KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1881/2006,

19. detsember 2006,

millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 466/2001 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (2) on mitu korda oluliselt muudetud. Teatavate saasteainete piirnorme on vaja taas muuta, et võtta arvesse uut teavet ja arenguid Codex Alimentarius’es. Samas tuleks teksti vajaduse korral selgemaks muuta. Määrus (EÜ) nr 466/2001 tuleks seega tervikuna asendada.

Rahva tervise kaitsmiseks on oluline, et saasteainete sisaldust hoitaks toksikoloogiliselt vastuvõetaval tasemel.

Pidades silmas erinevusi liikmesriikide õigusaktides ja nendest erinevustest tulenevat konkurentsi moonutuste ohtu, on mõnede saasteainete puhul vaja kehtestada ühenduse meetmed, et proportsionaalsuse põhimõtet järgides tagada turu ühtsus.

Tuleb kehtestada ranged piirnormid, mida on võimalik mõistlikkuse piires saavutada heade põllumajandus-, kalandus- ja tootmistavade järgimise abil ning toidu tarbimisega seotud riske arvesse võttes. Saasteainete puhul, mida loetakse genotoksilisteks kantserogeenideks, ning juhtudel, mil elanikkonna või riskigruppi kuuluvate elanikkonnarühmade kokkupuude saasteainetega on lubatava koguse lähedane või ületab seda, tuleb kehtestada nii madalad piirnormid, kui on mõistlikkuse piires võimalik (ALARA). Sellise lähenemisega tagatakse, et toidukäitlejad võtavad tarvitusele võimalikult palju meetmeid saastumise vältimiseks ja vähendamiseks, eesmärgiga kaitsta rahva tervist. Lisaks sellele on riskigruppi kuuluva elanikkonnarühma – imikute ja väikelaste – tervise kaitseks asjakohane kehtestada madalamad piirnormid, mis on saavutatavad imiku- ja väikelapsetoitude tootmiseks kasutatavate toorainete range valiku teel. Ühtlasi on otstarbekas toorainet rangelt valida ka teatavate muude toiduainete, näiteks otsetarbimiseks ettenähtud kliide, tootmisel.

Mõnede liikmesriikide kliimatingimuste tõttu on raske tagada, et värske salati ja värske spinati osas piirnorme ei ületataks. Nendel liikmesriikidel tuleks lubada jätkata oma territooriumil kasvatatud ja sealsamas tarbimiseks ettenähtud piirnormidest kõrgema nitraadisisaldusega värske salati ja spinati ajutist turustamist. Salati- ja spinatitootjad, kes tegutsevad eespool nimetatud loa saanud liikmesriikides, peaksid järk-järgult muutma oma tootmisviise, järgides riigi tasandil soovitatavat head põllumajandustava.

Teatavate Läänemere piirkonnast pärit kalaliikides võib olla kõrge dioksiini- ja dioksiinilaadsete PCBde sisaldus. Märkimisväärne osa nendest Läänemere piirkonna kalaliikidest ei vasta piirnormile ja tuleks seega tarbitava toidu hulgast välja jätta. On alust eeldada, et kala eemaldamine tarbitava toidu hulgast võib Läänemere piirkonnas tervisele negatiivset mõju avaldada.

Rootsis ja Soomes on kasutusel süsteem, mis suudab tagada tarbijale täieliku teabe toitumissoovitustest, mis käsitlevad Läänemere piirkonna kala tarbimise piiramist võimalike terviseriskide vältimiseks teatavates riskigruppi kuuluvates elanikkonnarühmades. Seepärast on asjakohane lubada Rootsil ja Soomel erandkorras ajutiselt turustada teatavaid Läänemere piirkonnast pärit ja nende territooriumil tarbimiseks ettenähtud kalaliike, mille dioksiini- ja dioksiinilaadsete PCBde sisaldus on käesolevas määruses sätestatust kõrgem. Tuleb rakendada vajalikke meetmeid tagamaks, et piirnormidele mittevastavat kala ja kalandustooteid ei turustata teistes liikmesriikides. Soome ja Rootsi esitavad komisjonile igal aastal seire tulemused dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde sisalduste kohta Läänemere piirkonna kalades ning aruande meetmete kohta, mis on võetud tarvitusele, et vähendada dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde kogust, mille inimesed saavad Läänemere kala tarbimisel.

Piirnormide ühtseks jõustamise tagamiseks peaksid kõik ühenduse pädevad asutused rakendama samu proovivõtu- ja analüüsikriteeriume. Lisaks sellele on oluline, et analüüsitulemuste kohta esitataks aruanne ja et neid tõlgendataks ühtsel viisil. Käesolevas määruses määratletud proovivõtu- ja analüüsimeetmetega nähakse ette aruandluse ja tõlgendamise ühtsed eeskirjad.

Liikmesriigid ja huvitatud isikud peaksid tegema teatavate saasteainete piirnormide seiret ning esitama selle tulemuste kohta aruande, samuti aru andma ennetusmeetmete tulemusel saavutatud edusammudest, et komisjonil oleks võimalik hinnata, kas olemasolevaid meetmeid on vaja muuta või vastu võtta lisameetmeid.

Codex Alimentarius’es on hiljuti sätestatud plii piirnormi kalas, millega ühendus nõustus. Seepärast on asjakohane kehtivat sätet plii sisalduse kohta kalas vastavalt muuta.

On vaja sätestada, et saasteainete piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on seaduslikult ühenduse turule viidud enne nende piirnormide kohaldamise kuupäeva.

Köögiviljad on toidust saadavate nitraatide peamine allikas. Toidu teaduskomitee tõdes oma 22. septembri 1995. aasta arvamuses, (4) et tavaliselt saadakse nitraate tublisti vähem lubatud päevasest tarbitavast kogusest (ADI), milleks on 3,65 mg kehamassi kilogrammi kohta. Komitee soovitas siiski jätkata jõupingutusi, et vähendada toidu ja vee kaudu saadavat nitraadi hulka.

Aflatoksiinidega seoses tõdes toidu teaduskomitee 23. septembril 1994. aastal esitatud arvamuses, et aflatoksiinid on genotoksilised kantserogeensed ained. (5) Selle arvamuse põhjal on asjakohane piirata aflatoksiinide sisaldust toidus (aflatoksiinide B1, B2, G1 ja G2 kogusisaldust) ning eraldi aflatoksiini B1 sisaldust, kuna see on kõige toksilisem ühend. Aflatoksiini M1 suhtes kehtivate piirnormide võimalikku vähendamist imiku- ja väikelapsetoidus tuleks kaaluda, pidades silmas arenguid analüüsimenetlustes.

Nende arvamuste põhjal on asjakohane sätestada ohratoksiini piirnormid teraviljas, teraviljasaadustes, rosinates, röstitud kohvis, veinis, viinamarjamahlas ning imiku- ja väikelapsetoidus, mis kõik on pealmisteks allikateks, millest inimesed või riskigruppi kuuluvad tarbijarühmad, näiteks lapsed, saavad ohratoksiin A.

Tuginedes sellele hinnangule ja võttes arvesse ajutist maksimaalset lubatud päevast tarbitavat kogust (PMTDI) tuleks sätestada patuliini piirnormid teatavates toiduainetes, et kaitsta tarbijaid lubamatu saastumise eest. Need piirnormid tuleks läbi vaadata ja neid vajaduse korral vähendada, võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ning komisjoni 11. augusti 2003. aasta soovituse 2003/598/EÜ, mis käsitleb patuliiniga saastumise vältimist ja vähendamist õunamahla ning muudes jookides, mille koostisosaks on õunamahl, (12) rakendamist.

