C)

Ennetusmeetmed 7. Ennetusmeetmete kindlakstegemine, mida riskide piiramiseks juba võetakse või tuleks võtta, et kõiki kindlakstehtud riske oleks võimalik nõuetekohaselt juhtida. Erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele veekogumitele, mida kasutatakse olmevee võtmiseks, ja asjaomastele kaitsevöönditele. Sellised ennetusmeetmed võivad hõlmata: a) juurdepääsukontrolli; b) täiendavaid desinfitseerimis- või saasteainete eemaldamise meetmeid; c) spetsiaalset niisutustehnoloogiat, millega vähendatakse aerosooli tekke ohtu (nt tilkkastmine); d) vihmutusega seotud erinõudeid (nt maksimaalne tuulekiirus, vahemaa vihmuti ja tundlike alade vahel); e) põllumajandusmaaga seotud erinõudeid (nt kallak, mulla veega küllastatus ja karstialad); f) patogeenide hävinemise soodustamist enne saagikoristust; g) vähimate ohutusvahemaade loomist (nt pinnaveest, sealhulgas kariloomade joogikohtadest, või sellistest tegevusaladest nagu vesiviljelus, kalakasvandus, karploomakasvandus, ujumine ja muud veega seotud tegevused); h) niisutuskohtade tähistamist märgistusega, et kasutusel on taaskasutusvesi, mis ei ole joogikõlblik. Tabelis 1 on sätestatud spetsiifilised ennetusmeetmed, mis võivad osutuda asjakohaseks. Tabel 1 – spetsiifilised ennetusmeetmed Taaskasutusvee kvaliteedi klass Spetsiifilised ennetusmeetmed A — Sead ei tohi puutuda kokku taaskasutusveega niisutatud söödaga, v.a juhul, kui on piisavalt andmeid selle kohta, et konkreetse juhtumiga seotud riske on võimalik juhtida. B — Keeld koristada niisutusjärgselt märgi või maha langenud saadusi. — Lüpsvat piimakarja ei lasta karjamaale enne, kui see on kuivanud. — Sööt peab olema enne pakendamist kuiv või sileeritud. — Sead ei tohi puutuda kokku taaskasutusveega niisutatud söödaga, v.a juhul, kui on piisavalt andmeid selle kohta, et konkreetse juhtumiga seotud riske on võimalik juhtida. C — Keeld koristada niisutusjärgselt märgi või maha langenud saadusi. — Kariloomi ei lasta karjamaale viie päeva jooksul pärast viimast niisutust. — Sööt peab olema enne pakendamist kuiv või sileeritud. — Sead ei tohi puutuda kokku taaskasutusveega niisutatud söödaga, v.a juhul, kui on piisavalt andmeid selle kohta, et konkreetse juhtumiga seotud riske on võimalik juhtida. D — Keeld koristada niisutusjärgselt märgi või maha langenud saadusi. 8. Piisavad kvaliteedikontrollisüsteemid ja -menetlused, sealhulgas taaskasutusvee seire vastavalt asjakohastele näitajatele, ning piisavad seadmehooldusprogrammid. Taaskasutusvee käitise käitajal soovitatakse seada sisse ja hoida kasutuses kvaliteedijuhtimissüsteem, mis on sertifitseeritud standardi ISO 9001 või sellega võrdväärse standardi alusel. 9. Keskkonnaseiresüsteemid, tagamaks, et seire kohta antakse tagasisidet ning et kõik protsessid ja menetlused on õigesti valideeritud ja dokumenteeritud. 10. Intsidentide ja hädaolukordade ohjamise asjakohane süsteem, sealhulgas menetlused, et kõiki asjaomaseid osalisi sellisest juhtumist asjakohaselt teavitada, ning hädaolukorra lahendamise kava regulaarne ajakohastamine. Liikmesriigid võiksid kasutada olemasolevaid rahvusvahelisi juhiseid või standardeid (näiteks ISO 20426:2018 juhised terviseriskide hindamiseks ja juhtimiseks seoses joogikõlbmatu vee taaskasutusega, ISO 16075:2015 juhised puhastatud reovee kasutamiseks niisutusprojektide puhul või muud samaväärsed standardid, mis on rahvusvahelisel tasandil aktsepteeritud, või WHO suunised) vahenditena, mille abil ohtu süstemaatiliselt kindlaks teha ning riske hinnata ja juhtida, tuginedes kogu ahela suhtes (alates asulareovee taaskasutuse eesmärgil puhastamisest kuni selle jaotamise ja kasutamiseni põllumajanduslikuks niisutuseks ning mõju kontrollimiseni) kohaldatavale prioriteetsele lähenemisviisile ning riskide konkreetsele hindamisele kohapeal. 11. Tagada, et luuakse eri osaliste vahelised kooskõlastusmehhanismid eesmärgiga tagada taaskasutusvee ohutu tootmine ja kasutamine.