ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Kodumajapidamiste võlakoormus on jätkanud kasvu juba niigi kõrgelt tasemelt. Kodumajapidamiste võlakoormus kasvas 2017. aastal 7 %, jõudes 86 %ni SKPst ja 184 %ni netotulust, mis on üks kõrgemaid liidus. Pärast mõningast vähenemist 2016. aastal suurenes uute hüpoteeklaenude võtjatele keskmine võla suhe netotulusse 2017. aastal 411 %ni, mis on uus rekord. Kodumajapidamiste võla suurenemise põhjuseks on peamiselt hüpoteeklaenude võtmise suurenemine, mis on seotud kõrgete eluasemehindadega ja struktuuriliste moonutustega, mis soodustavad hüpoteeklaenudega rahastatavaid kinnisvarainvesteeringuid. Võlakoormus on ebaühtlane, kusjuures väiksema sissetulekuga ja nooremate leibkondade võlakoormus võrreldes nende sissetulekuga on eriti kõrge. Rootsi on viimastel aastatel rakendanud mitmeid makrotasandi usaldatavusmeetmeid. Võetud meetmed hõlmavad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhte piiranguid, pankade riskikaalu alammäärade kohandamist ja ametliku hüpoteeklaenude amortiseerimise nõude kehtestamist 2016. aasta juunis. Uus tugevdatud amortiseerimisnõue hüpoteeklaenude puhul, mille puhul võla suhe netotulusse on kõrge, jõustus 2018. aasta märtsis. Samuti on Rootsi võtnud vastu õigusakti makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse (Finansinspektionen) õiguslike volituste suurendamiseks. Uued volitused jõustusid 2018. aasta veebruaris ja võimaldavad asutusel laiema hulga võimalike meetmete abil õigel ajal reageerida kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega seotud ohtudele. Seni võetud makrotasandi usaldatavusmeetmetel näib olevat piiratud mõju hüpoteeklaenude kasvule. Hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise järkjärguline piiramine või korduvate omandimaksude suurendamine aitaks piirata kodumajapidamiste võla kasvu, kuid valitsus ei ole selles valdkonnas meetmeid võtnud.
(9)

Tänu meetmetele, mida valitsus on võtnud eluasemeturu stimuleerimiseks, ja majanduse tsüklilisele elavnemisele kasvab aastane eluasemete netopakkumine jätkuvalt. Kuid see on nõudlusest endiselt palju väiksem ja Ühendkuningriik seisab jätkuvalt silmitsi suure väljakutsega piisaval hulgal eluasemete pakkumisega. See on seotud maaturu väga range ja keerulise reguleerimisega. Eluasemete nappus ja kõrged eluasemekulud on eriti terav probleem suure ja kasvava nõudlusega piirkondades, nagu linnakeskustes ja nende ümbruses. Valitsus tunnistab probleemi ja on seadnud ambitsioonikad eesmärgid eluasemete pakkumise suurendamiseks järgmistel aastatel. Samal ajal on valitsus kinnitanud oma kindlat tahet piirata arendustegevust linnakeskuste ümbruses. Eluaseme omamine on noorte hulgas oluliselt vähenenud, mis suurendab põlvkondadevahelist ebavõrdsust.
25.

Euroopa Kohtus eelotsusemenetluse nõuetekohase kulgemise huvides ja selle tarviliku toime tagamiseks on siiski oluline, et kõnealune teave edastatakse Euroopa Kohtule võimalikult kiiresti. Liikmesriikide kohtute tähelepanu tuleb juhtida muu hulgas asjaolule, et eelotsusetaotluse tagasivõtmine võib mõjutada seda, kuidas eelotsusetaotluse esitanud kohus menetleb sarnaseid kohtuasju (või omavahel seotud kohtuasju). Juhul kui vastusest, mille Euroopa Kohus annab eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud küsimustele, sõltub mitme poolelioleva kohtuasja tulemus eelotsusetaotluse esitanud kohtus, on soovitav need kohtuasjad eelotsusetaotluses liita, et võimaldada Euroopa Kohtul esitatud küsimustele vastata, hoolimata ühe või mitme kohtuasja võimalikust tagasivõtmisest.
6.

