ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Selleks tuleks kehtestada kontrollimenetlus, mille raames peab amet teatavates olukordades taotlema, et määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 alusel moodustatud sõltumatute väljapaistvate isikute komitee hindaks, kas Euroopa tasandi erakond või Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus on kohaldatavate isikuandmete kaitse normide rikkumist ära kasutades Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi tahtlikult mõjutanud või püüdnud mõjutada. Kui kontrollimenetluses leitakse, et see on nii, peaks amet määrama karistused kooskõlas tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava karistussüsteemiga, mis on ette nähtud määrusega (EL, Euratom) nr 1141/2014.
3)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt: „d) selleks et tulla toime tagajärgedega olukorras, kui Ühendkuningriik ei anna Ühendkuningriigi vetele juurdepääsuõigusi nendele liidu kalalaevadele, kes oma püügitegevuse tõttu sõltuvad olulisel määral juurdepääsust kõnealustele vetele, kui lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 3.“; b) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud toetust võib anda kõige rohkem kuus kuud laeva kohta ajavahemikul 2014–2020 ning kõnealuse lõike punktis d osutatud toetust võib anda kõige rohkem üheksa kuud laeva kohta ajavahemikul 2014–2020. Lõike 1 punktiga d seotud kulud on abikõlblikud alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/497 (*1) kohaldamise alguskuupäevast. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/497, millega muudetakse määrust (EL) nr 508/2014 seoses teatavate Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga seotud normidega pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust (ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 22).“"
Erisätete puudumise korral põhjustaks Ühendkuningriigi liidust väljaastumine tõsiseid häireid ka sõitjateveo teenustes, sealhulgas seoses avaliku korraga,. Ainuke alternatiivne õigusraamistik, mille alusel sõitjate bussivedu liidu ja Ühendkuningriigi vahel pärast väljaastumiskuupäeva toimuda saaks, on Interbusi kokkulepe bussidega toimuva rahvusvahelise sõitjate juhuveo kohta (edaspidi „Interbusi kokkulepe“) (5). Ühendkuningriigist saab Interbusi kokkuleppe iseseisev osaline 1. aprillil 2019. Interbusi kokkulepe hõlmab aga üksnes juhuvedusid ja on seetõttu väljaastumisest tingitud häirete kõrvaldamiseks ebapiisav, sest liidu ja Ühendkuningriigi vahel jätkuvalt reisida soovivate isikute arv on suur. Kokkuleppeosalised on pidanud läbirääkimisi Interbusi kokkuleppe sõitjate liinivedusid käsitleva protokolli üle, kuid eeldatavalt ei jõustu see õigeaegselt, et pakkuda praegusele olukorrale toimivat alternatiivset lahendust vahetult Ühendkuningriigi liidust väljaastumisele järgnevaks ajaks. Seega ei ole kehtivates õigusaktides käsitletud liidu ja Ühendkuningriigi vahelise sõitjateveo vajadusi, mis on seotud bussidega toimuva sõitjate liiniveo ja eriotstarbelise liiniveoga. Et leevendada tekkivaid tõsiseid häireid, mis võivad seada ohtu avaliku korra, on asjakohane lubada Ühendkuningriigi vedajatel vedada sõitjaid Ühendkuningriigist liitu ja vastupidi eeldusel, et Ühendkuningriik annab ELi vedajatele vähemalt samaväärsed õigused. Need käesoleva määruse alusel antavad õigused peaksid kehtima lühikest aega, et Interbusi kokkuleppe liinivedusid käsitlev protokoll saaks jõustuda ja Ühendkuningriik saaks selle protokolliga ühineda.

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahelised piiriülesed bussiveoteenused on eriti olulised piirialadel elavate kogukondade jaoks, pidades silmas muu hulgas ühise reisipiirkonna raames kogukondadevahelise põhilise ühenduse tagamist. Mõlemal pool piiri asuvatel aladel sõitjate pealevõtmine ja mahapanek suurendab niisuguste teenuste elujõulisust. Seetõttu peaks Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahel toimuva rahvusvahelise sõitjate bussiveo teenuste raames olema Ühendkuningriigi bussiveo-ettevõtjatel Iirimaa piirialadel sõitjate pealevõtmine ja mahapanek jätkuvalt lubatud. Need õigused tuleks anda piiratud ajaks (kuni 30. septembrini 2019), et saaks kasutusele võtta alternatiivsed lahendused.
(7)

