NÕUKOGU OTSUS 2013/668/ÜVJP,

18. november 2013,

Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

Euroopa Liidu Nõukogu võttis 11. detsembril 2008 ELi strateegia tugevdamiseks vastu „ELi uued tegevussuunad”. ELi strateegia IV peatükis on öeldud, et liit toetab kooskõlastatud ja muid tegevusi täiendava lähenemisviisi järgimist seoses bioohutuse ja bioturvalisuse alaste probleemidega, tagades eelkõige bioloogiliste riskide ja ohtude optimaalse juhtimise.

Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil kinnitasid konventsiooni osalisriigid oma pühendumust võtta vajalikke siseriiklikke meetmeid vastavalt BTWC artiklitele I, III ja IV, et tagada mikroobide või teiste bioloogiliste mõjurite või toksiinide ohutus ja turvalisus laborites ja teistes rajatistes ja transportimisel ning et tõkestada ilma loata isikute juurdepääsu kõnealustele mõjuritele ja toksiinidele ning nende loata väljaviimist laboritest ja teistest rajatistest. Samuti paluti konverentsil nendel konventsiooni osalisriikidel, kellel on asjaomane kogemus BTWC sätete rakendamiseks vajalike õigus- ja haldusmeetmete osas, osutada taotluse korral asjakohast abi konventsiooni teistele osalisriikidele. Konverentsil ergutati sellise abi osutamist piirkondlikul tasandil.

Seitsmendal läbivaatamiskonverentsil märgiti seoses BTWC artikliga VII samuti, et konventsiooni osalisriikide riiklik valmisolek annab panuse rahvusvahelisele võimekusele reageerida haiguspuhangutele, sealhulgas nendele, mille väidetavaks põhjuseks on bioloogiliste või toksiinrelvade kasutamine, ning uurida ja leevendada nende mõju.

15. juunil 2007 jõustusid rahvusvahelised tervise-eeskirjad („IHR” (International Health Regulation)). Nende tervise-eeskirjadega reguleeritakse kontrolli nakkushaiguste puhangute liikumise üle ja puhangutele reageerimist olenemata nende päritolust ning nõutakse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) liikmesriikidelt rahvatervise kaudu nakkushaiguste vastu võitlemise valdkonnas laborite põhivõimekuste loomist ja järelevalve teostamist, mis võimaldab IHRi rakendada. WHO sekretariaat toetab WHO liikmesriike nende IHRi riiklike tegevuskavade rakendamisel, kasutades selleks WHO peakorterit ja piirkondlikke kontoreid. WHO bioloogilise ohu vähendamise haldamise programmis antakse juhiseid, kuidas laborid peaksid toimima, kasutades normatiivseid juhiseid, töörühmi ja bioloogilise ohutuse tavasid käsitlevat koolitust, laborite bioloogilist julgeolekut ja bioteaduste teadusuuringute toimimisjuhendeid. Lisaks on WHO sekretariaadil roll nakkusohtlike ainete transpordialaste ÜRO suuniste kehtestamisel. IHRi kohaselt osalevad rahvatervise laborid bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude käsitlemise ettevalmistamisel. Bioloogilise ohutuse ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku määratlused on esitatud laboratoorse bioloogilise ohutuse WHO käsiraamatus (3. trükk, 2004) ning bioloogilise riski haldamise ja laboratoorse bioloogilise julgeoleku WHO juhistes (2006).

WHO on ainus rakendusüksus, kellel on käesolevas nõukogu otsuses kehtestatavate projektide ja meetmete rakendamiseks vajalikud eriteadmised, süvateadmised, töötajad, struktuur ja vahendid.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. ELi strateegia asjakohaste osade viivitamatuks ja praktiliseks kohaldamiseks toetab liidu BTWC kuuenda läbivaatamiskonverentsi osalisriikide poolt tehtud otsuste rakendamist, järgides alljärgnevaid eesmärke:

2. ELi strateegia meetmetele vastavate projektide hulka kuuluvad projektid, mille eesmärk on:

Nimetatud projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).

2. Artiklis 1 osutatud tegevuste tehniline rakendamine tehakse ülesandeks WHOle. WHO täidab oma ülesannet kõrge esindaja vastutuse all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja WHOga kokku vajalike korralduste osas.

