25)

lisatakse 13. ja 14. jaotis: „13. JAOTIS SSR-transponder SERA.13001 SSR-transpondri kasutamine a) Kui õhusõiduk on varustatud töökorras SSR-transpondriga, kasutab piloot transpondrit kogu lennu ajal, vaatamata sellele, kas asjaomases õhuruumis kasutatakse lennuliikluse teenindamisel SSR-transpondrit või mitte. b) Piloot võib kasutada IDENT-funktsiooni ainult siis, kui ATS seda nõuab. c) Õhusõidukid, millel puudub piisav elektritoide, ei ole kohustatud järgima transpondri pideva kasutamise nõuet, välja arvatud juhul, kui on tegemist lennuga, mida käitatakse pädeva asutuse poolt kohustusliku transpondri alaks määratud õhuruumis. SERA.13005 A-režiimi (Mode A) koodi kasutamine SSR-transpondri puhul a) SSR-transpondriga varustatud õhusõiduki piloot teeb eriolukorrast teatamiseks järgmist: 1) kasutab eriolukorrast teatamiseks koodi 7700, välja arvatud juhul, kui ATC on andnud piloodile eelnevalt korralduse valida transpondri kasutamiseks mõni muu kindlaksmääratud kood. Sel juhul võib piloot siiski valida koodi 7700, kui on konkreetne põhjus arvata, et see oleks parim tegutsemisviis; 2) valib raadiosidehäiretest teatamiseks koodi 7600; 3) püüab ebaseaduslikust sekkumisest teatamiseks valida koodi 7500. Kui olukord seda nõuab, tuleks selle asemel kasutada koodi 7700. b) Muudel kui alapunktis a kirjeldatud juhtudel peab piloot tegema järgmist: 1) kasutama ATS-üksuse antud koodi või 2) kui ATS-üksuse ei ole koodi kohta korraldusi andnud, valima koodi 2000 või muu pädeva astutuse ettenähtud koodi või 3) kui õhusõidukile ei osutata lennuliiklusteenuseid, valima koodi 7000, et hõlbustada sobiva varustusega õhusõidukite kindlakstegemist, kui pädev asutus ei ole sätestanud teisiti. c) Kui selgub, et kuvatud kood erineb õhusõidukile antud koodist, tuleb teha järgmist: 1) piloodil palutakse koodivalikut kinnitada ja kui olukord seda nõuab, valitud kood õige vastu ümber vahetada, ja 2) kui õhusõidukile määratud kood erineb endiselt kuvaril nähtavast koodist, võib piloodilt nõuda, et ta õhusõiduki transpondri välja lülitaks. Olukorrast tuleb teavitada järgmist juhtimise üleandmise punkti ja kõiki muid üksusi, kes kasutavad lennuliiklusteenuste osutamisel SSR-i ja/või multilateratsioonisüsteemi (MLAT). SERA.13010 Rõhkkõrgusega seotud teave a) Kui õhusõidukile on paigaldatud kasutamiskõlblik C-režiimi (Mode C) transponder, peab piloot kõnealust režiimi pidevalt kasutama, välja arvatud juhul, kui ATC-üksus on ette näinud teisiti. b) Lennujuhile kuvatavat rõhkkõrguspõhist lennutasemeteavet peavad vähemalt ühel korral kontrollima kõik sobivate seadmetega varustatud ATC-üksused esmakontakti loomisel asjaomase õhusõidukiga, või kui see ei ole võimalik, siis esimesel võimalusel pärast esmakontakti, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on sätestanud teisiti. SERA.13015 Õhusõiduki identifitseerimisfunktsiooni kasutamine S-režiimis (Mode S) SSR-transpondri puhul a) S-režiimiga varustatud õhusõiduk, millel on õhusõiduki identifitseerimise funktsioon, edastab vastavalt ICAO lennuplaani punktile 7 õhusõiduki tunnuse, või kui lennuplaani ei ole esitatud, siis õhusõiduki registreerimistunnuse. b) Kui kuvarilt nähtub, et S-režiimiga (Mode S) varustatud õhusõiduki edastatud õhusõidukitunnus on eeldatust erinev, palutakse piloodil edastada asjakohane kinnitus ja vajaduse korral uuesti sisestada korrektne õhusõidukitunnus. c) Kui piloot on saatnud kinnituse selle kohta, et S-režiimi (Mode S) on sisestatud korrektne õhusõidukitunnus, kuid kuvaripilt on endiselt eeldatust erinev, võtab lennujuht järgmised meetmed: 1) teatab piloodile, et kuvaripilt on endiselt eeldatust erinev; 2) võimaluse korral korrigeerib õhusõidukitunnuse märget kuvaril ja 3) teatab järgmisele üleandmispunktile ja kõikidele muudele S-režiimi (Mode S) identifitseerimisfunktsiooni kasutavatele asjaomastele üksustele, et kõnealuse õhusõiduki edastatav õhusõidukitunnus on vale. SERA.13020 SSR-transpondri rike olukorras, kus töötava transpondri kasutamine on kohustuslik a) Kui transpondril ilmneb pärast starti rike, püüavad ATC-üksused jätkata lennu teenindamist kuni sihtlennuväljani vastavalt lennuplaanile. Piloodid peavad siiski olema valmis järgima teatavaid piiranguid. b) Kui transpondril ilmneb rike, mida ei saa enne väljumist kõrvaldada, teevad piloodid järgmist: 1) teatavad sellest ATS-ile nii kiiresti kui võimalik, soovitavalt enne lennuplaani esitamist; 2) lisavad ICAO lennuplaani vormi punkti 10 märke SSR alla tähe „N“, mis näitab, et transponder ei ole töökorras, või kui transponder rikkele vaatamata siiski osaliselt funktsioneerib, lisavad asjakohalise märke transpondri suutlikkuse kohta, ja 3) järgivad kõiki avaldatud protseduure, mis on seotud erandi taotlemisega nõudest kanda pardal töötavat SSR transpondrit. 