(4)

V lisa (SPA-osa): a) punkt SPA.PBN.100 asendatakse järgmisega: „SPA.PBN.100. Suutlikkusel põhineva navigatsiooniga (PBN) lennud a) Kõikide järgmiste suutlikkusel põhineva navigatsiooni (PBN) nõuete korral on tarvilik luba: 1) RNP AR APCH; ja 2) RNP 0.3 kopterilendude korral. b) RNP AR APCH eriloaga kiidetakse heaks lennud avalikuks kasutuseks ette nähtud instrumentaallähenemise protseduuride järgi, mis vastavad ICAO kavandamiskriteeriumidele. c) Eraviisiliste instrumentaallähenemise protseduuride jaoks või selliste avalikuks kasutuseks ettenähtud instrumentaallähenemise protseduuride jaoks, mis ei vasta ICAO kavandamiskriteeriumidele, või juhul, kui see on nõutav lennundusteabe kogumiku (AIP) kohaselt või seda taotleb pädev asutus, on vaja RNP AR APCH või RNP 0.3 protseduuripõhist eriluba.“; b) punkt SPA.PBN.105 asendatakse järgmisega: „SPA.PBN.105. Suutlikkusel põhineva navigatsiooniga (PBN) lendude luba Pädevalt asutuselt suutlikkusel põhineva navigatsiooniga (PBN) lendude eriloa saamiseks peab käitaja tõendama, et: a) kavandatava suutlikkusel põhineva navigatsiooniga (PBN) lennu tingimustele vastavale lennukõlblikkussertifikaadile on viidatud õhusõiduki lennukäsiraamatus (AFM) või muus dokumendis, mille on heaks kiitnud sertifitseerimisasutus lennukõlblikkuse hindamise raames, või mis põhineb sellisel heakskiidetud dokumendil; b) kehtestatud on lennumeeskonna liikmete ja asjaomaste lennu ettevalmistamisel osalevate töötajate koolitusprogramm; c) tehtud on ohutushindamine; d) kehtestatud on käitamisprotseduurid, milles on sätestatud: 1) pardal olevad seadmed, sealhulgas nende käitamispiirangud ning vastavad kanded minimaalvarustuse loetelus (MEL); 2) lennumeeskonna koosseis, kvalifikatsioon ja kogemus; 3) tavalise, ebatavalise ja hädaolukorra protseduurid ja 4) elektrooniliste navigatsiooniandmete haldamine; e) kehtestatud on loetelu juhtumitest, millest tuleb teatada, ja f) RNP AR APCH lendude jaoks on vajaduse korral kehtestatud RNP seire haldusprogramm.“; c) lisatakse K-alajagu: „K-ALAJAGU KOPTERI AVAMERELENNUD SPA.HOFO.100. Kopteri avamerelennud (HOFO) Käesoleva alajao nõudeid kohaldatakse järgmiste käitajate suhtes: a) ärilise lennutranspordiga tegelev käitaja, kellel on kehtiv lennuettevõtja sertifikaat kooskõlas ORO-osaga; b) erilendudega tegelev käitaja, kes on deklareerinud oma tegevuse kooskõlas ORO-osaga, või c) mitteärilise lennutranspordiga tegelev käitaja, kes on deklareerinud oma tegevuse kooskõlas ORO-osaga. SPA.HOFO.105. Kopteri avamerelendude luba a) Enne käesoleva alajao kohase lennutegevuse alustamist peab käitaja saama selleks eriloa pädevalt asutuselt. b) Sellise loa saamiseks peab käitaja esitama pädevale asutusele taotluse punktis SPA.GEN.105 osutatud korras ning tõendama käesoleva alajao nõuete täitmist. c) Kui lendu ei alustata alapunkti a alusel loa väljastanud liikmesriigist, vaid mõnest teises liikmesriigist, teavitab käitaja kavandatavast lennust eelnevalt mõlema liikmesriigi pädevat asutust. SPA.HOFO.110. Käitamisprotseduurid Käitaja peab maandama ja minimeerima kopteri avamerelendudega seotud riske ja ohte oma ohutusjuhtimisprotsessi raames. Käitaja esitab lennutegevuskäsiraamatus järgmise teabe: 1) meeskondade valik, koosseis ja koolitus; 2) meeskonnaliikmete ja muude asjaomaste töötajate tööülesanded ja kohustused; 3) nõutav varustus ja väljalennukriteeriumid ning 4) käitamisprotseduurid ja -miinimumid, millega tagatakse tava- ja eeldatavate erakorraliste toimingute kirjeldamine ja riskide nõuetekohane maandamine. b) Käitaja peab tagama, et: 1) enne iga lendu koostatakse operatsiooniline lennuplaan; 2) reisijatele antav ohutusteave sisaldab muu