ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Direktiividega 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ taotletakse muu hulgas eesmärki võimaldada tarnijatel ja tellijatel, kes neid kohaldavad, pidada samal ajal kinni lepingus sätestatud kohustustest. Selleks peab komisjon direktiivides ettenähtud ja lepingus käsitletavaid piirmäärasid kontrollima ning vajaduse korral neid kas suurendama või vähendama, nii et need vastaksid eurodes allapoole lähima tuhandeni ümardatult lepingus kehtestatud piirmääradele. Eespool nimetatud direktiivides kehtestatud piirmäärade väärtused ei vasta lepingus sätestatud piirmäärade väärtustele, mis on ümber arvutatud, et hõlmata ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2007. Seetõttu tuleb need läbi vaadata.
6.

Artiklile 1 lisatakse järgmine uus lõige 5: “5. Juhul kui ühtses haldusdokumendis ei ole kirjas viitenumbrit, nagu ette nähtud lõikes 3, või kui tollideklaratsiooniga ei ole lõikes 4 nõutud juhtudel kaasas kinnitust, loetakse DRAM-valmistoote – kui ei tõendata vastupidist – päritoluriigiks Korea Vabariik ja tootjaks mis tahes äriühing peale Samsungi, ning kohaldatakse tasakaalustava tollimaksu määra 34,8 %. Juhtudel, kui mõned DRAM-valmistoodete koosseisus olevad DRAM-kiibid ja/või monteeritud DRAMid ei ole selgelt märgistatud ning nende tootjad ei ole lõikes 4 nõutud kinnituse alusel selgelt äratuntavad, tuleb eeldada – kui ei tõestata vastupidist – et sellised DRAM-kiibid ja/või monteeritud DRAMid on pärit Korea Vabariigist ja need on tootnud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu. Neil juhtudel on DRAM-valmistoodete suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra arvutamise aluseks Korea Vabariigist pärit DRAM-kiipide ja/või monteeritud DRAMide vaba netohinna osakaal ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist DRAM-valmistoodete vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, nagu sätestatud lõikes 3 esitatud tabeli punktides 2–7. Kui eespool nimetatud DRAM-kiipide ja/või monteeritud DRAMide väärtus on siiski selline, et see DRAM-valmistoode, mille koosseisu nad kuuluvad, määratakse Koreast pärinevaks, kohaldatakse DRAM-valmistoote suhtes tasakaalustava tollimaksu määra 34,8 %.”
(4)

Kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks tuleks selgeks teha, et määrusega (EMÜ) nr 350/93 ettenähtud klassifitseerimine ei põhine märkuse 8 esimesel lõigul ega ole seetõttu määratletud põhjendusega, et kõnesoleval rõivaesemel on läbilõige, mis selgelt osutab, et rõivaese on kavandatud naistele.
78.0130

ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), vilkingid ja muud tsitrushübriidid

— 1. novembrist kuni veebruari lõpuni
(2)

Pidades silmas, et Ukraina ja Euroopa Liidu 1. detsembri 2005. aasta tippkohtumise otsustes tunnustatakse Ukraina märkimisväärseid edusamme turumajanduslike tingimuste kehtestamise suunas, on asjakohane lubada, et Ukraina eksportijate ja tootjate puhul määratakse normaalväärtus kooskõlas määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 2 lõigetega 1–6,
(2)

Määruse (EÜ) nr 2111/2003 artikli 39 lõike 1 punkti c kohaselt on liikmesriigid teatanud toetuskava alusel töödeldud väikeste tsitrusviljade kogused. Selle teabe alusel on kindlaks tehtud, et ühenduse töötlemiskünnist on ületatud 49 220 tonni võrra. Kõnealuse töötlemiskünnise ületamise puhul on Küpros oma töötlemiskünnist ületanud. Määruse (EÜ) nr 2202/96 I lisas osutatud mandariinide, klementiinide ja satsumade toetussummasid 2004/05. turustusaastaks tuleks seetõttu vähendada Küprose puhul 17,83 %.
(4)

Üldsusele teeb üha suuremat muret selliste loomade heaolu, keda veetakse väga pikki vahemaid ja kelle humaanset kohtlemist ei saa täielikult tagada, eriti kui neid tarnitakse kolmandatesse riikidesse. Kuigi elusloomade transpordi suhtes kehtivad ulatuslikud materiaalsete tingimuste, korra- ja kontrollinõuded, mida tugevdati 2003. aastal, on kogemused näidanud, et loomade heaolu ei ole alati tagatud. Lisaks on loomade heaolu nõuded sihtriikides sageli madalamad kui ühenduses.
3.

