ET Euroopa Liidu Teataja L 345/1

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1973/2004,

29. oktoober 2004,

millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks

SISUKORD

1. peatükk Reguleerimisala ja üldsätted

2. peatükk Kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu

3. peatükk Valgurikaste taimede toetus

4. peatükk Põllukultuurist sõltuv riisitoetus

5. peatükk Pähklite pindalatoetus

6. peatükk Tärklisekartuli toetus

7. peatükk Piimakarjatoetus ja lisatoetus

8. peatükk Energeetiliste põllukultuuride toetus

1. jagu Määratlused

2. jagu Leping

3. jagu Lepingu muudatused ja lõpetamine

4. jagu Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused

5. jagu Toetuse maksmise tingimused

6. jagu Leping ning taotleja ja esmatöötleja kohustused

7. jagu Tagatised

8. jagu Müüki, üleandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti hõlmavad dokumendid

9. jagu Kontroll

10. jagu Toetuskavast väljaarvamine ja hindamine

9. peatükk Piirkondlik põllukultuuride eritoetus

10. peatükk Seemnetoetus

11. peatükk Põllukultuuride pindalatoetus

1. jagu Põllukultuuride pindalatoetuse üldsätted

2. jagu Teatavate põllukultuuride erisätted

3. jagu Baaskülvipinnad, võrdlussaagised ja ülemmäärad

4. jagu Maa tootmisest kõrvaldamine

5. jagu Teatamine

12. peatükk Lamba- ja kitsekasvatuse lisatasud

1. jagu Otsetoetused

2. jagu Piirangud, varud ja loovutamised

3. jagu Lisatoetused

4. jagu Üldsätted

13. peatükk Veise- ja vasikaliha toetused

1. jagu Erilisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 123)

2. jagu Aastaaegade mõju hüvitav lisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 124)

3. jagu Ammlehmade lisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 125—129)

4. jagu Ühissätted erilisatasude ja ammlehmade lisatasude kohta

5. jagu Tapalisatasu (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 130)

6. jagu Lisatoetused (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 133—136)

7. jagu Üldsätted

8. jagu Ülemineku- ja lõppsätted

14. peatükk Ühtne pindalatoetuse kava

15. peatükk Riiklikud täiendavad otsetoetused

16. peatükk Tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks

1. jagu Määratlused

2. jagu Leping

3. jagu Lepingu muudatused ja lõpetamine

4. jagu Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused

5. jagu Toetuse maksmise tingimused

6. jagu Leping ja kohustused

7. jagu Tagatised

8. jagu Müüki, üleandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti hõlmavad dokumendid

9. jagu Kontroll

10. jagu Toetuskavast väljaarvamine ja hindamised

17. peatükk Toetus humala all oleva maa eest

18. peatükk Lõppsätted

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiget,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artiklit 110 ja artikli 145 punkte c, d, e ja f,

ning arvestades järgmist:

(1) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotistes kehtestatakse teatud toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Mõne toetuskava rakenduseeskirjad on juba kehtestatud järgmiste õigusaktidega: komisjoni 2. augusti 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 1686/72 teatavatest seemnesektoris abi andmise üksikasjalikest eeskirjadest, (2) komisjoni 22. juuni 1976. aasta määrus (EMÜ) nr 1445/76, millega määratakse kindlaks Lolium perenne L. erinevate sortide loetelu, (3) komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1644/96, milles sätestatakse teatavate kaunviljade jaoks abi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (4) komisjoni 19. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 609/1999, milles sätestatakse humalatootjatele abi andmise üksikasjalikud eeskirjad; (5) komisjoni 22. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2316/1999, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1251/1999 sätestatud teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (6) komisjoni 28. oktoobri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2342/1999, milles sätestatakse veise- ja vasikalihaturu ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade kohta, (7) komisjoni 19. novembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2461/1999, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1251/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisega tooraine tootmiseks, (8) komisjoni 21. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2550/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2529/2001 (lamba- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad lisatasukavade osas ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2419/2001, (9) komisjoni 16. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2199/2003, milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 1259/1999 kohaldamiseks 2004. aastal seoses ühtse pindalatoetuse kavaga Tšehhi Vabariigis, Eestis, Küprosel, Lätis, Leedus, Ungaris, Maltal, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias, (10) komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2237/2003, millega nähakse ette üksikasjalikud reeglid teatavate toetuskavade kohaldamiseks, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotises, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. (11) Ühenduse õigusaktide selguse huvides tuleks need õigusaktid kehtetuks tunnistada ja asendada kõigi nende toetuskavade rakenduseeskirju sätestava ühe määrusega, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005.

(2) Selleks, et kindlustada toetuskavade efektiivne haldamine, tuleks pindalatoetused piirata teatava pindalaga ja määratleda toetuste tingimused.

(3) Maltal on väga suur arv väikesi talumajapidamisi, mille suurus jääb alla 0,3 hektari. Vältimaks paljude Malta põllumajandustootjate ilmajäämist pindalapõhistest otsetoetustest, tuleks pindalapõhiste otsetoetuste taotlemise miinimumsuuruseks Maltal kehtestada 0,1 ha ning aastateks 2005 ja 2006 tuleks Maltale lubada erandit määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõikest 9.

(4) Tuleks ära hoida külvamine üksnes pindalatoetuse saamise eesmärgil. Tuleks täpsustada teatavad tingimused, mis on seotud põllukultuuride, eriti kõva nisu, õliseemnete, valgurikaste taimede ning riisi külvi ja harimisega. Ühenduse põllumajanduse mitmekesisuse kajastamiseks tuleks kinni pidada kohalikest normidest.

(5) Iga haritava maatüki kohta tuleks antud aastal lubada ainult ühe pindalatoetuse taotluse esitamist, välja arvatud juhtudel, kui pindalatoetust makstakse täiendusena samale põllukultuurile või kui abi puudutab seemne tootmist. Pindalatoetusi võib anda kultuuride jaoks, mida subsideeritakse ühenduse struktuuripoliitika või keskkonnapoliitika kava raames.

(6) Pindalapõhistes toetuskavades on sätestatud, et kui pindala, mille kohta toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala või baaskülvipinna või osa-baaskülvipinna, vähendatakse kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille eest toetust taotletakse. Seepärast on kohane kehtestada viisid ja tähtajad teabe vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel, et määrata kindlaks vähendamise koefitsient ning teavitada komisjoni põllumaadest, millele on juba toetust makstud. Samu sätteid tuleks kohaldada kehtivate individuaalsete kvootide kogusumma vähendamise suhtes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 95 lõike 4 kohaldamisel.

(7) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 73 on kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu saamise tingimuseks, et tootmispiirkonnas kasutatakse teatav kogus tunnustatud sortide sertifitseeritud seemet, mille kõrge kvaliteet sobib manna või pastatoodete valmistamiseks. Nendest tingimustest kinnipidamise tagamiseks tuleks igas liikmesriigis määrata kindlaks kriteeriumid sortide sõelumismeetodi valikuks ning menetlus kõlblike sortide nimistu koostamiseks, samuti kehtestada kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkogus.

(8) Lühike ajavahemik määruse (EÜ) nr 1782/2003 vastuvõtmise ja kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu jõustumise vahel ei võimalda kavandatud sõelumismeetodi alusel koostatud tingimustele vastavate sortide nimistu kinnitamist toetuste andmiseks aastateks 2004 ja 2005. Seepärast on liikmesriikidel vaja kehtestada üleminekunimistu, mille aluseks on valik kasutuses olevatest sortidest.

(9) Mõnes piirkonnas on agronoomilistel põhjustel tavaks teha valgurikaste taimede ja teravilja segukülvi. Saadav põllukultuur koosneb põhiliselt valgurikkast kultuurist. Valgurikaste taimede toetuse andmisel tuleks sellistelt külvatud põllumaid käsitleda kui valgurikaste taimede põllumaid.

(10) Tuleks sätestada maguslupiinide standardid ja testid, mille abil määratleda, kas lupiin on magus.

(11) Pähkli toetuskavade tõhususe ja hea haldamise eesmärgil ei tohiks eraldatud pindalatoetust kasutada tähtsusetute istandike või üksikute puude rahastamiseks. Seepärast on vaja määratleda eriviljapuuaia minimaalne suurus ja minimaalne puude tihedus. Ülemineku hõlbustamiseks kehtivatelt arengukavadelt, mis lõpevad pärast uue toetuskava rakendumist, on otstarbekas kehtestada üleminekumeetmed.

(12) Toetuse maksmise tingimused ja põllukultuurist sõltuvate toetuste arvutamine riisi jaoks ei olene mitte ainult baaskülvipinnast või igale tootjaliikmesriigile määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud põllumaade suurusest, vaid ka nende baaspindade võimalikust osadeks jaotamisest ning iga liikmesriigi poolt valitud objektiivsetest kriteeriumidest sellise jaotuse tegemiseks, haritavate maatükkide harimise tingimustest ja nende maatükkide minimaalsest suurusest. Selleks tuleks kehtestada üksikasjalikud reeglid, mida kohaldatakse baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kindlaksmääramisel, haldamisel ja viljelemisel.

(13) Määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 82 osutatud baaskülvipinna võimalik ületamine toob kaasa põllukultuurist sõltuvate toetuste vähendamise riisi jaoks. Sellise vähendamise arvutamiseks tuleks määratleda arvessevõetavad kriteeriumid ja kohaldatavad koefitsiendid.

(14) Põllukultuurist sõltuvate riisitoetuste väljamaksmise kontroll eeldab, et komisjonile on edastatud teave haritavate baaskülvipindade ja osa-baaskülvipindade kohta. Selleks tuleks määratleda liikmesriikide poolt komisjonile edastatav üksikasjalik teave ja määrata sellise teabe edastamise tähtajad.

(15) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 93 ja 94 on sätestatud toetused põllumajandustootjatele, kes kasvatavad kartulit kartulitärklise tootmiseks külvieelse lepingu alusel ning nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1868/94 (millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem) (12) kehtestatud kvoodi piires. Seepärast tuleks kindlaks määrata toetuse andmise tingimused ning vajadusel viidata määrusega (EÜ) nr 1868/94 kehtestatud kvoodisüsteemi kehtivatele sätetele.

(16) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 95 ja 96 on sätestatud, et põllumajandustootjatele makstakse piimakarjatoetusi ja lisatoetusi. Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse maks piima- ja piimatootesektoris, (13) on tegevusetuse erisätted. Seega on kohane kehtestada, et individuaalset piimakvooti omav füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole täitnud nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis c nimetatud tingimusi kõnealuse aasta 31. märtsile eelneva 12 kuu jooksul, arvatakse välja lisatasu ja toetuste saajate hulgast.

(17) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 88—92 on sätestatud uued energeetiliste põllukultuuride toetuskavad põllumajandustootjate jaoks. Kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2461/1999, millega välistatakse selle toetuse maksmine suhkrupeedile, tuleks suhkrupeedi kasvatamine välja arvata energeetiliste põllukultuuride toetuskavast.

(18) Tuleks kindlaks määrata kõnealuste toetuste saamise tingimused. Selleks tuleks ette näha lepingu sõlmimine põllumajandustootja ja esmatöötleja vahel kõnealuse põllumajandusliku tooraine kohta. Samuti tuleks kindlaks määrata kohaldatavad tingimused, kui töötlemine toimub põllumajandustootja poolt põllumajandusettevõttes.

(19) Et tagada tooraine töötlemine määratletud energiatoodeteks, peaksid esmatöötlejad esitama tagatise olenemata sellest, et toetust ei määrata mitte esmatöötlejatele, vaid põllumajandustootjatele. Tagatis peaks olema piisavalt suur, vältimaks igasugust riski, et tooraine ei jõua lõppkokkuvõttes sihtkohta. Lisaks peaks toetuste kontrollimise süsteemi tõhustamiseks piirama tooraine või pooleldi töödeldud toodete müüki kahe korrani enne lõplikku töötlemist.

(20) Tuleks teha selget vahet taotleja kohustuste, mis lõpevad kogu koristatud tooraine koguse tarnega, ning esmatöötleja kohustuste vahel, mis algavad tooraine kättesaamisega ning lõpevad selle lõpliku töötlemisega energiatoodeteks.

(21) Tooraine ja sellest saadud toodetega seotud teatud veooperatsioonid ühenduse piires peaksid alluma kontrollile, mis hõlmab kontrolleksemplari T5 kasutamist, mis antakse välja vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (14) Tuleks sätestada samaväärne tõendusmaterjal, juhul kui kontrolleksemplar T5 läheb kaotsi asjaoludel, mille eest esmatöötleja ei saa vastutust kanda.

(22) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 98 nähakse ette piirkondliku põllukultuuride eritoetuse vähendamine, kui taotletud kogusumma ületab kindlaksmääratud ülemmäära. Seetõttu tuleks kehtestada vähenduskoefitsiendi arvutamise meetodid.

(23) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 99 nähakse ette otsetoetuse määramise võimalus ühe või mitme seemneliigi tootmise eest.