14. JAOTIS Kõnesideprotseduurid SERA.14001 Üldine teave Standardväljendeid kasutatakse kõikides olukordades, mille puhul need on ette nähtud. Tavakeelt kasutatakse ainult juhul, kui kavandatud teadet ei ole võimalik standardväljendite abil edastada. SERA.14005 Sõnumiliigid a) Aeronavigatsioonilise mobiilteeninduse teadete liigid ning nende eesõigused side loomisel ja teadete edastamisel on kindlaks määratud tabelis S14-1. Tabel S14-1 Teate liik ning märguannete eesõigused raadiotelefonside korral Raadiotelefonside signaal a) Hädaolukorra kutsung, hädaolukorra teated ja hädaolukorra raadioside MAYDAY b) Sundolukorra teated, sealhulgas teated, millele eelneb meditsiinilise transpordi märguanne PAN PAN või PAN PAN MEDICAL c) Raadiopeilimissidega seotud teated — d) Lennuohutusteated — e) Ilmateated — f) Lennuregulaarsusteated — b) Hädaolukorra teateid ja hädaolukorra raadiosidet käsitletakse vastavalt punkti SERA.14095 sätetele c) Sundolukorra teateid ja sundolukorra raadiosidet, sh teateid, millele eelneb meditsiinilise transpordi märguanne, käsitletakse vastavalt punkti SERA.14095 sätetele. SERA.14010 Lennuohutusteated Lennuohutusteated on järgmised: a) õhusõidukite lennu ja lennnuliiklusteenindusega seotud teated; b) õhusõiduki käitajalt või õhusõidukilt edastatavad teated, mis vahetult mõjutavad lendu teostavat õhusõidukit; c) ilmaga seotud nõuanded, mis on lendu teostava või stardiks valmistuva õhusõiduki jaoks esmatähtsad (edastatakse eraldi või raadiosaatena); d) muud teated, mis mõjutavad õhusõiduki lendu või stardiks valmistumist. SERA.14015 Õhk-maa-sides kasutatav keel a) Õhk-maa-raadiotelefonside toimub inglise keeles või maapealses jaamas tavaliselt kasutatavas keeles. b) Inglise keelt võib mis tahes õhusõiduki nõudmise korral kasutada kõikides maapealsetes jaamades, mis teenindavad rahvusvahelisi lennuteenuseid osutavaid määratud lennuvälju ja rahvusvahelisi marsruute. ATS-üksus kasutab õhusõidukiga side pidamisel inglise keelt lennuväljadel, mis teenindavad aastas rohkem kui 50 000 rahvusvahelist IFR-lendu, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on konkreetsel juhul sätestanud teisiti. Liikmesriigid, kus käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kasutatakse lennuväljadel, mis teenindavad aastas rohkem kui 50 000 rahvusvahelist lendu, ATS-üksuse ja õhusõiduki vahelises sides lisaks inglise keelele ka mõnda muud keelt, võivad otsustada inglise keele kasutamise nõuet mitte kohaldada, ning teavitavad sellest komisjoni. Sel juhul peavad asjaomased liikmesriigid hiljemalt 31. detsembriks 2017 läbi viima uuringu, milles käsitletakse võimalust kehtestada nõue, mille kohaselt asjaomasel lennuväljal tuleks ATS-üksuste ja õhusõidukite vahel peetavas sides kasutada inglise keelt, et vältida kasutusel oleva raja loata hõivamist või muid ohutusriske ja võtta samal ajal arvesse nii liidu kui ka siseriiklike õigusaktide kohaldatavaid sätteid keele kasutamise kohta. Uuringu tulemused avalikustatakse ja selle põhjal tehtud järeldused edastatakse ametile ja komisjonile. c) Keel(ed), mida asjaomases maapealses jaamas kasutatakse, on avaldatud lennundusteabe kogumikus ja muudes asjaomaste jaamadega seotud aeronavigatsioonialast teavet kajastavates väljaannetes. SERA.14020 Sõnade hääldamine raadiotelefoni teel Raadiotelefonsides kasutatakse pärisnimede, teenuselühendite ja keerulise õigekirjaga sõnade edastamiseks tabelis S14-2 esitatud tähestikku. Tabel S14-2 Raadiotelefonside tähestik Täht Sõna Ligikaudne hääldus (ladina tähestik) A ALFA ALL-FA B Bravo BRA-VO C Charlie TŠAA-LI D Delta DELL-TA E Echo EKK-O F Foxtrot FOKS TROT G Golf GOLF H Hotel HO-TELL I India IN-DI-A J Juliett DŽU-LI-ETT K Kilo KI-LO L Lima LI-MA M Mike MAIK N November NO-VEM-BER O Oscar OS-KAR P Papa PA-PA Q Quebec KE-BEK R Romeo RO-ME-O S Sierra SI-ERRA T Tango TAN-GO U Uniform JU-NI-FORM V Victor VIK-TOR W Whiskey WIS-KI X X-ray EKS-REI Y Yankee JEN-KKI Z Zulu ZUU-LUU Ligikaudne hääldus ladina tähestikus, rõhulised silbid on alla joonitud. SERA.14025 Muude ATS-marsruutide kui standardsete väljumis- ja saabumismarsruutide kindlaksmääramise põhimõtted a) ATS-marsruudi sideteated 1) Kõneside puhul hääldatakse teate põhitähte nii, nagu tabelis S14-2 esitatud tähestikus on ette nähtud. 