ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Alates 1. detsembrist 2014 on liidu ja Cabo Verde seadusandlust muudetud, hõlmates viisaeeskirja muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1155 (2) ning Cabo Verde otsust vabastada liidu kodanikud kuni 30 päeva kestva riigis viibimise korral viisanõudest. Nende muudatuste valguses ning võttes arvesse hinnangut, mille on läbi viinud 2014. aasta lepingu artikli 10 alusel moodustatud ühiskomitee, kelle ülesandeks on jälgida 2014. aasta lepingu rakendamist, tuleks muutmislepinguga kohandada ja täiendada teatavaid sätteid, millega lihtsustatakse vastastikkuse põhimõtte alusel viisade väljastamist Cabo Verde ja liidu kodanikele, kelle kavandatav riigis viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul.
(8)

Mõned algatuse esimese eesmärgi saavutamiseks tehtud üleskutsetest, mis on seotud Euroopa elektroonilise side seadustikuga, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/1972, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu raadioseadmete direktiivis (EL) 2014/53/EL (3), või ettepanekutega, mille eesmärk on kehtestada õigusnormid, millega nähakse ette traadita seadmete ja antennide terviklikum katsetamine, on suunatud siseturu toimimise parandamisele ning seega on komisjonil volitused esitada õigusaktide ettepanekuid vastavalt aluslepingu artiklile 114.
(3)

Alates 1. detsembrist 2014 on liidu ja Cabo Verde seadusandlust muudetud, hõlmates viisaeeskirja muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1155 (3) ning Cabo Verde otsust vabastada liidu kodanikud kuni 30 päeva kestva riigis viibimise korral viisanõudest. Nende muudatuste valguses ning võttes arvesse hinnangut, mille on läbi viinud 2014. aasta lepingu artikli 10 alusel moodustatud ühiskomitee, kelle ülesandeks on jälgida 2014. aasta lepingu rakendamist, tuleks muutmislepinguga kohandada ja täiendada teatavaid sätteid, millega lihtsustatakse vastastikkuse põhimõtte alusel viisade väljastamist Cabo Verde ja liidu kodanikele, kelle kavandatav riigis viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul.
(7)

Kavandatavad õigusaktid on seotud keskkonnakaitsega, mis on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punktile e liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevus. Kavandatavad õigusaktid ei käsitle valdkonda, mis on suures osas reguleeritud sellist kaitset käsitlevate liidu eeskirjadega. Liit ei kavatse kasutada võimalust teostada oma välispädevust kõnealuste õigusaktidega hõlmatud valdkondade suhtes, mille puhul liidu pädevust ei ole veel teostatud liidusiseselt.
ET

KOMISJONI OTSUS (Euratom) 2021/1802,

10. juuni 2021,

vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 83. Alljärgnevalt on esitatud otsuse põhisätete kokkuvõte, ilma et see piiraks otsuse täielikku mõju

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3889 all)





Käesolev otsus on adresseeritud riiklikule tuumauuringute keskusele (Instituto Superior Técnico, Campus Tecnológico e Nuclear – CTN, Portugal) ja sellest otsusest teatati CTNile 10. juunil 2021.

Artikkel 1 1. Riiklik tuumauuringute keskus (Instituto Superior Técnico, Campus Tecnológico e Nuclear – CTN) on rikkunud Euratomi asutamislepingu artikli 78 esimeses lõigus ning komisjoni 8. veebruari 2005. aasta määruse (Euratom) nr 302/2005 (Euratomi julgeolekumeetmete rakendamise kohta) (1) artiklites 3 ja 4 sisalduvaid sätteid, kuna ta ei ole komisjonile õigel ajal esitanud nõuetekohast ja täielikku tehniliste põhinäitajate deklaratsiooni. 2. Riiklik tuumauuringute keskus (Instituto Superior Técnico, Campus Tecnológico e Nuclear – CTN) on rikkunud Euratomi asutamislepingu artiklis 79 ja määruse (Euratom) nr 302/2005 (Euratomi julgeolekumeetmete rakendamise kohta) artiklites 7, 8 ja 9 sisalduvaid sätteid, kuna ta ei ole loonud ega hooldanud süsteemi tuumamaterjalide varu üle täieliku arvestuse pidamiseks.

