ET

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/355,

2. märts 2015,

Euroopa Arengufondi komitee töökorra vastuvõtmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa (1) (edaspidi „sisekokkulepe”), eriti selle artikli 8 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud koostöölepingus, (2) nii nagu seda on muudetud esimest korda 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (3) ning teist korda 22. juunil 2010. aastal Ouagadougous (4) (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping”), on sätestatud finantsprotokollide sõlmimine igaks viieks aastaks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu Euroopa Arengufondi komitee töökord, mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

(2) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(3) ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

(4) ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

(5) Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

(6) Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (ELT L 58, 3.3.2015, lk 1).

LISA

EUROOPA ARENGUFONDI KOMITEE TÖÖKORD

Artikkel 1

Koosseis

Euroopa Arengufondi komitee (edaspidi „komitee”) koosneb liikmesriikide delegatsioonidest (edaspidi „delegatsioonid”) ning selle eesistuja on komisjoni esindaja.

Euroopa Investeerimispanga (EIP) vaatleja võtab komitee menetlusest osa EIPd puudutavate küsimuste puhul.

Koosolekutel osaleb vaatlejana nõukogu peasekretariaadi esindaja.

Artikkel 2

Komiteele esildise tegemine

1. Komiteele tehakse esildis sellistel juhtudel ja kooskõlas menetlusega, mis on sätestatud nõukogu määruses (EL) 2015/322 (1) (edaspidi „11. EAFi rakendusmäärus”), eelkõige artiklites 7, 9 ja 14, ning kui see on asjakohane, siis nõukogu otsuses 2013/755/EL (2) (edaspidi „ÜMTde assotsieerimise otsus”). Komiteele ÜMTde assotsieerimise otsusega antud ülesannete puhul nimetatakse komiteed „EAF-ÜMT komiteeks”.

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud esildise tegemise juhtudele

a) avaldab komisjon oma veebisaidil õigeaegselt 11. EAFi rakendusmääruse artiklite 14 ja 15 alusel vastu võetud otsused ning teavitab komiteed sellest kõige kiiremal ja usaldusväärsemal elektroonilisel viisil;

b) teavitab komisjon komiteed viivitustest või raskustest iga-aastaste tegevusprogrammide, üksikmeetmete ja erimeetmete (sealhulgas eelteave eelarvetoetuse programmide peatamise ja jätkamise kohta) rakendamisel, mis võib põhjustada olulisi täiendavaid kohustusi või sisulisi muudatusi, millega kaasneks 11. EAFi rakendusmääruse sätete kohaselt tõenäoliselt kohustuslik esildise tegemine.

Artikkel 3

Koosoleku kokkukutsumine

1. Eesistuja kutsub komitee kokku omal algatusel või mõne liikmesriigi taotlusel.

2. Kokku võib kutsuda ka komitee ühiskoosolekuid teiste komiteedega, et arutada komiteede vastutusaladesse kuuluvaid küsimusi.

Artikkel 4

Päevakord

1. Eesistuja koostab päevakorra kavandi ja esitab selle komiteele.

2. Päevakorras tehakse vahet järgmiste küsimuste vahel:

a) komisjoni poolt vastu võetavate meetmete eelnõud, mille kohta komiteelt soovitakse arvamust 11. EAFi rakendusmääruse artiklis 14 sätestatud menetluse kohaselt;

b) muud küsimused, mis esitatakse komiteele teadmiseks või lihtsalt arvamuste vahetamiseks kas esimehe algatusel või komitee liikme kirjalikul taotlusel.

3. Kõik delegatsioonid võivad taotleda päevakorrapunkti lisamist komitee koosoleku päevakorda. Asjakohast teavet nende päevakorrapunktide kohta võib anda vastavalt vajadusele suuliselt või hiljem kirjalikult.

4. Päevakord sisaldab eelmise koosoleku protokolli heakskiitmist.

5. Vähemalt iga kolme kuu tagant ja alati, kui on olemas ajakohastatud teave, lisatakse päevakorrale suunav pikaajaline kavandamisdokument tulevaste koosolekute kohta. See kavandamisdokument hõlmab arvamuse saamiseks esitatavaid punkte ja ka kogu EAFi puudutavaid strateegilisi küsimusi, mis esitatakse teavitamise ja/või arvamuste vahetamise eesmärgil. Kavandamisdokument sisaldab punkte, mis esitatakse komiteele järgneva kuuekuulise ajavahemiku jooksul. Nii palju kui võimalik, näidatakse kavandamisdokumendis ära ka punktid, mille esitamine komiteele järgneva kuuekuulise ajavahemiku jooksul on tõenäoline.