Teaduslike arvamuste ja toidu kaudu tarbitavate koguste hindamise põhjal on asjakohane sätestada deoksünivalenooli, zearalenooni ja fumonisiinide piirnormid. Fumonisiinide osas näitasid viljakoristuse kontrollandmed siiski, et mais ja maisitooted võivad olla väga tugevalt saastunud fumonisiinidega ning tuleks võtta asjakohaseid meetmeid tarvitusele, et liiga saastunud mais ja maisitooted ei satuks toiduahelasse.

Koguste tarbimist käsitlevad prognoosid näitavad, et toksiinid T-2 ja HT-2 võivad ohustada rahva tervist. Seega on vajalik ja esmatähtis tundliku ja usaldusväärse analüüsimeetodi väljatöötamine, esinemist käsitlevate andmete kogumine ning T-2 ja HT-2 toksiinide esinemist põhjustavate tegurite uurimine teraviljas ja teraviljatoodetes, eelkõige kaeras ja kaeratoodetes.

Koosesinemise tõttu ei ole vaja kehtestada erimeetmeid 3-atsetüül-deoksünivalenooli, 15-atsetüül-deoksünivalenooli ja fumonisiin B3 suhtes, sest deoksünivalenooli ja fumonisiin B1 ja B2 suhtes kehtestatud meetmed kaitsevad elanikerühmi ka liigse 3-atsetüül-deoksünivalenooli, 15-atsetüül-deoksünivalenooli ja fumonisiin B3- tarbimise eest. Sama kehtib nivalenooli kohta, mida esineb mingil määral koos deoksünivalenooliga. Lisaks sellele jääb hinnangute põhjal inimese nivalenooli tarbimine oluliselt alla ajutiselt lubatud päevasele kogusele. Muude eespool nimetatud teaduskoostöö ülesande raames uuritud trihhotetseenide, nagu 3-atsetüüldeoksünivalenool, 15-atsetüüldeoksünivalenool, fusarenoon-X, T2-triool, diatsetoksüstsirpenool, neosolaniool, monoatsetoksüstsirpenool ja verrukool, kohta on vähe andmed, mis näitab, et neid ei esine kuigi laialdaselt ning mõõdetud kogused on üldiselt väikesed.

Kuna töötlemata teravilja puhastamise ja töötlemise abil võib muutuda fusarium-toksiinide sisalduse vähendamise aste, on asjakohane kehtestada piirnormid lõpptarbijale ettenähtud teraviljatoodete ning teraviljast saadud peamiste toiduainete suhtes, samuti on vaja rakendusakte, et tagada rahva tervise kaitse.

Plii suhtes võttis toidu teaduskomitee 19. juunil 1992. aastal vastu arvamuse, (22) milles on ajutiseks lubatud nädalaseks tarbitavaks koguseks (PTWI) kinnitatud 25 μg kehamassi kilogrammi kohta, nagu pakkus Maailma Terviseorganisatsioon 1986. aastal. Toidu teaduskomitee jõudis oma arvamuses järeldusele, et plii keskmine sisaldus toiduainetes ei kujuta otsest ohtu.

Toidu teaduskomitee kinnitas 2. juuni 1995. aasta arvamuses (24) kaadmiumi ajutiseks lubatud nädalaseks tarbitavaks koguseks (PTWI) 7 μg kehamassi kilogrammi kohta ning soovitas, et toidu kaudu tarbitavat kaadmiumi tuleks püüda veelgi vähendada, sest toiduained on kaadmiumi peamine allikas. Toidu kaudu tarbimist hinnati teaduskoostöö ülesande 3.2.11 raames. Kõnealuse hindamise ja toidu teaduskomitee arvamuse põhjal on asjakohane võtta tarvitusele meetmeid kaadmiumi sisalduse vähendamiseks toidus nii palju kui võimalik.

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 24. veebruaril 2004. aastal vastu arvamuse elavhõbeda ja metüülelavhõbeda sisalduse kohta toidus (25) ning kinnitas ajutiseks lubatud nädalaseks tarbitavaks koguseks 1,6 μg kehamassi kilogrammi kohta. Metüülelavhõbe on kõige ohtlikum ühend ning kalas ja mereandides võib see moodustada üle 90 % kogu elavhõbeda kogusest. Võttes arvesse teaduskoostöö ülesande 3.2.11 tulemust jõudis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) järeldusele, et elavhõbeda kogused toidus, välja arvatud kalas ja mereandides, ohtu ei kujuta. Muud toidud ei sisalda elavhõbedat metüülelavhõbeda kujul ja seepärast ei peeta neid ohtlikeks.

Lisaks piirnormide kehtestamisele on metüülelavhõbeda puhul asjakohased toitumissoovitused, et kaitsta riskigruppi kuuluvaid elanikkonnarühmi. Seepärast on Euroopa Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi veebisaidil (26) avaldatud teatis metüülelavhõbeda sisalduse kohta kalas ja kalandustoodetes. Mitmed liikmesriigid on koostanud ka oma elanikele vajalikke teemakohaseid nõuandeid.

Et kaitsta rahva tervist selle terviseriski eest, on vaja kehtestada anorgaaniliste tinaühendite piirnormid toidukonservides ja konserveeritud jookides. Kuni andmed imikute ja väikelaste tundlikkuse kohta anorgaaniliste tinaühendite suhtes saavad kättesaadavaks, on vaja ettevaatuse mõttes kaitsta selle riskigrupi kuuluva elanikkonnarühma tervist ning kehtestada rangemad piirnormid.

Seetõttu tuleks sätestada 3-MCPD piirnormid hüdrolüüsitud taimevalgus (HVP) ja sojakastmes, võttes arvesse nende toiduainete tarbimisega kaasnevaid riske. Liikmesriikidel on soovitatud uurida 3-MCPD sisaldust teistes toiduainetes, et kaaluda piirnormide kehtestamise vajadust ka muude toiduainete osas.

Termin “dioksiinid” käesoleva määruse tähenduses hõlmab 75 polüklooritud dibenso-p-dioksiini (PCDD) analoogi ja 135 polüklooritud dibensofuraani (PCDF) analoogi, millest 17 on toksikoloogiliselt ohtlikud. Polüklooritud bifenüülid (PCBd) on 209 erinevast analoogist koosnev rühm, mille võib nende toksikoloogiliste omaduste põhjal jagada kahte gruppi: 12 analoogil on dioksiinide toksikoloogilised omadused ja neid nimetatakse seetõttu sageli dioksiinilaadseteks PCBdeks. Ülejäänud PCBdel ei ole dioksiinilaadset toksilisust, kuid neil on teistsuguseid toksikoloogilisi omadusi.

Igal dioksiini või dioksiinilaadse PCB analoogil on erinev toksilisuse tase. Nende eri analoogide summaarse toksilisuse leidmiseks ning riskianalüüsi ja kontrolli võimaldamiseks on välja töötatud toksilisuse ekvivalentfaktori (TEF) mõiste. See tähendab, et analüüsi tulemused kõigi dioksiini analoogide ja dioksiinilaadsete PCB analoogide jaoks väljendatakse ühe määratava ühiku, TCDD toksilisuse ekvivalentkontsentratsiooni (TEQ) alusel.

