Nõukogu otsus,

22. detsember 2000,

millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada infoühiskonna keelelist mitmekesisust

(2001/48/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]

võttes arvesse regioonide komitee arvamust [4]

ning arvestades järgmist:

(1) Areng info- ja teadmisteühiskonna suunas peaks mõjutama iga Euroopa Liidu kodaniku elu, pakkudes muu hulgas uusi võimalusi teadmistele juurdepääsuks ja uusi teadmiste omandamise viise.

(2) Lissaboni tippkohtumisel rõhutati vajadust ületada arenevas infoühiskonnas digitaalne lõhe ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

(3) Digitaalsel infosisul on selles arengus määrav osa. Kõnealuses sektoris töötab praegu neli miljonit eurooplast. Infosisu tootmise tulemusena on kiirelt loodud uusi töökohti ja see tendents jätkub. Enamik töökohti on loodud väikestes, alles tööd alustavates ettevõtetes. See muudab oluliselt teadmistele juurdepääsu või nende omandamise tingimusi, stimuleerides märkimisväärselt majanduskasvu, ettevõtlust ja tööhõivet, kutsealast, sotsiaalset ja kultuurilist arengut ning Euroopa kodanike loovust ja uuendusmeelsust praegu ja edaspidi.

(4) Digitaalse infosisu arengu majanduslikku ja sotsiaalset potentsiaali on võimalik kasutada ka kultuuri-, haridus-, koolitus- ja vaba aja sektoris.

(5) Infosisu tööstuse struktuur ja majanduskeskkond muutuvad kiiresti.

(6) Intellektuaalomandi kaitse ja tööde märgistamine on digitaalse infosisu ülemaailmsete võrkude kaudu levitamise ja kasutamise suurendamise eeltingimusteks.

(7) Euroopa digitaalse infosisu tööstuse ja turgude täielikule arengule on mitmeid takistusi.

(8) 6.–8. juulil 1997 Bonnis toimunud konverentsil välja antud ministrite deklaratsioonis, mis käsitleb ülemaailmsete võrkude tähendust infoühiskonna jaoks, pöörati erilist tähelepanu Interneti kaubanduslikule arendamisele, seetõttu põhinevad jätkuvad arutelud Interneti sisu, haldamist ja elektroonilist kaubandust käsitlevates küsimustes kõnealusel dokumendil.

(9) 8. detsembril 1999 võttis komisjon vastu e-Euroopa algatuse, mida liikmesriigid tervitasid 10. ja 11. detsembril 1999 Helsingis toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgul.

(10) 17. detsembril 1999 vastuvõetud otsuses (Euroopa kultuuritööstuse ja tööhõive kohta) [5] rõhutas nõukogu, et sidetehnoloogia ja infoühiskonna areng on oluliselt tõstnud turustuskanalite arvu, mis on suurendanud nõudlust uue programmisisu järele.

(11) 23. ja 24. märtsil 2000 Lissabonis toimunud istungjärgul tunnustas Euroopa Ülemkogu eriti infosisu tööstuse rolli lisaväärtuse loomisel Euroopa kultuurilise mitmekesisuse kasutamise ja võrku paigutamise kaudu.

(12) infosisu käsitlevate ühenduse meetmete puhul tuleks tähelepanu pöörata ühenduse keelte ja kultuuride paljususele ja toetada algatusi, mis hõlbustavad juurdepääsu digitaalsele informatsioonile praeguste liikmesriikide ja kandidaatriikide keeltes.

(13) Nõukogu otsusega 96/339/EÜ [6] kehtestatud programmi "INFO 2000" ja nõukogu otsusega 96/664/EÜ [7] kehtestatud mitmekeelse infoühiskonna algatuse (MLIS) vahehinnangutes nõutakse digitaalse infosisu ning keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse valdkonnas tõhusate järelmeetmete võtmist.

(14) Tuleks võtta meetmeid, et soodustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist infoühiskonna arendamises.

(15) Erilist tähelepanu tuleks pöörata infoteenuste, uute sidemeetodite ja nendega seotud infosisu pakkumise ja kasutamise erinevatele arengutasemetele praegustes liikmesriikides ja kandidaatriikides, pidades silmas ühendusesisest ühtekuuluvust ja kahetasandilise infoühiskonnaga seotud riske. Infosisu olemasolu erinevates keeltes soodustab kodanike võrdseid võimalusi infoühiskonna teenuste kasutamisel ja vähendab diskrimineerimist.

(16) 1999. aasta jaanuaris andis komisjon välja rohelise raamatu avaliku sektori informatsiooni kohta infoühiskonnas, millega algatati Euroopas selleteemaline arutelu.