hulgas ka mis tahes konkreetset teavet avamerelendude kohta ning et reisijad saavad asjaomase teabe enne pardaleminekut; 3) kõik lennumeeskonna liikmed kannavad heakskiidetud kaitseülikonda, kui: i) õhusõiduki kaptenile kättesaadav ilmateade või prognoos näitab, et merevee temperatuur on lennu ajal alla +10 °C, või ii) eeldatav päästeaeg ületab eeldatava eluspüsimisaja või iii) lend on kavandatud öisele ajale ja maandumiseks sobimatu ala kohal; 4) järgitakse asjaomase lennuliiklusteenistuse (ATS) koostatud avameremarsruudi struktuuri, kui see on olemas; 5) piloodid kasutavad lennu jooksul optimaalselt õhusõiduki automaatjuhtimissüsteeme (AFCS); 6) kehtestatakse konkreetsed avamerelennu lähenemisprofiilid, sealhulgas stabiilse lähenemise parameetrid ja parandusmeetmed juhuks, kui lähenemisprotseduur muutub ebastabiilseks; 7) mitmepiloodilendude jaoks on kehtestatud protseduurid, mille kohaselt üks lennumeeskonna liige jälgib avamerelennu ajal lennumõõteriistu, eelkõige lähenemisel või väljalennul, tagades ohutul lennutrajektooril püsimise; 8) lennumeeskond võtab viivitamata asjakohaseid meetmeid kõrgusega seotud häire korral; 9) kehtestatud on protseduurid, millega nõutakse, et veekogu kohal saabumisel või väljumisel peavad olema kasutamiseks valmis (kui see on ohutu) hädaolukorras ette nähtud ujuvvahendid; ja 10) lendude sooritamisel järgitakse kõiki piiranguid, mida pädev asutus või asjaomase õhuruumi eest vastutav asutus on marsruutidele või käitamispiirkondadele kehtestanud. SPA.HOFO.115. Avamerel asuvate kohtade kasutamine Käitaja kasutab ainult selliseid avamerel asuvaid kohti, mis sobivad kopteri suuruse ja massiga ning asjaomase lennu tingimustega. SPA.HOFO.120. Lennuväljade ja käitamiskohtade valimine a) Maismaal asuv sihtlennuvälja varulennuväli. Olenemata punktidest CAT.OP.MPA.181, NCC.OP.152 ja SPO.OP.151 ei pea õhusõiduki kapten avamerel asuvast kohast maismaal asuvale lennuväljale suunduvate lendude korral määrama operatsioonilises lennuplaanis sihtlennuvälja varulennuvälja, kui täidetud on üks järgmisest kahest tingimusest: 1) sihtlennuväljaks on määratud rannikul asuv lennuväli või 2) täidetud on järgmised kriteeriumid: i) sihtlennuvälja puhul on avaldatud instrumentaallähenemise protseduur; ii) lennuaeg on lühem kui kolm tundi ja iii) avaldatud ilmaprognoos näitab, et tund aega enne arvatavat maandumisaega ja tund aega pärast arvatavat maandumisaega: A) paikneb pilvede alumine piir vähemalt 700 jalga kõrgemal instrumentaallähenemise protseduuriks ette nähtud miinimumkõrgusest või 1 000 jalga kõrgemal sihtlennuväljast, olenevalt sellest, kumb on kõrgemal, ja B) nähtavus on vähemalt 2 500 meetrit. b) Avamerel asuv siht-kopteriteki varu-kopteritekk. Käitaja võib valida avamerel asuva siht-kopteriteki varu-kopteriteki, kui täidetud on kõik alljärgnevalt sätestatud kriteeriumid. 1) Avamerel asuvat siht-kopteriteki varu-kopteritekki kasutatakse üksnes pärast tagasipöördumispunkti (PNR) läbimist ja juhul, kui maismaal asuv sihtlennuvälja varulennuväli ei ole geograafiliselt ligipääsetav. Enne tagasipöördumispunkti läbimist kasutatakse maismaal asuvat sihtlennuvälja varulennuvälja. 2) Avamerel asuva siht-kopteriteki varu-kopteritekil peab olema võimalik maanduda ühe mittetöötava mootoriga (OEI). 3) Võimaluste piires tagatakse kopteriteki kasutusvalmidus enne tagasipöördumispunkti. Konkreetsete kopteritekkide või muude kohtade mõõtmed, konfiguratsioon ja takistustevaba ala peavad võimaldama nende kasutamist varu-kopteritekina kõikide kopteritüüpide jaoks, mida kasutada kavatsetakse. 4) Määratakse kindlaks ilmastikumiinimumid, võttes arvesse meteoroloogiateabe täpsust ja usaldusväärsust. 