13)

1. liidet muudetakse järgmiselt: a) punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Käesolevas liites kirjeldatakse meetodit, millega määrata saasteained sõiduki välimõõtmiste alusel heitkoguste mõõtmise kaasaskantavate seadmete (edaspidi „PEMS“) abil. Saasteainete hulka, mida mõõdetakse mootori väljalasketorust, kuuluvad järgmised komponendid: diiselmootorite puhul süsinikmonooksiid, süsivesinike koguheide, lämmastikoksiidid ja tahkete osakeste arv ning ottomootorite puhul süsinikmonooksiid, metaanist erinevad süsivesinikud, metaan, lämmastikoksiidid ja tahkete osakeste arv. Lisaks mõõdetakse punktis 4 kirjeldatud arvutuste tegemiseks süsinikdioksiidi kogust.“; b) punkt 2.1.1 asendatakse järgmisega: „2.1.1. gaasi- ja tahkete osakeste arvu analüsaatoritest, millega mõõdetakse reguleeritud saasteainete kontsentratsiooni heitgaasis;“; c) punktis 2.2 asendatakse tabel 1 järgmisega: „Tabel 1 Katseparameetrid Parameeter Ühik Allikas THC kontsentratsioon (4) ppm Gaasianalüsaator CO kontsentratsioon (4) ppm Gaasianalüsaator NOx kontsentratsioon (4) ppm Gaasianalüsaator CO2 kontsentratsioon (4) ppm Gaasianalüsaator CH4 kontsentratsioon (4) (5) ppm Gaasianalüsaator Tahkete osakeste arvu kontsentratsioon #/cm3 Tahkete osakeste arvu analüsaator Lahjenduse seaded (kui asjakohane) - Tahkete osakeste arvu analüsaator Heitgaasi vooluhulk kg/h Heitgaasi vooluhulgamõõtur (Exhaust Flow Meter, edaspidi „EFM“) Heitgaasi temperatuur K EFM Keskkonnatemperatuur (6) K Andur Ümbritseva õhu rõhk kPa Andur Mootori pöördemoment (6) Nm ECU või andur Mootori pöörlemiskiirus p/min ECU või andur Mootori kütuse vooluhulk g/s ECU või andur Mootori jahutusvedeliku temperatuur K ECU või andur Mootori sisselaskeõhu temperatuur (5) K Andur Sõiduki teekonnakiirus km/h ECU ja GPS Sõiduki laiuskraad kraad GPS Sõiduki pikkuskraad kraad GPS d) punkti 2.4 lisatakse järgmised alapunktid: „2.4.6. Tahkete osakeste arvu analüsaatori paigaldamine PEMS tuleb paigaldada ja seda tuleb kasutada lekkekindlalt ja minimaalse soojakaoga. Tahkete osakeste tekkimise vältimiseks peavad ühendused olema termiliselt stabiilsed katses eeldatavatel heitgaasi temperatuuridel. kui sõiduki väljalaskeava ja ühendustoru ühendamiseks kasutatakse elastomeerühendusi, siis ei tohi need heitgaasiga kokku puutuda, et vältida artefakte mootori suurel koormusel. 2.4.7. Tahkete osakeste arvu proovivõtt heitgaasist Heiteproovide võtmine peab olema representatiivne ja seda tuleb teha kohtades, kus heitgaasid on hästi segatud ja kus proovivõtupunkti ümbritseva õhu allavool on minimaalne. Vajaduse korral võetakse heiteproovid massivoolumõõturist allavoolu, järgides et vahemaa vooluhulgaandurini oleks vähemalt 150 mm. Proovivõttur peab olema paigaldatud väljalasketoru kolmekordse läbimõõdu võrra ülesvoolu punktist, kus heitgaasid keskkonda väljuvad. Heitgaasiproov võetakse heitgaasivoolu keskelt. Kui heitgaasiproovi võtmiseks kasutatakse mitut proovivõtturit, siis peab tahkete osakeste proovivõttur asuma muude proovivõtturite suhtes ülesvoolu. Tahkete osakeste proovivõttur ei tohi segada gaasiliste saasteainete proovide võtmist. Proovivõtturi tüüpi ja spetsifikatsioone ning selle paigaldamist tuleb üksikasjalikult kirjeldada kas tehnilise teenistuse katsearuandes (kui katse tehakse tüübikinnituse käigus) või sõiduki tootja enda dokumentatsioonis (kasutusel olevate sõiduki vastavuskatse korral). Kui väljalasketorus võetakse tahkete osakeste proovid ilma lahjenduseta, siis tuleb proovivõtutoru kuumutada alates lahjendamata heitgaasi proovivõtupunktist kuni lahjenduspunkti või tahkete osakeste loendurini vähemalt temperatuurini 373 K (100 °C). Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad proovivõtusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste loendurini, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks minimaalne. Kõik osad peavad olema valmistatud antistaatilisest materjalist, et vältida elektrostaatilist toimet.“; e) punkti 2.5 lisatakse järgmine alapunkt: „2.5.5. Tahkete osakeste arvu analüsaatori kontrollimine PEMS peab toimima ilma vigade ja kriitiliste hoiatussignaalideta. Tahkete osakeste arvu analüsaatori nulltase registreeritakse, võttes 12 tunni jooksul enne katse algust HEPA filtriga filtreeritud ümbritsevast õhust proovi proovivõtutoru sisselaskeavas. Signaal salvestatakse konstantsel sagedusel vähemalt 1,0 Hz ja see keskmistatakse 2 minutile. Lõplik absoluutne kontsentratsioon peab jääma tootja kirjeldatud vahemikku ja ei tohi olla suurem kui 5 000 osakest kuupsentimeetri kohta.“; f) punkt 2.6.1 asendatakse järgmisega: „2.6.1. Katse algus Katsemenetluses tähendab „katse algus“ sisepõlemismootori esmakordset käivitamist. Heiteproovide võtmine, heitgaasi näitajate mõõtmine ning mootori ja ümbritseva keskkonna andmete registreerimine peab algama enne katse algust. Sõiduki heitekontrollisüsteemide kunstlik soojendamine enne katse algust on keelatud. Katse alguses ei tohi jahutusvedeliku temperatuur ületada keskkonnatemperatuuri rohkem kui 5 °C ega ületada 303 K (30 °C). Andmeid hakatakse hindama, kui jahutusvedeliku temperatuur tõuseb esmakordselt tasemele 303 K (30 °C) või kui jahutusvedeliku temperatuur stabiliseerub viieminutilise perioodi jooksul vahemikus +/– 2 K, sõltuvalt sellest, kumb juhtub enne, kuid hiljemalt 10 minutit pärast katse algust.“; g) punkt 2.6.3 asendatakse järgmisega: „2.6.3. Katse lõpp Katse on lõppenud, kui sõiduk on teekonna läbinud ja sisepõlemismootor on välja lülitatud. Sisepõlemismootor lülitatakse teekonna lõpus välja nii kiiresti kui võimalik. Andmete salvestamine jätkub, kuni proovivõtusüsteemide reageerimisaeg on lõppenud.“; h) punktis 2.7 asendatakse punkti 2.7.4 alapunkt a järgmisega: „a) kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 2 % vastavalt punktides 2.7.2 ja 2.7.3 sätestatule, siis võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või korrigeerida neid tootja taotluse korral triivi suhtes punkti 2.7.5 kohaselt.“; i) punkti 2.7 lisatakse järgmine alapunkt: 2.7.6. „ Tahkete osakeste arvu analüsaatori kontrollimine Tahkete osakeste arvu analüsaatori nulltaset kontrollitakse enne katse algust ja pärast katse lõppu ning tulemus registreeritakse vastavalt punkti 2.5.5 nõuetele.“; j) punktid 3.1.1, 3.1.2 ja 3.1.3 asendatakse järgmisega: „3.1.1. Analüsaatorite andmed Gaasianalüsaatorite andmed tuleb nõuetekohaselt vastavusse viia ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 49 4. lisa punktis 9.3.5 sätestatud korras. Tahkete osakeste analüsaatori andmed tuleb viia ajalisse vastavusse oma ülekandeajaga vastavalt seadme tootja juhistele. 3.1.2. Analüsaatorid ja heitgaasi vooluhulgamõõturi (EFM) andmed Gaasianalüsaatorite ja tahkete osakeste analüsaatorite andmed tuleb nõuetekohaselt viia vastavusse EFMi andmetega punktis 3.1.4 sätestatud korras. 3.1.3. PEMSi ja mootoriandmed PEMSi andmed (gaasianalüsaatorid, tahkete osakeste analüsaatorid ja EFM) tuleb nõuetekohaselt viia vastavusse mootori elektroonilise juhtseadme andmetega punktis 3.1.4 sätestatud korras.