3)

IV lisa muudetakse järgmiselt: a) punkt ADR.OPS.A.010 asendatakse järgmisega: „ADR.OPS.A.010. Nõuded andmekvaliteedile Lennuvälja käitaja sõlmib ametlikud kokkulepped organisatsioonidega, kellega ta vahetab aeronavigatsioonilisi andmeid või aeronavigatsiooniteavet, ning tagab järgmise: a) kõik asjakohased andmed lennuvälja ja pakutavate teenuste kohta esitatakse kvaliteedinõudeid järgides; andmete loomisel järgitakse andmete kvaliteedi nõudeid ja need säilitatakse andmete edastamisel; b) aeronavigatsiooniliste andmete täpsus vastab aeronavigatsiooniliste andmete kataloogis määratud täpsusele; c) aeronavigatsiooniliste andmete terviklikkus säilitatakse kogu andmeprotsessi jooksul alates loomisest kuni edastamiseni aeronavigatsiooniliste andmete kataloogis kindlaks määratud terviklikkuse liigituse alusel. Lisaks kehtestatakse protseduurid järgmistel eesmärkidel: 1) tavapäraste andmete puhul välditakse nende rikkumist kogu andmetöötluse jooksul; 2) oluliste andmete puhul ei esine rikkumist kogu protsessi üheski etapis ja vajaduse korral lisatakse täiendavaid protsesse, et maandada võimalikke riske süsteemi üldises ülesehituses ja tagada sellel tasandil andmete terviklikkus; 3) kriitiliste andmete puhul ei esine rikkumist kogu protsessi üheski etapis ja lisatakse täiendavad terviklikkuse tagamise protsessid, et täielikult maandada süsteemi üldise ülesehituse põhjaliku analüüsiga tuvastatud vigade kui andmete terviklikkuse võimalike riskide mõju; d) aeronavigatsiooniliste andmete resolutsioon vastab andmete tegelikule täpsusele; e) aeronavigatsiooniliste andmete jälgitavus; f) aeronavigatsiooniliste andmete õigeaegsus, sealhulgas vastavus mis tahes kehtivuspiirangutele; g) aeronavigatsiooniliste andmete täielikkus; h) esitatud andmete vorming vastab kindlaksmääratud nõuetele.“; b) lisatakse järgmised punktid ADR.OPS.A.020 kuni ADR.OPS.A.055: „ADR.OPS.A.020. Ühised võrdlussüsteemid Lennuvälja käitaja kasutab aeronavigatsiooni eesmärgil: a) horisontaalse võrdlussüsteemina rahvusvaheliste geodeetiliste koordinaatide süsteemi – 1984. aasta (WGS 84) käsiraamatut; b) vertikaalse võrdlussüsteemina keskmist merepinda (MSL); c) ajaliste võrdlussüsteemidena Gregoriuse kalendrit ja koordineeritud maailmaaega (UTC). ADR.OPS.A.025. Andmevigade avastamine ja autentimine Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse (AIS) osutajale edastamisel teeb lennuvälja käitaja järgmist: a) tagab aeronavigatsiooniliste andmete edastamisel ja talletamisel andmevigade avastamise digitaaltehnikate kasutamise, et toetada kohaldatavat andmete terviklikkuse taset; b) tagab aeronavigatsiooniliste andmete edastamisel sobiva autentimisprotsessi kasutamise, nii et vastuvõtjatel oleks võimalik kindlaks teha, et andmed või teabe on edastanud volitatud isik. ADR.OPS.A.030. Aeronavigatsiooniliste andmete kataloog Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja, et komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/373 (*1) III lisa (osa „ATM/ANS.OR“) 1. liites osutatud aeronavigatsioonilised andmed vastavad andmekataloogi nõuetele. ADR.OPS.A.035. Andmete valideerimine ja kontrollimine Andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja valideerimis- ja kontrollitehnikate kasutamise, nii et aeronavigatsioonilised andmed vastavad asjaomastele andmete kvaliteedi nõuetele. Lisaks: a) tagatakse kontrollimisel, et aeronavigatsioonilised andmed võetakse vastu rikkumatuna ja aeronavigatsiooniliste andmete töötlemisel andmeid ei rikuta; b) tuleb käsitsi sisestatud aeronavigatsioonilisi andmeid ja aeronavigatsiooniteavet võimalike vigade tuvastamiseks sõltumatult kontrollida; c) kui aeronavigatsioonilisi andmeid kasutatakse uute aeronavigatsiooniliste andmete saamiseks või arvutamiseks, siis algandmeid kontrollitakse ja valideeritakse, välja arvatud juhul, kui andmed pärinevad usaldusväärsest allikast. ADR.OPS.A.040. Vigade töötlemise nõuded Lennuvälja käitaja tagab, et a) andmete loomisel ja pärast andmete edastamist tuvastatud vigadega tegeletakse ning need parandatakse või lahendatakse; b) esmajärjekorras käsitletakse kriitilistes ja olulistes aeronavigatsioonilistes andmetes esinevaid vigu. ADR.OPS.A.045. Metaandmed Lennuvälja käitaja tagab, et metaandmed sisaldaksid vähemalt järgmist: a) aeronavigatsiooniliste andmete loomisel, edastamisel või käsitsemisel mis tahes toiminguid teostavate organisatsioonide või üksuste andmed; b) teostatud toiming; c) toimingu teostamise kuupäev ja kellaaeg. ADR.OPS.A.050. Andmeedastus Lennuvälja käitaja tagab, et aeronavigatsioonilised andmed edastatakse elektrooniliselt. ADR.OPS.A.055. Tööriistad ja tarkvara Aeronavigatsiooniliste andmete loomisel, töötlemisel või aeronavigatsiooniteabe teenuse osutajale edastamisel tagab lennuvälja käitaja, et tööriistad ja tarkvara, mida kasutatakse aeronavigatsiooniliste andmete töötlemise toetamiseks või automatiseerimiseks, täidavad oma funktsioone nii, et aeronavigatsiooniliste andmete kvaliteeti ei kahjustata. (*1) Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1).“;" c) lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.A.057: „ADR.OPS.A.057. NOTAM-teate loomine a) Lennuvälja käitaja teeb järgmist: 1) kehtestab ja rakendab menetlused, mille kohaselt ta loob asjaomase aeronavigatsiooniteabe teenuste osutaja väljastatava NOTAM-teate: i) mis sisaldab teavet mis tahes aeronavigatsiooniseadme paigaldamise, teenuse või protseduuri sisseseadmise, ohu kindlakstegemise, nende olukorra või neis tehtud muudatuse kohta, millest õigel ajal teadasaamine on lennutegevusega seotud töötajate jaoks oluline; ii) mis sisaldab ajutist laadi ja lühiajalist teavet või mis puudutab lühiajalise etteteatamisega tehtavaid käitamise seisukohast olulisi alalisi muudatusi või pikaajalisi ajutisi muudatusi, välja arvatud juhul, kui teksti või graafikat või mõlemat on palju; 2) määrab asjakohase koolituse edukalt läbinud ning oma pädevust tõendanud lennujaama töötajad