Kuigi toksikoloogilisest seisukohast peaks iga piirnorm kehtima nii dioksiinide kui ka dioksiinilaadsete PCBde suhtes, kehtestati 2001. aastal ühenduse tasandil piirnormid ainult dioksiinidele, mitte aga dioksiinilaadsetele PCBdele, kuna tol ajal olid andmed dioksiinilaadsete PCBde esinemise kohta väga piiratud. Vahepeal on avaldatud rohkem andmeid dioksiinilaadse PCBde esinemise kohta ja seepärast määratati 2006. aastal piirnormid dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summale, kuna selline lähenemisviis on toksikoloogia seisukohast kõige kohasem. Sujuva ülemineku tagamiseks tuleks üleminekuperioodil lisaks uutele dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa piirnormidele kohaldada ka seniseid dioksiinide piirnorme. Selle perioodi jooksul peavad toiduained vastama nii dioksiinide piirnormidele kui ka dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa piirnormidele. 31. detsembriks 2008 esitatakse hinnangud, kas eraldi piirnormidest dioksiinidele võiks loobuda.

Toidu teaduskomitee leidis oma 4. detsembri 2002. aasta arvamuses, (35) et mitmed polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAH) on genotoksilised kantserogeenid. FAO/WHO ühine lisaainete ekspertkomisjon (JECFA) viis 2005. aastal läbi PAHide riskianalüüsi ning prognoosis PAHide riskinorme (MOE), mille alusel oleks võimalik anda nõu ühendite kohta, mis on nii genotoksilised kui ka kantserogeensed. (36)

Rahva tervise kaitsmiseks on vaja kehtestada benso(a)püreeni piirnormid teatavate rasvu ja õlisid sisaldavate toiduainetele ning toiduainetele, milles suitsutamine või kuivatamine võib põhjustada kõrge saastatuse. Piirnormid on vajalikud ka toiduainetele, eelkõige kala ja kalandustoodetele, kus kõrget saastatust võib põhjustada keskkonnareostus, näiteks laevade põhjustatud õlireostus.

Benso(a)püreeni on leitud mõnedes toiduainetes, näiteks kuivatatud puuviljas ja toidulisandites, kuid olemasolevate andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks määrata, milliseid sisaldusi saaks mõistlikkuse piires saavutada. Tuleb teha lisauuringuid, et selgitada, milliseid sisaldusi on nendes toiduainetes võimalik mõistlikkuse piires saavutada. Seni tuleks kohaldada benso(a)püreeni piirnorme vastavates koostisosades, näiteks toidulisandites kasutatavates õlides ja rasvades.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Üldeeskirjad

1. Lisas loetletud toiduaineid ei tohi turule viia, kui need sisaldavad lisas loetletud saasteaineid lisas sätestatud piirnormist suuremal määral.

2. Kui lisas ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjaomaste toiduainete söödava osa suhtes lisas sätestatud piirnorme.

Artikkel 2

Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja liittoiduained

1. Kui kuivatatud, lahjendatud, töödeldud või mitmest koostisosast koosnevate toodete suhtes kohaldatakse lisas sätestatud piirnorme, võetakse arvesse järgmist:

2. Kui pädev asutus teostab ametlikku kontrolli, esitab toidukäitleja kuivatamise, lahjendamise, töötlemise ja/või segamise või asjaomaste kuivatatud, lahjendatud, töödeldud toiduainete ja/või liittoiduainete kohta konkreetsed kontsentreerimis- ja lahjendustegurid ning põhjendab neid.

Kui toidukäitleja ei esita vajalikku kontsentreerimis- või lahjendustegurit või kui pädev asutus peab tegurit sobimatuks arvestades toidukäitleja antud põhjendusi, määrab asutus olemasoleva teabe põhjal ise teguri, eesmärgiga kaitsta inimeste tervist.

3. Lõiget 1 ja 2 kohaldatakse juhul, kui nendele kuivatatud, lahjendatud ja töödeldud toiduainetele või liittoiduainetele ei ole konkreetseid ühenduse piirnorme kehtestatud.

4. Kuni ühenduse õigusaktidega ei ole sätestatud imiku- ja väikelapsetoidu jaoks konkreetseid piirnorme, võivad liikmesriigid ette näha rangemad piirnormid.

Artikkel 3

Kasutamise, segamise ja detoksifitseerimine keeld

1. Lisas sätestatud piirnormidele mittevastavaid toiduaineid ei tohi kasutada toidu koostisosana.

2. Lisas sätestatud piirnormidele vastavaid toiduaineid ei tohi segada neid piirnorme ületavate toiduainetega.

3. Toiduaineid, mida saaste vähendamiseks sorteeritakse või muul viisil füüsiliselt töödeldakse, ei tohi segada toiduainetega, mis on ette nähtud otsetarbimiseks või kasutamiseks toidu koostisosana.

4. Lisa 2. jaos loetletud saasteaineid (mükotoksiine) sisaldavaid toiduaineid ei tohi keemilise töötlemisega tahtlikult detoksifitseerida.

Artikkel 4

Erisätted maapähklite, pähklite, kuivatatud puuvilja ja maisi kohta

Lisa punktides 2.1.3, 2.1.5 ja 2.1.6 sätestatud aflatoksiinide piirnormidele mittevastavaid maapähkleid, pähkleid, kuivatatud puuvilja ning maisi võib turule viia tingimusel, et need tooted:

on varustatud etiketiga, millel on nende täpne otstarve ja märge “Enne otsetarbimist või toidu koostisosana kasutamist tuleb toodet aflatoksiinidega saastumise vähendamiseks sorteerida või muul viisil füüsiliselt töödelda”. Märge kantakse iga üksiku koti, kasti vms etiketile või saatedokumendi originaalile. Partiinumber märgitakse kustutamatult partii igale üksikule kotile, kastile vms ja saatedokumendi originaalile.

Artikkel 5

Erisätted maapähklite, maapähklitest valmistatud toodete ja teravilja kohta

Igal üksikul kotil, kastil jms või saatedokumendi originaalil peab olema selge märge kavandatud kasutuse kohta. Saatedokumenti peab olema võimalik seostada partiiga, märkides ära partii tunnuskoodi, mis on partii igal üksikul kotil, kastil vms. Lisaks sellele peab partii vastuvõtja saatedokumendis märgitud majandustegevus olema kooskõlas kavandatud kasutusega.

Kui puudub selge märge selle kohta, et kavandatud kasutus ei näe ette toiduna kasutamist, kehtivad lisa punktides 2.1.3 ja 2.1.6 sätestatud piirnormid kõikide turule viidud maapähklite, maapähklitest valmistatud toodete ja teravilja kohta.

Artikkel 6

Erisätted salati kohta

Kui katte all kasvatatud salat (“katmikalal kasvatatud salat”) pole sellisena märgistatud, kohaldatakse lisas vabas õhus kasvatatud salati (“avamaal kasvatatud salat”) jaoks sätestatud piirnorme.

Artikkel 7

Ajutised erandid

1. Erandina artiklist 1 lubatakse Belgial, Iirimaal, Hollandil ja Ühendkuningriigil kuni 31. detsembrini 2008 turule viia nende territooriumil kasvatatud ja sealsamas tarbimiseks ettenähtud ning lisa punktis 1.1 sätestatud piirnormidest suurema nitraadisisaldusega värsket spinatit.

2. Erandina artiklist 1 lubatakse Iirimaal ja Ühendkuningriigil kuni 31. detsembrini 2008 turule viia nende territooriumil kasvatatud ja sealsamas tarbimiseks ettenähtud värsket salatit, mida koristatakse aasta ringi ning mis on lisa punktis 1.3 sätestatud piirnormidest suurema nitraadisisaldusega.