(24) Seda toetust antakse ainult eliitseemne või sertifitseeritud seemne tootmise eest ja need tooted tuleks selgelt määratleda, viidates seemne sertifitseerimist ja turustamist käsitlevatele direktiividele: nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (15) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (16) ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta (17).

(25) Kontrollide võimaldamiseks tuleks eliitseemet ja sertifitseeritud seemet toota kasvatuslepingute või kasvatusdeklaratsioonide alusel, mis lisatakse üksiktaotlusele, ning seemnetootmisettevõtted ja sordiaretajad peaks olema ametlikult heaks kiidetud või registreeritud. Tuleks sätestada vajalikud meetmed juhtudeks, kus ühe liikmesriigi seemnetootmisettevõte või sordiaretaja kasvatab seemet teises liikmesriigis.

(26) Halduslikel põhjustel tuleks igas liikmesriigis abi anda ainult selle liikmesriigi territooriumil koristatud saagile.

(27) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 XI lisale makstakse tootmistoetust Cannabis sativa L. eliitseemne ja sertifitseeritud seemne variantidele, mille tetrahüdrokannabinooli sisaldus ei ole suurem kui 0,2 %. Tagamaks kogu ühenduses toetuse andmise eeskirjade ühesugune rakendamine, tuleks sel eesmärgil kasutada Cannabis sativa L. abikõlblike sortide loetelu, mis on sätestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 796/2004 (millega sätestatakse omavahelise vastavuse, kohandamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (18) II lisas.

(28) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 108 määratletakse põllukultuuride pindalatoetuse kõlblikud maa-alad. See artikkel näeb ette teatavad liikmesriikide poolt kehtestatavad erandid, mis ei kahjusta selles määruses sätestatud korralduste tõhusust. Sellise ohu vältimiseks tuleks ette näha sobivad meetmed hoidmaks toetusekõlbliku kogupindala olemasoleval tasemel ja vältimaks selle märgatavat suurenemist. Need meetmed võivad teatavatel juhtudel hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks.

(29) Liikmesriigid, kus mais ei ole traditsiooniliseks põllukultuuriks, võivad lugeda silotaimed põllukultuuride pindalatoetuste tingimustele vastavaks. Seetõttu tuleks määratleda, mida mõistetakse silotaimede all.

(30) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 106 on sätestatud, et kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi puhul makstakse pindalatoetust ainult siis, kui on sõlmitud leping või võetud kohustus vastavalt nõukogu 27. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1673/2000 (tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi turu ühise korralduse kohta) (19) artikli 2 lõikele 1. Tuleks sisse viia säte, et lepingu või võetud kohustuse koopia tuleb saata liikmesriikide pädevale asutusele, mis vastutab toetusetaotluste haldamise eest. Samuti tuleks tagada, et kiu tootmiseks kasvatatavad lina- ja kanepisordid on loetletud ühises põllumajandustaimesortide kataloogi kiudtaimede rubriigis ning et kiu tootmiseks kasvatatav lina on “kiulina”. Kanepi puhul ei või heakskiidetud sortide tetrahüdrokannabinooli sisaldus ületada 0,2 %. Seepärast tuleks koostada toetusekõlblike sortide loetelu; toetuskõlblike kanepisortide loetelu on komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas. Kindlamate tagatiste loomiseks kanepi puhul tuleks nõuda sertifitseeritud kanepiseemne kasutamist.

(31) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 109 nõutakse teravilja, õlitaimede ja valgurikaste taimede põllumajandustootjatelt, et külv oleks lõpetatud hiljemalt 31. maiks. Teatavatel juhtudel võib külv ilmastikutingimuste tõttu toimuda pärast 31. maid. Teatavates piirkondades ja teatavate kultuuride puhul tuleks külvi ja taotluste esitamise tähtpäeva edasi lükata. Selline edasilükkamine ei tohiks kahjustada toetussüsteemi tõhusust ega piirata kontrollisüsteemi, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis.

(32) Selleks, et tagada suhkrumaisi regulaarne tarnimine töötlevale tööstusele kogu turustusaasta jooksul, tuleks lubada põllumajandustootjatel pikendada külviperioodi. Seetõttu tuleks suhkrumaisi külvi tähtaega edasi lükata 15. juunini.

(33) Kohane oleks sätestada, et kõva nisu lisa- ja eritoetuse puhul kasutatakse sertifitseeritud kõva nisu seemne miinimumkogust. Arvestades liikmesriikide ja piirkondlike põllumajandustavade mitmekesisust, tuleks miinimumkoguse kehtestamine jätta asjaomaste liikmesriikide ülesandeks.

(34) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 103 kohaldamiseks tuleks määratleda, mida tähendab mõiste “niisutamine”.

(35) Tuleks täpsustada alad, mis võetakse arvesse baaskülvipinna ületamise hindamiseks ja eeskirjad selle ületamise ulatuse kindlakstegemiseks. Kui maisi, niisutatud alade või silotaimede jaoks on kehtestatud eraldi baaskülvipind, tuleks sätestada erieeskirjad seoses kõnealuse baaskülvipinna ületamise arvutamisel arvesse võetavate aladega. Baaskülvipinna ületamise kindlakstegemise eeskirjad peaksid igal juhul tagama baaskülvipinna järgimise. Samuti tuleks täpsustada pindala ületamise arvutamise viis kõvanisu tagatud maksimumalade puhul. Samuti tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikes 2 toetuste ülemmäära ületamise kindlaksmääramise kord.

(36) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel on pindalatoetuse saamise tingimuseks asjaomaste põllumajandustootjate kohustus kõrvaldada tootmisest osa haritavast maast. Tuleks sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, millega kindlustatakse nimetatud kava tõhusus. Seetõttu tuleks sätestada, et tootmisest kõrvaldatuna arvesse minevad maa-alad peaksid olema võrreldavad piirkondliku baaskülvipinna arvutamisel arvesse võetud aladega. Tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 3 teises taandes nimetatud “liblikõielised’.

(37) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 6 alusel ja artikli 66 kohaldamisel tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlikult tootmisest kõrvaldatud maa kohta. Need eeskirjad peaksid olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud üldise süsteemiga.

(38) Tuleks kehtestada määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 11. peatükis ettenähtud lamba- ja kitsekasvatuse lisatasude kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused.

(39) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 nähakse ette lisatasu andmine kitselihatootjatele teatavates ühenduse piirkondades. Kõnealused piirkonnad tuleks seepärast kindlaks määrata vastavalt kõnealuses sättes kehtestatud kriteeriumidele.

(40) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 1 alusel võivad täiendavat lisatasu saada põllumajandustootjad, kelle põllumajandusettevõtete puhul asub vähemalt 50 % põllumajandusmaast ebasoodsas piirkonnas. Artikli 113 lõikes 2 viidatakse geograafilistele eripiirkondadele, kus kitselihatootjad vastavad lisatasu saamiseks vajalikele tingimustele. Tuleks ette näha, et kõnealustele kriteeriumidele vastavad tootjad esitavad deklaratsiooni, millega tõendatakse, et vähemalt pool nende poolt põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatavast maast asub ebasoodsamates piirkondades või piirkondades, mis vastavad kitsede lisatasu tingimustele.

(41) Uttede lisatasu õige määra toetuskõlblikkuse kontrollimiseks peaksid liikmesriigid koostama põllumajandustootjate nimekirja, kes turustavad lambapiima või lambapiimatooteid.

(42) Eesmärgiga rakendada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 116, 117 ja 118 sätestatud individuaalpiiranguid võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist eriti tasuta saadud õiguste kasutamisel, normaalõiguste kasutamisel, sealhulgas miinimumkasutamisel, ajutise õiguste loovutamisel ja üleandmisel, individuaalülemmäära muutustest teavitamisel ja õiguste üleminekul riigi varude kaudu. Mõnes neist eeskirjadest on erisätted erandlikeks ja korrakohaselt õigustatud olukordadeks, nagu õiguste kasutamise osas, põllumajanduslikud väiketootjad ja ekstensiivistamisprogrammides osalevad põllumajandustootjad ja ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise kavad, ning ülemineku eesmärgil lisatasuõiguste pärimine ja talupidajad, kes kasutavad karjakasvatuseks riigi või ühises omandis olevat maad.

(43) Komisjoni ülesanne on kontrollida uusi korraldusi ja ta vajab seetõttu liikmesriikidelt nõuetekohaselt esitatud teavet lisatasueeskirjade rakendamise kohta.

(44) Lisatoetuse siseriiklike eeskirjade kohaldamise korral tuleks komisjonile esitada siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta üksikasjalik informatsioon.

(45) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 12. peatükis nähekase ette veise- ja vasikaliha toetused. Tuleks kehtestada nende toetuste kõlblikkuskriteeriumid ja eriti nõutavad tingimused.

(46) Piirkondlike ülemmäärade ja loomkoormuse eesmärgist sõltuvalt ei ole võimalik erilisatasusid taotleda sama vanuseklassi loomade eest, kelle suhtes eespool nimetatud meetmeid kohaldatakse. Lisatasuks nende loomade eest tuleks lugeda aastaaegade mõju hüvitavat lisatasu.

(47) Tuleks sisse viia säte määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis b kehtestatud haldusdokumendi koostamiseks ja siseriiklikul tasandil väljaandmiseks. Võttes arvesse liikmesriikide eriomaseid haldus- ja kontrollitingimusi, tuleks lubada haldusdokumendi erinevaid vorme.

(48) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 123 lõike 3 punktis a ja artikli 130 lõikes 1 on kehtestatud erilisatasu ja loomade tapmise eest ettenähtud lisatasu tingimuseks kindel ajavahemik. Seetõttu tuleks see ajavahemik määratleda ja kvantifitseerida.

(49) Erilisatasu määramise kord loomade tapmisel peaks olema kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Tuleks kindlaks määrata dokumendid, mis peavad loomaga tapmiseni, saatmiseni või eksportimiseni kaasas olema. Tuleks ette näha härgade vanusepiirangud ning täiskasvanud veiste rümpade esitusviis, et võtta arvesse tapalisatasu määramise eripära.

(50) Tuleks ette näha aastaaegade mõju hüvitava lisatasu määramise kord, mis oleks kooskõlas tapalisatasu määramise korraga. Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad selle lisatasukava tingimustele.

(51) Tuleks määratleda määruse (EÜ) 1782/2003 artiklis 125 sätestatud ammlehma mõiste. Sellega seoses tuleks säilitada komisjoni määruses (EÜ) nr 2342/1999 ettenähtud tõud. Kehtivate põhinõuete kohaldamist võib jätkata, eelkõige seoses keskmise piimaanni ja siseriiklike täiendavate lisatasudega.

(52) Võib jätkata olemasolevate halduseeskirjade kohaldamist, eriti individuaalülemmäärade, individuaalülemmääradest ja riigi varudest teavitamise, tasuta saadud õiguste, õiguste kasutamise, õiguste üleandmise ja ajutise loovutamise ning riigi varude kaudu üleandmise puhul.

(53) Komisjon peaks määratlema olemasoleva teabe alusel, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 129 ettenähtud erikava tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord.

(54) Tuleks kindlaks määrata loomkoormuse arvutamismeetod. Tuleks ette näha piimakvoodi arvessevõtmise tähtaeg.

(55) Tootmise ekstensiivistamistoetuse kava raames peaks loomkoormuse nõue hõlmama talumajapidamise kõiki vähemalt kuuekuuseid loomi. Seepärast on vaja erieeskirju, mis käsitlevad loomade loendamist ja põllumajandustootja kinnitust kavas osalemise kohta. Tuleks sätestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1760/2000 (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta) (20) osutatud elektroonilise andmebaasi kasutamine.

(56) Tuleks kasutusele võtta meetmed tagamaks, et ekstensiivistamistoetust ei maksta põllumajandustootjatele, kes kunstlikult täidavad keskmist loomkoormust, mis on vajalik ekstensiivistamistoetuse maksmiseks.

(57) Tuleks ette näha kord, mille alusel saadud teabe põhjal määratleda, millised liikmesriigid vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 132 lõikes 4 ettenähtud lüpsilehmade ekstensiivistamistoetuse maksmise tingimustele. Tuleks kindlaks määrata lisatasu määramise erikord. Tuleks ette näha minimaalne kindel ooteaeg.

(58) Tuleks ette näha erisätted eeskirjade rakendamiseks ooteaja perioodide, kuupäevade, ja tähtaegade suhtes.

(59) Lihtsuse mõttes tuleks selleks abitaotluseks pidada ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ettenähtud loomapidamise abitaotlust, kui see sisaldab kõiki lisatasu maksmise põhjendamiseks vajalikke andmeid ning kui loom on tapetud samas või mõnes teises liikmesriigis või on eksporditud.

(60) Peaks olema võimalik kasutada määruses (EÜ) nr 1760/2000 viidatud elektroonilist andmebaasi, selleks et hõlbustada tapalisatasu haldamist, kui liikmesriik leiab, et andmebaasiga on piisavalt tagatud selles sisalduvate lisatasu maksmise andmete täpsus.