Artikkel 2 1. Komisjon teeb riiklikule tuumauuringute keskusele (Instituto Superior Técnico, Campus Tecnológico e Nuclear – CTN) hoiatuse. 2. Kõnealune hoiatus on tehtud eeldusel, et artiklis 1 loetletud puudused kõrvaldatakse võimalikult kiiresti. 3. Artiklis 3 osutatud aruande ja oma kontrollide põhjal hindab komisjon CTNi vastavust lõikes 2 sätestatud nõuetele.

Artikkel 3 CTN peab esitama komisjonile kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast aruande, milles kirjeldatakse meetmeid, mis on võetud artiklis 1 loetletud puuduste kõrvaldamiseks. CTN peab võtma meetmeid, et välistada sarnased juhtumid tulevikus.

Artikkel 4 1. Käesolev otsus on adresseeritud riiklikule tuumauuringute keskusele (Instituto Superior Técnico, Campus Tecnológico e Nuclear – CTN, Portugal). 2. Käesolev otsus edastatakse Portugali Vabariigile.

Brüssel, 10. juuni 2021

(1) ELT L 5, 28.2.2005, lk 1.
(5)

Arvestades, et mitut liidu õigusakti, mis on loetletud lepingu XVII lisa XVII-3 liites („Telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“), XVII-4 liites („Posti- ja kulleriteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad“) ja XVII-5 liites („Rahvusvahelise meretranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad“) on pärast lepingu teksti parafeerimist 30. märtsil 2012 muudetud või need on kehtetuks tunnistatud, on vaja muuta nimetatud liiteid ja täpsustada teatavaid tähtaegu kooskõlas edusammudega, mida Ukraina on juba teinud oma õigusaktide liidu õigustikule lähendamisel.
(65)

Komisjon nõustus EA väite lähtepunktiga. Artikli 14 lõike 4 kohaselt on komisjonil kaalutlusõigus, millal ta otsustab meetmed peatada. Seega ei ole kohustust peatada meetmed samal päeval, kui lõpetatakse tollimaksude kehtestamiseni viinud uurimine. See kaalutlusõigus ei takista siiski komisjoni peatamast meetmeid samal päeval, kui need kehtestati. Teisisõnu leidis komisjon, et kui artikli 14 lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud, on tal täielik kaalutlusõigus seoses selles küsimuses tegutsemiseks sobiva ajaga. Samamoodi ja nagu on märgitud põhjenduses 8, leidis komisjon, et märkuste esitamise tähtajad olid mõistlikud ja EA õigused huvitatud isikuna ei vähenenud.
(6)

Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Need piirangud ja tingimused on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/38/EÜ (3). Käesolev otsus ei mõjuta kõnealuse direktiivi kohaldamist, millega laiendatakse vaba liikumise õigust pereliikmetele nende kodakondsusest olenemata, kui nad on liidu kodanikuga kaasas või ühinevad temaga. Käesolevat otsust ei kohaldata seega direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või selliste kolmandate riikide kodanike pereliikmete suhtes, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega.
(6)

Saksamaa sõnul on saastekvootidega kauplemise sektor väga haavatav käibemaksupettuste suhtes. BEHG alusel kütuse saastekvootidega kauplemist võidakse kasutada ka pettuse eesmärgil samuti nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteemis. Saastekvoote saab vahetada kiiresti, korduvalt ja lihtsalt. Seetõttu on ametiasutustel väga raske kindlaks määrata selliseid omanikuvahetusi ja tagada õige maksusumma kogumist. Saastekvootide ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, saab tasutud käibemaksu maha arvata, ilma et tarnija oleks maksnud maksuhaldurile arvele märgitud käibemaksu. Eelkõige takistab maksudest kõrvalehoidmise tõttu saamata jäänud maksude sissenõudmist see, et tarneahelas osalevad varifirmad, kes kiiresti kaovad või kellel ei ole varasid, mõjutades negatiivselt eelarvet. Selleks et korvata riigi maksutuludele tekitatud kahju, on Saksamaa taotlenud luba teha erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, et kehtestada saastekvootide ülekandmise suhtes pöördmaksustamine.
(4)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni – Definitsioon ja kaupade liigitamine (kavand), 1994 – kohaselt on kaunviljad „üheaastased liblikõielised kultuurtaimed, mille vili on kaun, milles on üks kuni 12 erineva suuruse, kuju ja värviga tera või seemet. Neid kasutatakse nii toiduks kui ka söödaks.“
(2)