Taotleja esitab võimalikult varases etapis ühtse kontaktpunkti kaudu heakskiitmiseks vajaliku taotlustoimiku, sh kavandatud tehniliste lahenduste kirjelduse ja dokumentaalsed tõendid selle kohta, et kavandatud tehnilised lahendused vastavad asjakohastele kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTKdele, mis on loetletud direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 19: a) hankedokumentide kavand või kavandatud tehniliste lahenduste kirjeldus — projekti kirjeldus, sh andmed ühe või mitme liini või võrgustiku kohta, mida projekt või projektide kombinatsioon hõlmab; geograafiline asukoht, ühe- ja kaherööpmeliste raudteede kilomeetrite arv, ERTMSi tase, väljalase ja versioon, koostalitluse komponendid ja jaamad; — tõendid selle kohta, et pakkumus või leping või mõlemad sisaldavad asjakohast kontrolli ja signaalimise KTKd, väljalaset ja versiooni; — projektiplaan, mis sisaldab tulemusi, vahe-eesmärke ja tähtaegasid; — rakendatavate ERTMS-funktsioonide loetelu; — määruse (EL) 2016/919 artiklis 5 ja kõnealuse määruse lisa punktis 6.1.2.3 osutatud tehnilised eeskirjad ja katsestsenaariumid; — katsestrateegia ja katseplaan; b) dokumentaalsed tõendid tingimuste kohta, mis on vajalikud allsüsteemi tehniliseks ja talitluslikuks ühilduvuseks veeremiüksustega, mida kõnealuses võrgustikus on kavas kasutada; c) dokumentaalsed tõendid selle kohta, et kavandatud tehniline lahendus vastab asjakohasele kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTKle, ning muud sellised asjakohased dokumendid nagu riikliku ohutusasutuse arvamused, vastavustõendamise deklaratsioonid või vastavussertifikaadid; — kui see on asjakohane, siis riikliku ohutusasutuse poolt väljaantud ERTMSi raudteeäärsete seadmete luba, mis on asjakohane seoses taotleja esitatud kavandatud tehnilise lahendusega; — kui need on olemas, siis koostalitluse komponentide EÜ vastavussertifikaadid ja koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioon, sh ameti näidisvorm sertifikaadi ja ameti suunistes kindlaksmääratud kõrvalekallete jaoks; — kui need on olemas, siis allsüsteemi vastavussertifikaadid ja vajaduse korral projekteerimise vastavustõendamise vaheteatised ning allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, sh näidisvorm sertifikaadi ja ameti suunistes kindlaksmääratud kõrvalekallete jaoks; — tõestus selle kohta, kuidas iga probleemide logis esitatud probleemiga seonduvat koostalitlusvõimet mõjutavate riskidega on tegeldud; — projekti puhul kohaldatavad ERTMSiga seotud siseriiklikud eeskirjad; — kui taotlejal on lubatud jätta kohaldamata üks või mitu KTKd või nende osa, siis dokument, millega liikmesriik teeb erandi, vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 7.
(7)

2017. aastal jäi Ungari struktuurse eelarvepositsiooni puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (struktuurne puudujääk –1,5 % SKPst) hinnanguliselt puudu 1,6 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt vastab SKP lõhe 2018. aastal Ungaris tavapärastele majandustingimustele. Valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab Ungaris künnist, milleks on 60 % SKPst. Määruse (EÜ) nr 1466/97 kohaselt ja stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksi kohaselt ning majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme arvestava kohandamiste tabeli alusel nõutud minimaalsed struktuursed jõupingutused on 2018. aastal kokku vähemalt 1 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt halveneb 2018. aastal struktuurne eelarvepositsioon veel 0,5 % SKPst. Seega on 2018. aastal, et saavutada minimaalne struktuurne paranemine 1 % SKPst, vaja vastu võtta meetmed, mis on komisjoni praeguse 2018. aasta kevadprognoosi lähteväärtusega võrreldes kokku 1,5 % SKPst. Minimaalseks kohandamiseks nõutavate struktuurse konsolideerimise jõupingutuste märkimisväärset ulatust arvestades on asjakohane, et nõudele saavutada minimaalselt 1 % SKPst ei lisandu muid kohandamismäärasid.
(11)

Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2018. aastal 3,4 % SKPst ja 2019. aastal 3,8 % SKPst, mis on suurem kui aluslepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. Nõutav struktuurne kohandamine tundub ühtlasi olevat sobiv, et tagada, et Rumeenia järgib 2018. ja 2019. aastal kindlalt aluslepingukohast kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.
(14)

