ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
c)

otse või kaudselt pakkuda rahastamist või anda rahalist abi seoses II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga kindlaksmääratud territooriumidel asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või kasutamiseks kindlaksmääratud territooriumidel, kui seda teevad: — avaliku sektori asutused või liidu või liikmesriikide eelarvest rahastatavad juriidilised isikud, üksused või asutused, tingimusel et sellised kaubad, tehnoloogia, teenused ja abi on vajalikud kindlaksmääratud territooriumidel üksnes humanitaarotstarbel; — organisatsioonid ja ametid, mida liit hindab sambapõhiselt ja millega liit on sõlminud finantsraampartnerluse lepingu, mille alusel organisatsioonid ja ametid tegutsevad liidu humanitaarpartneritena, tingimusel et sellised kaubad, tehnoloogia, teenused ja abi on vajalikud kindlaksmääratud territooriumidel üksnes humanitaarotstarbel; — organisatsioonid ja asutused, millele liit on andnud humanitaarpartnerluse tunnistuse või mille on sertifitseerinud või mida on tunnustanud mõni liikmesriik kooskõlas riigisiseste menetlustega, tingimusel et sellised kaubad, tehnoloogia, teenused ja abi on vajalikud kindlaksmääratud territooriumidel üksnes humanitaarotstarbel, või — liikmesriikide spetsialiseeritud asutused, tingimusel et sellised kaubad, tehnoloogia, teenused ja abi on vajalikud kindlaksmääratud territooriumidel üksnes humanitaarotstarbel.
LISA

„BELGIA

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGAARIA

https://www.mfa.bg/en/EU-sanctions

TŠEHHI

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

TAANI

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

SAKSAMAA

https://www.bmwi.de/Redaktion/DE/Artikel/Aussenwirtschaft/embargos-aussenwirtschaftsrecht.html

EESTI

https://vm.ee/et/rahvusvahelised-sanktsioonid

IIRIMAA

https://www.dfa.ie/our-role-policies/ireland-in-the-eu/eu-restrictive-measures/

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

https://www.exteriores.gob.es/es/PoliticaExterior/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

https://mvep.gov.hr/vanjska-politika/medjunarodne-mjere-ogranicavanja/22955

ITAALIA

https://www.esteri.it/it/politica-estera-e-cooperazione-allo-sviluppo/politica_europea/misure_deroghe/

KÜPROS

https://mfa.gov.cy/themes/

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/organisations-economiques-int/mesures-restrictives.html

UNGARI

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

MALTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

MADALMAAD

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AUSTRIA

https://www.bmeia.gv.at/themen/aussenpolitik/europa/eu-sanktionen-nationale-behoerden/

POOLA

https://www.gov.pl/web/dyplomacja/sankcje-miedzynarodowe

https://www.gov.pl/web/diplomacy/international-sanctions

PORTUGAL

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/politica-externa/medidas-restritivas

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKKIA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

https://um.fi/pakotteet

ROOTSI

https://www.regeringen.se/sanktioner

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

European Commission

Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union (DG FISMA)

Rue de Spa 2

B-1049 Brussels, Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu“
(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osasse on kantud toimeained, mida loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks, ning kõnealuse lisa B osasse on kantud toimeained, mis on heaks kiidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel.
(7)

Vastavust uuele või ajakohastatud ühtsele klassifikatsioonile ei tohiks nõuda viivitamata, sest tarnijatele on vaja jätta teatav ajavahemik, mille jooksul nad saaksid kohandada ainete ja segude märgistust ja pakendeid uue või ajakohastatud klassifikatsiooniga ning müüa olemasolevaid varusid praegu kehtivatest regulatiivsetest nõuetest lähtuvalt. See ajavahemik on vajalik ka selleks, et tarnijatel oleks piisavalt aega võtta vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et muud õiguslikud nõuded oleksid pärast käesoleva määruse kohaste muudatuste tegemist jätkuvalt täidetud. Tarnijatel peaks siiski olema võimalus vabatahtlikult uusi või ajakohastatud ühtseid klassifikatsioone kohaldada ning märgistust ja pakendit asjakohaselt kohandada enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, et tagada inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning võimaldada tarnijatele piisavat paindlikkust,
(8)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 (7) artikliga 11 võttis toiduohutusamet 14. septembril 2021 vastu teadusliku arvamuse „Safety of the extension of the use of galacto-oligosaccharides as a Novel food pursuant to Regulation (EL) 2015/2283“ (Galaktooligosahhariidide kui määruse (EL) 2015/2283 kohase uuendtoidu kasutuse laiendamise ohutus).
(3)

