Komisjoni määrus (EÜ) nr 1239/95,

31. mai 1995,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega ühenduse sordiametis

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta, [1] eriti selle artiklit 114,

ning arvestades, et:

määrus (EÜ) nr 2100/94 (edaspidi "algmäärus") loob uue ühenduse sordikaitsesüsteemi, mille kohaselt kehtib sordikaitse kogu ühenduses;

selle süsteemi peaks niipea kui võimalik tõhusalt ellu viima ühenduse sordiamet, keda kontrolliasutused abistavad asjakohaste taimesortide registreerimiskatsete läbiviimisel ning kes võib kasutada selleks määratud riigiasutuste või selleks asutatud oma allasutuste teenuseid; seetõttu on tingimata vaja määratleda sordiameti suhted oma allasutuste ning kontrolliasutuste ja riigiasutustega;

ameti otsuste peale võib esitada kaebuse ameti apellatsiooninõukogule, mis tuleks moodustada ning mille tegevust käsitlevad sätted tuleks vastu võtta; haldusnõukogu võib vajaduse korral moodustada järgmise astme apellatsiooninõukogusid;

algmääruse artiklite 23, 29, 34, 35, 36, 42, 45, 46, 49, 50, 58, 81, 85, 87, 88 ja 100 teatavates sätetes on juba selgesõnaliselt ette nähtud, et koostatakse või võidakse koostada nende üksikasjalikud rakenduseeskirjad; kui selgitused on vajalikud, võib samal eesmärgil välja töötada muud üksikasjalikud eeskirjad;

ühenduse sordikaitse ülemineku jõustumine või õiguse üleminek ühenduse sordikaitsele tuleks määratleda registrikandeid käsitlevates eeskirjades;

ühenduse sordiameti haldusnõukoguga on konsulteeritud;

käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega;

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

MENETLUSOSALISED, AMET JA KONTROLLIASUTUSED

I PEATÜKK

MENETLUSOSALISED

Artikkel 1

Menetlusosalised

1. Ühenduse sordiameti (edaspidi "amet") menetlusosalised võivad olla järgmised isikud:

a) ühenduse sordikaitse taotleja;

b) algmääruse artikli 59 lõikes 2 osutatud vastuväite esitaja;

c) ühenduse kaitse alla võetud sordi omanik või omanikud (edaspidi "omanik");

d) mis tahes isik, kelle taotlus või avaldus on ameti otsuse eeltingimuseks.

2. Kirjaliku taotluse alusel võib amet lubada menetluses osaleda muudel kui lõikes 1 osutatud isikutel, kui nad on otseselt ja isiklikult asjaga seotud.

3. Isikuna lõigete 1 ja 2 tähenduses käsitatakse mis tahes füüsilist või juriidilist isikut, samuti asutust, mis selle suhtes kohaldatava õiguse kohaselt omab juriidilise isiku staatust.

Artikkel 2

Menetlusosaliste määramine

1. Menetlusosalise puhul märgitakse tema nimi ja aadress.

2. Füüsiliste isikute puhul märgitakse isiku perekonnanimi ja eesnimed. Juriidiliste isikute ja äriühingute puhul märgitakse nende ametlik nimetus.

3. Aadressid sisaldavad kogu asjakohast haldusteavet, sealhulgas selle riigi nime, kus on menetlusosalise elukoht või asukoht. Iga menetlusosalise kohta tuleks soovitatavalt märkida ainult üks aadress; kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui menetlusosaline määrab kättetoimetamisaadressiks ühe teistest aadressidest.

4. Kui menetlusosaline on juriidiline isik, märgitakse tema puhul ka selle füüsilise isiku nimi ja aadress, kes menetlusosalist asjakohaste riiklike õigusaktide alusel esindab. Lõike 2 sätteid kohaldatakse sellise füüsilise isiku suhtes mutatis mutandis.

Amet võib lubada erandeid esimese lõigu esimese lause sätetest.

5. Kui menetlusosaline on Euroopa Komisjon või liikmesriik, teatab ta esindaja iga menetluse jaoks, milles ta osaleb.

Artikkel 3

Menetlusosaliste keeled

1. Menetlusosaline kasutab tema poolt esimese ametile esitatud ja allakirjutatud dokumendi koostamisel valitud ühenduse ametlikku keelt, kuni amet teeb lõpliku otsuse.

2. Kui menetlusosaline esitab tema poolt allkirjastatud dokumendi, mis on koostatud mõnes muus ühenduse ametlikus keeles kui see, mida tuleb kasutada vastavalt lõikele 1, loetakse dokument vastuvõetuks siis, kui ameti kätte jõuab kõnealuse dokumendi tõlge mõnelt teiselt asutuselt. Amet võib lubada erandeid sellest nõudest.

3. Kui menetlusosaline kasutab asja suulisel arutamisel muud keelt kui ühenduse ametlik keel, mida kasutavad ameti pädevad töötajad, teised menetlusosalised või mõlemad ning mida ka kõnealune menetlusosaline peab kasutama, peab ta korraldama sünkroontõlke kõnealusesse ametlikku keelde. Kui sünkroontõlget ei korraldata, võib asja suuline arutamine jätkuda keeltes, mida kasutavad ameti pädevad töötajad ja teised menetlusosalised.

Artikkel 4

Asja suulise arutamise ja tõendite kogumise keeled

1. Kõik menetlusosalised, tunnistajad ja eksperdid, keda kuulatakse ära suulisel asja arutamisel, võivad kasutada ükskõik millist Euroopa Ühenduse ametlikku keelt.

2. Kui lõikes 1 osutatud ärakuulamine toimub menetlusosalise taotlusel ning kui menetlusosaline, tunnistaja või ekspert ei ole võimeline end piisavalt väljendama üheski Euroopa Ühenduse ametlikus keeles, võidakse ta ära kuulata üksnes juhul, kui palve esitanud menetlusosaline korraldab tõlke keelde, mida kasutavad ühiselt kõik menetlusosalised, või selle puudumisel ameti töötajate poolt kasutatavasse keelde.

Amet võib lubada erandeid esimesest lõigust.

3. Asja suulise arutamise või tõendite kogumise käigus ameti töötajate, menetlusosaliste, tunnistajate ja ekspertide poolt ühes Euroopa Ühenduste ametlikus keeles antud ütlused kantakse protokolli nende andmisel kasutatud keeles. Teistes keeltes antud ütlused kantakse protokolli ameti töötajate poolt kasutatavas keeles.

Artikkel 5

Menetlusosaliste esitatud dokumentide tõlkimine

1. Kui menetlusosaline esitab dokumendi mõnes muus keeles kui Euroopa Ühenduste ametlikud keeled, võib amet nõuda menetlusosaliselt esitatud dokumentide tõlget keelde, mida ta peab kasutama või mida kasutavad ameti pädevad töötajad.

2. Kui menetlusosaline peab esitama või on esitanud dokumendi tõlke, võib amet nõuda, et tema poolt määratud tähtaja jooksul esitatakse tõend tõlke algtekstile vastavuse kohta.

3. Lõikes 1 osutatud tõlke ja lõikes 2 esitatud tõendi esitamata jätmise korral loetakse dokument vastuvõtmata jäetuks.

II PEATÜKK

AMET

Jagu 1

Ameti komiteed

Artikkel 6

Komiteede liikmete kvalifikatsioon

1. Algmääruse artikli 35 lõikes 2 osutatud komiteed koostatakse ameti juhataja äranägemisel tehniliselt või juriidiliselt või mõlemas valdkonnas kvalifitseeritud liikmetest.

2. Tehniliselt kvalifitseeritud liikmel peab olema botaanikaalane kraad või tunnustatud kogemus nimetatud valdkonnas.

3. Juriidiliselt kvalifitseeritud liikmel peab olema õigusalane kõrgharidus või tunnustatud kogemus intellektuaalse omandi või sordi alal.

Artikkel 7

Komitee otsused

1. Lisaks algmääruse artikli 35 lõikes 2 osutatud otsuste vastuvõtmisele otsustab komitee:

- vaidlustatud otsuse täitmise peatamata jätmise vastavalt algmääruse artikli 67 lõikele 2,

- puuduste testimise vastavalt kõnealuse määruse artiklile 70,

- tähtaja ennistamise vastavalt kõnealuse määruse artiklile 80 ning

- kulude jaotamise vastavalt algmääruse artikli 85 lõikele 2 ja käesoleva määruse artiklile 75.

2. Komitee otsused võetakse vastu liikmete häälteenamusega.

Artikkel 8

Komiteede üksikliikmete volitused

1. Komitee määrab ühe oma liikme ettekandjaks.

2. Ettekandja võib eelkõige:

a) täita artiklis 25 sätestatud kohustusi ning jälgida aruannete laekumist kontrolliasutustelt;

b) viia läbi menetluse ametis, sealhulgas teavitada menetlusosalisi puudustest, mis tuleb kõrvaldada, ning määrata tähtaegu; ja

c) kanda hoolt tiheda nõustamise ja teabevahetuse eest menetlusosaliste vahel.

Artikkel 9

Juhataja funktsioon

Ameti juhataja tagab tema järelevalve all tehtud otsuste järjepidevuse. Eelkõige sätestab ta algmääruse artikli 59 kohaselt esitatud vastuväiteid käsitlevate otsuste ja vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 61, 62, 63 või 66 tehtavate otsuste tegemise tingimused.

Artikkel 10

Konsultatsioonid

Menetlusosaliste ja kolmandate isikutega korrapäraste konsultatsioonide pidamiseks võivad ameti töötajad tasuta kasutada algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutuste ning kontrolliasutuste ruume.

Jagu 2

Apellatsiooninõukogud

Artikkel 11

Apellatsiooninõukogud

1. Käesolevaga asutatakse algmääruse artiklis 67 osutatud otsuste peale esitatud kaebuste arutamiseks apellatsiooninõukogu. Vajaduse korral võib haldusnõukogu ameti ettepanekul asutada mitu apellatsiooninõukogu. Sellisel juhul määrab haldusnõukogu kindlaks asutatud apellatsiooninõukogude tööjaotuse.

2. Iga apellatsiooninõukogu koosneb tehniliselt ja juriidiliselt kvalifitseeritud liikmetest. Artikli 6 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis. Eesistuja on juriidiliselt kvalifitseeritud liige.

3. Apellatsiooninõukogu eesistuja määrab kaebuse läbivaatamiseks ühele liikmele, kes on antud asjas ettekandja. Ettekandja ülesanded võivad vajaduse korral hõlmata tõendite kogumist.

4. Apellatsiooninõukogu otsused võetakse vastu liikmete häälteenamusega.

Artikkel 12

Apellatsiooninõukogu kantselei

1. Ameti juhataja moodustab apellatsiooninõukogu juurde kantselei; ameti töötajad ei saa kantselei tööst osa võtta, kui nad on osalenud menetluses, mis on seotud otsusega, mille peale on kaebus esitatud.

2. Kantselei töötajate ülesanne on eelkõige:

- asja suulise arutamise protokollimine ning tõendite kogumine vastavalt käesoleva määruse artiklile 63,

- kulude jaotamine vastavalt algmääruse artikli 85 lõikele 5 ja käesoleva määruse artiklile 76 ning

- artiklis 77 osutatud kulude jaotamise kokkuleppe kinnitamine.