Euroopa statistika maksebilansi, rahvusvaheliste investeerimispositsioonide ja välismaiste otseinvesteeringute kohta on oluline, et tagada majanduspoliitika teadlik kujundamine ja majandusprognooside täpsus. Need on olulised liidu avaliku poliitika ja teadusuuringute eest vastutajate ning liidu kodanike jaoks.
(7)

Tunnustatud organisatsioonidel, keda algselt tunnustas Ühendkuningriik, on liidu tunnustus ning teised liikmesriigid on andnud neile vastavalt direktiivi 2009/15/EÜ artikli 3 lõikele 2 ülesanded seoses laevade kontrollimise, ülevaatuse ja sertifitseerimisega. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 8 lõiget 1 muuta, et tagada nende organisatsioonide jätkuv hindamine vastavalt kõnealuse sätte nõuetele.
(3)

Määrusega (EÜ) nr 428/2009 on kehtestatud „liidu üldine ekspordiluba“, mis hõlbustab kontrolli kahesuguse kasutusega kaupade madala riskiga ekspordi üle teatavatesse kolmandatesse riikidesse. Praegu on määruse (EÜ) nr 428/2009 IIa lisas sätestatud, et liidu üldise ekspordiloaga nr EU001 on hõlmatud Austraalia, Kanada, Jaapan, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, sealhulgas Liechtenstein, ja Ameerika Ühendriigid.
(3)

Määruse (EL) nr 1316/2013 I lisa I osas on loetletud üheksa põhivõrgukoridori. Need koridorid on põhivõrgu kooskõlastatud rakendamist lihtsustavad vahendid. Põhivõrgukoridorid peaksid parandama põhivõrgu sidusust parema territoriaalse koostöö kaudu, aitama saavutada laiemaid transpordipoliitika eesmärke ning hõlbustama eri transpordiliikide koostalitlusvõimet, omavahelist lõimimist ja ühendvedusid.
(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 297/95 artikliga 12 peab ajakohastus jõustuma 1. aprillist 2019. Seepärast on asjakohane, et käesolev määrus jõustuks võimalikult kiiresti ning et seda kohaldataks alates eespool nimetatud kuupäevast,
(17)

On asjakohane kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kooskõlas olevate väärtuste (FMSY) vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja hoidmise eesmärgile. Kõnealused parimatele olemasolevatele teadusnõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teadusnõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. FMSY-vahemikud peaks eelkõige arvutama välja ICES, kes esitab need peamiselt oma perioodilistes püügialastes nõuannetes, või samalaadne sõltumatu ja liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud teadusasutus. Kava kohaselt peaksid need vahemikud olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir peaks olema selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir peaks samuti vastama ICESi nõuandvale eeskirjale, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi (TAC) aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nende kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teadusnõuandeid.
(4)

Ajutine ladustamine tuleks lisada nende tolliformaalsuste loetellu, mis on hõlmatud tolliseadustiku sättega, mille kohaselt lõpeb tollivõlg kohustuste täitmata jätmise korral, kui see ei mõjutanud oluliselt asjaomase protseduuri nõuetekohast läbiviimist, see ei kujutanud endast pettusekatset ning kui olukord hiljem normaliseeriti. Selleks et tollivõla saaks kõnealustel juhtudel lugeda lõppenuks, ei tohiks ajutist ladustamist käsitleda tolliprotseduurist erinevalt. Komisjonile tolliseadustiku kõnealuse sätte täiendamiseks delegeeritud volitusi tuleks samuti muuta nii, et need hõlmaksid ajutist ladustamist.
(10)