Campione d’Italia haldusüksus on Šveitsis asuv Itaalia eksklaav, mille geograafiline ulatus on väga piiratud ja rahvaarv väike. Piirkond on mägine ning see piirab linnaarengut, tööstustegevust ja üldist juurdepääsetavust. Arvestades Campione d’Italia geograafilist asukohta, juurdepääsu puudumist maagaasivõrgule ja karme ilmastikutingimusi, on energiatoodete tarnimise kulud Campione d’Italiasse suured, olenemata sellest, kas neid tarnitakse Šveitsist või Itaaliast. Lisaks tõi Campione d’Italia hõlmamine liidu tolliterritooriumi koosseisu 1. jaanuaril 2020 kaasa kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulude suurenemise. Lisaks on Campione d’Italias tõsine majanduskriis, mida COVID-19 pandeemia veelgi süvendas.
(11)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 on sätestatud, et liit kohaldab oma kalandusalastes välissuhetes kõnealuse määruse artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid, muu hulgas toetab teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 28 on samuti kehtestatud, et kõnealuse määruse VI osas sätestatud välispoliitikat käsitlevad sätted ei piira ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel vastu võetud erisätete kohaldamist.
(8)

8. mail 2021 tunnustasid riigipead ja valitsusjuhid Porto sotsiaaltippkohtumisel Euroopa sotsiaalõiguste sammast majanduse taastumise põhielemendina, märkides, et selle rakendamine tugevdab liidu püüdlusi digitaalse, rohelise ja õiglase ülemineku suunas ning aitab saavutada ülespoole suunatud sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist ning käsitleda demograafilisi probleeme. Nad rõhutasid, et sotsiaalne mõõde, sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine on suure konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse keskmes. Nad leidsid, et tegevuskavas antakse kasulikke suuniseid Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks, sealhulgas tööhõive, oskuste, tervise ja sotsiaalkaitse valdkonnas. Nad pidasid tervitatavaks liidu uusi 2030. aasta peamisi eesmärke seoses tööhõive (78 % elanikkonnast vanuses 20–64 peaks olema hõivatud), oskuste (60 % kõigist täiskasvanutest peaks igal aastal osalema koolitusel) ja vaesuse vähendamisega (vähemalt 15 miljoni inimese võrra, sealhulgas 5 miljonit last) ning samuti läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit, mis aitavad jälgida edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel osana poliitika koordineerimise raamistikust Euroopa poolaasta kontekstis. Lisaks märkisid nad, et kui Euroopa järk-järgult COVID-19 pandeemiast taastub, on prioriteet liikuda töökohtade kaitsmiselt töökohtade loomise ja nende kvaliteedi parandamise suunas, ning nad rõhutasid, et Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamine on oluline, et tagada kõigi jaoks rohkemate ja paremate töökohtade loomine kaasava taastumise raames. Nad rõhutasid oma pühendumust ühtsusele ja solidaarsusele, mis tähendab ka kõigile võrdsete võimaluste tagamist ning seda, et kedagi ei jäeta kõrvale. Nad kinnitasid oma kindlameelsust jätkata Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise süvendamist liidu ja liikmesriikide tasanditel, nagu on ka ette nähtud Euroopa Ülemkogu strateegilises tegevuskavas 2019–2024, võttes nõuetekohaselt arvesse vastavaid pädevusi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Lõpetuseks toonitasid nad, kui oluline on tähelepanelikult jälgida – sealhulgas kõrgeimal tasandil – edusamme, mida tehakse Euroopa sotsiaalõiguste samba ja 2030. aastaks seatud liidu peamiste eesmärkide rakendamise suunas.
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ (2) on sätestatud igale liikmesriigile heitkoguste aastased piirmäärad ajavahemikuks 2013–2020 ning mehhanism nendele piirmääradele vastavuse hindamiseks kord aastas. Liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused CO2 ekvivalenttonnides on esitatud komisjoni otsuses 2013/162/EL (3). Igale liikmesriigile aastaks eraldatud heitkoguste kohandused on sätestatud komisjoni rakendusotsuses 2013/634/EL (4).
(1)