Kuna ametlikud arutelud Norraga ICESi 1. ja 2. alapiirkonnas kalapüüki käsitleva poliitilise kokkuleppe üle on lõppenud, on nõukogul asjakohane kehtestada liidu tursakvoot vastavalt Svalbardi vetes ning ICESi 1. alapiirkonna ja 2.b rajooni rahvusvahelistes vetes, et asendada liidu ajutine kvoot, mis lõpeb 30. aprillil 2022.
2)

B osa muudetakse järgmiselt: (a) punkt B.2.3 asendatakse järgmisega: „B.2.3 Erisätted proovide võtmiseks võrreldava suuruse ja massiga tervete kalade partiidest Partiist võetavate valimite arv on esitatud tabelis 3. Kõigist valimitest moodustatud lähteproovi mass peab olema vähemalt 1 kg (vt punkt B.2.2). — Kui partii, millest proovi võetakse, koosneb väikestest kaladest (ühe kala mass on alla 1 kg), võetakse lähteproovi saamiseks valimina terve kala. Kui saadava lähteproovi mass on üle 3 kg, võivad valimid selle proovi saamiseks koosneda kalade keskosast, millest igaüks kaalub vähemalt 100 grammi. Proovi homogeenimiseks kasutatakse kogu seda osa, mille suhtes kohaldatakse piirnormi. Kala raskuskese asub kala keskosas. See on enamasti seljauime juures (kui kalal on seljauim) või lõpuseava ja päraku vahelise lõigu keskel. — Kui partii, millest proovi võetakse, koosneb suurematest kaladest (ühe kala mass on üle 1 kg), koosneb valim kala keskosast. Iga valim peab kaaluma vähemalt 100 grammi. Keskmise suurusega kalade puhul (massiga 1–6 kg) võetakse valimina selgroost kõhuni ulatuv viil kala keskosas. Väga suurte kalade puhul (massiga üle 6 kg) võetakse valim parempoolsest (eestvaade) dorsolateraalsest lihasest kala keskosas. Kui sellise kala keskmise osa võtmisega kaasneks märkimisväärne majanduslik kahju, võib olenemata partii suurusest pidada piisavaks kolme vähemalt 350 g valimi võtmist, või alternatiivselt pidada olenemata partii suurusest piisavaks kolme vähemalt 350 g valimit, millest igaüks koosneb iga kala puhul võrdsest (175 g) osast lihaskoest sabaosa lähedal ja lihaskoest peaosa lähedal.“; (b) lisatakse järgmised punktid: „B.2.4 Erisätted proovide võtmiseks eri suuruse ja/või kaaluga tervete kalade partiidest Selliste proovide moodustamisel kohaldatakse punkti B.2.3 sätteid. Kui partiis on ülekaalus teatavasse suurus- või massivahemikku jäävad kalad (umbes 80 % partiist või rohkem), võetakse proov sellistest kaladest. Sellist proovi peetakse representatiivseks kogu partii suhtes. Kui ükski suurus ega kaaluklass/kategooria ei ole partiis ülekaalus, tuleb tagada, et proovi jaoks valitavad kalad on partii suhtes representatiivsed. Konkreetsed juhised selliste olukordade jaoks on esitatud dokumendis „Guidance on sampling of whole fishes of different size and/or weight“ (Juhised proovide võtmiseks eri suuruse ja/või massiga tervetest kaladest) (*1). B.2.5 Erisätted maismaaloomadelt proovide võtmiseseks Sigade, veiste, lammaste, kitsede ja hobuslaste liha ja rupsi puhul võetakse vähemalt ühelt loomalt 1 kg suurune proov. Kui on vaja saada 1 kg proovikogust, võetakse võrdsed proovikogused rohkem kui ühelt loomalt. Kodulinnuliha puhul võetakse 1 kg lähteproovi saamiseks vähemalt kolmelt loomalt võrdsed proovikogused. Kodulinnurupsi puhul võetakse 300 g lähteproovi saamiseks vähemalt kolmelt loomalt võrdsed proovikogused. Tehistingimustes peetavate ulukite ja maismaaloomadest metsloomade liha ja rupsi puhul võetakse vähemalt ühelt loomalt 300 g proov. Kui on vaja saada 300 g proovikogust, võetakse võrdsed proovikogused rohkem kui ühelt loomalt. (*1) https://ec.europa.eu/food/safety/chemical-safety/contaminants/sampling-and-analysis“;"
(3)

Soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määr on vähenenud ja sellest lähtuvalt on ka peatamise ulatus väiksem. Peatamise ulatust ei saa siiski soodustuste olematuks muutmise või vähendamise määraga kohandada, lisades tooteid määruse (EL) 2018/196 I lisasse või neid sealt kõrvaldades. Seega peaks komisjon kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punktiga e jätma I lisas esitatud toodete loetelu endiseks ja muutma täiendava tollimaksu määra, et kohandada peatamise ulatust soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatusega. I lisas loetletud neli toodet tuleks lisasse alles jätta, täiendava tollimaksu määra tuleks muuta ning uueks määraks tuleks kehtestada 0,001 %.
(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/178 (2) on sätestatud, et liikmesriigid, meresadamad, lennujaamad ja rahvusvahelised veoettevõtjad peavad kõigis liitu sisenemise kohtades või kõigil liitu liikuvatel veovahenditel panema välja plakatid, kus on esitatud kolmandatest riikidest saabuvatele reisijatele mõeldud teave taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomisel kehtivate keeldude ja nõuete kohta. Täpsemalt on kõnealuse rakendusmääruse lisas esitatud sellise teabega plakat, kus on ka teave kolmandate riikide kohta, kust taimede, puuvilja, köögivilja, lillede ja seemnete liidu territooriumile toomisel ei nõuta fütosanitaarsertifikaati.
(2)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 763/2000 (3) artikliga 1 jäeti tollimaks laiendamata kolmele Taiwani tootjale – äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd ja Rigid Industries Co. Ltd. –, kuna leiti, et need ei hoidnud meetmetest kõrvale.
(9)

Komisjon on seisukohal, et taotletud liidu loetelu ajakohastamine ei mõjuta tõenäoliselt inimeste tervist ning et toiduohutusametil ei ole vaja teha määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 3 kohast ohutushindamist, kuna mikroorganismidest saadud trans-resveratrooli osakeste suuruse nõude tühistamine ei muuda selle ohutusprofiili, sest taotleja esitatud analüütilistest tõenditest nähtub, et selle osakeste suurusjaotuse profiil on võrreldav toiduohutusameti poolt hinnatud keemiliselt sünteesitud trans-resveratrooli omaga.
(16)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (9) artikli 1 lõikes 2 on sõnaselgelt sätestatud, et teatavaid tollialaste õigusaktide sätteid võidakse konkreetseid valdkondi reguleerivate õigusaktide või rahvusvaheliste konventsioonide raames kohaldada ka väljaspool liidu tolliterritooriumi. ÜRO mereõiguse konventsioon on liidu õiguse osa. Majandusvööndit on käsitletud ÜRO mereõiguse konventsiooni V osas, mandrilava aga VI osas. ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklis 56 on määratletud rannikuriigi õigused, jurisdiktsioon ja kohustused majandusvööndis ning see hõlmab kunstlike saarte, rajatiste ja seadmestike rajamist ja kasutamist. ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 60 lõikes 2 on sätestatud, et rannikuriigi jurisdiktsiooni kohaldatakse tehissaartele, seadmestikele ja rajatistele ning tolli, makse, tervishoidu, ohutust ja immigratsiooni reguleerivatele õigusaktidele. Osutatud küsimuste loetelu ei ole ammendav. Vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklile 80 on artikkel 60 kohaldatav ka mandrilava suhtes. Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus on andnud täiendavaid suuniseid ÜRO mereõiguse konventsiooni selle sätte kohaldamise kohta. Kohus leidis oma otsuses laeva „Saiga“ kohta, et „majandusvööndis on rannikuriigil pädevus kohaldada tollialaseid õigusnorme tehissaartele, seadmestikele ja rajatistele (artikli 60 lõige 2). Kohtu seisukoha järgi ei anna konventsioon rannikuriigile õigust kohaldada oma tollialaseid õigusakte majandusvööndi muude osade suhtes, mida ei ole eespool nimetatud (10). Kuna dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud kuuluvad tolli- ja maksualaste õigusnormide hulka, siis kuulub nende kehtestamine ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt liidu pädevusse. Liidu pädevuses on kehtestada norme ka valdkondades, kus rahvusvahelisest avalikust õigusest tulenevad suveräänsed õigused kuuluvad liikmesriikidele (11). Kokkuvõttes järeldas komisjon, et puuduvad põhjused rahuldada Egiptuse esinduse taotlus jätta vastavate alusmääruste artiklid 14a ja 24a kohaldamata.
(10)