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu edastavad abisaavad liikmesriigid komisjonile ülevaate eeskirjade eiramistest, mis on esimest korda halduslikult ja/või kohtulikult tuvastatud. Ülevaates peavad nad esitama vähemalt järgmised andmed: a) projekti või asjaomase meetme nimetus ja projekti number või CCI kood (ühtne tunnuskood); b) säte, mida on rikutud; c) eeskirjade eiramise võimalusele viitava esmakordse teabe kuupäev ja allikas; d) kuidas eeskirjade eiramine toime pandi; e) vajaduse korral, kas eiramine annab alust kelmusekahtluseks; f) kuidas eeskirjade eiramine avastati; g) vajaduse korral asjaga seotud liikmesriigid ja kolmandad riigid; h) ajavahemik või aeg, millal eeskirjade eiramine toime pandi; i) riigi asutused või talitused, kes eeskirjade eiramise tuvastasid ning halduslikke ja/või õiguslikke järelmeetmeid võtvad talitused; j) esimese haldusliku või kohtuliku tuvastamise kuupäev; k) asjaga seotud füüsiliste ja/või juriidiliste isikute või muude osalevate subjektide andmed, välja arvatud juhul, kui need andmed ei ole eeskirjade eiramise vastu võitlemisel olulised eiramise laadi tõttu; l) meetme või projekti jaoks heakskiidetud eelarve kogusumma ning ühenduse, riigi- ja erasektori osamaksude osatähtsus meetme kaasrahastamisel; m) kui suure summaga on eeskirjade eiramine seotud ning kuidas jaotuvad ühenduse, riigi- ja erasektori osamaksud; kui punktis k osutatud isikutele ja/või subjektidele ei ole tehtud ühtki väljamakset, mis hõlmaks avaliku sektori vahendeid, siis kui suure summa ulatuses oleks eeskirjade eiramise avastamata jäämisel alusetuid makseid tehtud; n) maksete võimalik peatamine ja sissenõudmisvõimalused; o) põhjendamatu kulutuse laad. Erandina esimesest lõigust ei ole vaja teavitada järgmistest juhtumitest: — kui ainuke eeskirjade eiramisele viitav asjaolu tuleneb olukorrast, kus ühenduse eelarvest kaasrahastatud meedet ei võeta osaliselt või täielikult rakendusasutuse ja/või abisumma lõppsaaja pankroti tõttu. Juhtumitest, kui eeskirju eiratakse enne abisaaja pankrotti ja juhtumitest, kui on tegemist kelmusekahtlusega, tuleb siiski teavitada, — kui rakendusasutus või abisumma lõppsaaja ise haldusasutust eiramisest teavitab, ilma et talle avaldataks survet, või kui ta teavitab sellest enne, kui pädev asutus eiramise avastab, olgu see enne või pärast avaliku sektori vahendite eraldamist, — kui haldusasutus avastab, et on tehtud viga rahastatava projekti vastavuse osas abi saamise tingimustele ja parandab selle enne avaliku sektori abi väljamaksmist.”
(24)

Meetme vormi osas leiti, et muudetud dumpinguvastase tollimaksu vorm peaks olema samasugune määruses (EÜ) nr 1467/2004 kehtestatud tollimaksudega. Tehti kindlaks, et PETi hinnad võivad kõikuda kooskõlas toornafta hindadega. Seepärast leiti, et on asjakohane kehtestada tollimaksud konkreetse summana tonni kohta. Sellest tulenevalt on protsendimäärana väljendatud dumpingumarginaali põhjal arvutatud dumpinguvastane tollimaks ettevõttest Chengsheng New Packing Material Co., Ltd. pärit PETi impordile 45 euro tonni kohta.
Ühendkuningriik: — 300 t, mis on pärit Botswanast, — 10 t, mis on pärit Svaasimaalt, — 550 t, mis on pärit Namiibiast.
Tariifikirje ex 0201 20 90 ex 0201 30 00 ex 0202 20 90 ex 0202 30 ex 0206 10 95 ex 0206 29 91