Euroopa Ülemkogu on mitmel korral osutanud vajadusele programmi „Erasmus+“ tugevdada ja laiendada. Lisaks jõuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1288/2013 (3) loodud programmi „Erasmus+“ (2014–2020) vahehindamise ja seda programmi asendava programmi (4) üle peetud konsultatsioonide käigus järeldusele, et vaja on tagada programmi „Erasmus+“ kohaldamisala, ülesehituse ja rakendusmehhanismide järjepidevus. Lisaks leiti, et oleks vaja teha mitu parandust, näiteks muuta programm „Erasmus+“ kaasavamaks, lihtsamaks ja toetusesaajate jaoks paremini hallatavaks.
(5)

Organisatsioonile tehtavaid rahalisi sissemakseid käsitlevate sätete kohaselt on liidu rahalise sissemakse osa olnud alates 1992. aastast sama, kuigi ülemaailmne suhkruturg ja eelkõige liidu suhteline positsioon sellel turul on sellest ajast oluliselt muutunud. Selle tulemusena on liit pidanud viimastel aastatel katma ebaproportsionaalselt suure osa organisatsiooni eelarvekuludest ja kandma liialt suurt vastutust.
(2)

Lepingu artikliga 3 loodud rahvusvaheline suhkrunõukogu (edaspidi „suhkrunõukogu“) on volitatud lepingu artikli 45 lõike 2 kohaselt kvalifitseeritud häälteenamusega pikendama lepingut järjestikuste kuni kahe aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Alates lepingu sõlmimisest on seda korrapäraselt pikendatud kahe aasta kaupa. Viimati pikendati lepingu kehtivust suhkrunõukogu otsusega 2019. aasta juulis ja see jääb jõusse kuni 31. detsembrini 2021.
(9)

Otsuste nr 1/2016 ja nr 1/2018 jätkuva kohaldamise tagamiseks on vaja need siduda üleminekureeglitega, mida on kohaldatud alates 1. septembrist 2021. Selleks on vaja vastu võtta protokolli nr 3 muutev otsus, millega lisatakse sellele B liide, et jätkuks otsustes nr 1/2016 ja nr 1/2018 osutatud soodustuste kohaldamine. Sellise otsuse võtab vastu assotsiatsiooninõukogu. Seepärast on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht protokolli nr 3 muutmise kohta.
(5)

Seepärast on vaja asendada see isik kandidaadiga, kes on kantud nõukogu otsuse (EL) 2020/2232 (2) II lisas esitatud varunimekirja kandidaatidest, kes soovivad ja saavad töötada väljaastumislepinguga loodud vahekohtu liidupoolse liikmena.
Artikkel 4

Liikmed

sidusrühmade organisatsioonid (kokku kuni 30), kes on välja valitud artiklis 6 osutatud valikumenetluse tulemusel ja kes tegutsevad põllumajanduse, kalanduse, vesiviljeluse, tervishoiupoliitika ja toiduohutuse valdkonnas või mis tahes valdkonnas, mis on seotud toiduainete tarneahela hea toimimisega, sealhulgas toidu tarnimine tarbijatele jaemüügi või toiduteenuste kaudu, sisendite ja tootmistegurite pakkumine, toiduainete tootmine, toiduainete töötlemine ja toiduainete transport.

