Euroopa Liidu Teataja L 149 , 21/06/1993 Lk 0010 - 0013

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 50 Lk 0051

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 50 Lk 0051



Nõukogu direktiiv 93/25/EMÜ, 1. juuni 1993, lamba- ja kitsekasvatuse statistiliste vaatluste kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2] ning arvestades, et: nõukogu 22. märtsi 1982. aasta direktiivi 82/177/EMÜ liikmesriikide lamba- ja kitsekarja statistiliste vaatluste kohta [3] on mitu korda muudetud; edasiste vajalike muudatuste tõttu tuleks selguse saavutamiseks selle sätteid uuendada; liikmesriikides, mille kitsekari moodustab ainult väikese osa ühenduse kitsede üldarvust, tuleks vastavalt asjaoludele vähendada vaatluste arvu; on oluline järgida liikmesriikide põllumajandusettevõtete struktuuri arengusuunda; ühise põllumajanduspoliitika nõuetekohase haldamise tagamiseks eelkõige lamba- ja kitselihaturul nõuab komisjon korrapäraselt andmeid elusloomade ning lamba- ja kitselihatootmise suundumuste kohta; andmete kogumine, töötlemine ja riikliku vaatluse korraldamine peaks jätkuvalt kuuluma liikmesriikide statistikateenistuste pädevusse ning komisjon peaks vastutama statistilise teabe kooskõlastamise ja ühtlustamise eest Euroopa tasandil ning töötama välja ühenduse poliitika rakendamiseks vajaliku ühtlustatud metodoloogia; käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks on vajalik liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö, mis eelkõige peaks toimuma otsusega 72/279/EMÜ [4] loodud alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I JAGU ELUSKARJA VAATLUSED A. Riigi tasandil Sagedus – vaatlusala Artikkel 1 1. Liikmesriigid viivad igal aastal detsembrikuu esimestel päevadel oma territooriumil läbi lambakarja statistilise vaatluse. 2. Liikmesriigid teevad kitsekarja statistilist vaatlust kas eraldi või koos lambakarja vaatlusega: a) igal aastal detsembrikuu esimestel päevadel, kui kitsi on 500000 või rohkem; b) vähemalt kord viie aasta jooksul, kui kitsi on alla 500000. 3. Liikmesriikide taotlusel võidakse neil lubada kasutada lõigete 1 ja 2 kohaste statistiliste vaatluste asemel halduslikke allikaid. 4. Lõikes 3 osutatud taotluste kohta teeb komisjon otsuse artiklis 20 sätestatud korras. Artikkel 2 1. Käesolevas direktiivis tähendab lammas liiki Ovis kuuluvat kodulooma ja kits liiki Capra kuuluvat kodulooma. 2. Artiklis 1 osutatud vaatlused hõlmavad kõiki komisjoni poolt artiklis 20 sätestatud korras määratletud põllumajandusettevõtetes peetavaid lambaid ja kitsi. Need peavad hõlmama piisaval arvul ettevõtteid, et katta vähemalt 95 % põllumajandusettevõtete struktuuri viimasel vaatlusel kindlaksmääratud lamba- ja kitsekarjast. 3. Liikmesriigid lisavad võimaluste piires lõikes 2 osutatud vaatlustulemustesse seal käsitlemata kitsede ja lammaste tõenäolise arvu. Jaotus kategooriate kaupa Artikkel 3 1. Artiklis 1 osutatud vaatlusi tehakse nii, et lambad ja kitsed oleks võimalik jagada vähemalt järgmistesse kategooriatesse: A. Lammaste üldarv: A.1. uted ja paaritatud utetalled: A.1.1. piimalambad ja paaritatud piimalambatalled; A.1.2. muud uted ja paaritatud utetalled; A.2. muud lambad. B. Kitsede üldarv: B.1. poeginud kitsed ja paaritatud kitsed: B.1.1. poeginud kitsed; B.1.2. esimest korda paaritatud kitsed; B.2. muud kitsed. 2. Lõikes 1 osutatud kategooriaid võib muuta artiklis 20 sätestatud korras. 3. Kategooriad määratakse kindlaks artiklis 20 sätestatud korras. Täpsus Artikkel 4 1. Artiklis 1 osutatud vaatlusi tehakse kõikse vaatlusena või esindava valiku alusel. 