III PEATÜKK

KONTROLLIASUTUSED

Artikkel 13

Algmääruse artikli 55 lõikes 1 osutatud kontrolliasutuse määramine

1. Kui haldusnõukogu delegeerib vastutuse registreerimiskatsete eest liikmesriigi pädevale asutusele, teavitab ameti juhataja sellest antud asutust (edaspidi "kontrolliasutus"). Määramine jõustub päeval, mil ameti juhataja väljastab vastava teatise. Seda sätet kohaldatakse mutatis mutandis kontrolliasutusele antud ülesande tühistamise suhtes vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõikele 6.

2. Registreerimiskatses osalev kontrolliasutuse töötaja ei tohi loata kasutada ega kõrvalistele isikutele avaldada fakte, dokumente ega teavet, mis on talle teatavaks saanud registreerimiskatse käigus või sellega seoses; töötaja on selle kohustusega seotud ka pärast asjaomase registreerimiskatse lõppemist, pärast töösuhte lõppemist ning pärast asjaomase kontrolliasutuse määramise tühistamist.

3. Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis sordimaterjali suhtes, mille apellant annab kontrolliasutusele.

4. Amet jälgib lõigete 2 ja 3 järgimist ning arutab vastavalt algmääruse artikli 81 lõikele 2 kontrolliasutuste töötajate väljaarvamist või taandamise taotlusi.

Artikkel 14

Algmääruse artikli 55 lõikes 2 osutatud kontrolliasutuse määramine

1. Kui amet kavatseb sortide registreerimiskatsed vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 2 teha ülesandeks mõnele asutusele, esitab ta nõusoleku saamiseks haldusnõukogule põhjenduse kõnealuse asutuse tehnilise sobivuse kohta.

2. Kui amet kavatseb sortide registreerimiskatseteks asutada enda allasutuse, esitab ta nõusoleku saamiseks haldusnõukogule põhjenduse sellise allasutuse tehnilise ja majandusliku otstarbekuse ja allasutuse asukoha kohta.

3. Kui haldusnõukogu on nõus lõigetes 1 ja 2 osutatud põhjendustega, võib ameti juhataja teatada määramisest lõikes 1 osutatud asutusele või avaldada lõikes 2 osutatud allasutuse määramise kohta teate Euroopa Ühenduste Teatajas. Määramise võib tühistada üksnes haldusnõukogu nõusolekul. Artikli 13 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse lõikes 1 osutatud asutuse töötajate suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 15

Määramise kord

1. Kontrolliasutusele antakse ülesanne ameti ja kontrolliasutuse vahelise kirjaliku kokkleppega, milles sätestatakse taimesortide registreerimiskatsete läbiviimine kontrolliasutuse poolt ning algmääruse artiklis 58 osutatud lõivu maksmine. Käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2 osutatud allasutuse puhul toimub määramine ameti poolt antud töömeetodeid käsitlevate eeskirjade järgi.

2. Kirjaliku kokkuleppe toimel loetakse sellega kooskõlas olevaid kontrolliasutuse töötajate sooritatud või sooritatavaid toiminguid kolmandate isikute suhtes ameti toiminguteks.

3. Kui kontrolliasutus kavatseb algmääruse artikli 56 lõike 3 kohaselt kasutada teiste tehniliselt kvalifitseeritud asutuste teenuseid, märgitakse need asutused ära ametiga sõlmitud kirjalikus kokkuleppes. Algmääruse artikli 81 lõiget 2 ja käesoleva määruse artikli 13 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis asjaomaste töötajate suhtes, kes kirjutavad alla kirjalikule kohustusele järgida konfidentsiaalsusnõuet.

4. Tasu maksmine ameti poolt kontrolliasutusele on kooskõlas käesolevasse määrusesse 31. detsembriks 1999 lisatava astmestikuga käesoleva määruse artikli 93 lõikes 1 sätestatud nõuete alusel. Astmestikku võib pärast selle vastuvõtmist muuta üksnes komisjoni määruse (EÜ) nr 1238/95 [2] muutmisega.

5. Kontrolliasutus edastab korrapäraselt ametile sooritatud registreerimiskatsete ja vajalike võrdluskogude hooldamiskulude üksikasjaliku jaotuse. Lõikes 3 sätestatud juhul esitab kontrolliasutus ametile eraldi audiitori aruanded.

6. Kontrolliasutuse määramist ei tohi tühistada enne lõikes 1 osutatud kokkuleppe tühistamise jõustumist.

II JAOTIS

ERIMENETLUSED AMETIS

I PEATÜKK

ÜHENDUSE SORDIKAITSE TAOTLUS

Jagu 1

Taotleja toimingud

Artikkel 16

Taotluse esitamine

1. Ühenduse sordikaitse taotlus esitatakse ametile kahes eksemplaris, või riigiasutustele või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt asutatud allasutustele kolmes eksemplaris.

2. Algmääruse artikli 49 lõike 1 taande b kohaselt sisaldab ametile saadetav "teave":

- üksikasju taotleja ning vajaduse korral tema esindaja isiku identifitseerimiseks,

- riigi- või allasutuse nimetust, kellele ühenduse sordikaitse taotlus on esitatud, ning

- asjakohase sordi ajutist nime.

3. Amet annab taotlejatele täitmiseks ja allakirjutamiseks tasuta järgmised dokumendivormid:

a) taotluse blankett ja tehniline küsimustik ühenduse sordikaitse taotluse esitamiseks;

b) blankett lõikes 2 osutatud teabe edastamiseks, kus on märgitud nimetatud teabe edastamata jätmise tagajärjed.

Artikkel 17

Taotluse vastuvõtmine

1. Kui algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutus või asutatud allasutus võtab taotluse vastu, edastab ta koos algmääruse artikli 49 lõike 2 kohaselt edastatava taotlusega ametile vastuvõtmise tõendi. Vastuvõtmise tõend sisaldab riigiasutuse toimiku numbrit, edasi saadetud dokumentide arvu ning kuupäeva, mil riigiasutus või allasutus taotluse vastu võttis. Riigiasutus või allasutus väljastab taotlejale edastatud tõendi koopia.

2. Kui amet võtab taotleja taotluse vastu otse taotlejalt või allasutuse või riigiasutuse kaudu ning ilma et see piiraks teiste sätete kohaldamist, märgib amet taotluse dokumentidele toimiku numbri ja vastuvõtmise kuupäeva ning väljastab taotlejale kättesaamistõendi. Tõendile märgitakse ameti toimiku number, vastuvõetud dokumentide arv, ametis vastuvõtmise kuupäev ning taotlemise kuupäev algmääruse artikli 51 tähenduses. Tõendi koopia antakse riigiasutusele või allasutusele, mille kaudu amet taotluse vastu võttis.

3. Kui amet võtab taotluse vastu allasutuse või riigiasutuse kaudu rohkem kui kuu aega pärast selle esitamist taotleja poolt, ei tohi "taotlemise kuupäev" algmääruse artikli 51 tähenduses olla varasem kui kuupäev, mil amet taotluse vastu võttis, välja arvatud juhul, kui ametile tõendatakse piisavate dokumentidega, et taotleja teatas ametile taotluse esitamisest vastavalt algmääruse artikli 49 lõike 1 taandele b ning käesoleva määruse artikli 16 lõikele 2.

Artikkel 18

Algmääruse artikli 50 lõikes 1 osutatud tingimused

1. Kui amet leiab, et taotlus ei vasta algmääruse artikli 50 lõike 1 tingimustele, teavitab ta taotlejat leitud puudustest, märkides, et taotluse vastuvõtmise kuupäevana algmääruse artikli 51 tähenduses käsitatakse kuupäeva, mil amet saab piisavalt teavet kõnealuste puuduste kõrvaldamiseks.

2. Taotlus on kooskõlas algmääruse artikli 50 lõike 1 taandes i esitatud tingimusega üksnes juhul, kui on märgitud esimese turustamise kuupäev ja riik kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 tähenduses või kui deklareeritakse, et turustamist ei ole toimunud.

3. Taotlus on kooskõlas algmääruse artikli 50 lõike 1 taandes j esitatud tingimusega üksnes juhul, kui taotlejale teadaolevatel andmetel on kuupäev ja riik märgitud antud sordi varasemates:

- omandiõiguse tunnistamise taotlustes ning

- ametliku tunnustamise taotluses sertifitseerimise ja turustamise eesmärgil, kui ametlik tunnustamine sisaldab sordi ametlikku kirjeldust,

liikmesriigis või Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu liikmeriigis.

Artikkel 19

Algmääruse artikli 50 lõikes 2 osutatud tingimused

1. Kui amet leiab, et taotlus ei vasta käesoleva artikli lõigete 2, 3 ja 4 või käesoleva määruse artikli 16 sätetele, kohaldab ta käesoleva määruse artikli 17 lõiget 2, kuid nõuab taotlejalt leitud puuduste kõrvaldamist määratud tähtajaks. Kui puudusi õigel ajal ei kõrvaldata, lükkab amet taotluse viivitamata tagasi algmääruse artikli 61 lõike 1 punkti a kohaselt.

2. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) taotleja kodakondsus juhul, kui ta on füüsiline isik, käesoleva määruse artiklis 2 osutatud menetlusosalise nimi ning aretaja nimi ja aadress juhul, kui taotleja ei ole aretaja;

b) sordi perekonna, liigi või alamliigi ladinakeelne nimi ning üldnimetus;

c) sordi omadused, mis taotleja arvates selgesti eristuvad teistest sortidest, sealjuures märgitakse teiste sortide nimed vajaduse korral katsetel kasutatud võrdlussortidena;

d) sordi aretamine, säilitamine ja paljundamine, sealhulgas teave:

- sordi tootmisel korduvalt kasutamist vajavate muude liikide omaduste, sordinime või selle puudumisel ajutise sordinime kohta, või

- omaduste kohta, mida on geneetiliselt muundatud, kui kõnealune sort on geneetiliselt muundatud organism nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ [3] artikli 2 lõike 2 tähenduses;

e) piirkond ja riik, kus sort on aretatud või avastatud ja arendatud;

f) uudsuse hindamiseks algmääruse artikli 10 kohaselt sordi koostisosade või koristatud materjali esimese turustuse kuupäev ja riik või deklaratsioon, et materjali ei ole turustatud;

g) selle asutuse nimi, kellele taotlus esitatakse, ning artikli 18 lõikes 3 osutatud taotluse number;

h) kõnealuse sordi olemasolev riiklik sordikaitse või sordiga seotud ühenduses kehtiv patent.

3. Amet võib ettenähtud tähtajaks nõuda registreerimiskatse läbiviimiseks vajalikku teavet ja dokumentatsiooni ning vajaduse korral jooniseid ja fotosid.

4. Kui kõnealune sort on geneetiliselt muundatud organism direktiivi 90/220/EMÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses, võib amet taotlejalt nõuda vastutavate asutuste kirjaliku tõendi koopia esitamist selle kohta, et sordi registreerimiskatse algmääruse artiklite 55 ja 56 kohaselt ei kujuta ohtu keskkonnale vastavalt eespool nimetatud direktiivi normidele.