looma NOTAM-teateid ning edastama asjakohast teavet aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale, kellega on olemas vastav kokkulepe; 3) tagab, et kõik teised lennujaama töötajad, kelle ülesanded on seotud NOTAM-teadete kasutamisega, on asjakohase koolituse edukalt läbinud ning tõendanud oma oskust neid teateid kasutada. b) Lennuvälja käitaja loob NOTAM-teate juhul, kui on vaja edastada järgmist teavet: 1) lennuväljade või kopteriväljakute või radade rajamine, sulgemine või nende käitamise märkimisväärne muutmine; 2) lennuvälja teenuste loomine, lõpetamine või nende toimimise märkimisväärne muutmine; 3) nende raadionavigatsiooni ja õhk-maa-õhk-side teenuste loomine, lõpetamine või nende toimimissuutlikkuse märkimisväärne muutmine, mille eest vastutab lennuvälja käitaja; 4) kui saadaval ei ole varu- ja lisasüsteeme, millel on otsene mõju käitamisele; 5) visuaalsete vahendite loomine või neist loobumine või nende toimimise märkimisväärne muutmine; 6) lennuvälja valgustussüsteemide oluliste komponentide töö katkestused või nende töö taastamine; 7) protseduuride loomine, lõpetamine või märkimisväärne muutmine nende aeronavigatsiooniteenuste puhul, mille eest vastutab lennuvälja käitaja; 8) manööverdusalal suurte defektide või takistuste esinemine või parandamine; 9) muudatused ja piirangud kütuse, õli ja hapniku kättesaadavuses; 10) aeronavigatsiooni takistusi tähistavate ohu-valgusmajakate kasutuselevõtmine, nendest loobumine või nende töö taastamine; 11) kavandatavad laserkiirgused, laserekraanid ja prožektorid lennuvälja ümbruses, kui need tõenäoliselt häirivad pilootide öist nägemist; 12) stardi-/tõusupinnal, katkestatud lähenemise või lähenemisaladel või lennuribal olevate aeronavigatsiooni takistuste püstitamine või eemaldamine või muutmine; 13) lennuvälja või kopteriväljaku pääste- ja tuletõrjekategooria muudatused; 14) liiklusalal olevast lumest, lobjakast, jääst, radioaktiivsest materjalist, mürkkemikaalidest, vulkaanituha sadestumisest või veest põhjustatud ohutingimuste esinemine, eemaldamine või märkimisväärne muutumine; 15) rada või selle osa on märg ja libe; 16) rada ei ole saadaval raja märgistustööde tõttu; või teave ajavahemiku kohta, mis on vajalik raja kasutatavaks tegemiseks, juhul kui selleks tööks vajalikud vahendid saab vajaduse korral eemaldada; 17) aeronavigatsiooni mõjutavate ohtude olemasolu, sealhulgas loomade, takistuste, demonstratsioonlendude ja suuremate sündmuste esinemine. c) Punkti b kohaldamisel tagab lennuvälja käitaja, et: 1) NOTAM-teade luuakse piisava ajavaruga, et mõjutatud isikud saaksid võtta mis tahes nõutavaid meetmeid, välja arvatud mittetoimivuse, radioaktiivse materjali ja mürkkemikaalide heite ning muude sündmuste puhul, mida ei saa ette näha; 2) lennuväljaga seotud rajatiste, teenuste ja navigatsiooniseadmete mittetoimivusest teatavas NOTAM-teates antakse hinnang mittetoimivusperioodi kohta või aja kohta, mil teenuse toimimine on eeldatavalt taastatud; 3) kolme kuu jooksul alates alalise NOTAM-teate väljastamisest lisatakse NOTAM-teates sisalduv teave sellest mõjutatud aeronavigatsioonialastesse teabetoodetesse; 4) kolme kuu jooksul alates ajutise pikaajalise NOTAM-teate väljastamisest lisatakse NOTAM-teates sisalduv teave lennundusteabe kogumiku lisasse; 5) kui NOTAM-teate hinnanguline kehtivuse lõppkuupäev ületab ootamatult kolmekuise ajavahemiku, luuakse NOTAM asendusteade, välja arvatud juhul, kui tingimus kestab eeldatavalt veel üle kolme kuu; sel juhul tagab lennuvälja käitaja, et teave avaldatakse lennundusteabe kogumiku lisas. d) Lisaks tagab lennuvälja käitaja, et, 1) välja arvatud alapunkti d alapunktis 4 sätestatud juhul, sisaldab tema loodud NOTAM-teade kehtivat teavet käesoleva lisa 1. liite NOTAM-teate vormil osutatud korras; 2) NOTAM-teate tekst koosneb ICAO NOTAM-teadete koodideks määratud tähistest või ühtsetest lühiväljenditest, mida täiendatakse ICAO lühendite, indikaatorite, identifikaatorite, tähiste, kutsungite, sageduste, arvude ja tavakeelega; 3) NOTAM-teade luuakse inglise keeles või riigikeeles, nagu asjaomase aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajaga on kokku lepitud; 4) liiklusalal esinevat lund, lobjakat, jääd, härmatist, seisvat vett või lume, lobjaka, jää või härmatisega seotud vett puudutavat teavet levitatakse SNOWTAM-teadetena ning need sisaldavad teavet käesoleva lisa 2. liite SNOWTAM-teate vormil osutatud korras; 5) kui NOTAM-teates esineb viga, luuakse viga sisaldava NOTAM-teate asemel uue numbriga NOTAM-teade või tühistatakse viga sisaldav NOTAM-teade ning luuakse uus NOTAM-teade; 6) kui luuakse eelmist NOTAM-teadet tühistav või asendav NOTAM-teade: a) näidatakse eelmise NOTAM-teate seeria ja number/aasta; b) mõlema NOTAM-teate asukohatähis ja teema on üks ja sama; 7) uue NOTAM-teatega tühistatakse või asendatakse ainult üks NOTAM-teade; 8) igas loodud NOTAM-teates käsitletakse vaid üht teemat ja üht teema tingimust; 9) iga loodud NOTAM-teade on võimalikult lühike ja see koostatakse nii, et selle tähendus oleks arusaadav vajaduseta viidata muule dokumendile; 10) loodud NOTAM-teade, mis sisaldab alalise või ajutise iseloomuga pikaajalist teavet, sisaldab ka asjakohaseid viiteid lennundusteabe kogumikule või lennundusteabe kogumiku lisale; 11) lennuvälja kohta loodud NOTAM-teate tekstis sisalduv ICAO asukohatähis on dokumendis „Location Indicators“ sisalduv asukohatähis. Nende tähiste lühivormi ei kasutata. e) Lennuvälja käitaja vaatab pärast enda loodud NOTAM-teate avaldamist läbi selle sisu, et tagada selle täpsus, ning tagab teabe levitamise kõigile asjaomastele lennuvälja töötajatele ning lennuväljal tegutsevatele organisatsioonidele. f) Lennuvälja käitaja säilitab andmed järgmise kohta: 1) nii tema loodud kui ka väljastatud NOTAM-teated; 2) alapunkti a alapunkti 2 ja alapunkti 3 rakendamine.