Artikkel 5

Komitee liikmetele saadetavad või esitatavad dokumendid

1. Eesistuja saadab komitee liikmetele asja kiireloomulisust ja keerukust arvesse võttes aegsasti ning igal juhul vähemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva koosolekukutse, päevakorra kavandi ja meetmete eelnõud, mille kohta komitee arvamust küsitakse. Muud koosolekuga seotud dokumendid, eelkõige need, mis esitatakse teavitamiseks ja arvamuste vahetamiseks, tuleb võimaluse korral esitada sama tähtaja jooksul.

Kõik dokumendid esitatakse kooskõlas artikli 15 lõigetega 2 ja 3.

2. Kiireloomulistel juhtudel ja siis, kui vastuvõetavat meedet on vaja viivitamata kohaldada, võib eesistuja kas omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel lühendada lõikes 1 osutatud dokumentide esitamise tähtaega. See tähtaeg ei tohi olla lühem kui seitse kalendripäeva. Komisjon põhjendab selliseid kiireloomulisi juhte kirjalikult ja nõuetekohaselt.

3. Eriti kiireloomulistel juhtudel partnerriigis või -piirkonnas, näiteks tõsine majanduslik, sotsiaalne ja poliitiline olukord, abi saavas riigis toimunud loodusõnnetus ja humanitaarkriis või muud kiiret tegutsemist nõudvad välised asjaolud, võib eesistuja komitee liikme taotlusel või omal algatusel lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegadest erandkorras mitte kinni pidada. Komisjon põhjendab selliseid eriti kiireloomulisi juhte kirjalikult ja nõuetekohaselt.

4. Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata strateegiadokumentide ja mitmeaastaste sihtprogrammide suhtes ning 11. EAFi rakendusmääruse artikli 7 lõikes 2 osutatud vahe- ja lõppläbivaatamiste tõttu strateegiadokumentides ja mitmeaastaste sihtprogrammides tehtavate kohanduste suhtes.

5. Meetmete eelnõude puhul, mis esitatakse komiteele arvamuse saamiseks suulise menetluse korras, teatavad delegatsioonid komitee sekretariaadile kirjalikult vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku kuupäeva

a) päevakorrapunktid, millega nad juba saavad põhimõtteliselt nõustuda ja mis nende ettepanekul võiks lülitada A-punktidena (kas kommentaaride ja lisateabe taotlustega või ilma), ja

b) nende arvates arutelu vajavad punktid, mis nende ettepanekul võiks lülitada B-punktidena,

artikli 4 lõikes 1 osutatud päevakorda.

Liikmesriigi taotluse korral on võimalik esitada aruteluks mis tahes A-punkt ja viia see üle B-punktide loetellu, tehes seda nii vara kui võimalik enne koosolekut, või erandjuhul koosoleku ajal.

Delegatsioonid vormistavad oma märkused ja lisateabe taotlused kirjalikult ja võimaluse korral vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku kuupäeva.

Komisjon annab lisateavet ja vastab kõikidele märkustele võimaluse korral kirjalikult vähemalt üks päev enne koosolekut.

6. Nõuetekohaselt põhjendatud tungivalt kiireloomulistel asjaoludel võib komisjon kasutada ka 11. EAFi rakendusmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatud menetlust. Sellisel juhul esitab eesistuja meetmed komiteele arvamuse saamiseks hiljemalt 14 päeva pärast meetmete vastuvõtmist.

Artikkel 6

Programmidokumentide edastamine parlamentaarsele ühisassambleele

Kooskõlas 11. EAFi rakendusmääruse artikli 7 lõikega 1 edastab komitee sekretariaat programmidokumendid teavitamise eesmärgil parlamentaarsele ühisassambleele samal ajal, kui need saadetakse komitee delegatsioonidele.

Artikkel 7

Komitee arvamus

1. Komiteele arvamuse saamiseks esitatud küsimust arutatakse 11. EAFi rakendusmääruse artikli 14 lõigetes 3 ja 4 ning sisekokkuleppe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa, (3) (edaspidi „sisekokkulepe”) artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel ja korras.