2. Üheski liikmesriigis ei tohi artikli 2 lõikes 2 ettenähtud vaatlustulemuste valikuviga olla üle 2 % lammaste üldarvust ja kitsede üldarvust (usaldusvahemik 68 %) või artiklis 20 sätestatud korras kehtestatud absoluutväärtusest. 3. Lisaks valiku tegemise põhimõtetele ja artikli 2 lõikes 3 osutatud täiendavatele hinnangutele võtavad liikmesriigid vaatlustulemuste kvaliteedi säilitamiseks kõik asjakohased meetmed. Teabe edastamise tähtaeg Artikkel 5 1. Liikmesriigid esitavad komisjonile esialgsed vaatlustulemused ja täiendavad hinnangud artikli 3 lõikes 1 nimetatud andmete kohta hiljemalt 1. märtsiks pärast vaatluskuud. 2. Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 4 lõikes 2 määratletud vaatlustulemused ja täiendavad hinnangud hiljemalt 1. aprilliks pärast vaatluskuud. Erandid Artikkel 6 1. Erandina artikli 3 lõikest 1: a) on kategooria A.1 alajaotised liikmesriikide jaoks, kus vaatluse ajal on lambaid alla 2500000, vabatahtlikud; b) on kategooria B.1 alajaotised liikmesriikide jaoks, kus vaatluse ajal on kitsi alla 500000, vabatahtlikud; c) esitavad artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud liikmesriigid kõikide vaatlusega hõlmamata aastate kohta kategooria B tõenäolised üldarvud ilma alajaotisteta; d) võivad liikmesriigid, kus kategooriasse A.1.1 kuuluvaid loomi on alla 1 % kategooria A.1 üldarvust, esitada nende tõenäolise arvu või tuletada selle muudest allikatest. 2. Erandina artiklitest 1 ja 5 võivad Taani ja Madalmaad esitada lamba- ja kitsekarja ning Ühendkuningriik kitsekarja tõenäolise detsembrikuise suuruse sama aasta mai- või juunikuus tehtud iga-aastasel põllumajandusloendusel registreeritud karja suuruse põhjal. Nad edastavad artikli 5 lõikes 1 osutatud esialgsed tulemused komisjonile enne vaatlusaastale järgneva aasta 1. märtsi ja artikli 5 lõikes 2 osutatud tulemused enne vaatlusaastale järgneva aasta 15. septembrit. B. Piirkondlikul tasandil Territoriaalsed alajaotised Artikkel 7 1. Vaatluse lõpptulemused koostatakse kõikide artiklis 20 sätestatud korras määratletud territoriaalsete alajaotiste kohta. 2. Lõikes 1 osutatud territoriaalseid alajaotisi võib muuta artiklis 20 sätestatud korras. Teabe edastamise tähtaeg Artikkel 8 Liikmesriigid esitavad komisjonile artiklis 7 osutatud andmed enne vaatluskuule järgneva aasta 15. maid. Erandid Artikkel 9 Erandina artiklist 8: a) võivad Madalmaad teatada vaatlusaasta maikuus tehtud põllumajandusloomade loendusega hõlmatud lammaste arvu provincie’de kaupa hiljemalt sama aasta 15. septembriks; b) vabastatakse artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud liikmesriigid kohustusest teatada kitsede arv piirkondade kaupa. C. Jaotus karja suuruse järgi Suurusklassid Artikkel 10 1. Paaritutel aastatel jaotavad liikmesriigid riigi tasandi detsembrivaatluste lõpptulemused artiklis 20 sätestatud korras määratletud suurusklasside kaupa. 2. Komisjon võib artiklis 20 sätestatud korras kiita heaks liikmesriigi taotluse kasutada paarisaastate lõpptulemustes lõikes 1 osutatud jaotust suurusklasside kaupa. 3. Lõikes 1 osutatud suurusklasse võib muuta artiklis 20 sätestatud korras. Teabe edastamise tähtaeg Artikkel 11 Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 10 lõikes 1 osutatud andmed hiljemalt vaatluskuule järgneva aasta 15. maiks. Erandid Artikkel 12 Erandina artiklist 11 võivad Taani ja Madalmaad esitada andmed oma lamba- ja kitsekarja struktuuri kohta ning Ühendkuningriik oma kitsekarja struktuuri kohta vaatlusaasta mai- või juunikuus tehtud põllumajandusloomade loendusega hõlmatud karja kohta hiljemalt järgmise aasta 15. maiks. II JAGU TAPASTATISTIKA Artikkel 13 1. Liikmesriigid koostavad igakuise statistika nende lammaste ja kitsede arvu ning tapakaalu kohta, kes on tapetud nende territooriumi tapamajades ja kelle liha loetakse inimtoiduks kõlblikuks. Vajaduse korral esitavad nad ka aruannetes mittesisalduva tõenäolise tapaarvu, nii et statistika hõlmaks kõiki nende territooriumil tapetud lambaid ja kitsi. 