“; d) lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.A.60: „ADR.OPS.A.060. Pindsaastest teatamine Lennuvälja käitaja teatab aeronavigatsiooniteabe teenuste ja lennuliiklusteeninduse üksustele käitamise seisukohast olulistest asjaoludest, mis mõjutavad õhusõiduki ja lennuvälja käitamist liiklusalal, eelkõige seoses järgmise esinemisega: a) vesi; b) lumi; c) lobjakas; d) jää; e) härmatis; f) jääeemaldus- või jäätumisvastased kemikaalid või muud saasteained; g) lumevallid või -vaalud.“; e) lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.065: „ADR.OPS.A.065. Raja olukorrast teatamine a) Lennuvälja käitaja annab teada raja olukorrast iga rajakolmandiku kohta, kasutades raja olukorra teadet (RCR). Teade sisaldab raja olukorra koodi (RWYCC), mis koosneb numbritest 0 kuni 6, saasteainega kaetud ala ulatust ja saasteaine sügavust ning kirjeldust järgmiste mõistete abil: 1) COMPACTED SNOW (KOKKUSURUTUD LUMI); 2) DRY (KUIV); 3) DRY SNOW (KUIV LUMI); 4) DRY SNOW ON TOP OF COMPACTED SNOW (KUIV LUMI KOKKUSURUTUD LUME PEAL); 5) DRY SNOW ON TOP OF ICE (KUIV LUMI JÄÄ PEAL); 6) FROST (HÄRMATIS); 7) ICE (JÄÄ); 8) SLIPPERY WET (MÄRG JA LIBE); 9) SLUSH (LOBJAKAS); 10) SPECIALLY PREPARED WINTER RUNWAY (ERITÖÖTLUSEGA TALVERADA); 11) STANDING WATER (SEISEV VESI); 12) WATER ON TOP OF COMPACTED SNOW (VESI KOKKUSURUTUD LUME PEAL); 13) WET (MÄRG); 14) WET ICE (MÄRG JÄÄ); 15) WET SNOW (MÄRG LUMI); 16) WET SNOW ON TOP OF COMPACTED SNOW (MÄRG LUMI KOKKUSURUTUD LUME PEAL); 17) WET SNOW ON TOP OF ICE (MÄRG LUMI JÄÄ PEAL); 18) CHEMICALLY TREATED (KEEMILISELT TÖÖDELDUD); 19) LOOSE SAND (LAHTINE LIIV). b) Teatamist alustatakse siis, kui rajakatte olukord muutub vee, lume, lobjaka, jää või härmatise tõttu märkimisväärselt. c) Rajakatte olukorrast teatatakse märkimisväärsete muutuste kajastamiseks seni, kuni rada ei ole enam saastega kaetud. Kui see olukord tekib, väljastab lennuvälja käitaja raja olukorra teate, milles sedastatakse, et rada on vastavalt kas märg või kuiv. d) Haardeteguri mõõtmistest aru ei anta. e) Kui kõvakattega rada või selle osa on märg ja libe, teeb lennujaama käitaja selle teabe asjaomastele lennujaama kasutajatele teatavaks. Selleks loob ta NOTAM-teate ning kirjeldab mõjutatud rajaosa asukohta.“; f) Lisatakse 1. liide. „1. liide NOTAM-TEATE VORM g) lisatakse 2. liide. „2. liide SNOWTAM-teate vorm “ h) lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.003: „ADR.OPS.B.003. Tegevuse üleandmine – käitamisega seotud teabe andmine a) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab menetlused käitamistegevuse üleandmiseks lennuvälja käitamise ja hooldusega tegelevate töötajate vahel, tagamaks et kõigile uutele tööle asuvatele töötajatele antakse nende ülesannetega seotud käitamisega seotud teavet. b) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab menetlused, et anda lennuväljal tegutsevatele või teenuseid osutavatele organisatsioonidele lennuväljaga seotud käitamist käsitlevat teavet, mis võib mõjutada selliste organisatsioonide töötajate ülesannete täitmist.“; i) punkti ADR.OPS.B.010 muudetakse järgmiselt: i) punktid c, d ja e asendatakse järgmisega: „c) Koolitusprogramm toimub punkti ADR.OR.D.017 kohaselt järgmiste eranditega: 1) korduskoolitus peab sisaldama teoreetilist ja pidevat praktilist koolitust; 2) tasemekontrolle tehakse ajavahemikus hiljemalt kuni 12 kuud pärast algkoolituse läbimist. d) Pääste- ja tuletõrjetöötajate koolituse ülesehituse eesmärk on anda nende ülesannete täitmisega seotud põhiteadmisi ja praktilisi oskusi. e) Lennuvälja päästeteenistuse ja tuletõrjega tagatud ohutustaseme selline ajutine vähenemine, mis on tekkinud ettenägematute asjaolude tõttu, ei vaja pädeva asutuse eelnevat heakskiitu.“; ii) punkt f jäetakse välja; j) lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.016: „ADR.OPS.B.016. Võõrkehade kontrolliprogramm a) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab võõrkehade kontrolliprogrammi ning nõuab, et lennuväljal tegutsevad või teenuseid osutavad organisatsioonid osaleksid selles programmis. b) Võõrkehade kontrolliprogrammi osana teeb lennuvälja käitaja järgmist: 1) tagab, et töötajad on programmist teadlikud ja osalevad selles ning on läbinud asjakohase koolituse ja tõendanud oma pädevust; 2) kehtestab ja rakendab meetmed võõrkehade tekke vältimiseks; 3) kehtestab ja rakendab menetlused, et i) tuvastada võõrkehad, sealhulgas inspekteerida liiklusala või piirnevaid alasid kooskõlas inspekteerimiskavaga, ning teha seda iga kord, kui sellist inspekteerimist on vaja kas tegevuse, ilmastikunähtuste või vahejuhtumite tõttu, mis on võinud põhjustada selliste võõrkehade teket; ii) eemaldada võõrkehad viivitamata, koguda see kokku ja kõrvaldada ning näha ette kõik vajalikud vahendid; iii) teatada õhusõidukite käitajatele võimalikult kiiresti, kui on tuvastatud õhusõiduki osi; c) koguda ja analüüsida andmeid ja teavet võõrkehade allikate ja suundumuste väljaselgitamiseks ning rakendada programmi tõhususe suurendamiseks parandus- või ennetusmeetmeid või mõlemat.“; k) lisatakse järgmine punkt ADR.OPS.B.024: „ADR.OPS.B.024. Sõidukijuhtidele loa andmine a) Välja arvatud alapunktis d sätestatud juhul, on sõiduki juhtimiseks lennuvälja käitamisalade liiklusaladel nõutav luba, mille on väljastanud selle lennuvälja käitaja. Juhiluba antakse välja isikule, 1) kellele määratud ülesanded hõlmavad sellistel aladel sõitmist; 2) kellel on kehtiv juhiluba ning erisõidukite käitamiseks nõutav mis tahes muu luba; 3) kes on edukalt läbinud asjakohase juhtimiskoolituse programmi ning tõendanud oma pädevust vastavalt alapunktile b; 4) kes on tõendanud keeleoskust vastavalt punktile ADR.OPS.B.029, kui see isik peab sõidukit juhtima manööverdusalal; 5) kes on läbinud tööandja pakutava koolituse lennuväljal käitatava sõiduki kasutuse kohta. b) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab sõidukijuhtimiskoolituse programmi sõidukijuhtidele, kes töötavad perroonil või muudel käitamisaladel, välja arvatud manööverdusalal, ja sõidukijuhtidele, kes töötavad