ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.1.4.

Prioonide põhjustatud haiguste edasikandumise oht. Sellises ohus on näiteks järgmised inimesed: a) kellel on diagnoositud Creutzfeldt-Jakobi tõbi või Creutzfeldt-Jacobi tõve variant või kelle perekonnas on esinenud mitteiatrogeenset Creutzfeldt-Jakobi tõbe; b) kellel on esinenud kiiresti arenevat dementsust või degenereeruvat närvihaigust, sealhulgas teadmata päritoluga; c) inimese ajuripatsist pärinevate hormoonide retsipiendid (näiteks kasvuhormoonid) ning sarvkesta, skleera ja kõvakesta siirde retsipiendid ning inimesed, kellele on tehtud dokumenteerimata neurokirurgiat (kus on võidud kasutada kõvakesta). Creutzfeldt-Jakobi tõve variandi puhul võidakse soovitada täiendavaid ettevaatusmeetmeid.
(5)

Ilma et see piirakse kõnealuse järelduse kohaldamist, on asjakohane saada lisateavet teatavate kindlate punktide kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine lisamine I lisasse võib olla seotud tingimustega. Seetõttu on asjakohane nõuda, et oksamüüliga tehtaks täiendavaid katseid riskihinnangu kinnitamiseks seoses teatavate küsimustega ning et kõnealuste uuringute tulemusi esitleksid taotlejad.
(5)

Ilma et see piiraks seda järeldust, on dikloropop-P, pürimetaniili ja triklopüüri puhul vaja koguda edasist teavet mõnede üksikküsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmise suhtes I lisasse võib kehtestada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et ohu hindamise mõnede punktide kinnitamiseks jätkatakse dikloropop-P, pürimetaniili ja triklopüüri uurimist ning et teavitajad esitavad vastavad uuringud.
(3)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) üldine tehniline eeskiri (GTR) nr 2 “Kaherattaliste otto- või diiselmootoriga mootorrataste gaasiliste saasteainete, süsinikdioksiidi heitmete ja kütusekulu mõõtmisprotseduur” on vastu võetud eesmärgiga luua mootorrataste ülemaailmne turg. Selle sihiks on ühtlustada ülemaailmsel tasandil mootorratastele tüübikinnituse andmiseks kasutatav heitmete katsemenetlus. Lisaks on seda kohandatud vastavalt uuemale tehnika arengule, võttes arvesse mootorrataste konkreetseid omadusi.
Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 46a

1. Äriühing, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (11) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses, lisab oma tegevusaruandele ühingujuhtimise aruande. Aruanne lisatakse tegevusaruandele eraldi alajaotusena ning see sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a) viide i) hea ühingujuhtimise tavale, mida äriühing rakendab, ja/või ii) hea ühingujuhtimise tavale, mida äriühing võib olla otsustanud vabatahtlikult kohaldada, ja/või iii) kogu asjakohasele teabele riigisisese õigusega kehtestatud nõudeid ületavate rakendatavate hea ühingujuhtimise tavade kohta. Kui alapunktid i ja ii on kohaldatavad, näitab äriühing ühtlasi ära, kus asjakohased tekstid on avalikult kättesaadavad; kui alapunkt iii on kohaldatav, avalikustab äriühing oma rakendatavad hea ühingujuhtimise tavad;

b) määral, mil äriühing vastavalt riigisisesele õigusele kaldub kõrvale punkti a alapunktides i või ii märgitud hea ühingujuhtimise tavast, selgitus, millistest hea ühingujuhtimise tava osadest ta kõrvale kaldub ja mis on selle põhjused. Kui äriühing on otsustanud mitte kohaldada ühtegi punkti a alapunktides i või ii viidatud hea ühingujuhtimise tava, selgitab ta selle põhjuseid;

c) äriühingu sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte kirjeldus seoses finantsaruandluse protsessiga;

d) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) (12) artikli 10 lõike 1 punktides c, d, f, h ja i nõutav teave, kui äriühing kuulub käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;

e) aktsionäride/osanike koosoleku toimimine ja selle olulisemad volitused ning aktsionäride/osanike õiguste ja nende kasutusviisi kirjeldus, välja arvatud juhul, kui riigisisesed õigus- või haldusaktid näevad juba täielikult ette antud teavet;

f) haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite ja nende komisjonide koosseisu ja toimimist.