2. Kui ühelgi komitee liikmel ei ole vastuväiteid, võib eesistuja otsustada ilma ametliku hääletamiseta, et komitee on andnud meetmete eelnõude kohta konsensusega positiivse arvamuse.

3. Kui kasutatakse suulist menetlust ja meetmete eelnõudesse tehakse koosoleku ajal sisulisi muudatusi või lisatakse faktilisi andmeid, võib eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel lükata teatava päevakorrapunkti üle hääletamise edasi koosoleku lõppu või järgmisele koosolekule.

4. Kui eesistuja ei tee lõike 3 kohast otsust lükata hääletamine ühe või mitme delegatsiooni taotlusel edasi, võib taotlev delegatsioon (võivad taotlevad delegatsioonid) esitada reservatsiooni, mida saab tagasi võtta maksimaalselt kolme tööpäeva jooksul koosolekule järgnevast päevast. Selle tähtaja möödudes kantakse komitee arvamus protokolli lõplikuna. Komisjon teatab liikmesriikidele lõpliku seisukoha, mille on vastu võtnud liikmesriik/liikmesriigid, kelle delegatsioon(id) esitas(id) komiteele reservatsiooni.

5. Kui konkreetse päevakorrapunktiga seotud dokumendid ei ole liikmetele saadetud artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegade jooksul, lükatakse küsimuse üle hääletamine käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimuste kohaselt edasi järgmise koosolekuni.

Komitee võib eesistuja ettepanekul või komitee liikme taotlusel oma liikmete lihthäälteenamusega otsustada asjaomase punkti selle kiireloomulisuse tõttu päevakorda jätta. Vajaduse korral võib kohaldada käesoleva töökorra artiklis 11 sätestatud kirjalikku menetlust.

6. Iga-aastaste või mitmeaastaste tegevusprogrammide läbivaatamise raames võivad delegatsioonid taotleda projekti või programmi tegevusprogrammist tagasivõtmist. Kui kõnealust taotlust toetab delegatsioonide blokeeriv vähemus vastavalt sisekokkuleppe artikli 8 lõikele 3, mis on seotud sisekokkuleppe artikli 8 lõikega 2, võtab komisjon tegevusprogrammi vastu ilma asjaomase projekti või programmita. Välja arvatud juhul, kui komisjon ei soovi kooskõlas komitee delegatsioonide seisukohtadega tagasi võetud projekti või programmi jätkata, esitatakse see komiteele väljaspool tegevusprogrammi hiljem uuesti üksikmeetmena, mille komisjon võtab seejärel vastu 11. EAFi rakendusmääruse artiklis 14 sätestatud menetluse kohaselt.

Artikkel 8

Arvamuste vahetamine

1. Iga delegatsioon saab taotleda komisjonilt igal ajal teabe esitamist ning arvamuste vahetamist seoses 11. EAFi rakendusmääruse artikli 3 lõikes 3, artikli 7 lõikes 2 ja artikli 14 lõikes 2 kirjeldatud ülesannetega. Kooskõlas 11. EAFi rakendusmääruse artikli 18 lõikega 2 võib komitees liikmesriigi taotluse korral arutada ka mis tahes hindamist, sealhulgas soovitusi ja järelmeetmeid. Vastavalt 11. EAFi rakendusmääruse artikli 18 lõikes 4 sätestatule vaatab komisjon läbi 11. EAFi (sh riikliku soovituskava) rakendamisel tehtud edusammud ning esitab nõukogule alates 2015. aastast igal aastal rakendamisaruande. Seda aruannet võib liikmesriigi taotlusel arutada samuti komitees.

2. Sellise arvamuste vahetamise tulemusel võivad delegatsioonid koostada soovitusi, mida komisjon arvesse võtab. Komitee protokoll sisaldab esitatud arvamusi. Arvamus, mida delegatsioonid kvalifitseeritud häälteenamusega toetavad vastavalt sisekokkuleppe artikli 8 lõikele 3 koostoimes sisekokkuleppe artikli 8 lõikega 2, kantakse protokolli soovitusena.