manööverdusalal. Koolitusprogramm: 1) on asjakohane lennuvälja omaduste ja käitamise, sõidukijuhi täidetavate funktsioonide ja ülesannete ning nende lennuvälja aladega seoses, kus sõidukijuhtidel võidakse lubada töötada; 2) sisaldab järgmist: i) piisava kestusega teoreetilist ja praktilist koolitust vähemalt järgmistes valdkondades: A) reguleeriv raamistik ja isiklikud kohustused; B) sõidukistandardid, lennuvälja käitamisnõuded ja -protseduurid; C) side; D) raadiotelefon sõidukijuhtidele, kes töötavad manööverdusalal; E) inimvõimed; F) töökeskkonnaga tutvumine; ii) sõidukijuhtide pädevuse hindamine. c) Alapunkti a kohaselt välja antud juhiloas täpsustatakse liiklusala või muude käitamisalade osad, kus sõidukijuhil on lubatud sõita, ja see luba kehtib seni, kuni 1) punkti a alapunkti 1 ja alapunkti a alapunkti 2 nõuded on täidetud; 2) juhiloa omanik: i) osaleb koolitusel ja tasemekontrollis ning läbib need edukalt vastavalt punkti ADR.OR.D.017 alapunktidele f ja g; ii) asjakohasel juhul jätkab nõutava keeleoskuse tõendamist vastavalt punktile ADR.OPS.B.029. d) Olenemata alapunktist a võib lennuvälja käitaja lubada isikul juhtida ajutiselt sõidukit liiklusalal või muudel käitamisaladel, kui 1) sellel isikul on kehtiv juhiluba ning erisõidukite käitamiseks nõutav mis tahes muu luba; 2) seda sõidukit saadab sõiduk, mille juhil on alapunkti a kohane luba. e) Lennuvälja käitaja teeb järgmist: 1) kehtestab süsteemi ja rakendab menetlused: i) juhilubade väljaandmiseks ja sõidukite ajutise juhtimise lubamiseks; ii) tagamaks, et sõidukijuhid, kellele luba on välja antud, vastavad jätkuvalt alapunkti c alapunktile 1 ja alapunkti c alapunktile 2; iii) sõidukijuhtide vastavuse jälgimiseks lennuväljal kehtivatele mis tahes sõidukijuhtimisnõuetele ning asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas juhilubade või ajutiste sõiduki juhtimise lubade peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks; 2) säilitab asjaomased andmed.“; l) punkt ADR.OPS.B.25 jäetakse välja; m) Lisatakse punktid ADR.OPS.B.026, ADR.OPS.B.027, ADR.OPS.B.028 ja ADR.OPS.B.029: „ADR.OPS.B.026. Sõidukitele loa andmine a) Sõiduki käitamiseks liiklusalal või muudel käitamisaladel on nõutav lennuvälja käitaja väljastatud luba. Luba võidakse anda, kui sõidukit kasutatakse lennuvälja käitamisega seotud tegevuses ning kui see: 1) on töökorras ja ettenähtud toiminguks sobiv; 2) vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele; 3) on varustatud raadioga, mis võimaldab kahesuunalist raadiosidet asjakohasel lennuliiklusteeninduse sagedusel ja muudel vajalikel sagedustel, kui see on ette nähtud töötamiseks kummalgi järgmisel alal: i) manööverdusala; ii) muud käitamisalad, kus on vajalik side lennuliiklusteeninduse üksusega või lennuvälja muu käitusüksusega; 4) on varustatud transpondri või seiret toetava muu seadmega, kui see on ette nähtud kasutamiseks manööverdusalal, ning lennuväli on varustatud maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteemiga, mille toimimine nõuab sõidukitele kinnitatud transpondri või seiret toetava muu seadme kasutamist. b) Lennuvälja käitaja piirab nende sõidukite arvu, millel on luba töötada liiklusalal ja muudel käitamisaladel, minimaalse arvuni, mis on lennuvälja ohutuks ja tõhusaks käitamiseks nõutav. c) Alapunkti a kohaselt välja antud loa puhul kehtib järgmine: 1) selles täpsustatakse need liiklusala või muude käitamisalade osad, kus sõidukiga võib töötada; 2) see kehtib seni, kuni alapunkti a nõuded on täidetud. d) Kui vastavalt alapunktile a lennuväljal töötamiseks loa saanud sõiduk peab olema raadioga varustatud, määrab lennuvälja käitaja sõidukile kutsungi. Sõidukile määratud kutsung: 1) ei põhjusta oma tunnustega segadust; 2) sobib selle funktsiooniga; 3) on manööverdusalal töötavate sõidukite puhul kooskõlastatud lennuliiklusteeninduse üksusega ning see edastatakse lennuvälja asjaomastele organisatsioonidele. e) Erandina alapunktist a võib lennuvälja käitaja lubada: 1) alapunkti a alapunktide 1 ja 2 kohaselt loa saanud sõidukil, mis ei ole varustatud alapunkti a alapunktis 3 nõutava raadioga ning alapunkti a alapunktis 4 nõutava transpondriga või seiret toetava muu seadmega, töötada ajutiselt alapunkti a alapunktis 3 ja alapunkti a alapunktis 4 osutatud aladel, tingimusel et: i) seda sõidukit saadab kogu aeg loaga sõiduk, mis vastab alapunkti a alapunkti 3 nõudele ning vajaduse korral alapunkti a alapunkti 4 nõudele; ii) saatesõiduk vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele; iii) kui saadetav sõiduk töötab manööverdusalal, ei kehti piiratud nähtavuse protseduurid; 2) sõidukil ajutiselt siseneda lennuväljale ning töötada liiklusalal või muudel käitamisaladel, järgmistel tingimustel: a) selle sõiduki visuaalsel kontrollimisel tehakse kindlaks, et selle seisund ei riku ohutust; b) seda sõidukit saadab kogu aeg loaga sõiduk, mis i) vastab alapunkti a alapunkti 3 nõudele ning vajaduse korral alapunkti a alapunkti 4 nõudele, kui see töötab alapunkti a alapunktides 3 ja 4 osutatud aladel; ii) vastab punkti ADR.OPS.B.080 märgistus- ja valgustusnõuetele; c) kui sõiduk töötab manööverdusalal, ei kehti piiratud nähtavuse protseduurid; f) Lennuvälja käitaja teeb järgmist: 1) kehtestab ja rakendab menetlused: i) sõidukilubade andmiseks ning ajutiste lubade andmiseks lennuväljale sisenemiseks ja sõidukite käitamiseks; ii) sõidukitele kutsungite määramiseks; iii) sõidukite vastavuse jälgimiseks punktile ADR.OPS.B.026 ning asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas sõidukilubade või sõidukiga töötamise ajutiste lubade peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks; 2) säilitab asjaomased andmed. ADR.OPS.B.027. Sõidukite käitamine a) Manööverdusalal oleva sõiduki juht käitab sõidukit: 1) üksnes lennuliiklusteeninduse üksuse lubatud viisil ning vastavalt selle üksuse antud juhistele; 2) vastavalt kõigile märgistuste ja märkidega edastatavatele kohustuslikele