3. Erandina artiklist 1 lubatakse Prantsusmaal kuni 31. detsembrini 2008 turule viia nende territooriumil kasvatatud ja sealsamas tarbimiseks ettenähtud värsket salatit, mida koristatakse 1. oktoobrist 31. märtsini ning mis on lisa punktis 1.3 sätestatud piirnormidest suurema nitraadisisaldusega.

4. Erandina artiklist 1 lubatakse Soomel ja Rootsil kuni 31. detsembrini 2011 turule viia nende territooriumil tarbimiseks ettenähtud Läänemere piirkonnast pärit lõhet (Salmo salar), heeringat (Clupea harengus), jõesilmu (Lampetra fluviatilis), meriforelli (Salmo trutta), paaliat (Salvelinus spp.) ja euroopa rääbise (Coregonus albula) marja, mille dioksiinisisaldus ja/või dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde sisalduse summa on kõrgem lisa punktis 5.3 kehtestatud normidest tingimusel, et neil on süsteem, mis tagab tarbijate täieliku informeerituse sellest, et teataval riskigruppi kuuluval elanikkonnarühmal on soovitav piirata nende Läänemere piirkonna kalade toiduks tarbimist võimalike terviseriskide vältimiseks. Iga aasta 31. märtsiks esitavad Soome ja Rootsi komisjonile andmed Läänemere piirkonnast eelmisel aastal püütud kalade dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde sisalduse kohta ja aruande tarvitusele võetud meetmetest, mille eesmärk on vähendada dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde kogust, mille inimesed saavad Läänemere kala tarbimisel.

Soome ja Rootsi peavad rakendama ka edaspidi meetmeid tagamaks, et kala ega kalandustooteid, mis ei vasta lisa punktile 5.3 piirnormidele, ei toodaks turule teistes liikmesriikides.

Artikkel 8

Proovi võtmine ja analüüs

Lisas sätestatud piirnormide ametlikuks kontrolliks võetakse proove ja tehakse analüüse vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 1882/2006, (38) EÜ nr 401/2006, (39) EÜ nr 1883/2006 (40) ning komisjoni direktiividele 2001/22/EÜ, (41) 2004/16/EÜ (42) ja 2005/10/EÜ. (43)

Artikkel 9

Seire ja aruandlus

1. Liikmesriigid kontrollivad nitraatide sisaldust köögiviljades, mis võivad neid märkimisväärsel määral sisaldada, eelkõige lehtköögiviljades, ning edastavad tulemused komisjonile iga aasta 30. juuniks. Komisjon teeb need tulemused liikmesriikidele kättesaadavaks.

2. Liikmesriigid ja huvitatud pooled edastavad igal aastal komisjonile uuringute tulemused, sealhulgas saasteainete esinemist käsitlevad andmed ning teabe ennetusmeetmetega seotud edusammudest, et vältida saastumist ohratoksiin A, deoksünivalenooli, zearalenooni, fumosiin B1 ja B2 ning T-2 ja HT-2 toksiinidega. Komisjon teeb need tulemused liikmesriikidele kättesaadavaks.

3. Liikmesriigid peaksid komisjonile aru andma aflatoksiinide, dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde, mittedioksiinilaadsed PCBde ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike leidudest, nagu on määratletud komisjoni otsuses 2006/504/EÜ, (44) komisjoni soovituses 2006/794/EÜ (45) ning komisjoni soovituses 2005/108/EÜ. (46)

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 466/2001 on tunnistatud kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 11

Üleminekumeetmed

Käesolevat määrust ei kohaldata toodete suhtes, mis on ühenduse turule viidud enne punktides a–d osutatud kuupäeva kooskõlas vastavatel kuupäevadel kohaldatud sätetega:

Toidukäitlejal lasub kohustus tõendada, millal tooted turule toodi.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. märtsist 2007.

(1) EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(2) EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 199/2006 (ELT L 32, 4.2.2006, lk 32).

(3) ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1662/2006 (ELT L 320, 18.11.2006, lk 1).

(4) Toidu teaduskomitee aruanded, seeria 38, toidu teaduskomitee arvamus nitraatide ja nitritite kohta, lk 1–33, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_38.pdf

(5) Toidu teaduskomitee aruanded, seeria 35, toidu teaduskomitee arvamus aflatoksiinide, ohratoksiin A ja patuliini kohta, lk 45–50, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_35.pdf

(6) Toidu teaduskomitee arvamus ohratoksiin A kohta (avaldatud 17. septembril 1998), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out14_en.html

(7) Aruanded teaduskoostöö ülesannete kohta, ülesanne 3.2.7 “ELi liikmesriikide elanike poolt toidu kaudu ohratoksiin A tarbimise hindamine”, lk 153, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/task_3-2-7_en.pdf

(8) EÜT L 52, 4.3.1993, lk 18.

(9) Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, arvamus, mis võeti vastu komisjoni taotlusel seoses ohratoksiin A sisaldusega toidus, http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1521.Par.0001.File.dat/contam_op_ej365_ochratoxin_a_food_en1.pdf

(10) Toidu teaduskomitee 8.–9. märtsil 2000. aastal Brüsselis peetud 120. istungi protokoll, protokolliline avaldus patuliini kohta, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out55_en.pdf

(11) Aruanded teaduskoostöö ülesannete kohta, ülesanne 3.2.8 “ELi liikmesriikide elanike poolt toidu kaudu patuliini tarbimise hindamine”, 138 lk, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/3.2.8_en.pdf

(12) ELT L 203, 12.8.2003, lk 34.

(13) Toidu teaduskomitee arvamus fusarium-toksiinide kohta, 1. osa: deoksünivalenool (DON), (avaldatud 2. detsembril 1999), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out44_en.pdf

(14) Toidu teaduskomitee arvamus fusarium-toksiinide kohta, 2. osa: zearalenoon (ZEN), (avaldatud 22. juunil 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out65_en.pdf

(15) Toidu teaduskomitee arvamus fusarium-toksiinide kohta, 3. osa: fumonisiin B1 (FB1) (avaldatud 17. oktoobril 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out73_en.pdf

(16) Toidu teaduskomitee ajakohastatud arvamus fumonisiin B1, B2 ja B3 kohta (avaldatud 4. aprillil 2003), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out185_en.pdf

(17) Toidu teaduskomitee arvamus fusarium-toksiinide kohta, 4. osa: nivalenool (NIV) (avaldatud 19. oktoobril 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out74_en.pdf

(18) Toidu teaduskomitee arvamus fusarium-toksiinide kohta, 5. osa: T-2 toksiin ja HT-2 toksiin (vastu võetud 30. mail 2001), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out88_en.pdf

(19) Toidu teaduskomitee arvamus fusarium-toksiinide kohta, 6. osa: T-2 toksiini, HT-2 toksiini, nivalenooli ja deoksünivalenoili hindamine rühmana (vastu võetud 26. veebruaril 2002), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out123_en.pdf

(20) Aruanded teaduskoostöö ülesannete kohta, ülesanne 3.2.10 “Toiduainetes fusarium-toksiinide sisaldust käsitlevate andmete kogumine ja ELi liikmesriikide elanike poolt toidu kaudu tarbitavate koguste hindamine”, lk 606, http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf

(21) ELT L 234, 29.8.2006, lk 35.