(61) Vasikate tapalisatasu makstakse maksimumkaalu nõude täitmisel. Seepärast tuleks ette näha rümpade standardne esitusviis, mille suhtes kõnesolevat maksimumkaalu nõuet kohaldatakse.

(62) Komisjonile tuleks esitada üksikasjalik informatsioon lisatoetuste siseriiklike eeskirjade ja nende rakendamise kohta.

(63) Tuleks sätestada ettemaksete tegemine, et põllumajandustootjad saaksid toetust võimalikult kiiresti. Siseriiklike ja piirkondlike ülemmäärade kohaldamist silmas pidades tuleks astuda samme, et ettemakse ei ületaks lõplikku lisatasusummat. Seepärast tuleks ette näha, et liikmesriigid võivad vähendada ettemakseprotsenti nende lisatasukavade puhul, mille suhtes kohaldatakse kõnesolevaid ülemmäärasid.

(64) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 on ette nähtud sanktsioonid asjakohaste veterinaarõigusaktidega keelatud ainete ja toodete ebaseadusliku kasutamise või oma valduses hoidmise eest. Korduvate rikkumiste korral peaksid sanktsioonide rakendamise kestuse määrama liikmesriigid, kellel on parem võimalus rikkumise raskust hinnata.

(65) On vaja kindlaks määrata tähtaeg erilisatasu ja ammlehmade lisatasukavade kohaldamisel arvessevõetavate tegurite üle otsustamiseks. Tõhusa ja ühtse haldamise tagamiseks tuleks üldjuhul valida taotluste esitamistähtaeg. Tuleb sätestada tapalisatasu erieeskirjad, et vältida suurema lisatasu saamiseks ühest aastast teise tehtavaid ülekandeid. Tapalisatasu puhul on tapa- või ekspordikuupäev heaks tõenduseks selle kohta, kas asjassepuutuvad toimingud on tegelikult tehtud.

(66) Rakendusjuhu kuupäeval kehtiv vahetuskurss tuleks kindlaks määrata nii, et oleks põhimõtteliselt tagatud, et need toetused, lisatasud ja summad ei teeks riigi omavääringusse ümberarvestamisel läbi suuri kõikumisi, mis on tingitud teataval kuupäeval kehtivast vahetuskursist.

(67) Liikmesriikidele tuleks sätestada teatamiskohustus. Tuleks ette näha ühtne andmete esitamise vorm, et hõlbustada nende edastamist ja analüüsimist.

(68) Uuele kavale ülemineku hõlbustamiseks on vaja üleminekusätteid teatamiseeskirjade ning loomade märgistamise ja identifitseerimise kohustuse kohta.

(69) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 143b lubatakse Tšehhi Vabariigil, Eestil, Küprosel, Lätil, Leedul, Ungaril, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial (uutel liikmesriikidel) asendada otsetoetused ühtse toetusega (“ühtne pindalatoetuse kava’). Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on otsustanud selle valiku kasuks. Seetõttu tuleks ette näha ühtse pindalatoetuse kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

(70) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 143b lõike 5 teisele lõigule ja vältimaks arvukate taotluste käsitlemist, mis sisaldavad toetusi alla 50 euro põllumajandusettevõtte kohta, on Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia taotlenud luba kehtestada toetuskõlbliku pinna miinimumsuuruseks üle 0,3 ha põllumajandusettevõtte kohta.

(71) Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola ja Slovakkia on hinnanud oma osa kasutatavast põllumajandusmaast, mida on peetud heas põllumajanduslikus korras, 30. juunil 2003 ja on teinud ettepaneku kohandada seda vastavalt toetuskõlbliku pinna miinimumsuurusele põllumajandusettevõtte kohta.

(72) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143c on sätestatud uutele liikmesriikidele võimalus täiendada põllumajandustootjatele makstavat otsetoetust komisjoni loal. Tuleks kehtestada üldsätted selle võimaluse rakendamiseks.

(73) Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktiga b ja artikli 107 lõike 3 esimese taandega nähakse ette maa tootmisest kõrvaldamise kohustusest vabastamine, kui tootmisest kõrvaldatud maad kasutatakse sellise tooraine kasvatamiseks, millest toodetakse ühenduses tooteid, mis ei ole mõeldud eeskätt inim- või loomatoiduks, tingimusel et rakendatakse tõhusaid kontrollisüsteeme.

(74) Soovitatav on teatavates tingimustes mitte välistada suhkrupeedi, maapirnide või sigurijuurte kasvatamist tootmisest kõrvaldatud maal. Need kultuurid ei saa toetust, arvestades sekkumiste ohtu suhkruturul. Siiski tuleks korraldada nii, et need kultuurid vastaksid tootmisest kõrvaldatud maa kasutamise eeskirjadele.

(75) Tuleks määratleda tingimused selle toetuskava raames toetuse saamiseks. Sel eesmärgil tuleks täpsustada põllumajandustootja ja kokkuostja või esmatöötleja vahelise kõnealust põllumajanduslikku toorainet käsitleva lepingu sõlmimise tingimust. Samuti tuleb sätestada tingimused juhuks, kui põllumajandustootja töötleb tooraine ise ümber oma põllumajandusettevõttes.

(76) Selleks et tagada vastavus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel GATTi raames sõlmitud õlikultuure käsitleva kokkuleppe [heaks kiidetud nõukogu otsusega 93/355/EÜ (21)] memorandumi punktile 7, on vaja kehtestada rakenduseeskirjad, vähendamaks vajaduse korral kõrvalsaaduste hulka, mida võidakse toota inim- või loomatoiduks, kui nimetatud kõrvalsaaduste aastane kogus on suurem kui üks miljon tonni, väljendatuna sojajahu ekvivalendina.

(77) Selleks et tagada tooraine töötlemine ettenähtud lõppsaaduseks, tuleb kokkuostjal või esmatöötlejal esitada tagatis, vaatamata asjaolule, et toetust makstakse põlluharijale. Muuhulgas tuleks toetuskava kontrollisüsteemi tõhususe huvides piirata töötlejate arvu.

(78) Tuleks selgelt eristada taotleja kohustusi, mis lõpevad kogu koristatud tooraine tarnimisega, ja kokkuostja või esmatöötleja kohustusi, millega kaasneb tagatis ja mis algavad tarnimishetkel ja lõpevad tooraine töötlemisega lõppsaadusteks.

(79) Tooraine ja nendest saadud toodete teatud veotoimingud ühenduse territooriumil kuuluvad kontrollisüsteemide alla, mis hõlmab deklaratsioonide ja kontrolleksemplaride T5 kasutamist, mis väljastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2454/93. Tuleb ette näha alternatiivsed tõendid juhtudeks, kui kontrolleksemplar T5 ei jõua kokkuostja või esmatöötleja pädeva asutuseni viimasest sõltumatutel asjaoludel. Et tagada toetuskava tõhusus ja nõuetekohane haldamine, tuleb kehtestada kontrollisätted.

(80) Lisaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 110o sätestatud humala all oleva maa toetuskõlblikkuse kriteeriumidele tuleks kehtestada lisakriteeriumid tagamaks, et toetust makstakse maatükkide eest, kus humalat kasvatatakse normaalsetes kasvatustingimustes. Tuleks määratleda “humalate all oleva maa” mõiste ühenduse tasandil tagamaks, et maatükid, millele lisatoetus määratakse, arvutatakse ühesugusel viisil. Tuleks kehtestada viis, kuidas jagatakse saadaolev lisatoetuse kogusumma liikmesriikide kohta tingimustele vastavate maatükkide vahel.

(81) Tuleks kehtestada ajaline piirang toetuse kasutamiseks vastavalt nõukogu 26. juuli 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1696/71 (humalaturu ühise korralduse kohta) (22) artikli 7 punktidele a—d tunnustatud humalatootjagruppide poolt ja komisjoni tuleb informeerida toetuse kasutamise viisidest. Teatud aja jooksul mis tahes kasutamata jäetud toetussummad tuleks tagasi maksta. Tuleb kehtestada viis, kuidas jagatakse liikmesriikidele määratud toetuse kogusumma tunnustatud humalatootjagruppide vahel.

(82) Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises ettenähtud järgmiste toetuskavade rakendamiseks:

(a) kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 1. peatükis;

(b) valgurikaste taimede toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 2. peatükis;

(c) põllukultuurist sõltuv riisitoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 3. peatükis;

(d) pähklite pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 4. peatükis;

(e) energeetiliste põllukultuuride toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 5. peatükis;

(f) tärklisekartuli toetus nimetatud määruse IV jaotise 6. peatükis;

(g) piimakarjatoetused ja lisatoetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 7. peatükis;

(h) piirkondlik põllukultuuride eritoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 8. peatükis;

(i) seemnetoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 9. peatükis;

(j) põllukultuuride pindalatoetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10. peatükis;

(k) lamba- ja kitsekasvatuse lisatasud, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 11. peatükis;

(l) veise- ja vasikaliha toetused, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 12. peatükis;

(m) kaunviljade toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 13. peatükis;

(n) ühtne pindalatoetuse kava, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143b;

(o) riiklikud täiendavad otsetoetused, sätestatud nimetatud määruse artiklis 143c;

(p) humala all olev maa toetus, sätestatud nimetatud määruse IV jaotise 10d peatükis.

2. Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tootmisest kõrvaldatud maa kasutamisel tooraine tootmiseks määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotises sätestatud ühtse toetuskava raames ja selle määruse IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride pindalatoetuse raames.

Artikkel 2

Toetuse maksmise tingimused

1. Artikli 1 punktides a, b, c, e, h, i, j, m ja p nimetatud otsetoetused eraldatakse iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,3 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

Malta puhul eraldatakse punktides a, b, c, e, h, i, j, m ja p nimetatud otsetoetused iga põllukultuuri osas ainult põllumaadele, mille kohta on esitatud taotlus vähemalt 0,1 hektarile, kui iga haritav maatükk ületab liikmesriigi poolt kindlaks määratud miinimumsuuruse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõikes 4 sätestatud ulatuses.

2. Artikli 1 punktides a, b, c, h ja j nimetatud otsetoetused eraldatakse ainult põllumaadele, mis on tervenisti külvatud ning millel on kasutatud kõiki tavalisi agrotehnilisi võtteid vastavalt kohalikele normidele.

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükis sätestatud kõva nisu spetsiaalne kvaliteedilisatasu ja sama määruse IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride toetuse saamise tingimusele vastavad ka põllukultuurid, mida kasvatatakse tervenisti külvatud ja kohalike normide kohaselt haritud põllumaadel, kuid mis ei jõua erandlike ilmastikuolude tõttu õitsemise faasi ja seda on tunnustanud asjaomased liikmesriigid, tingimusel et kõnealuseid põllumaid ei ole enne kõnealust kasvuetappi kasutatud muudel eesmärkidel.

3. Igal konkreetsel aastal ei tohi ühegi haritava maatüki kohta esitada rohkem kui ühe pindalatoetuse taotluse toetuskava raames, mida finantseeritakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 (23) artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt.

Siiski võib iga haritav maatükk, mille kohta on samaks aastaks esitatud taotlus:

(a) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükis sätestatud kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis;

(b) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse jaoks või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis sätestatud valgurikaste taimede lisatasu saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis;

(c) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks põllukultuuride toetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 90 teise lõigu kohaldamist, või määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatükis sätestatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlemisel;

(d) määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükis sätestatud põllukultuuride toetuse saamiseks olla aluseks seemnetoetuse taotlemisel, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 9. peatükis.

4. Maa, mida kasutatakse määruse 1782/2003 artikli 55 punktis b või artikli 107 lõike 3 esimese taandes nimetatud tooraine tootmiseks või tooraine tootmiseks kasutatav maa, mida haritakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis sätestatud energeetiliste põllukultuuride toetuse raames, ei vasta ühenduse toetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (24) II jaotise VIII peatükis, välja arvatud toetus, mida antakse kiirekasvuliste liikide istutamiskulude katteks, nagu on sätestatud nimetatud määruse artikli 31 lõike 3 teises lõigus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 55 punktis b ja artikli 107 lõike 3 esimese taandes nimetatud tooraine, mida kasvatatakse tootmisest kõrvaldatud maal ja sellest toorainest toodetud vahe-, lõpp-, kaas- ja kõrvalsaadused ei saa toetust Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust vastavalt määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõike 2 punktidele a ja b.

5. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükis ettenähtud valgurikaste taimede toetuse ja nimetatud määruse IV jaotise 10. peatükis ettenähtud põllukultuuride pindalatoetuse eesmärgil tähendab mõiste ‘maguslupiinid’ neid lupiinisorte, mille seemned ei sisalda üle 5 % mõruseemneid. Mõruseemnesisaldus arvutatakse vastavalt käesoleva määruse I lisas toodud katsele.