Artikkel 20

Prioriteedinõue

Kui taotleja esitab taotluse kohta algmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses prioriteedinõude ning see taotlus ei ole varaseim artikli 18 lõike 3 esimese taande kohaselt märgitud taotlustest, teatab amet, et prioriteedinõuet saab esitada üksnes varaseima esitatud taotluse kohta. Kui amet on välja andnud tõendi taotluse esitamise kuupäevaga, mis ei ole märgitud kuupäevadest varaseim, loetakse teatatud prioriteedikuupäev kehtetuks.

Artikkel 21

Õigus ühenduse sordikaitsele menetluse ajal

1. Kui ühenduse sordikaitse taotluste registrisse on kantud menetluse algatamine taotleja vastu algmääruse artikli 98 lõikes 4 osutatud nõude alusel, võib amet taotluse menetluse peatada. Amet võib kindlaks määrata kuupäeva, mil kavatsetakse peatunud menetlust jätkata.

2. Amet jätkab menetlust, kui ühenduse sordiregistrisse on kantud lõikes 1osutatud menetluses tehtud otsus või kui menetlus on lõpetatud muul viisil. Amet võib menetlust jätkata varem, kuid mitte enne lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud kuupäeva.

3. Kui ühenduse sordikaitse õigus läheb ameti mõjul siduvalt üle teisele isikule, võib kõnealune isik jätkata taotlejana esimese taotleja taotluses enda omana tingimusel, et ta teatab sellest ametile ühe kuu jooksul alates ühenduse sordiregistri lõplikust otsusest. Vastavalt algmääruse artiklile 83 tasumisele kuuluvad ja esimese taotleja poolt juba makstud lõivud loetakse järgmise taotleja makstuks.

Jagu 2

Registreerimiskatse läbiviimine

Artikkel 22

Kontrollisuuniste määramine

1. Ameti juhataja ettepanekul võtab haldusnõukogu vastu otsuse kontrollisuuniste kohta. Otsuse kuupäev ning otsusega hõlmatud liigid avaldatakse käesoleva määruse artiklis 87 osutatud ametlikus väljaandes.

2. Haldusnõukogu otsuse puudumisel kontrollisuuniste kohta võib ameti juhataja võtta vastu vastava ajutise otsuse. Ajutine otsus kaotab kehtivuse päeval, mil haldusnõukogu teeb oma otsuse. Kui ameti juhataja ajutine otsus erineb haldusnõukogu otsusest, ei mõjuta see enne haldusnõukogu otsust alustatud registreerimiskatset; haldusnõukogu võib asjaoludest tingituna otsustada teisiti.

Artikkel 23

Ameti juhataja volitused

1. Haldusnõukogu otsus kontrollisuuniste kohta sisaldab märget ameti juhataja volituste kohta lisada sordi täiendavaid omadusi ja nende väljundeid.

2. Kui ameti juhataja kasutab lõikes 1 märgitud volitust, kohaldatakse käesoleva määruse artikli 22 lõiget 2 mutatis mutandis.

Artikkel 24

Kontrolliasutuse teavitamine ameti poolt

Vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 3 edastab amet kontrolliasutusele järgmiste kõnealuse sordi kohta käivate dokumentide koopiad:

a) taotlus, tehniline küsimustik ja kõik taotleja esitatud täiendavad dokumendid, mis sisaldavad registreerimiskatse läbiviimiseks vajalikku teavet;

b) käesoleva määruse artikli 86 kohaselt taotleja poolt täidetud vormid;

c) dokumendid vastuväite kohta, mis põhineb väitel, et algmääruse artiklites 7-9 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

Artikkel 25

Ameti ja kontrolliasutuse koostöö

Registreerimiskatse eest vastutava kontrolliasutuse töötajad ning käesoleva määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt määratud ettekandja teevad registreerimiskatse kõigis etappides koostööd. Koostöö hõlmab vähemalt järgmisi asjaolusid:

a) registreerimiskatse läbiviimise järelevalve, sealhulgas kontrollib ettekandja katsealuste maatükkide asukohta ning testimisel kasutatavaid meetodeid; ja

b) teave kontrolliasutuselt sordi eelneva turustamise üksikasjade kohta, ilma et see piiraks ameti teisi uuringuid;

c) kontrolliasutuse poolt ametile esitatavad vahearuanded iga kasvuperioodi kohta.

Artikkel 26

Registreerimiskatsete aruannete vorm

1. Algmääruse artiklis 57 osutatud registreerimiskatsete aruandele kirjutab alla kontrolliasutuse vastutav töötaja ning selles märgitakse selgesõnaliselt, et tulemuste kasutamise õigus on ainult ametil vastavalt algmääruse artikli 57 lõikele 4.

2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse ametile esitatavate vahearuannete suhtes mutatis mutandis. Kontrolliasutus väljastab sellise vahearuande koopia otse taotlejale.

Artikkel 27

Teised registreerimiskatsete aruanded

1. Registreerimiskatsete aruannet, mis on saadud või saadakse asjaomase liigi eest vastutava asutuse poolt liikmesriigis vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 1 ametlikul eesmärgil läbi viidud või läbi viidava registreerimiskatse käigus, võib amet pidada otsuse tegemise piisavaks aluseks tingimusel, et:

- registreerimiskatseks esitatud materjali kogus ja kvaliteet on kooskõlas mis tahes standarditega, mis on sätestatud vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 4,

- registreerimiskatse on läbi viidud viisil, mis on kooskõlas haldusnõukogu poolt vastavalt algmääruse artikli 55 lõikele 1 määratud tingimustega, ning vastavalt kontrollisuunistele või üldjuhistele, mis on välja antud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 56 lõikega 2 ning käesoleva määruse artiklitega 22 ja 23,

- ametil on olnud võimalus teostada kõnealust registreerimiskatse järelevalvet, ning

- kui lõpparuanne ei ole kohe kättesaadav, esitatakse ametile enne registreerimiskatsete aruannet vahearuanded iga kasvuperioodi kohta.

2. Kui amet leiab, et lõikes 1 osutatud registreerimiskatsete aruanne ei ole otsuse tegemiseks piisav alus, võib ta pärast konsulteerimist taotlejaga ning asjaomase kontrolliasutusega järgida algmääruse artiklis 55 sätestatud korda.

3. Amet ja liikmesriikide pädevad riiklikud sordiametid osutavad üksteisele haldusabi, võimaldades nõudmise korral ligipääsu sordi registreerimiskatsete aruannetele, et hinnata kõnealuse sordi eristatavust, ühtlikkust ning püsivust. Sellise aruande esitamise eest makstakse ametile või pädevale riiklikule sordiametile teatav summa, mille suuruses asjaomased asutused on kokku leppinud.

Jagu 3

Sordinimi

Artikkel 28

Sordinime ettepanek

Sordinime ettepanek allkirjastatakse ning esitatakse ametile kahes eksemplaris või kolmes eksemplaris, kui ettepanek lisatakse ühenduse sordikaitse taotlusele, mis esitatakse algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud riigiasutusele või asutatud allasutusele. Sordinime ettepaneku esitamise vormi saab ametilt tasuta.

Artikkel 29

Ettepaneku läbivaatamine

1. Kui ettepanekut ei ole lisatud ühenduse sordikaitse taotlusele või kui amet ei saa pakutud sordinime kinnitada, teavitab amet sellest viivitamata taotlejat, nõuab ettepaneku või uue ettepaneku esitamist ning märgib ära ettepaneku tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed.

2. Kui amet leiab registreerimiskatse tulemuste vastuvõtmisel vastavalt algmääruse artikli 57 lõikele 1, et taotleja ei ole esitanud sordinime ettepanekut, lükatakse ühenduse sordikaitse taotlus viivitamata tagasi vastavalt algmääruse artikli 61 lõike 1 punktile c.

Artikkel 30

Sordinime suunised

Haldusnõukogu võtab vastu suunised, millega kehtestatakse ühtsed ja lõplikud kriteeriumid algmääruse artikli 63 lõigetes 3 ja 4 osutatud üldise sordinime määramisel esinevate takistuste kindlaksmääramiseks.

II PEATÜKK

VASTUVÄITED

Artikkel 31

Vastuväidete esitamine

1. Algmääruse artikli 59 kohaselt esitatud vastuväited peavad sisaldama järgmist:

a) taotleja nimi ja selle taotluse number, mille kohta vastuväide esitatakse;

b) vastuväite esitaja nimi käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud menetlusosalisena;

c) kui vastuväite esitaja on määranud endale esindaja, esindaja nimi ja aadress;

d) vastuväite aluseks olevad ja algmääruse artikli 59 lõikes 3 osutatud väited ning vastuväite toetuseks esitatud üksikasjad, tõendid ja põhjendused.

2. Kui sama ühenduse sordikaitse taotluse kohta esitatakse mitu vastuväidet, võib amet need läbi vaadata ühe menetluse raames.

Artikkel 32

Vastuväidete tagasilükkamine

1. Kui amet leiab, et vastuväide ei ole kooskõlas algmääruse artikli 59 lõigetega 1 ja 3 ning käesoleva määruse artikli 31 lõike 1 punktiga d või et see ei ole piisavalt seotud taotlusega, mille kohta vastuväide esitati, lükkab amet vastuväite tagasi, välja arvatud juhul, kui puudused on ettenähtud aja jooksul kõrvaldatud.

2. Kui amet leiab, et vastuväide ei ole kooskõlas algmääruse või käesoleva määruse teiste sätetega, lükkab ta vastuväite tagasi, välja arvatud juhul, kui puudused kõrvaldatakse enne vastuväidete esitamise tähtaja lõppu.

III PEATÜKK

ÜHENDUSE SORDIKAITSE SÄILITAMINE

Artikkel 33

Omaniku kohustused vastavalt algmääruse artikli 64 lõikele 3

1. Omanik lubab kontrollida kõnealuse sordi materjali ning maa-ala, kus sordi identsust säilitatakse, et anda vajalikku teavet, hindamaks sordi püsimist muutmata kujul vastavalt algmääruse artikli 64 lõikele 3.

2. Omanik peab pidama kirjalikku registrit algmääruse artikli 64 lõikes 3 osutatud asjakohaste meetmete kontrollimise võimaldamiseks.

Artikkel 34

Kaitsealuse sordi tehniline kontroll

Ilma et see piiraks algmääruse artikli 87 lõike 4 kohaldamist, viiakse kaitsealuse sordi tehniline kontroll läbi vastavalt kontrollisuunistele, mis kehtisid kõnealuse sordi ühenduse sordikaitse alla võtmise ajal. Käesoleva määruse artikleid 22 ning 24-27 kohaldatakse ameti, kontrolliasutuse ja omaniku suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 35

Tehnilisel kontrollimisel kasutatav muu materjal

Kui omanik on esitanud sordi materjali vastavalt algmääruse artikli 64 lõikele 3, võib kontrolliasutus ameti nõusolekul kontrollida esitatud materjali, kontrollides muud materjali, mis on võetud ettevõttest, kus omanik või tema nõusolekul mõni muu isik materjali kasvatab, või mis on võetud materjali hulgast, mida omanik või tema nõusolekul mõni muu isik turustab, või mille on oma volituste piires võtnud liikmesriigi ametiasutused.

