, mis hõlmavad mitme eri kaubatarne või teenuste osutamise andmeid, tingimusel et koondarves kajastatud kaubatarnetelt või teenuste osutamiselt tasumisele kuuluv käibemaks muutub sissenõutavaks sama kalendrikuu jooksul. Ilma et see piiraks artikli 222 kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada koondarvetel kajastada tarneid, millelt tasumisele kuuluv käibemaks on muutunud sissenõutavaks ühest kalendrikuust pikema ajavahemiku jooksul. Artikkel 224 Maksukohustuslase poolt tarnitud kaupade soetaja või osutatud teenuste saaja võib ise arve koostada, tingimusel et mõlemad osapooled on selles eelnevalt kokku leppinud ja on olemas kord, mille alusel kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane iga arve vastu võtab. Liikmesriigid võivad nõuda, et sellised arved tuleb koostada maksukohustuslase nimel ja eest. Artikkel 225 Liikmesriigid võivad kehtestada maksukohustuslastele eritingimusi juhtudeks, kui kolmas isik või soetaja või teenuse saaja, kes väljastab arveid, asub riigis, kellega puudub igasugune juriidiline vastastikust abi käsitlev kokkulepe, mis oma ulatuselt sarnaneks direktiivi 2010/24/EL (3) ja määruse (EÜ) nr 1798/2003 (4) poolt sätestatuga.
(1)

Komisjoni direktiivid 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) on vastu võetud selleks, et tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate sortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele (kui need suunised on olemas) nende tunnuste osas, mida tuleb mitmesuguste liikide kontrollimisel minimaalselt hõlmata, ja miinimumtingimuste osas sortide kontrollimisel. Muude sortide puhul on kõnealuste direktiividega ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.
(5)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Sulfurüülfluoriidi puhul on asjakohane nõuda, et teavitaja esitaks lisateavet jahvatustingimuste kohta (mis on vajalikud selleks, et fluoriidiooni jäägid teraviljas ei ületaks looduslikku taustanivood), sulfurüülfluoriidi kontsentratsiooni kohta troposfääris ja sulfurüülfluoriidi hinnangulise atmosfääris püsimise aja kohta.
(4)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seega on asjakohane nõuda teavitajalt lisateavet pinnases leiduva ainevahetussaaduse CGA179944 leviku ja käitumise kohta happelises pinnases.