Artikkel 3

Teabevahetus

Liikmesriigid edastavad komisjonile elektrooniliselt järgmised andmed:

(a) hiljemalt kõnealuse aasta 15. septembriks: pindalad või kvoodid määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 95 ja 96 nimetatud piimakarjatoetuse ja lisatoetuse puhul, mille kohta on esitatud toetusetaotlus selle kalendriaasta kohta, kui kvoodid on jaotatud osa-baaspindade vahel;

(b) hiljemalt kõnealuse aasta 31. oktoobriks: lõplikud andmed punktis a nimetatud pindalade või kvootide kohta, mis on saadud juba läbiviidud kontrollimisi arvestades;

(c) hiljemalt järgmise aasta 31. juuliks: lõppandmed pindalade või kvootide kohta, mille osas on selle kalendriaasta toetus tegelikult välja makstud, pärast vajalikke pindala vähendamise mahaarvamisi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 796/2004 IV jaotise 1. peatükis.

Pindalad väljendatakse hektarites kahe kümnendkoha täpsusega. Kogused väljendatakse tonnides kolme kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 4

Vähendamise koefitsient

1. Pindala vähendamise koefitsient määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 75, artikli 78 lõikes 2, artiklis 82, artiklis 85, artikli 89 lõikes 2, artiklis 98, artiklis 143 ja artikli 143b lõikes 7 nimetatud juhtudel või koguste vähendamise koefitsient ja objektiivsed kriteeriumid selle määruse artikli 95 lõikes 4 nimetatud juhtudel kehtestatakse hiljemalt asjaomase aasta 15. novembriks käesoleva määruse artikli 3 punkti b kohaselt edastatud andmete alusel.

2. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 75, 82 ja 85, artikli 95 lõikes 4, artiklites 98 ja 143 ning artikli 143b lõikes 7 nimetatud juhtudel edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt asjaomase aasta 1. detsembriks kohaldatud vähendamise koefitsiendi ning selle määruse artikli 95 lõikes 4 nimetatud juhtudel kohaldatud objektiivsed kriteeriumid.

2. PEATÜKK

KÕVA NISU SPETSIAALNE KVALITEEDILISATASU

Artikkel 5

Sortide sõelumine

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 74 lõikes 1 loetletud liikmesriigid kehtestavad vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2—5 sätestatud sortide sõelumise meetodile nimistu kõva nisu sortidest, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 72 nimetatud spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele.

2. Liikmesriigid määravad vähemalt iga kahe aasta järel kindlaks kaks tüüpilist sorti. Tüüpilised sordid on kõige sertifitseeritumad kõva nisu sordid.

3. Liikmesriigid analüüsivad kõva nisu sorte järgmiste kvaliteedinäitajate alusel ning määravad igale näitajale asjakohase kaalu:

(a) proteiinisisaldus (40 %);

(b) gluteeni kvaliteet (30 %):

(c) kollasuse indeks (20 %);

(d) mahukaal või tuhande seemne kaal (10 %).

Punktides a—d nimetatud kvaliteedinäitajate keskmiste väärtuste summa, korrutatud näidatud väärtusega protsentides, moodustab sordi kvaliteediindeksi.

Iga liikmesriik võrdleb vähemalt iga kahe aasta järel kõva nisu sortide kvaliteediindekseid piirkondlike tüüpiliste sortide vastavate näitajatega. Uuritavad sordid on iga liikmesriigi sordiregistris registreeritud sordid, välja arvatud need sordid, mille kohta puuduvad analüütilised andmed viimase kolme aasta kohta, sest neid sorte enam ei kasutata või ei sertifitseerita.

Võttes aluseks tüüpilistele sortidele omistatud keskmise kvaliteediindeksi 100, arvutab liikmesriik iga punktides a—d nimetatud kvaliteedinäitaja protsendi, mis määratakse teistele kõva nisu sortidele, võrreldes indeksiga 100. Ainult need kõva nisu sordid, mille indeks on 98 või kõrgem, vastavad kõva nisu kvaliteedilisatasu tingimustele.

4. Liikmesriik võib arvata tingimustele vastavate sortide nimekirjast välja need sordid, mille kõva nisu klaasja välimuse kaotamise keskmine määr ületab 27 %.

5. Samuti võib toetusekõlblikkuse seisukohast analüüsida sorte, mis on registreeritud mõne teise liikmesriigi sordiregistris.

Artikkel 6

Analüüsimeetodid

1. Kõva nisu proteiinisisalduse, mahukaalu ja klaasja välimuse kaotamise määra analüüsimeetodid on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) 824/2000. (25)

2. Kollasuse indeksit mõõdetakse ICC 152 meetodi alusel või samaväärse tunnustatud meetodi alusel.

3. Gluteeni kvaliteeti mõõdetakse ICC 158 või ICC 151 meetodi alusel.

Artikkel 7

Sertifitseeritud seemne kogus

Liikmesriigid kehtestavad enne lisatasu andmisele eelneva aasta 1. oktoobrit nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ (26) kohaselt sertifitseeritud seemne miinimumkoguse, mida kasutatakse kooskõlas kehtivate põllumajandusliku tootmise tavadega kõnealuses tootmispiirkonnas.

Artikkel 8

Trükised ja teabevahetus

1. Liikmesriigid avaldavad nimekirja valitud sortidest, mis vastavad riiklikul või piirkondlikul tasandil kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele, hiljemalt 1. oktoobril talvesortide osas ning hiljemalt 31. detsembril suvesortide osas toetuste eraldamisele eelneval aastal.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 sätestatud kuupäevi lõikes 1 nimetatud nimekirja, samuti kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkogused, kui neid on muudetud.

Artikkel 9

Kehtivusaeg

1. Sordid, mis on kantud artikli 8 lõikes 1 nimetatud nimekirja, vastavad kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele viis aastat alates nende sellesse nimekirja esmakordse kandmise kuupäevast.

2. Iga sordi abikõlblikkust võib pikendada viieks aastaks, lähtudes kvalitatiivsete analüüside tulemustest, mis on läbi viidud viieaastase ajavahemiku teisel ja kolmandal aastal.

Artikkel 10

Üleminekumeetmed

1. Liikmesriigid avaldavad nimekirja valitud sortidest, mis vastavad 2005. aastal riiklikul või piirkondlikul tasandil kõva nisu spetsiaalse kvaliteedilisatasu tingimustele hiljemalt 1. oktoobril 2004 talvesortide osas ning hiljemalt 31. detsembril 2004 suvesortide osas.

2. Lõikes 1 nimetatud nimekirja koostamisel kõrvaldavad liikmesriigid riigi sordiregistris registreeritud sortide nimistust sordid, mis ei ole 2003. ja 2004. aastal sertifitseeritud, ning sordid, mis ei vasta vähemalt kahele järgmistest näitajatest:

(a) minimaalne proteiinisisaldus 11,5 %;

(b) minimaalne mahukaal 78 kg/hl või minimaalne 1 000 seemne kaal 42 g;

(c) kõva nisu klaasja välimuse kaotamise maksimaalne määr 27 %;

(d) minimaalne gluteenisisaldus 10 %.

3. Nimekirjad sortidest, mis vastavad toetusele saamise tingimustele aastatel 2005 ja 2006, võivad sisaldada sorte, mis on mõne teise liikmesriigi valitud sortide nimekirjas selle teise liikmesriigi poolt läbi viidud kvalitatiivsete analüüside tulemuste põhjal.

3. PEATÜKK

VALGURIKASTE TAIMEDE TOETUS

Artikkel 11

Teravilja ja valgurikaste taimede segu

Piirkondades, kus valgurikkaid taimi külvatakse traditsiooniliselt koos teraviljaga, makstakse valgurikaste taimede lisatasu taotlejale juhul, kui ta suudab asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele tõendada, et valgurikkad taimed on selles segus ülekaalus. Kõnealused põllumaad ei vasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 98 sätestatud piirkondliku põllukultuuride eritoetuse tingimustele.

4. PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIST SÕLTUV RIISITOETUS

Artikkel 12

Külvikuupäevad

Põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlemiseks tuleb deklareeritud maad külvata hiljemalt:

(a) 30. juunil enne kõnealust lõikust Hispaanias ja Portugalis,

(b) 31. mail teistes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 80 lõikes 2 nimetatud tootvates liikmesriikides.

Prantsuse Guajaanas külvatakse siiski põllumaad mõlema külvitsükli puhul mitte hiljem kui vastavalt 31. detsembril ja 30. juunil ning põllukultuurist sõltuvat riisitoetust makstakse igas külvitsüklis külvatud põllumaade keskmise suuruse alusel

Artikkel 13

Vähendamise koefitsient

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 82 nimetatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse vähendamise koefitsient arvutatakse käesoleva määruse II lisa kohaselt.

Artikkel 14

Teatamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile artikli 3 kohaselt järgmise teabe:

(a) hiljemalt 15. septembriks: (i) nimekirja sortidest, mis on registreeritud riiklikus sordiregistris, klassifitseeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 1785/2003 (27) I lisa punktis 2 määratletud kriteeriumidele, (ii) külvatud põllumaad, mille kohta on esitatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlused, riisisortide kaupa ja baaskülvipindade ning osa-baaskülvipindade kaupa vastavalt käesoleva määruse III lisa A osas toodud tabelile;

(b) hiljemalt 31. oktoobriks muudatused külvatud põllumaade osas, mille kohta on esitatud põllukultuurist sõltuva riisitoetuse taotlused, edastatud lõigu (a) kohaselt vastavalt käesoleva määruse III lisa B osas toodud tabelile;

(c) hiljemalt 31. juuliks informatsiooni külvatud põllumaade kohta, mille osas põllukultuurist sõltuvad riisitoetused on eelmise turustusaasta kohta tegelikult välja makstud, II lisas määratletud arvutusmeetodi alusel, vastavalt III lisa C osas toodud tabelile.

2. Prantsuse Guajaana kohta edastatakse külvatud põllumaid puudutav informatsioon kahe külvitsükli jooksul külvatud põllumaade keskmise suuruse alusel.

3. Liikmesriigid võivad igal aastal läbi vaadata baaskülvipinna või osa-baaskülvipinna jaotuse ning objektiivsed kriteeriumid, mille alusel need jaotused on tehtud. Nad edastavad vastava informatsiooni komisjonile hiljemalt 15. maiks enne kõnealust saagikoristust.

5. PEATÜKK

PÄHKLITE PINDALATOETUS

Artikkel 15

Ühenduse toetuse saamise tingimused

1. Käesolevas peatükis tähendab viljapuuaed homogeenset ja terviklikku ala, millele on istutatud pähklipuud, millesse ei lõiku teised kultuurid või istandused ning mis on geograafiliselt pidev. Üksikuid puid või tee äärde või teiste kultuuride kõrvale ühte ritta istutatud pähklipuid ei loeta viljapuuaiaks.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lubada teisi puid pähklipuude kõrval koguses, mis ei ületa 10 % kolmandas lõikes sätestatud puude arvust. Peale selle võivad liikmesriigid lubada kastanipuid, kui kolmandas lõikes nimetatud puude arvu juures peetakse kinni tingimustele vastavate pähklipuude arvust.

2. Ainult need viljapuuaiad, mis toodavad pähkleid ja vastavad käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 nimetatud tingimustele määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 11 nimetatud kuupäeval, vastavad pindalatoetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 83.

Kui on tegemist viljapuuaiaga, kus kasvatatakse eri sorti pähkleid, ning toetus on diferentseeritud sõltuvalt toodetest, kohaldatakse toetuse saamise tingimusi ja/või toetuse määra vastavalt ülekaalus olevale pähklisordile.

3. Viljapuuaia minimaalne suurus ei tohi olla väiksem kui 0,10 hektarit.

Pähklipuude arv hektari kohta viljapuuaias ei tohi olla väiksem kui:

(i) 125 sarapuud;

(ii) 50 mandlipuud;

(iii) 50 kreeka pähkli puud;

(iv) 50 pistaatsia pähkli puud;

(v) 30 jaanikauna puud.

4. Liikmesriigid võivad kehtestada minimaalse maatüki suuruse ja puude tiheduse kolmandas lõikes sätestatust kõrgemal tasemel, objektiivsete kriteeriumide kohaselt ning arvestades asjaomaste põllumaade ja toodete iseärasusi.

Artikkel 16

Riikliku toetuse saamise tingimused

Artiklit 15 kohaldatakse riikliku toetuse osas, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 87.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 87 kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada täiendavaid kriteeriume toetuse saamiseks, tingimusel et need kriteeriumid on kooskõlas toetuskava keskkonda ja maa-elu puudutavate ning sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkidega ning ei tekita põllumajandustootjate vahel diskrimineerimist. Liikmesriigid määravad kindlaks vajalikud abinõud kontrollimiseks, et põllumajandustootjad neid kriteeriume täidavad.

Artikkel 17

Teabevahetus

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile enne määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 11 nimetatud abitaotluste esitamise lõppkuupäeva ning hiljemalt:

(a) 31. märtsiks: artikli 15 lõikes 4 nimetatud kõrgemad tasemed ja artiklis 16 nimetatud täiendavad kriteeriumid;

(b) 15. maiks: kui liikmesriik diferentseerib toetust vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 83 lõikele 2, pindalatoetuse taseme toote kohta ja/või muudetud siseriikliku tagatud pindala kohta.