2. Liikmesriigid võivad lubada, et käesolevas artiklis nõutav teave esitatakse koos tegevusaruandega avaldatavas eraldi aruandes artikli 47 kohaselt või võib tegevusaruandes olla viide kohale äriühingu veebilehel, kus see dokument on avalikkusele kättesaadav. Eraldi aruande korral sisaldab ühingujuhtimise aruanne viidet tegevusaruandele, kus lõike 1 punkti d alusel nõutav teave on kättesaadav. Artikli 51 lõike 1 teist lõiku kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 punktide c ja d suhtes. Ülejäänud teabe puhul kontrollib vannutatud audiitor, kas ühingujuhtimise aruanne on koostatud.

3. Äriühingutele, kes on emiteerinud muid väärtpabereid kui need, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses, võivad liikmesriigid teha erandi lõike 1 punktide a, b, e ja f sätete rakendamise suhtes, välja arvatud juhul, kui kõnealused äriühingud on emiteerinud väärtpabereid, millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 15 tähenduses.
b)

lisatakse järgmised lõiked: “5. Liikmesriikidel on võimalus arvestada kaupade tarne ja teenuste osutamise maksustatava väärtuse sisse maksuvaba investeeringukulla väärtus artikli 26b tähenduses, mille on tarninud klient, et seda kasutataks töötlemiseks, ning kui selle tulemusena kaotab see maksuvaba investeeringukulla staatuse selliste kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel. Kasutatavaks väärtuseks on investeeringukulla turuväärtus nimetatud kaupade tarnimise või teenuste osutamise ajal. 6. Liikmesriigid võivad maksudest kõrvalehoidmise või maksustamise vältimise tõkestamiseks võtta meetmeid tagamaks, et kaupade tarne või teenuste osutamise maksustatav väärtus vastab turuväärtusele. Seda võimalust kasutatakse ainult juhul, kui kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse kellelegi, kellega on liikmesriigi määratluse kohased perekondlikud või muud tihedad isiklikud sidemed, juhtimisalastest, omandi-, liikmelisus-, rahalistest või õiguslikest suhetest tulenevad sidemed. Käesoleva sätte tähenduses võib tihedateks sidemeteks lugeda ka tööandja sidemed töövõtja, töövõtja perekonna või mõne muu töövõtjale lähedase isikuga. Esimese lõigu kohaldamisala piirdub järgmiste juhtudega: a) kui kaubatarne või teenuse osutamise eest makstud tasu on turuväärtusest väiksem ning kaubatarne või teenuse saajal ei ole artikli 17 alusel täielikku mahaarvamisõigust; b) kui kaubatarne või teenuse osutamise eest makstud tasu on turuväärtusest väiksem ning kauba tarnijal või teenuse osutajal ei ole artikli 17 alusel täielikku mahaarvamisõigust ja kaubatarne või teenuse osutamise suhtes kohaldatakse artikli 13 või artikli 28 lõike 3 punkti b kohast maksuvabastust; c) kui kaubatarne või teenuse osutamise eest makstud tasu on turuväärtusest kõrgem ning kauba tarnijal või teenuse osutajal ei ole artikli 17 alusel täielikku mahaarvamisõigust. Esimeses ja teises lõigus toodud meetmete puhul võivad liikmesriigid määratleda, milliste kaubatarnijate, teenuseosutajate ja saajate kategooriate suhtes meetmeid kohaldatakse. Liikmesriigid teavitavad artikli 29 kohaselt asutatud komiteed igast uuest riigisisesest meetmest, mis kehtestatakse käesoleva lõike kohaselt. 7. Käesolevas direktiivis tähendab “turuväärtus” kogusummat, mis kliendil tuleks tasuda kõnealuste kaupade ja teenuste saamiseks samal ajal ja turustusetapil, mil kaupade tarne või teenuste osutamine aset leiab, vaba konkurentsi tingimustes sõltumatule kaubatarnijale või teenuse osutajale liikmesriigis, kus kaubatarnet või teenuse osutamist maksustatakse. Kui ühtki võrreldavat kaubatarnet või teenuste osutamist ei ole võimalik tuvastada, on kaupade turuväärtus summa, mis ei või olla väiksem kui kõnealuste või samalaadsete kaupade ostuhind või ostuhinna puudumisel nende omahind, mis määratakse kindlaks kaubatarne ajal; teenuste turuväärtus on summa, mis ei või olla väiksem kui maksukohustuslase kogukulu teenuse osutamisel.”
(3)