Vähemalt ühe parafiinõlisid (CASi nr 64742-46–7, CASi nr 72623-86–0 ja CASi nr 97862-82–3) sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses on leidnud kinnitust, et kui seda kasutatakse fungitsiidina, on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid täidetud. Seepärast on asjakohane muuta parafiinõlide (CASi nr 64742-46–7, CASi nr 72623-86–0 ja CASi nr 97862-82–3) heakskiitmise erisätteid ja lisada kasutusviisidesse peale insektitsiidi ja akaritsiidina kasutamise ka kasutamine fungitsiidina.
(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osas on loetletud toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud. Nendest toimeainetest seitsme puhul esitati pikendamistaotlus hiljem kui kolm aastat enne heakskiidu aegumiskuupäeva või see küll esitati, aga võeti hiljem tagasi, mistõttu nende toimeainete heakskiidu kehtivusaeg on lõppenud.
(1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega: „Artikkel 5 Mitteteatamine Tingimusel et artiklis 1 osutatud õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, otsustatakse juhul, kui liikmesriigid ja, kui see on asjakohane, kolmandad riigid või ettevõtjad ei ole edastanud komisjonile nõutud teavet või dokumente ettenähtud tähtajaks („tühiteade“), et nad on teatanud komisjonile: a) hindade puhul teabe puudumise; b) muude kvantitatiivsete andmete puhul nullväärtuse; c) kvalitatiivse teabe puhul, et „esitatavad andmed puuduvad“. Kõigil juhtudel otsustab komisjon, kas vaikeväärtus avaldatakse ja/või asendatakse komisjoni hinnanguga või märkega, et teadet pole esitatud.“
(3)

Mõnes liikmesriigis kohaldatakse pandikirjade emiteerimise erimudeleid, mille õiguslike nõuete kohaselt tuleb pandikirjade emitentidel kaitsta investoreid ja kohaldada direktiivis (EL) 2019/2162 sätestatust rangemaid nõudeid. Pandikirjade emitendid, kelle suhtes selliseid erilisi õiguslikke nõudeid kohaldatakse, tegelevad samasuguse pandikirjade emiteerimisega nagu muud ELi pandikirjade emitendid, mistõttu nende likviidsusrisk on sarnane. Samuti tagatakse nende nõuete kaudu pandikirjade emitentide kaitse kõrge tase, eelkõige kasutades pandikirjade programmide emiteerimisel mittekohustuslikku ületagatust. Samas on kõik nende pandikirjade emitentide varad lisatud tagatiste kogumisse, mistõttu neid käsitatakse koormatuna, mis tähendab, et need ei ole likviidsuskatte nõude likviidsuspuhvri jaoks kättesaadavad ega kõlblikud. Sellises olukorras rikuksid need pandikirjade emitendid määruses (EL) nr 575/2013 ja delegeeritud määruses (EL) 2015/61 sätestatud likviidsuskatte nõuet ning tingimused muutuksid emitentide jaoks ebavõrdseks, kuigi nende usaldatavus on sarnane. Selleks et täita pandikirjade programmi emiteerimisel kohustusliku ja mittekohustusliku ületagatuse nõudeid, peavad need pandikirjade emitendid tegevuslikel põhjustel emiteerima madalama nõudeõiguse järguga võlainstrumente. Nende emitentide üldine likviidsete vahendite netoväljavool ületab emiteeritud pandikirjadest endist tulenevat likviidsete vahendite väljavoolu. Seetõttu tuleks teha veel muudatusi, et lubada konkreetsetel piiratud juhtudel käsitada mittekohustusliku ülekoormatuse nõuete täitmise eesmärgil tagatiste kogumis hoitavaid varasid koormamata varadena. Selleks et tagatiste kogumis hoitavate varade ulatuslikum käsitamine koormamata varadena oleks kooskõlas usaldatavusnõuetega ja likviidsuskatte nõuetega, peaksid pandikirjade emitendid täitma mitu tingimust. Konkreetselt kohaldatakse seda sätet ainult nende pandikirja emitentide suhtes, kes peavad oma riigi õigusnõuetest tulenevalt siduma kõik oma varad emiteeritavate pandikirjadega, kusjuures piirdutakse varadega, mis on vajalikud pandikirja emitendi likviidsete vahendite netoväljavoolu katmiseks.
(2)

Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2021/2306 artikli 5 lõike 3 esimesele lõigule antakse kontrollsertifikaat välja TRACESis ja sellel on kvalifitseeritud e-tempel. Kõnealuse määruse artikli 11 lõikes 1 sätestatud üleminekusättega on ette nähtud, et erandina kõnealuse määruse artikli 5 lõike 3 esimesest lõigust võib kuni 30. juunini 2022 kontrollsertifikaadi välja anda paberkandjal pärast seda, kui see on TRACESis täidetud ja välja trükitud. Kontrolliasutuste ja kontrollorganite registreerimine kvalifitseeritud e-templi jaoks on pooleli.
1.

Michael MAKUEI LUETH

Sünniaeg: 1947 Sünnikoht: Bor, Sudaan (praegune Lõuna-Sudaan) Sugu: mees

Michael Makuei Lueth on alates 2013. aastast töötanud teabe- ja ringhäälinguministri ametikohal ning on jätkuvalt sellel ametikohal praeguses rahvusliku ühtsuse üleminekuvalitsuses. Ta oli ka valitsusdelegatsiooni eestkõneleja Ida-Aafrika Arenguühenduse rahukõnelustel aastatel 2014–2015 ja 2016–2018. Makuei on takistanud Lõuna-Sudaani poliitilist protsessi, eelkõige takistades vaenu õhutavate üldsusele tehtud avaldustega Lõuna-Sudaani Vabariigis konflikti lahendamist käsitleva 2015. aasta augusti kokkuleppe (ARCSS) (mis asendati 2018. aasta septembris uuendatud ARCSSiga (R-ARCSS)) rakendamist, takistades ARCSSi ühise järelevalve- ja hindamiskomisjoni (JMEC) tööd, millele on R-ARCSSi raames antud nimi „Reconstituted JMEC“, ning takistades ARCSSi üleminekuperioodi kohtuasutuste loomist, mis on samuti ette nähtud R-ARCSSis. Ta on samuti takistanud ÜRO piirkondliku kaitseüksuse operatsioone. Makuei kannab vastutust ka inimõiguste tõsiste rikkumiste, sealhulgas väljendusvabaduse piiramise eest.
(3)

Pärast 31. detsembrit 2021 ei saa vastaspooled seega enam sõlmida börsiväliseid intressimäära tuletislepinguid, mis on seotud naelsterlingi LIBORiga, sest selle võrdlusaluse kasutamine on lõppenud ja vastaspooltelt eeldatakse, et nad ei sõlmi enam börsiväliseid intressimäära tuletislepinguid, mis on seotud USA dollari LIBORiga. Selle tagajärjel peaks nende tuletisinstrumentide kauplemismaht ja likviidsus olema olematu või väga väike. Sama kehtib ka selliste tuletisinstrumentide kauplemismahu kohta, mida kliirivad kesksed vastaspooled või millega kaubeldakse kauplemiskohtades, ning USA dollari LIBORiga seotud tuletisinstrumentide puhul eeldatakse, et maht või likviidsus väheneb. Nende suundumuste tõttu on põhjendatud muuta kliiringukohustuse kohaldamisala ja hiljem ka komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/2205, (3) jättes kliiringukohustuse kohaldamisalast välja tuletisinstrumendid, mis on seotud naelsterlingi LIBORi ja USA dollari LIBORiga. Selle tulemusena ei vasta praegu tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõude kohaldamisalasse kuuluvad tuletisinstrumentide liigid, mis on seotud naelsterlingi LIBORi või USA dollari LIBORiga, alates 3. jaanuarist 2022 enam määruse (EL) nr 600/2014 artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimusele, mil kohaselt tuleb kõnealuste tuletisinstrumentide suhtes kohaldada tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõuet. Seepärast tuleb need tuletisinstrumentide liigid kohustusliku kauplemiskoha nõude kohaldamisalast välja jätta.
(6)

