Nõukogu määrus (EÜ) nr 3073/95,

22. detsember 1995,

millega määratakse kindlaks riisi standardkvaliteet

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, [1] eriti selle artikli 3 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades et:

koorimata riisi sekkumishind peaks vastama konkreetsele standardkvaliteedile; see kvaliteet on määratud kindlaks nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrusega (EMÜ) nr 1423/76, milles määratakse kindlaks riisi ja purustatud riisi standardkvaliteet [2];

lähtudes kvaliteedi puhul ühenduse turu arengusuundadest nõudluses riisi järele ning ühise turukorralduse reformimisel järgitud suunistest, on vaja uuesti kindlaks määrata standardkvaliteet, arvestades nii ühenduse toodangu kvaliteediomaduste kui ka importriisi kõige tüüpilisemate omadustega; nendest ja teistest ühise turukorralduse reformiga seotud teguritest tuleneb, et nõudeid tuleks muuta rangemaks ja eespool nimetatud määruses sätestatud süsteem tuleks asendada;

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Koorimata riisi standardkvaliteet, mille jaoks fikseeritakse sekkumishind, määratletakse järgmiselt:

a) veatu ja standardse turustuskvaliteediga lõhnatu riis;

b) niiskusesisaldus: 1996/97. aastal 14 % ja alates 1997/98. aastast 13 %;

c) kroovitud riisi toodang on 63 % tervete terade kaalust (lubatud kuni 3 % lõigatud teri), kroovitud riisi rikutud terade massiprotsent on:

| | 1996/97 | Alates 1997/98 |

—koorimata riisi kriitjad terad (CN 100610) | | |

—CN-koodid 10061027 ja 10061098 | 2 % | 1,5 % |

—muud, v.a CN-koodid 10061027 ja 10061098 | 2,5 % | 2 % |

—punasetriibulised terad | 1,00 % | | |

—täpilised terad | 0,50 % | | |

—värvunud terad | 0,25 % | | |

—kollased terad | 0,02 % | | |

—klaasjad terad | 0,05 %. | | |

Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel määratletakse rikutud terad lisas esitatud korras.

Artikkel 3

Käesolevaga tühistatakse määrus (EMÜ) nr 1423/76. Viiteid määrusele (EMÜ) nr 1423/76 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub 1. septembril 1996.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 1995

Nõukogu nimel

eesistuja

L. Atienza Serna

[1] EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18.

[2] EÜT L 166, 25.6.1976, lk 20. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3290/94 (EÜT L 349, 31.12.1994, lk 105).

--------------------------------------------------

LISA

RIKUTUD TERADE JA PURUSTATUD TERADE MÄÄRATLUS

A. Terved terad:

terad, mille tipust on eemaldatud ainult osa, sõltumata eri jahvatusetappidele tüüpilistest omadustest.

B. Lõigatud terad:

terad, mille kogu tipp on eemaldatud.

C. Purustatud terad või purustatud riis:

terad, millel on eemaldatud suurem osa kui tipp. Purustatud terade hulka kuuluvad:

- suured purustatud terad (teratükid, mis on pikemad kui pool tera, kuid ei moodusta tervet tera),

- keskmised purustatud terad (teratükid, mis on vähemalt veerandi tera pikkused, kuid väiksemad suurte purustatud terade miinimumsuurusest),

- peened purustatud terad (teratükid, mis on väiksemad kui veerand tera, kuid liiga suured, et läbida 1,4 mm avadega sõela),

- killud (väikesed teratükid või -osakesed, mis läbivad 1,4 mm avadega sõela); lõhestunud terad (tükid, mis on tekkinud tera lõhenemisel pikisuunas).

D. Rohelised terad:

terad, mis ei ole täiesti küpsed.

E. Terad, millel on loomulikke väärarenguid:

loomulik väärareng tähendab pärilikku või mittepärilikku väärarengut, võrreldes sordi tüüpiliste morfoloogiliste tunnustega.

F. Kriitjad terad:

terad, mille pinnast on vähemalt kolm neljandikku tuhm ja jahune.

G. Punasetriibulised terad:

terad, millel on pikisuunas terakestast jäänud erineva intensiivsuse ja varjundiga punaseid vööte.

H. Täpilised terad:

terad, millel on väike selgelt piiritletud ja enam-vähem korrapärase kujuga tume sõõr; tähniliste terade hulka kuuluvad ka sellised terad, mille pinnal on õrnad mustad vöödid; vöötidel ja tähnidel ei tohi olla kollast või tumedat ranti.

I. Värvunud terad:

terad, mille loomulik värv on väikesel osal pinnast selgelt muutunud; laigud võivad olla eri värvi (mustjad, punakad, pruunid); sügavaid musti vööte käsitletakse samuti laikudena. Kui laikude värv (must, roosa, punakaspruun) on sellise tugevusega, et seda on võimalik kohe näha ja kui laigud katavad vähemalt poole tera pinnast, tuleb teri käsitleda kollaste teradena.

J. Kollased terad:

terad, mille loomulik värv on täielikult või osaliselt muutunud ja mis on saanud sidruni- või oranžkollase tooni muul viisil kui kuivamise tõttu.

K. Klaasjad terad:

terad, mille värv on kogu pinnal ühtlaselt veidi muutunud muul viisil kui kuivamise tõttu; terade värv on muutunud heledaks kollakaspruuniks.

--------------------------------------------------