juhistele, välja arvatud juhul, kui lennuliiklusteeninduse üksus on lubanud teisiti; 3) vastavalt kõigile tulede abil edastatavatele kohustuslikele juhistele. b) Manööverdusalal oleva sõiduki juht käitab sõidukit kooskõlas järgmiste eeskirjadega: 1) hädaolukorras õhusõidukile appi suunduvatele päästesõidukitele antakse eesõigus kogu muu maapinnal toimuva liikluse suhtes; 2) alapunkti 1 sätete kohaselt: i) annavad sõidukid ja õhusõidukeid pukseerivad sõidukid teed maanduvatele, startivatele ja ruleerivatele õhusõidukitele; ii) sõidukid, mis ei pukseeri õhusõidukeid, annavad teed õhusõidukeid pukseerivatele sõidukitele; iii) sõidukid, mis ei pukseeri õhusõidukeid, annavad vastavalt lennuliiklusteeninduse üksuse juhistele teed sõidukitele, mis ei pukseeri õhusõidukeid; iv) olenemata alapunktide i, ii ja iii sätetest peavad õhusõidukeid pukseerivad sõidukid täitma lennuliiklusteeninduse üksuse juhiseid. c) Raadioga varustatud sõiduki juht, kes kavatseb töötada või töötab manööverdusalal, teeb järgmist: 1) loob enne manööverdusalale sisenemist rahuldava kahesuunalise raadioside lennuliiklusteeninduse üksusega asjakohasel lennuliiklusteeninduse sagedusel ning säilitab määratud sagedusel pideva kuuldeloleku; 2) enne manööverdusalale sisenemist hangib lennuliiklusteeninduse üksuse loa ning tegutseb üksnes lennuliiklusteeninduse üksuse lubatud viisil. Sellest loast olenemata on rajale või lennuribale sisenemiseks või lubatud viisil tegutsemise muutmiseks vaja lennuliiklusteeninduse üksuse täiendavat konkreetset luba; 3) loeb lennuliiklusteeninduse töötajatele tagasi kõneside kaudu edastatud juhiste ohutusega seotud osad. Tagasilugemine toimub alati seoses juhistega siseneda, oodata rajast eemal, ületada rada või töötada rajal, ruleerimisteel või lennuribal; 4) loeb lennuliiklusteeninduse töötajatele tagasi muud kui alapunktis 3 osutatud juhised või kinnitab neid viisil, millest nähtub selgelt, et nendest on aru saadud ja neid järgitakse. d) Kui manööverdusalal töötava sõiduki juht kahtleb sõiduki asukohas manööverdusala suhtes, teeb ta järgmist: 1) teavitab lennuliiklusteeninduse üksust asjaoludest, sealhulgas viimasest teadaolevast asukohast; 2) samal ajal, välja arvatud juhul, kui lennuliiklusteeninduse üksus on juhendanud teisiti, vabastab raja, ruleerimistee või manööverdusala muu osa ja eemaldub sellest võimalikult kiiresti ohutusse kaugusse; 3) pärast alapunktides 1 ja 2 osutatud meetmete võtmist peatab sõiduki. e) Manööverdusalal oleva sõiduki juht: 1) ei tule sõidukiga lennuribal töötades, kui seda rada kasutatakse stardiks ja maandumiseks, rajale lähemale kui vahemaani, kus asub selle raja puhul kehtestatud raja ootekoht või sõidutee ootekoht; 2) kui rada kasutatakse stardiks ja maandumiseks, ei tööta sõidukiga: i) lennuriba osal, mis ulatub üle selle raja otste; ii) selle raja lõpu ohutusaladel; iii) kui see on olemas, siis takistustevabal ribal sellisel vahemaal, mis ohustaks lendavaid õhusõidukeid. f) Kui see on lennuväljal nõutav, teeb perroonil oleva, raadioga varustatud sõiduki juht järgmist: 1) loob enne perroonile sisenemist rahuldava kahepoolse side lennuvälja käitaja määratud vastutava üksusega; 2) säilitab määratud sagedusel pideva kuuldeloleku. g) Perroonil oleva sõiduki juht käitab sõidukit kooskõlas järgmisega: 1) üksnes lennuvälja käitaja määratud vastutava üksuse lubatud viisil ning vastavalt selle üksuse antud juhistele; 2) vastavalt kõigile märgistuste ja märkidega edastatavatele kohustuslikele juhistele, välja arvatud juhul, kui lennuvälja käitaja määratud vastutav üksus on lubanud teisiti; 3) vastavalt kõigile tulede abil antavatele kohustuslikele juhistele; 4) annab teed päästesõidukitele, ruleerivale või ruleerima asuvale õhusõidukile või pukseeritavale (sh saba ees pukseeritavale) õhusõidukile; 5) annab vastavalt kohalikele eeskirjadele teed muudele sõidukitele; 6) annab hädaolukorrale reageerivatele päästesõidukitele alati eesõiguse. h) Liiklusalal ja muudel käitamisaladel oleva sõiduki juht: 1) käitab sõidukit vastavalt ettenähtud kiiruspiirangutele ja sõidumarsruutidele; 2) ei tegele juhtimise ajal segava ja tähelepanu kõrvale juhtiva tegevusega; 3) järgib lennuvälja käsiraamatus olevaid sidepidamisnõudeid ja käitamisprotseduure. i) Teist sõidukit saatva sõiduki juht tagab, et saadetava sõiduki juht käitab sõidukit vastavalt antud juhistele. j) Sõidukijuht pargib sõiduki üksnes lennuvälja käitaja määratud alale. k) Lennuvälja käitaja kehtestab menetlused ja rakendab neid, tagamaks et liiklusalal ja muudel käitamisaladel töötavad sõidukijuhid järgivad punkte a–j. ADR.OPS.B.028. Õhusõiduki pukseerimine Lennuvälja käitaja teeb järgmist: a) kehtestab õhusõiduki manööverdamise protseduurid ja määrab ohutuse tagamiseks marsruudid, mida kasutatakse õhusõiduki pukseerimisel liiklusalal; b) tagab pukseerimistoimingute ajal piisava ja asjakohase juhendamise; c) tagab, et pukseeritaval õhusõidukil on pukseerimistoimingute ajal lülitatud sisse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 (*2) lisa punkti SERA.3215 sätete kohased tuled; d) kehtestab ja rakendab menetlused, et tagada piisav side ja kooskõlastatus pukseerimistoimingut tegeva organisatsiooni, perrooniteenuseid osutava üksuse ja lennuliiklusteeninduse üksuse vahel, nagu on pukseerimistoimingu puhul asjakohane; e) kehtestab ja rakendab menetlused, et tagada pukseerimistoimingute ohutus ebasoodsates ilmastikutingimustes, sealhulgas neid toiminguid piirates või mitte lubades. ADR.OPS.B.029. Keeleoskus a) Isik, kellelt nõutakse keeleoskuse tõendamist vastavalt punktile ADR.OPS.B.024, tõendab oma keeleoskust vähemalt töötasemel nii standardväljendite kui ka tavakeele kasutamisel kooskõlas alapunktiga b: 1) inglise keeles ning 2) mis tahes muus keeles või muudes keeltes, mida kasutatakse lennuvälja lennuliiklusteeninduse üksusega peetavas raadiosides. b) Taotleja peab tõendama oskust: 1) tulemuslikult suhelda ainult hääle