5) Minimaalvarustuse loetelu (MEL) peab sisaldama erisätteid konkreetse käitamisliigi kohta. 6) Avamerel asuva siht-kopteriteki varu-kopteriteki võib valida üksnes juhul, kui käitaja on kehtestanud vastava protseduuri lennutegevuskäsiraamatus. SPA.HOFO.125. Pardaradaritega lähenemine (ARA) avamerel asuvatele kohtadele – ärilise lennutranspordi lennud a) Ärilise lennutranspordiga tegelev käitaja peab kehtestama käitamisprotseduurid ja tagama, et pardaradaritega lähenemist (ARA) kasutatakse üksnes juhul, kui: 1) kopter on varustatud radariga, mis suudab edastada teavet läheduses olevate takistuste kohta, ja 2) kas: i) minimaalne laskumiskõrgus (MDH) määratakse kindlaks raadioaltimeetriga või ii) kasutatakse minimaalset laskumiskõrgust (MDA) asjakohase marginaaliga. b) Pardaradaritega lähenemine (ARA) platvormidele või transiitsõidul laevadele on lubatud üksnes mitmepiloodilendudel. c) Kõigis sihtkohtades, kus pardaradaritega lähenemist (ARA) kavandatakse, peab otsusekaugus võimaldama katkestatud lähenemise puhul piisaval kõrgusel takistustest ülelendu. d) Lähenemist jätkatakse otsusekaugusest lähemale või kopteri minimaalsest laskumiskõrgusest (MDA/H) madalamale üksnes juhul, kui on olemas visuaalne side sihtkohaga. e) Ühe piloodiga ärilise lennutranspordi lendudel lisatakse kopteri minimaalsele laskumiskõrgusele (MDA/H) ja otsusekaugusele asjakohased muudud. f) Pardaradaritega lähenemisel (ARA) avamerel asuvale mitteliikuvale tekile (st paikne rajatis või ankurdatud laev), mille GPS-asukohta on võimalik usaldusväärselt kindlaks teha navigatsioonisüsteemi abil, kasutatakse pardaradaritega lähenemise ohutuse suurendamiseks GPSi/piirkondliku navigatsiooni (RNAV-) süsteemi. SPA.HOFO.130. Ilmastikutingimused Olenemata punktidest CAT.OP.MPA.247, NCC.OP.180 ja SPO.OP.170 võib G-klassi õhuruumis paiknevate avamerel asuvate kohtade vahelistel lendudel, kus vee kohal lennatav sektor on alla 10 meremiili, visuaallennureeglite (VFR) järgi lennata juhul, kui on täidetud või ületatud alljärgnevad miinimumid. Miinimumid avamerel asuvate kohtade vahelistel lendudel G-klassi õhuruumis Päeval Öösel Kõrgus (*) Nähtavus Kõrgus (*) Nähtavus Ühe piloodiga 300 jalga 3 km 500 jalga 5 km Kahe piloodiga 300 jalga 2 km (**) 500 jalga 5 km (***) SPA.HOFO.135. Avamerel asuvatesse kohtadesse suunduvate lendude tuulepiirangud Kopterilennud avamerel asuvatesse kohtadesse on lubatud üksnes juhul, kui tuulekiirus kopteritekil on teadete kohaselt alla 60 sõlme, sealhulgas tuulepuhangute korral. SPA.HOFO.140. Avamerel asuvate kohtade suutlikkusnõuded Avamerel asuvatest kohtadest startivaid ja avamerel asuvates kohtades maanduvaid koptereid käitatakse kooskõlas asjaomases lisas sätestatud suutlikkusnõuetega vastavalt konkreetsele lennutegevuse liigile. SPA.HOFO.145. Lennuandmete seire (FDM) süsteem a) Kui käitaja teeb ärilise lennutranspordi lende lennuandmete pardasalvestiga [Termin on muutunud. Vana termin on „pardaregistraator“] varustatud kopteriga, kehtestab ta 1. jaanuariks 2019 osana oma integreeritud juhtimissüsteemist lennuandmete seire (FDM) süsteemi ja haldab seda. b) Lennuandmete seiresüsteem ei ole karistava eesmärgiga ning peab hõlmama piisavaid vahendeid andmeallika(te) kaitsmiseks. SPA.HOFO.150. Õhusõiduki jälgimise süsteem Käitaja peab maandumiseks sobimatu ala kohal toimuvate avamerelendude jaoks kehtestama õhusõiduki jälgimise süsteemi, mis võimaldab jälgida kopterit väljumisest lõppsihtkohta saabumiseni, ja seda haldama. SPA.HOFO.155. Kopteri vibratsiooni seire (VHM) süsteem a) 1. jaanuariks 2019 peavad järgmised maandumiseks sobimatu ala kohal ärilise lennutranspordi lende tegevad kopterid olema