Eurobaromeetri uuringud näitavad, et teadmised Euroopa Liidust on erakordselt halvad. 2014. aasta arvamusuuringu põhjal arvas 44 % inimestest, et neil on puudulik arusaamine sellest, kuidas EL toimib, samas kui 2011. aasta arvamusuuring näitas, et suhteliselt suur osa vastanutest arvas, et nad ei ole Euroopa Liidu asjadega hästi kursis. Sama uuring näitas ka, et kolmandik inimestest ei teadnud täpselt, mitu liikmesriiki liidus on. Eurobaromeetri 2017. aasta uuring näitas, et 89 % noortest eurooplastest on nõus sellega, et riikide valitsused peaksid pöörama koolihariduses rohkem tähelepanu nende õigustele ja kohustustele liidu kodanikena. Lisaks sellele on viimases Eurobaromeetri uuringus rõhutatud, et 35 % vastanutest leiavad, et võrreldavad haridusstandardid aitavad tuleviku Euroopat kõige enam.
1.

Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama ja rakendama selge poliitika (vastavalt riiklikele tegevuskavadele) avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusväljaannete levitamiseks ja neile avatud juurdepääsuks. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine: — konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks; — rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist; — sellega seonduv finantsplaneerimine. Liikmesriigid peaksid kooskõlas autoriõiguse alase liidu acquis' ja sellega kaasnevate õigustega tagama, et nimetatud poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused: — hiljemalt 2020. aastast on avatud juurdepääsu kaudu kättesaadavad kõik avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusena avaldatud teadusväljaanded; — sõltumata avaldamise kanalist (teadusajakiri, digitaristu, multimeediakanalid või mis tahes uus ja eksperimentaalne akadeemilise teabevahetuse kanal) antakse avatud juurdepääs avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetele niipea kui võimalik, eelistatavalt nende avaldamise hetkel ning igal juhul mitte hiljem kui kuus kuud pärast avaldamise kuupäeva (12 kuud sotsiaal- ja humanitaarteaduste puhul); — turul kasutatavad litsentsimistingimused, mille puhul võetakse arvesse tehnoloogia arengut, ei piira tarbetult teksti- ja andmekaevet avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetest, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigustaktidega ja ei piira nende kohaldamist; — teadlane säilitab teaduskirjastusega lepingut sõlmides sellised õigused intellektuaalomandile, mis on vajalikud muu hulgas avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks. See puudutab ennekõike isearhiveerimist ja taaskasutamist (näiteks teksti- ja andmekaeve kaudu); — turu läbipaistvuse ja õiglase konkurentsi suurendamiseks avaldatakse teave lepingute kohta, mille avaliku sektori institutsioonid või avaliku sektori institutsioonide rühmad ja kirjastaja on sõlminud teadusinfo kasutamise kohta, ilma et see piiraks oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) kaitset. See peaks hõlmama mitut liiki kokkuleppeid, eelkõige nn supersooduspakkumisi (st paberkandjal ja elektroonilisest väljaandest koosnevaid komplektabonemente, mida pakutakse soodushinnaga), ja nendega seotud nn kompensatsioonitehinguid, mille eesmärk on võimaldada konsortsiumidele avatud juurdepääsu raames toimuva avaldamise puhul soodustust; — innovatsiooni võimaldamiseks, avaliku sektori toetamiseks ja kodanike teavitamiseks on innovaatilistel ettevõtetel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, sõltumatutel teadlastel (näiteks nn kodanikualgatuse korras teadlastel), avalikul sektoril, ajakirjandusel ja kodanikel üldiselt läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil võimalikult laialdane juurdepääs teadusväljaannetele, milles avaldatakse avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusi.
(1)