Artikkel 3

1. Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamiseks on 1 727 000 eurot.

2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulude nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon WHOga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et WHO tagab ELi abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele, nagu on ette nähtud käesoleva otsuse lisas.

4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist raskustest selle protsessi jooksul ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes WHO poolt koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

2. Otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest. Otsus kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui selle aja jooksul ei ole sõlmitud nimetatud rahastamislepingut.

(1) Nõukogu 14. aprilli 2008. aasta ühismeede 2008/307/ÜVJP Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuse toetamiseks laboratooriumide bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia raames (ELT L 106, 16.4.2008, lk 17).

(2) Nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsus 2011/429/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiinrelvade täiustamist, tootmist ja varumist keelustava ning nende hävitamist nõudva konventsiooni (BTWC) osapoolteks olevate riikide seitsmendaks läbivaatamiskonverentsiks (ELT L 188, 19.7.2011, lk 42).

LISA

1. Üldine raamistik

Käesoleva nõukogu otsuse üldine eesmärk on toetada allpool kirjeldatud projektide kaudu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 ja muude sellega seotud resolutsioonide, bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiliste relvade väljatöötamise, tootmise ja ladustamise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni (BTWC) ja samuti rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (IHR) ning eelkõige nende aspektide rakendamist osalisriikide poolt, mis on seotud bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ohutuse ja julgeolekuga laborites ja teistes rajatistes, sealhulgas nende ühest kohast teise transportimise ajal, et hoida ära bioloogiliste materjalide loomulik, juhuslik või tahtlik leke ning parandada nakkustõrjet.

Sellega püütakse samuti toetada teadlikkuse suurendamist bioloogilise ohu haldamise alastest meetoditest ja soodustada nende rakendamist, tagada tõenditel ja ohul põhinev kontroll, edendada laborites järgitavate parimate tavade vahetamist ning samuti aidata riikidel täita laboriteenuste põhivõimekuste nõuded seoses prioriteetsete terviseriskidega, nagu on määratletud IHRis.

2. Projektipõhised erieesmärgid

Viimastel aastatel on mõistet „bioohutus” hakatud üha enam seostama mõistega „bioloogilise saastatuse tõkestamine” ning kogu maailmas on suurenenud kõrgetasemeliste isoleerimislaborite arv. Keerukate tehniliste lahendustega rajatiste rajamisele keskendumise tulemuseks on sageli olnud kõikehõlmava bioloogilise ohu haldamise programmi paljude muude tähtsate elementide, sealhulgas julgeolek, personal ja pädevus, head mikrobioloogiaalased töövõtted, õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimine ning seadmete hooldus, alahindamine. Lisaks sellele võis riiklikul tasandil väljavalitud rajatistele keskendumisega kaasneda paljude muude tavapärasemate laborite kõrvalejätmine, mis oleks samuti võinud saada kasu põhjaliku bioloogilise ohu haldamise süsteemi rakendamisest ning oluliste seadmete ja materjalidega varustamisest, mis on ohutu ja turvalise tegevuse aluseks.

On vaja suurendada teadlikkust ja parandada arusaamist laboritingimustes esinevatest riskidest ja nende käsitlemise strateegiatest ning samuti kehtestada õigus- ja haldusnormid ja asjakohased suunised. Ergutatakse parandama rajatiste olukorda ja varustama need vajalike materjalidega ning pakkuma töötajatele haridust kõigil tasanditel, et saavutada nõuetele vastav ja põhjalik laborite bioloogilise ohu haldamine.

Varasema ühismeetmega (WHO tegevuse toetamiseks bioohutuse ja bioturvalisuse valdkonnas) (2008/307/ÜVJP) alustatud jõupingutuste alusel püütakse käesoleva otsusega kõrvaldada mõningad eespool nimetatud puudused.