KNFi hinnang näitab, et WIBORit kasutatakse võrdlusalusena 60 % puhul Poolas kodumajapidamistele antud laenude kogusummast ja 70,1 % puhul tasumata hüpoteeklaenudest. Alates 2013. aastast antud hüpoteeklaenude puhul on WIBORile tuginemine kasvanud 98,5 %-ni. Lisaks sellele on WIBOR kupongimaksete võrdlusalus ligikaudu 26 % puhul Poola võlakirjade kogunimiväärtusest. KNF esitas ka andmed, mille kohaselt kasutatakse WIBORit võrdlusalusena börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide puhul; kõnealuste väärtpaberite tagasimaksmata tinglik väärtus on 366 miljardit eurot. Peale selle väitis KNF uuringu põhjal, et WIBORit kasutatakse võrdlusalusena investeerimisfondides, mille varade kogunetoväärtus on 2,6 miljardit eurot. WIBORit järgivate finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtus ületab seega Poola rahvamajanduse kogutoodangut. Hinnangus järeldati, et WIBOR on Poola finantsstabiilsuse ja turu usaldusväärsuse seisukohast ülioluline ning et WIBORi väljaandmise lõpetamisel või ebausaldusväärsusel oleks märkimisväärne kahjulik mõju Poola finantsturgude toimimisele ning äriühingutele ja tarbijatele, kuna sellega on seotud laenud, tarbijakrediiditooted ja investeerimisfondid.
(3)

Erisätete puudumise korral tooks Ühendkuningriigi väljaastumine liidust kaasa selle, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 1 lõike 4 punkti a kohast erandit Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetele ja teistele sarnaseid ülesandeid täitvatele liikmesriikide asutustele ning muudele liidu ametiasutustele, kelle ülesanne on riigivõla haldamine või kes on kaasatud riigivõla haldamisse, ei kohaldata enam Ühendkuningriigi keskpanga suhtes ega muude avaliku sektori asutuste suhtes, kelle ülesanne on riigivõla haldamine või kes on kaasatud riigivõla haldamisse.
(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 119/2009 (3) on sätestatud inimeste ja loomade tervishoiunõuded ning veterinaarsertifikaatide nõuded looduslike jäneslaste, teatavate looduslike maismaaimetajate ja tehistingimustes peetavate küülikute liha saadetiste liitu sissetoomiseks ning on esitatud selliste kolmandate riikide või nende osade loetelu, kust on lubatud selliseid saadetisi liitu sisse tuua.
(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (5) on sätestatud nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu sisse tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded. Määruses on sätestatud, et kabiloomade saadetisi ja nende loomade värsket liha, mis on ette nähtud inimtoiduks, võib kolmandatest riikidest liitu sisse tuua üksnes siis, kui need riigid täidavad nimetatud määruses sätestatud nõudeid.
(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (4) on sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida liitu ja vedada läbi liidu kodulinde ja linnukasvatussaadusi (edaspidi „kaubad“), ning veterinaarsertifikaatide nõuded. Kõnealuses määruses on sätestatud, et neid kaupu tohib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult kõnealuse määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.
(3)

Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud loomatervisenõuded hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote importimiseks liitu. Kooskõlas selle direktiiviga võib liitu importida ainult hobuslasi, kes on pärit kõnealuse direktiivi kohaselt koostatud kolmandate riikide loetelus nimetatud kolmandatest riikidest või nende riikide territooriumide osadest ning kellega on kaasas on kõnealuses direktiivis esitatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat. Veterinaarsertifikaadiga kinnitatakse, et tooted on pärit sellistest tunnustatud seemendusjaamadest või spermasäilituskeskustest või kogumis- ja tootmisrühmadest, mille tagatised on vähemalt samaväärsed kõnealuse direktiivi D lisa I peatükis kehtestatud tingimustega.
(2)

Direktiivis 97/78/EÜ on sätestatud kolmandatest riikidest liitu toodavate toodete veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted. Kõnealuse direktiivi artikli 19 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon peab koostama selliste taimsete saaduste loendi, mis peavad läbima piiril veterinaarkontrolli, kuna võivad põhjustada nakkuslike loomahaiguste liitu levimise riski, ning selliste kolmandate riikide loendi, kellel võib lubada kõnealuseid taimseid saadusi liitu eksportida.
(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 605/2010 (3) on sätestatud inimeste ja loomade tervishoiunõuded ning veterinaarsertifikaatide nõuded inimtoiduks ettenähtud toorpiima, piimatoodete, ternespiima ja ternespiimapõhiste toodete saadetiste liitu sissetoomisel ning on esitatud loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, kust on lubatud selliseid saadetisi liitu sisse tuua.
a)

mittekeskselt kliiritavad börsivälised tuletislepingud on sõlmitud või uuendatud enne üht käesoleva määruse asjaomast kohaldamiskuupäeva, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklites 36, 37 ja 38, või 11. aprilliks 2019 tekkinud, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem;
(2)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/396 (2) on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2205, (3) komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/592 (4) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1178 (5) muutmine seoses kliiringukohustuse jõustumise kuupäevaga teatavate lepinguliikide puhul. Vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/396 artiklile 4 hakatakse seda määrust kohaldama alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3, välja arvatud juhul, kui selleks kuupäevaks on jõustunud väljaastumisleping või kui Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud kaheaastast perioodi on pikendatud.
„81.

