ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(27)

Itaalia on 2014. aasta otsuse täitnud, ehkki mõned menetlused on käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal veel pooleli. Täpsemalt on astutud järgmised sammud. a) 10. aprilli 2015. aasta kirjaga teatasid Itaalia ametiasutused, et Tribunale di Cagliari 15. jaanuari 2015. aasta otsusega lubati Saremari suhtes algatada concordato preventivo menetlus. Menetluse eesmärk oli kõikide Saremari varade müümine ja võlausaldajate nõuete rahuldamine ning Saremari majandustegevuse lõpetamine kindlaks kuupäevaks (milleks oli algselt määratud 31. detsember 2015). Riigiabi nõuded summas 11 131 231,60 eurot olid registreeritud ettenähtud nõudejärguga ja hõlmasid tagasinõudmisega seotud intressi, mis oli kogunenud 1. juuliks 2014. Nimetatud kuupäeval taotles Saremar concordato preventivo menetluse luba ning Itaalia õiguse kohaselt lõpetab see menetlus intressiarvestuse (21). b) 28. oktoobri 2015. aasta kirjaga teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et Saremari aluste müümiseks ja Saremari avaliku teenindamise kohustuste edasiandmiseks korraldatakse eraldi hankemenetlused. Samuti saatsid nad Tribunale di Cagliari 22. juulil 2015 välja antud määruse, millega kinnitati concordato preventivo menetlus (nn omologazione), ja teatasid, et Saremari laevade müügi suhtes on laekunud kaheksa osalemisavaldust. 21. jaanuari 2016. aasta kirjaga kinnitasid Itaalia ametiasutused, et Saremar jätkab tegutsemist ainult 31. märtsini 2016. Samuti teatasid nad, et Saremari laevad on müüdud äriühingule Delcoservizi Srl (edaspidi „Delcoservizi“) ja antakse füüsiliselt üle 30. aprillil 2016 ning et avaliku teenindamise lepingu sõlmimise menetlus on veel pooleli ja laekunud on kaks osalemisavaldust. c) 19. mai 2016. aasta kirjaga teatasid Itaalia ametiasutused, et avaliku teenindamise leping on sõlmitud äriühinguga Delcomar Srl (edaspidi „Delcomar“). Seega lõpetas Saremar 31. märtsil 2016 kõikide mereveoteenuste osutamise ning alates 1. aprillist 2016 on avalikku teenust osutanud Delcomar. Lisaks teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et pärast Saremari varade üleandmist, mis oli samuti toimunud 31. märtsil 2016, andis Sardiinia maakonna volikogu oma 22. aprilli 2016. aasta otsusega nr 24/23 korralduse Saremar likvideerida. Maakonna volikogu märkis oma otsuses, et kuna Saremar lõpetas 31. märtsil 2016 kogu majandustegevuse, ei täida äriühing enam mingit otstarvet ja tuleb likvideerida, ning maakond määras uue likvideerija. d) 20. juuli 2016. aasta kirjaga teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et arvestades Saremari varade likvideerimisest saadud summat ja võlanimekirja, sai riigiabi nõuete rahuldamiseks eraldada ainult 4 452 226,42 eurot (ligikaudu 40 % maksmisele kuuluvast summast). Lisaks kinnitasid nad, et Saremar koondab kõik töötajad ja pärast likvideerimise lõpuleviimist kustutatakse see äriregistrist ning et varade müüja (Saremari) ja ostja (Delcoservizi) vahel ei ole seost. 17. juuli 2017. aasta kirjaga esitasid Itaalia ametiasutused tõendid selle kohta, et Saremari likvideerijad olid maksnud maakonnale 4 452 226,42 eurot.
(177)