2) Kui kasutatakse eesliiteid K, U või S, hääldatakse neid kõneside puhul järgmiselt: i) – K – KOPTER ii) – U – UPPER iii) – S – SUPERSONIC b) Sõna „kopter“ hääldatakse nii, nagu ingliskeelset sõna „helicopter“ ning sõnu „upper“ ja „supersonic“ nii, nagu neid hääldatakse inglise keeles. SERA.14026 Olulised punktid Üldjuhul kasutatakse kõnesides selliste oluliste punktide puhul, mis on määratud raadionavigatsiooniseadmete asukoha abil, tavakeeles kasutusel olevat nime, ja nende oluliste punktide puhul, mis ei ole määratud raadionavigatsiooniseadmete asukoha abil, kordumatut viietähelist hääldatavat nimekoodi. Kui raadionavigatsiooniseadmete asukoha abil määratud oluliste punktide puhul tavakeelset nime ei kasutata, asendatakse see kodeeritud teatega, mille hääldamiseks kõneside ajal kasutatakse raadioside tähestikku. SERA.14030 Standardse instrumentaalväljumis- ja instrumentaalsaabumismarsruudi teade Kõnesides kasutatakse standardse instrumentaalväljumis- ja instrumentaalsaabumismarsruudi edastamiseks tavakeelset teadet. SERA.14035 Numbrite edastamine raadiotelefonsides a) Numbrite edastamine 1) Õhusõiduki kutsungi, kursi, raja, tuulesuuna ja kiirusega seotud numbrite edastamisel loetakse kõik numbrid ükshaaval. i) Lennutasandite puhul edastatakse kõik numbrid ükshaaval, välja arvatud juhul, kui lennutasandit käsitlev teave koosneb täissajalistest. ii) Kõrgusemõõturi näidu edastamisel loetakse kõik numbrid ükshaaval, välja arvatud näidu 1 000 hPa korral, mis loetakse „ÜKS TUHAT“ („ONE THOUSAND“). iii) Transpondri koodi edastamisel loetakse kõik numbrid ükshaaval, välja arvatud juhul, kui transpondri kood koosneb vaid täistuhandetest; sel juhul loetakse tuhandeliste number ja lisatakse sõna „TUHAT“ („THOUSAND“). 2) Muu kui alapunkti a alapunktis 1 kirjeldatud teabe edastamisel loetakse kõik numbrid ükshaaval, välja arvatud juhul, kui number koosneb vaid täissadadest ja -tuhandetest; sel juhul loetakse sajaliste või tuhandeliste number ja lisatakse vastavalt vajadusele sõna „SADA“ („HUNDRED“) või „TUHAT“ („THOUSAND“). Tuhandete ja täissadade kombinatsiooni edastamisel loetakse tuhandeliste numbrid ükshaaval ja lisatakse sõna „TUHAT“ („THOUSAND“); seejärel edastatakse sadade numbrid ja lisatakse sõna „SADA“ („HUNDRED“). 3) Kui tekib vajadus täpsustada täistuhandetena ja/või -sadadena edastatud numbrit, loetakse asjaomase numbri edastamisel kõik arvud eraldi. 4) Kui objekti suhtelist peilingut või kokkupõrkeohtu käsitlevat teavet edastatakse 12 tunni süsteemis, loetakse numbrid koos, näites „KELL KÜMME“ („TEN O'CLOCK“) või „KELL ÜKSTEIST“ („ELEVEN O'CLOCK“). 5) Komakohta sisaldavad numbrid edastatakse kooskõlas alapunkti a alapunktiga 1, kusjuures asjakohases järjestuses esinevad komakohad eraldatakse sõnaga „KOMA“ („DECIMAL“). 6) Ülikõrgsagedusega (VHF) raadiotelefonsides kasutatakse edastatava kanali kindlakstegemiseks kõiki kuut arvnäitajat, välja arvatud juhul, kui nii viies kui ka kuues arv on null; sel juhul kasutatakse ainult esimest nelja arvu. SERA.14040 Numbrite hääldamine Kui sides kasutatakse inglise keelt, tuleb numbrite edastamisel järgida tabelis S14-3 esitatud hääldust: Tabel S14-3 Elemendi numbri või numbri esitamine Hääldus 0 ZIIROU 1 VAN 2 TUU 3 TRII 4 FOOR või FOW-ER 5 FAIV 6 SIKS 7 SEV-EN 8 EIT 9 NAIN-ER 10 TEN 11 I-LEVEN 12 TVELF Decimal DE-SSI MAL Hundred HAND-RED Thousand TAU-SEND SERA.14045 Edastamise meetod a) Teated edastatakse lühidalt tavapärasel vestlustoonil. b) Raadiotelefonsides kasutatakse vastavalt vajadusele järgmisi sõnu ja väljendeid, mille tähendus on esitatud tabelis S14-4: Tabel S14-4 Lause Tähendus KINNITA (ACKNOWLDGE) Kinnita, et oled teate või korralduse vastu võtnud ja sellest aru saanud JAH/SOBIB (AFFIRM) Jaatav vastus LUBATUD (APPROVED) Kavandatav tegevus on heaks kiidetud VAHE (BREAK) Paigutatakse sõnumi eri osade vahele VAHE VAHE (BREAK BREAK) Kasutatakse keerulises lennuliiklusolukorras kahele eri õhusõidukile antavate korralduste vahel CANCEL (TÜHISTA) Tühistan eelnevalt antud loa CHECK (KONTROLLI) Kontrolli süsteemi või protseduuri LUBAN/LUBATUD (CLEARED) Luban tegutseda kindlaksmääratud tingimuste kohaselt KINNITA (CONFIRM) Kinnita, et