10)

III jaotisse lisatakse järgmised peatükid: „III PEATÜKK Kontroll koralli püügi üle Artikkel 22a Punakoralli püügiload 1. Laevadel või kaluritel, kellel on lubatud Vahemeres punakoralli korjata, peab olema kehtiv luba, milles täpsustatakse tehnilised tingimused, mille alusel võib korjamist teostada. 2. Lõikes 1 osutatud loa puudumisel on keelatud punakoralli korjata, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa või müügiks välja panna või pakkuda. 3. Liikmesriigid peavad lõikes 1 osutatud lubade ajakohastatud registrit ning saadavad komisjonile igal aastal 31. märtsiks nende laevade nimekirja, kellele on lõikes 1 osutatud load välja antud. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal hiljemalt 30. aprilliks GFCMi sekretariaadile. Nimekiri sisaldab iga laeva kohta järgmist teavet: a) laeva nimi; b) laeva registrinumber (lepinguosalise määratud kood); c) GFCMi registreerimisnumber (riigi kolmetäheline ISO-kood + 9 numbrit, nt xxx000000001); d) registreerimissadam (sadama täisnimi); e) eelmine nimi (kui neid on); f) eelmine lipuriik (kui neid on); g) varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on); h) laeva rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas); i) laevaseiresüsteemi või muude laeva asukohta tuvastavate seadmete olemasolu (JAH/EI); j) laeva tüüp, kogupikkus ja brutotonnaaž (GT) ja/või brutoregistertonnaaž (GRT) ning mootori võimsus kilovattides; k) vaatleja(te) pardale võtmiseks vajaliku ohutus- ja turvavarustuse olemasolu (JAH/EI); l) ajavahemik, mil punakoralli korjamine on lubatud; m) piirkonnad, kus punakoralli korjamine on lubatud: GFCMi geograafilised allpiirkonnad ja GFCMi statistilise ruudustiku ruudud; n) osalemine riiklike/rahvusvaheliste teadusasutuste juhitavates uurimisprogrammides (JAH/EI; kirjeldada). 4. Liikmesriigid ei suurenda lubade arvu enne, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et punakoralli populatsiooni seisund on hea. Artikkel 22b Punakoralli saagi registreerimine 1. Kalurid või nende laevade kaptenid, kellel on lubatud punakoralli korjata, registreerivad saagi eluskaaluna ja võimaluse korral kolooniate arvu pärast püügioperatsioone või ühepäevaste püügireiside korral hiljemalt siis, kui saak sadamas lossitakse. 2. Kalalaevad, kellel on lubatud punakoralli korjata, peavad pardal püügipäevikut, kus registreeritakse iga päev punakorallisaak olenemata selle eluskaalust ja kalasaak püügipiirkondade ja sügavuste kaupa, samuti võimaluse korral püügipäevade ja sukeldumiste arv. See teave edastatakse pädevatele siseriiklikele asutustele määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul. Artikkel 22c Etteteatamine punakoralli puhul Kahe kuni nelja tunni jooksul enne sadamasse saabumise kavandatud aega edastavad kalalaevade kaptenid või nende esindajad pädevatele asutustele järgmise teabe: a) sadamasse saabumise kavandatud aeg; b) kalalaeva pardatähis ja nimi; c) pardal hoitava punakoralli hinnanguline kogus eluskaaluna ja võimaluse korral kolooniate arv; d) teave geograafilise piirkonna kohta, kust saak korjati. Artikkel 22d Punakoralli lossimiseks määratud sadamad Loa saanud kalurid või kalalaevad lossivad punakoralli saaki üksnes määratud sadamates. Selleks määravad liikmesriigid sadamad, kus on lubatud punakoralli lossida, ja edastavad kõnealuste määratud sadamate nimekirja GFCMi sekretariaadile ja komisjonile igal aastal hiljemalt 30. aprilliks, välja arvatud juhul, kui juba varem teatatud määratud sadamad ei ole muutunud. Artikkel 22e Punakoralli lossimise kontroll Iga liikmesriik kehtestab riskianalüüsil põhineva kontrolliprogrammi eelkõige lossimise kontrollimiseks ja püügipäeviku kinnitamiseks. Artikkel 22f Punakoralli ümberlaadimine Punakoralli ümberlaadimine merel on keelatud. Artikkel 22g Teadusteave punakoralli kohta Liikmesriigid, kelle kalalaevastikud tegelevad punakoralli korjamisega, tagavad nõuetekohaselt kehtestatud mehhanismi