Artikkel 36

Sordinimede muutmine

1. Kui sordinime tuleb vastavalt algmääruse artiklile 66 muuta, teavitab amet omanikku muutmise põhjustest, määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul omanik peab esitama sobiva muudetud sordinime ettepaneku, ning teatab, et ettepaneku esitamata jätmise korral võidakse ühenduse sordikaitse tühistada vastavalt algmääruse artiklile 21. Omaniku ettepanekud esitatakse ametile kahes eksemplaris.

2. Kui amet ei saa muudetud sordinime ettepanekut kinnitada, teavitab ta sellest viivitamata omanikku, määrab kindlaks uue tähtaja, mille jooksul omanik peab esitama sobiva ettepaneku, ning teatab, et ettepaneku esitamata jätmise korral võidakse ühenduse sordikaitse tühistada vastavalt algmääruse artiklile 21.

3. Käesoleva määruse artikleid 31 ja 32 kohaldatakse algmääruse artikli 66 lõike 3 kohaselt esitatud vastuväite suhtes mutatis mutandis.

IV PEATÜKK

AMETI POOLT ANTAVAD ÜHENDUSE LITSENTSID

Jagu 1

Sundlitsentsid

Artikkel 37

Sundlitsentsi taotlused

1. Sundlitsentsi taotlus sisaldab järgmist:

a) taotleja ja kõnealuse kaitse alla võetud sordi omaniku nimed menetlusosalistena;

b) asjaomase sordi või sortide nimi ja taimeliik;

c) ettepanek sundlitsentsiga hõlmatavate toimingute liigi kohta;

d) seletus, milles näidatakse ära asjaomane üldine huvi, sealhulgas väidetava üldise huvi toetuseks esitatud faktide, tõendite ja põhjenduste üksikasjad;

e) algmääruse artikli 29 lõikes 2 osutatud taotluse puhul ettepanek, millisesse kategooriasse kuuluvatele isikutele tuleks sundlitsents anda, sealhulgas vajaduse korral kõnealusesse kategooriasse kuuluvate isikutega seotud erinõuded.

2. Artikli 29 lõigetes 1 ja 5 osutatud taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis tõendavad, et omanik on litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tagasi lükanud.

3. Algmääruse artikli 29 lõikes 2 osutatud taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis tõendavad, et omanik on litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tagasi lükanud. Kui sundlitsentsi taotleb komisjon või liikmesriik, võib amet vääramatu jõu esinemisel sellest tingimusest loobuda.

4. Litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tagasilükkamise all lõigete 2 ja 3 tähenduses mõeldakse olukorda, kui:

a) omanik ei ole litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tegijale mõistliku aja jooksul lõplikku vastust andnud; või

b) omanik on keeldunud litsentsilepingu sõlmimisest litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tegijaga; või

c) omanik on soovijale pakkunud litsentsilepingu sõlmimist ilmselt põhjendamatutel tingimustel, sealhulgas makstava litsentsitasu osas, või tervikuna põhjendamatutel tingimustel.

Artikkel 38

Sundlitsentsi taotluse läbivaatamine

1. Asja suuline arutamine ja tõendite kogumine toimub põhimõtteliselt ühe istungi käigus.

2. Taotlusi edasisteks istungite pidamiseks ei võeta vastu, välja arvatud taotlused, mis põhinevad istungi toimumise ajal või pärast seda muutunud asjaoludel.

3. Enne otsuse tegemist teeb amet asjassepuutuvatele isikutele ettepaneku jõuda omavahel litsentsilepingu sõlmimise osas rahuldava lahenduseni. Vajadusel teeb amet rahuldavat lahendust puudutava ettepaneku.

Artikkel 39

Õigus ühenduse sordikaitsele menetluse ajal

1. Kui ühenduse sordikaitse taotluste registrisse on kantud menetluse algatamine omaniku vastu algmääruse artikli 98 lõikes 4 osutatud nõude alusel, võib amet peatada sundlitsentsi andmise menetluse. Amet ei käivita menetlust uuesti enne, kui samasse registrisse on tehtud kanne menetlust käsitleva lõpliku otsuse või menetluse lõpetamise kohta.

2. Kui ühenduse sordikaitse üleminek on ameti seisukohast siduv, võtab uus omanik taotleja nõudmisel menetlusest osa menetlusosalisena, kui kõnealuse taotleja ettepanek litsentsilepingu sõlmimiseks uue omanikuga on tagasi lükatud kahe kuu jooksul alates ametilt teate saamisest selle kohta, et uue omaniku nimi on kantud ühenduse sordiregistrisse. Taotleja nõudmisele lisatakse piisavad dokumentaalsed tõendid litsentsilepingu sõlmimise ettepaneku tagasilükkamise kohta ning vajaduse korral uue omaniku tegevuse kohta.

3. Algmääruse artikli 29 lõikes 2 osutatud taotluse puhul võtab uus omanik menetlusest osa menetlusosalisena. Lõike 1 sätteid ei kohaldata.

Artikkel 40

Taotluse kohta tehtud otsuse sisu

Kirjalikule otsusele kirjutab alla ameti juhataja. Otsus sisaldab järgmist:

a) märge, et otsuse on teinud amet;

b) otsuse tegemise kuupäev;

c) menetluses osalenud komitee liikmete nimed;

d) menetlusosaliste ja nende esindajate nimed;

e) viide haldusnõukogu arvamusele;

f) märge lahendamist vajavate küsimuste kohta;

g) faktide kokkuvõte;

h) asjaolud, millel otsus põhineb;

i) ameti poolt otsustatu; vajaduse korral sisaldab otsus sundlitsentsiga hõlmatud ettenähtud toiminguid, nendega seotud eritingimusi ning isikute kategooriat, sealhulgas kõnealusesse kategooriasse kuuluvaid isikuid puudutavaid konkreetseid erinõudeid, kui see on asjakohane.

Artikkel 41

Sundlitsentsi andmine

1. Sundlitsentsi andmise otsuses peab sisalduma märge otsusega kaasneva üldise huvi kohta.

2. Üldine huvi võib eelkõige olla seotud järgmiste põhjustega:

a) inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitse;

b) vajadus tarnida turule eripäraste omadustega materjali; või

c) vajadus soodustada parandatud sortide jätkuvat aretamist.

3. Sundlitsents on lihtlitsents.

4. Sundlitsentsi ei tohi edasi anda, välja arvatud koos selle osaga ettevõttest, kes sundlitsentsi kasutab, või algmääruse artikli 29 lõikes 5 ettenähtud asjaoludel koos tuletatud sordi sordikaitsega.

Artikkel 42

Tingimused, mis esitatakse isikule, kellele antakse sundlitsents

1. Ilma et see piiraks algmääruse artikli 29 lõikes 3 osutatud teiste tingimuste kohaldamist, peab isikul, kellele sundlitsents antakse, olema selle kasutamiseks asjakohased rahalised ja tehnilised võimalused.

2. Sundlitsentsi puudutavate ja seda käsitlevas otsuses sätestatud tingimuste täitmist loetakse algmääruse artikli 29 lõike 4 tähenduses "asjaoluks".

3. Amet sätestab, et isik, kellele antakse sundlitsents, ei tohi algatada ühenduse menetlust sordikaitse rikkumise asjus, välja arvatud juhul, kui omanik on keeldunud või hoidunud seda tegemast kahe kuu jooksul alates sellekohase nõude esitamisest.

Artikkel 43

Erinõuetele vastavate isikute kategooria

1. Isik, kes kavatseb kasutada sundlitsentsi ning kuulub algmääruse artikli 29 lõike 2 osutatud eritingimustele vastavate isikute kategooriasse, teatab oma kavatsusest ametile ning omanikule väljastusteatega tähtkirjaga. Teade sisaldab järgmist:

a) kõnealuse isiku nimi ja aadress menetlusosalisena, nagu see on sätestatud käesoleva määruse artiklis 2;

b) märge erinõuetele vastavate asjaolude kohta;

c) märge kavandatavate toimingute kohta; ja

d) garantiid selle kohta, et kõnealusel isikul on sundlitsentsi kasutamiseks asjakohaseid rahalisi vahendeid ning teave tehniliste võimaluste kohta.

2. Amet kannab isiku tema nõudel ühenduse sordiregistrisse, kui see isik täidab lõikes 1 osutatud deklaratsiooniga seotud tingimused. Sellel isikul ei ole õigust kasutada sundlitsentsi enne registrisse kandmist. Registrisse kandmisest teatatakse kõnealusele isikule ja omanikule.

3. Käesoleva määruse artikli 42 lõiget 3 kohaldatakse vastavalt lõikele 2 registrisse kantud isiku suhtes mutatis mutandis. Otsus rikkumist käsitlevas menetluses või menetluse muul viisil lõpetamine kehtib ka teiste registrisse kantud või kantavate isikute suhtes.

4. Lõikes 2 osutatud kanne võidakse registrist kustutada üksnes juhul, kui muudetakse sundlitsentsi andmise kohta tehtud otsuses sätestatud erinõudeid või lõike 2 alusel määratud rahalised ja tehnilised võimalused muutuvad ühe aasta jooksul pärast sundlitsentsi andmist või selle kohta tehtud otsuses märgitud tähtaja jooksul. Kande kustutamisest teatatakse registrisse kantud isikule ja omanikule.

Jagu 2

Algmääruse artikli 100 lõikes 2 osutatud litsentsid

Artikkel 44

Algmääruse artikli 100 lõikes 2 osutatud litsentsid

1. Algmääruse artikli 100 lõikes 2 osutatud ettepaneku lepingu alusel antud lihtlitsentsilepingu sõ lmimiseksuue omanikuga esitab endine omanik kahe kuu jooksul ja litsentsi kasutaja nelja kuu jooksul alates teate saamisest ametilt selle kohta, et uue omaniku nimi on kantud ühenduse sordiregistrisse.

2. Vastavalt algmääruse artikli 100 lõikele 2 esitatavale lihtlitsentsilepingu sõlmimise ettepanekule lisatakse dokumendid, mis tõendavad lõikes 1 osutatud ettepaneku tagasilükkamist. Käesoleva määruse artikli 37 lõike 1 punkte a, b ja c ja lõiget 4, artiklit 38, artikli 39 lõiget 3, artiklit 40, välja arvatud punkti f, artikli 41 lõikeid 3 ja 4 ning artiklit 42 kohaldatakse mutatis mutandis.

III JAOTIS

MENETLUS APELLATSIOONINÕUKOGUS

Artikkel 45

Kaebuse sisu

Kaebus sisaldab järgmist:

a) apellandi nimi menetlusosalisena, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 2;

b) otsuse number, mille peale kaebus esitatakse, ning märge selle kohta, millises osas soovitakse otsuse muutmist või tühistamist.

Artikkel 46

Kaebuse vastuvõtmine

Kui amet võtab vastu kaebuse, märgib ta sellele apellatsioonimenetluse toimiku numbri ja kaebuse vastuvõtmise kuupäeva ning teatab apellandile tähtaja kaebuse põhjenduste esitamiseks; taotleja peab ettenähtud tähtaegadest kinni pidama.

