ET Euroopa Liidu Teataja L 294/20

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2009/829/JSK,

23. oktoober 2009,

Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala säilitamise ja arendamise.

(2) Vastavalt 15. ja 16. oktoobril 1999 Tamperes kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustele, eelkõige järelduste punktile 36, tuleb vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldada ka kohtueelses menetluses tehtud otsuste suhtes. Meetmeprogramm kriminaalasjades tehtavate otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks on suunatud järelevalvemeetmete vastastikusele tunnustamisele, mida käsitletakse meetmes 10.

(3) Käesolevas raamotsuses ette nähtud meetmete eesmärk peaks olema edendada avalikkuse kaitset, võimaldades teha järelevalvet kohtuistungit ootava isiku üle, kes elab ühes liikmesriigis, kuid on kriminaalmenetluse subjektiks teises liikmesriigis, tema elukohariigi ametiasutustel. Seetõttu on käesoleva raamotsuse eesmärk teha järelevalvet kohtualuse liikumise üle, pidades silmas peamist, avalikkuse kaitse eesmärki, ja ohtu, mida põhjustab avalikkusele praegune süsteem, mis näeb ette üksnes kaks võimalust: kohtueelse kinnipidamise või järelevalveta liikumise. Meetmega tunnustatakse seega veelgi õiguskuulekate kodanike õigust elada turvaliselt ja ohutult.

(4) Käesolevas raamotsuses ette nähtud meetmed peaksid samuti edendama õigust vabadusele ja süütuse presumptsiooni Euroopa Liidus ning tagama koostöö liikmesriikide vahel juhtudel, kui isikule on enne kohtuotsuse tegemist määratud kohustusi või ta on määratud järelevalve alla. Sellest tulenevalt on käesoleva raamotsuse eesmärk edendada, kui see on asjakohane, kohtueelse kinnipidamise asemel vabadusekaotuseta meetmete kasutamist isegi juhul, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt ei saaks kohtueelset kinnipidamist määrata ab initio.

(5) Mis puudutab nende isikute kinnipidamist, kelle suhtes on algatatud kriminaalmenetlus, on olemas oht, et neid võidakse kohelda erinevalt, sõltuvalt sellest, kas nende elukoht on kohtuistungi toimumise riigis või mitte: mitteresidendi puhul esineb vahistamise oht, kui samas olukorras oleval residendil selline oht puudub. Euroopa ühtsel sisepiirideta õigusel rajaneval alal on vaja võtta meetmeid, et tagada kohtuistungi toimumise riigis mitteresidendina viibivate kriminaalmenetluse subjektiks olevate isikute ja residendina viibivate kriminaalmenetluse subjektiks olevate isikute võrdne kohtlemine.

(6) Tunnistusele, mis tuleks koos järelevalvemeetmete rakendamise otsusega edastada täidesaatva riigi pädevale asutusele, peaks olema märgitud aadress, kus asjaomane isik täidesaatvas riigis viibib, ja igasugune muu asjakohane teave, mis võiks hõlbustada järelevalvemeetmete täitmise jälgimist täidesaatvas riigis.

(7) Täidesaatva riigi pädev asutus peaks teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust vajaduse korral maksimaalsest ajavahemikust, mille jooksul võib järelevalvemeetmete täitmist täidesaatvas riigis jälgida. Liikmesriikides, kus järelevalvemeetmeid tuleb regulaarselt uuendada, tuleb nimetatud maksimaalset ajavahemikku käsitada ajavahemikuna, mille möödumisel ei ole enam õiguslikult võimalik järelevalvemeetmeid uuendada.

(8) Täidesaatva riigi pädeva asutuse taotlus kinnitada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise vajalikkust ei tohiks piirata otsuse teinud riigi nende õigusaktide kohaldamist, mida kohaldatakse järelevalvemeetmete rakendamise otsuse uuendamise, läbivaatamise ja tagasivõtmise suhtes. Sellised kinnitamistaotlused ei tohiks kohustada otsuse teinud riigi pädevat asutust vastu võtma uut järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise ostust.

