LISA

Bosco Taganda oli UPC/Li sõjaline komandör, kes omab poliitilist mõjuvõimu ning juhib ja kontrollib jätkuvalt UPC/Li jõudude tegevust, mis on üks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1493 (2003) punktis 20 nimetatud relvastatud rühmitustest, ning on seotud relvaembargot rikkuva ebaseadusliku relvakaubandusega. Ta nimetati FARDCi kindraliks 2004. aasta detsembris, kuid keeldus edutamisest, jäädes seega FARDCist väljapoole. Laste ja relvastatud konfliktidega tegeleva peasekretäri eriesindaja büroo andmetel oli ta vastutav laste värbamise ja kasutamise eest Ituris 2002.–2003. aastal ning otseselt ja/või käsuliinist tulenevalt vastutav 155 laste värbamise ja kasutamisega seotud süüteo eest Põhja-Kivus 2002.–2009. aastal. CNDP staabiülemana oli ta otseselt ja käsuliinist tulenevalt vastutav Kiwanja massimõrva eest novembris 2008.

Ntabo Ntaberi Sheka, Mayi Mayi Sheka poliitilise haru Ntabo Ntaberi Sheka ülemjuhataja, on Kongo relvastatud rühmituse, mis takistab võitlejate desarmeerimist, demobiliseerimist ja taasintegreerimist, poliitiline juht. Mayi Mayi Sheka on Kongos asuv sõjaline rühmitus, mille tegevus lähtub Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas Walikale territooriumil asuvatest baasidest. Mayi Mayi Sheka rühmitus on rünnanud Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas asuvaid kaevandusi, sealhulgas võtnud üle Bisiye kaevandusi ja teostanud kohaliku elanikkonna suhtes väljapressimisi. Samuti on Ntabo Ntaberi Sheka rikkunud tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes sihtmärgiks lapsi. Ntabo Ntaberi Sheka kavandas ja korraldas mitmeid rünnakuid Walikale territooriumil 30. juulist2. augustini 2010, et karistada kohalikku elanikkonda, keda süüdistati koostöö tegemises Kongo valitsusvägedega. Rünnakute käigus vägistati, rööviti ja pandi sunnitööle lapsi, koheldes neid julmal, ebainimlikul ja alandaval viisil. Samuti värbab Mayi Mayi Sheka sõjaline rühmitus jõumeetodil poisse ning hoiab värvatud lapsi oma ridades.

II.

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa b osa (artiklites 2 ja 2a nimetatud üksuste loetelu) asendatakse allpool nimetatud üksusi käsitlevad kanded järgmiste kannetega:

1. ADF (ALLIED DEMOCRATIC FORCES – DEMOKRAATLIKUD LIITLASVÄED)

(teise nimega: a) Forces Démocratiques Alliées-Armée Nationale de Libération de l’Ouganda; b) ADF/NALU; c) NALU)

Aadress: Põhja-Kivu provints, Kongo Demokraatlik Vabariik.

ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 30. juuni 2014.

Muu teave: ADFi asutaja ja juhataja Jamil Mukulu vahistati 2015. aasta aprillis Tansaanias Dar es Salaamis. Seejärel anti ta 2015. aasta juulis Kampalas Ugandale välja. 2016. aasta juuni seisuga hoitakse Mukulut väidetavalt politsei kinnipidamiskongis, kus ta ootab kohtuistungit. Seka Baluku on Jamil Mukulu mantlipärija ADFi üldjuhi kohal. Nagu mitmetes Kongo Demokraatliku Vabariigiga tegeleva ÜRO eksperdirühma aruannetes (S/2015/19, S/2015/797, S/2016/1102, S/2017/672, S/2018/531, S/2019/469, S/2019/974, S/2020/482) rõhutatud, on ADF, sealhulgas Seka Baluku juhtimisel, jätkanud korduvaid rünnakuid, tapmisi ja sandistamisi, vägistamisi ja muud seksuaalvägivalda, tsiviilisikute, sealhulgas laste röövimist, ning külade ja tervishoiuasutuste ründamist, eelkõige Beni territooriumil asuvas Mamoves 12. ja 24. veebruaril 2019. aastal ja Beni territooriumil asuvas Mantumbis 5. detsembril 2019. aastal ja 30. jaanuaril 2020. aastal, samuti laste korduvat värbamist ja nende kasutamist rünnakute käigus ja sunnitööks Beni territooriumil Kongo Demokraatlikus Vabariigis, alates vähemalt 2015. aastast. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehele: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Entities

Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:

demokraatlikud liitlasväed (Allied Democratic Forces, ADF) loodi 1995. aastal ja nende asukohaks on Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Uganda mägine piiriala. Kongo Demokraatlikku Vabariiki käsitleva ÜRO ekspertide rühma (GoE) 2013. aasta lõpparuande kohaselt, milles tsiteeritakse Uganda ametnikke ja ÜRO allikaid, oli ADFil 2013. aastal hinnanguliselt 1 200–1 500 relvastatud võitlejat, kes asusid Põhja-Kivu provintsi Beni territooriumi kirdeosas, Uganda piiri lähedal. Samade allikate hinnangul on ADFi liikmete koguarv (kaasa arvatud naised ja lapsed) vahemikus 1 600–2 500 liiget. Tulenevalt Kongo relvajõudude (FARDC) sõjalistest rünnakoperatsioonidest ja 2013.–2014. aastal läbi viidud ÜRO stabiliseerimismissioonist Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO), paigutas ADF oma võitlejad laiali paljudesse väiksematesse baasidesse ning viis naised ja lapsed Benist läände jäävasse piirkonda ning Ituri ja Põhja-Kivu piirialale. ADFi sõjaline juht on Hood Lukwago ja selle ülemjuhataja on Jamil Mukulu, kelle suhtes on kehtestatud sanktsioonid.

ADF on toime pannud rahvusvahelise õiguse ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2078 (2012) tõsiseid rikkumisi, sealhulgas alljärgnevalt esitatud rikkumised.

ADF on värvanud ja kasutanud lapssõdureid, rikkudes seega kohaldatavat rahvusvahelist õigust (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni punkti 4 alapunkt d).

GoE 2013. aasta lõpparuandes märgiti, et GoE küsitles kolme endist ADFi võitlejat, kes olid 2013. aastal põgenenud ning kes kirjeldasid, kuidas Ugandas tegutsevad ADFi värbajad annavad katteta lubadusi töökohtade (täiskasvanutele) ja tasuta hariduse (lastele) kohta ning meelitavad inimesi Kongo DVsse, misjärel sunnitakse nad ühinema ADFiga. GoE aruande kohaselt ütlesid ADFi endised võitlejad GoEle, et ADFi väljaõpperühmad koosnevad tavaliselt täiskasvanud meestest ja poistest, ning kaks ADFist 2013. aastal põgenenud poissi ütlesid GoEle, et nad on saanud ADFilt sõjalist väljaõpet. GoE aruanne sisaldab ka ülevaadet ADFi väljaõppe kohta, mille on andnud „endine ADFi lapssõdur“.

GoE 2012. aasta lõpparuande kohaselt hõlmab ADFi värbamistegevus lapsi, mida tõendab 2012. aasta juulis Kaseses Uganda ametivõimude poolt kinnipeetud ADFi värbaja näide, kellega olid teel Kongo DVsse kaasas kuus noort poissi.

Konkreetne näide ADFi poolt toimepandud laste värbamisest ja kasutamisest sisaldub kirjas, mille Human Rights Watchi endine Aafrika piirkonna direktor Georgette Gagnon saatis 6. jaanuaril 2009 Uganda endisele justiitsministrile Kiddhu Makubuyule ning milles märgitakse, et 2000. aastal röövis ADF üheksa aasta vanuse poisi Bushobozi Irumba. Poiss pidi ADFi võitlejatele osutama transpordi- ja teisi teenuseid.