Artikkel 47

Kaebusmenetluse pooled

1. Amet saadab viivitamata kaebuse koopia, millele on märgitud toimiku number ja kaebuse vastuvõtmise kuupäev, kõigile ameti menetluses osalenud menetlusosalistele.

2. Lõikes 1 osutatud menetlusosalised võivad sekkuda kaebusmenetluse pooltena kahe kuu jooksul alates kaebuse koopia saatmisest.

Artikkel 48

Ameti kohustused

1. Algmääruse artikli 70 lõikes 1 osutatud ametiasutus ning apellatsiooninõukogu esimees tagavad asutusesiseste ettevalmistusmeetmetega, et apellatsiooninõukogul on võimalik kaebus läbi vaadata kohe, kui see on lahendamiseks esitatud; eelkõige valib esimees enne kaebuse lahendamiseks esitamist kaks teist liiget vastavalt kõnealuse määruse artikli 46 lõikele 2 ning määrab ettekandja.

2. Enne kaebuse esitamist lahendamiseks saadab algmääruse artikli 70 lõikes 1 osutatud ametiasutus ühe menetlusosalise käest saadud dokumentide koopiad kohe teistele menetlusosalistele.

3. Ameti juhataja tagab käesoleva määruse artiklis 89 osutatud teabe avaldamise enne kaebuse esitamist lahendamiseks.

Artikkel 49

Kaebuse tagasilükkamine

1. Kui kaebus ei ole kooskõlas algmääruse sätetega, eriti selle artiklitega 67, 68 ja 69, või käesoleva määruse sätetega, eriti selle artikliga 45, teavitab apellatsiooninõukogu sellest apellanti ning nõuab võimaluse korral leitud puuduste kõrvaldamist ettenähtud tähtajaks. Kui puudusi õigeks ajaks ei kõrvaldata, lükkab apellatsiooninõukogu kaebuse tagasi.

2. Kui kaebus esitatakse ameti otsuse peale, mille vastu on algatatud ka menetlus vastavalt algmääruse artiklile 74, esitab apellatsiooninõukogu apellandi nõusolekul kaebuse viivitamata Euroopa Kohtusse; kui apellant nõusolekut ei anna, lükkab apellatsiooninõukogu kaebuse tagasi. Kui kaebus esitatakse Euroopa Kohtusse, loetakse selle Euroopa Kohtus vastuvõtmise päevaks kuupäev, mil kaebus võeti vastu ametis vastavalt käesoleva määruse artiklile 46.

Artikkel 50

Asja suuline arutamine

1. Pärast kaebuse esitamist lahendamiseks kutsub apellatsiooninõukogu esimees menetlusosalised viivitamata asja suulisele arutamisele algmääruse artikli 77 kohaselt ning juhib nende tähelepanu käesoleva määruse artikli 59 lõikele 2.

2. Asja suuline arutamine ja seletuste andmine toimub põhimõtteliselt ühe istungi jooksul.

3. Taotlusi edasiste istungite korraldamiseks ei võeta vastu, välja arvatud taotlused, mis põhinevad istungi ajal või pärast seda muutunud asjaoludel.

Artikkel 51

Kaebuste läbivaatamine

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse menetlust ametis käsitlevaid sätteid apellatsioonimenetluse suhtes mutatis mutandis; sel juhul käsitletakse menetlusosalisi apellatsioonimenetluse pooltena.

Artikkel 52

Otsus kaebuse asjas

1. Kolme kuu jooksul pärast asja suulise arutamise lõppu saadetakse otsus kaebuse asjas kirjalikult apellatsioonimenetluse pooltele.

2. Otsusele kirjutavad alla apellatsiooninõukogu esimees ja käesoleva määruse artikli 48 lõike 1 kohaselt määratud ettekandja. Otsus sisaldab järgmist:

a) märge, et otsuse on teinud apellatsiooninõukogu;

b) otsuse tegemise kuupäev;

c) kaebuse menetlemisel osalenud apellatsiooninõukogu esimehe ja teiste liikmete nimed;

d) apellatsioonimenetluse poolte ja nende esindajate nimed;

e) märge lahendamist vajavate küsimuste kohta;

f) faktide kokkuvõte;

g) asjaolud, millel otsus põhineb;

h) apellatsiooninõukogu poolt otsustatu, sealhulgas vajaduse korral kulude jaotuse määramist või tasutud lõivude hüvitamist käsitlev otsus.

3. Apellatsiooninõukogu kirjalikule otsusele lisatakse märge, et edasikaebamine on võimalik, ning edasikaebamise tähtaeg. Apellatsioonimenetluse pooled peavad kinni pidama määratud tähtaegadest.

IV JAOTIS

MENETLUSE ÜLDSÄTTED

I PEATÜKK

OTSUSED, TEATISED JA DOKUMENDID

Artikkel 53

Otsused

1. Ameti igal otsusel on ameti juhataja poolt algmääruse artikli 35 kohaselt volitatud ameti töötaja nimi ja allkiri.

2. Kui asja suuline arutamine toimub ametis, võidakse otsused esitada suuliselt. Seejärel antakse kirjalik otsus menetlusosalistele.

3. Ameti otsustele, mille peale võib algmääruse artikli 67 kohaselt kaevata või kõnealuse määruse artikli 74 kohaselt kaebuse esitada otse Euroopa Kohtule, lisatakse märge kõnelause kaebuse või kaebuse otse Euroopa Kohtule esitamise võimalikkuse kohta ning nimetatud kaebuste esitamise tähtaeg. Menetlusosalised peavad kinni pidama määratud tähtaegadest.

4. Ameti otsustes parandatakse keelevead, ümberkirjutamise vead ning ilmsed vead.

Artikkel 54

Ühenduse kaitsealuse sordi tunnistus

1. Kui amet võtab sordi ühenduse kaitse alla, annab ta koos sellekohase otsusega välja kaitse alla võtmisega tekkinud õiguste olemasolu tõendava ühenduse kaitsealuse sordi tunnistuse.

2. Amet annab ühenduse kaitsealuse sordi tunnistuse välja ükskõik millis(t)es ühenduse keel(t)es vastavalt omaniku soovile.

3. Taotluse korral võib amet volitatud isikule välja anda duplikaadi, kui amet veendub, et tunnistuse originaal on kahjustunud või hävinud.

Artikkel 55

Teatised

Kui ei ole sätestatud teisiti, märgitakse igas ameti või kontrolliasutuse teatises pädeva töötaja nimi.

Artikkel 56

Seletuste andmise õigus

1. Kui amet leiab, et otsust ei saa taotletud tingimustel vastu võtta, teavitab ta leitud puudustest menetlusosalist ning nõuab temalt puuduste kõrvaldamist ettenähtud tähtajaks. Kui puudusi, mis leiti ja millest menetlusosalist teavitati, õigeks ajaks ei kõrvaldata, võtab amet oma otsuse vastu.

2. Kui amet võtab vastu menetlusosalise märkused, edastab ta need märkused teistele menetlusosalistele ning nõuab neilt vajaduse korral vastamist ettenähtud tähtajaks. Kui vastust ei anta õigeks ajaks, ei võta amet hiljem laekunud dokumente arvesse.

Artikkel 57

Menetlusosaliste esitatud dokumendid

1. Menetlusosaliste esitatud dokumentide vastuvõtmise kuupäevaks loetakse kuupäeva, mil dokument tegelikult ametis, riigiasutuses või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt asutatud allasutuses vastu võetakse.

2. Kõigil menetlusosaliste esitatud dokumentidel, välja arvatud lisatud dokumentidel peab olema menetlusosalise või tema esindaja allkiri.

3. Haldusnõukogu nõusolekul võib amet lubada esitada menetlusosalisel dokumente telegrammi, teleksi, faksi või muude infoseadmete abil ning sätestada nende kasutamise tingimused.

4. Kui dokumendil puudub nõuetekohane allkiri või kui dokumenti võib esitada lõike 3 kohaselt, nõutakse menetlusosaliselt lõike 2 kohaselt allkirjastatud dokumendi originaali esitamist ühe kuu jooksul. Kui dokument esitatakse selleks tähtajaks, jääb kehtima esialgse dokumendi vastuvõtmise kuupäev; muudel juhtudel loetakse dokument vastu võtmata jäetuks.

5. Amet võib lubada erandeid lõikes 4 nõutud tähtajast, kui menetlusosaline saab asjakohase dokumendi esitada üksnes otse ametile. Selline erand ei või kehtida üle kahe nädala.

6. Dokumentidest, mis tuleb esitada teistele menetlusosalistele ja asjaomasele kontrolliasutusele või mis puudutavad kahte või enamat ühenduse sordikaitse taotlust, tuleb esitada piisav arv koopiaid. Puuduvate koopiate tegemise kulud kannab menetlusosaline.

Artikkel 58

Dokumentaalsed tõendid

1. Dokumentaalsed tõendid lõplike kohtuotsuste või otsuste kohta, mida ei ole teinud amet, loetakse piisavaks, kui esitatakse otsuse koopia, mille on kinnitanud kohtuotsuse või otsuse teinud kohus või asutus.

2. Dokumentaalsed tõendid menetlusosaliste poolt esitatavate muude dokumentide kohta loetakse piisavaks, kui tegu on originaaldokumendi või kinnitatud koopiaga.

II PEATÜKK

ASJA SUULINE ARUTAMINE JA TÕENDITE KOGUMINE

Artikkel 59

Kutse asja suulisele arutamisele

1. Menetlusosalised kutsutakse algmääruse artiklis 77 sätestatud asja suulisele arutamisele ja nende tähelepanu juhitakse kõnealuse artikli lõikele 2. Kutse saadetakse menetlusosalistele vähemalt kuu aega enne asjaarutamist, välja arvatud juhul, kui menetlusosalised on ametiga kokku leppinud lühema aja suhtes.

2. Kui nõuetekohaselt asja suulisele arutamisele ametis kutsutud menetlusosaline ei ilmu kohale, võib menetlus jätkuda ilma temata.

Artikkel 60

Ameti kogutavad tõendid

1. Kui amet peab vajalikuks ära kuulata menetlusosalisi, tunnistajaid või eksperte või läbi viia uurimine, võtab amet vastu sellekohase otsuse, märkides ära kavatsetavad tõendite kogumise viisid, asjakohased tõestamist vajavad faktid ning ärakuulamise või uurimise kuupäeva, kellaaja ja koha. Kui menetlusosaline taotleb tunnistajate või ekspertide ärakuulamist, märgitakse ameti otsuses ajavahemik, mille jooksul taotluse esitanud menetlusosaline annab ametile teada nende tunnistajate ja ekspertide nimed ja aadressid, kelle ärakuulamist ta soovib.

2. Kutse saadetakse menetlusosalistele, tunnistajatele ja ekspertidele vähemalt kuu aega varem, välja arvatud juhul, kui asjaosalised on ametiga kokku leppinud lühema aja suhtes. Kutse sisaldab järgmist:

a) väljavõte lõikes 1 osutatud otsusest, milles märgitakse taotletud uurimise kuupäev, kellaaeg ja koht ning nähakse ette faktid, millega seoses taotletakse menetlusosaliste, tunnistajate ja ekspertide ärakuulamist;

b) menetlusosaliste nimed ja tunnistajate või ekspertide õigused vastavalt käesoleva määruse artikli 62 lõigetele 2–4;

c) märge, et menetlusosaline, tunnistaja või ekspert võib esitada palve tema ärakuulamiseks alalise elukohariigi pädevas kohtus või muus organis, ning nõue, et asjaomane isik teavitaks ametit ettenähtud tähtajaks, kas ta on valmis ametisse ilmuma.