(9) Otsuse teinud riigi pädeva asutuse pädevusse peaks kuuluma kõigi järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud edasiste otsuste vastuvõtmine, sealhulgas kohtueelse kinnipidamise määramine. Sellise kohtueelse kinnipidamise võib eelkõige määrata järelevalvemeetmete rikkumise korral või kriminaalmenetluse käigus mis tahes ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks esitatud kohtukutse täitmata jätmise korral.

(10) Vältimaks tarbetuid kulutusi ja raskusi, mis kaasnevad kriminaalmenetluse subjektiks oleva isiku üleviimisega ülekuulamise või kohtuistungi toimumise kohta, tuleks liikmesriikidel lubada telefoni- ja videokonverentside kasutamist.

(11) Järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks võib vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele kasutada vajaduse korral elektroonilist järelevalvet.

(12) Käesolev raamotsus peaks looma võimaluse jälgida asjaomase isiku suhtes kehtestatud järelevalvemeetmete täitmist täidesaatvas riigis, tagades samal ajal nõuetekohase õigusemõistmise ja eelkõige asjaomase isiku ilmumise kohtuistungile. Juhul kui asjaomane isik ei pöördu otsuse teinud riiki tagasi vabatahtlikult, võib nimetatud isiku otsuse teinud riigile üle anda kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) (2) (edaspidi „Euroopa vahistamismäärust käsitlev raamotsus”).

(13) Kuigi käesolev raamotsus hõlmab kõiki kuritegusid ega piirdu konkreetset liiki või konkreetse raskusastmega kuritegudega, tuleks järelevalvemeetmeid üldjuhul kohaldada kergemate süütegude puhul. Seetõttu tuleks Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse kõiki sätteid, välja arvatud selle artikli 2 lõiget 1, kohaldada olukorras, kus täidesaatva riigi pädev asutus peab otsustama asjaomase isiku üleandmise üle. Järelikult tuleks nimetatud olukorras kohaldada ka Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse artikli 5 lõikeid 2 ja 3.

(14) Käesoleva raamotsusega ei reguleerita kulusid, mis on seotud asjaomase isiku reisimisega täidesaatva riigi ja otsuse teinud riigi vahel seoses järelevalvemeetmete täitmise jälgimise või mis tahes ülekuulamisel osalemisega. Selliste kulude täieliku või osalise hüvitamise võimalust eelkõige otsuse teinud riigi poolt reguleeritakse siseriiklike õigusaktidega.

(15) Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt kriminaalmenetluste käigus rakendatavaid järelevalvemeetmeid käsitlevate otsuste vastastikust tunnustamist, ei suuda liikmesriigid ühepoolselt piisavalt saavutada, ning seetõttu, arvestades meetme ulatust ja toimet, on seda parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 2 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealustes artiklites sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(16) Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Käesolevas raamotsuses sätestatut ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamisest, kui on objektiivne alus arvata, et see määrati isiku karistamiseks soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel, või et see võib kahjustada selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel.

(17) Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust, sõnavabadust muudes meediakanalites ja usuvabadust.

(18) Käesoleva raamotsuse sätteid tuleks kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu kodanike õigusega vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; nimetatud õigus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 18.

(19) Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid tuleks kaitsta vastavalt nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (3) ja vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas raamotsuses sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriik tunnustab teises liikmesriigis kohtueelse kinnipidamise asemel tehtud järelevalvemeetmete rakendamise otsuseid, jälgib füüsilisele isikule määratud järelevalvemeetmete täitmist ja annab nende meetmete rikkumise korral asjaomase isiku üle otsuse teinud riigile.

Artikkel 2

Eesmärgid

1. Käesoleva raamotsuse eesmärgid on järgmised:

a) tagada nõuetekohane õigusemõistmine ja eelkõige asjaomase isiku ilmumine kohtuistungile;

b) edendada vajaduse korral kriminaalmenetluse käigus vabadust piiravate meetmete kasutamist isikute suhtes, kelle elukoht ei ole liikmesriigis, kus kriminaalmenetlus toimub;

c) parandada kannatanute ja avalikkuse kaitset.

2. Käesolev raamotsus ei anna isikule mingit õigust kasutada kriminaalmenetluse käigus vahistamise asemel vabadust piiravaid meetmeid. See on küsimus, mida reguleerivad selle liikmesriigi õigusaktid ja menetlused, kus kriminaalmenetlus toimub.