“Kvaliteetne” veiseliha; “jahutatud või külmutatud veiseliha valitud jaotustükid, mis on saadud eranditult karjamaal kasvatatud veistest, kellel on kuni neli jäävlõikehammast ja kelle tapasooja rümba mass on kuni 325 kilogrammi, kompaktne välimus, puhas lõikejälg, hele ja ühtlast värvi liha ning küllaldane, kuid mitte liiga paks rasvkate. Kõik jaotustükid pakendatakse vaakumpakenditesse ja nende puhul kasutatakse nimetust kvaliteetne veiseliha”
17.

artikli 54 järele lisatakse järgmised artiklid: “Artikkel 54a Vähendamised ja väljaarvamised tubakatoetuse taotluste puhul Kui leitakse, et tubakat ei taasistutatud külvieelses lepingus osutatud maatükile saagiaasta 20. juuniks, siis ilma, et see piiraks kooskõlas artikliga 51 või 53 kohaldatavaid mis tahes vähendamisi ja väljaarvamisi: a) jäetakse maksmata 50 % jooksva aasta saagi puhul antavast toetusest, kui taasistutamine viiakse läbi vähemalt 30. juuniks; b) jäetakse maksmata jooksva aasta saagi puhul antav toetus, kui taasistutamine viiakse läbi pärast 30. juunit. Esimese lõigu punktides a ja b osutatud vähendamisi või väljaarvamisi ei kohaldata juhul, kui vastavalt määruse (EÜ) nr 1973/2004 artikli 171cd lõikele 4 suudab põllumajandustootja pädevale asutusele esitada viivituse kohta rahuldava põhjenduse. Kui leitakse, et maatükk, millel kasvatatakse tubakat, erineb külvieelses lepingus nimetatud maatükist, vähendatakse asjakohasele põllumajandustootjale jooksva aasta saagi eest makstavat toetust 5 %. Artikkel 54b Vähendamised ja väljaarvamised puuvilla eritoetuse puhul Kui leitakse, et põllumajandustootja ei järgi määruse (EÜ) nr 1973/2004 artikli 171af punktidest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi, siis kaotab põllumajandustootja määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110f lõikega 2 sätestatud abi suurendamise õiguse, ilma et see piiraks vastavalt artiklile 51 või 53 kohaldatavaid mis tahes vähendamisi ja väljaarvamisi. Lisaks vähendatakse nimetatud põllumajandustootjale artikli 110c kohaselt antavat puuvillatoetust abikõlbliku hektari kohta määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 110f lõikes 2 sätestatud suurendamise summa võrra.”
6.

Artiklid 10 ja 11 asendatakse järgmistega: “Artikkel 10 Alates vastavatest sularahavahetuse päevadest lasevad EKP ja osalevate liikmesriikide keskpangad osalevates liikmesriikides käibele euros vääringustatud pangatähed. Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, on need euros vääringustatud pangatähed ainsad pangatähed, millel on osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi seisund. Artikkel 11 Alates vastavast sularahavahetuse päevast lasevad osalevad liikmesriigid käibele euros või sendis vääringustatud münte, mis vastavad nimiväärtustele ja tehnilistele tingimustele, mida nõukogu võib kooskõlas asutamislepingu artikli 106 lõike 2 teise lausega ette näha. Ilma et see piiraks artikli 15 ja asutamislepingu artikli 111 lõike 3 alusel rahapoliitika küsimustes sõlmitud kokkulepete sätete kohaldamist, on need mündid ainsad mündid, millel on osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi seisund. Ükski isik ei ole kohustatud ühegi üksikmakse puhul vastu võtma rohkem kui 50 münti, välja arvatud käibele laskev ametiasutus ja käibele laskva liikmesriigi õigusaktidega spetsiaalselt määratud isikud.”
(3)

Jaapani pädev asutus (põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeeriumi loomatervise ja loomsete toodete ohutuse osakond) on komisjonile andnud vajalikud garantiid, et veretooteid ja muid tehnilisel otstarbel kasutatavaid kõrvalsaadusi on võimalik Jaapanist hankida ja ühendusse lähetada kooskõlas asjaomaste impordinõuetega. Eelkõige on Jaapan heaks kiitnud ja registreerinud asjakohased tootmisettevõtted kooskõlas määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 29 lõikega 5.
ET Euroopa Liidu Teataja L 74/38