(22) Toidu teaduskomitee aruanded, seeria 32, toidu teaduskomitee arvamus “Toidus ja joogis sisalduva plii potentsiaalne oht tervisele”, lk 7–8, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_32.pdf

(23) Aruanded teaduskoostöö ülesannete kohta, ülesanne 3.2.11 “ELi liikmesriikide elanike poolt arseeni, kaadmiumi, plii ja elavhõbeda toidu kaudu tarbimise hindamine”, lk 125, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-11_heavy_metals_report_en.pdf

(24) Toidu teaduskomitee aruanded, seeria 36, toidu teaduskomitee arvamus kaadmiumi kohta, lk 67–70, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf

(25) Toiduahelas olevate saasteainetega tegeleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni arvamus, mis võeti vastu komisjoni taotlusel seoses elavhõbeda ja metüülelavhõbeda sisaldusega toidus (vastu võetud 24. veebruaril 2004), http://www.efsa.eu.int/science/contam/contam_opinions/259/opinion_contam_01_en1.pdf

(26) http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/information_note_mercury-fish_12-05-04.pdf

(27) Toidu teaduskomitee arvamus konservtoidus sisalduva tina otseste ohtude kohta (vastu võetud 12. detsembril 2001), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out110_en.pdf

(28) Toidu teaduskomitee arvamus 3-monokloropropaan-1,2-diooli (3-MCPD) kohta, millega ajakohastati toidu teaduskomitee 1994. aasta arvamust (vastu võetud 30. mail 2001), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out91_en.pdf

(29) Toidu teaduskomitee aruanded, 36. seeria, toidu teaduskomitee arvamus 3-monokloropropaan-1,2-diooli (3-MCPD) kohta, lk 31–34, http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf

(30) Aruanded teaduskoostöö ülesannete kohta, ülesanne 3.2.9 “Toiduainetes 3-monokloropropaan-1,2-diooli (3-MCPD) ja sellega seotud ainete sisaldusi käsitlevate andmete kogumine ja võrdlemine”, lk 256, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-9_final_report_chloropropanols_en.pdf

(31) Toidu teaduskomitee arvamus toidus sisalduvate dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde riskihindamise kohta. Ajakohastamine põhineb uuel teaduslikul teabel, mis sai kättesaadavaks alates toidu teaduskomitee 22. novembri 2000. aasta arvamuse vastuvõtmisest (vastu võetud 30. mail 2001), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out90_en.pdf

(32) Toidu teaduskomitee arvamus toidus sisalduvate dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde riskihindamise kohta (vastu võetud 22. novembri 2000), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out78_en.pdf

(33) Aruanded teaduskoostöö ülesannete kohta, ülesanne 3.2.5 “ELi liikmesriikide elanike poolt dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde toidu kaudu omastamise hindamine”, http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/library/pub/pub08_en.pdf

(34) ELT L 42, 14.2.2006, lk 26.

(35) Toidu teaduskomitee arvamus toidus sisalduvate polütsükliliste aromaatsete süsivesinikega seotud terviseriskide kohta (4. detsember 2002), http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf

(36) Teatavate toidus sisalduvate saasteainete hindamine – FAO/WHO ühise lisaainete ekspertkomisjoni aruanne, 64. istung, Rooma, 8.–17. veebruar 2005, lk 1–6 ja lk 61–81,

WHO tehnilised aruanded, nr 930, 2006 – http://whqlibdoc.who.int/trs/WHO_TRS_930_eng.pdf

(37) Aruanded teaduskoostöö ülesannete kohta, ülesanne 3.2.12 “Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike esinemist käsitlevate andmete kogumine toidus”, http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-12_final_report_pah_en.pdf

(38) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 25.

(39) ELT L 70, 9.3.2006, lk 12.

(40) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 32.

(41) EÜT L 77, 16.3.2001, lk 14. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2005/4/EÜ (ELT L 19, 21.1.2005, lk 50).

(42) ELT L 42, 13.2.2004, lk 16.

(43) ELT L 34, 8.2.2005, lk 15.

(44) ELT L 199, 21.7.2006, lk 21.

(45) ELT L 322, 22.11.2006, lk 24.

(46) ELT L 34, 8.2.2005, lk 43.

LISA

Teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (1)

1 jagu: nitraadid

Toode (1) Piirnormid (mg NO3/kg) 1.1. Värske spinat (Spinacia oleracea) (2) Koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini 3 000 Koristatud 1. aprillist 30. septembrini 2 500 1.2. Konserveeritud, sügavkülmutatud või külmutatud spinat 2 000 1.3. Värske salat (Lactuca sativa L.) (katmikalal ja avamaal kasvatatud salat), välja arvatud punktis 1.4 nimetatud salat Koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini: katmikalal kasvatatud salat 4 500 avamaal kasvatatud salat 4 000 Koristatud 1. aprillist 30. septembrini: katmikalal kasvatatud salat 3 500 avamaal kasvatatud salat 2 500 1.4. “Iceberg” sorti salat Katmikalal kasvatatud salat 2 500 avamaal kasvatatud salat 2 000 1.5. Imikutoidud ning imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (3); (4) 200