Majanduskasv euroalal jätkub ja on muutunud liikmesriikides üha laiemapõhjaliseks. Majanduse elavnemist toetab üha enam sisenõudlus, kusjuures peamiseks majanduskasvu mootoriks on eratarbimine ning suurenemas on ka investeeringud. Tööhõive kasv jätkus kogu 2016. aastal ja 2017. aasta esimesel poolel. Töötuse määr on oluliselt vähenenud, kuid on ikka veel kõrgem kui 2008. aastal. Majanduse elavnemist euroalal iseloomustab sellegipoolest tagasihoidlik alusinflatsioon ja palgakasv, suur jooksevkonto ülejääk ning püsivalt madalad investeeringute määrad, mis on siiski paranemas. Aeglane palgakasv näib olevat tingitud tööturu jätkuvast loidusest mõnes liikmesriigis, madalatest inflatsiooniootustest, mille mõju kandub üle palgaläbirääkimistele, ja väikesest tootlikkuse kasvust. Kodumajapidamiste reaalsissetulek on suurenenud, kuid jääb paljudes riikides alla 2008. aasta taseme. Euroala liikmesriikide vahel püsivad erinevused sellistes näitajates nagu sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta ja töötuse määr. Pikaajalise töötuse ja noorte töötuse määr on jätkuvalt kõrge ning endiselt on mitmes liikmesriigis suureks probleemiks vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus.
(1)

Kvaliteetne ja tõhus õpipoisiõpe, mille tulemus on kombinatsioon tööalastest oskustest, töökogemusest ja töölõppimisest ning põhipädevustest, hõlbustab noorte sisenemist tööturule ning täiskasvanute karjääri arengut ja tööleasumist. Need on osa formaalse kutsehariduse ja -õppe süsteemidest ja eksisteerivad paralleelselt teiste töölõppimise ja/või kutseõppe vormidega.
(14)

Majanduskasvu tegevuskava elluviimine on aidanud saavutada teatavat edu strateegiliste investeeringute, ettevõtluse ja parema õigusloome valdkonnas. Mitu tähtsat reformi on aga takerdunud, eelkõige see, mis käsitleb lubade andmist investeerimisprojektidele. Juurdepääs rahastamisele on paranenud tänu tagatisnõuete teatavale täiustamisele, kuid eriti VKEde jaoks on see endiselt keskne probleem. Finantsabi meetmed on peamiselt toetuspõhised. Alternatiivsed rahastamisallikad, nagu riskikapital, omakapitali kaudu rahastamine ja ühisrahastamine, on Küprose ettevõtjate jaoks jätkuvalt marginaalse tähtsusega. Erastamine, mille eesmärk on meelitada ligi tootlikkust suurendavaid välisinvesteeringuid, on paljudel juhtudel takerdunud ja vaid üksikud erastamisprojektid (nt Larnaca sadam) edenevad järk-järgult.
(3)

2018. aasta aruanne Iirimaa kohta avaldati 7. märtsil 2018. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt 11. juulil 2017 vastu võetud riigipõhiste soovituste (4) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Iirimaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 7. märtsil 2018. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Iirimaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on nõrkadeks kohtadeks suur era- ja valitsemissektori koguvõlg ning väliskohustused. Siiski on olukord märgatavalt paranenud. Tootlikkuse tugev kasv viimastel aastatel on parandanud konkurentsivõimet ja toonud jooksevkonto positiivse saldo, mis tähendab suurte väliskohustuste kiiret vähenemist. Tugev majanduskasv toetab jätkuvalt finantsvõimenduse vähendamist erasektoris. Erasektori võlg püsib siiski suurena, ehkki ettevõtlussektori võlakoormuse hindamisel tuleb võtta arvesse hargmaiste ettevõtjate tugevat mõju, samal ajal paistab leibkondade võlatase olevat üldiselt kooskõlas majanduse põhinäitajatega. Valitsemissektori võlg peaks prognooside kohaselt vähenema ja eelarvepuudujääk läheneb eelarvetasakaalule. Eluasemehinnad kasvavad kiiresti, kuigi tõenäoliselt alahinnatud tasemelt, ja see aitab samuti tugevdada kodumajapidamiste rahalist olukorda. Pangad on hästi kapitaliseeritud ja nende kasumlikkus paraneb vähehaaval. Viivislaenude summa on küll suur, kuid siiski väheneb jätkuvalt. Kõnealuste nõrkade kohtade kõrvaldamiseks on võetud poliitikameetmeid, kuid nende oodatava mõju realiseerumiseks läheb aega.
(12)