varustatud vibratsiooni seire (VHM) süsteemiga, mis võimaldab jälgida kriitiliste rootorite ja rootori ajamite seisukorda: 1) keerukad mootorkopterid, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud pärast 31. detsembrit 2016; 2) kõik kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on üle üheksa ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud enne 1. jaanuari 2017; 3) kõik kopterid, mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud pärast 31. detsembrit 2018. b) Käitajal peab olema süsteem: 1) andmete, sealhulgas süsteemide genereeritud häirete andmete kogumiseks; 2) kopteri osade töökorras oleku analüüsimiseks ja kindlakstegemiseks ning 3) kindlakstehtud algastme riketega tegelemiseks. SPA.HOFO.160. Nõuded varustusele a) Käitaja peab täitma järgmisi varustuse suhtes kohaldatavaid nõudeid. 1) Reisijate teavitamise valjuhääldisüsteem keerukates mootorkopterites, mida kasutatakse ärilise ja mitteärilise lennutranspordi lendudel: i) valjuhääldisüsteemiga peavad olema varustatud kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on üle üheksa; ii) valjuhääldisüsteemiga ei pea olema varustatud kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni üheksa, kui käitaja suudab tõendada, et lennu ajal on piloodi kõne kõikidel reisijaistmetel arusaadav. 2) Raadioaltimeeter Kopteritel peab olema raadioaltimeeter, mis suudab hoiatada eelnevalt kindlaksmääratud kõrgusest läbivajumisel helisignaaliga ning piloodi määratud kõrgusest läbivajumisel visuaalse signaaliga. b) Varuväljapääsud Kõik avariiväljapääsud, sealhulgas meeskonna avariiväljapääsud, ning uksed, aknad ja muud avad, mis on ette nähtud avariiväljapääsuna kasutamiseks, ning nende avamisvahendid peavad olema selgelt märgistatud, et juhendada neid kasutavaid pardalviibijaid nii päevasel kui ka öisel ajal. Märgistus peab jääma nähtavaks ka siis, kui kopter on ümber vajunud või salong on vee all. c) Kopteri reljeefi jälgimise ja hoiatussüsteem (HTAWS) Ärilise lennutranspordi lendudel kasutatavad kopterid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on üle 3 175 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on üle üheksa ja mille esmane individuaalne lennukõlblikkussertifikaat (CofA) on välja antud pärast 31. detsembrit 2018, peavad olema varustatud aktsepteeritavas standardis A-klassi seadmete kohta sätestatud nõuetele vastava kopterite reljeefi jälgimise ja hoiatussüsteemiga (HTAWS). SPA.HOFO.165. Lisaprotseduurid ja -varustus maandumiseks sobimatu ala kohal toimuvatel lendudel a) Päästevestid Kõik pardalviibijad peavad kogu lennu jooksul kandma heakskiidetud päästeveste, välja arvatud juhul, kui kasutatakse kombineeritud kaitseülikondi, millel on nii kaitseülikonna kui ka päästevesti omadused. b) Kaitseülikonnad Kõik pardalviibijad peavad kandma heakskiidetud kaitseülikonda, kui: 1) õhusõiduki kaptenile kättesaadav ilmateade või prognoos näitab, et merevee temperatuur on lennu ajal alla + 10 °C, või 2) eeldatav päästeaeg ületab eeldatava eluspüsimisaja või 3) lend on kavandatud öisele ajale. c) Hädaolukorras kasutatav hingamisaparaat Kõikidele pardalviibijatele peavad olema tagatud hädaolukorras kasutatavad hingamisaparaadid ning pardalviibijaid tuleb teavitada, kuidas kõnealuseid aparaate kasutada. d) Päästeparved 1) Kõik pardal olevad päästeparved paigaldatakse nii, et need oleksid kasutatavad samades mereilmastikutingimustes, kus sertifitseerimise raames hinnati kopteri vette hädamaandumise, ujuvuse ja püstuvuse näitajaid. 2) Kõik pardal olevad päästeparved paigaldatakse hädaolukorras kiiret kasutamist võimaldaval viisil. 