abil ja vahetult vesteldes; 2) suhelda täpselt ja selgelt üldistel ja tööga seotud teemadel; 3) kasutada üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid; 4) tulla edukalt toime keeleprobleemidega, mis tekivad keerulises olukorras või rutiinse tegevuse või muul moel varem tuttava suhtlusülesande puhul tekkinud ootamatute sündmuste käigus; 5) kasutada lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või hääldusviisi. c) Keeleoskust tõendatakse seda hinnanud organisatsiooni väljastatud tunnistusega, millel osutatakse keel või keeled, oskustase või -tasemed ning hindamise kuupäev. d) Välja arvatud isikud, kes on tõendanud keeleoskust eksperditasemel, hinnatakse keeleoskust uuesti iga: 1) nelja aasta tagant, kui tõendatud tase on töötase; 2) kuue aasta tagant, kui tõendatud tase on edasijõudnute tase. e) Keeleoskust tõendatakse hindamismeetodi abil, mis sisaldab järgmist: 1) hindamisprotsess; 2) keeleoskust hindavate hindajate kvalifikatsioonid; 3) kaebemenetlus. f) Lennuvälja käitaja võimaldab oma töötajatele nõutava keeleoskuse taseme säilitamiseks otstarbelist keeleõpet. g) Erandina punktist a võivad liikmesriigid otsustada, et punktis ADR.OPS.B.024 osutatud töötajad ei pea lennuvälja lennuliiklusteeninduse üksusega raadioside pidamiseks oskama inglise keelt. Sellisel juhul korraldab ta ühte või mitut lennuvälja hõlmava ohutushindamise. h) Lennuvälja käitaja võib anda loa isikule, kes ei ole tõendanud oma keeleoskust vastavalt alapunktidele a ja b, kuni 1) 7. jaanuarini 2026 inglise keele puhul; 2) 7. jaanuarini 2023 inglise keelest erineva mis tahes muu keele puhul. (*2) Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).“;" n) punkt ADR.OPS.B.030 asendatakse järgmisega: „ADR.OPS.B.030. Lennuvälja maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteem a) Lennuvälja käitaja tagab, et lennuväljal rakendatakse lennuvälja maapealse liikluse juhtimise ja kontrollimise süsteemi. b) Maapealse liikluse juhtimise ja kontrollisüsteemi osana hindab lennuvälja käitaja lennuliiklusteenuste osutajaga kooskõlastatult vajadust kehtestada lennuväljal õhusõidukite ruleerimise standardmarsruudid. Standardmarsruutide ettenägemisel teeb lennuvälja käitaja järgmist: 1) tagab, et need oleksid lennuväljaliikluse ja -plaani ning ettenähtud toimingute suhtes asjakohased ja sobivad ning nõuetekohaselt määratletud; 2) annab aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks asjakohast teavet. c) Kui maapealse liikluse juhtimise ja kontrollimise süsteemi käitamiseks nõutakse õhusõidukilt liiklusalal transpondri kasutamist, kooskõlastab lennuvälja käitaja lennuliiklusteenuste osutajaga järgmise: 1) asjaomased transpondri kasutamise protseduurid, mida õhusõidukite käitajad peavad järgima; 2) asjakohase teabe andmine aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajale lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks.“; o) lisatakse punkt ADR.OPS.B.031: „ADR.OPS.B.031. Side a) Sõidukid ja lennuliiklusteeninduse üksus peavad sidet vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa 14. jaos osutatud kohaldatavatele nõuetele. b) Lennuvälja käitaja kehtestab lennuliiklusteenuste osutajaga kooskõlastatult sideprotseduurid, sealhulgas järgmised: 1) sagedused ja keel, mida kasutatakse side pidamiseks lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal töötavate või töötada kavatsevate sõidukite vahel; 2) side lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal töötavate või töötada kavatsevate jalakäijate vahel; 3) lennuväljaga seotud sellise olulise teabe levitamine raadioside teel, mis võib mõjutada manööverdusalal toimuva tegevuse ohutust; 4) signaal- ja muud sidevahendid kõigis nähtavustingimustes, mida kasutatakse lennuliiklusteeninduse üksuse ning manööverdusalal olevate sõidukite või jalakäijate vahelise raadioside tõrke korral.“; p) lisatakse punkt ADR.OPS.B.033: „ADR.OPS.B.033. Jalakäijate liikluse suunamine a) Lennuvälja käitaja kehtestab protseduurid ja rakendab neid, et: 1) piirata juurdepääs liiklusalale ja muudele käitamisaladele üksnes isikutega, kes peavad oma ülesannete tõttu nendele aladele pääsema; 2) tagada, et need isikud pääsevad sellistele aladele järelevalveta juurde üksnes juhul, kui nad on saanud asjakohast koolitust ja tõendanud oma pädevust; 3) kontrollida isikute liikumist perroonil ning tagada õhusõidukisse sisenevate või sealt väljuvate või perroonile, perroonilt või üle perrooni liikuvate reisijate puhul järgmine: i) neid saadavad koolitatud ja pädevad töötajad; ii) nad ei sisene seisvatesse õhusõidukitesse ega häiri maapealse teenindusega seotud tegevust; iii) nad on kaitstud töötavate õhusõidukite, sealhulgas nende mootorite mõjude eest ning ka sõidukitega tehtava või muu tegevuse eest. b) Lennuvälja käitaja kehtestab protseduurid ja rakendab neid, et tagada järgmine: 1) nende töötajate korrakohane ja ohutu sisenemine manööverdusalale, kelle ülesanded hõlmavad sellele alale juurdepääsu ilma sõidukita; 2) et need töötajad: i) on nõuetekohaselt varustatud, sealhulgas väga nähtava rõivastusega, orienteerumisvahenditega ning vahenditega, mis võimaldavad selliste toimingute ajal kahepoolset sidet lennuliiklusteeninduse üksuse ja lennuvälja käitaja vastava üksuse vahel; ii) saavad enne manööverdusalale sisenemist lennuliiklusteeninduse üksuse loa. Sellest loast olenemata on rajale või lennuribale sisenemiseks või lubatud viisil tegutsemise muutmiseks vaja lennuliiklusteeninduse üksuse täiendavat konkreetset luba; iii) ei sisene manööverdusalale juhul, kui kehtivad piiratud nähtavuse protseduurid.