MINISTRY OF YOUTH, DIRECTORATE GENERAL OF PLANNING AND FOLLOW UP, IMPORT SECTION. Aadress: P.O. Box 19055, Palestine Street, near Al-Shaab Stadium, Baghdad, Iraq.“
4)

Üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat võib koostöös ühe või mitme raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga (edaspidi „taotlejad“) viia läbi katseprojekte, et katsetada alternatiivseid vahendeid alapunktis 1 nõutud tõhusa suhtluse tagamiseks. Kohaldatakse järgmist menetlust: a) taotlejad määravad kindlaks raudteevõrgustiku osad ja asjaomaste teenuste laadi, katseprojekti esialgse kestuse ning eelkõige i) täpsustavad katseprojekti ulatuse; ii) näitavad, millist alternatiivset mitmekeelsuse pädevust nad kavatsevad kohaldada; iii) kirjeldavad, milliseid lisavahendeid nad kavatsevad kasutada, et toetada suhtlust igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades; iv) tõendavad, kuidas alternatiivsete mitmekeelsuse pädevuste ja lisavahenditega tagatakse vähemalt samaväärne ohutustase alapunktis 1 sätestatud nõuete täielikuks järgimiseks, kui need integreeritakse nende vastavatesse ohutusjuhtimise süsteemidesse; (*1) v) selgitavad, kuidas nad rakendavad katseprojekti oma ohutusjuhtimise süsteemis, kaasa arvatud koolitusprogrammid ja tulemuste dokumenteerimine, ning vi) konsulteerivad taotluse ettevalmistamise käigus asjaomase personali esindajatega. b) Taotlejad küsivad ühe või mitme ühtse ohutussertifikaadi või ohutusloa välja andnud asjaomase riikliku ohutusasutuse/asjaomaste riiklike ohutusasutuste ja Euroopa Liidu Raudteeameti arvamust, kui see on ohutussertifitseerimise asutus (edaspidi „lube väljaandev asutus või lube väljaandvad asutused“). Kõik lube väljaandvad asutused peavad esitama arvamuse selle kohta, kas alternatiivsete vahenditega tagatakse vähemalt samaväärne ohutustase alapunktis 1 sätestatud nõuete täielikuks järgimiseks, 60 päeva jooksul alates päevast, mil viimane asjaomane lube väljaandev asutus on taotluse kätte saanud. Kui asjaga on seotud mitu lube väljaandvat asutust, julgustatakse neid tegema koostööd ja tagama koordineerimise. Arvamustes hinnatakse eelkõige seda, kas on täidetud järgmised tingimused: i) kavandatud alternatiivsed mitmekeelsuse pädevused ja muud suhtlusvahendid on piisavad, et tagada tõhus suhtlus asjaomaste vedurijuhtide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personali vahel igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades; ii) taotlejate ohutusjuhtimise süsteeme on kohandatud, et võtta arvesse alternatiivseid mitmekeelsuse pädevusi ja teisi suhtlusvahendeid; iii) taotlejad on esitanud tõendid selle kohta, et kõnealuseid vahendeid on katsetatud käitamistingimustes ja kaasatud olid vedurijuhid, kes vastasid alapunktis 2 sätestatud keelenõuetele; iv) kogu raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja asjaomane personal on saanud ohutusjuhtimise süsteemi kaudu asjakohase koolituse. Lahkarvamuste korral kohaldatakse alapunkti 5 teise lõigu sätteid. c) Taotlejad esitavad komisjonile ühiselt alapunktist 2 erandi tegemise taotluse, sealhulgas lube väljaandva asutuse või lube väljaandvate asutuste arvamused ja üksikasjaliku kirjelduse katseprojekti kohta, millel arvamused põhinevad. Teise võimalusena võivad projektis osalejad määrata enda seast koordinaatori, kes võib esitada kõikide projektis osalejate eest ühistaotluse.
3.