3) Paigaldatud päästeparvede arv peab olema järgmine: i) kui kopteri pardal on alla 12 inimese, vähemalt üks päästeparv, mille ettenähtud mahutavus on pardalolijate arvuga vähemalt võrdne või ii) kui kopteri pardal on üle 11 inimese, vähemalt kaks päästeparve, mis kokku on piisavalt suured, et mahutada kõiki kopteri pardal olijaid, ja piisavalt suure koormusvaruga, et mahutada kõiki kopteri pardal olijaid ka ühe päästeparve kaotuse korral; 4) Igal päästeparvel peab olema vähemalt üks pääste-avariimajakas (ELT(S)) ja 5) igal päästeparvel peavad olema päästevahendid, sealhulgas vahendid, mis võimaldavad kavandatud lennu tingimustes ellu jääda. e) Salongi avariivalgustus Kopteril peab olema evakueerimist hõlbustav sõltumatu toitega avariivalgustussüsteem, mis hõlmab salongi üldvalgustust. f) Automaatselt käivituv avariimajakas (ELT(AD)) Kopter peab olema varustatud automaatselt käivituva avariimajakaga (ELT(AD)), mis suudab edastada samaaegselt signaali sagedustel 121,5 MHz ja 406 MHz. g) Eemaldamatute uste fikseerimine Kõik vette hädamaandumise avariiväljapääsudeks määratud eemaldamatud uksed peavad olema avatud asendisse fikseeritavad, et need ei takistaks pardalolijate väljumist hädamaandumise ja ujuvuse hindamisel eeldatavates maksimaalselt rasketes mereilmastikutingimustes. h) Avariiväljapääsud ja evakueerimisluugid Kõik avariiväljapääsud, sealhulgas meeskonna avariiväljapääsud, ning kõik uksed, aknad ja muud avad, mis sobivad veealuse väljapääsuna kasutamiseks, peavad olema varustatud hädaolukorras kasutamist võimaldavate vahenditega. i) Olenemata eespool esitatud alapunktidest a, b ja c võib käitaja riskianalüüsist lähtudes lubada olukorda, kus teatavad avamerel asuvas kohas tervisekahjustuse saanud reisijad ei kanna päästevesti, kaitseülikonda või hädaolukorras kasutatavat hingamisaparaati, või kannavad ainult osa sellest, kui tegemist on tagasilennuga või ühest avamerel asuvast kohast teise suunduva lennuga. SPA.HOFO.170. Nõuded meeskonnale a) Käitaja peab kehtestama: 1) kriteeriumid lennumeeskonna liikmete valimiseks, võttes arvesse nende varasemat kogemust; 2) avamerelende teha kavatsevate õhusõidukikaptenite kogemuste miinimumtaseme ja 3) lennumeeskonna koolitus- ja kontrolliprogrammi, mille iga liige peab edukalt läbima. Selline programm peab olema kohandatud avamerelendude jaoks ning hõlmama tavaolukorra, ebatavalise ja hädaolukorra protseduure, meeskonnatöö korraldamist ning sukeldumis- ja ellujäämiskoolitust. b) Hiljutise lennukogemuse nõuded Kopteripiloot veab reisijaid ainult järgmistel juhtudel: 1) avamere kohal õhusõiduki kaptenina või teise piloodina üksnes juhul, kui ta on eelnenud 90 päeva jooksul sooritanud vähemalt kolm starti, väljumist, lähenemist ja maandumist avamerel asuvas kohas sama tüüpi kopteriga või sellele kopteritüübile vastaval lennu täisimitaatoril (FFS); või 2) avamere kohal öölende tegeva õhusõiduki kaptenina või teise piloodina üksnes juhul, kui ta on eelnenud 90 päeva jooksul sooritanud vähemalt kolm öist starti, väljumist, lähenemist ja maandumist avamerel asuvas kohas sama tüüpi kopteriga või sellele kopteritüübile vastaval lennu täisimitaatoril (FFS). Need kolm starti ja maandumist peavad olema tehtud mitme- või ühepiloodilendudel, olenevalt kavandatud lennust. c) Ärilise lennutranspordi erinõuded 1) Alapunkti b alapunktides 1 ja 2 nimetatud 90-päevast perioodi võib pikendada 120 päevale, kui piloot teeb liinilende tüübipädevusinstruktori või eksamineerija järelevalve all. 2) Kui piloot ei vasta alapunkti 1 nõuetele, peab ta enne oma muude õiguste kasutamist sooritama vähemalt alapunkti b alapunktides 1 ja 2 kirjeldatud nõuete kohase õppelennu kopteril või sellele kopteritüübile vastaval lennu täisimitaatoril (FFS).“