Keskendudes väljavalitud konkreetsetele riikidele või allpiirkonnale/allpiirkondadele, kavandatakse kaks järgmist projekti:

2.1. Projekt 1: laborite bioloogilise ohu haldamise edendamine piirkondlike teavitusmeetmete ja küsimustele vastamise kaudu

2.1.1. Projekti 1 eesmärk

a) Ergutada väljavalitud konkreetseid riike või allpiirkonda/allpiirkondi rakendama laborite bioloogilise ohu haldamise strateegiad, milles käsitletakse bioohutust ja laborite bioturvalisust.

b) Anda piirkonna riikidele võimalus tulla kokku ja vahetada teavet parimate tavade ja omandatud kogemuste kohta. Selle ürituse pakutavate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks pakutakse riikide esindajatele vajadustepõhist koolitust, viies muu hulgas võimaluse korral läbi praktilisi harjutusi.

c) Aidatakse riikidel levitada parimaid tavasid ja rakendada neid enda oludele vastavalt.

2.1.2. Projekti 1 eeldatavad tulemused

a) Suureneb teadlikkus bioloogilise ohu haldamise strateegia rakendamisega kaasnevast kasust laborites riiklikul ja allpiirkondlikul tasandil tänu piirkondlikele koolitusseminaridele.

b) Tugevneb sidusrühmade suutlikkus ja võime hinnata bioloogilist ohtu, määratleda ja vastu võtta ohu maandamise strateegiad, et vähendada oht vastuvõetavale tasemele, tagada nende strateegiate pidev parandamine ning käidelda nakkusetekitajaid vastutustundlikult, ohutult, turvaliselt ja vastutusvõimeliselt.

c) Moodustub koolitust pakkuvate inimeste rühm, et rakendada riiklikke koolitusprogramme ja pakkuda koolitusvõimalusi.

2.1.3. Projekti 1 kirjeldus

a) Piirkondlike koolitusvõimaluste pakkumine

Püütakse jõuda paljude erinevate sidusrühmadeni kogu piirkonnas ning rahuldada nende erinevad koolitusvajadused. Kava kohaselt korraldatakse maksimaalselt kaks mitmekesist piirkondlikku seminari, millest igaühel on kuni 50 osalejat. Selleks et kasutada ära võimalus piirkonna asjaomastel ekspertidel ja poliitikakujundajatel kokku tulla, on seminarid eeldatavalt ka piirkondlikuks foorumiks, et iga liikmesriik saaks naaberriikidega vahetada teavet saavutuste, probleemide ja heade tavade kohta.

b) Koolitussessioonide arvu suurendamine riiklikul ja/või allpiirkondlikul tasandil

Lisaks kirjeldatule moodustatakse eespool mainitud seminaride alusel koolitust pakkuvate inimeste rühm, mis võimaldab suurendada koolitussessioonide arvu riiklikul ja/või allpiirkondlikul tasandil ning seega jõuda erinevate riiklike sidusrühmadeni. Antakse toetust eelkõige nendele piirkonna riikidele, kes ei ole projekti 2 kasusaajateks, kuni seitsmel korral, ning on võimalik, et selles osalevad väliseksperdid, et toetada asjaomaste sidusrühmade teadlikkuse suurendamist ja tugevdada kohalikku tehnilist suutlikkust rakendada piirkondlikult kokku lepitud head tavad kesk-, vahepealsel ja madalamal tasandil. Võimaluse korral kaalutakse piirkondlike ja/või riiklike bioohutuse assotsiatsioonide kaasamist.

Need tegevused viiakse läbi maksimaalselt seitsmes riigis, keda peetakse eraldi või üheskoos arvestades sobivateks.

2.2. Projekt 2: Laborite riiklike strateegiate väljatöötamine bioloogiliste ohtude tõrjumiseks ja põhivõimekuste tugevdamiseks (näidismudel riikidele)

2.2.1. Projekti 2 eesmärk

a) Suhelda asjaomaste poliitikakujundajate (sealhulgas rahvatervise, välisasjade, loomatervise, keskkonna, hariduse ja teadusuuringute, justiitsvaldkonna ja kaubanduse valdkonna esindajatega) ja laborite töötajatega kõigil tasanditel ning luua nendevahelised kontaktid, et kehtestada ja rakendada bioloogilise ohu haldamise poliitikad ja tavad ning neid parandada, ja samuti ergutada läbipaistva ja vastutustundliku töökultuuri kujundamist seoses bioohutuse ja bioturvalisusega.

b) Abistada kindlaksmääratud riike, et nende olulised rahvatervise laborid oleksid paremini varustatud ohutu, turvalise ja kvaliteedi tagava diagnostikavõime saavutamiseks hädavajalike seadmete ja materjalidega. Tugevdada konkreetsete põhivõimekuste arendamist IHRi kohaselt, pöörates erilist tähelepanu laboritele ja sissepääsukohtadele.

c) Suurendada kogu riigis teadlikkust rahvusvaheliselt kokkulepitud asjaomastest normidest, mille hulka kuuluvad Euroopa Standardikomitee (CEN) töörühmas kooskõlastatud dokument CWA 15793: 2011 (laborite bioloogilise ohu haldamine) ning samuti standardid ISO 15189:2007 meditsiinilaborid – kvaliteedi ja kompetentsuse erinõuded, ISO 15190:2003 meditsiinilaborid – ohutusnõuded, ISO/IEC 17025:2005 katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõuded, ISO 9001:2008 kvaliteedijuhtimise süsteemid – nõuded ja ISO 14001:2004 keskkonnajuhtimissüsteemid – nõuded koos kasutusjuhistega, kaasates riikliku tervisepoliitika kujundajad ja samuti laborite juhid ja töötajad, keda innustatakse järgima läbipaistvat ja vastutustundlikku bioohutuse ja bioturvalisuse alast töökulutuuri ning laborite kvaliteedisüsteeme.

d) Tugevdada valdkondadevahelist koostööd ja tegevust võrgustikes, püüdes kaasata erinevaid riiklikke sidusrühmi ja asutusi, muu hulgas tervise, hariduse, teaduse, teadusuuringute, põllumajanduse, transpordi, siseküsimuste ja välisasjade valdkonna eest vastutavad ministeeriumid ning tolliasutused.

e) Pakkuda vahendeid ja sobivaid juhiseid ja anda abi nende väljatöötamiseks laborite bioloogilise ohu haldamise edendamise eesmärgil ning tugevdada riiklikke laborisüsteeme.

2.2.2. Projekti 2 eeldatavad tulemused

a) Vastavalt iga riikliku sidusrühma kindlakstehtud prioriteetidele ja vajadustele töötatakse välja ja viiakse läbi erinevad koolitusüritused.

b) Tugevneb bioloogilise ohu haldamise suutlikkus ja võime, et vähendada bioloogilisi ohte.

c) Suureneb riiklike sidusrühmade ja asjaomaste asutuste teadlikkus ning peetakse proaktiivset dialoogi küsimustes, mis seonduvad ohtlike bioloogiliste mõjurite ja toksiinide ohutuse ja julgeolekuga laborites ja teistes rajatistes. Paraneb riiklike sidusrühmade mõistmine ja usaldus, mis võimaldab bioloogilise ohu haldamisel järgida sektoriteülest ja sidusat lähenemisviisi.

d) Edendatakse standardiseerimist ning töötatakse välja asjaomased vahendid ja suunised, mis võimaldab kehtestada nõuetele vastavad ohu maandamise meetmed ja nende toimimist pidevalt parandada.

e) Toetatakse konkreetsete põhivõimekuste tugevdamist kooskõlas IHRiga.

f) Vaadatakse läbi riiklikud poliitikad ja strateegiad, peetakse nende üle arutelusid ja arendatakse neid edasi.

g) Püüdmaks vastuvõetud strateegia viia ellu jätkusuutlikul viisil, kaalutakse struktuuri täiustamist ja organisatoorset reformi ning viiakse need läbi.

h) Paraneb füüsiline kaitse bioloogiliste ohtude eest tänu vajalike seadmete pakkumisele ja kindlaksmääratud oluliste rajatiste ajakohastamisele.

i) Heade tavade vahetamine sama eriala riiklike spetsialistide vahel erinevatel tasanditel ning tegevus laborite võrgustikes koosolekute ja teavitustegevuste korraldamise kaudu.

j) Töötatakse välja vajalikud vahendid, et toetada projekti tõhusat rakendamist.

2.2.3. Projekti 2 kirjeldus

Eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks viiakse projekt läbi kahe aasta jooksul, lähtudes kasusaavate riikide, ELi ja WHO pikaajalistest kohustustest. Projekt rakendatakse järgmiste etappidena:

a) Ettevalmistusetapp

Varasem ühismeede 2008/307/ÜVJP võimaldas WHOl hinnata teatavate riikide, sealhulgas Indoneesia bioloogilise ohu haldamise alaseid vajadusi ja määrata kõigi nende riikide puhul riiklikud kohustused, mis tuleb täita selge poliitilise ja tehnilise kontakti loomiseks, et osaleda ühisprojektis, mille eesmärk on tugevdada laborite bioloogilise ohu haldamise tugevdamist riiklikul tasandil.

Täiendavad arutelud liidu ja asjaomase valitsuse/asjaomaste valitsuste vahel võimaldavad teha kindlaks kuni kaks riiki, kes võimalusel koos mõnede naaberriikide väikese rühmaga võiksid saada kasu projektist 2, võttes arvesse piirkondlikke tehnilisi vajadusi ja konkreetsete riikide kiiresti kasvavat bioloogilise diagnostika ja teadusuuringute võimet ja eelkõige riikide pühendumust, tegutsedes kooskõlas liidu ja WHO muu tegevusega. Kaalutakse võimalust pakkuda sobivaid koolitusvõimalusi ülemeremaades väljavalitud isikutele, et aidata asjaomase riigi/asjaomaste riikide peamistel bioohutuse valdkonna ametnikel saavutada rahvusvaheliselt tunnustatud pädevus, eesmärgiga juhtida programmi jätkusuutlikumal viisil.

Selle ettevalmistusprotsessi tulemusel allkirjastavad liit, WHO ja valitud riigid vastastikuse mõistmise memorandumi.

b) Rakendusetapp

Selles etapis koostavad valitud riigid riikliku üldkava ja strateegilise tegevuskava, milles kirjeldatakse võetavaid meetmeid, et saavutada pikaajaline eesmärk, milleks on ohutute, turvaliste ja usaldusväärsete tavade järgimine laborites. See hõlmab koordinatsioonikava koostamist, mille abil teavitatakse kõiki sidusrühmi riigi valmisoleku tasemest reageerida bioloogilistele vahejuhtumitele; lisaks hõlmab see algatust ühtlustada rahvatervise sektori ülesanded, mis on kehtestatud bioloogiliste ohtude ja/või IHRis määratletud rahvatervise rahvusvahelise tähtsusega hädaolukordade (PHEIC) osas reageerimise riikliku valmisoleku kavades. Sellise kava koostamisel peaks olema võimalik tugineda ehedale riiklikule juhtimisele ja tegevuse suhtes tuntavale vastutusele.

Seejärel võetakse meetmed ja hangitakse seadmed ja materjalid kava kohaselt ja vastavalt asjaomaste poolte vahelisele kokkuleppele. Käesoleva nõukogu otsuse alusel antakse vajalikku tehnilist ja finantsabi, et luua riiklike sidusrühmade kontaktid nende endi vahel ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning muude huvitatud pooltega, et toetada nende tegevust ja aidata neil saada vastutustundlikeks ja aktiivseteks partneriteks ülemaailmsel tasandil, piirkondlikes kutseühingutes ja rahvusvahelistes võrgustikes.

WHO koostab koos valitud riikidega eduaruanded, ajakohastades ja hinnates bioloogilise ohu haldamise tõhustamise riiklikku kava ning riigi laborite tegevust bioohutuse, bioturvalisuse ja IHRi seisukohast, ja edastab need aruanded ELile.

Rakendusetapi lõpus korraldatakse allpiirkondlik või piirkondlik seminar, et tutvustada saavutatud tulemusi ja omandatud kogemusi naaberriikidele.

3. Kestus

Käesoleva nõukogu otsuse rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

4. Kasusaajad

Projekti 1 puhul on kasusaajateks ELiga peetavatel konsultatsioonidel kindlaks määratavad riigid ja allpiirkonnad, kus on vaja suurendada teadlikkust bioloogilise ohu haldamisest ning parandada bioloogilise ohu haldamise strateegiaid ja tavasid, sealhulgas võimalusel BTWCga ühinenud riigid.