(17) Avalikust sektorist pärinevale informatsioonile juurdepääsu puhul tuleb pöörata tähelepanu avaliku võimu kandjate konkreetsetele kohustustele ja vajadusele kaitsta isikuandmete konfidentsiaalsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ. [8]

(18) Avaliku sektori informatsiooni kasutamisel tuleks järgida liikmesriikide kehtestatud sätteid arvutiseeritud materjali omandiõiguste kohta.

(19) Tuleks julgustada meetmete võtmist, millega kõrvaldada avaliku sektori informatsioonile juurdepääsu takistavad tõkked, soodustades muu hulgas parimate lahenduste vahetamist.

(20) Tegemist on riikidevaheliste küsimustega ja liikmesriigid ei saa kavandatavate meetmete eesmärke täielikult täita, seetõttu saaks meetmete üleeuroopalise ulatuse ja mõju tõttu eesmärkide saavutamist paremini tagada ühenduse tasandil; sellest tulenevalt võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(21) Kõik infosisu suhtes võetavad meetmed peaksid täiendama muid ühenduse praegusi algatusi ja neid tuleks võtta koostoimes teadus- ja arendustegevust käsitleva viienda raamprogrammi, kultuuri raamprogrammi ja meediaprogrammide kohaste meetmete ning ühenduse haridusalaste meetmete, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate meetmete, struktuurifondide, e-Euroopa tegevuskava ja riskikapitali tegevuskavaga.

(22) Komisjon peaks tagama seonduvate ühenduse algatuste ja programmide vastastikuse täiendavuse ja koostoime asjakohaste kooskõlastamismehhanismide kaudu.

(23) Selle programmi elluviimist tuleks pidevalt ja süstemaatiliselt jälgida, et seda vajaduse korral muuta vastavalt digitaalse infosisu turu arengule. Sobiva aja pärast tuleks programmi elluviimisele anda sõltumatu hinnang, mille põhjal saaks kindlaks määrata infosisu suhtes edaspidi võetavate meetmete eesmärgid. See vahehinnang tuleks esitada õigeaegselt, et programmi teises etapis oleks võimalik korrektiive teha. Programmi lõpus tuleks selle tulemustele anda lõpphinnang ja esitada Euroopa Parlamendile aruanne infosisu suhtes võetavate meetmete ja kõnealuse programmi mõju kohta käesolevas otsuses sätestatud eesmärkide saavutamisele.

(24) Kõnealuse programmi rakendamiseks võib olla asjakohane teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega.

(25) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe [9] punktis 34 nimetatud lähtesumma on lisatud käesolevasse otsusesse kogu programmi kestuse ajaks, mõjutamata seejuures eelarvepädeva institutsiooni asutamislepinguga määratletud volitusi.

(26) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, [10]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu mitmeaastane programm "Euroopa päritoluga digitaalne infosisu ülemaailmsete võrkude jaoks" (edaspidi "e-infosisu").

Programmil on järgmised eesmärgid:

a) stimuleerida Interneti kasutamist ja hõlbustada kõikide juurdepääsu Internetile, suurendades Euroopa päritoluga digitaalse infosisu kättesaadavust ülemaailmsetes võrkudes, et toetada Euroopa Liidu kodanike kutsealast, sotsiaalset ja kultuurilist arengut ja hõlbustada taotlejariikide kodanike majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni infoühiskonda;

b) hõlbustada juurdepääsu Euroopa päritoluga digitaalsele infosisule ja selle võimaluste kasutamist, eelkõige tõhustades avaliku sektori informatsiooni kasutamist;

c) edendada ülemaailmsetes võrkudes leiduva digitaalse infosisu kultuurilist mitmekesisust ja mitmekeelsust, eelkõige Euroopa Liidu keelte puhul, ja suurendada infosisuga tegelevate Euroopa ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ekspordivõimalusi kultuurilise ja keelelise kohandamise abil;

d) luua soodsad tingimused turu killustumise vähendamiseks ja ülemaailmsetes võrkudes leiduva Euroopa päritoluga digitaalse infosisu turustamiseks, levitamiseks ja kasutamiseks, et stimuleerida majandustegevust ja suurendada tööhõiveväljavaateid.

Artikkel 2

Artiklis 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks tehakse komisjoni juhtimisel kooskõlas I lisas sätestatud tegevussuuniste ja III lisas esitatud programmi rakendamise vahenditega järgmised toimingud:

a) parandatakse juurdepääsu avaliku sektori informatsioonile ja laiendatakse informatsiooni kasutamist;

b) suurendatakse infosisu tootmist mitmekeelses ja -kultuurilises keskkonnas;

c) suurendatakse digitaalse infosisu turu dünaamikat.