Pealkirja „Füüsilised isikud“ all muudetakse järgmisi andmeid: „Amor Mohamed Ghedeir (teiste nimedega a) Abdelhamid Abou Zeid, b) Youcef Adel, c) Abou Abdellah, d) Abid Hammadou). Sünniaeg: umbes 1958. Sünnikoht: Deb-Deb, Amenas, Illizi provints, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Muu teave: a) ema nimi on Benarouba Bachira; b) isa nimi on Mabrouk. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.7.2008.“ asendatakse järgmisega: „Amor Mohamed Ghedeir (teiste nimedega a) Abdelhamid Abou Zeid, b) Youcef Adel, c) Abou Abdellah, d) Abid Hammadou, sündinud 12.12.1965 Touggourt, Ouargla provints, Alžeeria (nagu varem loetletud)). Sünniaeg: umbes 1958. Sünnikoht: Deb-Deb, Amenas, Illizi provints, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Muu teave: a) ema nimi on Benarouba Bachira; b) isa nimi on Mabrouk. Muu teave: Teadaolevalt suri 24. veebruaril 2013. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 3.7.2008.“
a)

esimene lõik pärast pealkirja asendatakse järgmisega: „Kui I osa tabelis osutatakse eraldi direktiivile või määrusele, tuleb kogu sõiduki üldist rahvusvahelist tüübikinnitust, mis on väljastatud ÜRO eeskirja nr 0 (*2) kohaselt, mis hõlmab tüübikinnitust ühe järgmise asjaomase ÜRO eeskirja alusel, või tüübikinnitust, mis on väljastatud vastavalt järgmistele ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele, mille ühendus on nõukogu otsuse 97/836/EÜ (*3) või selle otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud nõukogu hilisemate otsuste alusel heaks kiitnud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni „muudetud 1958. aasta kokkuleppe“ osalisena, pidada võrdväärseks EÜ tüübikinnitusega, mis on antud asjakohase eraldi direktiivi või määruse alusel. (*2) ELT L 135, 31.5.2018, lk 1." (*3) EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78.“;"
(3)

Direktiivi 2011/16/EL artikli 20 lõike 5 teises lõigus on sätestatud, et kõnealune tüüpvorm sisaldab üksnes direktiivi 2011/16/EL artikli 8ab lõikes 14 loetletud vahetatava teabe osasid ja muid selliseid kõnealuste teabeosadega seotud lahtreid, mis on vajalikud kõnealuse direktiivi artikli 8ab eesmärkide saavutamiseks. Selleks et aruantavate piiriüleste skeemide kohta sätestatud kohustuslik automaatne teabevahetus oleks tulemuslik, eelkõige juhul, kui teavet peab esitama rohkem kui üks vahendaja või asjakohane maksumaksja, on oluline lisada täiendav lahter, mis sisaldab aruantava piiriülese skeemi viitenumbrit. Kui teavet peab esitama rohkem kui üks vahendaja või asjakohane maksumaksja, peaks kogu teabevahetus, mis käsitleb ühte ja sama skeemi, olema ühe viitenumbriga, nii et kogu sellise teabevahetuse saab keskregistris seostada asjaomase skeemiga.
2)

Artikli 4 punktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2) „T1-kategooria“ hõlmab ratastraktoreid, mille juhile lähima telje minimaalne rööbe on vähemalt 1 150 mm, mille tühimass töökorras olekus on üle 600 kg ja mille kliirens ei ole üle 1 000 mm; pööratava sõiduasendiga (pööratava juhiistme ja rooliga) traktorite puhul on juhile lähim telg see, millele on paigaldatud suurima läbimõõduga rehvid; 3) „T2-kategooria“ hõlmab ratastraktoreid, mille minimaalne rööbe on väiksem kui 1 150 mm, mille tühimass töökorras olekus on üle 600 kg ning mille kliirens ei ole üle 600 mm; kui traktori raskuskeskme kõrgus (määratuna vastavalt ISO standardile 789–6:1982 ja mõõdetuna maapinnast), jagatuna iga telje rataste keskmise minimaalse rööpmega, on üle 0,90, ei tohi maksimaalne valmistajakiirus olla üle 30 km/h;“.
(5)