Artikkel 3

Avaliku korra ja sisejulgeoleku kaitse

Käesolev raamotsus ei piira nende kohustuste täitmist, mis on liikmesriikidel kannatanute kaitsmiseks ning avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 33.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „järelevalvemeetmete rakendamise otsus”– otsuse teinud riigi pädeva asutuse täitmisele pööratav otsus, mis on kriminaalmenetluse käigus tehtud kooskõlas selle riigi materiaal- ja menetlusõiguse normidega ning millega määratakse füüsilisele isikule kohtueelse kinnipidamise asemel üks või mitu järelevalvemeedet;

b) „järelevalvemeetmed”– füüsilisele isikule määratud kohustused ja juhised vastavalt otsuse teinud riigi materiaal- ja menetlusõiguse normidele;

c) „otsuse teinud riik”– liikmesriik, kus järelevalvemeetmete rakendamise otsus on tehtud;

d) „täidesaatev riik”– liikmesriik, kus jälgitakse järelevalvemeetmete täitmist.

Artikkel 5

Põhiõigused

Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

Artikkel 6

Pädevate asutuste nimetamine

1. Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline õigusasutus (või millised õigusasutused) on tema siseriikliku õiguse alusel pädev(ad) tegutsema käesoleva raamotsuse kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.

2. Erandina lõikest 1 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid käesoleva raamotsuse alusel otsuseid tegevateks pädevateks asutusteks määrata asutused, mis ei ole õigusasutused, tingimusel et asjaomastel asutustel on pädevus võtta vastu samalaadseid otsuseid vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele.

3. Artikli 18 lõike 1 punktis c osutatud otsuse teeb pädev õigusasutus.

4. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 7

Keskasutuste kasutamine

1. Iga liikmesriik võib määrata oma pädevaid asutusi või ametiisikuid abistama keskasutuse või, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud, mitu keskasutust.

2. Liikmesriik võib, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema kohtusüsteemi korraldusest, panna oma keskasutuse(d) vastutama järelevalvemeetmete rakendamise otsuste ja artiklis 10 nimetatud tunnistuste edastamise ja vastuvõtmise ning muu nendega seotud ametliku kirjavahetuse eest. Seetõttu võib kogu pädevate asutuste vahelise suhtluse, konsulteerimise, teabevahetuse ning päringute ja teadete esitamise korraldamiseks kasutada vajaduse korral asjaomase liikmesriigi keskasutuse (keskasutuste) abi.

3. Liikmesriik, kes soovib kasutada käesolevas artiklis osutatud võimalusi, edastab nõukogu peasekretariaadile määratud keskasutuse või keskasutustega seotud teabe. Edastatud andmed on otsuse teinud liikmesriigi kõigile asutustele siduvad.

Artikkel 8

Järelevalvemeetmete liigid

1. Käesolevat raamotsust kohaldatakse järgmiste järelevalvemeetmete suhtes:

a) isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks;

b) kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse;

c) kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;

d) kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

e) kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse;

f) kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega).

2. Iga liikmesriik teavitab käesoleva raamotsuse ülevõtmisel või hiljem nõukogu peasekretariaati sellest, milliste järelevalvemeetmete täitmist ta on lisaks lõikes 1 osutatutele valmis jälgima. Nende meetmetega võib eelkõige kaasneda

a) kohustus mitte tegutseda teatavatel tegevusaladel, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega), sealhulgas mitte töötada teataval kutsealal või töökohal;

b) kohustus mitte juhtida mootorsõidukit;

c) kohustus deponeerida tagatiseks teatav rahasumma või anda muud liiki tagatis kas kindlaksmääratud hulga osamaksetena või korraga täies ulatuses;

d) kohustus läbida ravi või võõrutusravi;

e) kohustus vältida kontakte teatavate esemetega, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega).

3. Nõukogu peasekretariaat teeb käesoleva artikli kohaselt saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 9

Tingimused, mis käsitlevad liikmesriiki, kellele võib edastada järelevalvemeetmete rakendamise otsuse

1. Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse võib edastada selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on isiku seaduslik ja alaline elukoht, juhul kui isik, keda on asjaomastest meetmetest teavitatud, on nõus kõnealusesse riiki tagasi pöörduma.