3. Enne kui menetlusosalist, tunnistajat või eksperti hakatakse ära kuulama, teatatakse talle, et amet võib nõuda, et asjaomase isiku vande all antud või muul viisil siduva tunnistuse vaataks läbi tema alalise elukohariigi pädev kohus või muu organ.

4. Menetlusosalisi teavitatakse tunnistaja või eksperdi ärakuulamisest pädevas kohtus või muus organis. Neil on õigus kohal viibida ning esitada küsimusi seletusi andvatele menetlusosalistele, tunnistajatele ja ekspertidele kas organi vahendusel või otse.

Artikkel 61

Ekspertide nimetamine

1. Amet otsustab, millises vormis tema nimetatud ekspert aruande esitab.

2. Eksperdi volitus sisaldab järgmist:

a) tema ülesande täpne kirjeldus;

b) aruande esitamiseks ettenähtud tähtaeg;

c) menetlusosaliste nimed;

d) andmed tema õiguste kohta vastavalt käesoleva määruse artikli 62 lõigetele 2-4.

3. Eksperdi aruande huvides võib amet nõuda, et kõnealuse sordi registreerimiskatse läbi viinud kontrolliasutus tagab vastavalt etteantud juhendile sordimaterjali kättesaadavuse. Vajaduse korral võib amet nõuda materjali ka menetlusosalistelt või kolmandatelt isikutelt.

4. Menetlusosalistele saadetakse iga kirjaliku aruande koopia ja vajaduse korral tõlge.

5. Menetlusosalised võivad esitada eksperdile vastuväiteid. Algmääruse artikli 48 lõiget 3 ning artikli 81 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.

6. Artikli 13 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ameti määratud eksperdi suhtes mutatis mutandis. Eksperdi ametisse nimetamisel teavitab amet teda konfidentsiaalsusnõudest.

Artikkel 62

Tõendite kogumise kulud

1. Tõendite kogumisel võib seada tingimuseks, et tõendite kogumist taotlenud menetlusosaline tasub ametile deposiiti summa, mille suuruse määrab amet hinnanguliste kulude alusel.

2. Ameti poolt kutsutud ja kohale ilmunud tunnistajatel ja ekspertidel on õigus asjakohasele sõidu- ja elamiskulude hüvitamisele. Neile võib teha ettemakse.

3. Tunnistajatel, kellel on õigus saada hüvitust lõike 2 kohaselt, on samuti õigus asjakohase saamata jäänud tulu hüvitamisele ning ekspertidel on õigus saada oma töö eest tasu, välja arvatud juhul, kui nad on kontrolliasutuste töötajad. Kõnealused summad makstakse tunnistajatele pärast tõendite kogumist ning ekspertidele pärast tööülesannete täitmist.

4. Lõigete 2 ja 3 kohaselt makstavad ning lisas sätestatud üksikasjade ja astmestikuga kooskõlas olevad summad maksab välja amet.

Artikkel 63

Asja suulise arutamise ja seletuste andmise protokoll

1. Asja suulise arutamise ja seletuste andmise protokolli märgitakse asja suulisel arutamisel ja seletuste andmisel saadud oluline teave, menetlusosaliste tehtud asjakohased märkused, menetlusosaliste, tunnistajate ja ekspertide seletused ning kontrolli tulemus.

2. Tunnistaja, eksperdi või menetlusosalise seletuste protokoll loetakse asjaomasele isikule ette või esitatakse talle läbivaatamiseks. Protokolli tehakse märge, et see formaalsus on läbi viidud ning et seletusi andnud isik kinnitas protokolli. Kui isik protokolli ei kinnita, pannakse kirja tema vastuväited.

3. Protokollile kirjutab alla töötaja, kes selle koostas, ning töötaja, kes viis läbi asja suulise arutamise või seletuste andmise.

4. Menetlusosalistele saadetakse protokolli koopia ning vajaduse korral tõlge.

III PEATÜKK

KÄTTETOIMETAMINE

Artikkel 64

Üldsätted kättetoimetamise kohta

1. Ameti menetluses saavad menetlusosalised dokumendid kätte originaaldokumendina (sertifikaadi puhul) või ameti kinnitatud originaaldokumendi koopiana. Teiste menetlusosaliste esitatud nimetatud dokumendid sellist kinnitust ei vaja.

2. Kui üks või mitu menetlusosalist on nimetanud endale esindaja, toimetatakse esindajale dokumendid kätte vastavalt lõikele 1.

3. Dokumendid saadetakse:

a) posti teel vastavalt käesoleva määruse artiklile 65;

b) käsipostiga vastavalt käesoleva määruse artiklile 66;

c) avaliku teavitamise teel vastavalt käesoleva määruse artiklile 67.

Artikkel 65

Postiga saatmine

1. Dokumendid või nende koopiad, mille kättetoimetamine on sätestatud algmääruse artiklis 79, toimetatakse kätte tähitud kirjaga kättesaamistõendi vastu.

2. Adressaatidele, kelle alaline elu-, asu- või tegevuskoht ei ole ühenduses ja kes ei ole nimetanud esindajat vastavalt algmääruse artiklile 82, saadetakse dokumendid lihtkirjaga adressaadi viimasel ametile teada oleval aadressil. Kättetoimetamine loetakse toimunuks kirja postitamisega.

3. Kui dokumendid saadetakse tähitud kirjaga kättesaamistõendi vastu või mitte, loetakse need kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist, välja arvatud juhul, kui kiri ei ole adressaadini jõudnud või on temani jõudnud hiljem; vaidluse korral otsustab amet, kas kiri jõudis sihtkohta, või määrab kuupäeva, mil kiri adressaadini toimetati.

4. Tähitud kiri, kättesaamistõendi vastu või mitte, loetakse kättetoimetatuks isegi juhul, kui adressaat keeldub kirja vastu võtmast või vastuvõtmist tunnistamast.

5. Lõigetega 1-4 hõlmamata juhtudel kohaldatakse postiga saatmise korral selle riigi õigusakte, mille territooriumil kättetoimetamine toimub.

Artikkel 66

Käsipostiga saatmine

Ameti teenistusruumides võib dokumendi adressaadile kätte toimetada käsipostiga ning adressaat kinnitab dokumendi kättesaamist. Kiri loetakse kättetoimetatuks isegi juhul, kui adressaat keeldub dokumenti vastu võtmast või vastuvõtmist tunnistamast.

Artikkel 67

Avalik teavitamine

Kui adressaadi aadressi ei ole võimalik kindlaks teha või kui kättetoimetamine artikli 65 lõike 1 kohaselt on ebaõnnestunud ka ameti teisel katsel, toimub kättetoimetamine avaliku teavitamise teel algmääruse artiklis 89 osutatud perioodilises väljaandes. Ameti juhataja määrab kindlaks avaliku teavitamise üksikasjad.

Artikkel 68

Kättetoimetamise eeskirjade eiramine

Kui ametil ei õnnestu tõestada, et adressaadini jõudnud dokument on kätte toimetatud nõuetekohaselt, või kui ei ole järgitud dokumendi kättetoimetamist puudutavaid sätteid, loetakse dokument kättetoimetatuks kuupäeval, mille amet on kinnitanud dokumendi vastuvõtmise kuupäevaks.

IV PEATÜKK

TÄHTAJAD JA MENETLUSE PEATUMINE

Artikkel 69

Tähtaegade arvutamine

1. Tähtajad määratakse aastates, kuudes, nädalates või päevades.

2. Tähtaegu arvestatakse asjakohasele sündmusele järgnevast päevast, kusjuures sündmuseks on toiming või teise tähtaja lõppemine. Kui ei ole sätestatud teisiti ja kui toiminguks on dokumendi kättetoimetamine, loetakse sündmuseks kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmist.

3. Olenemata lõike 2 sätetest, arvestatakse tähtaegu 15. päevast pärast teate avaldamist asjakohase sündmuse kohta, kusjuures sündmuseks on käesoleva määruse artiklis 67 osutatud avalik teavitamine, ameti otsus, mis ei ole asjaomasele isikule kätte toimetatud, või avaldamisele kuuluv menetlusosalise toiming.

4. Kui tähtaeg on määratud aastates, lõppeb see viimase aasta vastava kuu vastaval päeval, mil kõnealune sündmus toimus; kui vastava aasta vastavas kuus ei ole vastavat kuupäeva, lõppeb tähtaeg kõnealuse kuu viimasel päeval.

5. Kui tähtaeg on määratud kuudes, lõppeb see viimase kuu vastaval päeval, mil kõnealune sündmus toimus; kui vastavas kuus ei ole vastavat kuupäeva, lõppeb tähtaeg kõnealuse kuu viimasel päeval.

6. Kui tähtaeg on määratud nädalates, lõppeb see viimase nädala vastaval nädalapäeval, mil kõnealune sündmus toimus.

Artikkel 70

Tähtaegade kehtivus

Kui algmääruses või käesolevas määruses täpsustatakse ameti määratav tähtaeg, ei tohi see olla lühem kui üks kuu ega pikem kui kolm kuud. Teatavatel erijuhtudel võib tähtaega pikendada kuni kuue kuuni, kui enne tähtaja lõppu esitatakse sellekohane taotlus.

Artikkel 71

Tähtaegade pikendamine

1. Kui tähtaeg lõppeb päeval, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta harilikku posti laiali muudel põhjustel peale lõikes 2 osutatud põhjuste, pikendatakse tähtaega sellele järgneva esimese päevani, mil amet on dokumentide vastuvõtuks avatud või mil kantakse laiali harilikku posti. Ameti juhataja sedastab ja teatab esimeses lauses osutatud kuupäevad enne iga kalendriaasta algust.

2. Kui tähtaeg lõppeb päeval, mil liikmesriigis või liikmesriigi ja ameti vahel on posti laialikandmine üldiselt katkenud või sellest tulenevalt häiritud, pikeneb tähtaeg esimese päevani pärast katkestuse või häirituse lõppu nende menetlusosaliste suhtes, kelle alaline elu-, asu- või tegevuskoht või kelle esindaja asukoht on kõnealuses liikmesriigis. Kui amet asub kõnealuses liikmesriigis, kohaldatakse seda sätet kõigi menetlusosaliste suhtes. Ameti juhataja sedastab ja teatab katkestus- või häiritusperioodi pikkuse.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse riiklike asutuste ja algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud allasutuste ning kontrolliasutuste suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 72

Menetluse peatumine

1. Menetlus ametis katkeb, kui:

a) ühenduse sordikaitse taotleja või kaitsealuse sordi omanik, ameti poolt antava litsentsi taotleja, litsentsi kasutaja või mõne kõnealuse menetlusosalise esindaja sureb või tunnistatakse teovõimetuks; või

b) ilmneb seaduslik takistus sellise isiku jätkuvale osalemisele ameti menetluses tema vara suhtes algatatud menetluse tõttu.