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 454/2005,

18. märts 2005,

millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib heaks kiita tariifikvootidega sätestatud korra alusel märtsis 2005 esitatud teatavate sealihasektori toodete impordilitsentsi taotlused ajavahemikuks 1. aprill kuni 30. juuni 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 18.augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1458/2003, millega avatakse sealihasektori tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

Ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad saadaolevatest kogustest, ning need võib seetõttu täies ulatuses rahuldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1458/2003 alusel esitatud impordilitsentsi taotlusi ajavahemikuks 1. aprill–30. juuni 2005 rahuldatakse vastavalt lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprill 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. märts 2005 Komisjoni nimel põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor J. M. SILVA RODRÍGUEZ

(1) ELT L 208, 19.8.2003, lk 3.
(1)

Ajavahemikuks 1. aprill – 30. juuni 2005 on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad või võrdsed saadaolevate kogustega, ning need võib täies ulatuses rahuldada.
(1)

2005. aasta teiseks kvartaliks on esitatud impordilitsentsi taotlusi koguste kohta, mis on väiksemad saadaolevatest kogustest, ning need võib seetõttu täies ulatuses rahuldada.
ET Euroopa Liidu Teataja L 195/11

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1201/2005,

26. juuli 2005,

riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2005. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 13. mai 1996. aasta otsust 96/317/EÜ vastavalt GATTi artiklile XXIII Taiga peetud konsultatsioonide tulemuste kokkuvõtte kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 10. veebruari 1998. aasta määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nende koguste kontrollimine, mille suhtes on esitatud taotlused, näitab, et 2005. aasta juuli osa eest tuleks litsentsid välja anda taotletud kogustele, mille suhtes on vajadusel kohaldatud vähendusprotsenti, ning tuleks kinnitada kogused, mis kantakse üle järgmisse perioodi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. 2005. aasta juuli esimese kümne tööpäeva jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 327/98 esitatud ja komisjonile teatatud taotluste alusel antakse riisi impordilitsentsid välja taotletud kogustele, mille suhtes on kohaldatud käesoleva määruse lisas kehtestatud vähendusprotsenti.

2. Järgmise ossa ülekantavad kogused on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 26. juuli 2005 Komisjoni nimel põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor J. M. SILVA RODRÍGUEZ

(1) EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

(2) EÜT L 122, 22.5.1996, lk 15.

(3) EÜT L 37, 11.2.1998, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2296/2003 (ELT L 340, 24.12.2003, lk 35).

LISA

Vähendusprotsendid, mida kohaldatakse 2005. aasta juuli osa raames taotletud koguste suhtes, ning järgmisse ossa ülekantavad kogused:

a) CN-koodi 1006 30 alla kuuluv poolkroovitud ja kroovitud riis

Päritolu Vähendusprotsent 2005. aasta juuli osa raames 2005. aasta septembri ülekantav kogus (tonnides) Ameerika Ühendriigid 0 (1) 10 908,927 Tai 0 (1) 986,954 Austraalia 0 (1) 345,820 Muu — —





b) CN-koodi 1006 20 alla kuuluv kooritud riis

Päritolu Vähendusprotsent 2005. aasta juuli osa raames 2005. aasta septembri ülekantav kogus (tonnides) Austraalia 0 (1) 10 429 Ameerika Ühendriigid 0 (1) 7 642 Tai 0 (1) 1 812 Muu 0 (1) 117





c) CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluv purustatud riis

Päritolu Vähendusprotsent 2005. aasta juuli osa raames Tai 0 (1) Austraalia 0 (1) Guyana 0 (1) Ameerika Ühendriigid 0 (1) Muu 0 (1)

(1) Taotletava koguse osa.
(1)

Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikliga 23 nähakse ette, et ühendus võib anda toetust põllumajandustootjatele, kes võtavad põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustusi, aga need peavad olema heade põllumajandustavade rakendamisest ulatuslikumad. Mõnede põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud viieaastase võetud kohustuste kehtivus lõpeb enne 31. detsembrit 2006. Nõukogu määruse (EÜ) 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (2) II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavuse põhimõtte sisseviimise tõttu on põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustuste puudumisel talupidajate kohustused erinevad. Uusi eeskirju kohaldatakse ajavahemikku 2007–2013 hõlmava maaelu arenguprogrammiga seotud põllumajanduse keskkonnameetme suhtes.
(3)

