II LISA

Ohutuse hindamine

1. ÜLDINE

1.1. Riiklik ohutusasutus peaks kogu tegevuse kohta välja töötama struktureeritud ja auditeeritava protsessi, mille puhul võetakse arvesse käesolevas lisas nimetatud elemente. Ohutuse hindamine peaks olema korduv, nagu on näidatud allpool esitatud skeemil (vt liide, joonis 1), see tähendab, et riiklikul ohutusasutusel on õigus teha põhjendatud järelepärimisi lisateabe saamiseks või teabe uuesti esitamiseks vastavalt käesolevale soovitusele.

2. TAOTLUSE KÄTTESAAMINE

2.1. Pärast ohutusloa taotluse kättesaamist peaks riiklik ohutusasutus ametlikult ja viivitamata kinnitama asjaomase taotluse kättesaamist ning koostama registreeritud toimiku, et tagada teabehaldus kõigis hindamisprotsessi etappides.

2.2. Riiklik ohutusasutus peaks määrama hindamismenetluse korraldamiseks pädevad töötajad.

3. ESIALGNE LÄBIVAATAMINE

3.1. Pärast taotluse kättesaamist peaks riiklik ohutusasutus viivitamata korraldama selle esialgse läbivaatamise, mille käigus kontrollitakse järgmist:

a) taotleja on esitanud põhilise teabe, mis on õigusaktidega nõutav või taotluse tõhusaks läbivaatamiseks vajalik;

b) taotlustoimik sisaldab piisavaid tõendeid, on struktureeritud ja sisaldab ristviiteid, mis võimaldab nõuetekohaselt hinnata toimiku vastavust ohutusjuhtimise süsteemi nõuetele ja asjakohastele teatatud siseriiklikele eeskirjadele. Riiklik ohutusasutus korraldab taotluses esitatud tõendite tegeliku sisu esialgse läbivaatamise, et anda ohutusjuhtimise süsteemi kvaliteedile, piisavusele ja asjakohasusele esialgne hinnang;

c) vajaduse korral sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkeseis, mille taristuettevõtja on koostanud mis tahes sellise olulise mittevastavuse või mõne muu probleemse valdkonna lahendamiseks, mis on kindlaks tehtud pärast eelmist hindamist tehtud järelevalve jooksul;

d) vajaduse korral sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkeseis, mille taristuettevõtja on koostanud eelmisest hindamisest allesjäänud küsimuste lahendamiseks.

3.2. Pärast punktis 3.1 osutatud esialgset läbivaatamist peaks riiklik ohutusasutus otsustama, kas mõne valdkonna kohta on vaja lisateavet. Kui on vaja lisateavet, peaks riiklik ohutusasutus viivitamata nõudma teavet, mis on tema arvates hindamiseks põhjendatult vajalik.

3.3. Riiklik ohutusasutus peaks taotlusega tutvuma piisaval määral, et teha kindlaks, kas selle sisu on arusaadav. Kui on selge, et see nii ei ole, peaks riiklik ohutusasutus otsustama, kas taotlustoimik tuleb tagasi saata ning nõuda parandatud versiooni.

3.4. Hinnates taristuettevõtja suutlikkust käitada ronge, taristu kontrollimise sõidukeid, rööbastel liikuvaid masinaid ja muid erisõidukeid, sh vajaduse korral kasutada töövõtjaid, peaks riiklik ohutusasutus lähtuma delegeeritud määruse (EL) nr 2018/762 I lisas, eelkõige punktides 1, 5.1, 5.2 ja 5.5 esitatud asjaomastest nõuetest.

4. ÜKSIKASJALIK HINDAMINE

4.1. Pärast esialgset läbivaatamist peaks riiklik ohutusasutus alustama taotlustoimiku üksikasjalikku hindamist (vt liide, joonis 2), lähtudes ohutusjuhtimise süsteemi nõuetest ning asjakohastest teatatud siseriiklikest eeskirjadest.