2. Kui vajalikud üksikasjad menetlusosalisena menetlust jätkama volitatud isiku kohta on kantud asjakohasesse registrisse, teavitab amet seda isikut ja teisi menetlusosalisi menetluse jätkumisest ameti määratud kuupäeval.

3. Kehtivaid tähtaegu arvestatakse uuesti menetluse jätkamise päevast.

4. Menetluse katkestamine ei mõjuta kontrolliasutuse läbiviidavaid registreerimiskatseid ja kõnealuse sordi kontrollimist, kui asjakohased lõivud on juba ametile makstud.

V PEATÜKK

ESINDAJAD

Artikkel 73

Esindaja nimetamine

1. Esindaja nimetamisest teavitatakse ametit. Teade sisaldab esindaja nime ja aadressi; käesoleva määruse artikli 2 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis.

2. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 4 kohaldamist, märgitakse lõikes 1 osutatud teates samuti, kas kõnealune isik on menetlusosalise töötaja. Töötajat ei saa nimetada esindajaks algmääruse artikli 82 tähenduses.

3. Lõigete 1 ja 2 eiramise korral ei käsitata teadet vastuvõetuna.

4. Esindajat, kelle volitus on lõppenud, loetakse jätkuvalt esindajaks, kui volituse lõppemisest ei ole ametit teavitatud. Kui volituses ei ole sätestatud teisiti, lõppeb volitus ameti suhtes volitaja surma korral.

5. Kui kaks või enam ühiselt tegutsevat menetlusosalist ei ole ametit teavitanud oma esindajast, loetakse ühenduse sordikaitse taotluses, ameti antava litsentsi taotluses või vastuväites esimesena nimetatud menetlusosalist teis(t)e menetlusosalis(t)e esindajaks.

Artikkel 74

Esindaja volikiri

1. Kui ametile on teatatud esindaja määramisest ning kui ei ole sätestatud teisiti, esitatakse allkirjadega volikiri toimikusse lisamiseks ameti määratud tähtajaks. Kui volikirja ei esitata tähtaja jooksul, loetakse esindaja poolt menetluse käigus teostatud toimingud tühiseks.

2. Volikiri võib hõlmata ühte või mitut menetlust ning see esitatakse vastava arvu koopiatena. Võib esitada üldvolikirja, mis võimaldab esindajal esindada volikirja andnud menetlusosalist igas menetluses. Sellisel juhul piisab ühest kõiki üldisi volitusi hõlmavast dokumendist.

3. Ameti juhataja võib määrata volikirja (sealhulgas lõikes 2 osutatud üldvolikirja) sisu ning väljastada tasuta volikirja blankette.

VI PEATÜKK

KULUDE JAOTAMINE JA KINDLAKSMÄÄRAMINE

Artikkel 75

Kulude jaotamine

1. Otsus kulude jaotamise kohta peab sisalduma ühenduse sordikaitse kehtivuse katkestamise või tühistamise otsuses või kaebuse kohta tehtud otsuses.

2. Kulude jaotamise korral vastavalt algmääruse artikli 85 lõikele 1 avaldab amet kulude jaotamise alused ühenduse sordikaitse kehtivuse katkestamist või tühistamist käsitlevas otsuses või kaebuse kohta tehtud otsuses. Menetlusosalised peavad kinni pidama teatise tingimustest.

Artikkel 76

Kulude kindlaksmääramine

1. Taotlus kulude kindlaksmääramise kohta võetakse vastu üksnes juhul, kui otsus, millega seotud kulude kindlaksmääramist taotletakse, on tehtud ning kui apellatsiooninõukogu on teinud otsuse kõnealuse otsuse peale esitatud kaebuse suhtes, juhul kui selline kaebus on esitatud. Taotlusele lisatakse kuluarve koos täiendavate dokumentidega.

2. Kulud võib kindlaks määrata, kui nende tõepärasus on kindlaks tehtud.

3. Kui üks menetlusosaline kannab teise menetlusosalise kulud, nõutakse temalt üksnes lõikes 4 osutatud kulude hüvitamist. Kui edukat menetlusosalist esindab rohkem kui üks agent, nõustaja või advokaat, kannab kaotaja menetlusosaline üksnes ühe sellise isikuga seotud ja lõikes 4 osutatud kulud.

4. Asja läbivaatamiskulud hõlmavad:

a) ameti poolt tunnistajatele ja ekspertidele makstud summasid;

b) menetlusosalise ja teda ameti ees esindava agendi, nõustaja või advokaadi sõidu- ja elamiskulusid tunnistajate ja ekspertide hüvitiste suhtes kohaldatava ning lisas sätestatud asjakohase astmestiku alusel;

c) menetlusosalist ameti ees nõuetekohaselt esindava agendi, nõustaja või advokaadi töötasu lisas sätestatud astmestiku alusel.

Artikkel 77

Kulude hüvitamine

Algmääruse artikli 85 lõikes 4 osutatud kulude hüvitamise korral saadab amet sellekohase kinnituse menetlusosalistele. Kui see teatis kinnitab ka tasumisele kuuluvate kulude suuruse, ei võeta vastu kulude kindlaksmääramise taotlusi.

V JAOTIS

AVALIKKUSE TEAVITAMINE

I PEATÜKK

REGISTRID, AVALIK TUTVUMINE JA VÄLJAANDED

Jagu 1

Registrid

Artikkel 78

Registritesse tehtavad kanded menetluse ja ühenduse sordikaitse kohta

1. Ühenduse sordikaitse taotluste registrisse kantakse järgmised algmääruse artikli 87 lõikes 3 osutatud "muud üksikasjad":

a) avaldamise kuupäev, kui avaldamine on tähtaegade arvutamisel aluseks;

b) vastuväited, nende esitamise kuupäev ning esitaja ja tema esindaja nimi ja aadress;

c) prioriteeti käsitlevad andmed (varasema taotlemise kuupäev ja riik);

d) algmääruse artikli 98 lõikes 4 ja artiklis 99 osutatud nõuetega seotud ja õigust ühenduse sordikaitsele puudutavad menetlused ning lõplik otsus menetluse või selle lõpetamise kohta.

2. Taotluse korral kantakse ühenduse sordiregistrisse järgmised algmääruse artiklis 87 lõikes 3 osutatud "muud üksikasjad":

a) ühenduse sordikaitse esitamine tagatisena või muu asjaõiguse objektina; või

b) algmääruse artikli 98 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 99 osutatud nõuetega seotud ja ühenduse sordikaitset puudutavad menetlused ning lõplik otsus menetluse või selle lõpetamise kohta.

3. Ameti juhataja otsustab, millised üksikasjad registrisse kanda, ning võib otsustada ameti juhtimiseks vajalike muude üksikasjade kandmise registritesse.

Artikkel 79

Ühenduse sordikaitse ülemineku kandmine registrisse

1. Ühenduse sordikaitse üleminek kantakse ühenduse sordiregistrisse, kui üleminek tõendatakse dokumentaalselt, esitatakse ametlikult kinnitatud dokumendid ülemineku kohta või ülemineku tõendamiseks piisavad väljavõtted kõnealustest dokumentidest. Amet säilitab kõnealuste dokumentide koopiad oma toimikutes.

2. Ülemineku kohta kande tegemisest võib keelduda üksnes juhul, kui ei ole järgitud lõikes 1 ja algmääruse artiklis 23 sätestatud tingimusi.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse õiguse ülemineku suhtes ühenduse sordikaitsele, mille taotlus on kantud ühenduse kaitsealuste sortide registrisse. Viiteid ühenduse sordiregistrile käsitatakse viidetena ühenduse sordikaitse taotluste registrile.

Artikkel 80

Registrisse kandmise tingimused

Ilma et see piiraks muude algmääruse või käesoleva määruse sätete kohaldamist, võib taotluse kande tegemiseks registrisse või kande kustutamiseks registrist esitada iga huvitatud isik. Taotlus esitatakse kirjalikult, lisatakse täiendavad dokumendid.

Artikkel 81

Erikannete registrisse kandmise tingimused

1. Kui taotletud ühenduse sordikaitse või ühenduse sordikaitse alla võetud sort on hõlmatud pankroti- või muu sarnase menetlusega, tehakse sellekohane kanne tasuta ühenduse sordiregistrisse pädeva riigiasutuse palvel. See kanne kustutatakse samuti tasuta pädeva riigiasutuse palvel.

2. Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis algmääruse artiklites 98 ja 99 osutatud nõuete alusel algatatud menetluste suhtes ning menetluse või selle lõpetamist puudutava lõpliku otsuse suhtes.

3. Kui sordid identifitseeritakse kui lähtesort ja tuletatud sort, võivad taotluse sissekande kohta teha kõik menetlusosalised koos või eraldi. Kui ainult üks menetlusosaline taotleb sissekande tegemist, tuleb teise menetlusosalise taotluse asendamiseks lisada taotlusele piisav dokumentaalne tõendusmaterjal algmääruse artikli 87 lõike 2 punktis h osutatud toimingute kohta.

4. Kui taotletakse lepingu alusel antud ainulitsentsi kandmist registrisse või tagatisena või muu asjaõigusliku objektina esitatud ühenduse sordikaitse kandmist registrisse, tuleb taotlusele lisada piisavad dokumentaalsed tõendid.

Artikkel 82

Avalik tutvumine registritega

1. Registrid on avatud avalikuks tutvumiseks ameti ruumides.

2. Taotluse korral antakse isikutele väljavõtteid registritest, kui nad esitavad lõivu tasumist tõendava kviitungi.

3. Ameti juhataja võib ette näha avaliku tutvumise registritega riigiasutuste või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud allasutuste ruumides.

Jagu 2

Dokumentide säilitamine, avalik tutvumine dokumentide ja kasvatatavate sortidega

Artikkel 83

Toimikute säilitamine

1. Menetlusega seotud dokumente säilitatakse menetluse numbriga varustatud toimikutes, välja arvatud dokumendid apellatsiooninõukogu liikmete väljaarvamise, nende peale esitatud kaebuste või ameti või asjaomase kontrolliasutuse töötajate kohta, mida säilitatakse eraldi.

2. Amet säilitab lõikes 1 osutatud toimikust ühe eksemplari (arhiivieksemplar), mida peetakse toimiku õigeks ja täielikuks koopiaks. Kontrolliasutus võib säilitada menetlust käsitlevate dokumentide koopiaid (kontrolleksemplar), kuid peab igal hetkel olema valmis esitama neid originaale, mida amet ei säilita.

3. Ameti juhataja määrab, millises vormis toimikuid säilitatakse.

Artikkel 84

Dokumentidega tutvumine

1. Dokumentidega tutvumiseks esitatakse ametile kirjalik taotlus.

2. Dokumentidega tutvutakse ameti tööruumides. Taotluse korral võib dokumentidega siiski tutvuda riigiasutuste või algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt määratud allasutuse ruumides selle liikmesriigi territooriumil, kus on taotluse esitanud isiku alaline elu-, asu- või tegevuskoht.

3. Taotluse korral lubab amet dokumentidega tutvuda, saates tutvumist taotlenud isikule dokumentide koopiad. Selliste koopiate eest võib nõuda eraldi tasu. Taotluse korral võib dokumentidega tutvuda ka nende sisu edastava kirjaliku teatise kaudu. Amet võib siiski nõuda, et asjast huvitatud isik tutvub dokumentidega isiklikult, kui see on edastatava teabe hulka arvestades asjakohane.