Artikkel 3

1. Programm hõlmab neli aastat alates selle avaldamisest Euroopa Ühenduste Teatajas.

2. Programmi rakendamise lähtesumma lõikes 1 nimetatud ajavahemikuks on 100 miljonit eurot.

Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires.

Kulude suunav jaotus on esitatud II lisas.

Artikkel 4

1. Programmi rakendamise ja selle kooskõlastamise eest muude ühenduse programmidega vastutab komisjon. Iga kahe aasta tagant koostab komisjon käesoleva otsuse alusel tööprogrammi.

2. Komisjon tagab tihedas koostöös liikmesriikidega, et programmi rakendamismeetmed ja muud Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ning infoühiskonna keelelise mitmekesisuse soodustamist mõjutavad ühenduse põhimõtted, programmid ja meetmed on järjepidevad ja üksteist vastastikku täiendavad.

3. Järgmisi toiminguid teeb komisjon artikli 5 lõikes 2 sätestatud korras:

a) tööprogrammi vastuvõtmine;

b) projektikonkursside kriteeriumide ja sisu määramine kooskõlas artiklis 1 sätestatud eesmärkidega;

c) hinnangu andmine projektidele, mis esitatakse ühenduse rahastamist käsitlevate pakkumiskutsete peale ja mille puhul ühenduse panus on hinnanguliselt vähemalt 700000 eurot;

d) kõik kõrvalekalded III lisas sätestatud eeskirjadest;

e) muudest kui artikli 7 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest pärit juriidiliste isikute projektides osalemise heakskiitmine.

4. Kui lõike 3 punktis c nimetatud projektide rahastamissumma on väiksem kui 700000 eurot, teatab komisjon artikli 5 lõikes 1 nimetatud komiteele lihtsalt projektidest ja nende hindamise tulemustest. Seda alammäära võib saadud kogemusi silmas pidades muuta kahe aasta pärast alates käesoleva otsuse avaldamisest.

Komisjon teavitab komiteed programmi kui terviku rakendamisel tehtud edusammudest vähemalt iga poole aasta tagant.

Artikkel 5

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 6

1. Ühenduse toetuse tulemusliku kasutamise kindlustamiseks tagab komisjon, et käesoleva otsuse kohased toimingud tuleb eelnevalt heaks kiita, nende puhul tuleb kasutada järelevalvet ja neile tuleb anda järelhinnang.

2. Projektide elluviimise ajal ja pärast nende lõpuleviimist annab komisjon hinnangu nende elluviimise viisi ning mõju kohta, et hinnata, kas esialgsed eesmärgid on saavutatud.

3. Väljavalitud toetusesaajad esitavad komisjonile igal aastal aruande.

4. Pärast kahe aasta möödumist käesoleva otsuse avaldamisest ja programmi lõpus esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele hindamisaruande artiklis 2 sätestatud tegevussuuniste rakendamise tulemuste kohta. Nende tulemuste põhjal võib komisjon teha ettepanekud programmi suunitluse muutmiseks.

Artikkel 7

1. Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmetest EFTA riikides paiknevad juriidilised isikud võivad osaleda käesolevas programmis vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule.

2. Taotlejariigid võivad programmis osaleda järgmiselt:

a) Kesk- ja Ida-Euroopa riigid (KIE-riigid) Euroopa lepingutes, nende lisaprotokollides ja vastavate assotsiatsiooninõukogude otsustes kehtestatud tingimustel;

b) Küpros, Malta ja Türgi kooskõlas nendega sõlmitavate kahepoolsete lepingutega.

3. Artikli 5 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt ja ilma käesoleva programmi raames antava ühenduse rahalise toetuseta võivad osaleda kolmandates riikides paiknevad juriidilised isikud ja rahvusvahelised organisatsioonid, kui nende osalemine aitab tõhusalt kaasa programmi elluviimisele ja kui see toimub mõlemapoolse kasu põhimõtteid silmas pidades.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

C. Pierret

[1] EÜT C 337E, 28.11.2000, lk 31.

[2] Arvamus on esitatud 14.12.2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[3] Arvamus on esitatud 29.11.2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[4] Arvamus on esitatud 14.12.2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).

[5] EÜT C 8, 12.1.2000, lk 10.

[6] EÜT L 129, 30.5.1996, lk 24.

[7] EÜT L 306, 28.11.1996, lk 40.

[8] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[9] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

[10] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

--------------------------------------------------

I LISA

TEGEVUSSUUNISED

Tegevussuunised aitavad ellu viia Euroopa põhimõtteid digitaalse infosisu tööstuse arendamise kohta. Nad aitavad saavutada e-infosisu programmi strateegilisi eesmärke, mis on määratletud järgmiselt:

- stimuleerida Interneti kasutamist ja hõlbustada kõikide juurdepääsu Internetile, suurendades Euroopa päritoluga digitaalse infosisu kättesaadavust ülemaailmsetes võrkudes, et toetada Euroopa Liidu kodanike kutsealast, sotsiaalset ja kultuurilist arengut ja hõlbustada taotlejariikide kodanike majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni infoühiskonda,

- hõlbustada juurdepääsu Euroopa päritoluga digitaalsele infosisule ja selle võimaluste kasutamist, eelkõige tõhustades avaliku sektori informatsiooni kasutamist,

- edendada ülemaailmsetes võrkudes leiduva digitaalse infosisu kultuurilist mitmekesisust ja mitmekeelsust, eelkõige Euroopa Liidu keelte puhul, ja suurendada infosisuga tegelevate Euroopa ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ekspordivõimalusi kultuurilise ja keelelise kohandamise abil,

- luua soodsad tingimused turu killustumise vähendamiseks ja ülemaailmsetes võrkudes leiduva Euroopa päritoluga digitaalse infosisu turustamiseks, levitamiseks ja kasutamiseks, et stimuleerida majandustegevust ja suurendada tööhõiveväljavaateid, tagada kultuuriline mitmekesisus, hinnata Euroopa kultuuripärandit ja hõlbustada juurdepääsu teadmistele.

Uue programmi kolm tegevussuunist on omavahel tihedalt seotud. Seega on keeleline aspekt oluline avaliku sektori informatsiooni piiriülese kasutamise seisukohast; uute internetifirmade juurdepääsu kapitalile on vaja hõlbustada keelemajanduse seisukohast; avaliku sektori informatsioon pakub võimalusi, mida peaksid kasutama internetifirmad koostöös avaliku sektori asutustega; strateegilised seisukohad, mis tuleb välja töötada avaliku ja erasektori tihedas koostöös, aitavad määrata uusi eelisvaldkondi jne.

E-infosisu programmiga soovitakse toetada projekte, mis täidavad eespool nimetatud eesmärke ja millel on teatavaid ühiseid tunnusjooni. Projektid peavad olema:

- vahendiks nende tõkete kõrvaldamisel, mis takistavad Euroopa tasandil ühtse turu loomist ja toimimist projekti kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades,

- kõrge riskiastmega ja tulusad,

- valdkonnaülesed ja riikidevahelised,

- laiendamiskõlblikud ja aluseks uutele projektidele,

- kasutajakesksed.

Projektides tuleb kasutada uusimat olemasolevat tehnoloogiat.

1. AVALIKU SEKTORI INFORMATSIOONILE JUURDEPÄÄSU PARANDAMINE JA INFORMATSIOONI KASUTAMISE LAIENDAMINE

Jaanuaris 1999 avaldatud roheline raamat avaliku sektori informatsiooni kohta infoühiskonnas algatas Euroopa tasandil arutelu avaliku sektori informatsioonile juurdepääsu ja informatsiooni kasutamist käsitlevates küsimustes. Arutelu tõstis kõnealuse valdkonna suhtes teadlikkust nii avalikus kui erasektoris ja võib olla oluline alus suurt haridusalast, kultuurilist, sotsiaalset ja kutsealast lisaväärtust omava infosisu kasutustingimuste parandamiseks Euroopas ning uute multimeediakaupade ja -teenuste arendamiseks, ühtlasi tagades laialdase juurdepääsu kõnealusele informatsioonile. Samal ajal tuleks tõhustada ja laiendada programmi "INFO 2000" raames alustatud ja mõlemapoolse kasu põhimõttel rajanevaid avaliku sektori/erasektori partnerlussuhteid. Lisaks hõlbustab Euroopa Liiduga ühinemist taotlevate riikide osalemine kõnealuse tegevussuunise kohastes algatustes nende edaspidist integreerumist. Informatsiooni parem haldamine kõnealustes riikides (näiteks kinnistusregistrite, kultuuripärandi või avaliku sektori informatsiooni mitmekeelse kättesaadavuse osas) on erakordselt oluline, et luua läbipaistev õigusraamistik ja tagada pärast nende riikide ühinemist siseturu toimimine.