(c)

teatavate ELi mittekuuluvate riikide, kelle toidutarneahel on liidu toidusüsteemi tugevalt lõimitud, pädevad asutused põllumajanduse, kalanduse, vesiviljeluse, tervishoiupoliitika ja toiduohutuse valdkonnas;

2. Eksperdirühma liikmed nimetavad ühe esindaja ja ühe asendusliikme ning tagavad, et nende esindajal ja asendusliikmel on lõike 1 punktis c osutatud valdkondades suured eksperditeadmised.
(7)

Arvestades kogemusi ja tehnika arengut on vaja muuta, korrigeerida või täiendada nõudeid teatavate elementide või tunnusjoonte osas, mida on käsitletud ÜRO eeskirjades nr 0, 14, 16, 22, 24, 37, 45, 48, 49, 55, 58, 67, 79, 83, 86, 90, 94, 95, 100, 101, 110, 116, 118, 125, 128, 129, 133, 134, 135, 137, 145, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 158 ja 159. Seoses ÜRO eeskirja nr 48 (valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus) uue 08-seeria muudatuste ettepanekuga näib üheaastane ajavahemik kavandatavates üleminekusätetes liialt lühike, mistõttu on asjakohane toetada üleminekusätete kuupäeva muutmist 1. septembrilt 20231. septembrile 2024 nagu oli ette pandud dokumendis WP.29–185-05.
(2)

Direktiivi 2002/49/EÜ aruandlusnõuete täitmiseks töötati 2007. aastal välja elektrooniline müraandmete aruandlussüsteem, nimelt Euroopa Keskkonnaameti taristu andme- ja teabevoogude toetamiseks ja parandamiseks (edaspidi „Reportnet“). Komisjon on Euroopa Keskkonnaameti kaasabiga ning koostöös liikmesriikidega Reportnetti ajakohastanud ja viimistlenud. See peaks olema osa Euroopa ruumiandmete taristust, mis võimaldab avaliku sektori organisatsioonidel jagada omavahel keskkonnaalaseid ruumiandmeid, hõlbustab üldsuse juurdepääsu ruumiandmetele kogu Euroopas ja aitab kujundada poliitikat piiride üleselt. Reportnetti saab kasutada kõigi ruumiandmete puhul, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ, (3) millega kehtestatakse nõuded aruandlusele ja andmete jagamisele avaliku sektori asutuste vahel asjakohase taristu abil. Nende nõuete täitmiseks on Reportnetti veelgi edasi arendatud.
(2)

10. augustil 2021 teavitas komisjon kooskõlas määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõikega 4 korraldajate rühma oma hinnangust, et kõnealuse määruse artikli 6 lõike 3 punktides a, d ja e sätestatud registreerimisnõuded on täidetud ning et artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud nõuet ei kohaldata. Komisjon märkis siiski ka seda, et 11. juuli 2021. aasta taotluses esitatud algatuse teksti sõnastusest ei ole võimalik järeldada, kas see tervikuna vastab artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud nõudele. Komisjoni kutsuti üles „tunnistama keskkonnakriisi olemasolu ja julgustama sellega üksikisikuid väljuma mugavusmullist ja nõudma poliitika muutmist, seades eesmärgiks kohandada eri valdkondade poliitikameetmeid nii, et neis võetaks terviklikumalt arvesse nii keskkonna- kui ka sotsiaalseid tegureid“, täpsustamata, milliste liidu õigusaktide ettepanekuid komisjonilt oodati. Komisjon palus korraldajatel oma algatus läbi vaadata ja osutada, millise liidu õigusakti ettepanekut nad komisjonilt ootavad, ning täpsustada selle õigusakti sisu.
Artikkel 5