4.2. Punktis 4.1 osutatud üksikasjalikul hindamisel kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 18 lõikega 1 peaks riiklik ohutusasutus kasutama kutsealast otsustusvõimet, täitma oma ülesandeid erapooletult ja proportsionaalselt ning esitama kirjalikud põhjendused.

4.3. Hindamise käigus määratakse kindlaks, kas ohutusjuhtimise süsteemi nõuded ja asjakohased teatatud siseriiklikud eeskirjad on täidetud ja kas on vaja lisateavet. Riiklik ohutusasutus peaks püüdma hindamise käigus muu hulgas ohutusjuhtimise süsteemi menetluse tulemustest leida tõendeid, et teha kindlaks, kas ohutusjuhtimise süsteemi nõuded ja asjakohased teatatud siseriiklikud eeskirjad on täidetud, kasutades vajaduse korral valimi moodustamise meetodeid, et selgitada välja, kas taotleja on asjaomaste raudteevedude suhtes kohaldatavatest eri liiki nõuetest aru saanud ning suudab neid täita nii, et raudtee käitamise ohutus oleks tagatud.

4.4. Kõik 4. tüübi küsimused tuleks lahendada riiklikku ohutusasutust rahuldaval viisil ning vajaduse korral ajakohastatakse enne ohutusloa väljaandmist taotlustoimikut.

4.5. Allesjäänud küsimusi võib käsitleda hilisema järelevalve käigus või leppida taotlejaga taotlustoimiku ajakohastamise ettepaneku alusel kokku asjakohased meetmed, kuid teha võib ka mõlemat. Sel juhul peab küsimus olema ametlikult lahendatud enne ohutusloa väljaandmist.

4.6. Riiklik ohutusasutus peaks andma läbipaistva ülevaate sellest, kuidas ta hindab iga küsimuse raskusastet.

4.7. Punktis 33 osutatud küsimuse kindlakstegemise korral peaks riiklik ohutusasutus olema konkreetne ja aitama taotlejal mõista, kui üksikasjalik peab temalt oodatav vastus olema. Selleks peaks riiklik ohutusasutus tegema järgmist:

a) osutab täpselt ohutusjuhtimise süsteemi asjakohasele nõudele ja teatatud siseriiklikule eeskirjale ning aitab taotlejal asjaomastest küsimustest aru saada;

b) teeb kindlaks asjaomaste määruste ja eeskirjade asjakohased osad;

c) märgib, miks konkreetne ohutusjuhtimise süsteemi nõue või teatatud siseriiklik eeskiri, sh kõik sellega seotud õigusaktid ei vasta hindamiskriteeriumidele;

d) lepib taotlejaga kokku täiendavate kohustuste võtmises ning dokumentide ja muu täiendava teabe esitamises vastavalt ohutusjuhtimise süsteemiga või teatatud siseriikliku eeskirjaga nõutud üksikasjalikkuse tasemele;

e) määrab kindlaks ja lepib taotlejaga kokku nõuete täitmise tähtaja, mis on nõutava teabe hankimise keerukuse seisukohalt põhjendatud ja proportsionaalne.

4.8. Direktiivi (EL) 2016/798 artikli 12 lõike 3 kohaldamisel, kui taotleja viivitab nõutud teabe esitamisega märkimisväärselt, peaks riiklik ohutusasutus otsustama, kas taotleja vastamise aega pikendada või pärast sellekohase teate esitamist taotlus tagasi lükata.

4.9. Ohutusloa väljaandmise otsuse tegemiseks ettenähtud aega võib pikendada vaid seni, kuni taotleja esitab riikliku ohutusasutuse poolt vastu võetud otsuse kohase teabe, ja tingimusel, et taotlejalt on saadud asjakohane nõusolek, järgmistel juhtudel:

a) 1. tüübi küsimused, mis eraldi või koos vaadelduna ei võimalda kogu hindamisega tervikuna või osaliselt edasi minna;

b) 4. tüübi küsimused või mitu 3. tüübi küsimust, mida koos vaadelduna võib käsitada 4. tüübi küsimusena, ja mis takistavad ohutusloa väljaandmist.