1.1. Konkreetsete projektidega seotud katsed

Avalik sektor kogub ja haldab suurel hulgal informatsiooni, millest suur osa pakub üksikisikutele ja ettevõtjatele huvi ja mida võib kasutada infosisu tööstuse osutatavate lisaväärtusega infoteenuste toormaterjalina. Selle potentsiaali kasulikeks toodeteks ja teenusteks muutmisele on siiski mitmeid takistusi. Takistused toovad kaasa ebakindlust, mille tulemuseks on investeeringute vähesus nii avalikus kui erasektoris, mis omakorda halvendab kasutajatele pakutavate teenuste taset. Sellist olukorda aitavad parandada projektid, mida on võimalik kasutada hea tava näidetena ja mis võimaldavad kindlaks teha avaliku sektori/erasektori partnerlussuhetes esinevaid praktilisi probleeme. Kõnealused projektid tagavad ühelt poolt laialdase juurdepääsu ülemaailmsetes võrkudes leiduvale mitmekeelsele informatsioonile ja soodustavad teiselt poolt avaliku sektori/erasektori partnerlust, olles katalüsaatoriks kõnealuse valdkonna edasisele arendamisele.

Programmi "INFO 2000" raames on võetud esialgsed meetmed, millega toetati piiratud arvu katse- ja näidisprojekte. Võttes arvesse kõnealuse valdkonna suurt potentsiaali, jätkatakse avaliku sektori/erasektori partnerlusega seotud katseid, mille eesmärk on kasutada Euroopa tasandil huvi pakkuvat avaliku sektori informatsiooni. Selle tegevussuunise raames edendatakse keeletehnoloogia rakenduste kasutamist liikmesriikide ametiasutustes ja Euroopa Liidu institutsioonides.

Projekti eesmärk on kõrvaldada peamised tõkked, mis takistavad avaliku sektori informatsiooni ühtse turu arengut, nagu ühiste normide kehtestamise (näiteks informatsiooni kogumise meetodite jaoks) või avalikule informatsioonile juurdepääsu ja selle kasutamise läbipaistva hinnakujunduse kaudu eri liikmesriikides. Seda on võimalik teha avalikku huvi pakkuvates valdkondades nagu kultuuripärand, tervishoid või haridus, aga ka kaubanduslikumatel aladel nagu geograafiline informatsioon, äritegevus, keskkond või turism.

Julgustatakse erinevate ja uute tehnoloogiate (näiteks mobiilsed rakendused) rakendamist.

Lisaks võimaldab kõnealune tegevussuunis rakendada projekte, millega luuakse sidemeid infosisu tööstuse ja kandidaatriikide avaliku sektori asutuste vahel, muutes usaldusväärse avaliku sektori informatsiooni ettevõtjatele ja kodanikele kättesaadavamaks.

1.2. Euroopa digitaalandmekogude loomine

Punktis 1.1 kirjeldatud katseprojektid hõlmavad tavaliselt piiratud geograafilist piirkonda Euroopas. Tuleb stimuleerida sellise informatsiooni kättesaadavust ülemaailmsetes võrkudes, mille on kogunud avalik sektor, mis on tema valduses ühetaoliste andmekogude vormis ja mida kasutavad arvukad Euroopa riigid. Täielike andmekogumite puudumine Euroopa tasandil takistab tõepoolest infosisu potentsiaali kasutamist. Lisaks katseprojektidele stimuleeritakse seetõttu ka Euroopa andmekogude loomist, andes rahalist toetust avaliku sektori informatsiooni käsitlevate üleeuroopaliste metaandmete väljatöötamiseks ja rakendades informatsiooni kogumise projekte, mis hõlmavad olulist osa Euroopa Liidu liikmesriikidest. See toimub kooskõlas andmekaitset käsitlevate ühenduse õiguse sätetega.

Sellise projekti näiteks võiks olla riiklike kaardistamisega tegelevate asutuste arhiivide omavahel ühendamine ja harmoneerimine.

Avaliku ja erasektori huvi ja osalus määravad, millist liiki andmeid ja milliseid valdkondi käsitletakse ja mil määral aitavad sellised projektid kaasa avalikku huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele muu hulgas kultuuri-, haridus- ja sotsiaalvaldkonnas.

2. INFOSISU TOOTMISE SUURENDAMINE MITMEKEELSES JA -KULTUURILISES KESKKONNAS

Mitmekeelse ja kultuuridevahelise informatsiooni andmise ja selle kättesaadavuse piisav toetamine on määrava tähtsusega, et võimaldada sidustoodete ja -teenuste Euroopa massituru arendamist ja Euroopa päritoluga infosisu laiemat levikut muudes piirkondades. Selle protsessi tehnoloogilisi aspekte on nõuetekohaselt arvesse võetud viiendas raamprogrammis. Teadus- ja tehnoloogiaarendustegevus ei otsi lahendust põhilisele probleemile, kuidas aitab tehnoloogia areng kaasa uutele äritegevuse võimalustele ja turu hõlvamisele, sealhulgas uutele ekspordivõimalustele.