Platvormi liikmete valikumenetlus

2. Platvormi liikmesorganisatsioonid, kellele on osutatud artikli 4 lõikes 1, valitakse avaliku kandideerimiskutse kaudu, mis avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja muude samalaadsete üksuste registris (edaspidi „eksperdirühmade register“). Lisaks võib kandideerimiskutse avaldada muude vahendite kaudu, sealhulgas vastavatel veebisaitidel (6). Kandideerimiskutses on selgelt määratletud valikukriteeriumid (sealhulgas tööga seotud vajalikud eksperditeadmised ning esindatavad huvid) ja märgitud ametiaja kestus. Minimaalne kandideerimisavalduste esitamise tähtaeg on neli nädalat.
(9)

Teadmusvõrgustiku tegevuse tõhusa ja tulemusliku töökorralduse tagamiseks on vaja luua teadmusvõrgustiku sekretariaat. Sekretariaaditeenuseid peaks osutama komisjon ning need peaksid hõlmama eelkõige teadmusvõrgustiku juhtimist, haldamist ja koordineerimist. Sekretariaadi peamine ülesanne on tagada teadmusvõrgustikus sidusus, sünergia ja sujuv teabevoog ning koordineerida teadmusvõrgustiku tegevust kooskõlas strateegilise planeerimisega.
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1941,

9. november 2021,

mis käsitleb Euroopa Arengufondi liikmete osamaksusid, sealhulgas 2023. aasta osamaksu ülemmäära, 2022. aasta osamaksu, 2022. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2024. ja 2025. aasta eeldatava aastase osamaksu kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV-ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2 koostoimes artikli 14 lõikega 3,

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323, (2) eriti selle artikli 19 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

Nõukogu otsusega (EL) 2020/1708 (4) on sätestatud EAFi liikmete 2022. aasta osamaksu ülemmäär nii, et komisjoni osa on 2 500 000 000 eurot ja EIP osa 300 000 000 eurot.

Selleks et käesolevas otsuses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks see jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EAFi liikmete osamaksu ülemmäär 2023. aastal on 2 100 000 000 eurot. See jagatakse nii, et komisjoni osa on 1 800 000 000 eurot ja EIP osa on 300 000 000 eurot.
(4)

Poliitika- ja julgeolekukomitee 1. juuli 2021. aasta järeldustes, mis käsitlevad Euroopa rahutagamisrahastu strateegilisi suuniseid 2021. aasta juulist detsembrini, märgitakse, et selle perioodi peamine prioriteet on abimeede Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude toetuseks. Abimeetme eesmärk on parandada Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude suutlikkust, et kasutada seda suutlikkust Bosnia ja Hertsegoviina osalemisel ÜJKP sõjalistes missioonides. See ei piira muude demineerimisalaste toetuste osutamist, mida rahastab Euroopa Liit, ega humanitaardemineerimist üldiselt.
(2)

Vastavalt sektorileppele peaksid kokkuleppe osalised (edaspidi „osalised“) vastu võtma otsuse kirjaliku menetlusega, et vaadata läbi sektorilepe, et veelgi tugevdada selle tingimusi, et aidata kaasa ühisele eesmärgile võidelda kliimamuutuste vastu ja jätkata söepõhistele elektrijaamadele antava riikliku toetuse järkjärgulist kaotamist.
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/1897,

28. juuni 2021,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõigetega 5 ja 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

Selleks et tagada võimalikult kiiresti juurdepääs lepingust tulenevatele eelistele, tuleks leping allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

On asjakohane kehtestada menetlus, mida tuleb järgida seoses seisukohaga, mis võetakse liidu nimel lepingu artikli 15 lõike 3 punkti a kohaste ühiskomitee otsuste suhtes, mis käsitlevad liidu õigusaktide lisamist lepingu I lisasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et leping sõlmitakse (1) .

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 4

Pärast seda, kui piisavalt aegsasti on konsulteeritud nõukoguga või selle ettevalmistavate organitega, kui nõukogu nii otsustab, on komisjonil õigus võtta vastu seisukoht, mis võetakse liidu nimel seoses lepingu artikli 15 lõike 3 punkti a kohaste ühiskomitee otsustega, mis käsitlevad lepingu I lisa läbivaatamist, niivõrd kui see puudutab liidu õigusaktide lisamist nimetatud lisasse, võttes arvesse vajalikke tehnilisi kohandusi.