oled/olen (loa, juhendi/juhise, meetme, teabe) õigesti vastu võtnud VÕTA ÜHENDUST (CONTACT) Loo side … ÕIGE (CORRECT) Oled õigesti aru saanud PARANDAN (CORRECTION) Parandan teatesse sattunud vea, õige on … ÄRA ARVESTA (DISREGARD) Ära pööra eelnenud teatele tähelepanu KUIDAS KUULED (HOW DO YOU READ) Milline on minu kuuldavus? (vt punkt SERA.14070 alapunkt c) ÜTLEN UUESTI (I SAY AGAIN) Ütlen uuesti selgitamiseks või rõhutamiseks SÄILITA (MAINTAIN) Jätka vastavalt kindlaksmääratud tingimustele või otseses tähenduses KUULA (MONITOR) Kuula sagedusel … VALE (NEGATIVE) Ei või luba ei anta või vale või ei ole võimalik KUULDEL (OVER) Teade on lõppenud, oodatakse vastust LÕPP (OUT) Side on lõppenud ja vastust ei oodata LOE TAGASI (READ BACK) Loe tagasi kogu teade või osa sellest nii, nagu sa selle vastu võtsid MUUDATUS (RECLEARED) Viimases loas on tehtud muudatus, mis muudab kogu teate või osa sellest TEATA (REPORT) Anna järgnev teade … LUBAGE (REQUEST) Tahan teada saada … või tahan … SELGE (ROGER) Olen viimase teate vastu võtnud ÜTLE UUESTI (SAY AGAIN) Korda uuesti kogu teade või osa sellest RÄÄGI AEGLASEMALT (SPEAK SLOWER) Vähenda rääkimiskiirust OLE KUULDEL (STANDBY) Oota, kuni kutsun EI OLE VÕIMALIK (UNABLE) Ei ole võimalik täita esitatud soovi, korraldust või luba TÄIDAN (WILCO) (lühend väljendist „will comply“) Sain korraldusest aru ja täidan seda SÕNAD KAKS KORDA (WORDS TWICE) a) palvena: side kuuldavus on halb, edastage iga sõna kaks korda; b) teatena: kuna side on halb, edastan iga sõna kaks korda SERA.14050 Õhusõiduki raaditelefonside kutsung a) Täiskutsungid Õhusõiduki raadiotelefonside kutsungid liigitatakse järgmiselt: 1) A-tüüp– õhusõiduki registreerimistunnus või 2) B-tüüp– lennuettevõtja raadiotelefonkood, millele järgnevad õhusõiduki registreerimistunnuse neli viimast tähte; 3) C-tüüp– lennuettevõtja raadiotelefonkood, millele järgneb lennu number. b) Lühikutsungid Punktis a esitatud õhusõiduki raadiotelefonside kutsungeid, välja arvatud C-tüüpi kutsungid, võib lühendada punkti SERA.14055 alapunktis c kirjeldatud juhtudel. Lühikutsungi vorm peab olema järgmine: (1) A-tüüp– registreerimistunnuse esimene tähemärk ja vähemalt kutsungi viimased kaks tähemärki; (2) B-tüüp– õhusõiduki käitaja kutsung, millele järgnevad vähemalt kutsungi kaks viimast tähemärki; (3) C-tüüp– lühendit ei kasutata. SERA.14055 Raadiotelefonside protseduurid a) Õhusõiduki meeskond ei tohi lennu ajal muuta oma raaditelefonside kutsungi tüüpi, välja arvatud juhul, kui ATC-üksus palub seda lennuohutuse huvides ajutiselt teha. Õhusõiduki stardi, lõpplähenemise viimase etapi või õhusõiduki maandumisest kuni selle täieliku peatumiseni kuluva aja jooksul ei peeta õhusõidukiga raadiotelefonsidet, välja arvatud ohutuspõhjustel. b) Raadiotelefonside alustamine 1) Raadiotelefonsidet alustatakse alati täiskutsungiga. Õhusõiduki meeskond alustab raadiotelefonsidet kutsutava jaama koodiga, millele järgneb kutsuja jaama kood. 2) Eespool kirjeldatud kutsungile vastamiseks edastatakse kutsuja jaama kutsung, millele järgneb vastava jaama kutsung, mis tähendab kutset raadiotelefonside jätkamiseks kutsuja jaamaga. Kui teateid vahetatakse ühe ATS-üksusega, võib asjaomase ATS-üksuse kutsungi välja jätta, kui pädev asutus on selleks loa andnud. 3) Side algab kutsungi saatmise ja vastuse saamisega, välja arvatud juhul, kui kutsuja on veendunud, et kutsutav jaam on kutsungi kätte saanud; sel juhul võib kutsuv jaam edastada teate kutsutava jaama vastust ära ootamata. c) Raadiotelefonside jätkamine 1) Punkti SERA.14050 alapunkti b kohaseid raadiotelefonside lühikutsungeid võib kasutada alles pärast seda, kui on loodud nõuetekohane side ja puudub segiajamise oht. Õhusõiduki meeskond kasutab kutsungi lühivarianti alles siis, kui lennuliiklussidejaam on seda esimesena teinud. 