Programm edendab ja toetab meetmeid, mille eesmärk on julgustada koostööd Euroopa infosisu tööstuse ja keelemajanduse sektorites, aidates parandada mõlema sektori konkurentsivõimet. Need meetmed on loomulik jätk programmi eelkäija, mitmekeelse infoühiskonna programmi (MLIS-programmi) raames võetud meetmetele, kuid neid on kohandatud üha arvutiseeruva ja globaliseeruva keskkonna vajadustele. Erilist tähelepanu pööratakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja uutele ettevõtjatele, kasutajatega seotud aspektidele, vähem levinud Euroopa Liidu keeltele ja läbirääkijariikide keeltele.

Näidis- ja infrastruktuuriprojekte täiendavad kaasnevad sihtotstarbelised meetmed, mille eesmärk on dokumenteerida parimaid tavasid, edendada vahetusi ja tõsta teadlikkust ning saavutada kõnealuses valdkonnas tööstus-, kutsealase ja riikliku tegevuse vastastikune kasulik toime.

2.1. Uute partnerlussuhete edendamine ning mitmekeelsust ja -kultuurilisust käsitlevate strateegiate vastuvõtmine

Selle suunise üldine eesmärk on edendada konkurentsivõimet ja pakkuda Euroopa infosisu tööstusele ja keelemajandusele, eelkõige uuenduslikele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja uutele ettevõtjatele paremaid turuvõimalusi, tugevdades seeläbi Euroopa mitmekeelset ja -kultuurilist osalemist ülemaailmsetes võrkudes. Nende meetmete rakendamisel võivad osaleda:

- kaubandusliku infosisu pakkujad (loojad, projekteerijad, pakendajad ja levitajad), kes soovivad oma pakkumist laiendada (näiteks internetiportaalid, mobiilsed teenused) ja uusi turge hõlvata,

- ettevõtetele suunatud infosisu pakkujad, kes soovivad pääseda e-kaubanduse turule või kõnealusel turul oma positsioone tugevdada (näiteks internetipõhine turustus ja jaemüük).

Kõnealused meetmed peavad hõlmama näiteks:

- projekte, mis käsitlevad avaliku sektori informatsiooni mitmekeelset kasutamist kooskõlas tegevussuunisega 1,

- projekte, mis ühendavad endas teadmisi kultuuriloomingu, haridus-, turustus- ja tehnoloogiavaldkonnas.

Era- ja avaliku sektori infosisu pakkujaid ja turustajaid julgustatakse võimaldama oma toodetele ja teenustele juurdepääsu enamates keeltes alates nende projekteerimisest ja loomisest kuni avaldamiseni. IT-kaupade tarnijaid ja telekommunikatsioonioperaatoreid julgustatakse pakkuma uut tehnikat ja levikanaleid, mis võimaldavad pääseda juurde sellisele mitmekeelsele informatsioonile ja levitada niisugust infosisu, mis vastab adressaadi kultuurilistele nõuetele. Keeleteenuste pakkujaid julgustatakse kohandama oma pakkumisi, et need vastaksid infosisu tööstuse üha laiemale tarbijaskonnale.

Võttes arvesse kõnealuse programmi geograafilise mõjuala laienemist Kesk- ja Ida-Euroopa riikidesse, tuleks rõhutada, et keeleküsimused on eriti olulised.

2.2. Keelelise infrastruktuuri tugevdamine

Asjakohase keelelise infrastruktuuri kättesaadavus on mitmekeelse infosisu tähtaegse ja tulusa loomise, kohandamise ja kasutamise vältimatu eeltingimus. See on struktuuriline alus kõikidele internatsionaliseerimise ja lokaliseerimise püüetele, eelkõige kui tegemist on vähem levinud keeltega, mille puhul turujõud ei ole sageli piisavaks stiimuliks. Euroopa keelelise infrastruktuuri tugevdamiseks tuleb luua avatud raamistik, mis sisaldab koostalitlusvõimelisi mitmekeelseid ressursse nagu näiteks mitmekeelsed sõnastikud ja entsüklopeediad, tõlkemälud ja terminoloogiabaasid ning nendega seotud abivahendid nagu arvutipõhine tõlkimine. Ressursid tuleb kokku koguda laiale kasutajaringile juurdepääsetavatesse varamutesse, mida seejärel võivad kasutada infosisu pakkujad ja levitajad ning keeleteenuste pakkujad.