Artikkel 9

Esindatus ja kvoorum

1. Iga delegatsioon loetakse üheks komitee liikmeks. Iga liikmesriik määrab oma delegatsiooni koosseisu ja teatab sellest eesistujale.

2. Delegatsioonide juures võivad eesistuja heakskiidul asjaomase liikmesriigi kulul viibida valitsusvälised eksperdid.

Mõistliku aja jooksul, kuid igal juhul mitte hiljem kui viis kalendripäeva enne komitee koosoleku kuupäeva tuleb eesistujale edastada järgmine teave:

a) iga delegatsiooni koosseis, välja arvatud juhul, kui see koosseis on eesistujale juba teada;

b) delegatsioonidega kaasa tulevate ekspertide nimed ja ametikohad ning põhjused, miks nende kohalolek on vajalik.

Kui eesistuja ei esita vastuväiteid eksperdi osalemise kohta enne asjaomast koosolekut, siis loetakse luba antuks.

Eesistuja teavitab delegatsioone enne koosolekut valitsusvälise eksperdi osalemisest, märkides ära organisatsiooni, mida ta esindab.

3. Delegatsioon võib vajaduse korral esindada maksimaalselt veel ühte liikmesriiki. Esindatav delegatsioon teatab sellest eesistujale enne koosoleku algust kirjalikult.

4. Komitee aruteludel vajalik kvoorum on sama, kui 11. EAFi rakendusmääruse artikli 14 lõigete 3 ja 4 kohaselt arvamuse esitamiseks nõutav kvalifitseeritud häälteenamus.

Artikkel 10

Kolmandad isikud ja eksperdid

1. Ühinevate riikide esindajaid kutsutakse komitee koosolekutel osalema alates ühinemislepingu allakirjutamise päevast.

2. Eesistuja võib komitee liikme taotlusel või omal algatusel otsustada kutsuda komitee päevakorras olevate konkreetsete punktide arutamiseks koosolekule muude kolmandate isikute esindajaid või muid eksperte. Liikmesriigid võivad siiski olla lihthäälteenamusega nende koosolekul osalemise vastu.

3. Lõigetes 1 ja 2 ning artikli 9 lõikes 2 osutatud kolmandate isikute esindajad ja eksperdid ei viibi komitee hääletamisel ega võta sellest osa.

Artikkel 11

Kirjalik menetlus

1. Eesistuja võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel saada komitee arvamuse kirjaliku menetluse teel. Eesistuja saadab komitee liikmetele meetmete ettepanekud ja määrab küsimuse kiireloomulisusest lähtuvalt arvamuse esitamiseks tähtaja.

Delegatsioonidel on seisukoha võtmiseks aega 21 kalendripäeva alates ettepanekute saatmisest. Kõik komitee delegatsioonid, kes kirjas ettenähtud tähtaja jooksul ei avalda oma vastuseisu ega teata kavatsusest jääda erapooletuks, loetakse ettepanekuga vaikimisi nõustunuks.

Partnerriiki või -piirkonda puudutavatel kiireloomulistel ja eriti kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtaegu. Komisjon põhjendab nõuetekohaselt selliseid kiireloomulisi ja eriti kiireloomulisi juhtusid kirjalikult.

2. Kui komitee liige siiski nõuab, et meetmete eelnõu arutataks koosolekul, lõpetatakse kirjalik menetlus ja meetmete ettepanek kantakse üle komitee järgmise istungi päevakorda.

3. Komisjon teavitab komitee liikmeid kirjaliku menetluse tulemustest kirjalikult viivitamata ja mitte hiljem kui seitse kalendripäeva pärast tähtpäeva möödumist.

Artikkel 12

Sekretariaaditeenused

Sekretariaaditeenuseid osutab komiteele komisjon.

Artikkel 13

Koosoleku protokoll ja koondaruanne

Kõigi koosolekute protokollid koostatakse eesistuja juhatusel ning need sisaldavad meetmete eelnõude kohta avaldatud arvamusi ja koosoleku ajal esitatud seisukohti. Koosolekute protokollid saadetakse komitee liikmetele viivitamata ja võimaluse korral 14 päeva jooksul pärast koosolekut. Koosolekute puhul, mille vahe on neli nädalat või vähem, saadetakse koosoleku protokoll vähemalt seitse kalendripäeva enne järgmist koosolekut.