2) Lennujuhid kasutavad ATC-lubade andmisel ning õhusõiduki meeskonnad kõnealuste lubade tagasilugemisel alati selle õhusõiduki kutsungit, millele luba anti. Muudel juhtudel on pärast kontakti loomist lubatud jätkata pidevat kahepoolset sidet kuni kontakti lõppemiseni tunnust või kutsungit kasutamata. SERA.14060 VHF-teadete edastamine a) Asjaomane ATS-üksus soovitab õhusõiduki meeskonnal lülituda kokkulepitud korra kohaselt ühelt raadiosageduselt teisele. Kui sellist soovitust ei ole antud, teavitab õhusõiduki meeskond ATS-üksust sellest enne sageduse muutmist. b) VHF-sagedusel esmakontakti luues või VHF-sagedusalast lahkudes peab õhusõiduki meeskond edastama teabe, mille on ette näinud ANSP, kes vastutab lennuliiklusteenuste osutamise eest ja on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud. SERA.14065 Raadiotelefonside protseduurid õhk-maa-kõneside kanali ümberlülitamiseks a) Kui lennuliiklusteenuste osutamise eest vastutav ja pädeva asutuse poolt heaks kiidetud ANSP ei ole teisiti ette näinud, peab pärast õhk-maa-kõneside kanali ümberlülitamist ATS-üksusele tehtav esmaväljakutse sisaldama järgmisi elemente: 1) kutsutava ATS-üksuse kood; 2) kutsung ja raske keerisjälje kategooriasse kuuluva õhusõiduki puhul sõna „raske“ („heavy“) või „super“ („super“), kui pädev asutus on õhusõiduki nii määratlenud; 3) lennutasand, sh ülelennutasand ja lubatud lennutasandid, kui asjaomane õhusõiduk ei jätka lendu lubatud tasandil; 4) kiirus, kui ATC on selle ette näinud, ja 5) lennuliiklusteenuste osutamise eest vastutava ANSP nõutavad täiendavad lisaelemendid, mille on heaks kiitnud pädev asutus. b) Piloodid annavad teavet lennutasandi kohta, ümardatuna kõrgusemõõturi rõhuskaalal lähima 30 m või 100 jalani. c) Esmaväljakutse lähilennujuhtimisüksusele Kui õhusõiduki meeskonnale osutatakse lähilennujuhtimisteenust, peab esmaväljakutse sisaldama järgmist: 1) kutsutava ATS-üksuse kood; 2) kutsung ja raske keerisjälje kategooriasse kuuluva õhusõiduki puhul sõna „raske“ („heavy“) või „super“ („super“), kui pädev asutus on õhusõiduki nii määratlenud; 3) asukoht ja 4) lennuliiklusteenuste osutamise eest vastutava ANSP nõutavad lisaelemendid, mille on heaks kiitnud pädev asutus. SERA.14070 Raadiotelefonside kontrolli protseduurid a) Raadiotelefonside kontrolli tehakse järgmiselt: 1) kutsutava jaama tunnus; 2) kutsuva jaama tunnus; 3) sõna „SIDEKONTROLL“ („RADIO CHECK“); 4) kasutatav sagedus. b) Raadiotelefonside kontrollile vastatakse järgmiselt: 1) kutsunud jaama tunnus; 2) kutsele vastava jaama tunnus; 3) teade raadiotelefonside kontrolli algatanud jaama kuuldavuse kohta. c) Raadioside kontrolli puhul kasutatakse järgmist kuuldavusskaalat: Kuuldavusskaala 1) – üks – ei saa aru (unreadable); 2) – kaks – vaevu kuuldav (readable now and then); 3) – kolm – kuulen halvasti (readable but with difficulty) 4) – neli – kuulen hästi (readable); 5) – viis – kuulen väga hästi (perfectly readable). SERA.14075 Teadete vahetamine a) Teated on lühikesed ja ühemõttelised, võimaluse korral kasutatakse tüüpsõnu. 1) Õhusõidukilt edastatud teate puhul peab teate kättesaamise kinnitus sisaldama asjaomase õhusõiduki kutsungit. 2) Teate kättesaamise kinnitus, mille ATS-üksus edastab õhusõidukile, peab sisaldama asjaomase õhusõiduki kutsungit, millele vajaduse korral järgneb ATS-üksuse kutsung. b) Side lõpetamine Raadiotelefonside lõpetab kas teateid vastu võttev ATS-üksus või õhusõiduk, mis kasutab selleks oma kutsungit. c) Parandused ja kordamised 1) Kui teates on tehtud viga, öeldakse sõna „PARANDAN“ („CORRECTION“) ja korratakse viimast õiget sõna või sõnade rühma, seejärel edastatakse parandatud tekstiosa. 2) Kui on parem korrata kogu teadet, kasutatakse enne õige teksti teistkordset edastamist sõnu „PARANDAN, ÜTLEN UUESTI“ („CORRECTION, I SAY AGAIN“). 3) Kui vastuvõtja ei ole kindel, et ta on teate õigel kujul vastu võtnud, peab ta nõudma kogu teate või selle mõne osa kordamist. 4) Kui nõutakse kogu teate kordamist, kasutatakse sõnu „ÜTLE UUESTI“ („SAY AGAIN“). Kui soovitakse, et teate mingit osa korrataks, kasutatakse järgmisi väljendeid: „ÜTLE UUESTI KÕIK ENNE“ („SAY AGAIN BEFORE“) (esimene õigesti vastuvõetud sõna) või „ÜTLE UUESTI“ („SAY AGAIN“) (sõna enne arusaamatut osa) „JA“ („TO“) (sõna pärast arusaamatut osa) „VAHEL“ või „ÜTLE UUESTI KÕIK PÄRAST“ („SAY AGAIN ALL AFTER“) (viimane õigesti vastuvõetud sõna). d) Kui teate edastaja avastab tagasiloetud kinnituses vea, peab ta ütlema: „VALE, ÜTLEN UUESTI“ („NEGATIVE, I SAY AGAIN“), mille järel ta peab ütlema uuesti õige variandi. SERA.14080 Sidevalve/sidepidamisajad a) Lennu ajal peab õhusõiduk säilitama pädeva asutuse nõuete kohase pideva sidevalve, mille võib lõpetada alles pärast vastava teate saatmist asjaomasele ATS-üksusele, välja arvatud ohutuspõhjustel. 1) Õhusõiduk, mis teostab suurte veekogude või kindlaksmääratud alade kohal lende, mille puhul on nõutav avariimajakas (ELT), peab säilitama pideva kuulamisvalve VHF-avariisagedusel 121,5 MHz, välja arvatud sel ajal, kui asjaomane õhusõiduk peab sidet muul VHF-sagedusel või kui õhusõiduki varustusest või meeskonna koosseisust tingituna ei ole võimalik olla samaaegselt kuulamisvalves kahel VHF-sagedusel. 