Käesolev tegevussuunis hõlmab laiapõhjalisi meetmeid järgmistes valdkondades:

- keelekeskused: piirkondlike, riiklike ja temaatiliste andmekeskuste võrku paigutamine, millega kaasnevad kasutajasõbralikud otsingumootorid, on-line otsingu- ja vahendusteenused, kasutajate nõustamine ja keelevahendite katsetamine, raamkokkulepped ja tehnilised normid, mis võimaldavad era- ja avaliku sektori huvirühmadel olemasolevaid ja uusi ressursse jagada ja uuesti kasutada,

- IT-vahendid: internetipõhiste tarkvaravahendite integreerimine ja katsetamine infosisu lokaliseerimise haldamise ja töökorralduse valdkonnas; levitatavate keelevaramute ühistootmine, -kasutamine ja -hooldamine; digitaalse infosisu keeleülene otsing ja kogumine,

- uued ressursid: uute andmekogumite loomine ja riikidevaheline levitamine nende keelte ja valdkondade puhul, kus sobivad ressursid puuduvad ja kus turujõud ei ole olnud küsimuse lahendamisel piisavaks stiimuliks.

Eelmises lõigus nimetatud projektide ja muude meetmete puhul käsitatakse prioriteetidena vähem levinud Euroopa Liidu keeli ja läbirääkijariikide keeli. Euroopa Liidu peamiste kaubanduspartnerite keelte suhtes võib võtta erimeetmeid, kui see on ühenduse huvi ja ekspordipotentsiaali seisukohast põhjendatud. Lisaks antakse asjakohast toetust ühisele tööstuskoolitusele, eesmärgiga lahendada spetsialistide praeguse ja prognoositava puuduse küsimus.

3. DIGITAALSE INFOSISU TURU DÜNAAMIKA SUURENDAMINE

Digitaalse infosisu turu killustumine ja sellest tulenev ebakindlus turul tegutsejate jaoks toob enamasti kaasa loiduse ja liiga vähese investeerimise. Sellel on majanduskasvule ja tööhõivele negatiivne mõju. Seepärast on vaja toetada ühise visiooni, investeerimiskapitalile juurdepääsu ja multimeediatoodangu on-line kaubanduse õiguste suhtes ühetaoliste Euroopa põhimõtete arendamist, et kiirendada uusi algatusi ja investeeringuid ja parandada digitaalse infosisu turul tegutsejate üldist keskkonda.

3.1. Lõhe kaotamine digitaalse infosisuga tegeleva sektori ja kapitaliturgude vahel

Infosisu tööstusel on uute digitaalse infosisu rakenduste arendamiseks ja uuenduslikkuse suurendamiseks vajalikule investeerimiskapitalile juurdepääsul spetsiifilised raskused. Investeerimiskapitalile juurdepääsu parandamiseks tuleb võtta korrektiivmeetmed, et kasutada ära Euroopa digitaalse infosisu tööstuse täit potentsiaali ja parandada selle ärivõimalusi, hinnates Euroopa kultuuripärandit, majandusmudeleid, uuenduslikke rakendusi, mobiilset multimeediat jne.

Need meetmed täiendavad muid ühenduse programme ja riiklikke algatusi kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega.

Et julgustada informatsiooni ja parimate tavade vahetamist, keskendutakse nende meetmete puhul majanduskõrgkoolide ja koolituskeskuste ning uue majanduse juhtimis- ja haldamisoskuste alaste kogemuste levitamise toetamisele ja kaugõppesüsteemi väljatöötamisele. Nende eksperimentaalmeetmete abil otsitakse uusi võimalusi ideede ja kapitali kokkuviimiseks.

3.2. Õigustega kauplemine digitaalse infosisu turul tegutsejate vahel

Õigustega kauplemine õiguste valdajate, uute digitaalteenuste ja -toodete tootjate ja muudes väärtusahela etappides tegutsejate vahel on infosisu arengu seisukohast väga oluline. Multimeedia õiguste saamise tõhususel on tugev ja otsene mõju infosisu tööstuse toimimisele. Programmiga "INFO 2000" soodustati Euroopa tasandil levitatavate õiguste saamise eriteenuste integreerimist ja koostoimimist teostatavusuuringute tegemise ning prototüüpide, normide ja katsesüsteemi arendamise kaudu. Ühtse Euroopa õiguste andmise süsteemi saavutamiseks on vaja rohkem toetust.

Tulevaste meetmete puhul keskendutakse multimeedia õiguste andmise katseprojektide laiendamisele, toetades multimeedia õiguste andmise keskuste loomist Euroopas, ja konkreetsetele meetmetele kandidaatriikide, vähem arenenud sektorite ja konkreetsetete avaliku sektori rakenduste toetuseks.