Tulemuslikkuse hindamise asutuse nõuande põhjal on komisjon seisukohal, et Rootsi peaks uuesti hindama kavandatud pensionikulu. Tulemuslikkuse hindamise asutus leidis, et LFV pensionikulude keskmine osakaal kolmandal võrdlusperioodil on oluliselt suurem kui kogu ELi hõlmav keskmine näitaja. Ta leidis ka seda, et riikliku pensioniskeemiga seotud sissemaksed on lisatud pigem sotsiaalkindlustuskuludena personalikuludesse kui pensionikuludesse, mis on aruandlustabelites eraldi kindlaks määratud. Tulemuslikkuse hindamise asutus märgib, et pensionikulud kirjendatakse ka kapitalikuluna, kuna eelmistel võrdlusperioodidel tekkinud pensionikuludega seotud tasumata nõuded on kirjendatud varabaasis. Tulemuslikkuse hindamise asutus järeldab, et määratud väljamaksega skeemi eelduste läbipaistmatus võib muutuda probleemiks kolmanda võrdlusperioodi asjakohastest nõuetest vabastatud kulude kontrollimisel. Komisjon on seisukohal, et Rootsi peaks esitama pensionikulud läbipaistval viisil aruandlustabelite eraldiasuval pensionikulude real.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Vietnami Sotsialistlik Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Indoneesia Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad kõnealuses määruses sätestatud tingimustel seaduslikult liikmesriikide territooriumil.
(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need COVID-19 tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Seišelli Vabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Seišelli Vabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.
(8)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes tuleks katsemetoodikat pidada asjakohaseks, et kindlaks määrata kõnealuse innovatiivse tehnoloogia abil saavutatav CO2-heite vähenemine. Taotleja on katsemetoodikat kohaldades näidanud, et CO2-heite vähenemise miinimummäär 0,5 g CO2/km on tõendatult ületatud ning et see on statistiliselt märkimisväärne.
(3)

Lisatud täiendavas dokumendis on esitatud üksikasjad algatuse sisu, eesmärkide ja tausta kohta ning loetletud algatuse toetamise põhjused ja neid lähemalt kirjeldatud. Korraldajad väidavad, et loomade tapmise ja liha töötlemise sektoris töötavad tuhanded inimesed väga halbades tingimustes, mis on sageli ebaseaduslikud. Kuna loomade heaolu on liidu jaoks oluline küsimus, ei ole loomade tapmise jätkamine moraalselt ega õiguslikult põhjendatud. Peale selle väidavad nad, et mittekestliku põllumajanduse süvenemine ja kasvav nõudlus loomsete valkude järele on kaks peamist tegurit, mis suurendavad zoonootiliste haiguste ohtu. Lisaks on tavapärane tööstuslik loomakasvatus energiamahukas, sellega kaasneb ulatuslik maakasutus ja see on üks peamisi kasvuhoonegaaside heite allikaid. Ettevaatuspõhimõttest ja põhimõttest „saastaja maksab“ lähtudes väidavad algatuse korraldajad, et põllumajandustoetusi tuleks loomakasvatussektori asemel anda hoopis ökoloogiliste alternatiivide, nagu rakukasvatuse ja taimsetel valkudel põhineva põllumajandustegevuse soodustamiseks. Kestlike alternatiivide tootmist ja müümist aitaks nende arvates stimuleerida näiteks loomsete toodete taimsete alternatiivide lisamaksustamise lõpetamine.
a)

kes on ilmutanud erakordset vaprust, kellel on erakordsed teened või kes on liidu mehhanismi reageerimisoperatsiooni käigus teinud ära palju rohkem, kui võiks oodata;
(11)

Andmetest, mida Iirimaa direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 10 ette nähtud aruandluskohustuse raames esitas, nähtub, et ajavahemikus 2016–2019 oli Iirimaa vee kvaliteet üldiselt hea. 98,5 % Iirimaa põhjavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 81,5 % seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Kõigis Iirimaa pinnavee seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 99,2 % seirejaamades oli keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Eutrofeerumist täheldati 14 % pinnavee seirejaamades ja 10 % neist jaamadest märkis, et esineb eutrofeerumise oht. Mis puudutab suundumusi, siis märkis põhjavee seirejaamadest 37,5 %, et nitraadisisaldus on suurenenud, 45,5 % märkis, et olukord püsis stabiilne, ning 17 % märkis, et suundumus on kahanev. Pinnaveega seoses märkis 11,1 % seirejaamadest nitraadisisalduse suurenemist, 86,2 % olukorra stabiilsust ja 2,8 % märkis, et nitraadisisaldus on vähenemas.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/679,

19. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2020/2184 ette nähtud jälgimisnimekiri olmevees muret tekitavate ainete ja ühendite kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 142 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 8 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

(1) Direktiiviga (EL) 2020/2184 on ette nähtud kehtestada jälgimisnimekiri, milles käsitletakse üldsusele või teadusringkonnale terviseohutuse seisukohast muret tekitavaid aineid ja ühendeid olmevees (edaspidi „jälgimisnimekiri“). Jälgimisnimekirjas tuleb esitada iga aine ja ühendi jaoks suunisväärtus ja vajaduse korral võimalik analüüsimeetod, millega ei kaasne ülemääraseid kulusid.

(2) Direktiivi (EL) 2020/2184 artikli 13 lõike 8 kohaselt tuleb esimesse jälgimisnimekirja kanda 17-β-östradiool ja nonüülfenool, kuna need ained on endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ja kujutavad ohtu inimeste tervisele. Lähtuvalt Maailma Terviseorganisatsiooni viimastest joogivee parameetreid käsitlevatest soovitustest (2) tuleks käesoleva rakendusotsusega kehtestada nonüülfenooli puhul suunisväärtuseks 300 ng/l ja 17-β-östradiooli puhul 1 ng/l.

(3) 17-β-östradiooli ja nonüülfenooli jaoks on sätestatud määramispiirid komisjoni direktiivis 2009/90/EÜ (3) määratletud tähenduses ning need võimaldavad suunisväärtuste mõõtmist vastuvõetava täpsusega ja ilma liigsete kuludeta.

(4) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2020/2184 artikli 22 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Direktiivi (EL) 2020/2184 artikli 13 lõikes 8 osutatud jälgimisnimekiri olmevees muret tekitavate ainete ja ühendite kohta on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. jaanuar 2022 Komisjoni nimel komisjoni liige Virginijus SINKEVIČIUS

(1) ELT L 435, 23.12.2020, lk 1.

(2) World Health Organization Recommendations of 11 September 2017„Drinking Water Parameter Cooperation Project Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the quality of water intended for human consumption (Drinking Water Directive)“ (Maailma Terviseorganisatsiooni 11. septembri 2017. aasta soovitused „Joogivee parameetrite alane koostööprojekt: nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta (joogivee direktiiv)) I lisa läbivaatamise toetamine“)-https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/WHO_parameter_report.pdf

(3) Komisjoni 31. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/90/EÜ, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ vee seisundi keemilise analüüsi ja seire tehnilised näitajad (ELT L 201, 1.8.2009, lk 36).
(3)

Nõukogu tunnistab Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames toimuva Aafrika ja ELi rahu- ja julgeolekupartnerluse, eelkõige Aafrika rahutagamisrahastu raames loodud koostööraamistiku jätkuvat strateegilist tähtsust ning Aafrika Liidu (AL) juhtivat rolli rahu ja julgeoleku säilitamisel Aafrika mandril, nagu on sätestatud ALi rahu- ja julgeolekunõukogu loomise protokolli artiklis 16. Nõukogu on jätkuvalt pühendunud sellele, et suurendada ALi suutlikkust selles valdkonnas, abistada Aafrika juhitavaid rahutagamisoperatsioone ning tugevdada Aafrika rahu ja julgeoleku struktuuri selle täieliku toimivuse saavutamiseks kooskõlas Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu vahelise rahu, julgeolekut ja valitsemistava käsitleva 23. mai 2018. aasta vastastikuse mõistmise memorandumiga, samuti sellele, et säilitada väljakujunenud koostöömehhanismid, eelkõige partnerlusel, konsultatsioonidel ja tõhustatud strateegilisel koordineerimisel põhinev integreeritud lähenemisviis.
(11)