2) Õhusõiduk, mis lendab sellistes piirkondades või marsruutidel, kus võib esineda õhusõiduki lendu sekkumist tunnistamise eesmärgil või muid ohtlikke olukordi, peab säilitama pideva kuulamisvalve VHF-avariisagedusel 121,5 MHz, kui pädev asutus on kehtestanud sellekohase nõude. b) Lennuliiklussidejaam, kuhu on paigaldatud VHF-avariisageduskanal 121,5 MHz, peab säilitama kanali pideva kuulamisvalve kogu jaama tööaja jooksul. Kui ühes paigas asub kaks sellist jaama, peab eespool kirjeldatud nõuet järgima üks avariisageduskanali 121,5 MHz pidevat kuulamisvalvet säilitav jaam. c) Kui õhusõiduki meeskond või ATS-üksus on mingil põhjusel sunnitud katkestama töö VHF-sagedusel, tuleb sellest teatada teistele jaamadele, edastades samas ka jaama töö taastumise oletatava aja. Jaama töö taastumisel tuleb sellest teatada teistele asjaomastele jaamadele. Kui jaama tööd ei ole võimalik algselt kindlaksmääratud ajaks taastada, tuleb võimaluse korral algselt kindlaksmääratud ajal või sellele võimalikult lähedasel ajal teatada teistele jaamadele töö taastumise uus aeg. SERA.14085 Tagasisideta edastamine a) Kui õhusõiduki meeskond ei suuda mitte ühegi kättesaadava vahendi abil talle määratud kanalil, varem kasutatud kanalil ega asjaomasel marsruudil kasutataval mis tahes muul kanalil sidet luua ning asjaomase ATS-üksusega, teiste ATS-üksustega või teiste õhusõidukitega ühendust saada, peab ta edastama talle määratud kanali(te)l kaks korda oma teate, mida alustatakse sõnadega „EDASTAN TAGASISIDETA“ („TRANSMITTING BLIND“) ning mis vajaduse korral sisaldab selle jaama või nende jaamade kutsungit, millele teade on adresseeritud. b) Kui õhusõiduki meeskond ei suuda vastuvõtuhäirete tõttu sidet luua, peab ta määratud aegadel või teatud piirkonnas kasutusel oleval sagedusel edastama oma teate, mida alustatakse sõnadega „EDASTAN TAGASISIDETA VASTUVÕTUHÄIRETE TÕTTU“ („TRANSMITTING BLIND DUE RECEIVER FAILURE“). Õhusõiduki meeskond peab tegema järgmist: 1) edastama oma teate ja kordama seda täies pikkuses; 2) teatama järgmise arvatava edastusaja; 3) kui õhusõiduki meeskonnale osutatakse lennuliiklusteenust, peab ta teatama õhusõiduki kapteni tegutsemisotsusest seoses lennu jätkamisega. SERA.14087 Side vahendamine maalt õhusõidukile a) Kui ATS-üksus ei saa õhusõidukiga ühendust sagedustel, millel õhusõiduk peaks olema kuuldel, peab ta tegema järgmist: 1) paluma teisi ATS-üksusi, et need kutsuksid õhusõidukit ja vahendaksid vajaduse korral asjakohast liiklusteadet, ja 2) paluma piirkonnas olevat teist õhusõidukit, et see kutsuks asjaomast õhusõidukit ja vahendaks vajaduse korral asjakohast liiklusteadet. b) Alapunkti a kohaldatakse ka järgmistel juhtudel: 1) asjaomase ATS-üksuse nõudmise korral; 2) kui õhusõiduk ei ole teatava aja jooksul edastanud kavandatud teadet ning oletatakse, et on tekkinud sidehäired. SERA.14090 Side eriprotseduurid a) Sõidukite liikumine Sõidukite (v.a puksiirtraktorid) liikumise kohta manööverdusalal kasutatakse samu väljendeid, mis õhusõidukite liikumise kohta, välja arvatud seoses ruleerimisega, kus sõidukite puhul asendatakse sõna „SUUNDU“ („PROCEED“) sõnaga „RULEERI“ („TAXI“). b) Lennuliikluse nõustamisteenus Lennuliikluse nõustamisteenus ei väljasta lube, vaid annab nõu ning õhusõiduki meeskonnale marsruuti või toimingut välja pakkudes peab teenuseosutaja kasutama sõna „soovitav“. c) Raske keerisjälje kategooria 1) Raske keerisjälje kategooriasse liigitatud õhusõiduki puhul lisatakse kõnealuse õhusõiduki meeskonna ja ATS-üksuse vahelise raadiotelefonside esmasel loomisel õhusõiduki kutsungile sõna „raske“ („heavy“). 