1.

Lisatakse järgmine peatükk: „Xa PEATÜKK ERIMEETMED SEOSES ATLANDI OOKEANI IDAOSAS JA VAHEMERES ELUTSEVA HARILIKU TUUNIGA 1. JAGU Majandamismeetmed Artikkel 80a Reguleerimisala Käesolevas peatükis sätestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud hariliku tuuniga (thunnus thynnus) seotud ühenduse erimeetmete kohaldamise üldeeskirjad. Seda kohaldatakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni suhtes. Artikkel 80b Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „konventsiooniosalised” – rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osalised ning koostööd tegevad kolmandad riigid, kalastus- ja muud organisatsioonid; b) „kalalaev” – laev, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada tuunivarude ärieesmärgil kasutamiseks, sealhulgas kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimislaevad; c) „ühine püügioperatsioon” – kahte või enamat konventsiooniosalise või erineva liikmesriigi lipu all sõitvat laeva hõlmavad toimingud, mille käigus ühe laeva püütud saak loetakse kas täielikult või osaliselt ühe või enama teise laeva saagi hulka kuuluvaks; d) „üleviimistoimingud” – hariliku tuuni üleviimine i) kalalaevalt hariliku tuuni nuumamisega tegelevasse kasvandusse, sealhulgas transpordi vältel surnud või pääsenud kalade puhul; ii) hariliku tuuni kasvandusest või tuunimõrrast kalatöötlemislaevale, transpordilaevale või maale; e) „tuunimõrd” – põhja kinnitatud püügivahend, millel on tavaliselt võrksein, mis juhib kalad püünisesse; f) „sumpadesse paigutamine” – tähendab, et harilikku tuuni ei laadita pardale; see hõlmab nii nuumamist kui ka kasvatamist; g) „nuumamine” – hariliku tuuni lühiajaline (tavaliselt 2–6 kuud) sumpadesse paigutamine, et suurendada eelkõige kala rasvasisaldust; h) „kasvatamine” – hariliku tuuni paigutamine sumpadesse kauemaks kui aastaks, et suurendada üldbiomassi; i) „ümberlaadimine” – kogu või osa kalalaeval oleva hariliku tuuni laadimine sadamas teisele kalalaevale; j) „kalatöötlemislaev” – laev, mille pardal läbivad kalatooted enne pakendamist ühe või mitu järgmistest toimingutest: fileerimine või viilutamine, külmutamine ja/või töötlemine; k) „sportlik kalapüük” – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad kuuluvad vastavasse riiklikku spordiorganisatsiooni või omavad riiklikku spordilitsentsi; l) „harrastuskalapüük” – kalastamine mittekaubanduslikul eesmärgil, milles osalejad ei kuulu riiklikku spordiorganisatsiooni ega oma riiklikku spordilitsentsi; m) „II ülesanne” – Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) „Atlandi ookeani tuuni ja selle lähiliikide statistika ja proovivõtmise käsiraamatus” (Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish, 3. trükk, ICCAT, 1990) määratletud II ülesanne. Artikkel 80c Kvoot 1. Iga liikmesriik võib jaotada oma hariliku tuuni püügikvoodi oma kalalaevadele ja mõrdadele, millel on lubatud aktiivselt püüda hariliku tuuni. 2. Liikmesriigi ja konventsiooniosalise kodanike vahelisi eraviisilisi tehinguid kõnealuse liikmesriigi lipu all sõitva kalalaeva kasutamiseks kalastamiseks konventsiooniosalise tuunipüügikvoodi raames võib sõlmida ainult asjaomase liikmesriigi loal, kes teavitab sellest komisjoni. Artikkel 80d Ühised püügioperatsioonid 1. Ühe või mitme liikmesriigi lipu all sõitvate laevade hariliku tuuni ühised püügioperatsioonid on lubatud ainult asjaomase lipuliikmesriigi või asjaomaste lipuliikmesriikide nõusolekul. 