“; k) punktis 3.1.4 asendatakse „1) gaasianalüsaatorid (THC, CO, CO2, NOx kontsentratsioonid);“ järgmisega: „1 ) gaasianalüsaatorid (THC, CO, CO2, NOx kontsentratsioonid) ja tahkete osakeste analüsaator;“; l) punkti 3 lisatakse järgmine alapunkt: „3.6. Tahkete osakeste hetkearvu arvutamine Tahkete osakeste hetkearv (PNi) heites [#/s] määratakse nii, et korrutatakse tahkete osakeste arvu hetkekontsentratsioon [#/cm3] heitgaasi massivooluhulga hetkeväärtusega [kg/s] ning mõlemat korrigeeritakse ja viiakse ülekandeajaga vastavusse 3. liite punkti 1.4.3 kohaselt. Kõikides järgmistes andmete hindamistes lisatakse negatiivsed heite hetkeväärtused nullväärtusena. Heite hetkeväärtuste arvutamisel arvestatakse vahetulemuste kõiki olulisi arvnäitajaid. Tahkete osakeste hetkearvu määramiseks kasutatakse järgmist valemit: kus: PNi on tahkete osakeste hetkearv [#/s] cPNi on mõõdetud tahkete osakeste arvu kontsentratsioon [#/m3] normaliseerituna temperatuuril 273 K (0 °C), sealhulgas siselahjendus ja tahkete osakeste kadu qmewi on heitgaasi mõõdetud massivooluhulk [kg/s] ρe on heitgaasi tihedus [kg/m3] temperatuuril 273 K (0 °C).“; m) punktid 4.2.1 ja 4.2.1.1 asendatakse järgmisega: „4.2.1. Eriheite arvutamine Eriheide e ([mg/kWh] või [#/kWh]) arvutatakse iga akna ja iga saasteaine kohta järgmiselt: kus: m on saasteaine heite mass [mg/aken] või tahkete osakeste arv [#/aken] W(t2,i) – W(t1,i) on mootori töö „i“-nda keskmistamisakna jooksul [kWh]. 4.2.1.1. Eriheite arvutamine müügil oleva deklareeritud kütuse jaoks Kui käesoleva lisa alusel on katse tehtud I lisa 4. liite 1. osa punktis 3.2.2.2.1 deklareeritud müügil oleva kütusega, arvutatakse eriheide e ([mg/kWh] või [#/kWh]) iga akna ja iga saasteaine kohta, korrutades punkti 4.2.1 kohaselt kindlaks määratud korrigeerimata eriheite I lisa punkti 1.1.2 alapunkti a1 kohaselt kindlaks määratud võimsuse parandusteguriga.“; n) punkt 4.2.3 asendatakse järgmisega: „4.2.3. Vastavustegurite arvutamine Vastavustegurid arvutatakse iga kehtiva akna ja saasteaine kohta järgmiselt: kus: e on pidurdamisega seotud gaasilise saasteaine heide [mg/kWh] või [#/kWh]; L on kohaldatav piirnorm [mg/kWh] või [#/kWh].“; o) punkt 4.3.2 asendatakse järgmisega: „4.3.2. Vastavustegurite arvutamine Vastavustegurid arvutatakse iga kehtiva akna ja saasteaine kohta järgmiselt: kus: kus: m on gaasilise saasteaine heite mass [mg/aken] või tahkete osakeste arv [#/aken] mCO2(t2,i) – mCO2(t1,i) on CO2 mass „i“-nda keskmistamisakna jooksul [kg]; mCO2,ref on mootori CO2 mass, määratuna WHTC kohta [kg]; mL on gaasilise saasteaine heite mass [mg] või tahkete osakeste arv [#], mis vastab WHTC-s kohaldata vale piirnormile.“; p) punkti 4 lisatakse järgmised alapunktid: „4.4. Lõpliku vastavusteguri arvutamine katses 4.4.1. Lõplik vastavustegur katses (CF final ) iga saasteaine jaoks arvutatakse järgmiselt: kus: CFcold on vastavustegur katse külmrežiimi perioodi jaoks, mis on asjaomase saasteaine jaoks kindlaks määratud punktis 4.1 ja kas punktis 4.2 või 4.3 esitatud arvutusmeetodi kohaselt ja mis on võrdne liikuvate keskmistamise akende kõrgeima vastavusteguriga, alustades jahutusvedeliku temperatuurilt alla 343 K (70 °C). CFwarm on vastavustegur katse kuumrežiimi perioodi jaoks, mis on võrdne kõnealuse saasteaine jaoks punktis 4.1 ja kas punktis 4.2 või 4.3 sätestatud arvutusmeetodite abil kindlaks määratud vastavustegurite kumulatiivse 90 % protsentiiliga, alustades andmete hindamist pärast seda, kui jahutusvedeliku temperatuur on tõusnud esmakordselt tasemele 343 K (70 °C).“