Komisjonile on teatatud, et mõnede pestitsiidide puhul võivad jääkide kehtivad piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse, kuivõrd kättesaadav on uus toksikoloogia ja tarbimise alane teave. Komisjon on palunud asjakohastel referentliikmesriikidel teha ettepanekuid ühenduses jääkide suhtes kohaldatavate piirnormide läbivaatamise kohta. Niisugused ettepanekud edastati komisjonile.
(5)

Ilma et see piiraks seda järeldust, on klopüraliidi, tsüprodiniili ja fosetüüli puhul vaja koguda edasist teavet üksikute küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapakki tuleks veel edasi uurida, et kinnitada ohuhinnangu mõnda punkti, ja teavitajad peaksid esitama vastavad uuringud.
(2)

Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 esitas Stähler Agrochemie GmbH & Co. KG (praegu Stähler International GmbH & Co. KG) (Taskforce Stähler Agrochemie GmbH & Co. KG, Tokuyama Europe GmbH and Tomen France S.A nimel) 16. oktoobril 2000 taotluse toimeaine petoksamiidi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2001/626/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.
Kaubafutuure ja tähtajalisi kohustusi osta või müüa üksikuid kaupu võetakse mõõtmissüsteemis arvesse normühikutes väljendatud nimisummadena ja neile määratakse kehtivusaja põhjal lõpptähtaeg.

Pädevad ametiasutused võivad lubada, et börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.

Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise kauba tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.
(6)

Võttes arvesse nimetatud laiendatud meetmete vastuvõtmist lühikese või keskmise tähtaja jooksul ja kõnealuse läbivaatuse tulemusi, on asjakohane, et siseturu nõuetekohase toimimise huvides ja selleks, et tagada moonutuste jätkuv kõrvaldamine, tuleks raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste ja teatavate elektrooniliselt osutatavate teenuste suhtes kohaldatavat käibemaksukorda jätkuvalt kohaldada kuni 31. detsembrini 2006.
(2)

Oluline on kohandada direktiivi 98/8/EÜ IV A ja IV B lisa tehnika arenguga ja muudatustega asjaomastes õigusaktides, eriti nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivis 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta, (3) et pakkuda paremat alust mikroorganismide ja neid sisaldavate biotsiidide riskianalüüsi tegemiseks. Lisaks on teaduse ja tehnika areng toimunud ka mikrobioloogia ja biotehnoloogia vallas. Direktiivi 98/8/EÜ raamistikus andmetele esitatavatele nõuetele samasuguse struktuuri sätestamine nagu direktiivis 91/41/EMÜ hõlbustab taotlejate tööd toimikute esitamisel mõlemas õiguslikus raamistikus ja liikmesriikide tööd nende toimikute hindamisel. Seega on asjakohane ajakohastada praegu direktiivis 98/8/EÜ sisalduvad mikroorganismide, sealhulgas viiruste ja seente andmetele esitatavad nõuded ning viia need võimalikult hästi vastavusse direktiivi 91/414/EMÜ raamistikus kehtestatud nõuetega.
(2)