püügi ja saagi asjakohaseks teaduslikuks seireks, et GFCMi teaduslik nõuandekomitee saaks anda kirjeldavat teavet ja nõuandeid vähemalt järgmise kohta: a) kasutatud püügikoormus (nt sukeldumiste arv nädalas) ja üldised püügi piirmäärad kohaliku, riigi või riigiülese tasandi varude lõikes; b) kaitse ja majandamise piirväärtused piirkondliku majandamiskava parandamiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja madala varude hävimise riski eesmärgiga; c) alternatiivsete majandamisstsenaariumide bioloogiline ja sotsiaal-majanduslik mõju, sealhulgas sisendite/väljundite kontroll ja/või tehnilised meetmed vastavalt GFCMi lepingu osaliste kavandatule; d) keeluajad ja -piirkonnad, mis võidakse kehtestada püügipiirkondade jätkusuutlikkuse säilitamiseks. IV peatükk Teatavate GFCMi geograafiliste allpiirkondadega seotud kontrollimeetmed 1. jagu Besuugo püügi kontroll Alboráni merel Artikkel 22h Besuugo päevasest püügist ja kaaspüügist teatamine Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid mehhanismi, tagamaks et teatatakse kõigist besuugo päevastest töönduslikest püükidest ja kaaspüükidest Alboráni merel (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 1, 2 ja 3). Harrastuskalapüügi puhul püüavad liikmesriigid kõnealuse liigi püügi registreerida või esitavad selle hinnangulise suuruse. Artikkel 22i Kalapüügiload ja kalapüük 1. Liikmesriigid loovad selliste kalalaevade registri, millel on lubatud pardal hoida või lossida Alboráni merel püütud besuugo koguseid, mis moodustavad üle 20 % iga püügireisi sorditud saagi eluskaalust. Registrit hallatakse ja ajakohastatakse. 2. Besuugot püüdvatel kalalaevadel on lubatud tegeleda üksnes sellise püügitegevusega, mis on märgitud pädeva asutuse väljastatud kehtivale püügiloale, milles näidatakse ära sellise tegevuse tehnilised tingimused. Luba peab sisaldama VIII lisas esitatud andmeid. 3. Liikmesriigid a) edastavad komisjonile igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks nimekirja tegutsevatest laevadest, kellele on välja antud luba käimasolevaks või järgmis(t)eks aasta(te)ks. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal veebruari lõpuks GFCMi sekretariaadile. Nimekiri peab sisaldama VIII lisas esitatud andmeid; b) edastavad komisjonile ja GFCMi sekretariaadile igal aastal novembri lõpuks alates 30. novembrist 2018 ja hiljemalt 30. novembrist 2020 lõikes 1 osutatud laevade püügitegevuse aruande kokkuvõtlikul kujul, sealhulgas vähemalt järgmise teabe: i) püügipäevade arv, ii) püügipiirkond, iii) besuugo saak. 4. Kõik üle 12-meetrise kogupikkusega laevad, millel on lubatud püüda besuugot, peavad olema varustatud laevaseiresüsteemiga või muu geolokatsioonisüsteemiga, mis võimaldab kontrolliasutustel nende tegevust jälgida. Artikkel 22j Teaduslik seire Liikmesriigid, kelle kalalaevastikud püüavad besuugot, tagavad nõuetekohaselt kehtestatud mehhanismi püügi ja saagi asjakohaseks seireks, et GFCMi teaduslik nõuandekomitee saaks anda kirjeldavat teavet ja nõuandeid vähemalt järgmise kohta: a) kalapüügivahendi omadused, muu hulgas õngejada ja seisevvõrgu maksimaalne pikkus ning konksude arv, tüüp ja suurus; b) kasutatud püügikoormus (nt püügipäevade arv nädalas) ja üldine püügi piirmäär tööndusliku püügiga tegelevate kalalaevastike kaupa; esitada tuleks ka harrastuskalapüügi saagi hinnangulised andmed; c) kaitse ja majandamise piirväärtused säästva kalapüügiga seotud mitmeaastaste majandamiskavade kehtestamiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja madala varude hävimise riski eesmärgiga; d) alternatiivsete majandamisstsenaariumide sotsiaal-majanduslik mõju, sealhulgas sisendite/väljundite kontroll ja/või tehnilised meetmed, nagu on kindlaks määranud GFCM ja/või lepinguosalised; e) keelupiirkonnad/-ajad, mis võidakse kehtestada püügipiirkondade jätkusuutlikkuse säilitamiseks; f) harrastuskalapüügi võimalik mõju besuugovaru(de) seisundile. II jagu Sitsiilia väin Artikkel 22k Load põhjalähedaste kalavarude põhjatraaliga püügiks Sitsiilia väinas 1. Laevadel, kes püüavad põhjatraaliga Sitsiilia väinas (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16) põhjalähedasi kalavarusid, on lubatud tegelda üksnes eriotstarbelise püügitegevusega, mis on märgitud pädeva asutuse väljastatud kehtivale püügiloale, milles on ära näidatud sellise tegevuse tehnilised tingimused. 