2. Muudatused lõikes 1 osutatud komisjonile edastatud teabe osas kehtivad järgmise aasta kohta ning need tuleb asjaomaste liikmesriikide poolt viivitamatult edastada komisjonile koos objektiivsete kriteeriumidega, mis põhjendavad selliseid muudatusi.

Artikkel 18

Üleminekumeetmed

1. Liikmesriigid võivad otsustada, kas ja millistel tingimustel võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 86 lõikes 2 nimetatud arengukavad enne nende normaalset lõppemisaega ning vastavad põllumaad muutuvad toetusekõlblikeks selle määruse IV jaotise 4. peatükis sätestatud kava raames.

2. Lõikes 1 viidatud tingimuste kehtestamisel tagavad liikmesriigid, et:

(a) arengukava ei lõpetata enne üheaastast täielikku rakendamist;

(b) arengukava esialgsed eesmärgid on liikmesriigi nõuetele vastavalt täidetud.

6. PEATÜKK

TÄRKLISEKARTULI TOETUS

Artikkel 19

Abikõlblikkus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 93 sätestatud tärklisekartuli toetust makstakse kartuli eest, mille kohta on sõlmitud komisjoni määruse (EÜ) nr 2236/2003 (28) artiklis 3 sätestatud külvieelne leping kartuli netokaalu netomassi alusel, mis määratakse määruse (EÜ) nr 2235/2003 (29) I lisas kirjeldatud meetodiga, ning tarnitud kartuli tärklisesisalduse alusel vastavalt selle määruse II lisas toodud määradele.

Tärklisekartuli toetust ei maksta kartuli eest, mille tärklisesisaldus on alla 13 %, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 5 lõike 3 teist lõiku.

Artikkel 20

Miinimumhind

Tärklisekartuli toetuse maksmise aluseks on nõue, et esitatakse tõendus selle kohta, et vabrikusse tarnimise etapis ei ole makstud määruse (EÜ) nr 1868/94 artiklis 4a nimetatud hinnast madalamat hinda vastavalt määruse (EÜ) nr 2235/2003 II lisas kehtestatud tasumääradele.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 10 lõiget 2.

Artikkel 21

Toetuse maksmine

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 28 kohaldamist, maksavad tärklisekartuli toetust liikmesriigid, kelle territooriumil valmistati kartulitärklist, iga põllumajandustootja kohta, kui kõik põllumajandustootja poolt turustusaastal toodetud kogused on tarnitud tärklisetööstusele nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, millal esitati käesoleva määruse artiklis 20 nimetatud tõendus, ning kui on peetud kinni käesoleva määruse artiklis 19 nimetatud tingimustest.

2. Alates turustusaasta 1. detsembrist võivad liikmesriigid teha ettemakseid antud turustusaasta jooksul põllumajandustootja poolt tärklisetööstusele tarnitud tärklisekartuli erinevate koguste põhjal. Ettemakseid tehakse tarnitud tärklisekartuli koguse eest, mille kohta on esitatud artiklis 20 osutatud tõendus ja on täidetud artiklis 19 sätestatud tingimused.

3. Ümberarvestuskurss, mida kasutatakse tärklisekartuli toetuse suuruse väljendamiseks riigi vääringus, on määruse (EÜ) nr 2236/2003 artikli 20 alusel kohaldatav ümbervahetuskurss.

7. PEATÜKK

PIIMAKARJATOETUS JA LISATOETUS

Artikkel 22

Tegevusetuse juhtumid

1. Kui individuaalset kvooti omav füüsiline või juriidiline isik ei vasta määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis c sätestatud määratlusele kõnealuse aasta 31. märtsile eelnenud 12 kuu jooksul, ei maksta talle kõnealuse aasta eest piimakarjatoetust ega lisatoetusi, kui ta ei suuda enne taotluse esitamise tähtaja lõppemist pädevatele asutustele tõestada, et tootmist jätkatakse.

2. Lõiget 1 ei kohaldata vääramatu jõu ning nõuetekohaselt põhjendatud ja pädeva asutuse poolt tunnustatud juhtumite korral, mis mõjutavad ajutiselt asjaomaste põllumajandustootjate tootmisvõimsust.

8. PEATÜKK

ENERGEETILISTE PÕLLUKULTUURIDE TOETUS

1. JAGU

Määratlused

Artikkel 23

Määratlused

Käesoleva peatüki kohaldamisel on:

(a) taotleja põllumajandustootja, kes harib määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 nimetatud maad selles artiklis nimetatud toetuse saamiseks;

(b) esmatöötleja põllumajandusliku tooraine kasutaja, kes kohustub seda esmaselt töötlema ühe või mitme määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 nimetatud toote saamiseks.

2. JAGU

Leping

Artikkel 24

Tooraine kasutamine

1. Igasugust põllumajanduslikku toorainet, välja arvatud suhkrupeeti, võib kasvatada toetusega hõlmatud põllumaadel, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 tingimusel, et neid põllumaid kasutatakse peamiselt energiatoodete tootmiseks, mida on nimetatud selle artikli teises lõikes.

Tooraine töötlemisega saavutatud energiatoodete majanduslik väärtus on kõrgem kui kõigi teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemise käigus saadud toodete väärtus, mis on määratud artikli 39 lõikes 3 kirjeldatud hindamismeetodi alusel.

2. Lõikes 1 viidatud tooraine on hõlmatud lepinguga vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 90 käesolevas jaos sätestatud tingimuste kohaselt.

3. Taotlejad tarnivad kogu koristatud tooraine esmatöötlejale, kes võtab tarne vastu ning tagab, et samaväärne kogus seda toorainet kasutatakse ühenduses määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 loetletud ühe või mitme energiatoote tootmiseks.

Kui esmatöötleja kasutab tegelikult koristatud toorainet vahe- või kõrvalsaaduse tootmiseks, võib ta kasutada samaväärse koguse selliseid vahe- või kõrvalsaadusi ühe või mitme esimeses lõigus osutatud lõppsaaduse tootmiseks.

Teises lõigus viidatud juhul teavitab esmatöötleja pädevat asutust, kellele ta on esitanud tagatise. Kui samaväärne kogus kasutatakse muus liikmesriigis kui see, kus tooraine koristati, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused üksteist selliste tehingute üksikasjadest.

4. Lepingulisi suhteid reguleerivate siseriiklike õigusnormide alusel võib esmatöötleja volitada kolmanda isiku vastu võtma tooraine toetust taotleva põllumajandustootja käest. Volitatud isik tegutseb töötleja nimel ja asemel, kes jääb ainuisikuliselt vastutavaks käesolevas peatükis sätestatud kohustuste osas.

Artikkel 25

Erandid

1. Erandina artikli 24 lõikest 2 ja 3 võivad liikmesriigid lubada taotlejatel:

(a) kasutada CN-koodi ex 0602 90 41 alla kuuluvat lühikese raieringiga metsapuud või CN-koodide 1201 00 90, 1205 10 90, 1205 90 00, 1206 00 91 ja 1206 00 99 alla kuuluvat teravilja või õliseemneid, mis on koristatud: (i) kütusena oma põllumajandusettevõtte kütmiseks, (ii) põllumajandusettevõttes energia või biokütuse tootmiseks;

(b) töödelda oma põllumajandusettevõttes kogu koristatud tooraine CN-koodi 2712 90 02, 7129 00 alla kuuluvaks biogaasiks.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel taotleja:

(a) kohustub artiklis 26 osutatud lepingu asemel esitatava deklaratsiooniga kasutama või vahetult töötlema deklaratsioonis märgitud toorainet; artikleid 26—40 kohaldatakse mutatis mutandis;

(b) laseb kogu koristatud tooraine kaaluda liikmesriigi poolt selleks määratud asutusel või ettevõttel ning peab eraldi arvestust kasutatud tooraine ning selle töötlemisest saadud toodete ja kõrvalsaaduste kohta; teravilja, õliseemnete ja õle puhul või terviktaime kasutamise korral võib siiski asendada kaalumise tooraine mahu mõõtmisega.

3. Esimest lõiget kohaldavad liikmesriigid võtavad kasutusele piisavad kontrollimeetmed, et tagada tooraine kasutamine otse põllumajandusettevõttes või selle töötlemine CN-koodi 2711 29 00 alla kuuluvaks biogaasiks.

4. Teravili ja õliseemned, mida kasutatakse vastavalt lõike 1 punktile a, denatureeritakse liikmesriigi kehtestatud meetodi alusel. Liikmesriigid võivad lubada lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt õliseemnete töötlemisega toodetud õli denatureerimist õliseemnete asemel tingimusel, et selline denatureerimine toimub viivitamatult pärast seemnete töötlemist õliks ning seemnete edasist kasutamist kontrollitakse.

Artikkel 26

Leping

1. Taotlejad esitavad pädevatele asutustele toetusetaotluse tõendamiseks esmatöötlejaga sõlmitud lepingud.

2. Taotlejad tagavad, et nendes lepingutes on täpsustatud järgmised üksikasjad:

(a) lepingupoolte nimed ja aadressid;

(b) lepingu kehtivusaeg;

(c) kõigi asjakohaste toorainete liigid ning iga liigi all olev pindala;

(d) muud tingimused, mida rakendatakse tooraine prognoositavate koguste suhtes;

(e) kinnitus, et artikli 24 lõikes 3 sätestatud kohustused täidetakse;

(f) tooraine kavandatavad peamised lõppkasutused; iga lõppkasutus vastab artikli 24 lõikes 1 ja artikli 39 lõikes 3 sätestatud tingimustega.

3. Taotlejad tagavad lepingute õigeaegse sõlmimise, et esmatöötlejal oleks võimalik esitada lepingu koopia taotleja liikmesriigi pädevale asutusele artikli 34 lõikes 1 sätestatud tähtajaks.

4. Kontrolli eesmärgil võivad liikmesriigid nõuda, et iga taotleja sõlmiks iga tooraine kohta üksnes ühe tarnelepingu.

3. JAGU

Lepingu muudatused ja lõpetamine

Artikkel 27

Lepingu muudatused ja lõpetamine

Kui lepingupooled muudavad lepingut või lõpetavad selle pärast seda, kui taotleja on esitanud toetusetaotluse, säilib taotleja õigus toetust taotleda üksnes tingimusel, et ta teavitab pädevat asutust lepingu muutmisest või lõpetamisest hiljemalt taotluse muutmiseks asjaomases liikmesriigis sätestatud tähtpäevaks, et võimaldada nõutava kontrolli läbiviimist.

Artikkel 28

Erandlikud asjaolud

Kui taotleja teatab oma pädevale asutusele, et erandlike asjaolude tõttu ei ole tal võimalik tarnida kogu lepingus määratletud tooraine kogust või osa sellest, ning ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, võib pädev asutus pärast kõnealuste erandlike asjaolude kohta piisavate tõendite saamist anda loa õigustatud muudatuste tegemiseks lepingus või lubada leping lõpetada.

Kui lepingualune maa väheneb lepingusse tehtavate muudatuste tagajärjel või kui leping lõpetatakse, kaotab taotleja õiguse käesolevas peatükis nimetatud toetusele põllumaade osas, mis ei ole enam lepinguga hõlmatud.

Artikkel 29

Muudatused lõppkasutuses

Ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, võivad esmatöötlejad muuta artikli 26 lõike 2 punktis f osutatud tooraine kavandatavat peamist lõppkasutust, kui lepinguline tooraine on neile tarnitud ning on täidetud artikli 31 lõikes 1 ja artikli 34 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud tingimused.

Lõppkasutust muudetakse vastavalt artikli 24 lõike 1 teises lõigus ja artikli 39 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

Esmatöötlejad saadavad eelteate nõutavate kontrollide tegemiseks oma riigi pädevatele asutustele.

4. JAGU

Tüüpilised saagised ja tarnitud kogused

Artikkel 30

Tüüpilised saagised

Igal aastal kehtestavad liikmesriigid asjakohase menetlusega kohustuslikud tüüpilised saagised ning informeerivad nendest asjaomaseid taotlejaid.

Artikkel 31

Tarnitavad kogused

1. Taotlejad deklareerivad koristatud tooraine koguse liikide kaupa oma riigi pädevatele asutustele ning kinnitavad tarnitud tooraine kogused ja tarne vastu võtnud osapooled.

2. Tegelikud taotlejate poolt esmatöötlejatele tarnitavad kogused on vähemalt võrdsed tüüpilise saagisega.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid siiski erandina lubada kuni 10 % saagise puudujääki.

Kui pädevad asutused on lubanud vastavalt artiklile 28 lepinguid muuta või need lõpetada, võivad nad lisaks sellele põhjendatud juhtudel vähendada koguseid, mille taotlejad peavad tarnima käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt.