3.3. Ühise visiooni väljatöötamine

Era- ja avaliku sektori ühine visioon edasisest arengust vähendab ebakindlust ja kiirendab konkreetseid algatusi ja investeeringuid. Turul tegutsejate ja avaliku sektori pideval koostoimimisel on visiooni loomisel üha suurem tähtsus. Infosisu ja keele lähenevate turgude arengut tihedas koostöös turul tegutsejatega korrapäraselt ja järjepidevalt jälgides saadakse visiooni pidevaks edasiarendamiseks vajalik infobaas.

Meetmete põhieesmärk on määratleda ja koguda asjakohaseid statistilisi andmeid, määratleda ja edendada Euroopa parimaid tavasid ning töötada välja süsteem, mis võimaldab pidevat võrdlevat analüüsi kolmandate riikidega, ja seda kaasajastada.

Programmi rakendamist toetavad meetmed, mille abil tulemusi levitada (näiteks trükised, www-leheküljed, konverentsid, kus projekte tutvustatakse), ja strateegilised uuringud, milles rõhutatakse uusi turuilminguid.

--------------------------------------------------

II LISA

KULUDE SOOVITUSLIK JAOTUS

1.Avaliku sektori informatsioonile juurdepääsu parandamine ja selle kasutusala laiendamine | 40 %–45 % |

2.Infosisu tootmise suurendamine mitmekeelses ja -kultuurilises keskkonnas | 40 %–45 % |

3.Digitaalse infosisu turu dünaamika suurendamine | 10 %–15 % |

--------------------------------------------------

III LISA

PROGRAMMI ELLUVIIMISE VAHENDID

1. Komisjon viib programmi ellu I lisas sätestatud tehniliste eeskirjade kohaselt.

2. Programmi rakendatakse kaudsete tegevuste kaudu ja võimaluse korral kaasfinantseerimise abil.

3. Kaasfinantseeritavad projektid valitakse Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud pakkumiskutsete korra kohaselt. Pakkumiskutsete sisu määratletakse pärast tihedat konsulteerimist asjaomaste ekspertidega käesoleva otsuse artiklis 5 sätestatud korras. Pakkumiskutsete kaudu toetatavate projektide valiku peamine kriteerium on nende tõenäoline panus programmi eesmärkide saavutamisse.

4. Ühenduse toetuse saamise taotlustele tuleks vajaduse korral lisada rahastamiskava, milles loetletakse kõik projektide rahastamise komponendid, sealhulgas ka ühenduselt taotletav rahaline toetus ja kõik muudest allikatest taotletud või saadud toetused.

5. Komisjon võib rakendada ka muid pakkumiskutsetest paindlikumaid rahastamiskavasid, et motiveerida eelkõige väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid hõlmavate partnerluste loomist ja muid uurimuslikke meetmeid multimeedia infosisu turu eri sektorites. Tegemist võiks olla alalise kavaga.

6. Punktis 3 nimetatud menetluste üksikasjalik kord rakendatakse pärast käesoleva otsuse artiklis 4 nimetatud komiteega konsulteerimist, järgides otsuse artiklis 5 sätestatud eeskirju ja kooskõlas finantsmäärustega. See avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

7. Koolitus- ja teenuslepingute raames täielikult ühenduse rahastatavad projektid viiakse ellu pakkumismenetluse abil vastavalt kehtivatele finantssätetele. Läbipaistvuse saavutamiseks tööprogramm avaldatakse ja seda levitatakse huvitatud asutustele.

8. Programmi rakendamiseks võtab komisjon ka programmi üldiste eesmärkide ja iga tegevussuunise konkreetsete eesmärkide saavutamiseks kavandatud ettevalmistavaid, kaasnevaid ja toetusmeetmeid. See hõlmab näiteks järgmisi toiminguid: programmi toetavad uuringud ja nõustamine; edaspidiseid toiminguid ettevalmistavad meetmed; programmis osalemist edendavad ja programmi tulemustele juurdepääsu soodustavad meetmed; trükised ja meetmed tulemuste levitamiseks, tutvustamiseks ja kasutamiseks: brošüürid, elektroonilised väljaanded (CD-ROM, DVD, internetileheküljed jne), osalemine messidel, pressimaterjalide ettevalmistamine jne; programmiga seonduvate võimalike sotsiaalmajanduslike tagajärgede analüüs; toetusmeetmed nagu digitaalse infosisu standardite kasutamise soodustamine ja oskuste arendamine Euroopa tasandil.

9. Kõigi programmi alusel rahalist toetust saavate projektide puhul tuleb märkida, et tooted on sellist toetust saanud.

--------------------------------------------------