Lisaks toodi Aafrikat käsitlevas aruandes esile väited, et ADF värbab lapssõduriteks lapsi juba alates 10 aasta vanusest, ning viidati Uganda kaitseväe (UPDF) kõneisikule, kes kinnitas, et UPDF päästis 30 last, kes asusid Victoria järve Buvuma saarel asuvas väljaõppelaagris.

Samuti on ADF pannud toime arvukaid rahvusvaheliste inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi, mis on suunatud naiste ja laste vastu ning mis hõlmavad tapmist, sandistamist ja seksuaalset vägivalda (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni punkti 4 alapunkt e).

GoE 2013. aasta lõpparuande kohaselt ründas ADF 2013. aastal paljusid külasid, mistõttu pages üle 66 000 inimese Ugandasse. Nende rünnakute tulemusel jäi inimtühjaks suur maa-ala, mida ADF on sellest alates kontrollinud, röövides või tappes küladesse tagasipöördunud inimesi. 2013. aasta juulist septembrini raius ADF Kamango piirkonnas pea maha vähemalt viiel inimesel, lasi mitmed inimesed maha ja röövis mitukümmend inimest. Sellise tegevusega terroriseeriti kohalikku elanikkonda ja hoiti ära nende tagasipöördumine koju.

Global Horizontal Note, mis on relvakonfliktide piirkonnas asuvate laste vastu suunatud raskete rikkumiste järelevalve- ja aruandlusmehhanism, teatas ÜRO Julgeolekunõukogu laste ja relvakonfliktide töörühmale, et 2013. aasta oktoobrist detsembrini kestnud aruandlusperioodil vastutas ADF 18st dokumenteeritud laste surmajuhtumist 14 juhtumi eest, sealhulgas 11. detsembril 2013 Põhja-Kivus Beni territooriumil aset leidnud vahejuhtumi eest, mil ADF ründas Musuku küla ning tappis 23 inimest, sealhulgas 11 last (kolm tüdrukut ja kaheksa poissi), kelle vanuseks oli kaks kuud kuni 17 aastat. Kõik ohvrid olid matšeetedega rängalt vigastatud, sealhulgas ka kaks last, kellel õnnestus rünnakust eluga pääseda.

2014. aasta märtsis esitatud peasekretäri aruandes, milles käsitleti konfliktidega seonduvat seksuaalset vägivalda, on Uganda Vabastamise Demokraatlikud Liitjõud/Rahvaarmee loetletud nimekirjas „Osapooled, keda põhjendatult kahtlustatakse relvakonfliktide käigus vägistamise või teiste seksuaalse vägivalla aktide toimepanemises või kes vastutavad nende toimepanemise eest“.

ADF on samuti osalenud rünnakutes MONUSCO rahuvalvajate vastu (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni punkti 4 alapunkt i).

Lõpetuseks, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni stabiliseerimismissioon Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO) esitas aruande, mille kohaselt on ADF pannud toime vähemalt kaks rünnakut MONUSCO rahuvalvajate vastu. Esimene toimus 14. juulil 2013 Mbau ja Kamango vahelisel teel MONUSCO patrulli vastu. Seda rünnakut kirjeldatakse üksikasjalikult GoE 2013. aasta lõpparuandes. Teine rünnak toimus 3. märtsil 2014. MONUSCO sõidukit rünnati granaatidega kümne kilomeetri kaugusel Benis asuvast Mavivi lennujaamast, mille tulemusel sai vigastada viis rahuvalvajat.

ADFi asutaja ja juhataja Jamil Mukulu vahistati 2015. aasta aprillis Tansaanias Dar es Salaamis. Seejärel anti ta 2015. aasta juulis Kampalas Ugandale välja. 2016. aasta juuni seisuga hoitakse teda politsei kinnipidamiskongis, kus ta ootab kohtuistungit.