Artikkel 85

Kasvatatavate sortidega tutvumine

1. Kasvatatavate sortidega tutvumiseks esitatakse ametile kirjalik taotlus. Ameti nõusolekul korraldab kontrolliasutus juurdepääsu katsealustele maatükkidele.

2. Ilma et see piiraks algmääruse artikli 88 lõike 3 kohaldamist, ei mõjuta käesoleva määruse sätted üldsuse juurdepääsu katsealusele maatükile tingimusel, et kõik kasvatatavad sordid on kodeeritud, et volitatud kontrolliasutus on võtnud ja amet kinnitanud asjakohased meetmed materjali kõrvaldamise vältimiseks ning et on võetud kõik vajalikud sammud, et kaitsta ühenduse sordikaitse taotleja või omaniku õigusi.

3. Ameti juhataja võib sätestada kasvatatavate sortidega tutvumise korra üksikasjad ning vaadata üle lõike 2 kohaselt ettenähtud kaitsemeetmed.

Artikkel 86

Konfidentsiaalne teave

Teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks annab amet ühenduse sordikaitse taotlejale tasuta vormid, millega ta saab taotleda kõigi algmääruse artikli 88 lõikes 3 osutatud materjaliga seotud andmete avaldamata jätmist.

Jagu 3

Väljaanded

Artikkel 87

Ametlik väljaanne

1. Algmääruse artikli 89 kohaselt vähemalt kord kahe kuu jooksul ilmuvat väljaannet nimetatakse ühenduse sordiameti ametlikuks väljaandeks (edaspidi "ametlik väljaanne").

2. Ametlik väljaanne sisaldab ka teavet, mis on kantud registritesse käesoleva määruse artikli 78 lõike 1 punktide c ja d, lõike 2 ning artikli 79 kohaselt.

Artikkel 88

Ameti antavate litsentside taotluste ja taotlusi käsitlevate otsuste avaldamine

Ametlikus väljaandes avaldatakse ameti antava litsentsi taotluse esitamise ja taotlust käsitleva otsuse kuupäev, menetlusosaliste nimed ja aadressid ning taotletud või otsusega kehtestatud korralduse vorm. Sundlitsentsi andmise otsuse korral avaldatakse ka otsuse sisu.

Artikkel 89

Kaebuste ja neid käsitlevate otsuste avaldamine

Ametlikus väljaandes avaldatakse kaebuse vastuvõtmise ning kaebust puudutava otsuse tegemise kuupäev, kaebusmenetluse osaliste nimed ja aadressid ning taotletud või otsusega kehtestatud korralduse vorm.

II PEATÜKK

HALDUS- JA ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ

Artikkel 90

Teabevahetus

1. Algmääruse artikli 90 kohaselt vahetatavat teavet kõnealuses sättes osutatud asutuste vahel edastatakse otse.

2. Algmääruse artikli 91 lõikes 1 osutatud teave ametilt või ametile võidakse edastada liikmesriikide pädevate sordiametite kaudu tasuta.

3. Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis kontrolliasutusele antava või kontrolliasutuselt saadava teabe edastamise suhtes algmääruse artikli 91 lõike 1 kohaselt. Ametile esitatakse selle teatise koopia.

Artikkel 91

Dokumentidega tutvumine liikmesriikide kohtute või prokuratuuride kaudu

1. Algmääruse artikli 91 lõike 1 kohaselt tutvutakse toimikutega ameti poolt üksnes selleks otstarbeks välja antud kahes eksemplaris koopiatega.

2. Liikmesriikide kohtud või prokuratuurid võivad oma menetluse käigus esitada ameti edastatud dokumendid kolmandatele isikutele tutvumiseks. Selle tutvumise puhul kohaldatakse algmääruse artiklit 88 ja amet ei võta selle eest tasu.

3. Toimikute esitamisel liikmesriikide kohtutele või prokuratuuridele märgib amet kitsendused, mis kehtivad ühenduse sordikaitse taotlusi ja kaitse alla võetud sorte käsitlevate dokumentide suhtes vastavalt algmääruse artiklile 88.

Artikkel 92

Õigusabi saamise palve menetlus

1. Iga liikmesriik määrab keskasutuse, kes kohustub vastu võtma ameti poolt väljaantud õigusabi saamise palved ning edastama need pädevale kohtule või asutusele.

2. Amet koostab õigusabi saamise palved pädeva kohtu või asutuse kasutatavas keeles või lisab palvele tõlke kõnealusesse keelde.

3. Vastavalt lõigetele 4 ja 5 kohaldab pädev kohus või asutus selliste palvete täitmisel järgitava menetluse suhtes riiklikke õigusakte. Eelkõige kohaldatakse vastavalt riiklikele õigusaktidele asjakohaseid sunnimeetmeid.

4. Ametile teatatakse uurimise või muude õiguslike meetmete võtmise aeg ja koht, amet omakorda teavitab asjaomaseid menetlusosalisi, tunnistajaid ja eksperte.

5. Kui amet nõuab, lubab pädev kohus või asutus ameti töötajatel kohal olla ning küsitleda tunnistusi andvaid isikuid otse või pädeva kohtu või asutuse kaudu.

6. Õigusabi saamise palvete täitmise eest ei nõuta mingit tasu. Liikmesriigil, kus õigusabi saamise palve täidetakse, on siiski õigus nõuda ametilt ekspertidele ja tõlkidele makstud summade ning lõike 5 kohaselt menetlusel tekkinud kulude hüvitamist.

VI JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 93

Üleminekusätted

1. Vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõikele 4 hüvitab amet täielikult kontrolliasutusele registreerimiskatse läbiviimisel tekkinud kulud. 27. aprilliks 1997 määrab haldusnõukogu kindlaks ühtsed meetodid kulude arvutamiseks ja kulude ühtsed koostisosad, mida kohaldatakse kõigi nimetatud kontrolliasutuste suhtes.

2. Haldusnõukogu teeb 27. oktoobriks 1996 otsuse käesoleva määruse artiklis 22 osutatud kontrollisuuniste kohta; ameti juhataja teeb kontrollisuuniseid käsitleva ettepaneku 27. aprilliks 1996, võttes arvesse kontrolliaruandeid, mis moodustavad osa algmääruse artikli 116 lõikes 3 osutatud järeldustest.

3. Ühenduse sordikaitse taotleja algmääruse artikli 116 lõigete 1 või 2 kohaselt esitab 30. novembriks 1995 kõnealuse määruse artikli 116 lõikes 3 osutatud järelduste kinnitatud koopia. See koopia sisaldab riikliku sordikaitse alla võtmise menetlusega seotud dokumente ning selle kinnitab asutus, kus menetlus toimus. Kui kinnitatud koopiat ei esitata õigeks ajaks, kohaldatakse algmääruse artiklit 55.

Artikkel 94

Erandid

Olenemata käesoleva määruse artikli 27 lõikest 1, võib amet võtta arvesse liikmesriigis läbiviidud kõnealuse sordi registreerimiskatse tulemuste aruannet tingimusel, et katse algab enne 27. aprilli 1996, välja arvatud juhul, kui enne kõnealust kuupäeva võtab haldusnõukogu vastu kontrollisuuniseid käsitleva otsuse.

Artikkel 95

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artiklit 27 kohaldatakse kuni 30. juunini 1998.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 1995

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz Fischler

[1] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

[2] EÜT L 121, 1.6.1995, lk 31.

[3] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15.

--------------------------------------------------

LISA

1. Tunnistajatele ja ekspertidele sõidu- ja elamiskulude katteks vastavalt artikli 62 lõikele 2 makstav hüvitus arvutatakse järgnevalt:

1.1. Sõidukulud:

Sõiduks alalisest elu- või asukohast asja suulise arutamise või tõendite kogumise kohta ja tagasi:

a) makstakse esimese klassi rongipileti maksumus koos tavaliste sõidu lisakuludega, kui sõidu kogupikkus mööda lühimat raudteemarsruuti ei ületa 800 km;

b) makstakse turistiklassi lennukipileti maksumus, kui sõidu kogupikkus mööda lühimat raudteemarsruuti on üle 800 km või kui lühim marsruut sisaldab merereisi.

1.2. Elamiskulud makstakse summas, mis võrdub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 sätestatud A4–A8 palgataseme ametnike päevarahaga.

1.3. Kui tunnistaja või ekspert kutsutakse ameti juures toimuvale menetlusele, antakse talle koos kutsega lähetuskorraldus, mis sisaldab punktide 1.1 ja 1.2 alusel makstavate summade üksikasju, ning kulude ettemaksu taotluse blankett. Enne kui tunnistajale või eksperdile tehakse kulutuste ettemakse, peab tema õigust ettemaksele kinnitama selle ameti töötaja, kes tellis tunnistuse, või kaebusmenetluse puhul vastutava apellatsiooninõukogu eesistuja. Ettemakse taotlus tuleb seetõttu ametile kontrollimiseks tagastada.

2. Tunnistajatele saamata jäänud tulude eest makstav artikli 62 lõikes 3 sätestatud tasu arvutatakse järgmiselt:

2.1. Kui tunnistajal tuleb tööst eemal viibida kuni 12 tundi, võrdub saamata jäänud tulude hüvitus ühe kuuekümnendikuga ameti A4 palgataseme madalaima klassi ametniku põhikuupalgast.

2.2. Kui tunnistajal tuleb tööst eemal viibida üle 12 tunni, on tal õigus saada lisahüvitust ühe kuuekümnendiku ulatuses punktis 2.1 osutatud põhipalgast iga järgneva alanud 12tunnise ajavahemiku eest.

3. Ekspertidele vastavalt artikli 62 lõikele 3 makstav töötasu määratakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse asjaomase eksperdi ettepanekut. Amet võib otsustada paluda menetlusosalistel esitada oma kommentaarid pakutud summa suhtes. Töötasu makstakse eksperdile üksnes juhul, kui ta tõendab dokumentaalselt, et ta ei ole kontrolliasutuse töötaja.

4. Tunnistajatele ja ekspertidele makstakse punktides 2 ja 3 märgitud saamata jäänud tulude hüvitust või töötasu pärast seda, kui tunnistuse tellinud ameti töötaja või kaebusmenetluse puhul apellatsiooninõukogu eesistuja on kontrollinud kõnealuse tunnistaja õigust tasule.

5. Vastavalt artikli 76 lõikele 3 ja lõike 4 punktile c maksab menetlusosalise esindajana tegutsevale agendile, nõustajale või advokaadile tasu teine menetlusosaline järgmiste maksimummäärade alusel:

a) kaebusmenetluse korral, välja arvatud tõendite kogumine, mis hõlmab tunnistajate küsitlemist, ekspertide arvamust või uurimist: 500 eküüd;

b) kaebusmenetluse käigus toimuva tõendite kogumise korral, mis hõlmab tunnistajate küsitlemist, ekspertide arvamusi või uurimist: 250 eküüd;

c) ühenduse sordikaitse kehtivuse katkestamise või tühistamise menetluse korral: 250 eküüd.

--------------------------------------------------