“; q) punkt ADR.OPS.B.035 asendatakse järgmisega: „ADR.OPS.B.035. Lennuvälja käitamine talvetingimustes a) Kui lennuvälja tuleb eeldatavalt käitada tingimustes, mille puhul liiklusalale võib koguneda lumi, lobjakas või jää, töötab lennuvälja käitaja välja lumeplaani ja rakendab seda. Lumeplaani osana teeb lennuvälja käitaja järgmist: 1) tal on kehtestatud kord materjalide kasutamiseks jää ja härmatise eemaldamiseks või nende tekke vältimiseks või raja pinna haardeteguri parandamiseks; 2) tagab teostatavas ulatuses lume, lobjaka või jää eemaldamise kasutatavatelt radadelt ja muudelt liiklusala osadelt, mida kavatsetakse õhusõidukite käitamisel kasutada. b) Lennuvälja käitaja annab lennundusteabe kogumiku väljaandmiseks teavet järgmise kohta: 1) lume eemaldamise ning lume- ja jäätõrje toimingute vahendite kättesaadavus; 2) eritöötlusega talveradade kasutusele heakskiidu andmine, kui see on kohaldatav; 3) liiklusala pinna töötlemiseks kasutatavate materjalide liik.“; r) lisatakse punktid ADR.OPS.B.036 ja ADR.OPS.B.037: „ADR.OPS.B.036. Käitamistoimingud eritöötlusega talveradadel a) Lennuvälja käitaja võib pädeva asutuse eelneval heakskiidul kehtestada protseduurid lennukite käitamiseks eritöötlusega talveradadel ja neid protseduure kasutada, kui saasteliik on kokkusurutud lumi või jää. Eritöötlusega talveradadele saab määrata esmase koodi RWYCC 4; kui aga RWYCC 4 ei ole töötlusest tulenevalt põhjendatud, kohaldatakse punkti ADR.OPS.B.037 kohast tavaprotseduuri. b) Pädevalt asutuselt eelneva loa saamiseks teeb käitaja järgmist: 1) kehtestab protseduurid, mis hõlmavad järgmist: i) nende vahendite liik või selle materjali liik, kvaliteet ja kogus või mõlemad, mida kasutatakse raja olukorra parandamiseks, ja nende kasutamise meetod; ii) meteoroloogilised parameetrid; iii) lahtiste saasteainete ohjamine; iv) saavutatud tulemuste hindamine; 2) hangib vähemalt ühelt lennuki käitajalt lennukiandmed, mis puudutavad pidurdustõhusust eritöötlusega talverajal; 3) analüüsib ja töötleb alapunkti 2 kohaselt hangitud andmeid, et lähtuvalt lennuraja tingimustest tõendada koodi RWYCC põhjendatust; 4) kehtestab hooldusprogrammi, mis hõlmab nende seadmete ennetavaid hooldustöid ning ka parandustöid, mida kasutatakse järjepideva toimivuse saavutamiseks. c) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab programmi protseduuri pideva tulemuslikkuse seiramiseks. Programmis kasutatakse lennukiandmetest saadud pidurdamistõhususe aruandeid, mida võrreldakse teatatud rajaolukorraga. d) Lennuvälja käitaja hindab pärast talvehooaja lõppu talviste käitamiste tulemuslikkust, et selgitada välja vajadus järgmise järele: 1) täiendavad koolitusnõuded; 2) protseduuride ajakohastamine; 3) täiendavad või teistsugused vahendid ja materjalid. ADR.OPS.B.037. Raja olukorra hindamine ja sellele koodi määramine Kui rajal esinevad punkti ADR.OPS.A.060 alapunktides a–e loetletud saasteained, teeb lennuvälja käitaja järgmist: a) määrab saasteaine liigi ja paksuse ning temperatuuri alusel RWYCC koodi; b) inspekteerib rada, kui raja olukord võib olla meteoroloogiliste tingimuste tõttu muutunud, hindab raja olukorda ning määrab uue RWYCC koodi; c) kasutab RWYCC uue hindamise algatamiseks õhust edastatavat eriettekannet.“; s) Punkt ADR.OPS.B.080 asendatakse järgmisega: „ADR.OPS.B.080. Sõidukite ja muude liikuvate objektide valgustus ja märgistus a) Lennuvälja käitaja tagab, et lennuvälja liiklusalal olevad sõidukid ja muud liikuvad objektid, välja arvatud õhusõidukid, on 1) märgistatud silmatorkavate värvidega või varustatud ekraaniga sobivates kohtades või on neil asjakohase suuruse, ruudulise mustri ja kontrastsete värvidega lipud; 2) valgustatud vähem intensiivsete takistustuledega, mille liik ja omadused on nende funktsiooni puhul asjakohased, kui sõidukeid ja lennuvälja kasutatakse öösel või piiratud nähtavuse tingimustes. Sisselülitatavate tulede värv on järgmine: i) hädaolukorra või ohutusega seotud sõidukitel vilkuv sinine; ii) muudel sõidukitel, sealhulgas saateautodel, vilkuv kollane; iii) piiratud liikuvusega objektidel püsivalt põlev punane. b) Lennuvälja käitaja võib punkti a alt välja jätta õhusõidukeid teenindavad vahendid ja sõidukid, mida kasutatakse üksnes perroonidel.“; t) punkt ADR.OPS.C.005 asendatakse järgmisega: „ADR.OPS.C.005. Hooldus – üldküsimused a) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab asjakohasel juhul ennetavat hooldust hõlmava hooldusprogrammi, et hoida lennuvälja käitamiseks vajalikud lennuvälja rajatised, süsteemid ja vahendid seisundis, mis ei häiri lennundustegevuse ohutust, korrapärasust ega tõhusust. Hooldusprogrammi väljatöötamisel ja rakendamisel võetakse arvesse inimteguri põhimõtteid. b) Lennuvälja käitaja tagab, et hooldusprogrammi tulemuslikuks rakendamiseks nähakse ette asjakohased ja piisavad vahendid.“; u) lisatakse punkt ADR.OPS.C.007: „ADR.OPS.C.007. Sõidukite hooldus a) Lennuvälja käitaja teeb järgmist: 1) kehtestab ja rakendab pääste- ja tuletõrjesõidukite hooldusprogrammi, mis hõlmab ennetavat hooldust ning milles võetakse arvesse inimteguri põhimõtteid, et tagada sõidukite kogu kasutusaja jooksul sõidukite ja nende varustuse tõhusus ning vastavus kindlaksmääratud reageerimisajale; 2) tagab hooldusprogrammi rakendamise oma muude sõidukite puhul, mis töötavad liiklusalal või muudel käitamisaladel. b) Lennuvälja käitaja teeb järgmist: 1) kehtestab protseduurid punktis a osutatud hooldusprogrammi rakendamise toetuseks; 2) tagab, et selle tulemuslikuks rakendamiseks nähakse ette asjakohased ja piisavad vahendid ja seadmed; 3) säilitab iga sõiduki kohta hooldusdokumendid. c) Lennuvälja käitaja tagab, et lennuväljal tegutsevad või teenuseid osutavad organisatsioonid: 1) hooldavad liiklusalal või muudel käitamisaladel töötavaid sõidukeid vastavalt kehtestatud hooldusprogrammile, sealhulgas teevad ennetavat hooldust; 2) säilitavad hooldusdokumente. d) Lennuvälja käitaja tagab, et käitamisel ei kasutata kõlbmatuid sõidukeid.