2. Loa taotlemise ajal võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed, et saada oma ühises püügioperatsioonis osalevalt kalalaevalt üksikasjalikku teavet ühise operatsiooni kestuse, sellega seotud ettevõtjate ning püütud saagi laevade vahel jaotamise süsteemi kohta. 3. Iga liikmesriik edastab lõikes 2 osutatud teabe komisjonile. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile. 2. JAGU Tehnilised meetmed Artikkel 80e Kalapüügi keeluaeg Erandina määruse (EÜ) nr 520/2007 (4) artiklist 6 on keelatud: a) hariliku tuuni püük Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel pelaagilise õngepüügiga tegeleva suure, üle 24meetrise kalalaevaga 1. juunist kuni 31. detsembrini 2007, v.a. alal, mille koordinaadid on lääne pool 10° W ja põhja pool 42° N; b) hariliku tuuni püük Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel seinnoodaga 1. juulist kuni 31. detsembrini 2007; c) hariliku tuuni püük Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel söödalaevaga 15. novembrist 2007 kuni 15. maini 2008; d) hariliku tuuni püük Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel pelaagilise püügi traaleriga 15. novembrist 2007 kuni 15. maini 2008. Artikkel 80f Lennukite kasutamine Erandina määruse (EÜ) nr 520/2007 artiklist 6 keelatakse lennukite ja helikopterite kasutamine hariliku tuuni otsimiseks konventsioonialal. Artikkel 80g Alammõõt 1. Erandina määruse (EÜ) nr 520/2007 artiklist 8 ja IV lisast on Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni alammõõt alates 30. juunist 2007. aastast 30 kg või 115 cm. 2. Erandina lõikest 1 ja ilma et see piiraks artikli 80i kohaldamist, kohaldatakse alates 30. juunist 2007 hariliku tuuni (Thunnus thynnus) 8 kg või 75 cm alammõõtu järgmiste harilike tuunide suhtes: a) Atlandi ookeani idaosast söödalaevade, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleritega püütud harilik tuun; b) Aadria merest kasvatamise eesmärgil püütud harilik tuun. 3. XVIa lisa I osas sätestatakse täiendavad eritingimused Atlandi ookeani idaosast söödalaevade, veoõngede ja pelaagilise püügi traaleritega püütud hariliku tuuni suhtes. Artikkel 80h Hariliku tuuni valikuuringu programm 1. Erandina määruse (EÜ) nr 520/2007 artiklist 11 kehtestab iga liikmesriik valikuuringuprogrammi püütud hariliku tuuni koguse hindamiseks suuruse kaupa. 2. Sumpadest võetakse suuruseproovideks 100 isendit 100 tonni eluskala kohta või 10 % sumbas olevate kalade kogusest. Suuruseproov võetakse pikkuse või kaalu järgi kalakasvanduses saagikogumise ajal ning surnud kaladest nende transportimise ajal vastavalt ICCATi poolt II ülesande raames vastuvõetud aruandemetoodikale. 3. Kauem kui aasta kasvatatud kalade puhul kehtestatakse lisaproovide võtmise metoodika. 4. Proovid võetakse saagikogumise ajal juhumeetodil kõigist sumpadest. Eelmisel, 2007. aastal võetud proovide andmed edastatakse ICCATile 31. maiks 2008. Artikkel 80i Kaaspüük 1. Kõikidel harilikku tuuni aktiivselt püüdvatel või mittepüüdvatel laevadel lubatakse kaaspüügina püüda alla 30 kg ja mitte vähem kui 10 kg kaaluvat harilikku tuuni maksimaalselt 8 % ulatuses. 2. Lõikes 1 nimetatud protsenti arvutatakse kas kõnealuste laevade kogu kaaspüügi alusel püütud kalade arvust hariliku tuuni lossitud kogusaagi kohta või sellega samaväärse massiprotsendi alusel. 3. Kaaspüügi peab lipuliikmesriigi kvoodist maha arvama. Kaaspüügina püütud surnud kalade vette tagasi laskmine on keelatud ja need arvatakse lipuliikmesriigi kvoodist maha. 4. Hariliku tuuni kaaspüügi lossimiste suhtes kohaldatakse artiklit 80n ja artikli 80p lõiget 3. Artikkel 80j Harrastuskalapüük 1. Harrastuskalapüügi ajal on keelatud püüda, hoida pardal, ümber laadida või lossida rohkem kui ühte tuuni ühe merereisi kohta. 