5. JAGU

Toetuse maksmise tingimused

Artikkel 32

Toetuse maksmine

1. Toetust võib taotlejatele maksta enne tooraine töötlemist. Toetust makstakse siiski üksnes siis, kui käesoleva peatükiga hõlmatud tooraine nõutud kogused on esmatöötlejale tarnitud ning kui:

(a) on esitatud artikli 31 lõikes 1 sätestatud deklaratsioon;

(b) lepingu koopia on üle antud esmatootja pädevale asutusele vastavalt artikli 34 lõikele 1 ning artikli 24 lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud;

(c) pädev asutus on saanud tõendi selle kohta, et artikli 35 lõikes 2 osutatud tagatis on kogu ulatuses esitatud;

(d) maksmise eest vastutav pädev asutus on kontrollinud, et artiklis 26 sätestatud tingimused on iga taotluse kohta täidetud.

2. Kaheaastaste kultuuride puhul, kui tooraine koristatakse ja järelikult ka tarnitakse üksnes teisel kasvatusaastal, makstakse toetust mõlemal aastal pärast lepingu sõlmimist artikli 26 kohaselt tingimusel, kui pädev asutus on kindlaks teinud, et:

(a) käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kohustused on täidetud alates esimesest kasvatusaastast;

(b) teisel kasvatusaastal on täidetud käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud kohustused ning on edastatud artikli 34 lõike 3 esimeses lõigus osutatud teave.

Toetust esimese kasvatusaasta eest makstakse siiski üksnes juhul, kui pädevatele asutustele tõendatakse, et on esitatud artikli 35 lõikes 2 sätestatud tagatis. Teisel kasvatusaastal ei pea toetuse väljamaksmiseks tagatist esitama.

3. Püsi- või mitmeaastaste kultuuride puhul makstakse toetust igal aastal alates lepingu sõlmimisest. Lõikes 2 sätestatud tingimusi kohaldatakse mutatis mutandis.

6. JAGU

Leping ning taotleja ja esmatöötleja kohustused

Artikkel 33

Töötlejate arv

Energiatooted valmistab maksimaalselt teine töötleja.

Artikkel 34

Leping ning taotleja ja esmatöötleja kohustused

1. Esmatöötleja esitab lepingu koopia pädevatele asutustele asjakohase liikmesriigi määratud ajakava alusel hiljemalt asjakohases liikmesriigis kõnealuse aasta toetusavalduste esitamise lõppkuupäeval.

Kui taotlejad ja esmatöötlejad muudavad lepinguid või lõpetavad need enne artiklis 27 osutatud kuupäeva antud aastal, esitavad esmatöötlejad hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks oma riigi pädevatele asutustele muudetud või lõpetatud lepingu koopia.

2. Esmatöötlejad esitavad oma pädevatele asutustele nõutud teabe kõnealuse töötlemisahela kohta, eelkõige hindade ja toodetavate lõppsaaduste koguste määramiseks kasutatavate artikli 40 teises lõigus osutatud tehniliste töötluskoefitsientide kohta.

3. Esmatöötlejad, kes on taotlejatelt tooraine tarned vastu võtnud, teatavad oma pädevatele asutustele liikmesriikide poolt määratud tähtajaks, mis võimaldab toetuse maksmist määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 28 täpsustatud ajavahemikus, vastuvõetud tooraine kogused, täpsustades liigi, tooraine tarninud lepingupoole nime ja aadressi, tarnekoha ning lepingu viitenumbri.

Kui esmatöötleja liikmesriik ei ole liikmesriik, kus tooraine kasvatati, teatab esmatöötleja pädev asutus 40 tööpäeva jooksul alates esimeses lõigus osutatud teabe saamisest taotleja pädevale asutusele tarnitud tooraine üldkoguse.

7. JAGU

Tagatised

Artikkel 35

Esmatöötlejad

1. Esmatöötlejad esitavad oma riigi pädevatele asutustele asjaomases liikmesriigis kehtestatud maksetaotluste esitamise tähtajaks kõnealusel aastal kogu lõikes 2 sätestatud tagatise.

2. Iga tooraine kohta esitatava tagatise suuruse arvutamiseks korrutatakse kõigi esmatöötleja poolt allakirjutatud lepinguga hõlmatud ja kõnealuse tooraine tootmiseks kasutatava põllumaa pindala määraga 60 eurot hektari kohta.

3. Kui lepinguid muudetakse või kui need lõpetatakse vastavalt artiklitele 27 või 28, kohandatakse vastavalt ka esitatud tagatiste suurusi.

4. Iga tooraine liigi kohta vabastatakse osa tagatisest tingimusel, et kõnealuse esmatöötleja pädeva asutuse valduses on tõendus selle kohta, et kõnealuse tooraine kogus on töödeldud kooskõlas artikli 26 lõike 2 punktis f sätestatud nõuetega, kusjuures vajaduse korral on arvestatud mis tahes muudatustega artikli 29 alusel.

Artikkel 36

Esmased ja teisesed nõuded

1. Esmased nõuded komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (30) artikli 20 tähenduses on järgmised kohustused:

(a) kohustus töödelda tooraine kogused peamiselt lepingus määratletud lõppsaadusteks. Tooraine töödeldakse saagikoristusele järgneva aasta 31. juuliks;

(b) kohustus lisada toodetele kontrolleksemplar T5 vastavalt käesoleva määruse artiklitele 37 ja 38.

2. Järgmised esmatöötlejatele esitatavad kohustused on määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses teisesed nõuded:

(a) kohustus vastu võtta kogu taotleja tarnitud tooraine vastavalt käesoleva määruse artikli 24 lõikele 3;

(b) kohustus esitada lepingu koopiad vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõikele 1;

(c) kohustus esitada vastavalt käesoleva määruse artikli 34 lõike 3 esimesele ja teisele lõigule nõutav teave;

(d) kohustus esitada tagatis vastavalt käesoleva määruse artikli 35 lõikele 1.

8. JAGU

Müüki, üleeandmist või tarnimist teise liikmesriiki või eksporti hõlmavad dokumendid

Artikkel 37

Kontrolleksemplar T5

Kui esmatöötleja müüb või annab üle edasitöötlejatele teistes liikmesriikides artikli 26 kohaselt lepingutega hõlmatud vahetooted, lisatakse neile toodetele määruse (EMÜ) nr 2454/93 kohaselt välja antud kontrolleksemplarid T5.

Kontrolleksemplaride T5 lahtrisse 104 rubriiki “Muud” tehakse üks järgmistest kannetest:

— Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;

— Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004

— Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1973/2004

— Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden

— Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1973/2004 της Επιτροπής

— To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004

— Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26

— À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission

— Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione

— Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem

— Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas

— A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó

— Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr. 1973/2004 van de Commissie

— Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art. 26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004

— A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão

— Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č. 1973/2004

— Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004

— Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti

— Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.

Artikkel 38

Kontrolleksemplariga T5 samaväärsed dokumendid

Kui kontrolleksemplari T5 ei ole kolme kuu jooksul enne artikli 36 lõike 1 punktis a nimetatud tähtaja lõppemist tagastatud esmatöötleja asukohaks oleva liikmesriigi kontrollivale lähtetolliasutusele, võib aktsepteerida järgmisi kontrolleksemplariga T5 samaväärseid dokumente:

(a) vahetoodete ostuarved;

(b) edasitöötleja kinnitus, mis tõendab tooraine lõplikku töötlemist määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 88 osutatud energiatoodeteks;

(c) edasitöötleja esitatud tõestatud koopiad raamatupidamisdokumentidest, mis tõendavad töötlemise toimumist.

9. JAGU

Kontroll

Artikkel 39

Arvestuse pidamine

1. Liikmesriigi pädev asutus määratleb töötlejate poolt peetavad arvestusdokumendid ja nende täitmise sageduse, mis on vähemalt kord kuus.

Sellised arvestusdokumendid sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:

(a) töötlemiseks ostetud erinevate toorainete kogused;

(b) töödeldud tooraine kogused ning nendest saadud lõpp-, kaas- ja kõrvalsaaduste kogused ja liigid;

(c) kadu töötlemisel;

(d) hävitatud kogused ja hävitamise põhjused;

(e) töötleja poolt müüdud või üle antud toodete kogused ja liigid ning saadud hinnad;

(f) vajaduse korral edasitöötlejate nimed ja aadressid.

2. Esmatöötleja pädev asutus kontrollib, et esitatud leping vastab artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kui kõnealused tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest pädevaid asutusi taotleja riigis.

3. Artikli 24 lõikes 1 nimetatud toodete majandusliku väärtuse arvutamiseks võrdlevad asjaomased pädevad asutused artikli 34 lõikes 2 osutatud teabe põhjal kõikide energiatoodete väärtuste summat kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga. Iga väärtus võrdub kõnealuse koguse ja eelmise turustusaasta jooksul registreeritud keskmiste tehasehindade korrutisega. Kui need hinnad ei ole kättesaadavad, määravad pädevad asutused asjakohased hinnad kindlaks eelkõige artikli 34 lõikes 2 osutatud teabe põhjal.

Artikkel 40

Kontroll töötlejate ruumides

1. Töötlemisriigi pädevad asutused kontrollivad artikli 24 lõikest 1 kinnipidamist riskianalüüsi alusel valitud selle liikmesriigi territooriumil asuva vähemalt 25 % töötleja ruumides. Nimetatud kontroll hõlmab vähemalt:

(a) kõikide energiatoodete väärtuste summa võrdlust kõikide teiste muul otstarbel kasutatavate ja sama töötlemisoperatsiooni käigus saadud toodete väärtuste summaga;

(b) töötleja tootmissüsteemi analüüsi, mis sisaldab füüsilist kontrolli ja kaubandusdokumentide inspekteerimist eesmärgiga kontrollida, et töötlejate osas on tooraine, lõpp-, kaas ja kõrvalsaaduste tarned täpselt kooskõlas.

Esimese lõigu punktis b nimetatud kontrollimisel lähtuvad pädevad asutused eelkõige kõnealuse tooraine tehnilistest töötluskoefitsientidest. Kui nimetatud koefitsiendid on sätestatud eksporti reguleerivates ühenduse õigusaktides, siis kohaldatakse neid koefitsiente. Kui ühenduse õigusaktides need puuduvad, kuid on sätestatud muud koefitsiendid, siis kohaldatakse muid koefitsiente. Kõigil muudel juhtudel toetutakse kontrollimisel töötleva tööstuse üldtunnustatud koefitsientidele.

2. Artiklis 25 nimetatud töötlemisoperatsioonide kontroll viiakse läbi riskianalüüsi alusel valitud 10 % taotleja osas, võttes arvesse:

(a) toetuse summat;

(b) põllumajanduslike maatükkide arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud põllumaa pindala;

(c) arengut võrreldes eelnenud aastaga;

(d) eelmistel aastatel tehtud kontrollide tulemusi;

(e) muid liikmesriikide määratletavaid näitajaid, lähtudes esitatud deklaratsioonide tüüpilisusest.

3. Kui lõikes 2 nimetatud kontrolli käigus ilmneb eeskirjade eiramisi vähemalt 3 % juhtudest, teeb pädev asutus samal aastal täiendava kontrolli ning sellest tulenevalt suurendab järgmisel aastal kohapeal kontrollitavate põllumajandustootjate protsenti.

4. Kui on sätestatud, et teatavad lõikes 1 ja 2 nimetatud kontrollitoimingud võib teostada kontrollproovi korras, peab selline proov tagama usaldusväärse ja tüüpilise kontrollitaseme.

5. Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse kontrollakt, kuhu on märgitud andmed tehtud kontrollide kohta ning mis on inspektori poolt allkirjastatud. Eelkõige näidatakse aktis järgmist:

(a) kontrolli kuupäev;

(b) kohalolnud isikud;

(c) kontrollitud ajavahemik;

(d) kasutatud kontrollitehnikad, kaasa arvatud viide kontrollproovide meetodile, kui see on kohaldatav;

(e) kontrolli tulemused.

Artikkel 41

Kanepi tootmine

Kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 (31) artiklis 29 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 33 osutatud kanepiga seotud sätteid.

Artikkel 42

Lisameetmed ja vastastikune abi

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva peatüki nõuetekohaseks kohaldamiseks kõik vajalikud täiendavad meetmed ning annavad vajaduse korral vastastikust abi käesolevas peatükis sätestatud kontrollide läbiviimiseks. Kui käesolevas peatükis ei sätestata asjakohaseid vähendamisi ja väljaarvamisi, võivad liikmesriigid seejuures kohaldada asjakohaseid siseriiklikke karistusi toetuse eraldamise menetlusega seotud turuosaliste suhtes.

2. Liikmesriigid osutavad üksteisele vastastikust abi tõhusa kontrolli tagamiseks ning võimaldavad esitatud dokumentide ehtsuse ja vahetatud andmete täpsuse kontrollimist vajalikus või käesoleva peatükiga nõutud ulatuses.

10. JAGU

Energeetiliste kultuuride toetuskavast väljaarvamine ja hindamine

Artikkel 43

Tooraine väljaarvamine energeetiliste kultuuride toetuskavast ja minimaalne haritav kasvatusala

1. Liikmesriigid võivad energeetiliste kultuuride toetuskavast välja arvata mis tahes põllumajandusliku tooraine, kui selline materjal tekitab raskusi kontrollimise, rahvatervise, keskkonna, karistusõiguse või valmis energiatoodete vähendatud määra seisukohast.