“; v) punktid ADR.OPS.C.010 ja ADR.OPS.C.015 asendatakse järgmistega: „ADR.OPS.C.010. Kattematerjalide, muu pinnakatte ja äravooluga seotud hooldustööd a) Lennuvälja ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi osana kontrollib lennuvälja käitaja kogu liiklusala pinda, sealhulgas kattematerjale (rajad, ruleerimisteed ja perroonid), piirnevaid alasid ja äravoolu, ning hindab regulaarselt nende olukorda. b) Lennuvälja käitaja teeb järgmist: 1) hooldab kogu liiklusala pinda, et vältida ja kõrvaldada võõrkehade tekitatud prügi, mis võiks kahjustada õhusõidukeid või nende süsteemide käitamist; 2) hooldab radade, ruleerimisteede ja perroonide pinda, et vältida ohtlike kahjustuste tekkimist; 3) hoiab rada seisundis, millega on tagatud miinimumstandardile vastavad või seda ületavad pinna haardetegurid; 4) kontrollib hoolduseesmärkidel korrapäraselt pinna haardetegureid ja dokumenteerib need. Selliste kontrollide sagedus peab olema raja pinna haardeteguri muutumise tendentsi kindlaksmääramiseks piisav; 5) võtab korrigeerivaid hooldusmeetmeid, et ennetada raja pinna haardeteguri langemist allapoole miinimumstandardit kas kogu raja ulatuses või selle osal, kui see ei ole saastunud. ADR.OPS.C.015. Visuaalsete vahendite ja elektrisüsteemide hooldus a) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi, et tagada elektrisüsteemide toimivus ning elektritoite saadavus kõigile vajalikele lennuväljarajatistele viisil, millega on tagatud lennundustegevuse ohutus, korrapärasus ja tõhusus. b) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldus- ja parandustööde programmi, et tagada lennuvälja üksikute tulede ja valgustussüsteemide toimivus viisil, millega on tagatud õhusõidukite ja sõidukite järjepidev juhendamine ja kontrollimine järgmiselt: 1) II või III kategooria täppislähenemisraja puhul on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida II või III kategooria toimingute mis tahes ajal toimivana kõik lähenemistuled ja raja valgustus ning igal juhul kehtib vähemalt järgmine: i) igal järgmisel elemendil toimib vähemalt 95 % tuledest: A) II või III kategooria täppislähenemise valgustussüsteem, sisemised 450 m; B) raja telgjoone tuled; C) raja lävetuled; D) raja ääretuled; ii) puuteala tulede puhul toimib vähemalt 90 % tuledest: iii) lähenemistulede süsteemis toimib 450 meetrist edasi vähemalt 85 % tuledest: iv) raja lõputulede puhul toimib vähemalt 75 % tuledest. 2) Tuled, mis võivad punkti 1 kohaselt mitte toimida, ei muuda valgustussüsteemi põhimustrit. 3) Mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud, välja arvatud horisonttulede või tuledest ristjoone korral, kus võidakse lubada kaht mittetoimivat tuld kõrvuti. 4) Raja ootekohal olevate stopptulede puhul, mida kasutatakse koos alla 550 m rajanähtavuse tingimustes käitamiseks ettenähtud rajaga, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärgid järgmised: i) mittetoimivaid tulesid ei tohi olla enam kuni kaks; ii) kaks mittetoimivat tuld ei ole kõrvuti, välja arvatud juhul, kui tulede vahekaugus on nõutavast märgatavalt väiksem. 5) Kui ruleerimistee on ette nähtud kasutamiseks alla 550 m rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et mittetoimivad ei oleks ruleerimistee telgjoone kaks kõrvutist tuld. 6) I kategooria täppislähenemisraja puhul on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida I kategooria toimingute mis tahes ajal toimivana kõik lähenemistuled ja raja valgustus ning igal juhul kehtib järgmine: i) igal järgmisel juhul toimib vähemalt 85 % tuledest: A) I kategooria täppislähenemise tuledesüsteem; B) raja lävetuled; C) raja ääretuled; D) raja lõputuled; ii) mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud, välja arvatud juhul, kui tulede vahekaugus on nõutavast märgatavalt väiksem. 7) Kui rada on ette nähtud stardiks alla 550 m rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et toimingute mis tahes ajal oleksid telgjoone kõik tuled toimivad ning et igal juhul kehtiks järgmine: i) vähemalt: A) 95 % raja telgjoone tuledest (kui need on olemas) ja raja ääretuledest on toimivad; B) raja lõputulede puhul toimib vähemalt 75 % tuledest: ii) mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud. 8) Kui rada on ette nähtud stardiks 550 m või sellest suurema rajanähtavuse tingimustes, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk see, et toimingute mis tahes ajal oleksid telgjoone kõik tuled toimivad ning igal juhul kehtiks järgmine: i) raja lõputulede puhul toimib vähemalt 85 % tuledest; ii) mittetoimiv tuli teise mittetoimiva tule kõrval ei ole lubatud. 9) Kui rada on varustatud visuaallähenemise glissaadi indikaatorsüsteemidega, on ennetavate hooldustööde süsteemi eesmärk hoida kõik üksused toimingute mis tahes ajal toimivana. Üksust käsitatakse mittetoimivana, kui mittetoimivate tulede arv on selline, et üksus ei võimalda õhusõidukile ettenähtud juhendamist. c) Alapunkti b kohaldamisel käsitatakse tuld mittetoimivana, kui: 1) kaugtulede keskmine intensiivsus on alla 50 % ameti väljastatud sertifitseerimistingimustes osutatud väärtusest. Kui valgustusüksuse arvutuslik kaugtulede keskmine intensiivsus ületab ameti väljastatud sertifitseerimistingimustes osutatud väärtust, seondub see 50 % kõnealuse arvutusliku väärtusega; 2) tulega seotud filter on puudu või kadunud või tuli ei anna õiget värvi valgusvihku. d) Lennuvälja käitaja kehtestab ja rakendab ennetavate hooldustööde ja parandustööde programmi, et tagada lennuvälja üksikute märgistus- ja märgisüsteemide toimivus ja usaldusväärsus viisil, millega on tagatud õhusõidukite ja sõidukite järjepidev juhendamine ja kontrollimine. e) Kui lennuväljal kehtivad piiratud nähtavuse protseduurid, ei tehta lennuvälja elektrisüsteemide läheduses ehitus- või hooldustöid. f) Lennuvälja käitaja tagab, et 1) alapunktides a, b ja d osutatud ennetavate hooldustööde programmid hõlmavad iga süsteemi üksikute elementide ja süsteemi enese asjakohaseid inspekteerimisi ja kontrollimisi, mis tehakse vastavalt kehtestatud menetlustele ning ettenähtud toimingu ja süsteemi puhul asjakohaste kindlaksmääratud ajavahemike järel; 2) mis tahes tuvastatud defekti kõrvaldamiseks võetakse asjakohaseid parandusmeetmeid. g) Lennuvälja käitaja säilitab andmed asjaomase hooldustegevuse kohta.“