Üldiselt on eri vastaspooltel on vaja erineva pikkusega tähtaega, et võtta vajalikud meetmed oma selliste börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide kliirimiseks, mille suhtes kohaldatakse kliiringukohustust. Käesoleval juhul on aga vastaspooltel olnud aega valmistuda uutele võrdlusalustele üleminekuks ning EONIA, euro LIBORi, naelsterlingi LIBORi ja jeeni LIBORi kasutamise kavandatud lõpetamiseks 2021. aasta lõpus, sealhulgas seoses kliirimiskorraga. Vastaspoolte puhul, kelle suhtes juba kohaldatakse kliiringukohustust ja kes kliirivad eurodes või naelsterlingites nomineeritud börsiväliseid intressimäära tuletisinstrumente, ei nõua nende valuutade uutele riskivabadele intressimääradele viitavate liikide kliirimine nende kliirimislepingutes või -protsessides olulisi muudatusi või ei nõua üldse muudatusi. Kui vastaspooled on kehtestanud kliirimiskorra eurodes või naelsterlingites nomineeritud börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide kliirimiseks, ei ole nendes valuutades riskivabadele intressimääradele viitavate börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide kliirimiseks vaja kehtestada ja rakendada uut kliirimiskorda, nagu see oli siis, kui nad alustasid nendes vääringutes nomineeritud börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide kliirimist. Kuna selliste tuletisinstrumentide kliirimine, mis viitavad uutele riskivabadele intressimääradele, on osa suuremast rakendusettevalmistusest EONIA-lt ja LIBORilt ja uutele võrdlusalustele üleminekuks, ei ole vaja kehtestada täiendavat üleminekuperioodi, et tagada selle kohustuse nõuetekohane ja õigeaegne täitmine. Muudatusi, mis on tehtud selleks, et võtta kasutusele uued börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide liigid, mis viitavad riskivabadele intressimääradele ning on nomineeritud eurodes ja naelsterlingites, tuleks hakata kohaldama alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
(5)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artikli 9 lõikes 6 on sätestatud, et järjekorranumbritega 09.4211, 09.4212, 09.4213 ja 09.4290 tähistatud tariifikvootide rühmade individuaalse kvoodi arvutamiseks kumuleeritakse selliste toodete kogused, mis on liidus vabasse ringlusse lubatud ja mis kuuluvad rühma kvootide järjekorranumbrite alla.
(14)

Vaatlusalune toode on mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, mis on lähetatud Kanadast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Kanadast pärinevana või mitte, ning mis praegu kuulub CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209821), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009121), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009921), ex 2710 19 43 (TARICi kood 2710194321), ex 2710 19 46 (TARICi kood 2710194621), ex 2710 19 47 (TARICi kood 2710194721), ex 2710 20 11 (TARICi kood 2710201121), ex 2710 20 16 (TARICi kood 2710201621), ex 3824 99 92 (TARICi kood 3824999210), ex 3826 00 10 (TARICi koodid 3826001020, 3826001050, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (TARICi kood 3826009011) alla.
(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/2235 (4) on kehtestatud eeskirjad, mis käsitlevad määruses (EL) 2016/429 sätestatud loomatervise sertifikaate, määruses (EL) 2017/625 sätestatud ametlikke sertifikaate ning kõnealustel määrustel põhinevaid loomatervise/ametlikke sertifikaate, mida nõutakse teatavate looma- ja kaubasaadetiste liitu toomisel. Rakendusmääruse (EL) 2020/2235 III lisas on muu hulgas sätestatud selliste loomatervise/ametlike sertifikaatide näidised, mida on vaja teatavate inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks.