LISA

KOONDDOKUMENT

„VLEES VAN HET ROOD RAS VAN WEST-VLAANDEREN“

ELi nr: PDO-BE-02261 – 11.1.2017

KPN (X) KGT ()

1. Nimetus(ed)

„Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Belgia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetust „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ tohib kasutada ainult värske liha puhul, mis on saadud 3,5–8 aasta vanustelt lehmadelt ja 2–3,5 aasta vanustelt härgadelt, kes on nn punast tõugu ning kasvatatud Lääne-Flandria provintsis. Rümbad peavad vastama järgmistele tingimustele.

— Kaal: vähemalt 380 kg.

— Lihakus: veiserümpade SEUROP-klassifitseerimisskaala klassid S, E, U, R ja O.

— Rasvasus: 2, 3, 4 või 5.

Liha on peaaegu tumepunane, rasvaviirgudest kergelt marmorjas ja peenekiulise tekstuuriga.

Liha maitse on täidlane, intensiivne ja peened rasvaviirud lisavad sellele kreemja maitsenüansi.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

75–100 % punast tõugu lehmadele ja härgadele antavast koresöödast (rohi ja rohumaasaadused) toodetakse geograafilises piirkonnas, peamiselt põllumajandusettevõttes kohapeal.

Teatavatel elujärkudel moodustab väikese osa veiste söödast jõusööt.

Kogu suve söövad veised võimalikult palju karjamaal, olenevalt ilmastikutingimustest. Keskmiselt on loomad karjamaal seitse kuud, ajavahemikul aprillist novembrini.

Talvel koosneb kuivsööt peamiselt kohalikest rohumaasaadustest: kuivsilost ja heinast.

Rohumaasaadused valmistatakse põllumajandusettevõttes kohapeal, kuid vajaduse korral ostetakse sisse geograafilises piirkonnas valminud kohalikku kuivsööta. Vaid äärmuslike ilmastikutingimuste korral (põud või tugevad vihmasajud) ostetakse piiratud koguses kuivsööta sisse ümberkaudsetest piirkondadest. Väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit kuivsööt moodustab igal aastal 30–50 % loomade sööda kuivainest ning see ei mõjuta liha eriomadusi.

Peale rohumaasaaduste saavad veised järgmist sööta:

— suvel (ainult vajaduse korral): kohalikus piirkonnas valmistatud koresööt (nt mais, pulp, raba, kartul, põhk jms);

— talvel: koresööt ja kõige enam 0,5 kg jõusööta 100 kg eluskaalu kohta päevas.

Eespool osutatud lisana antav koresööt valmistatakse enamasti põllumajandusettevõttes kohapeal, kuid vajaduse korral ostetakse see sisse. 75–100 % koresöödast on pärit geograafilisest piirkonnast.

Nuumaperiood kestab kõige enam viis kuud. Söödale lisatakse jõusööta kuni 1 kg 100 kg eluskaalu kohta päevas. Jõusööt sisaldab teravilju ning sellele on lisatud muid saadusi, näiteks linaseemnekook, söödapeet, kartul jne. Nuumamine toimub latrites (lõastatult või lõastamata) või karjamaal.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Geograafilises piirkonnas peavad toimuma loomade sünd, kasvatus, nuumamine, tapmine ja lihunikutööd.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgis peab sisaldama registreeritud nimetust „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ ja ELi logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Lääne-Flandria provintsi Belgias.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Lääne-Flandrias on olulisel kohal traditsioonilised segatüüpi põllumajandusettevõtted. Lääne-Flandriat on kirjeldatud järgmiselt: „Lääne-Flandria on madalal asuv piirkond […]. Seda iseloomustab soodne mereline kliima ja ohtralt viljakas põllumajandusmaa: luitealadega vahelduvad raskete muldadega poldrialad. Provintsi lõunaosas valitseb viljakas liivsavi- ning Brugge-Torhouti-Tielti kolmnurgas liivmuld. Kui mitte arvestada liivaseid piirkondi, on Lääne-Flandria põllumajandusettevõtjatele saadaval suur hulk eri maaharimis- ja külvikorravõimalusi.“

Loomakasvatus on Lääne-Flandrias tänu Põhjamere lähedusele ja iseloomulikule merelisele kliimale alati olnud tähtsal kohal. Merelist kliimat mõjutab suuresti soe Golfi hoovus Atlandi ookeanis. See tähendab, et Lääne-Flandrias on väga vähe selliseid päevi, mil temperatuur on väga madal või väga kõrge. Need tingimused koos asjaoluga, et tegemist on Belgia kõige päikesepaistelisema piirkonnaga, tagavad rikkalikud rohumaad ja rohumaasaadused, mis on punast tõugu veiste kõige olulisem toiduallikas. Toitainerikas rohi annab lihale maitsva, kergelt kreemja maitse.

Lääne-Flandria punast tõugu veiste pidajad annavad oma oskusteavet edasi ühelt põlvkonnalt teisele: loomad on karjamaal nii kaua, kuni ilmastikutingimused lubavad, ning saavad söödana peamiselt koresööta. Peale selle tapetakse need veised küpsemas vanuses kui muud tõugu lihaveised. Lääne-Flandria veisekasvatajad peavad segatüüpi põllumajandusettevõtteid, mis on tihedalt seotud kohalike traditsioonidega ning on kohanenud piirkonna geograafiliste ja kliimatingimustega. Lisaks kariloomade pidamisele kasvatatakse ka eri põllukultuure, näiteks nisu, otra, suhkrupeeti, kartulit ja maisi, mida kasutatakse punast tõugu veiste traditsioonilise koresöödana.

5.2. Tõu eripära

Punast tõugu veised on Lääne-Flandria ja Prantsuse Flandria põhjaosa karjamaadel söönud sadu aastaid. 1770. aastatel tegutses piirkonnas punase karja homogeense tõu aretuskeskus, kust tuli 95 % piirkonna veiste kogupopulatsioonist.

Pärast Belgia iseseisvumist 1830. aastal võtsid Prantsusmaa ja Belgia ametiasutused kasutusele erinevad loomakasvatusstrateegiad ning selle tagajärjel jagunes tõurühm kaheks. Prantsusmaal peeti prioriteetseks piimatõugu ning selle tulemusena kujunes välja Rouge des Flandres’i ehk casselloise’i tõug. Lääne-Flandrias säilitati liha-piimatõug.

1906. aastal asutati piirkondlik tõuühing, mille ülesanne oli pidada kogu Lääne-Flandria tõuraamatut. Hollandi keeles nimetati tõugu „het rood Vlaams ras“ (Flaami punast tõugu veised), kuid hiljem nimetati see ümber kui „het rood ras van West Vlaanderen“ (Lääne-Flandria punast tõugu veis), mis rõhutab määratletud aretuspiirkonda, st Belgia Lääne-Flandria provintsi. Alates 20. sajandi algusest on Lääne-Flandria provintsis sihipäraselt aretatud ainult üht tõugu veiseid.

1970. aastateni oli kuni 80 % veistest Lääne-Flandrias punast tõugu. Tõug on säilinud, kuna osa Lääne-Flaami põllumajandusettevõtjaid eelistasid seda tänu liha eriomadustele. 1994. aastal oli 99,6 % punast tõugu veiste kogupopulatsioonist ikkagi Lääne-Flandrias. Uuemate andmete kohaselt on see näitaja endiselt üle 95 %.

1991. aastal sai veiste tõuaretust käsitleva ministri dekreediga tõu ametlikuks nimetuseks „het Rood ras van België“ (Belgia punane tõug). Dekreedi kehtetuks tunnistamise järel 2007. aastal sai tõu nimetuseks „Rood“ (punane).

5.3. Liha eripära

Liha eripära tuleneb tõu eriomaduste ja Lääne-Flandria provintsi geograafiliste tingimuste kooslusest.

Sajandite jooksul on punane tõug kohanenud piirkonna pehme merelise kliimaga ning Lääne-Flandria viljaka mulla andidega. On olemas väljend, et punast tõugu veis muudab rohu lihaks nagu ei ükski teine Belgia veisetõug. Loomad on võimalikult palju aega Lääne-Flandria karjamaadel ning talvel saavad nad lisaks mitmesugust kohalikku koresööta.

Toode „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ eristub muust Belgia veiselihast tugeva täidlase lihamaitse poolest. Lihamaitset täiendab kerge kreemjas maitsenüanss tänu peentele rasvaviirgudele. Peale selle on liha väga pehme, kuid ei kaota seetõttu maitseomadusi. Pehmus tuleneb peenekiulisest tekstuurist. Liha on kaunist tumepunast värvi.

Toote „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ eriomadused tulenevad tõust, kohalikust rohusöödast ja sellest, et veised tapetakse küpsemas vanuses kui tavaliselt.

5.4. Seos geograafilise piirkonna ja toote eriomaduste vahel

Punase tõu ja Lääne-Flandria provintsi seos ulatub sajandite taha. Geograafilise piirkonna erilised kliima- ja mullatingimused on mänginud rolli toote eriomaduste väljakujunemisel, kuid lisaks kinnistavad geograafilise piirkonna ja toote eriomaduste seost kohalike veisekasvatajate ulatuslik oskusteave ja tõuraamatu pidamine.

Kohalike rohumaade saadustest valmistatud toodete suur osakaal veiste söödas tagab liha iseloomulikud maitseomadused. Tänu soodsale merelisele kliimale kasvab rohi aasta ringi, tagades veistel jõudsa lihaste arengu ning seeläbi ka mahlase peenekiulise liha. Liha kvaliteet on üks toote eriomadusi, sest loomad saavad karjamaal vabalt süüa juba noorest east saati ning see soodustab lihasmassi arengut. Lehmad poegivad mitu korda. Poegimine ja imetamine soodustavad loomulike rasvade teket lihas, mis annavad tootele „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ iseloomuliku kreemja maitse.

Kuna loomad tapetakse küpsemas vanuses kui tavaks, saavutavad nad tänu pikale kasvuperioodile ja kvaliteetsele kohalikule söödale suurema lihasmassi. Selle tugeva kehaehitusega punast tõugu veise liha on pehme ja maitsev.

Punast tõugu noored härjad, kes on aretatud ja kasvatatud Lääne-Flandrias, kasvatavad lihasmassi. Tavapõllumajanduse veisekasvatusettevõtetes ei hoita isasloomi peaaegu kunagi sellise küpse eani. Tavapõllumajanduse veisekasvatusettevõtetes tapetakse suurem osa isasloomi juba umbes 20. elukuul. Lääne-Flandria punast tõugu noorte härgade tapavanus on 2–3,5 aastat. See võimaldab märkimisväärse lihasmassi teket ning tagab pehme, kergelt marmorja lõpptoote. Veel üks oluline erinevus võrreldes tavapõllumajandusega on see, et veistel lastakse vabalt karjamaal olla nii palju kui võimalik ning söödana saavad nad peamiselt Lääne-Flandria kohalikke rohumaasaadusi ja koresööta, mitte jõusööta ja maisi.

Lääne-Flandrias aretatud ja kasvatatud punase veise liha kvaliteedist annavad tunnistust arvukad varasemad ja hiljutised äramärkimised menüüdes ning kokaraamatutes.

2012. aastal tunnustati toodet „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ kui traditsioonilist Flaami piirkondlikku toodet.

Tänapäeval Lääne-Flandrias aretatud ja kasvatatud punase veise liha on väga kõrgelt hinnatud nii Lääne-Flandria kui kogu Belgia väljapaistvates kokandusringkondades ning selle kvaliteetse toote järele on nõudlus ka mujal maailmas.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://lv.vlaanderen.be/sites/default/files/attachments/productdossier_vlees_van_het_rood_ras_van_west-vlaanderen_0.pdf