2. jagu: mükotoksiinid

Toode (1) Piirnormid (μg/kg) 2.1. Aflatoksiinid B1 B1, B2, G1 ja G2 summa M1 2.1.1. Maapähklid, mida enne otsetarbimist või toidu koostisosana kasutamist sorteeritakse või töödeldakse füüsiliselt muul viisil 8,0 (5) 15,0 (5) — 2.1.2. Pähklid, mida enne otsetarbimist või toidu koostisosana kasutamist sorteeritakse või töödeldakse füüsiliselt muul viisil 5,0 (5) 10,0 (5) — 2.1.3. Maapähklid ja pähklid ning nendest valmistatud tooted, mis on ette nähtud otsetarbimiseks või kasutamiseks toidu koostisosana 2,0 (5) 4,0 (5) — 2.1.4. Kuivatatud puuvili, mida enne otsetarbimist või toidu koostisosana kasutamist sorteeritakse või töödeldakse füüsiliselt muul viisil 5,0 10,0 — 2.1.5. Kuivatatud puuvili ning nendest valmistatud tooted, mis on ette nähtud otsetarbimiseks või kasutamiseks toidu koostisosana 2,0 4,0 — 2.1.6. Teravili ning sellest valmistatud tooted, sealhulgas töödeldud teraviljatooted, välja arvatud punktides 2.1.7, 2.1.10 ja 2.1.12 loetletud tooted 2,0 4,0 — 2.1.7. Mais, mida enne otsetarbimist või toidu koostisosana kasutamist sorteeritakse või töödeldakse füüsiliselt muul viisil 5,0 10,0 — 2.1.8. Toorpiim, (6) kuumtöödeldud piim ja piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim — — 0,050 2.1.9. Järgmised vürtsitaimede liigid: Capsicum spp (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas tšillipipar, tšillipiprapulber, cayenne-pipar ja paprika) Piper spp (nende viljad, sealhulgas valge ja must pipar) Myristica fragrans (muskaatpähklipuu) Zingiber officinale (harilik ingver) Curcuma longa (kollajuur) 5,0 10,0 — 2.1.10. Imikutoidud ja imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (3), (7) 0,10 — — 2.1.11. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud, sealhulgas imikupiim ja piimal põhinev jätkupiimasegu (4), (8) — — 0,025 2.1.12. Meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoidud, (9), (10) mis on mõeldud spetsiaalselt imikutele 0,10 — 0,025 2.2. Ohratoksiin A 2.2.1. Töötlemata teravili 5,0 2.2.2. Kõik töötlemata teraviljast valmistatud tooted, sealhulgas töödeldud teraviljatooted ja otsetarbimiseks ettenähtud teravili, välja arvatud punktides 2.2.9 ja 2.2.10 loetletud tooted 3,0 2.2.3. Rosinad (korint, harilikud rosinad ja sultana-rosinad) 10,0 2.2.4. Röstitud kohvioad ja jahvatatud röstitud kohv, välja arvatud lahustuv kohv 5,0 2.2.5. Lahustuv kohv 10,0 2.2.6. Veinid (sealhulgas vahuveinid, välja arvatud liköörveinid ja veinid, mis sisaldavad alkoholi vähemalt 15 mahuprotsenti) ning puuviljaveinid (11) 2,0 (12) 2.2.7. Aromatiseeritud veinid, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid (13) 2,0 (12) 2.2.8. Otsetarbimiseks ette nähtud viinamarjamahl, viinamarjamahl kontsentreeritud viinamarjamahlast, viinamarjanektar, viinamarjavirre ja viinamarjavirre kontsentreeritud viinamarjavirdest (14) 2,0 (12) 2.2.9. Imikutoidud ja imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (3), (7) 0,50 2.2.10. Meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoidud, (9), (10) mis on mõeldud spetsiaalselt imikutele 0,50 2.2.11. Toorkohv, kuivatatud puuvili (välja arvatud rosinad), õlu, kakao ja kakaotooted, liköörveinid, lihatooted, vürtsid ja lagrits — 2.3. Patuliin 2.3.1. Puuviljamahl, puuviljamahl kontsentreeritud puuviljamahlast ja puuviljanektar (14) 50 2.3.2. Piiritusjoogid, (15) siider ja muud kääritatud joogid, mis on saadud õuntest või sisaldavad õunamahla 50 2.3.3. Viljalihaga õunatooted (sealhulgas otsetarbimiseks ettenähtud õunakompott, õunapüree), välja arvatud punktides 2.3.4 ja 2.3.5 loetletud tooted 25 2.3.4. Õunamahl ja viljalihaga õunatooted (sealhulgas õunakompott ning õunapüree imikutele ja väikelastele, (16) mis märgistatakse ja müüakse sellisena) (4) 10,0 2.3.5. Imikutoidud, välja arvatud imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (3), (4) 10,0 2.4. Deoksünivalenool (17) 2.4.1. Töötlemata teravili, (18), (19) välja arvatud kõva nisu, kaer ja mais 1 250 2.4.2. Töötlemata kõva nisu ja kaer (18), (19) 1 750 2.4.3. Töötlemata mais (18) 1 750 (20) 2.4.4. Otsetarbimiseks ettenähtud teravili, teraviljajahu (sealhulgas maisijahu ja maisitang, (21) kliid kui otsetarbimiseks ettenähtud lõpptoode ja idud, välja arvatud punktis 2.4.7 loetletud tooted 750 2.4.5. Pastatooted (kuiv) (22) 750 2.4.6. Leib (sealhulgas väikesed pagaritooted), kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikuhelbed 500 2.4.7. Imikutoidud ja imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (3), (7) 200 2.5. Zearalenoon (17) 2.5.1. Töötlemata teravili, (18) (19) välja arvatud mais 100 2.5.2. Töötlemata mais (18) 200 (20) 2.5.3. Otsetarbimiseks ettenähtud teravili, teraviljajahu, kliid kui otsetarbimiseks ettenähtud lõpptoode ja idud, välja arvatud punktides 2.5.4, 2.5.7 ja 2.5.8 loetletud tooted 75 2.5.4. Otsetarbimiseks ettenähtud mais, maisijahu, maisitang, maisiidud ja rafineeritud maisiõli (21) 200 (20) 2.5.5. Leib (sealhulgas väikesed pagaritooted), kondiitritooted, küpsised, teraviljast suupisted ja hommikuhelbed, välja arvatud maisist suupisted ja maisipõhised hommikuhelbed 50 2.5.6. Maisist suupisted ja maisipõhised hommikuhelbed 50 (20) 2.5.7. Imikutoidud ja imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (välja arvatud maisipõhised töödeldud toidud) (3), (7) 20 2.5.8. Imikutele ja väikelastele ettenähtud maisipõhised töödeldud toidud (3), (7) 20 (20) 2.6. Fumonisiinid B1 ja B2 summa 2.6.1. Töötlemata mais (18) 2 000 (23) 2.6.2. Maisijahu, maisitang, maisiidud ja rafineeritud maisiõli (21) 1 000 (23) 2.6.3. Otsetarbimiseks ettenähtud maisipõhised toidud, välja arvatud punktides 2.6.2 ja 2.6.4 loetletud tooted 400 (23) 2.6.4. Imikutoidud ja imikutele ja väikelastele ettenähtud maisipõhised töödeldud toidud (3), (7) 200 (23) 2.7. T-2 ja HT-2 toksiin (17) T-2 ja HT-2 toksiini summa 2.7.1. Töötlemata teravili (18) ja teraviljatooted