2. Harrastuskalapüügi käigus püütud hariliku tuuni turustamine on keelatud, v.a heategevuslikul eesmärgil. 3. Iga liikmesriik registreerib harrastuskalapüügi andmed ja edastab need komisjonile. Komisjon edastab selle teabe ICCATi alalisele uuringute ja statistikakomiteele. 4. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et maksimaalses ulatuses tagada harrastuskalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade, merre tagasilaskmine. Artikkel 80k Sportlik kalapüük 1. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sportliku kalapüügi reguleerimiseks, eelkõige kalapüügilubade kaudu. 2. Sportliku kalapüügi käigus püütud hariliku tuuni turustamine on keelatud, v.a heategevuslikul eesmärgil. 3. Iga liikmesriik registreerib sportliku kalapüügi andmed ja edastab need komisjonile. Komisjon edastab selle teabe ICCATi alalisele uuringute ja statistikakomiteele. 4. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et maksimaalses ulatuses tagada sportliku kalapüügi käigus elusana püütud hariliku tuuni, eriti noorkalade, merre tagasilaskmine. 3. JAGU Kontrollimeetmed Artikkel 80l Hariliku tuuni aktiivse püügi luba omavate laevade register 1. Iga liikmesriik saadab komisjonile 14. juuniks 2007 elektroonilisel teel kõigi oma lipu all sõitvate kalalaevade nimekirja, kes võivad eripüügiloa alusel aktiivselt Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda. 2. Komisjon saadab kõnealuse teabe ICCATi täitevsekretariaadile enne 15. juunit 2007, et kanda need laevad ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registrisse. 3. Käesoleva artikli sätetega hõlmatud ning ICCATi registrisse kandmata ühenduse kalalaevad ei tohi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda, pardale jätta, ümber laadida, transportida, üle viia ega lossida. 4. Määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 8a lõikeid 2, 4, 6, 7 ja 8 kohaldatakse mutatis mutandis. Artikkel 80m Hariliku tuuni püügi luba omavate tuunimõrdade register 1. Iga liikmesriik saadab komisjonile 14. juuniks 2007 elektroonilisel teel oma nimekirja tuunimõrdadest, millega võidakse eripüügiloa alusel püüda Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni. Nimekiri sisaldab mõrdade nimesid ja registrinumbreid. 2. Komisjon saadab kõnealuse nimekirja enne 15. juunit 2007 ICCATi täitevsekretariaadile, et kanda need tuunimõrrad ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate tuunimõrdade registrisse. 3. ICCATi registrisse kandmata ühenduse tuunimõrdadega ei tohi Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda ega nendega püütud tuune pardale jätta, ümber laadida ega lossida. 4. Määruse (EÜ) nr 1936/2001 artikli 8a lõikeid 2, 4, 6, 7 ja 8 kohaldatakse mutatis mutandis. Artikkel 80n Määratud sadamad 1. Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni mis tahes koguste maha või ümber laadimine artiklis 80l osutatud laevadelt on keelatud mujal kui konventsiooniosaliste ja liikmesriikide poolt määratud sadamates. 2. Liikmesriigid määravad lossimiseks kasutatava koha või rannikulähedase koha (määratud sadamad), kus tohib harilikku tuuni lossida või ümber laadida. 3. Liikmesriigid esitavad määratud sadamate nimekirja komisjonile hiljemalt 14. juunil 2007. Komisjon saadab selle teabe ICCATi täitevsekretariaadile enne 15. juunit 2007. Kõigist nimekirja muudatustest teatatakse komisjonile ICCATi täitevsekretariaadile edastamiseks vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist. Artikkel 80o Ümberlaadimine 1. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 11 on hariliku tuuni ümberlaadimine Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud, v.a suuri tuune õngega püüdvate laevade puhul, kes tegutsevad vastavalt muudetud ICCATi soovitusele 2005[06], millega kehtestatakse suuri tuune õngega püüdvate laevade ümberlaadimise kava. 2. Enne mis tahes sadamasse sisenemist esitab vastuvõtva laeva (püügilaev või töötlemislaev) kapten või tema esindaja selle liikmesriigi pädevale ametiasutusele, mille sadamat ta kasutada soovib, vähemalt 48 tundi enne eeldatavat saabumisaega järgmise teabe: a) eeldatav saabumisaeg; b) pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus; c) teave geograafiliste piirkondade kohta, kus ümberlaaditava hariliku tuuni saak püüti; d) harilikku tuuni tarniva püügilaeva nimi ja laeva number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris; e) vastuvõtva laeva nimi ja number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris; f) ümberlaaditava hariliku tuuni kogus tonnides. 3. Kalapüügilaevad ei tohi teostada ümberlaadimist ilma lipuriigi eelneva loata. 4. Püügilaeva kapten esitab enne ümberlaadimise alustamist oma lipuriigile järgmise teabe: a) ümberlaaditava hariliku tuuni kogused; b) ümberlaadimise kuupäev ja sadam; c) vastuvõtva laeva nimi, registrinumber ja lipuriik ning laeva number ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registris; d) geograafiline piirkond, kus tuunisaak püüti. 5. Selle liikmesriigi, kelle sadamas ümberlaadimine toimub, pädev asutus inspekteerib vastuvõtvat laeva selle saabumisel ning kontrollib ümberlaaditavat kaupa ja sellega seotud dokumente. 6. Ümberlaadimissadama liikmesriigi pädev asutus saadab 48 tunni jooksul pärast ümberlaadimist teate ümberlaadimise kohta püügilaeva lipuriigi pädevale asutusele. 7. Artiklis 80l osutatud ühenduse laeva kapten täidab ICCATi ümberlaadimisdeklaratsiooni ja edastavad selle oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Deklaratsioon esitatakse hiljemalt 15 päeva pärast sadamas toimunud ümberlaadimist vastavalt XVIa lisa III osas kehtestatud vormile. Artikkel 80p Dokumenteerimisnõuded 1. Lisaks määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 6 ja 8 nõuete täitmisele sisestab artiklis 80l osutatud ühenduse kalalaeva kapten püügipäevikusse XVIa lisa II osas loetletud teabe. 2. Artiklis 80l osutatud ühenduse laeva kapten, kes osaleb ühises püügioperatsioonis, märgib püügipäevikusse järgmise lisateabe: a) kui saak võetakse pardale või paigutatakse sumpadesse: — ühise püügioperatsiooni käigus püütud saagi kuupäev ja kellaaeg; — ühise püügioperatsiooni käigus püütud saagi asukoht (pikkus- ja laiuskraad); — pardale võetud või sumpadesse paigutatud hariliku tuuni saagi kogus; — kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; b) laevade puhul, mis osalevad ühises püügioperatsioonis, kuid ei osale kala üleviimistoimingutes: — ühise püügioperatsiooni kuupäev ja kellaaeg; — ühise püügioperatsiooni asukoht (pikkus- ja laiuskraad); — teade selle kohta, et kõnealune laev ei ole saaki pardale võtnud ega sumpadesse paigutanud; — kalapüügilaeva(de) nimi (nimed) ja rahvusvaheline raadiokutsung (rahvusvahelised raadiokutsungid). 3. Kui ühises püügioperatsioonis osalev kalalaev teatab oma püügivahenditega püütud hariliku tuuni koguse, märgib laeva kapten iga saagi puhul ära selle, millise laeva (milliste laevade) ja millise lipuriigi (milliste lipuriikide) kvoodist nimetatud saak maha arvestatakse. 4. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 7 esitab käesoleva määruse artiklis 80l osutatud ühenduse laeva kapten või tema esindaja selle liikmesriigi (sealhulgas lipuliikmesriigi) pädevale asutusele või konventsiooniosalisele, kelle sadamat või lossimisrajatist ta soovib kasutada, vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega järgmise teabe: a) eeldatav saabumisaeg; b) pardale jäetud hariliku tuuni hinnanguline kogus; c) teave piirkonna kohta, kus saak püüti. 5. Juhul kui lossimine toimub muu kui lipuliikmesriigi poolt määratud sadamas, saadab selle liikmesriigi pädev asutus 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist teate lossimise kohta laeva lipuriigi pädevale asutusele. Artikkel 80q Kontroll sadamas või kasvanduses 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et kõiki Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni lossimiseks ja/või ümberlaadimiseks määratud sadamasse sisenevaid ICCATi hariliku tuuni püügi luba omavate laevade registrisse kantud laevu kontrollitakse sadamas. 2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sumpadesse paigutamiste kontrollimiseks oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates nuumamise ja kasvatamisega tegelevates kasvandustes. 3. Kui nuumamise või kasvatamisega tegelev kasvandus asub avamerel, kohaldatakse lõiget 2 mutatis mutandis liikmesriikides suhtes, kus selliste kasvanduste eest vastutavad füüsilised või juriidilised isikud on asutatud. Artikkel 80r Püügiaruanded 1. Artiklis 80l osutatud kalalaeva kapten saadab oma lipuliikmesriikide pädevatele asutustele oma laeva püütud hariliku tuuni koguseid käsitlevad püügiaruanded, sealhulgas aruande nullpüügi kohta. 2. Esimest korda saadetakse nimetatud aruanne hiljemalt kümne päeva jooksul pärast Atlandi ookeani idaossa või Vahemerre saabumist või püügireisi algust. Ühiste kalapüügioperatsioonide puhul märgib püügilaeva kapten iga saagi puhul, millise laeva või laevade puhul arvestatakse saagid lipuriigi (lipuriikide) kvoodist maha. 3. Alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast saadab kalalaeva kapten hariliku tuuni püügikoguste aruanded, sh nullpüügiaruanded iga viie päeva kohta. 4. Iga liikmesriik edastab saadud püügiaruanded elektroonilisel teel või muul viisil komisjonile. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile. 5. Liikmesriigid teatavad enne iga kuu viieteistkümnendat kuupäeva komisjonile elektroonilisel kujul Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütud hariliku tuuni kogused, mis on nende lipu all sõitvate laevade poolt lossitud, ümberlaaditud, püütud või sumpadesse paigutatud eelmise kuu jooksul. Artikkel 80s Ristkontroll 1. Liikmesriigid kontrollivad, sh laevaseiresüsteemi andmete abil, püügipäevikute täitmist ning püügipäevikutes, üleviimise või ümberlaadimise dokumentides ja püügidokumentides registreeritud asjakohast teavet. 