2. Liikmesriigid võivad kehtestada minimaalse haritava kasvatusala iga artiklis 24 osutatud tooraine puhul.

Artikkel 44

Hindamine

Enne 15. oktoobrit pärast aasta lõppu, mille eest toetust antakse, esitavad liikmesriigid komisjonile kogu vajaliku teabe energeetiliste kultuuride toetuskava hindamiseks.

Selles teabes on eelkõige:

(a) põllumaa vastavalt iga tooraine liigile;

(b) iga liiki tooraine ja saadud lõpp-, kõrval- ja kaassaaduste kogused ning täpsed andmed kasutatud tooraine kohta;

(c) artikli 25 alusel võetud meetmed;

(d) artikli 43 lõike 1 kohaselt energeetiliste kultuuride toetuskavast välja arvatud tooraine ja artikli 43 lõikes 2 osutatud minimaalne kasvatusala.

9. PEATÜKK

PIIRKONDLIK PÕLLUKULTUURIDE ERITOETUS

Artikkel 45

Külvikuupäev

Piirkondliku põllukultuuride eritoetuse taotlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 98 tuleb deklareeritud maad külvata liikmesriikide poolt määratud külvikuupäevaks, mis on hiljemalt 15. juuni.

10. PEATÜKK

SEEMNETOETUS

Artikkel 46

Sertifitseeritud seeme

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 99 kohaldamisel määratakse toetust vastavalt käesoleva määruse artiklitele 47—50 direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ määratletud ja nimetatud direktiivides osutatud nõuetele ja tingimustele vastava eliitseemne ja ametlikult sertifitseeritud seemne tootmise eest.

Artikkel 47

Seemne tootmine

1. Seeme on toodetud:

(a) seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja ja seemnekasvataja vahel sõlmitud seemnekasvatust käsitleva lepingu alusel,

(b) otse seemnetootmisettevõtte või sordiaretaja poolt; sellist tootmist tõendatakse seemnekasvatust käsitleva deklaratsiooniga.

2. Lõikes 1 osutatud seemnetootmisettevõtted ja sordiaretajad on liikmesriigi poolt heakskiidetud või registreeritud. Liikmesriigi heakskiit või registreerimine kehtib kogu ühenduses.

3. Seemnetootmisettevõte või sordiaretaja, kes kasvatab seemet või laseb seemet kasvatada teises liikmesriigis kui see, kus ta on heakskiidetud või registreeritud vastavalt lõikele 2, peab nõudmise korral edastama kõnealusele teisele liikmesriigile abi saamise õiguse kontrollimiseks vajaliku teabe.

Artikkel 48

Abikõlblikud territooriumid

Iga liikmesriik annab abi ainult seemne puhul, mis on koristatud tema territooriumil selle kalendriaasta jooksul, millal algab turustusaasta, milleks abi on määratud.

Abi antakse kõikidele seemnekasvatajatele tingimustel, mis tagavad abisaajate võrdse kohtlemise nende asukohast ühenduses sõltumata.

Artikkel 49

Seemne turustamine

Abi antakse ainult juhul, kui abi taotleja on hiljemalt koristusaastale järgneva aasta 15. juuniks seemne külvamiseks turustanud. “Turustatud” tähendab kauba kättesaadavana või laos hoidmist, müügiks väljapanekut või müügiks pakkumist, müüki või tarnimist teisele isikule.

Artikkel 50

Cannabis sativa L. sordid

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 99 lõike 4 alusel toetusekõlblikud Cannabis sativa L. sordid on loetletud määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas.

11. PEATÜKK

PÕLLUKULTUURIDE PINDALATOETUS

1. JAGU

Põllukultuuride pindalatoetuse saamise üldsätted

Artikkel 51

Abikõlblik maa

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 peatüki 10 kohaldamisel tähendab:

(a) “püsikarjamaa” püsikarjamaad komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 2 tähenduses;

(b) “püsikultuurid” püsikultuure komisjoni määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 2 punkti c tähenduses.

2. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 esimese lõike kohaldamisel on 2003. aastal püsikarjamaa maa, mida:

(a) põllumajandustootja on oma 2003. aasta abitaotluses püsikarjamaana deklareerinud, ja

(b) põllumajandustootja ei ole oma 2003. aasta abitaotluses deklareerinud, välja arvatud juhul kui saab tõendada, et see maa ei olnud 2003. aastal püsikarjamaa.

3. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 teisele lõikele võivad liikmesriigid nimetatud artikli esimesest lõikest teha erandi ainult järgmistel tingimustel:

(a) alade puhul, mis on hõlmatud restruktureerimiskavaga, määratletud kui “ametiasutuste kehtestatud muudatus talumajapidamise struktuuris ja/või maa-alal, mis vastab toetuse saamise tingimustele”, võtavad liikmesriigid meetmeid selleks, et vältida põllukultuuride pindalatoetuse kõlbliku põllumajandusmaa koguala olulist kasvu; need meetmed võivad eelkõige hõlmata tasakaalustava meetmena varem toetuskõlblike alade tunnistamist toetuskõlbmatuks; maa, mida liikmesriigid ümberkorraldamisprogrammi alusel uuena tunnistavad toetusekõlblikuks, ei ole pindalalt üle 5 % suurem sama kava alusel toetusekõlbmatuks tunnistatud maast;

(b) mõne vormi riikliku sekkumise korral, kui sellise sekkumise tulemusel kasvatab talupidaja oma tavapärase põllumajandustegevuse jätkamiseks põllukultuure varem toetuskõlbmatuks tunnistatud maal ja kui kõnealune sekkumine tähendab, et esialgselt toetuskõlblik maa lakkab olemast toetuskõlblik, ei või liikmesriigid ajutiselt ega alaliselt suurendada oma toetuskõlblikku põllumajandusmaad rohkem kui 0,1 % võrra kogu nende baaskülvipinnast;

(c) kui põllumajandustootja esitab asjakohased ja objektiivsed põhjused talumajapidamises toetusekõlbmatu maa vahetamise kohta toetusekõlbliku maa vastu, teeb liikmesriik kindlaks, et sellisest vahetusest keeldumiseks ei ole mõjuvaid põhjuseid eelkõige keskkonnariskide seisukohalt ning tõestab komisjonile esitatavas kavas, et toetuskõlblike alade kogupindala jääb muutumatuks; selle talumajapidamise toetuse saamise tingimustele vastava põllumaa kogupindala ei tohi vahetuse tulemusel mitte mingil juhul suureneda; liikmesriigid kehtestavad sellistest vahetustest etteteatamise ja nende heakskiitmise süsteemi.

Artikkel 52

Maksmise tingimused

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, põllukultuuride pindalatoetusi makstakse ainult alade suhtes:

(a) mis asuvad piirkondades, mis ilmastikutingimuste ja põllumajandusega tegelemise seisukohalt sobivad põllukultuuride kasvatamiseks; liikmesriigid on pädevad otsustama, et piirkond ei sobi teatavate põllukultuuride tootmiseks;

(b) kus põllukultuuri kasvatatakse normaalsetes kasvutingimustes vähemalt kuni õitsemisperioodi alguseni.

Kõva nisu kasvatatakse vastavalt kohalikele normidele vähemalt kuni 30. juunini toetuse saamise aastal, kui saaki ei koristata täisküpsena enne seda kuupäeva.

Artikkel 53

Summa piirkonna kohta

1. Kui põllumajandustootja pindalatoetuse kõlblikud alad asuvad mitmes tootmispiirkonnas, määratakse makstav summa kindlaks iga taotluses sisalduva ala asukoha põhjal.

2. Liikmesriikidel, kes käsitlevad eraldi maisi piirkondades, kus seda kasvatatakse peamiselt silo tootmiseks, on lubatud kohaldada selle piirkonna söödateravilja saagist kõnealuse piirkonna kõikide maisikasvatusalade suhtes.

2. JAGU

Teatavate põllukultuuride erisätted

Artikkel 54

Silotaimed

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 100 lõike 3 kohaldamisel tähendavad silotaimed peamiselt kõrrelistest heintaimedest koosnevat vähemalt kord aastas haljasmassina koristatud ja suletud keskkonnas anaeroobse käärimise teel säilitamiseks mõeldud kultuuri.

Kõnealuse turustusaasta jooksul direktiivi 66/401/EMÜ kohaselt sertifitseeritud rohuseemne kasvatamiseks registreeritud maatükid ei vasta pindalatoetuse saamise tingimustele.

2. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse silotaimede suhtes, välja arvatud artikli 52 lõike 1 punkti b õitsemisega seotud tingimus.

3. IV lisa kohaselt silotaimede jaoks konkreetsed piirkonnad sätestanud liikmesriikide põllumajandustootjad vastavad silotaimedega seotud pindalatoetuse andmise tingimustele.

Artikkel 55

Kõva nisu

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 105 sätestatud abitaotlused kõva nisu lisa- ja eritoetuse jaoks kehtivad ainult siis, kui:

(a) sama arvu kõvanisu all olevate hektarite kohta on esitatud ka määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 101 osutatud pindalatoetuse taotlus;

(b) on kasutatud vastavalt nõukogu direktiivile 66/402/EMÜ sertifitseeritud seemne miinimumkogust.

2. Liikmesriigid määravad kindlaks ja teatavad põllumajandustootjatele kasutatava sertifitseeritud seemne miinimumkoguse enne abi määramise aastale eelneva aasta 1. oktoobrit vastavalt asjaomase liikmesriigi põllumajandustavale.

Artikkel 56

Kiu tootmiseks kasvatatav lina ja kanep

1. Kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi eest pindalatoetuse maksmise eeltingimusteks on:

(a) määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 106 lõikes 1 osutatud lepingu või kohustuse koopia esitamine hiljemalt 15. septembriks aastal, mille eest toetus antakse, või liikmesriigi kehtestatud varasemaks kuupäevaks;

(b) järgmiste sortide seemne kasutamine: (i) kiu tootmiseks kasvatatava lina puhul V lisas loetletud seemne kasutamine 15. mail, mille eest toetust antakse; (ii) kiu tootmiseks kasvatatava kanepi puhul määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisas loetletud seemne kasutamine 15. mail aastal, mille eest toetust antakse ja mis on sertifitseeritud vastavalt direktiivile 2002/57/EMÜ (32).

2. Pindalatoetuse maksmiseks kiu tootmiseks kasvatatava kanepi eest võivad liikmesriigid kindlaks määrata külvi alammäära vastavalt heale kanepikasvatustavale.

Artikkel 57

Külvikuupäev

Erandina määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklist 109 võivad liikmesriigid edasi lükata käesoleva määruse VIII lisas loetletud kultuuride külvi lõppkuupäeva asjaomaste liikmeriikide määratletud ja nimetatud lisas täpsustatud piirkondades asuvates vööndites, ent mitte hilisemaks kui 15. juunini.

3. JAGU

Baaskülvipinnad, võrdlussaagised ja ülemmäärad

Artikkel 58

Niisutatud ja niisutamata maa

1. Kui piirkonnajaotuskavad näevad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 103 ette erinevad saagised niisutatud ja niisutamata maa puhul, sätestavad liikmesriigid eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks, kas alasid turustusaastal jooksul niisutatakse. Eelkõige sätestatakse:

(a) põllukultuuride nimekiri, mille jaoks võib maksta pindalatoetusi niisutatud maadelt saadud saagi puhul ettenähtud määra alusel;

(b) niisutusseadmete kirjeldus, mis peavad põllumajandustootjal olema; seadmed peavad vastama asjaomasele pindalale ja võimaldama piisava veevarustuse taimede normaalseks arenguks kasvuperioodil;

(c) asjakohane niisutusperiood.

2. Lõiget 1 ei kohaldata “regadío” tootmispiirkonnas Hispaanias ja muude alade suhtes, kus maatükkide niisutamine on ajalooline eripära ning võimaldab neid eristada ja loetleda.

Artikkel 59

Baaskülvpindala ületamine

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 102 osutatud piirkondliku baaskülvipinna võimaliku ületamise kindlaksmääramiseks võtab asjaomase liikmesriigi pädev asutus arvesse:

(a) käesoleva määruse IV lisas kindlaksmääratud piirkondlikku baaskülvipinda;

(b) nende alade summat, mille kohta iga teravilja osas on kõnealuses piirkonnas esitatud pindalatoetuse taotlused koos vastava kohustusliku tootmisest kõrvalejätmisega määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 71 kohaldamisel.

Vabatahtlikult tootmisest kõrvalejäetud alad kuuluvad alade hulka, mis ei ole niisutatud, või maisi ja/või silotaimede all olevate alade hulka.

2. Nende alade summa, mille kohta on esitatud toetusetaotlused, ei hõlma alasid või alade osi, mille kohta esitatud taotlused on halduskontrolli tulemusena osutunud selgelt õigustamatuks.

Vajaduse korral võetakse arvesse ala, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 1782/2003 artiklile 23 tehtud kohapealse kontrolli käigus.