3. jagu: metallid

Toode (1) Piirnormid (mg/kg märgkaalu kohta) 3.1. Plii 3.1.1. Toorpiim, (6) kuumtöödeldud piim ja piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim 0,020 3.1.2. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud (4), (8) 0,020 3.1.3. Veise-, lamba-, sea- ja linnuliha (välja arvatud rups) (6) 0,10 3.1.4. Veise-, lamba-, sea- ja linnurups (6) 0,50 3.1.5. Kala lihaskude (24), (25) 0,30 3.1.6. Koorikloomad, välja arvatud pruun krabiliha ning välja arvatud homaari ning samalaadsete suurte koorikloomade pea- ja rinnaliha (Nephropidae ja Palinuridae) (26) 0,50 3.1.7. Kahepoolmelised molluskid (26) 1,5 3.1.8. Peajalgsed (sisikonnata) (26) 1,0 3.1.9. Teravili ja kaunviljad 0,20 3.1.10. Köögiviljad, välja arvatud kapsasköögivili, lehtköögiviljad, värsked ürdid ja seened. (27) Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes. 0,10 3.1.11. Kapsasköögivili, lehtköögiviljad ja kultuurseened (27) 0,30 3.1.12. Puuvili, välja arvatud marjad (27) 0,10 3.1.13. Marjad (27) 0,20 3.1.14. Rasvad ja õlid, sealhulgas piimarasv 0,10 3.1.15. Puuviljamahlad, puuviljamahlad kontsentreeritud puuviljamahladest ja puuviljanektarid (14) 0,050 3.1.16. Veinid (sealhulgas vahuveinid, välja arvatud liköörveinid), siidrid, pirnisiider ja puuviljaveinid (11) 0,20 (28) 3.1.17. Aromatiseeritud veinid, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid (13) 0,20 (28) 3.2. Kaadmium 3.2.1. Veise-, lamba-, sea- ja linnuliha (välja arvatud rups) (6) 0,050 3.2.2. Hobuseliha, välja arvatud rups (6) 0,20 3.2.3. Veise-, lamba-, sea-, linnu- ja hobusemaks (6) 0,50 3.2.4. Veise-, lamba-, sea-, linnu- ja hobuseneer (6) 1,0 3.2.5. Kala lihaskude, (24), (25) välja arvatud punktides 3.2.6 ja 3.2.7 loetletud liigid 0,050 3.2.6. Järgmiste kalade lihaskude: (24), (25): anšoovised (Engraulis spp.) atlandi pelamiid (Sarda sarda) harilik peitelhammasahven (Diplodus vulgaris) angerjas (Anguilla anguilla) kefaal (Mugil labrosus labrosus) harilik stauriid või sigarstauriid (Trachurus spp.) luvar (Luvarus imperialis) sardiin (Sardina pilchardus) sardinopsid (Sardinops spp.) tuunid (Thunnus spp., Euthynnus spp., Katsuwonus pelamis) merikeellane (Dicologoglossa cuneata) 0,10 3.2.7. Mõõkkala lihaskude (Xiphias gladius) (24), (25) 0,30 3.2.8. Koorikloomad, välja arvatud pruun krabiliha ning välja arvatud homaari ning samalaadsete suurte koorikloomade pea- ja rinnaliha (Nephropidae ja Palinuridae) (26) 0,50 3.2.9. Kahepoolmelised molluskid (26) 1,0 3.2.10. Peajalgsed (sisikonnata) (26) 1,0 3.2.11. Teravili, välja arvatud kliid, idud, nisu ja riis 0,10 3.2.12. Kliid, idud, nisu ja riis 0,20 3.2.13. Soja 0,20 3.2.14. Köögi- ja puuviljad, välja arvatud lehtköögiviljad, värsked ürdid, seened, varsköögiviljad, piiniapähklid, juurviljad ja kartul (27) 0,050 3.2.15. Lehtköögiviljad, värsked ürdid, kultuurseened ja juurseller (27) 0,20 3.2.16. Varsköögiviljad, juurviljad ja kartul, välja arvatud juurseller. (27) Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes. 0,10 3.3. Elavhõbe 3.3.1. Kalandustooted (26) ja kalade lihaskude, (24), (25)välja arvatud punktis 3.3.2. loetletud liigid. Piirnormi kohaldatakse koorikloomade suhtes, välja arvatud pruuni krabiliha ja homaari ning samalaadsete suurte koorikloomade (Nephropidae ja Palinuridae) pea- ja rinnaliha suhtes. 0,50 3.3.2. Järgmiste kalade lihaskude: (24) (25): merikuradid (Lophius spp.) harilik merihunt (Anarhichas lupus) atlandi pelamiid (Sarda sarda) angerjad (Anguilla spp.) täpiline seanina, atlandi karekala, vahemere saagkõht (Hoplostethus spp.) kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus) marliinid (Makaira spp.) kammellased (Lepidorhombus spp.) meripoisurid (Mullus spp.) haug (Esox lucius) vöötideta pelamiid (Orcynopsis unicolor) tursik (Tricopterus minutes) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) raid (Raja spp.) meriahvenad (Sebastes marinus, S. mentella, S. viviparus) purikala (Istiophorus platypterus) lintuim, süsisaba (Lepidopus caudatus, Aphanopus carbo) besuugo, besuugod (Pagellus spp.) hai (kõik liigid) gempüüllane (Lepidocybium flavobrunneum, Ruvettus pretiosus, Gempylus serpens) tuurad (Acipenser spp.) mõõkkala (Xiphias gladius) tuunid (Thunnus spp., Euthynnus spp, Katsuwonus pelamis) 1,0 3.4. Tina (anorgaaniline) 3.4.1. Toidukonservid, välja arvatud joogid 200 3.4.2. Konserveeritud joogid, sealhulgas puuvilja- ja köögiviljamahlad 100 3.4.3. Konserveeritud imikutoidud ning imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud, välja arvatud kuivatatud ja pulbrilised tooted (3), (29) 50 3.4.4. Konserveeritud imiku piimasegud ja jätkupiimasegud (sealhulgas imikupiim ja piimal põhinev jätkupiimasegu), välja arvatud kuivatatud ja pulbrilised tooted (8), (29) 50 3.4.5. Konserveeritud meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoidud, (9), (29) mis on mõeldud spetsiaalselt imikutele, välja arvatud kuivatatud ja pulbrilised tooted 50





4. jagu: 3-monokloropropaan-1,2-diool (3-MCPD)

Toode (1) Piirnormid (μg/kg) 4.1. Hüdrolüüsitud taimne valk (30) 20 4.2. Sojakaste (30) 20





5. jagu: dioksiinid ja PCBd (31)

Toode Piirnormid Dioksiinide summa (WHO-PCDD/F-TEQ) (32) Dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa (WHO-PCDD/F-PCB-TEQ) (32) 5.1. Liha ja lihatooted (välja arvatud söödav rups), mis on saadud: (6) — veistelt ja lammastelt 3,0 pg/g rasva kohta (33) 4,5 pg/g rasva kohta (33) — lindudelt 2,0 pg/g rasva kohta (33) 4,0 pg/g rasva kohta (33) — sigadelt 1,0 pg/g rasva kohta (33) 1,5 pg/g rasva kohta (33) 5.2. Punktis 5.1 osutatud maismaaloomadelt pärit maks 5.1 (6) ja maksatooted 6,0 pg/g rasva kohta (33) 12,0 pg/g rasva kohta (33) 5.3. Kala lihaskude, kalandustooted ja nendest saadud tooted, välja arvatud angerjas. (25), (34) Piirnormi kohaldatakse koorikloomade suhtes, välja arvatud pruuni krabiliha ning homaari ja samalaadsete suurte koorikloomade (Nephropidae ja Palinuridae) pea- ja rinnaliha suhtes. 4,0 pg/g märgkaalu kohta 8,0 pg/g märgkaalu kohta 5.4. Angerja (Anguilla anguilla) lihaskude ja sellest saadud tooted 4,0 pg/g märgkaalu kohta 12,0 pg/g märgkaalu kohta 5.5. Toorpiim (6) ja piimatooted, (6) sealhulgas piimarasv 3,0 pg/g rasva kohta (33) 6,0 pg/g rasva kohta (33) 5.6. Kanamunad ja munatooted (6) 3,0 pg/g rasva kohta (33) 6,0 pg/g rasva kohta (33) 5.7. Rasv, mis on saadud: — veistelt ja lammastelt 3,0 pg/g rasva kohta 4,5 pg/g rasva kohta — lindudelt 2,0 pg/g rasva kohta 4,0 pg/g rasva kohta — sigadelt 1,0 pg/g rasva kohta 1,5 pg/g rasva kohta 5.8. Segatud loomarasv 2,0 pg/g rasva kohta 3,0 pg/g rasva kohta 5.9. Taimeõlid ja -rasvad 0,75 pg/g rasva kohta 1,5 pg/g rasva kohta 5.10. Merelist päritolu õli (kalaõli, kalamaksaõli ja teiste mereorganismide inimtoiduks ettenähtud õlid) 2,0 pg/g rasva kohta 10,0 pg/g rasva kohta





6. jagu: polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

Toode Piirnormid (μg/kg märgkaalu kohta) 6.1. Benso(a)püreen (35) 6.1.1. Õlid ja rasvad (välja arvatud kakaovõi), mis on ette nähtud otsetarbimiseks või kasutamiseks toidu koostisosana 2,0 6.1.2. Suitsuliha ja suitsulihatooted 5,0 6.1.3. Suitsukala lihaskude ja suitsutatud kalandustooted, (25), (36)välja arvatud kahepoolmelised molluskid. Piirnormi kohaldatakse suitsutatud koorikloomade suhtes, välja arvatud pruuni krabiliha ning homaari ja samalaadsete suurte koorikloomade (Nephropidae ja Palinuridae) pea- ja rinnaliha suhtes. 5,0 6.1.4. Kala lihaskude, (24), (25) välja arvatud suitsukala 2,0 6.1.5. Koorikloomad, peajalgsed, välja arvatud suitsutatud. (26) Piirnormi kohaldatakse koorikloomade suhtes, välja arvatud pruuni krabiliha ning homaari ja samalaadsete suurte koorikloomade (Nephropidae ja Palinuridae) pea- ja rinnaliha suhtes. 5,0 6.1.6. Kahepoolmelised molluskid (26) 10,0 6.1.7. Imikutoidud ja imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (3), (29) 1,0 6.1.8. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud, sealhulgas imikupiim ja piimal põhinev jätkupiimasegu (8), (29) 1,0 6.1.9. Meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoidud, (9), (29)mis on mõeldud spetsiaalselt imikutele 1,0

(1) Puu-, köögi- ja teraviljade puhul osutatakse vastavas kategoorias loetletud toiduainetele, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 178/2006 (ELT L 29, 2.2.2006, lk 3). Muuhulgas tähendab see, et tatart (Fagopyrum sp) loetakse teraviljaks ja tatratooteid teraviljatoodeteks.