2. Lõikes 1 osutatud kalapüügiload peavad lisaks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/218 (*3) I lisas määratletud andmetele sisaldama ka järgmisi andmeid: a) GFCMi registreerimisnumber; b) eelmine nimi (kui neid on); c) eelmine lipuriik (kui neid on); d) varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on). 3. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal 31. oktoobriks nimekirja laevadest, millele nad on andnud lõikes 1 nimetatud püügiloa. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal hiljemalt 30. novembriks tema määratud asutusele ja GFCMi sekretariaadile. 4. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja GFCMi sekretariaadile igal aastal hiljemalt 31. augustiks lõikes 1 osutatud laevade püügitegevuse aruande kokkuvõtlikul kujul, sealhulgas vähemalt järgmise teabe: i) püügipäevade arv, ii) püügipiirkond ja iii) euroopa merluusi ja roosa süvahännaku saak. Artikkel 22l Määratud sadamad 1. Iga asjaomane liikmesriik määrab vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 43 lõikele 5 lossimissadamad, kus võib lossida Sitsiilia väinas püütud euroopa merluusi ja roosat süvahännakut. Liikmesriigid edastavad määratud lossimissadamate nimekirja GFCMi sekretariaadile ja komisjonile hiljemalt 30. novembriks 2018. Kõigist nimekirja hilisematest muudatustest teatatakse viivitamata GFCMi sekretariaadile ja komisjonile. 2. Sitsiilia väinas püütud euroopa merluusi ja roosa süvahännaku mis tahes koguseid on keelatud lossida või kalalaevadelt ümber laadida mujal kui liikmesriikide määratud lossimissadamates. Artikkel 22m Rahvusvaheline ühisinspekteerimis- ja -järelevalvekava 1. Liikmesriigid võivad korraldada inspekteerimist ja järelevalvet rahvusvahelise ühisinspekteerimis- ja järelevalvekava (edaspidi „kava“) raames; kavaga on hõlmatud riikide jurisdiktsioonist väljapoole jäävad veed I lisas määratletud GFCMi geograafilistes allpiirkondades 12, 13, 14, 15 ja 16 (edaspidi „inspekteerimis- ja järelevalvepiirkond“). 2. Liikmesriigid võivad vastavalt kavale inspektoreid ja inspekteerimisvahendeid määrata ja inspekteerimisi läbi viia. Komisjon või tema määratud asutus võib samuti kava rakendamiseks inspektoreid määrata. 3. Komisjon või tema määratud asutus koordineerib liidu kontrolli- ja järelevalvetegevust ning koostab igal aastal asjaomaste liikmesriikidega kooskõlastatult kavast tulenevate liidu kohustuste täitmiseks ühise rakenduskava. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nende kavade elluviimist, eriti seoses vajalike inim- ja materiaalsete ressursside ning nende rakendamise tähtaegade ja piirkondadega. 4. Iga liikmesriik edastab igal aastal hiljemalt 31. oktoobriks komisjonile või tema määratud asutusele nende inspektorite nimekirja, kellel on lubatud teostada lõikes 1 osutatud piirkonnas inspekteerimisi ja järelevalvet, samuti nende inspekteerimise ja järelevalve jaoks kasutatavate laevade ja õhusõidukite nimed, mille nad plaanivad järgmiseks aastaks kava täitmiseks määrata. Komisjon või tema määratud asutus saadab selle teabe GFCMi sekretariaadile igal aastal 1. detsembriks või võimalikult aegsasti enne inspekteerimiste alustamist. 5. Kava raames tegutsevatel inspektoritel peavad olema pädevate asutuste väljaantud GFCMi inspektori kaardid, mis peavad vastama IV lisas esitatud vormile. 6. Kava kohaselt pardalemineku ja inspekteerimise ülesandeid täitvad laevad heiskavad V lisas kirjeldatud erilipu või -vimpli. 