Propoksükarbasooni nimekirja lisamise taotlemisel esitas selle tootja Bayer CropScience spetsifikatsiooni, mis toetub väiketootmisele. Seoses suurtootmisega kavatseb kõnealune ettevõte muuta spetsifikatsiooni puhtuse osas. Ta on esitanud andmed, et näidata, et muudetud spetsifikatsioon vastab nimekirja lisamise nõuetele.
(4)

Metamidofossi läbivaatamisel tekkis mitmeid vastamata küsimusi, mis edastati Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) taimetervise, taimekaitsevahendite ja nende jääkide teaduskomisjonile (edaspidi teaduskomisjon). Teaduskomisjonil paluti kindlaks määrata nahakaudse imendumise aste, mis oleks teaduslikult põhjendatud taotleja poolt esitatud uuringute alusel, et hinnata nahaga kokkupuutest tulenevat riski inimestele. Lisaks paluti teaduskomisjonil üle vaadata hinnangud vältimise, töödeldud piirkondades toidu hankimisele kuluva aja ja töödeldud piirkondadest hangitud saastunud toidu osatähtsuse kohta ja anda nõu lindude ja loomade akuutse, lühi- ja pikaajalise insektitsiid metamidofossiga kokkupuute mõju kohta. Oma arvamuses esimesele küsimusele leidis teaduskomisjon, (4) et olemasolevate andmete alusel on lahjendatud preparaadi parim hinnanguline nahakaudne imendumine umbes 5 %. Teise küsimuse puhul keskendas teaduskomisjon oma hinnangu kahele liigile, hänilasele ja kaelushiirele, keda käsitlesid taotleja ja referentliikmesriik, kuna need liigid kasutavad olulisel määral kultuure, mille puhul taotleja on esitanud teavet metamidofossi kasutamise kohta. Teaduskomisjon ei nõustunud (5) taotleja ja referentliikmesriigi pakutud väärtustega hänilase jaoks kindlaksmääratud saastunud toidu osas ega toidu koostise hinnangutega hänilase ja kaelushiire jaoks. Teaduskomisjon märkis, et need väärtused alahindavad loomade akuutset kokkupuudet. Teaduskomisjon töötas välja alternatiivse lähenemisviisi, et hinnata vältimise potentsiaalset rolli. Hõlmatud mehhanismid on komplekssed, kuid tundub, et nii hänilane kui kaelushiir võivad toituda küllalt kiiresti, et välitingimustes esineks suremust. Teaduskomisjon määratles mitmed labori- või väliuuringute võimalused, mille abil saaks neid riske suurema täpsusega hinnata.
(4)

Euroopa Toiduohutusameti taimetervise, taimekaitsevahendite ja nende jääkide teaduskomisjonile esitati seoses dinokapiga kaks küsimust. Esimene küsimus käsitles koertel täheldatud mõju silmadele ja selle olulisust inimese seisukohalt ning teine küsimus oli seotud asjakohaste väärtustega nahakaudsel imendumisel, mida on võimalik järeldada mitmete uuringuandmete põhjal, mille teavitaja on kättesaadavaks muutnud. Esimese küsimuse puhul leidis teaduskomisjon, et puudub piisav teave järelduse tegemiseks, et koertel täheldatud mõju silmadele on omane üksnes sellele liigile, ning kõnealuse nähtuse täiendavad uuringud võivad osutuda vajalikuks. Sellest tulenevalt järeldati, et koertel esinevat mõju ei saa pidada inimeste puhul ebaoluliseks. Teise küsimuse osas pidas teaduskomisjon hindamise eesmärgil nahakaudsel imendumisel asjakohaseks väärtuseks 10 %. Käesoleva direktiivi ja vastava läbivaatamisaruande koostamisel võeti mõlema küsimuse puhul arvesse teaduskomisjoni soovitusi. (5)
(3)

Mitmed direktiivi 96/77/EÜ keeleversioonid sisaldavad vigu järgmiste ainete osas: E 307 alfa-tokoferool, E 315 erütorbiinhape ja E 415 ksantaankummi. Need vead tuleb parandada. Lisaks sellele tuleb arvesse võtta FAO/WHO ühise lisaainete ekspertkomisjoni (JECFA) poolt Codex Alimentarius’es esitatud lisaainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid. Eelkõige on vajaduse korral kohandatud puhtuse erikriteeriume, nii et need kajastaksid asjaomaste üksikute raskmetallide sisalduse piirnorme. Selguse huvides tuleks kogu neid aineid käsitlev tekst asendada.
3)