Kui maksja liikmesriigis ja makse saaja liikmesriigis kasutatakse erinevaid vääringuid, on vääringu konverteerimise tasudel piiriüleste maksete puhul oluline osa. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (6) artikliga 45 on ette nähtud, et kasutatavad tasud ja vahetuskurss oleksid läbipaistvad; selle direktiivi artikli 52 lõikes 3 nähakse ette teabele esitatavad nõuded seoses raamlepinguga hõlmatud maksetehingutega ning sama direktiivi artikli 59 lõikega 2 nähakse ette teabele esitatavad nõuded isikutele, kes pakuvad vääringu konverteerimise teenust müügikohas või sularaha- või makseautomaadis. Need teabele esitatavad nõuded ei ole kaasa toonud vääringu konverteerimise tasude piisavat läbipaistvust ja võrreldavust olukorras, kus sularaha- või makseautomaadis või müügikohas pakutakse alternatiivseid vääringu konverteerimise variante. Läbipaistvuse ja võrreldavuse puudumine takistab konkurentsi, mis vähendaks vääringu konverteerimise tasusid, ja suurendab ohtu, et maksjad valivad kuluka vääringu konverteerimise variandi. Seepärast on vaja kehtestada lisameetmed, et kaitsta tarbijaid vääringu konverteerimise teenuste ülemääraste tasude eest ning tagada, et tarbijatele antakse teavet, mida on vaja parima vääringu konverteerimise võimaluse valimiseks.
(4)

Määruses (EL) 2019/124 on sätestatud, et Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on tobia lubatud kogupüük (TAC) null. Tobias on lühikese elueaga liik ja asjaomane teaduslik nõuanne tehakse kättesaadavaks veebruari teisel poolel, samal ajal kui püügitegevus algab aprillis.
(2)

Kõnealustes määrustes on sätestatud hilisemad kliiringukohustuse täitmise kuupäevad, mida kohaldatakse selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mille on sõlminud samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad vastaspooled, kellest üks on asutatud kolmandas riigis ja teine liidus. Nagu kõnealuste määruste asjaomastes põhjendustes on märgitud, olid need hilisemad kuupäevad vajalikud tagamaks, et selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes ei kohaldataks kliiringukohustust enne määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõike 2 alusel rakendusakti vastuvõtmist.
2)

Pealkirja „Füüsilised isikud“ all kustutatakse järgmine kanne: „Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (teiste nimedega a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan al Haddad). Aadress: a) 184 Via Fulvio Testi, Cinisello Balsamo (MI), Itaalia, b) 1 Via Porte Giove, Mortara (PV), Itaalia (elukoht). Sünniaeg: a) 28.6.1963. b) 28.3.1963. Sünnikoht: Tataouene, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L183017 (Tuneesia pass, mis on välja antud 14.2.1996, aegunud 13.2.2001). Muu teave: Itaalia maksukood: HDDFTH63H28Z352V Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.“
(19)

Paadinootade kasutamine on reguleeritud Hispaania majandamiskavas, millega on tagatud, et määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas nimetatud liike püütakse võimalikult vähe ning et püügi eesmärk ei ole püüda peajalgseid.
(8)

Kuigi seadustiku artiklis 278 on kõigi selles artiklis osutatud süsteemide kasutuselevõtmiseks sätestatud üksainus tähtaeg, s.o 31. detsember 2020, ning hoolimata sellest, et liit ja mõned liikmesriigid on teinud rahalisi ja tehnilisi pingutusi, et saada töö nimetatud tähtajaks valmis, on selgunud, et teatavad süsteemid saab selleks kuupäevaks kasutusele võtta vaid osaliselt. See tähendab, et mõned senised süsteemid peavad jääma pärast seda tähtaega kasutusse. Kui selle tähtaja pikendamiseks seadusandlikke muudatusi vastu ei võeta, ei saa ettevõtjad ja tolliasutused tollitoimingutega seotud ülesandeid ja juriidilisi kohustusi täita.
(1)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1925/2006 võib komisjon omal algatusel teha otsuse lisada muu aine kui vitamiin või mineraaltoitaine või sellist ainet sisaldav koostisaine kõnealuse määruse III lisasse, milles on loetletud ained, mille kasutamine toidus on keelatud, piiratud või mis on liidus uurimisel/kontrollimisel, kui see aine on seotud võimaliku ohuga tarbijatele, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 1.