(2) Piirnorme ei kohaldata värske spinati suhtes, mis on ette nähtud töötlemiseks ja mida veetakse pakendamata põllult töötlemisettevõttesse.

(3) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivis 96/5/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (EÜT L 49, 28.2.1996, lk 17), viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

(4) Piirnormi kohaldatakse tarvitusvalmis toodete suhtes (turustatakse olemasoleval kujul või on tarvitusvalmiks muudetud tootja juhendi kohaselt).

(5) Piirnorme kohaldatakse maapähklite ja pähklite söödavate osade suhtes. Kui analüüsitakse koorimata pähkleid, eeldatakse aflatoksiinisisalduse arvutamisel, et saastatud on pähklite söödav osa.

(6) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 226, 25.6.2004, lk 22).

(7) Piirnormi kohaldatakse kuivaine suhtes. Kuivaine määratakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 401/2006.

(8) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud komisjoni 14. mai 1991. aasta direktiivis 91/321/EMÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta (EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35), viimati muudetud direktiiviga 2003/14/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 37).

(9) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud komisjoni 25. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/21/EÜ meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29).

(10) Piima ja piimatoodete puhul kohaldatakse piirnormi tarvitusvalmis toodete suhtes (turustatakse olemasoleval kujul või on tarvitusvalmiks muudetud tootja juhendi kohaselt) ja muude toodete puhul kuivaine suhtes. Kuivaine määratakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 401/2006.

(11) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud nõukogu 17. mai 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta (EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1), viimati muudetud Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolliga (ELT L 157, 21.6.2005, lk 29).

(12) Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2005. aasta saagikoristusest.

(13) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud nõukogu 10. juuni 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 1601/91, millega sätestatakse aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad (EÜT L 149, 14.6.1991, lk 1), viimati muudetud Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolliga. Nende jookide suhtes kohaldatav ohratoksiini A piirnorm on veini ja/või viinamarjavirde sisalduse funktsioon valmistootes.

(14) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 58).

(15) Käesolevas kategoorias loetletud toiduained, nagu on määratletud nõukogu 29. mai 1989. aasta määruses (EMÜ) nr 1576/89, millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad (EÜT L 160, 12.6.1989, lk 1), viimati muudetud Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitleva protokolliga.

(16) Imikud ja väikelapsed, nagu on määratletud direktiivides 91/321/EMÜ ja 96/5/EÜ.

(17) Punktides 2.4, 2.5, ja 2.7 sätestatud deoksünivalenooli, zearalenooni, T-2 ja HT-2 toksiini piirnormide kohaldamisel ei loeta riisi teravilja hulka ega riisitooteid teraviljatoodete hulka.

(18) Piirnormi kohaldatakse töötlemata teravilja suhtes, mis viiakse turule esmatöötlemiseks. Esmatöötlemine tähendab mis tahes mehaanilist või termilist töötlust, välja arvatud terade kuivatamine. Puhastamist, sorteerimist ja kuivatamist ei loeta esmatöötluseks seni, kuni viljatera ei mõjutata mehaaniliselt ja täisterad jäävad pärast puhastamist ja sorteerimist terveks. Integreeritud tootmis- ja töötlemissüsteemides kohaldatakse piirnormi töötlemata teraviljade suhtes juhul, kui need on ettenähtud esmatöötlemiseks.

(19) Piirnormi kohaldatakse teraviljade suhtes, mis on koristatud ja üle võetud alates 2005/2006. majandusaastast vastavalt komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1068/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 65).

(20) Piirnormi kohaldatakse 1. juulist 2007.

(21) Sellesse kategooriasse kuuluvad ka teisiti nimetatud samalaadsed tooted, nt manna.

(22) Pastatooted, mille veesisaldus on ligikaudu 12 %.

(23) Piirnormi kohaldatakse 1. oktoobrist 2007.

(24) Kalad on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22) artikli 1 loendi kategoorias a (välja arvatud kalamaks koodiga CN 03027000), viimati muudetud aktiga, mis käsitleb Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ja lepingute kohandamist, mille alusel on loodud Euroopa Liit (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33). Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoiduainete suhtes kohaldatakse artikli 2 lõikeid 1 ja 2.

(25) Tervikuna söömiseks ettenähtud kalade puhul kohaldatakse piirnormi terve kala suhtes.

(26) Toiduained on määratletud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 1 loendi kategooriates c ja f vastavalt vajadusele (liigid, nagu on loetletud vastavas kandes). Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud ja/või liittoiduainete suhtes kohaldatakse artikli 2 lõikeid 1 ja 2.

(27) Piirnormi kohaldatakse puu- või köögivilja suhtes pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

(28) Piirnormi kohaldatakse toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2001. aasta saagikoristusest.

(29) Piirnormi kohaldatakse müügiloleva toote suhtes.

(30) Piirnorm on antud vedelprodukti kohta, mis sisaldab 40 % kuivainet. Sellele vastab piirnorm 0,05 mg/kg kuivaines. Seda piirnormi kohandatakse proportsionaalselt toodete kuivainesisaldusele.

(31) Dioksiinide (polüklooritud dibenso-para-dioksiinide (PCDD) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDF)) summa, väljendatuna Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) toksilisusekvivalendina, kasutades toksilisuse ekvivalentfaktoreid WHO-TEF, ning dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde (polüklooritud dibenso-para-dioksiinide (PCDD), polüklooritud dibensofuraanide (PCDF) ja polüklooritud bifenüülide (PCB) summa, väljendatuna WHO toksilisusekvivalendina, kasutades toksilisuse ekvivalentfaktoreid WHO-TEF). Inimese terviseriskide hindamisel kasutatavad Maailma Terviseorganisatsiooni TEFid, mis põhinevad 15.–18. juunil 1997 Rootsis Stockholmis peetud Maailma Terviseorganisatsiooni koosoleku otsustel (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106 (12), 775).

(32) Sisalduse ülempiir: sisalduse ülempiir arvutatakse eeldusel, et kõigi allpool määramispiiri olevate eri analoogide sisalduse väärtused võrduvad määramispiiriga.

(33) Piirnormi ei kohaldata toiduainete suhtes, mis sisaldavad alla 1 % rasva.

(34) Toiduained on määratletud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 1 loendi kategooriates a, b, c, e ja f, välja arvatud kalamaks koodiga CN 03027000.

(35) Benso(a)püreeni, mille kohta on piirnorm, kasutatakse toiduainetes sisalduvate kantserogeensete polütsükliliste aromaatsete süsivesinike esinemise ja mõju märgistusainena. Seepärast näevad need meetmed ette loetletud toiduainetes esinevate polütsükliliste aromaatsete süsivesinike täieliku ühtlustamise kõikides liikmesriikides.

(36) Toiduained on määratletud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 1 loendi kategooriates b, c ja f.