Lisatakse IX lisa: “IX LISA DIREKTIIVIS 94/55/EÜ MÄÄRATLETUD TEATAVATE SÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD LISASÄTTED (1) 1. KOHALDAMISALA Käesolevat lisa kohaldatakse sõidukite puhul, millele kohaldatakse direktiivis 94/55/EÜ sätestatud erinõudeid põletuskütteseadmete ja nende paigaldamise kohta. 2. MÕISTED Käesolevas lisas kohaldatakse direktiivi 94/55/EÜ B lisa peatükis 9.1 sätestatud sõidukimärgistuste EX/II, EX/III, AT, FL ja OX määratlusi. 3. TEHNILISED SÄTTED 3.1. Üldine (EX/II, EX/III, AT, FL ja OX sõidukid) 3.1.1. Põletuskütteseadmed ja nende heitgaaside liikumine peavad olema projekteeritud, paigutatud, kaitstud või kaetud nii, et need ei põhjusta veose ootamatut kuumenemist ega süttimist. Need nõuded loetakse täidetuks, kui seadme kütusepaak ja heitgaasisüsteem vastavad punktide 3.1.1.1 ja 3.1.1.2 sätetele. Nimetatud sätetele vastavust kontrollitakse komplekteeritud sõiduki puhul. 3.1.1.1. Seadet varustavad kütusepaagid peavad vastama järgmistele nõuetele: a) lekke korral peab kütus voolama otse maapinnale, puutumata kokku sõiduki või veose kuumenenud osadega; b) kütusemahutid peavad olema varustatud leeke kustutava seadmega, mis sobitub kütusepaagi avausse, või seadmega, mis hoiab kütusepaagi avause hermeetiliselt suletuna. 3.1.1.2. Summuti ja väljalasketorud peavad olema kaitstud või suunatud nii, et vältida kuumenemisest või süttimisest tuleneva ülekoormuse ohtu. Summuti osad, mis asuvad otse (diisli)kütusepaagi all, peavad asuma kütusepaagist vähemalt 100 mm kaugusel või olema eraldatud kuumuskindla vaheseinaga. 3.1.2. Põletuskütteseadmed lülitatakse välja käsitsi. Programmeerimisseadmed on keelatud. 3.2. EX/II ja EX/III sõidukid Gaasilisel kütusel töötavad põletuskütteseadmed ei ole lubatud. 3.3. FL sõidukid 3.3.1. Põletuskütteseadmed lülitatakse välja vähemalt kahel viisil: a) ettekavatsetud käsitsi väljalülitamine juhikabiinist; b) sõiduki mootori seiskumine; sellisel juhul võib juht seadme käsitsi uuesti töösse lülitada; c) sõidukil oleva ohtliku veose laadimispumba töösselülitamine. 3.3.2. Lubatud on põletuskütteseadme edasitöötamine pärast väljalülitamist. Punkti 3.3.1 alapunktides b ja c sätestatud meetodite puhul peab põlemisõhuga varustamise katkestatama sobivate vahenditega pärast järeltöötamise tsüklit kestusega mitte enam kui 40 sekundit. Kasutatakse ainult põletuskütteseadet, mille kohta on esitatud tõend, et see peab vastu 40sekundilise kestusega edasitöötamise tsükli korral kogu seadme tavalise kasutamisaja. (1) EÜT L 319, 21.12.1994, lk 7.”"
(4)

Uue sätte lisamisega on vaja selgitada, et pärast teatava üleminekuperioodi möödumist on keelatud müüa või sõidukile paigaldada sellist tüüpi varukatalüüsmuundureid, mis ei ole saanud tüübikinnitust vastavalt direktiivile 97/24/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2005/30/EÜ).
(3)