4.10. Selleks et taotleja kirjalikke vastuseid saaks pidada rahuldavaks, peaksid need piisaval määral käsitlema kõiki tõstatatud probleeme ja näitama, et kavandatavad toimingud vastavad teatatud siseriiklike eeskirjade asjakohastele kriteeriumidele.

4.11. Kui vastus leitakse olevat mitterahuldav, tuleks täpsemalt selgitada põhjusi ja märkida, missugust lisateavet või tõendusmaterjali peab taotleja esitama, et vastus oleks rahuldav.

4.12. Kui tekivad kahtlused, et taotlus võidakse tagasi lükata või et otsuse tegemiseks kulub rohkem aega, kui hindamiseks on ette nähtud, võib riiklik ohutusasutus kaaluda võimalike eriolukorra meetmete võtmist.

4.13. Kui leitakse, et taotlus vastab kõikidele nõuetele või et lahendamata küsimustele rahuldava vastuse saamine ei ole kuigi tõenäoline, peaks riiklik ohutusasutus viima hindamise lõpule järgmiste toimingute abil:

a) märgib, kas kõik kriteeriumid on täidetud või on veel lahendamata küsimusi;

b) teeb kindlaks kõik allesjäänud küsimused;

c) määrab kindlaks kõik ühtsele ohutusloale lisatavad kasutuspiirangud ja -tingimused;

d) teatavad kõigist delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud järelevalvetoimingute käigus kindlaks tehtud oluliste mittevastavuste suhtes võetud järelmeetmetest;

e) tagab, et ohutuse hindamine on tehtud nõuetekohaselt;

f) koostab hindamise tulemuse, sealhulgas kokkuvõtlikud järeldused ja vajaduse korral arvamuse ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta.

4.14. Riiklik ohutusasutus peaks registreerima ja põhjendama kirjalikult kõiki järeldusi ja arvamusi, et hõlbustada nii hindamis- kui ka otsustusmenetlust ning olema abiks ohutusloa väljaandmist või taotluse tagasilükkamist käsitleva otsuse edasikaebamisel.

5. OTSUSTE TEGEMINE

5.1. Lõpuleviidud hindamise järelduste alusel tuleks teha otsus ohutusloa väljaandmise või taotluse tagasilükkamise kohta. Ohutusloa võib välja anda ka juhul, kui tehakse kindlaks mõned allesjäänud küsimused. Ohutusluba ei anta välja, kui hindamise käigus leitakse mõni 4. tüübi küsimus, mida ei ole hindamise käigus lahendatud.

5.2. Riiklik ohutusasutus võib otsustada piirata ohutusloa kohaldamisala kasutuspiirangute ja -tingimustega, kui need on seotud 4. tüübi küsimustega, mis takistavad ohutusloa väljaandmist. Ohutusluba tuleks taotleja nõudmise korral uuendada pärast seda, kui kõik allesjäänud küsimused taotlustoimikus on kõrvaldatud.

5.3. Taotlejale tuleks teatada riikliku ohutusasutuse otsusest, sh hindamise tulemustest, ja antakse välja asjakohane ohutusluba.

5.4. Juhul kui taotlus lükatakse tagasi või kui ohutusluba sisaldab muid kui taotluses kindlaksmääratud kasutuspiiranguid või -tingimusi, peaks riiklik ohutusasutus teatama sellest taotlejale, põhjendama oma otsust ning tutvustama otsuse läbivaatamise või edasikaebamise algatamiseks vajalikke menetlusi.