Delegatsioonid saadavad eesistujale protokolli kohta oma võimalikud kirjalikud märkused. Komiteed teavitatakse sellest; lahkarvamuste korral arutab komitee kavandatavat muudatust. Lahkarvamuse püsides esitatakse kavandatav muudatus protokolli lisana.

Artikkel 14

Osavõtjate nimekiri

1. Eesistuja koostab igal koosolekul osavõtjate nimekirja, märkides ära ametiasutused ja organid, mille koosseisu koosolekul osalejad kuuluvad, ning jaotab selle osalejatele koosoleku ajal.

2. Iga koosoleku alguses teavitavad delegatsioonid, kelle osalemine komitee töös võib põhjustada huvide konflikti seoses konkreetse päevakorrapunktiga, sellest eesistujat, ning lisaks teavitavad kõik liikmesriikide määratud isikud ning eksperdid, kellel eesistuja on lubanud vastavalt artikli 9 lõikele 2 ja artikli 10 lõikele 2 koosolekul osaleda, ja kolmandate isikute esindajad, kes on kutsutud koosolekule vastavalt artiklile 10, eesistujat võimalikest huvide konfliktidest seoses konkreetse päevakorrapunktiga.

Sellise huvide konflikti tekkimise korral peab asjaomane isik eesistuja nõudmisel nende päevakorrapunktide arutamise ajaks koosolekult lahkuma.

Artikkel 15

Kirjavahetus

1. Komiteega seotud kirjad adresseeritakse komisjonile märkega suunata need komitee sekretariaati.

2. Sekretariaadilt delegatsioonidele adresseeritud kirjad tuleb saata ka asjaomase liikmesriigi alalisele esindajale kõige kiiremal ja usaldusväärsemal elektroonilisel viisil. Kui alaline esindus teatab komisjonile konkreetse keskse e-posti aadressi kirjavahetuseks komiteede töö teemadel, kasutatakse kirjavahetuseks seda aadressi. Lisaks võib kirjad adresseerida otse isikutele, kelle liikmesriigid on määranud neid komitees esindama.

3. Välja arvatud erandlikel asjaoludel, toimub komisjoni ja delegatsioonide vaheline kirjavahetus mõlemal suunal komisjoni poolt ettenähtud elektroonilisi sidekanaleid kasutades.

Artikkel 16

Juurdepääs dokumentidele ja konfidentsiaalsus

1. Juurdepääsutaotlused komitee dokumentidele vaadatakse läbi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1049/2001 (4). Vastavalt oma töökorrale (5) otsustab nimetatud dokumentidele juurdepääsuõiguse andmise üle komisjon. Kui taotlus on adresseeritud liikmesriigile, kohaldab asjaomane liikmesriik määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 5.

2. Komitee arutelud on konfidentsiaalsed.

3. Komitee liikmetele, ekspertidele ja kolmandate isikute esindajatele esitatud dokumendid on konfidentsiaalsed, välja arvatud juhul, kui kõnealustele dokumentidele on antud juurdepääsuõigus vastavalt lõikele 1 või on komisjon need muul viisil avalikustanud.

4. Komitee liikmed, eksperdid ja kolmandate isikute esindajad on kohustatud täitma käesolevas artiklis sätestatud konfidentsiaalsusnõudeid. Eesistuja tagab, et eksperdid ja kolmandate isikute esindajad on teadlikud neile esitatavatest konfidentsiaalsusnõuetest.

Artikkel 17

Isikuandmete kaitse

Komitee ja selle töörühmad töötlevad isikuandmeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (6) ja selle eest vastutab eesistuja, kes toimib vastutava töötlejana nimetatud määruse artikli 2 punkti d tähenduses.

Artikkel 18

Jooksvad kulud

1. Komitee jooksvad kulud, kaasa arvatud ühe osavõtja reisikulud liikmesriigi kohta, kannab komisjon.

Kui vastav assigneering võimaldab, katab komisjon vastavasisulise taotluse saamisel selle assigneeringu piires kahe delegatsiooniliikme reisikulud.

2. Komisjon annab komiteele tööks vajalikud ruumid ja materiaalsed vahendid.

(1) Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (ELT L 58, 3.3.2015, lk 1).

(2) Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

(3) ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

(5) Komisjoni töökord (C(2000) 3614) (EÜT L 308, 8.12.2000, lk 26).

(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).