2. Lõikes 1 osutatud statistika koostatakse järgmiste kategooriate kohta: A. Lammaste üldarv: A.1. neist: talled. B. Kitsede üldarv. 3. Lõikes 1 osutatud tapakaal ja lõikes 2 osutatud kategooriad määratakse kindlaks artiklis 20 sätestatud korras. Teabe edastamise tähtaeg Artikkel 14 Liikmesriigid esitavad komisjoni artikli 13 lõikes 1 osutatud statistika tulemused vaatluskuule järgneva kahe kuu jooksul. III JAGU TOODANGUPROGNOOSID Artikkel 15 1. Liikmesriigid koostavad kalendriaasta kummagi poolaasta kohta lammaste ja kitsede tarne prognoosid vaatlustulemuste ja muu olemasoleva teabe põhjal. Tarnet väljendatakse omamaise kogutoodanguna, mis hõlmab kõiki tapetud lambaid ja kitsi, millele on lisatud eluslammaste ja -kitsede ühendusesisese kaubanduse saldo ning eluslammaste ja -kitsede ühendusevälise kaubanduse saldo. 2. Lõikes 1 osutatud tarne määratlust võib muuta artiklis 20 sätestatud korras. Teabe edastamise tähtaeg Artikkel 16 Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 15 lõikes 1 osutatud prognoosid hiljemalt jooksva aasta mõlema poolaasta vaatlusele järgneva aasta 1. märtsiks. IV JAGU ÜLDSÄTTED Artikkel 17 Liikmesriigid esitavad komisjonile artiklites 5, 6, 8, 9, 11, 12, 14 ja 16 osutatud andmed kooskõlas nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusega (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta. [5] Artikkel 18 Komisjon kontrollib, konsulteerides liikmesriikidega: a) edastatud tulemusi; b) eriti vaatluste ja hinnangute ettevalmistamisel ning tegemisel ilmnevaid tehnilisi probleeme; c) vaatlustulemuste ja hinnangute usaldusväärsust. Artikkel 19 Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest metodoloogilistest või teistest statistikat olulisel määral mõjutavatest muudatustest. Seda tehakse hiljemalt kolm kuud pärast kõnealuse muudatuse jõustumist. Komisjon teavitab teisi liikmesriike kõikidest sellistest teadetest asjakohastes töörühmades. Artikkel 20 1. Kui on vaja järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab alalise põllumajandusstatistika komitee (edaspidi "komitee") eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel küsimuse komiteele arutamiseks. 2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse 54 poolthäälega, liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta. 3. a) Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu. b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. Artikkel 21 1. Direktiiv 82/177/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 1994. 2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Artikkel 22 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1994. Kui liikmesriigid võtavad nimetatud meetmeid, lisavad nad nende meetmete ametliku avaldamise korral nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Artikkel 23 1. Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 1. juuni 1993 Nõukogu nimel eesistuja J. Andersen [1] EÜT C 18, 23.1.1993, lk 15. [2] EÜT C 115, 26.4.1993. [3] EÜT L 81, 27.3.1982, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1057/91 (EÜT L 107, 27.4.1991, lk 11). [4] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1. [5] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1. --------------------------------------------------