7. Iga liikmesriik tagab, et iga lõikes 1 osutatud piirkonnas tegutsev inspekteerimisalus, millel on õigus tema lipu alla sõita, peab võimaluse korral iga päev turvalist sidet kõigi teiste selles piirkonnas tegutsevate inspekteerimisalustega, et vahetada tegevuse kooskõlastamiseks vajalikku teavet. 8. Iga lõikes 1 osutatud piirkonnas inspekteerimise või järelevalvega tegelev liikmesriik esitab igale piirkonda sisenevale inspekteerimisalusele VII lisa kohaselt koostatud loetelu eelnenud 10 päeva jooksul tehtud vaatlustest, pardaleminekutest ja inspekteerimistest, sealhulgas kuupäevad, koordinaadid ja muu asjakohase teabe. Artikkel 22n Inspekteerimise korraldamine 1. Kava täitmiseks määratud inspektorid: a) teatavad enne pardaleminekut kalalaevale inspekteerimislaeva nime; b) heiskavad inspekteerimislaeval ja inspekteeritaval laeval V lisas kirjeldatud vimpli; c) piiravad inspekteerimismeeskondade suuruse kõige enam kolme inspektoriga. 2. Kalalaeva pardale minnes esitavad inspektorid selle kaptenile IV lisas kirjeldatud isikutunnistuse. Inspekteerimine toimub ühes GFCMi ametlikus keeles ja võimaluse korral keeles, mida räägib kalalaeva kapten. 3. Inspektorid koostavad inspekteerimisaruande vastavalt VI lisas esitatud vormile. 4. Inspektorid allkirjastavad aruande laeva kapteni juuresolekul; kaptenil on õigus lisada aruandesse kõik tema arvates sobivad tähelepanekud ja ta peab samuti aruande allkirjastama. 5. Aruande koopiad antakse laeva kaptenile ja inspekteerimismeeskonna ametiasutustele, kes edastavad koopiad inspekteeritud laeva lipuriigi ametiasutustele ning komisjonile ja/või tema määratud asutusele. Komisjon edastab aruande koopia GFCMi sekretariaadile. 6. Inspekteerimismeeskonna suuruse ja inspekteerimise kestuse määrab kindlaks inspekteerimislaeva kapten, võttes arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid. Artikkel 22o Rikkumised 1. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse rikkumisteks järgmised tegevused: a) määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 3 lõike 1 punktides a, b, c, e, f, g ja h osutatud tegevused, b) laevaseire satelliitsüsteemi häirimine ning c) tegutsemine ilma laevaseiresüsteemita. 2. Kui inspektorid avastavad kalalaeva pardale minekul või inspekteerimisel rikkumise, teatavad inspekteerimislaeva lipuliikmesriigi ametiasutused sellest viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, kes omakorda teatab sellest inspekteeritud kalalaeva lipuriigile nii otse kui ka GFCMi sekretariaadi kaudu. Lisaks teavitavad nad kõiki teadaolevalt lähikonnas viibivaid asjaomase kalalaeva lipuriigi inspekteerimislaevu. 3. Laeva lipuliikmesriik tagab, et pärast inspekteerimist, mille käigus rikkumine avastati, lõpetab asjaomane kalalaev igasuguse püügitegevuse. Lipuliikmesriik nõuab, et asjaomane kalalaev suunduks 72 tunni jooksul lipuliikmesriigi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine. 4. Kui inspekteerimise käigus avastatakse rikkumine, teatatakse lipuliikmesriigi võetud meetmetest ja järelmeetmetest komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus teatab võetud meetmetest ja järelmeetmetest GFCMi sekretariaadile. 5. Liikmesriikide ametiasutused rakendavad artikli 22n lõikes 3 osutatud inspekteerimisaruannete ja dokumente kontrollinud inspektorite avalduste alusel meetmeid samal viisil, nagu nad teevad seda riiklike inspektorite esitatud aruannete ja avalduste puhul. III jagu Must meri Artikkel 22p Meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks Mustal merel 1. Iga liikmesriik saadab igal aastal 20. jaanuariks komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil nimekirja põhjanakkevõrke kasutavatest laevadest, kellel on lubatud püüda Mustal merel (I lisas määratletud GFCMi geograafiline allpiirkond 29) harilikku kammeljat. Komisjon edastab selle teabe GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. jaanuariks. 