3. Alad, millele on vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükile külvatud põllukultuure ja mida on kasutatud abitaotluste alusena vastavalt nimetatud määruse IV jaotise 12. peatükile, lisatakse esitatud taotlustega hõlmatud alade hulka pärast kohandamist vastavalt lõikele 2.

4. Pindala ületamine arvutatakse vastavalt VI lisa tabelile.

Artikkel 60

Kõva nisu piiratud pindala ületamine

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 1 osutatud pindalatoetuse lisatoetuse kõlbliku kõva nisu piiratud ala ületamise kindlaksmääramiseks võtavad liikmesriigi pädevad asutused arvesse nende alade summat, mille kohta on esitatud kõva nisu pindalatoetuse lisatoetuse taotlused ja mida on kohaldatud vastavalt käesoleva määruse artikli 59 lõikele 2 ning mida on vajaduse korral vähendatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikele 1.

2. Lõiget 1 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 105 lõikes 3 sätestatud kõva nisu eriabi kõlbliku tagatud maksimumala ületamise kindlaksmääramisel.

Artikkel 61

Pindala ületamise lõplik määr ja vähendamise koefitsient

1. Kui leitakse, et artiklites 59 ja 60 osutatud alasid on ületatud, määrab asjaomane liikmesriik asjaomase aasta 31. oktoobriks kindlaks ületamise lõpliku määra sajandikeni ümardatuna.

2. Sel viisil kindlaksmääratud ületamise lõplikku määra kasutatakse ala proportsionaalseks vähendamiseks:

(a) põllukultuuri pindalatoetuse arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikele 1;

(b) selle lisatoetuse ja kõva nisu eriabi arvutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 105 ja pärast selle määruse artikli 102 lõike 1 kohaldamist.

Artikkel 62

Osa-baaskülvipinnad

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõike 5 kohaldamisel määravad liikmesriigid kindlaks ja teatavad komisjonile hiljemalt 15. septembriks sellel aastal, mille jaoks pindalatoetust taotletakse:

(a) jaotatava riikliku baaskülvipinna;

(b) kriteeriumid, mille kohaselt liikmesriigid kehtestavad osa-baaskülvipinnad;

(c) osa-baaskülvipinnad (number, nimi ja pindala);

(d) üksikasjalikud eeskirjad ületamise korral kohaldatavate meetmete koondamiseks.

Artikkel 63

Toetussumma ülemmäär

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikes 2 sätestatud toetuste ülemmäära ületamise ja asjakohase vähenduskoefitsiendi kindlaksmääramisel liikmesriikide pädevad asutused arvesse nimetatud määruse artikli 102 lõikes 1 ja artikli 105 lõikes 2 sätestatud toetuskõlblike alade proportsionaalset vähendamist.

4. JAGU

Maa tootmisest kõrvaldamine

Artikkel 64

Määratlus

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 1 kohaldamisel tähendab “maa tootmisest kõrvaldamine” määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 108 alusel pindalatoetuse kõlbliku maa-ala söötijätmist.

Artikkel 65

Tingimused

1. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 795/2004 artiklit 32.

2. Erandina määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõikest 9 võib Malta aastateks 2005 ja 2006 kehtestada minimaalseks toomisest kõrvaldatud maatükiks alla 0,1 ha ja 10 meetri laiuse maatüki.

Artikkel 66

Piirkonniti rühmitamine

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 jaotises II nimetatud abitaotlused rühmitatakse piirkonniti vastavalt nimetatud määruse artiklis 103 osutatud piirkonnajaotuskavala.

2. Igale pindalatoetuse taotlusele peab vähemalt asjaomases tootmispiirkonnas haritavate hektarite arvu poolest vastama samas tootmispiirkonnas maa tootmisest kõrvalejätmise deklaratsioon.

3. Liikmesriik võib sätestada vastavalt kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele erandi lõikest 2.

4. Erandina lõikest 2 võib pindalatoetuse taotlusele vastav kohustuslik maa tootmisest kõrvalejätmine toimuda täielikult või osaliselt:

(a) Hispaanias “secano” piirkonnas “secano” ja “regadío” tootmispiirkondades asuvate põllumajandusettevõtete puhul;

(b) teistes tootmispiirkondades, kui tootmisest kõrvalejäetavad alad asuvad nende tootmispiirkondade naabruses, kus asuvad haritavad alad.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tuleb tootmisest kõrvalejäetavaid alasid kohandada, et võtta arvesse saagiste erinevusi seoses toetuse arvutamiseks kasutavate tootmisest kõrvalejätmisega asjaomastes piirkondades. Selle lõike kohaldamine ei põhjusta siiski kohustusejärgsest väiksema arvu hektarite tootmisest kõrvalejätmist.

Artikkel 67

Liblikõielised söödakultuurid

1. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 3 teise taande kohaldamisel tähendab “liblikõieline söödakultuur” maatükki, millele on külvatud üks või mitu käesoleva määruse VII lisas loetletud liblikõielistest söödakultuuridest. Teravilja ja/või kõrreliste heintaimede segu külvamine on lubatud tingimusel, et:

(a) maatükile külvatakse peamiselt liblikõielisi söödakultuure;

(b) neid ei ole võimalik eraldi koristada.

Kui mahepõllumajanduslikult toodetud põllukultuuridele liikmesriikide kehtestatud eriliste piirkondlike keskkonnastandarditega sätestatakse liblikõieliste söödakultuuride külvipindade ülemmäär, loetakse punktis a sätestatud tingimus, mis käsitleb maatükke, millele on külvatud peamiselt liblikõielisi söödakultuure, täidetuks, kui liikmesriigi poolt sätestatud ülemmäära järgitakse vähemalt 85 % ulatuses.

2. Maatükid, millele lõike 1 kohaselt külvatud liblikõielised söödakultuurid vastavad 15. jaanuarist kuni 31. augustini nõukogu määrusega (EÜ) nr 1786/2003 (33) ettenähtud toetuskava tingimustele, ei vasta pindalatoetuse saamise tingimustele.

Artikkel 68

Vabatahtlikult tootmisest kõrvaldatud maa toetused

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 107 lõike 6 tähenduses nimetatud määruse artikli 66 kohaldamisel lubavad liikmesriigid põllumajandustootjatel tootmisest kõrvaldada vähemalt 10 % maast, mille eest taotletakse põllukultuuride pindalatoetust ja mida ei kasutata maa tootmisest kõrvaldamise toetusele õiguse andmiseks. Liikmesriik võib määrata suuremad protsendimäärad, võttes arvesse eriolukordi ja tagades põllumaa piisava kasutamise.

Turustusaastast 2005/2006 vabatahtliku maa tootmisest kõrvaldamise baastoetuseks on 63.00 eurot/tonn. Kui niisutatava ja mitteniisutatava maa suhtes on kehtestatud erinev saagikus, kohaldatakse niisutamata maa tootmisest kõrvaldamise toetust.

Liikmesriigid kohaldavad tootmisest kõrvaldatud maa eriolukorrale vastavaid vajalikke meetmeid, et tagada alade hea põllumajandusliku ja keskkonnaalase olukorra säilimine ja keskkonna kaitse.

5. JAGU

Teatamine

Artikkel 69

Teatamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile IX lisas esitatud tabelites loetletud andmed tootmispiirkonna, baaskülvipinna ning kogu riigi kohta sealsamas esitatud standardvormis ja vastavalt artiklis 3 osutatud ajakavale.

2. Kui leitakse, et artiklites 59 ja 60 osutatud alasid on ületatud, fikseerib kõnealune liikmesriik viivitamatult ja hiljemalt jooksva majandusaasta 15. novembriks ületamise lõpliku määra ning teatab sellest komisjonile hiljemalt asjaomase aasta 15. detsembriks. Baaskülvipinna ületamise määra arvutamisel kasutatavad andmed edastatakse VI lisas esitatud vormis.

3. Kui ületamise määr on jagatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 102 lõikele 5 ja artikli 105 lõikele 2, teatab asjaomane liikmesriik sellest jagamisest komisjonile hiljemalt 15. novembriks.

4. Artikli 63 kohaldamisel teatab asjaomane liikmesriik komisjonile lõpliku vähendamise koefitsiendi hiljemalt ajaomase aasta 1. detsembriks.

12. PEATÜKK

LAMBA- JA KITSEKASVATUSE LISATASUD

1. JAGU

Otsetoetused

Artikkel 70

Taotlused ja ooteaeg

1. Lisaks määruse (EMÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi nõuetele (“ühtne süsteem”) peavad põllumajandustootjad uttede ja kitsede kohta lisatasude saamise taotlustes märkima, kas nad turustavad selle aasta jooksul, mille kohta lisatasu taotletakse, lambapiima või lambapiimatooteid.

2. Ute- ja emaskitsepidajatele makstava lisatasu taotlused esitatakse liikmesriigi määratud asutusele kindlaksmääratud ajavahemikul, mis algab 1. novembril enne selle aasta algust ja lõpeb 30. aprillil pärast selle aasta algust, mille kohta taotlused esitatakse.

Ühendkuningriik võib Põhja-Iirimaal siiski kehtestada Suurbritannia suhtes kehtestatud ajavahemikust erineva ajavahemiku.

3. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 115 lõikes 1 osutatud loomapidamisaeg, mille jooksul põllumajandustootja kohustub oma põllumajandusettevõttes pidama sellist arvu uttesid ja/või emaskitsi (“ooteaeg”), mille suhtes on taotletud lisatasu, on 100 päeva alates lõikes 2 osutatud taotluste esitamise ajavahemiku viimasele päevale järgnevast esimesest päevast.

Artikkel 71

Kitselisatasu saamise tingimustele vastavad piirkonnad

X lisas loetletud piirkonnad vastavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 osutatud kriteeriumidele.

Liikmesriigid kontrollivad siiski korrapäraselt, kas kõik nende territooriumil asuvad ja X lisas loetletud piirkonnad jätkavad nimetatud kriteeriumidele vastamist. Nimetatud kontrollimise tulemuste alusel teatavad liikmesriigid komisjonile X lisasse muudatuste sisseviimise vajadusest enne muudatuste kohaldamise aastale eelneva aasta 31. juulit. Teatises on eelkõige näidatud X lisas loetletud alad või nende osad, mis ei vasta enam määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 113 lõikes 2 osutatud kriteeriumidele, ning nendele kriteeriumidele tegelikult vastavad alad, mis ei ole veel X lisas loetletud. Võimalike uute alade puhul teatab liikmesriik komisjonile nende esitamise üksikasjalikud põhjendused.

Artikkel 72

Täiendava lisatasu taotlus ning kitsede lisatasu taotlus

1. Täiendava lisatasu või kitsede lisatasu saamiseks peab põllumajandustootja, kelle põllumajandusettevõtte põllumajandusmaast asub vähemalt 50 %, kuid alla 100 % määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 osutatud piirkondades või käesoleva määruse X lisas loetletud piirkondades, esitama deklaratsiooni või deklaratsioonid, millele on märgitud põllumajandustootja maade asukoht, vastavalt käesoleva artikli lõiketele 2 ja 3:

2. Põllumajandustootja, kes peab igal aastal esitama deklaratsiooni oma põllumajandusettevõtte põllumajanduslike kõlvikute üldpindala kohta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 22 lõikega 1 ettenähtud pindalatoetuse taotluse vormis, märgib kõnealusesse deklaratsiooni need põllumajanduslikud maatükid, mis asuvad vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 või X lisas loetletud piirkondades;

Põllumajandustootja, kes ei pea esitama esimeses lõikes osutatud deklaratsiooni, esitab igal aastal erideklaratsiooni, kasutades vajaduse korral ühtse süsteemiga ettenähtud põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteemi.

Põllumajandustootja märgib kõnealusesse erideklaratsiooni kogu selle maa asukoha ja pindala, mida ta mis tahes korra alusel omab, rendib või kasutab, ning teatab üksikasjad põllumajanduslike maatükkide kohta, mis asuvad kas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 või X lisas loetletud piirkondades. Liikmesriigid võivad ette näha, et uttede ja/või kitsede lisatasu taotlusele tuleb lisada erideklaratsioon. Liikmesriigid võivad ka ette näha, et erideklaratsioon esitatakse ühtse toetuse taotluse vormis.

3. Pädev riigiasutus võib nõuda kinnisasja omandiõigust kinnitavat dokumenti, rendilepingut või põllumajandustootjate kirjalikku kokkulepet ning vajaduse korral tõendit kohalikult või piirkondlikult asutuselt, kes on andnud põllumajandusmaa asjaomase põllumajandustootja kasutusse. Tõendis märgitakse põllumajandustootja kasutusse antud maa pindala ning vastavalt kas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõikes 1 või X lisas loetletud piirkondades asuvad maatükid.

Artikkel 73

Rändkarjatamisega tegelevad põllumajandustootjad

1. Põllumajandustootjad, kelle põllumajandusettevõtete registreeritud aadressid on ühes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 2 punktis b osutatud geograafilistes piirkondadest ja kes soovivad saada täiendavat lisatasu, peavad lisatasutaotluses märkima:

(a) koha või kohad, kus jooksval aastal toimub rändkarjatamine;

(b) määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõike 2 punktis