2. Liikmesriigid võrdlevad kõigi lossimiste, ümberlaadimiste või sumpadesse paigutamiste puhul halduslikku ristkontrolli käigus laevade püügipäevikutes või ümberlaadimisdeklaratsioonides ning lossimisdeklaratsioonides või sumpadesse paigutamise deklaratsioonides liikide kaupa esitatud koguseid ja mis tahes muudes asjakohastes dokumentides, näiteks arvetes ja/või müügiteatistes esitatud koguseid. Artikkel 80t Sumpadesse paigutamine 1. Liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all nuumamise või kasvatamisega tegelev hariliku tuuni kasvandus asub, esitab liikmesriigile või konventsiooniosalisele, kelle lipu all sõitvad laevad tuuni püüdsid ning komisjonile ühe nädala jooksul pärast sumpadesse paigutamist vaatleja poolt valideeritud aruande sumpadesse paigutamise kohta. Komisjon edastab selle teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile. Nimetatud aruanne sisaldab määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklis 4b osutatud puuripanemise deklaratsioonis sisalduvat teavet. 2. Kui nuumamise või kasvatamisega tegelev kasvandus asub avamerel, kohaldatakse lõiget 1 mutatis mutandis liikmesriikides suhtes, kus selliste kasvanduste eest vastutavad füüsilised või juriidilised isikud on asutatud. 3. Enne mis tahes üleviimist teatab nuumamise või kasvatamisega tegeleva kasvanduse liikmesriigi pädev asutus püügilaeva lipuliikmesriigile või lippu kandvale konventsiooniosalisele oma lipu all sõitvate kalalaevade püütud koguste sumpadesse paigutamisest. Püügilaeva lipuliikmesriik taotleb nuumamise või kasvatamisega tegeleva kasvanduse liikmesriigi pädevalt asutuselt saagi konfiskeerimist ja kala merre tagasilaskmist, juhul kui ta leiab pärast kõnealuse teabega tutvumist, et: a) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei olnud sumpadesse paigutatud hariliku tuuni jaoks piisavalt kvooti; b) kalakogusest ei ole nõuetekohaselt teavitatud ning seda ei ole arvesse võetud mis tahes kohaldatava kvoodi arvutamisel; c) kalalaeval, kes teatas kalapüügist, ei ole luba püüda harilikku tuuni. 4. Ühenduse kalalaeva kapten täidab hiljemalt 15 päeva pärast üleviimist vedurpuksiiridele või sumpadesse paigutamist üleviimisdeklaratsiooni vastavalt XVIa lisa III osas kehtestatud vormile ja saadab selle lipuliikmesriigile või lippu kandvale konventsiooniosalisele. Üleviimisdeklaratsioon on üleviidavale kalale sumpadesse transportimise ajal lisatud. Artikkel 80u Mõrrapüük 1. Pärast iga tuunimõrraga püüki märgitakse iga mõrra saak üles ning sellekohane teave edastatakse püügiaruandes elektroonilisel teel või muul viisil 48 tunni jooksul pärast igat püüki selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on mõrra asukoht. 2. Iga liikmesriik edastab saadud püügiaruande elektroonilisel teel komisjonile. Komisjon edastab teabe viivitamata ICCATi sekretariaadile. Artikkel 80v Vaatlusprogramm 1. Iga liikmesriik tagab vaatleja olemasolu talle kuuluvatel üle 15 meetri pikkustel kalalaevadel vähemalt: a) 20 % aktiivsetest seineritest. Ühiste püügioperatsioonide puhul viibib vaatleja püügi ajal kohal; b) 20 % aktiivsetest pelaagilise püügi traaleritest; c) 20 % aktiivsetest õngepüügilaevadest; d) 20 % aktiivsetest söödalaevadest; e) 100 % tuunimõrdadest saagi kogumise ajal. Vaatleja ülesandeks on eelkõige: a) kontrollida laeva vastavust käesolevale peatükile; b) dokumenteerida kalastustegevus ja koostada selle kohta aruanne; c) vaadelda ja hinnata saaki ning kontrollida püügipäevikusse tehtud kandeid; d) teha kindlaks ja märkida üles laevad, mis võivad tegeleda kalapüügiga, mis on vastuolus ICCATi kaitsemeetmetega. Lisaks sellele teeb vaatleja teadustööd, kogudes näiteks ICCATi taotlusel ICCATi poolt määratletud II ülesande andmeid vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhistele. 