Liidu huvides on, et liidu nimel tolliväärtuse määramise tehnilises komitees väljendatud seisukohad määratakse kindlaks selliste põhimõtete, kriteeriumide ja tegevussuundade alusel, mis reguleerivad imporditud kauba tolliväärtuse määramist, ning päritolureeglite tehnilises komitees väljendatud seisukohad määratakse kindlaks selliste põhimõtete, kriteeriumide ja tegevussuundade alusel, mis on aluseks kauba päritolu kindlaksmääramisele. Samuti on liidu huvides, et sellised seisukohad määratakse kindlaks kiiresti, et võimaldada liidul tolliväärtuse määramise tehnilise komitees ja päritolureeglite tehnilise komitees oma õigusi kasutada.
Artikkel 1

Üldsätted

4. Lepingu artikli 363 lõike 6 kohaselt on partnerluskomiteel õigus võtta vastu otsuseid lepingus ettenähtud juhtudel ja valdkondades, milles partnerlusnõukogu on talle volitused delegeerinud. Kõnealused otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning nad võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid. Partnerluskomitee võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste kokkuleppel, tingimusel et lepinguosaliste asjaomased sisemenetlused on lõpule viidud.
(52)

Komisjon märgib, et mõned liikmesriigid on teatanud oma kavatsusest lisada oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lennujaama droonituvastusega seotud kuluartiklid. Tulemuslikkuse kavade projektides sisalduvate elementide põhjal ei ole olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral on liikmesriigid sellised kindlaksmääratud kulud oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lisanud ja kui sellised kulud on lisatud, siis mil määral need on tekkinud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning kas neid võib seega käsitada rahastamiskõlblikena tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi alusel. Komisjoni talitused on saatnud kõigile liikmesriikidele sihtotstarbelise teabenõude, et koguda asjakohast teavet, ning uurivad täiendavalt lennujaama droonituvastuse teatatud kulusid ühikumäärale vastavuse kontrollimise raames. Käesolev otsus ei piira komisjoni järeldusi droonituvastuse kulude kohta.
(45)

Komisjon märgib, et mõned liikmesriigid on teatanud oma kavatsusest lisada oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lennujaama droonituvastusega seotud kuluartiklid. Tulemuslikkuse kavade projektides sisalduvate elementide põhjal ei ole olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral on liikmesriigid sellised kindlaksmääratud kulud oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lisanud ja kui sellised kulud on lisatud, siis mil määral need on tekkinud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning kas neid võib seega käsitada rahastamiskõlblikena tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi alusel. Komisjoni talitused on saatnud kõigile liikmesriikidele sihtotstarbelise teabenõude, et koguda asjakohast teavet, ning uurivad täiendavalt lennujaama droonituvastuse teatatud kulusid ühikumäärale vastavuse kontrollimise raames. Käesolev otsus ei piira komisjoni järeldusi droonituvastuse kulude kohta.
(11)

Leedu esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Leedu Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 Oro Navigacija Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine D D D D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(11)

Bulgaaria esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Bulgaaria Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 BULATSA Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C D D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(11)

Sloveenia esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Sloveenia Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 Slovenia Control Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C C D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(42)

Komisjon märgib, et mõned liikmesriigid on teatanud oma kavatsusest lisada oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lennujaama droonituvastusega seotud kuluartiklid. Tulemuslikkuse kavade projektides sisalduvate elementide põhjal ei ole olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral on liikmesriigid sellised kindlaksmääratud kulud oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lisanud ja kui sellised kulud on lisatud, siis mil määral need on tekkinud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning kas neid võib seega käsitada rahastamiskõlblikena tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi alusel. Komisjoni talitused on saatnud kõigile liikmesriikidele sihtotstarbelise teabenõude, et koguda asjakohast teavet, ning uurivad täiendavalt lennujaama droonituvastuse teatatud kulusid ühikumäärale vastavuse kontrollimise raames. Käesolev otsus ei piira komisjoni järeldusi droonituvastuse kulude kohta.
(10)