Projekti 2 puhul on kasusaajateks riigid, kes kavatsevad käesoleva nõukogu otsuse alusel põhjalikult tugevdada oma riiklikku suutlikkust ja riiklikke võimeid, kes valitakse välja ELi ja asjaomaste riiklike asutuste vaheliste konsultatsioonide käigus, millel käsitletakse nende pühendumust parandada laborite bioloogilise ohu haldamist ja riiklikke laborisüsteeme.

5. Rakendusüksus

Projekte juhib ja rakendab WHO, kes konsulteerib regulaarselt ELiga ning teda toetavad vajadusel ja kui see on asjakohane vastava valdkonna väliseksperdid.

6. Rakendusüksus: valiku põhjendus

WHO on rahvusvaheline organisatsioon, mis võimaldab kasutada raamistikku, erialaseid teadmisi ja vahendeid selle liikmesriikidele teabe jagamiseks, suuniste andmiseks ja nende toetamiseks, et kaitsta inimeste tervist laborikeskkonnas ja laborite läheduses sobiva bioloogilise ohu haldamise, standardite, eeskirjade ja menetluste abil. Kõnealused projektid on kooskõlas üldise IHRi õiguslikult siduva kokkuleppega, mis aitab märkimisväärselt parandada ülemaailmset rahvatervise ohutust. WHO toetab oma osalisriike, võimaldades kasutada raamistikku selliste sündmuste ohjamise koordineerimiseks, mis võivad endast kujutada rahvusvahelist muret põhjustavat rahvatervise kriisiolukorda, ning parandab kõigi riikide võimet tuvastada ja hinnata ohtusid rahvatervisele, nendest teatada ja nendele reageerida. WHO on juba pidanud kõnelusi potentsiaalsete kasusaavate riikidega nende nõusoleku saamiseks. Kavandatav tegevus on kindlaks määratud pärast nendega WHO ametlike kanalite kaudu korduvalt peetud dialooge, lähtudes tegelikest vajadustest ja prioriteetidest kooskõlas iga riikliku strateegiaga. EL, keda toetavad pädeva töörühma tasandil tema liikmesriigid, püüab jätkata viljakat koostööd WHOga, mida on tehtud alates 2008. aastast.

7. Kaasrahastamine

WHO ei ole rahastaja ega abiorganisatsioon vaid tehniline asutus ja seega oleks kaasrahastamine koos väliste üksustega äärmiselt keerukas, eelkõige tervisega seotud julgeoleku valdkonnas, kus sidusrühmadel on erinevad prioriteedid ja piirkondlikud eesmärgid. WHO annab omalt poolt tehnilised eriteadmised ning projektijuhtimise võimekuse, kuid selles kontekstis ei ole tal võimalik eraldada vahendeid ühiseks tegevuseks. Siiski käsitatakse muid WHO poolt laborite valdkonnas läbiviidavaid kaasnevaid projekte üksteisega koostoimelisena, üksteisega seotuna ja üksteist täiendavana.

Kuigi ei toimu projekti kaasrahastamist rahaliste vahenditega, katab WHO osaliselt või täielikult projekti rakendamises osalevate töötajate töötasuga seotud kulud, mida võib käsitada mitterahalise panusena. WHO katab osaliselt projekti juhi, juhiabi ja Bangladeshis asuva riikliku konsultandi töötasuga seotud kulu. WHO katab täielikult finantsjuhi, koordinaatori, piirkondliku nõustaja ning Indoneesias, Myanmaris ja Nepalis asuvate meditsiinitöötajate töötasuga seotud kulu.

8. Nähtavus

WHO peaks võtma vajalikke meetmeid teadvustamaks avalikkusele asjaolu, et mõlemad projektid on täies ulatuses liidu rahastatud. Sellised meetmed viiakse ellu kooskõlas teatisega ja Euroopa Liidu välisteenistuse nähtavuse käsiraamatuga ning komisjon avaldab need ja mis tahes muud komisjoni ja WHO vahel kokku lepitud juhised.

Erilist tähelepanu pööratakse sobivatele märkidele ja reklaamile, millega toonitatakse liidu rolli mõlema projekti ainurahastajana.