Foksiim on lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse lammaste puhul seoses lihaskoe, maksa ja rasvkoega, välja arvatud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima, ning sigade puhul seoses lihaskoe, maksa, neerude, naha ja rasvkoega. Kõnealune aine on samuti lisatud nimetatud määruse III lisasse kanade puhul teadusuuringute lõpuleviimiseni. Uuringud on nüüd lõpetatud ning seetõttu tuleks foksiim lisada kõnealuse määruse I lisasse.
(3)

Kõnealuse tööprogrammi esimese etapiga hõlmatud 90 toimeainest on 67 kohta võetud vastu direktiiv või otsus. Seega jätkub töö 23 toimeainega. Kõnealuse tööprogrammi teise etapiga hõlmatud 53 toimeainest on otsus vastu võetud ühe kohta. Seega jätkub töö 52 toimeainega. Tööprogrammi esimeses etapis korraldas komisjon pärast referentliikmesriigi hindamisaruande projekti esitamist vastastikuse eksperdihinnangu andmise. Vastastikuste eksperdihinnangute andmine on nüüdseks lõpetatud ning praegu koostatakse viimaseid toimeaineid käsitlevaid otsuseid ja direktiive. Teise etapi vastastikuse eksperdihinnangu eest vastutab Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), kes peab edastama oma arvamuse komisjonile ühe aasta jooksul pärast hindamisaruande projekti esitamist. Kuna esitamistähtpäevad on komisjoni ja EFSA vahel kokkulepitud korra osa, on võimalik prognoosida, millal valmib viimane arvamus. Praeguseks on neid komisjonile esitatud kolm ja viimane peaks komisjonile edastatama 2005. aasta lõpus. Järelikult tuleks teise etapiga hõlmatud ainetele jätta rohkem aega kui esimese etapi ainetele, mille puhul kõnealune menetlusetapp on juba lõpetatud.
1.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt: a) Lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: “Komisjon määrab hiljemalt 31. maiks 2005 vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 nimetatud korrale iga uue liikmesriigi jaoks kindlaks suhkru kui sellise või töödeldud toodetes oleva suhkru, isoglükoosi ja fruktoosi kogused, mis ületavad 1. mail 2004 tavapäraseks loetud säilitusvaru ja mis tuleb turult kõrvaldada uute liikmesriikide kulul.” b) Lõike 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: “Asjaomane uus liikmesriik tagab, et lõikes 1 nimetatud ülemäärasele kogusele vastav suhkru- või isoglükoosikogus kõrvaldatakse turult hiljemalt 30. novembriks 2005 ilma ühenduse sekkumiseta järgmiste meetmete abil:”. c) Lõike 3 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega: “Uus liikmesriik peab kõnealust süsteemi kasutama selleks, et sundida asjaomaseid ettevõtjaid omal kulul turult kõrvaldama nende puhul kindlakstehtud ülemäärasele kogusele vastava suhkru- või isoglükoosikoguse. Asjaomased ettevõtjad peavad uuele liikmesriigile esitama asjakohase tõendi, et tooted kõrvaldati turult hiljemalt 30. novembriks 2005. Kui sellist tõendit ei esitata, nõuab uus liikmesriik sisse kõnealusele kogusele vastava summa, mida on korrutatud asjaomase toote suhtes ajavahemikul 1. maist 2004 kuni 30. novembrini 2005 kohaldatava suurima impordimaksuga ja suurendatud 1,21 euro võrra 100 kg valge suhkru või kuivaine ekvivalendi kohta.” d) Lõike 4 esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: “Kui suhkur või isoglükoos kõrvaldatakse turult vastavalt lõikele 2a, peavad asjaomased ettevõtjad tõendama eksporti hiljemalt 28. veebruariks 2006, esitades järgmised dokumendid:”. e) Lõike 4 neljas lõik asendatakse järgmisega: “Esimese lõigu punktis a nimetatud ekspordilitsents kehtib alates selle väljastamise kuupäevast kuni 30. novembrini 2005.”
(4)