2) Sellise konkreetse õhusõiduki puhul, mille pädev asutus on määratlenud raske keerisjälje kategooriasse kuuluva õhusõidukina, lisatakse õhusõiduki meeskonna ja ATS-üksuse vahelise raadiotelefonside esmasel loomisel õhusõiduki kutsungi järele sõna „super“. d) Ilmastikust põhjustatud ümbersuunamisega seotud protseduurid ATC-üksusega sidet alustades võib piloot taotleda kiirvastust, edastades teate „VAJALIK ILMASTIKUST PÕHJUSTATUD ÜMBERSUUNAMINE“ („WEATHER DEVIATION REQUIRED“), millega nõutakse eesõigust sageduse kasutamiseks ja ATC-üksuselt vastuse saamiseks. Vajaduse korral alustab piloot sidet kiirteatega „PAN PAN“ (mida eelistatavalt öeldakse kolm korda). SERA.14095 Raadiotelefonside protseduurid häda- ja sundolukorras a) Üldnõuded 1) Häda- ja sundolukorra raaditelefonside hõlmab kõiki vastavalt kas häda- või sundolukorraga seotud raadiotelefonside teateid. Häda- ja sundolukorra tingimused on määratletud järgmiselt: i) hädaolukord : olukord, kus on olemas tõsine ja vahetu oht õhusõidukile ja selle pardal viibivatele inimestele ning on vajadus saada vahetut abi; ii) sundolukord : olukord, mis on seotud õhusõiduki või muu liiklusvahendi, neis viibivate või muus paigas märgatud inimeste ohutusega, kuid mis ei nõua vahetuid abistamismeetmeid. 2) Hädaolukorraga seotud raadiotelefonside alustamisel kasutatakse hädaolukorra signaali „MAYDAY“ ning sundolukorraga seotud side alustamisel sundolukorra signaali „PAN PAN“. Häda- ja sundolukorraga seotud edaspidise side alguses on lubatud kasutada raadiotelefonside hädaolukorra ja sundolukorra signaali. 3) Häda- või sundolukorras olevatele õhusõidukitele edastatavad teated peavad olema arvult, mahult ja sisult võimalikult piiratud, pidades silmas hetkeolukorda. 4) Kui ATS-üksuselt, millele õhusõiduki meeskond teatab häda- või sundolukorrast, vastust ei saada, peavad abi osutama teised ATS-üksused vastavalt alapunkti b alapunktile 2 ja alapunkti b alapunktile 3. 5) Häda- või sundolukorra raadiotelefonsidet tuleb tavaliselt säilitada sagedusel, millel on edastatud häda- või sundolukorra teade senikaua, kuni parema abi saamiseks on otstarbekas minna üle teisele sagedusele. 6) Häda- ja sundolukorra side puhul kehtib üldine nõue, et teated tuleb edastada aeglaselt ja iga sõna selgelt hääldades, et hõlbustada teate üleskirjutamist. b) Raadiotelefonside hädaolukorras 1) Hädaolukorras õhusõiduki tegevus Lisaks sellele, et enne hädaolukorra teadet edastatakse alapunkti a alapunkti 2 kohane raadiotelefonside hädaolukorra märguanne MAYDAY, mida eelistatavalt öeldakse kolm korda, peab hädaolukorrast teatanud õhusõiduki meeskonna edastatud hädaolukorrateade vastama järgmistele nõuetele: i) teade tuleb saata õhk-maa-raadioside sagedusel, mida hetkel kasutatakse; ii) see peab sisaldama vastavalt vajadusele võimalikult palju alljärgnevaid elemente, mis esitatakse selgesti hääldatuna ja võimaluse korral allpool esitatud järjestuses: A) kutsutava ATS-üksuse kutsung (kui aeg ja asjaolud seda võimaldavad); B) õhusõiduki tunnus; C) hädaolukorra laad; D) õhusõiduki kapteni tegutsemisotsus; E) täpne asukoht, lennutasand ja kurss. 2) Sellise ATS-üksuse tegevus, kellele hädaolukorra märguanne on adresseeritud või kes esimesena kinnitab hädaolukorra märguande vastuvõttu ATS-üksus, kellele hädaolukorda sattunud õhusõiduk on adresseerinud hädaolukorra märguande või kes esimesena kinnitab hädaolukorra märguande vastuvõttu, peab tegema järgmist: i) viivitamata teatama hädaolukorra märguande vastuvõtmisest; ii) pidama hädaolukorras õhusõidukiga sidet või andma sellekohase vastutuse konkreetselt ja selgelt üle mõnele teisele üksusele ning teavitama üleandmisest asjaomast õhusõidukit ja iii) võtma viivitamata meetmeid selle tagamiseks, et kogu vajalik teave tehakse võimalikult kiiresti kättesaadavaks: A) asjaomasele ATS-üksustele; B) asjaomase õhusõiduki käitajale või selle esindajale varem kokkulepitud korra kohaselt; iv) hoiatama vastavalt vajadusele teisi ATS-üksusi, et vältida liiklusteadete edastamist hädaolukorras õhusõidukiga peetava side sagedusel. 3) Raadiovaikuse kehtestamine i) Hädaolukorras õhusõidukil või hädaolukorras õhusõidukiga raadiosidet pidaval ATS-üksusel on õigus nõuda raadiovaikust kas kõikidelt asjaomases piirkonnas asuvatelt mobiilsidejaamadelt või jaamalt, mis sekkub raadiosidesse hädaolukorras. Hädaolukorras õhusõiduk või hädaolukorras õhusõidukiga raadiosidet pidav ATS-üksus edastab asjaomase teate vastavalt vajadusele kas kõikidele raadiojaamadele või ainult ühele jaamale. Mõlemal juhul kasutab ta järgmist kutset: A) „LÕPETAGE TEATEEDASTUSED“ („STOP TRANSMITTING“); B) hädaolukorra raadioside märguanne „MAYDAY“. ii) Punkti b alapunkti 3 alapunktis i nimetatud märguandeid võivad kasutada vaid hädaolukorras olev õhusõiduk ja hädaolukorra raadiosidet pidav ATS-üksus. 