6. HINDAMISE LÕPETAMINE

6.1. Riiklik ohutusasutus peaks haldustoimingute lõpetamiseks tagama, et kõik dokumendid ja aruanded oleksid läbi vaadatud, korrastatud ja arhiveeritud. Selleks et oma tööd järjepidevalt parandada, peaks riiklik ohutusasutus välja selgitama varasema teabe ja kogemused, mida kasutada tulevastel hindamistel.

7. KONKREETSED SÄTTED OHUTUSLOA PIKENDAMISEKS

7.1. Taotleja taotluse korral võib ohutusluba pikendada enne selle kehtivuse lõppemist, et tagada loa järjepidevus.

7.2. Taotluse pikendamise korral peaks riiklik ohutusasutus kontrollima eelmises taotluses esitatud tõendusmaterjalis tehtud muudatuste üksikasju ning tutvuma delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud varasema järelevalvetegevuse tulemustega, et seada esikohale või võtta eesmärgiks asjakohased ohutusjuhtimise süsteemi nõuded ja teatatud siseriiklikud eeskirjad, mille alusel hinnata pikendamistaotlust.

7.3. Riiklik ohutusasutus peaks võtma kordushindamise suhtes asjakohase seisukoha, mis põhineb kavandatavate muudatuste ulatusel.

8. KONKREETSED SÄTTED OHUTUSLOA UUENDAMISEKS

8.1. Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 12 lõikele 2 vaadatakse ohutusluba läbi iga kord, kui taristut, signaalimist, taristus kasutatavat energiavarustust või sellise taristu, signaalimise või energiavarustuse käitus- ja hoolduspõhimõtteid oluliselt muudetakse.

8.2. Kui ohutusluba omav taristuettevõtja soovib teha punktis 8.1 osutatud muudatusi, teatab ta sellest viivitamata riiklikule ohutusasutusele.

8.3. Pärast seda, kui asjaomane taristuettevõtja on esitanud punktis 8.2 osutatud teate, teeb riiklik ohutusasutus järgmist:

a) kontrollib, kas kõiki võimalike taotlustega seotud muudatusi on selgelt kirjeldatud ja kas võimalikke ohutusriske on hinnatud;

b) arutab taristuettevõtjaga, kas ohutusluba on vaja uuendada või mitte.

8.4. Riiklik ohutusasutus võib esitada taotlejale täiendavaid järelepärimisi. Kui riiklik ohutusasutus leiab, et kavandatav muudatus on väheoluline, saadab ta taotlejale kirjaliku teate, et uuendamine ei ole vajalik, ning lisab otsuse koopia registreeritud toimikule.

8.5. Uuendamistaotluse korral peaks riiklik ohutusasutus tegema järgmist:

a) kontrollima tõendusmaterjali, mis on erinev võrreldes eelmise taotlusega, mille alusel anti välja praegune ohutusluba;

b) tutvuma delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud varasema järelvalvetegevuse tulemustega, pidades eelkõige silmas küsimusi, mis on seotud taotleja suutlikkusega tõhusalt rakendada muutuste juhtimise menetlust ja teha selle üle järelevalvet;

c) seadma uuendamistaotluse hindamisel esikohale või võtma eesmärgiks asjakohased ohutusjuhtimise süsteemi nõuded ja teatatud siseriiklikud eeskirjad.

8.6. Riiklik ohutusasutus peaks võtma kordushindamise suhtes asjakohase seisukoha, mis põhineb kavandatavate muudatuste ulatusel.

8.7. Riiklikule ohutusasutusele ohutusloa uuendamiseks esitatud taotlus ei tohiks hõlmata selle kehtivusaja pikendamist.

8.8. Riiklik ohutusasutus peaks taotleja nõudmise korral otsustama, kas ohutusluba on vaja uuendada juhul, kui ohutusloa väljaandmise aluseks olnud tingimused muutuvad, ilma et see mõjutaks taristut, signaalimist, taristus kasutatavat energiavarustust või sellise taristu, signaalimise või energiavarustuse käitus- ja hoolduspõhimõtteid.