ET Euroopa Liidu Teataja L 284/23

NÕUKOGU OTSUS 2013/527/ÜVJP,

24. oktoober 2013,

millega muudetakse ja pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu võttis 8. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/819/ÜVJP, (1) millega nimetati Alexander RONDOS Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Aafrika Sarve piirkonnas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 31. oktoobril 2013.

(2) Nõukogu võttis 11. augustil 2010 vastu otsuse 2010/450/ÜVJP, (2) millega nimetati Rosalind MARSDEN Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Sudaanis. ELi eriesindaja volitused lõpevad 31. oktoobril 2013.

(3) Aafrika Sarve piirkonda nimetatud ELi eriesindaja Alexander RONDOSi volitusi tuleks laiendada, et need hõlmaksid Sudaani ja Lõuna-Sudaaniga seonduvaid elemente, ning pikendada veel kaheteistkümne kuu võrra.

(4) ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

1. Aafrika Sarve piirkonda nimetatud ELi eriesindaja Alexander RONDOSi volitusi pikendatakse 31. oktoobrini 2014. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

2. ELi eriesindaja volituste kohaldamisel määratletakse Aafrika Sarv järgmiselt: see hõlmab Djibouti Vabariiki, Eritrea Riiki, Etioopia Demokraatlikku Liitvabariiki, Kenya Vabariiki, Somaalia Liitvabariiki, Sudaani Vabariiki, Lõuna-Sudaani Vabariiki ja Uganda Vabariiki. Laiema piirkondliku mõjuga küsimustes teeb ELi eriesindaja asjakohasel juhul koostööd riikide ja piirkondlike üksustega väljaspool Aafrika Sarve.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1. ELi eriesindaja volitused põhinevad Aafrika Sarve puudutavatel liidu poliitilistel eesmärkidel, mis on esile toodud 14. novembril 2011. aastal vastu võetud strateegilises raamistikus ning asjakohastes nõukogu järeldustes, ning nende eesmärk on aidata aktiivselt kaasa piirkondlikele ja rahvusvahelistele jõupingutustele saavutada kõnealuse piirkonna riikide siseselt ja üleselt rahumeelne kooseksisteerimine ning püsiv rahu, turvalisus ja areng. ELi eriesindaja püüab lisaks suurendada liidu mitmetahulise tegevuse kvaliteeti, intensiivsust, mõju ja nähtavust Aafrika Sarve piirkonnas.

2. Liidu poliitilised eesmärgid hõlmavad muu hulgas järgmist:

a) Somaalia jätkuv stabiliseerimine, võttes eelkõige arvesse piirkondlikust mõõtmest lähtuvaid tulevikuväljavaateid;

b) Sudaani ja Lõuna-Sudaani rahumeelne kooseksisteerimine kahe elujõulise ja jõuka riigina, kellel on tugevad ja vastutustundlikud poliitilised struktuurid;

c) kõnealuse piirkonna riikide vaheliste või siseste olemasolevate konfliktide lahendamine ning võimalike uute konfliktide ärahoidmine;

d) poliitika-, julgeoleku- ja majandusalase piirkondliku koostöö toetamine.

Artikkel 3

Volitused

1. Aafrika Sarve puudutavate liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a) teha koostööd kõigi piirkonna asjakohaste sidusrühmade, valitsuste, piirkondlike asutuste, rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja diasporaadega eesmärgiga edendada liidu poliitilisi eesmärke ning aidata kaasa paremale arusaamisele liidu rollist kõnealuses piirkonnas;

b) esindada vajaduse korral liitu asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel ja tagada, et liidu toetus kriisiohjamisele ning konfliktide lahendamisele ja ennetamisele oleks nähtav;

c) ergutada ja toetada piirkonnas tõhusat poliitika- ja julgeolekualast koostööd ja majandusintegratsiooni, kasutades liidu partnerlust Aafrika Liidu (AL) ja allpiirkondlike organisatsioonidega, eelkõige Valitsustevahelise Arenguametiga (IGAD);

d) jälgida poliitilisi suundumusi piirkonnas ja aidata kaasa piirkonda käsitleva liidu poliitika väljatöötamisele, sealhulgas seoses Somaaliaga, Sudaaniga, Lõuna-Sudaaniga, Etioopia-Eritrea piiriküsimusega ja Alžiiri lepingu rakendamisega, Niiluse vesikonna algatuse ning muude piirkonda puudutavate küsimustega, mis mõjutavad selle turvalisust, stabiilsust ja õitsengut;

e) seoses Somaaliaga aidata tihedas koostöös ELi erisaadikuga Somaalias ning asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas ÜRO peasekretäri eriesindajaga Somaalias ja Aafrika Liiduga, aktiivselt kaasa meetmetele ja algatustele, mille eesmärk on saavutada olukorra edasine stabiliseerimine ja üleminekujärgse korra kehtestamine Somaalias, pöörates erilist tähelepanu Somaaliat käsitleva koordineeritud ja tervikliku rahvusvahelise lähenemisviisi edendamisele, heanaaberlike suhete arendamisele ja Somaalia julgeolekusektori arengu toetamisele, sealhulgas Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia), EUNAVFOR Atalanta ja EUCAP Nestori abil ning liidu jätkuva toetusega Aafrika Liidu missioonile Somaalias (AMISOM), tehes seejuures tihedat koostööd liikmesriikidega;