7. MACHANGA LTD

Aadress: Plot 55 A, Upper Kololo Terrace, Kampala, Uganda

ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 29. märts 2007.

Muu teave: kulla ekspordiettevõte (direktorid: Rajendra Kumar Vaya ja Hirendra M. Vaya). 2010. aastal külmutas Bank of Nova Scotia Mocatta (UK) Machangale kuuluvad varad, mida hoiti Emirates Goldi kontol. Machanga omanikud on jätkuvalt seotud kulla ostmisega KDV idaosast. Machanga Ltd esitas viimati deklaratsiooni 2004. aastal ja Uganda Vabariigi ametiasutused on selle registreerinud „staatuselt mitteaktiivsena“. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehele: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Entities

Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:

Machanga ostis kulda relvastatud rühmitustega tihedaid sidemeid omavatelt Kongo DV edasimüüjatelt, kellega tal olid regulaarsed ärisidemed. See on „abi andmine“ ebaseaduslikele relvastatud rühmitustele ning rikub resolutsioonide 1493 (2003) ja 1596 (2005) alusel kehtestatud relvaembargot. Kulla ekspordiettevõte (direktorid: Rajendra Kumar Vaya ja Hirendra M. Vaya). 2010. aastal külmutas Bank of Nova Scotia Mocatta (UK) Machangale kuuluvad varad, mida hoiti Emirates Goldi kontol. Machanga varasem omanik, Rajendra Kumar ja tema vend Vipul Kumar on jätkuvalt kaasatud kulla ostmisesse KDV idaosast.

9. UGANDA COMMERCIAL IMPEC (UCI) LTD

Aadress: a) Plot 22, Kanjokya Street, Kamwokya, Kampala, Uganda (telefon: +256 41 533 578/9), b) PO BOX 22 709, Kampala, Uganda.

ÜRO poolt loetellu kandmise kuupäev: 29. märts 2007.

Muu teave: kulla ekspordiettevõte. (Direktorid Jamnadas V. LODHIA (tuntud kui „Chuni“) ja tema pojad Kunal J. LODHIA ja Jitendra J. LODHIA). Uganda ametivõimud teatasid 2011. aasta jaanuaris komiteele, et pärast selle finantsvarade vabastamist maksis Emirates Gold UCI võla Crane Bankile Kampalas, mille tulemusel suleti lõplikud ettevõtte kontod. UCI direktorid on jätkuvalt seotud kulla ostmisega KDV idaosast. Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd esitas viimati deklaratsiooni 2013. aastal ja Uganda Vabariigi ametiasutused on selle registreerinud kui „Mitteaktiivne – staatus mitteaktiivne“. Link Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehele: https://www.interpol.int/en/How-we-work/Notices/View-UN-Notices-Entities

Lisateave sanktsioonide komitee esitatud kirjeldavast kokkuvõttest loetellu kandmise põhjuste kohta:

UCI ostis kulda regulaarsete ärisidemete kaudu KDV edasimüüjatega, kellel olid tihedad sidemed relvastatud rühmitustega. See on „abi andmine“ ebaseaduslikele relvastatud rühmitustele ning rikub resolutsioonide 1493 (2003) ja 1596 (2005) alusel kehtestatud relvaembargot. Kulla ekspordiettevõte. (endised direktorid J.V. LODHIA, tuntud kui „Chuni“, ja tema poeg Kunal LODHIA). Uganda ametivõimud teatasid 2011. aasta jaanuaris komiteele, et pärast selle finantsvarade vabastamist maksis Emirates Gold UCI võla Crane Bankile Kampalas, mille tulemusel suleti lõplikud ettevõtte kontod. UCI eelmine omanik J.V. Lodhia ja tema poeg Kumal Lodhia on jätkuvalt kaasatud kulla ostmisesse KDV idaosast.