2. Lõikes 1 osutatud nimekiri peab lisaks määruse (EL) 2017/218 I lisas esitatud andmetele sisaldama ka järgmisi andmeid: a) GFCMi registreerimisnumber; b) eelmine nimi (kui neid on); c) eelmine lipuriik (kui neid on); d) varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on); e) peamised sihtliigid; f) peamine püügivahend / peamised püügivahendid, mida kasutatakse hariliku kammelja püügiks, laevastiku segment ja tegevusüksus vastavalt III lisa C osas esitatud statistilise maatriksi ülesandele 1; g) ajavahemik, mille jooksul on lubatud püüda nakkevõrguga või muu hariliku kammelja püügiks sobiva vahendiga (kui selleks on luba). 3. Liikmesriigid annavad GFCMi taotluse korral teavet kalalaevade kohta, kellel on lubatud kõnealusel ajavahemikul kala püüda. Eelkõige teatavad liikmesriigid asjaomaste kalalaevade nimed, nende pardatähised ja nendele eraldatud kalapüügivõimalused. 4. Merelt leitud hariliku kammelja püügiks kasutatud märgistamata mahajäetud nakkevõrkude kokkukogumine on rannikuäärsete liikmesriikide pädevate asutuste ülesanne. Seejärel hoitakse neid võrke seni, kuni nende omanik on nõuetekohaselt kindlaks tehtud, või hävitatakse, kui omanikku ei ole võimalik kindlaks teha. 5. Iga asjaomane liikmesriik määrab vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 43 lõikele 5 lossimiskohad, kus Mustal merel püütud harilikku kammeljat lossitakse ja ümber laaditakse. Selliste kohtade nimekiri edastatakse GFCMi sekretariaadile ja komisjonile igal aastal hiljemalt 30. novembriks. 6. Mustal merel püütud hariliku kammelja mis tahes koguste lossimine või ümberlaadimine kalalaevadelt mujal kui lõikes 5 osutatud kohtades on keelatud. Artikkel 22q Hariliku kammelja püügi seire, kontroll ja järelevalve Mustal merel 1. Liikmesriigid kehtestavad riiklikud seire-, kontrolli- ja järelevalvekavad (edaspidi „riiklikud kavad“), et kohaldada artikli 22p sätteid, tagades muu hulgas igakuise püügi ja/või püügikoormuse nõuetekohase ja täpse seire ja registreerimise. 2. Riiklikud kavad peavad sisaldama järgmisi elemente: a) kontrollivahendite selge määratlus koos riiklike kavade rakendamiseks kättesaadavate inim-, tehniliste ja rahaliste ressursside kirjeldusega; b) inspekteerimisstrateegia (sh inspekteerimisprotokollide) selge määratlus, keskendudes kalalaevadele, kes püüavad tõenäoliselt harilikku kammeljat ja kaasnevaid liike; c) turgude ja transpordi kontrolli käsitlevad tegevuskavad; d) inspekteerimisülesannete ja -menetluste määratlus, sealhulgas proovivõtustrateegia, mida kohaldatakse saagi kaalumise kontrollimiseks esmamüügi korral, ja proovivõtustrateegia nende laevade puhul, kelle suhtes ei kohaldata püügipäeviku/lossimisdeklaratsiooni eeskirju; e) inspektoritele, tootjaorganisatsioonidele ja kaluritele mõeldud selgitavad juhised eeskirjade kohta, mis kehtivad kalapüügil, mille käigus võidakse püüda harilikku kammeljat, sealhulgas: i) dokumentide, sealhulgas inspekteerimisaruannete, püügipäevikute, ümberlaadimisdeklaratsioonide, lossimis- ja üleandmisdeklaratsioonide, transpordidokumentide ja müügiteatiste täitmise eeskirjad; ii) kehtivad tehnilised meetmed, sealhulgas võrgusilma suurus ja/või võrgu mõõdud, saagi alammõõt, ajutised piirangud; iii) proovivõtustrateegiad; iv) ristkontrolli mehhanism; f) riiklike inspektorite koolitamine II lisas osutatud ülesannete täitmise eesmärgil. 3. Liikmesriigid esitavad igal aastal hiljemalt 20. jaanuariks komisjonile või tema määratud asutusele riiklikud kavad. Komisjon või tema määratud asutus edastab need kavad igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks GFCMi sekretariaadile. Artikkel 22r Hariliku kammelja püügi teaduslik seire Mustal mere Liikmesriigid edastavad teaduslikule nõuandekomiteele ja komisjonile igal aastal hiljemalt 30. novembriks kogu lisateabe, et toetada hariliku kammelja püügi teaduslikku seiret Mustal merel. (*3) Komisjoni 6. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/218 liidu kalalaevastikuregistri kohta (ELT L 34, 9.2.2017, lk 9).“"