Alates 2003. aastast on terasetoodete märgatavas nõudluse kasvus olnud Hiina turul juhtiv osa. Hiina on suurendanud oma tootmismahtu väga kiires tempos. Hiina toorterase toodang on kasvanud 129 miljonilt tonnilt 2000. aastal kuni 270 miljoni tonnini 2004. aastal, suurendades sama ajavahemiku jooksul oma osa maailmaturul 15,4 protsendilt 26,2 protsendini, ning lisandumas on uued tootmismahud, mille tulemusel võib aastal 2005 Hiina tootmismaht suureneda kuni 300 miljoni tonnini. Hiina import oli 2003. aastal kokku 37 miljonit tonni ja 2004. aastal 29 miljonit tonni. Samadel aastatel oli eksport kokku vastavalt 7 miljonit tonni ja 14 miljonit tonni. Puhasimport vähenes seevastu 2003. aasta 30 miljonilt tonnilt 15 miljoni tonnini aastal 2004, seega tekkis 15 miljoni tonnine pakkumise ülejääk, millele tuli leida uus turg. Tõenäoliselt kõnealune suundumus, mille puhul Hiina import väheneb ja eksport suureneb, jätkub ning seetõttu pääsevad maailmaturule märkimisväärselt suured terasetoodete kogused, millele on vaja uut turgu.
(2)

Kogemused on näidanud, et selle kava kohaste ostude puhul ei ole eriti raskesti juurdepääsetavatel äärealadel, kus puuduvad rümpade ümbertöötlemise ettevõtted, võimalik rümpasid hävitada määruse (EÜ) nr 690/2001 artikli 7 kohaselt. Rümbad, mis osteti kaugpiirkondades määruse (EÜ) nr 690/2001 alusel, maeti aastail 2001–2002 maha. Matmine toimus vastavalt asjakohastele veterinaar- ja keskkonnanõuetele ning oli kooskõlas eesmärgiga need rümbad hävitada, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 690/2001 artikliga 7.
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 550/2005,

7. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 416/2004 (milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 ja määruse (EÜ) nr 1535/2003 rakendamiseks) seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskava üksikasjalike eeskirjadega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 416/2004 artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

1. Juhul, kui ühenduse künnist ei ole ületatud künnise kontrollimisel toetuste määramiseks turustusaastaks 2005/2006, makstakse kõikides uutes liikmesriikides lisatoetust 25 % määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 sätestatud toetusest pärast turustusaastat 2004/2005, välja arvatud tomatite puhul, millele makstakse lisatoetust siis, kui on kindlaks tehtud, et uued liikmesriigid on järginud siseriiklikke künniseid.

2. Juhul, kui ühenduse künnist on ületatud künnise kontrollimisel toetuste määramiseks turustusaastaks 2005/2006, makstakse kõikides uutes liikmesriikides, kus künnist ei ületatud või ületati 25 %, lisatoetust pärast turustusaastat 2004/2005, välja arvatud tomatite puhul, millele makstakse lisatoetust juhul, kui on kindlaks tehtud, et uued liikmesriigid on järginud siseriiklikke künniseid.

Esimeses lõikes osutatud lisatoetus põhineb asjaomase siseriikliku künnise tegelikul ületamisel ja tema maksimumsuurus on kuni 25 % määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 osutatud toetusest.”
(3)

Halduslikel põhjustel, selleks et piirata toetuseõiguste tükeldumist vajaliku määrani, on määruse (EÜ) nr 795/2004 artikli 3 lõikes 4 sätestatud, et enne olemasoleva õiguse jaotamist peavad kõik olemasolevad osad olema ära kasutatud. On asjakohane täpsustada, et see säte peaks viitama samalaadilise õiguse olemasolevatele osadele, näiteks tavapärased õigused, maa tootmisest kõrvaldamise õigused, määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 kohaselt saadud loaga kaasnevad õigused.
(3)

Kogemused on näidanud, et liikmesriikide esitatud toimikud üldiselt vastavad määruse (EÜ) nr 1040/2002 nõuetele, välja arvatud abikõlblike kulutuste aastast miinimumsummat käsitlev nõue. Teatavatel juhtudel, eriti liikmesriikides, kus põllumajanduseks kasutatakse ainult väikest osa riigi territooriumist ja kus sellest tulenevalt on kahjulike organismide puhangute kontrollimise kulud väiksemad, on abikõlblike kulutuste kogusumma aastas alla 50 000 euro.