4) Teiste ATS-üksuste/õhusõidukite tegevus i) Hädaolukorra sidel on eesõigus kogu muu raadioside suhtes ning hädaolukorra sidest teadlik jaam võib antud sagedusel töötada vaid järgmistel juhtudel: A) hädaolukord on tühistatud või hädaolukorra raadioside on lõppenud; B) hädaolukorra raadioside on üle viidud teisele sagedusele; C) hädaolukorra sidet pidav ATS-üksus annab selleks loa; D) see võib antud olukorras osutuda vajalikuks. ii) Hädaolukorra raadiosidest teadlik ATS-üksus või õhusõiduk, mis ise ei saa hädaolukorras õhusõidukile abi osutada, peab olema kuuldel, kuni abi saamine on selgunud. 5) Hädaolukorra side ja raadiovaikuse lõpetamine i) Kui õhusõiduk ei ole enam hädaolukorras, peab ta edastama teate, mis tühistab hädaolukorra. ii) Kui hädaolukorra sidet pidav ATS-üksus saab teate, et hädaolukord on lõppenud, peab ta rakendama vahetuid meetmeid selle tagamiseks, et kõnealune teade edastatakse võimalikult kiiresti: A) asjaomasele ATS-üksusele; B) asjaomase õhusõiduki käitajale või selle esindajale varem kokkulepitud korra kohaselt. iii) Hädaolukorra side ja raadiovaikuse lõpetamiseks edastatakse sagedusel (või sagedustel), millel hädaolukorra sidet peeti, teade, mis sisaldab väljendit: „HÄDAOLUKORRA SIDE ON LÕPPENUD“ („DISTRESS TRAFFIC ENDED“). Selle teate võib edastada vaid hädaolukorra sidet pidanud ATS-üksus, kui ta on saanud alapunkti b alapunkti 5 alapunktis i märgitud teate või kui pädev asutus on teda selleks volitanud. c) Raadiotelefonside sundolukorras 1) Sundolukorrast teatanud õhusõiduki tegevus, v.a alapunkti c alapunktis 4 osutatud juhud Lisaks sellele, et enne sundolukorra teadet edastatakse alapunkti a alapunkti 2 kohane raadiotelefonside kiirteate märguanne „PAN PAN“, mida eelistatavalt öeldakse kolm korda, kusjuures iga sõna hääldatakse nii nagu prantsuskeelset sõna „panne“, peab sundolukorrast teatanud õhusõiduki meeskonna edastatud sundolukorra teade vastama järgmistele nõuetele: i) teade tuleb saata õhk-maa-raadioside sagedusel, mida hetkel kasutatakse; ii) teade peab sisaldama vastavalt vajadusele võimalikult palju alljärgnevaid elemente, mis esitatakse selgesti hääldatuna ja võimaluse korral allpool esitatud järjestuses: A) ATS-üksuse nimi, kellele teade on adresseeritud; B) õhusõiduki tunnus; C) sundolukorra kirjeldus; D) õhusõiduki kapteni tegutsemisotsus; E) täpne asukoht, lennutasand ja kurss; F) muu vajalik teave. 2) Sellise ATS-üksuse tegevus, kellele sundolukorra teade on adresseeritud või kes esimesena kinnitab sundolukorra teate vastuvõttu ATS-üksus, kellele sundolukorrast teatanud õhusõiduk teate on adresseerinud või kes esimesena kinnitab sundolukorra teate vastuvõttu, peab tegema järgmist: i) kinnitama sundolukorra teate vastuvõttu; ii) võtma viivitamata meetmeid selle tagamiseks, et kogu vajalik teave tehakse võimalikult kiiresti kättesaadavaks: A) asjaomasele ATS-üksusele; B) asjaomase õhusõiduki käitajale või selle esindajale varem kokkulepitud korra kohaselt; iii) vajaduse korral pidama sidet. 3) Teiste ATS-üksuste/õhusõidukite tegevus Sundolukorra sidel on eesõigus muu raadioside suhtes, välja arvatud hädaolukorra side, ning kõik teised ATS-üksused/õhusõidukid peavad vältima sellesse sekkumist. 4) Meditsiinilist vedu teostava õhusõiduki tegevus i) Alapunkti c alapunkti 4 alapunktis ii kirjeldatud märguanne näitab, et sellele järgnev teade on seotud 1949. aasta Genfi konventsioonide ja lisaprotokollide kohast meditsiinilist vedu teostava õhusõidukiga. ii) Meditsiinilist vedu teostavast õhusõidukist teatamiseks ja selle äratundmiseks peab kiirteate märguandele „PAN PAN“, mida eelistatavalt öeldakse kolm korda, kusjuures iga sõna hääldatakse nii nagu prantsuskeelset sõna „panne“, järgnema meditsiinilist vedu tähistav märguanne „MEDICAL“, mida hääldatakse nii, nagu prantsuskeelset sõna „médical“. Eespool kirjeldatud märguande kasutamine näitab, et järgnev teade on seotud kaitsealuse meditsiinilise veoga. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid: A) meditsiinilist vedu teostava õhusõiduki kutsung või muu õhusõiduki identifitseerimist võimaldav tunnustatud teave; B) meditsiinilist vedu teostava õhusõiduki asukoht; C) meditsiinilist vedu teostavate õhusõidukite arv ja tüüp; D) kavandatud marsruut; E) vajaduse korral arvestuslik stardi-, lennu- ja saabumisaeg ning F) muu teave, nagu lennukõrgus, kuuldeloleku sagedused, kasutatav keel ning sekundaarseireradari režiimid ja koodid. 5) Sellise ATS-üksuse tegevus, kellele meditsiinilise veo teade Meditsiinilise veo teate vastu võtnud ATS-üksus kohaldab vastavalt vajadusele alapunkti c alapunktide 2 ja 3 sätteid.“;