Poola esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Poola Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomased aeronavigatsiooniteenuse osutajad Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 PANSA, Warmia i Mazury sp. z o.o., Port Lotniczy Bydgoszcz S.A. Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C C D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(36)

Komisjon märgib, et mõned liikmesriigid on teatanud oma kavatsusest lisada oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lennujaama droonituvastusega seotud kuluartiklid. Tulemuslikkuse kavade projektides sisalduvate elementide põhjal ei ole olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral on liikmesriigid sellised kindlaksmääratud kulud oma kolmanda võrdlusperioodi kulubaasidesse lisanud ja kui sellised kulud on lisatud, siis mil määral need on tekkinud seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning kas neid võib seega käsitada rahastamiskõlblikena tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi alusel. Komisjoni talitused on saatnud kõigile liikmesriikidele sihtotstarbelise teabenõude, et koguda asjakohast teavet, ning uurivad täiendavalt lennujaama droonituvastuse teatatud kulusid ühikumäärale vastavuse kontrollimise raames. Käesolev otsus ei piira komisjoni järeldusi droonituvastuse kulude kohta.
(10)

Itaalia esitatud kavandatavad ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse alal on ohutuse juhtimise eesmärkide kaupa ja rakendamise taseme järgi esitatuna järgmised: Itaalia Ohutusjuhtimise tulemuslikkuse eesmärgid, väljendatuna rakendamise tasemena, mis ulatuvad EASA A-tasemest D-tasemeni Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja Ohutuse juhtimise eesmärk 2021 2022 2023 2024 ENAV Ohutuspoliitika ja -eesmärgid C C C C Ohutusriskide juhtimine C C D D Ohutuse tagamine C C C C Ohutuse edendamine C C C C Ohutusele keskenduv töökultuur C C C C
(6)

Taotlust mitte pidada Ukraina laevu alusetult kinni käsitleti Pariisi memorandumi 2. märtsi 2022. aasta ringkirjas PSCircular 101 („Guidance on repatriation of seafarers due to situation in Ukraine“). Ringkirjaga PSCircular 101 teatatakse liikmete ametiasutustele, et praeguses olukorras on vaja paindlikkust, sealhulgas seoses meremeeste repatrieerimisega, 2006. aasta meretöönormide konventsiooniga, 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni alusel välja antud tunnistustega ning arstitõenditega. Kui olukorra muutumine seda nõuab, võidakse Pariisi memorandumi raames kaaluda ringkirja PSCircular 101 täiendavat kohandamist. Nimetatud seisukoht tuleks edastada Ukraina ametiasutustele.
(40)

Vastuseks 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sõjalisele agressioonile Ukraina vastu on liit võtnud vastu piiravad meetmed, millega keelatakse Venemaa lennuettevõtjatel, Venemaal registreeritud õhusõidukitel ja mujal kui Venemaal registreeritud õhusõidukitel, mis on Venemaa füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse omanduses, renditud või muul viisil tema kontrolli all, liidu territooriumil maanduda, sealt õhku tõusta ja sealt üle lennata. Nende meetmete tulemusena väheneb lennuliiklus liidu territooriumi kohal olevas õhuruumis. Mõju kogu liitu hõlmaval tasandil ei tohiks siiski olla võrreldav lennuliikluse vähenemisega, mis tulenes COVID-19 pandeemia puhkemisest 2020. aasta märtsis. Seetõttu on asjakohane säilitada olemasolevad meetmed ja menetlused tulemuslikkuse ja tasude süsteemi rakendamiseks kolmandal võrdlusperioodil. FABECi tulemuslikkuse kava projektis sisalduvate kohalike tulemuseesmärkide läbivaatamisel peaksid Šveits ja FABECis osalevad liikmesriigid võtma asjakohaselt arvesse liikluses tehtavate muudatuste mõju nende tegevusele ja rahalisele seisule.