2. Iga liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all nuumamise või kasvatamisega tegelev hariliku tuuni kasvandus asub, tagab vaatleja kohaloleku hariliku tuuni sumpadesse paigutamise ja kasvandusest saagi kogumise ajal. Vaatleja ülesandeks on eelkõige: a) jälgida kasvanduses toimuvat ja teostada järelevalvet määruse (EÜ) nr 1936/2001 artiklite 4a, 4b ja 4c nõuetele vastavuse üle; b) valideerida artiklis 80t nimetatud sumpadesse paigutamise aruandeid; c) teha teadustööd, näiteks võtta Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni poolt nõutavaid proove vastavalt ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee juhistele. Artikkel 80w Rahastamine Atlandi ookeani idaosast ja Vahemerest püütava hariliku tuuni suhtes võetavad erimeetmeid loetakse taastamiskavaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 tähenduses üksnes rahastamise eesmärgil ning need on abikõlblikud saama toetust Euroopa Kalandusfondist 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti i kohaselt. (5) Artikkel 80x Turumeetmed 1. Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni ühendusesisene kaubandus, lossimine, import, eksport, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, reeksport ja ümberlaadimine, millega ei ole kaasas käesolevas peatükis nõutud täpset, täielikku ja valideeritud dokumentatsiooni, on keelatud. 2. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres elutseva hariliku tuuni ühendusesisene kaubandus, import, lossimine, nuumamiseks või kasvatamiseks sumpadesse paigutamine, töötlemine, eksport, reeksport ja ümberlaadimine on keelatud nende kalalaevade puhul, kelle lipuriigil ei ole kõnealuse hariliku tuuni püügiks ICCATi majandamis- ja kaitsemeetmete tingimuste alusel välja antud kvooti, püügilimiiti või püügikoormuse piiranguid või kelle lipuriigi püügivõimalused on ammendatud. 3. Ühendusesisene kaubandus, import, lossimine, töötlemine ja eksport nuumamise või kasvatamisega tegelevast kasvandusest, mis ei vasta ICCATi hariliku tuuni kasvatamist käsitlevale soovitusele 2006[7], on keelatud. Artikkel 80y Ümberarvestustegurid Töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks kohaldatakse ICCATi alalise uuringute ja statistikakomitee poolt vastu võetud ümberarvestustegureid. Artikkel 80z ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava 1. Ühenduses kohaldatakse ICCATi neljandal korralisel koosolekul (1975. aasta novembris Madridis) vastu võetud ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava. Kava tekst on esitatud XVIa lisa IV osas. 2. Liikmesriigid, kelle kalalaevadel on lubatud püüda harilikku tuuni Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel, peavad määrama inspektorid, kes teostavad kontrolle merel. 3. Komisjon või selle poolt määratud asutus võib määrata kava elluviimiseks ühenduse inspektoreid. 4. Komisjon või selle poolt määratud asutus koordineerib ühenduse järelevalve- ja inspekteerimistegevust. Sel eesmärgil võib ta koostada asjaomaste liikmesriikide nõusolekul ühisinspekteerimise programme, mis võimaldavad ühendusel täita kõnealusest kavast tulenevaid kohustusi. Liikmesriigid, kelle laevad tegelevad hariliku tuuni püügiga, võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nende programmide rakendamist eelkõige vajaliku inim- ja materiaalse ressursi ning nende kasutamise aegade ja piirkondade osas. 5. Liikmesriigid teatavad 14. juuniks 2007 komisjonile inspektorite ja inspekteerimislaevade nimed, keda nad kavatsevad määrata järgmisel aastal kava ellu viima. Selle teabe alusel koostab komisjon koostöös liikmesriikidega esialgse kava ühenduse osalemise kohta kava elluviimises 2007. aastal ning saadab selle ICCATi sekretariaadile ja liikmesriikidele.”