Maksusüsteemi parandamiseks on võetud meetmeid, kuid siiski esineb veel mõningaid probleeme. Tööjõu maksukiil küll väheneb, eelkõige teatavates väikese sissetulekuga rühmades, kuid on võrdluses liiduga endiselt suur. Jätkuvalt on puuduseks maksusüsteemi üldine keerukus koos moonutavate sektoripõhiste maksude püsimisega. Ettevõtjatevaheliste konkurentsimoonutuste tõkestamiseks, maksumaksjate õiglaseks kohtlemiseks ja riigi rahanduse kaitsmiseks on oluline võtta meetmeid maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate vastu. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate liikmesriikidevahelise ülekanduva mõju tõttu tuleb liidu õigusaktide täiendamiseks kooskõlastada liikmesriikide poliitikameetmeid. Ungaris on suhteliselt suur kapitali sissevool ja väljavool eriotstarbeliste üksuste kaudu, mis ei ole reaalmajandusega seotud. Kuna Ungaris asuvate ettevõtete poolt välismaale (s.o liidu residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka vastuvõtvas jurisdiktsioonis. Komisjon võtab arvesse Ungari teadlikkust sellest, et välismaale tehtavad maksed võivad väärkasutamise korral tuua kaasa agressiivse maksuplaneerimise. Hiljutistele arvamuste vahetusele tuginedes jätkab komisjon konstruktiivset dialoogi võitluseks maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate vastu.
(9)

Uue pensionide indekseerimise valemi kasutuselevõtmisega 2018. aastal, millega seostatakse pensionid palgafondi kasvuga, tagatakse prognooside kohaselt kuni 2040. aastani riiklike pensionikulude muutumatu osakaal SKPs. See tagaks Leedu pensionisüsteemi eelarvelise jätkusuutlikkuse. Paraku on oodata pensionisüsteemi kulude ja tulude suhte halvenemist, sest tööealise elanikkonna kiire kahanemise tõttu kasvab palgafond tervikuna prognoosi kohaselt palkadest aeglasemalt. See tekitab muret pensionide piisavuse pärast, sest see on Leedus juba praegu üks kehvemaid liidus. Samuti ei ole selge, kuidas nimetatud reform praktikas toimib, sest valitsusel on õiguslik kohustus teha asendusmäära vähenemise korral ettepanek meetmete võtmiseks. Kui asendusmäär hoitaks muutumatuna, suureneks kogupensionkulu osakaal SKPs 2040ndate aastate lõpuks peaaegu 45 % võrra ning seaks riigi rahanduse surve alla. Seetõttu on oluline tuua selgust küsimustesse, mis on seotud pensionialastest õigusaktidest tuleneva õigusliku ebakindlusega, tagada pensionisüsteemi pikaajaline eelarveline jätkusuutlikkus ja tegeleda samal ajal pensionide vähese piisavuse probleemiga.
(9)

Nagu märgiti euroala käsitlevas soovituses, on ettevõtjatevaheliste konkurentsimoonutuste tõkestamiseks, maksumaksjate õiglaseks kohtlemiseks ja riigi rahanduse kaitsmiseks oluline võidelda agressiivse maksuplaneerimise strateegiate vastu. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate liikmesriikidevahelise ülekanduva mõju tõttu tuleb liidu õigusaktide täiendamiseks kooskõlastada liikmesriikide poliitikameetmeid. Madalmaade kaudu makstavate dividendide, litsentsitasude ja intresside suur hulk viitab sellele, et riigi maksueeskirju kasutavad agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtted. Suur osa välismaistest otseinvesteeringutest on nn eriotstarbeliste üksuste omanduses. Kuna välismaale (st liidu residentide poolt kolmandate riikide residentidele) tehtavatelt litsentsitasude ja intressimaksetelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui need ka makse saaja jurisdiktsioonis maksustamisele ei kuulu. Samuti võib agressiivset maksuplaneerimist hõlbustada kuritarvitusevastaste eeskirjade puudumine, eriti hübriidüksuste puhul. Komisjon tunnustab Madalmaade pühendumust võitlusele agressiivne maksuplaneerimise vastu, nagu see on välja kuulutatud maksureformide kavas, mis hõlmab maksude kinnipidamist kuritarvituste korral või madalate maksudega riikidesse tehtavatelt dividendi-, litsentsitasude ja intressimaksetelt; kava on positiivne samm agressiivse maksuplaneerimise vähendamise poole ning see tuleks kiiresti rakendada ja selle üle tuleks teha hoolikat kontrolli. Tuginedes hiljutistele arvamuste vahetusele Madalmaade ametiasutustega, jätkab komisjon konstruktiivset dialoogi võitluseks maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate vastu.
(7)