f) seoses Sudaani ja Lõuna-Sudaaniga aidata tihedas koostöös asjaomaste liidu delegatsioonide juhtidega kaasa sidusa ja tõhusa liidu poliitika edendamisele Sudaani ja Lõuna-Sudaani suhtes ning toetada nende rahumeelset kooseksisteerimist, eelkõige Addis Abeba kokkulepete rakendamise ja üldise rahukokkuleppe seni lahendamata küsimuste, sealhulgas Abyei küsimuse lahendamise, käimasolevate konfliktidele, eelkõige Darfuri, Lõuna-Kordofani ja Sinise Niiluse konfliktidele poliitiliste lahenduste leidmise, Lõuna-Sudaanis institutsioonide ülesehitamise ning rahvusliku lepitamise kaudu. Sellega seoses aitab ELi eriesindaja tihedas koostöös ALi ja eelkõige Sudaaniga tegeleva ALi kõrgetasemelise komisjoni (AUHIP), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ning teiste juhtivate piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega kaasa sidusa rahvusvahelise lähenemisviisi edendamisele;

g) jälgida hoolikalt Aafrika Sarve piirkonda mõjutavaid piiriüleseid probleeme, sealhulgas terrorismi, radikaliseerumist, meresõidu turvalisust ja piraatlust, organiseeritud kuritegevust, relvade salakaubavedu, pagulas- ja rändevooge ning kõiki humanitaarkriiside poliitilisi ja julgeolekualaseid tagajärgi;

h) edendada humanitaarabi juurdepääsu kogu piirkonnas;

i) aidata koostöös ELi inimõiguste eriesindajaga kaasa nõukogu otsuse 2011/168/ÜVJP (3) ning liidu inimõigustepoliitika (sh ELi suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevad ELi suunised ning liidu poliitika seoses ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga1325 (2000), mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut) rakendamisele Aafrika Sarve piirkonnas, sealhulgas jälgides sündmusi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi.

2. Volituste täitmiseks teeb ELi eriesindaja muu hulgas järgmist:

a) asjakohasel juhul annab nõu ja esitab aruandeid liidu seisukohtade kindlaksmääramise kohta rahvusvahelistel foorumitel, et proaktiivselt edendada liidu terviklikku poliitilist lähenemisviisi Aafrika Sarve suhtes;

b) säilitab ülevaate kõigist liidu tegevustest.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1. ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3. ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondade, piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide ja komisjoniga.

Artikkel 5

Rahastamine

1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. november 2013 kuni 31. oktoober 2014 on 2 720 000 eurot.

2. Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitika- ja julgeolekuküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata ja korrapäraselt oma meeskonna koosseisust.

2. Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4. ELi eriesindaja isikkoosseis paigutatakse kokku asjaomaste Euroopa välisteenistuse osakondade või liidu delegatsioonidega, et aidata tagada nende asjaomase tegevuse sidusus ja järjepidevus.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse asjakohasel juhul kokku vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EÜ (4) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1. Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2. Liidu delegatsioonid piirkonnas ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a) koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette missiooni situatsiooniplaan ja evakueerimisplaan;

b) tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;

c) tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele;

d) tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

1. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Aluslepingu artikli 36 kohaselt võib ELi eriesindajale teha ülesandeks Euroopa Parlamendi teavitamise.

2. ELi eriesindaja annab koordineeritult liidu delegatsioonidega piirkonnas aru parima viisi kohta, kuidas ellu viia liidu algatusi, näiteks liidu panus läbiviidavatesse reformidesse, sealhulgas seoses liidu asjaomaste arenguprojektide poliitiliste aspektidega.

Artikkel 12

Koordineerimine

1. ELi eriesindaja annab panuse liidu tegevuse ühtsusele, kooskõlale ja tõhususele ning aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid ja liikmesriikide tegevust kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse liidu delegatsioonide, komisjoni ning teiste kohapealsete ELi eriesindajate, eelkõige Aafrika Liidu juurde nimetatud ELi eriesindaja ja Somaaliasse nimetatud ELi erisaadiku tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele piirkonnas.

2. Kohapeal toimub tihe koostöö teabevahetus liidu delegatsioonide ja liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab tihedas koostöös asjakohaste liidu delegatsioonidega EUNAVFOR Atalanta vägede juhatajale, EUTM Somalia missiooni ülemale, EUCAP Nestori ülemale ja EUAVSEC-South Sudani ülemale kohaliku tasandi poliitilisi juhtnööre. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja, ELi operatsiooniülemad ja tsiviiloperatsioonide ülem üksteisega.

3. ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd asjaomaste riikide ametivõimude, ÜRO, ALi, IGADi, muude riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega ning samuti piirkonna kodanikuühiskonnaga.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile 2014. aasta aprilli lõpuks eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. oktoober 2013 Nõukogu nimel eesistuja L. LINKEVIČIUS

(1) Nõukogu 8. detsembri 2011. aasta otsus 2011/819/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas (ELT L 327, 9.12.2011, lk 62).

(2) Nõukogu 11. augusti 2010. aasta otsus 2010/450/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis (ELT L 211, 12.8.2010, lk 42).

(3) Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsus 2011/168/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2003/444/ÜVJP (ELT L 76, 22.3.2011, lk 56).

(4) Nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsus 2011/292/EÜ ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 141, 27.5.2011, lk 17).