Komisjonile on teatatud, et mõnede pestitsiidide puhul võivad jääkide kehtivad piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse, kuivõrd kättesaadav on toksikoloogia ja tarbimise alane uus teave. Komisjon on palunud asjakohastel referentliikmesriikidel teha ettepanekuid ühenduses jääkide suhtes kohaldatavate piirnormide läbivaatamise kohta. Niisugused ettepanekud edastati komisjonile.
(4)

Mitmete läbiviidud uuringute käigus on ilmnenud, et fenamifossi ja etefooni sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavana, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja load neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.
(1)

Ühinemisakti artiklis 56 on sätestatud, et kui akte, mis jäävad kehtima pärast 1. jaanuari 2007, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu vastu vajalikud kohandused, välja arvatud juhul, kui esialgse akti on vastu võtnud komisjon.
(4)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib üldjuhul käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavana, eelkõige uuritud ja komisjoni aruannetes loetletud kasutusalade osas. Seetõttu on asjakohane lisada dimoksüstrobiin kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.
3.

II lisa muudetakse järgmiselt. 1. Artikkel 1.06 asendatakse järgmisega. “1.06 Ajutised nõuded Kui siseveetranspordi kohandamine tehnoloogia arenguga nõuab tungiva kiireloomulisuse tõttu erandite tegemist käesolevast direktiivist või kui see on vajalik katsete lubamiseks, võib vastavalt käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu võtta ajutisi nõudeid, mille eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine direktiivi täiendades. Need nõuded avaldatakse ja nende kehtivusaeg ei ületa kolme aastat. Need nõuded jõustuvad kõigis liikmesriikides üheaegselt ning nad tühistatakse samadel tingimustel.” 2. Artikli 10.03a lõige 5 asendatakse järgmisega. “5. Väiksemaid veekoguseid pritsivatel süsteemidel peab olema tüübikinnitus, mis vastab IMO resolutsioonile A 800(19) või mõnele muule tunnustatud standardile. Kõnesolev tunnustamine, kui selle eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine, võetakse vastu vastavalt käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Tüübikinnituse annab tunnustatud klassifikatsiooniühing või akrediteeritud katseasutus. Akrediteeritud katseasutus peab vastama katselaborite tegutsemise ühtlustatud nõuete Euroopa standardile (EN ISO/IEC 17025: 2000).” 3. Artikli 10.03b lõige 1 asendatakse järgmisega. “1. Tulekustutusained Masina-, katla- ja pumbaruumide püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemides võib kasutada järgmisi tulekustutusaineid: a) CO2 (süsinikdioksiid); b) HFC 227ea (heptafluoropropaan); c) IG-541 (52 % lämmastikku, 40 % argooni, 8 % süsinikdioksiidi). Luba muude tulekustutusainete kasutamiseks, kui sellise loa eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine, antakse vastavalt käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”
(8)

On oluline, et imiku piimasegude ja jätkupiimasegude tootmiseks kasutatavad koostisosad sobiksid imikute eritoiduks ning et nende sobivus oleks vajaduse korral tõestatud asjakohaste uuringutega. Sellised teaduslikud eksperdirühmad nagu toidu teaduskomitee, UK Committee on the Medical Aspects of Food and Nutrition Policy (Ühendkuningriigi toidu ja toitumispoliitika meditsiiniliste aspektide komitee) ning European Society for Paediatric Gastroenterology, Hepatology and Nutrition (Euroopa pediaatrilise gastroenteroloogia, hepatoloogia ja toitumise ühing) on avaldanud suunised selliste uuringute kavandamiste ja läbiviimise kohta. Neid suuniseid tuleks arvesse võtta, kui imikute piimasegudesse või jätkupiimasegudesse lisatakse koostisosi.
(6)

Erinevad uuringud näitavad, et sulfurüülfluoriidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad uuritud ja hindamisaruandes kirjeldatud kasutusviiside korral direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda sulfurüülfluoriid I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik sulfurüülfluoriidi sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.