2018. aastaks soovitati Eestil keskpika perioodi eelarve-eesmärgist kinni pidada. See on kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude (7) maksimaalse nominaalse kasvumääraga 6,1 %, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni lubatud halvenemisele 0,2 % SKPst. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt on oht, et 2018. aastal kaldutakse sellest nõudest mõnevõrra kõrvale. Võttes arvesse, et Eesti prognoositav SKP lõhe on 2019. aastal 2,7 % SKPst ja prognoositav SKP kasv jääb allapoole hinnangulist potentsiaalset kasvumäära, ei tohiks valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 4,1 %, mis vastab struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksist. Komisjoni 2018. aasta kevadprognoosi kohaselt ja eeldusel, et poliitikat ei muudeta, on oht, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse sellest nõudest mõnevõrra kõrvale. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et Eesti peab olema valmis võtma 2018. ja 2019. aastal nõude täitmiseks täiendavaid meetmeid.
(8)

Võttes arvesse, et Sloveenia prognoositav valitsemissektori võla suhe SKPsse on üle 60 % ja prognoositav positiivne SKP lõhe on 4,1 %, ei tohiks valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär 2019. aastal ületada 2,2 %, mis vastab struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst, mis tuleneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste nõuete maatriksist. Samal ajal on tugevaid märke sellest, et rakendamata võimsust majanduses on alahinnatud, kuna inflatsioon peaks 2019. aastal jõudma 2 %-ni, vaegtööhõive on suurem kui enne kriisi ja investeeringud on pärast kriisiaastate tugevat kahanemist taas suurenemas. Lisaks osutab usutavusvahend ka suurele ebakindlusele SKP lõhe hinnangus, mis on tehtud ühiselt kokku lepitud metoodikat järgides. Sellega seoses näib aastane struktuurne kohandus 0,65 % SKPst, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude 3,1 % suurusele maksimaalsele kasvule, asjakohane. Kui poliitikat ei muudeta, on 2019. aastal ning nii 2018. kui ka 2019. aastal kokku oht kalduda sellest nõudest märkimisväärselt kõrvale. Prognoosi kohaselt järgib Sloveenia 2018. aastal üleminekuaja võlareeglit ja 2019. aastal võlareeglit. Üldiselt on nõukogu seisukohal, et alates 2018. aastast tuleks võtta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete täitmiseks vajalikke meetmeid.
(12)

Tööturu areng on endiselt positiivne, millest annab tunnistust tööhõive kasv ja rekordiliselt madalal tasemel töötus. Sellegipoolest on pikaajalise töötuse määr jätkuvalt üks liidu kõrgeimatest, mõjutades eelkõige ebasoodsas olukorras olevaid rühmi, näiteks madala kvalifikatsiooniga töötajaid, noori ja marginaliseeritud romasid. Tööturutingimuste parandamise tulemusel on mõnes majandussektoris juba märke oskustööjõupuudusest. Tööturul on selgelt näha piirkondlikud erinevused, sest tööpuudust esineb eelkõige Slovakkia idaosas ja tööjõupuudust eelkõige riigi lääneosas. Slovakkia on Euroopa Sotsiaalfondi toel alustanud pikaajaliste töötute integreerimise tegevuskava elluviimist. Kavaga luuakse eelkõige isikustatud teenused, sotsiaalse nõustamise teenus ja uus põhiprofiili koostamise süsteem. Siiski ei ole elluviimise tulemusel seni näha olulist struktuurset paranemist. Endiselt on puudujääke riiklike tööturuasutuste töökoormuse kergendamiseks erasektori partnerite ja valitsusväliste organisatsioonidega tehtavas koostöös ning personaalne nõustamine on alles varases etapis. Lisaks ei võimalda pikaajaliste töötute ebapiisav eristamine täiel määral suunata neid edaspidi aktiveerimismeetmeid kasutama. Koolitus- ja ümberkvalifitseerumise programme on tugevdatud, kuid mitte piisavalt ning nende kavandamisel jääb vajaka pikaajaliste töötute ja ebasoodsas olukorras olevate rühmadega arvestamisest. Lisaks osaleb õppetöös endiselt väga vähe täiskasvanuid ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud teise võimaluse haridust ei ole piisavalt arendatud. Töötushüvitise saamise kriteeriumid on ranged ja hüvitisi saadakse lühikest aega. Seetõttu suurem osa lühiajalisi töötuid töötushüvitist ei saa.