2. Otsuse teinud riigi pädev asutus võib isiku taotlusel edastada järelevalvemeetmete rakendamise otsuse teise liikmesriigi pädevale asutusele, kus ei ole isiku seaduslik ja alaline elukoht, tingimusel et see asutus annab nimetatud edastamiseks oma nõusoleku.

3. Liikmesriigid otsustavad käesoleva raamotsuse rakendamisel, mis tingimustel võivad nende pädevad asutused anda oma nõusoleku järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamiseks lõikes 2 sätestatud juhtudel.

4. Iga liikmesriik esitab nõukogu peasekretariaadile avalduse lõike 3 alusel tehtud otsusest. Liikmesriigid võivad sellist avaldust alati muuta. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 10

Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja tunnistuse edastamise kord

1. Kui otsuse teinud riigi pädev asutus edastab artikli 9 lõike 1 või 2 kohaldamisel järelevalvemeetmete rakendamise otsuse teisele liikmesriigile, tagab ta, et otsusega koos saadetakse tunnistus, mille tüüpvorm on esitatud I lisas.

2. Otsuse teinud riigi pädev asutus edastab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse või selle tõestatud koopia koos tunnistusega otse täidesaatva riigi pädevale asutusele mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil, mis võimaldab täidesaatval riigil selle autentsust kindlaks teha. Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse originaal või selle tõestatud koopia ja tunnistuse originaal edastatakse täidesaatvale riigile tema nõudmisel. Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

3. Otsuse teinud riigi pädev asutus peab tunnistuse allkirjastama ja selle sisu täpseks tunnistama.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tunnistus sisaldab lisaks artikli 8 lõikes 1 osutatud meetmetele üksnes selliseid meetmeid, millest täidesaatev riik on teavitanud kooskõlas artikli 8 lõikega 2.

5. Otsuse teinud riigi pädev asutus määrab

a) vajaduse korral kindlaks ajavahemiku, mil järelevalvemeetmete rakendamise otsust kohaldatakse, ja kas otsuse uuendamine on võimalik, ja

b) orienteerivalt esialgse ajavahemiku, mille vältel on tõenäoliselt vaja järelevalvemeetmete täitmist jälgida, võttes arvesse kõiki järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamise ajal teadaolevaid juhtumi asjaolusid.

6. Otsuse teinud riigi pädev asutus edastab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koos tunnistusega korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.

7. Kui täidesaatva riigi pädev asutus on otsuse teinud riigi pädevale asutusele teadmata, teeb viimane kõik vajalikud järelepärimised, sealhulgas nõukogu 29. juuni 1998. aasta ühismeetmega 98/428/JSK (Euroopa kohtute võrgu loomise kohta) (4) loodud Euroopa kohtute võrku kuuluvate kontaktasutuste kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

8. Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koos tunnistusega, ei ole pädev nimetatud otsust tunnustama, edastab ta selle otsuse koos tunnistusega ex officio pädevale asutusele.

Artikkel 11

Pädevus seoses järelevalvemeetmete täitmise jälgimisega

1. Niikaua kui täidesaatva riigi pädev asutus ei ole tunnustanud talle edastatud järelevalvemeetmete rakendamise otsust ja ta ei ole otsuse teinud riigi pädevat asutust sellisest tunnustamisest teavitanud, on otsuse teinud riigi pädeval asutusel endiselt pädevus seoses määratud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisega.

2. Kui järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pädevus on üle läinud täidesaatva riigi pädevale asutusele, läheb kõnealune pädevus otsuse teinud riigi pädevale asutusele tagasi järgmistel juhtudel:

a) kui asjaomase isiku seaduslik ja alaline elukoht on muus riigis kui täidesaatvas riigis;

b) niipea, kui nimetatud asutus on vastavalt artikli 13 lõikele 3 teavitanud täidesaatva riigi pädevat asutust artikli 10 lõikes 1 osutatud tunnistuse tagasivõtmisest;

c) kui otsuse teinud riigi pädev asutus on muutnud järelevalvemeetmeid ja täidesaatva riigi pädev asutus on artikli 18 lõike 4 punkti b kohaldades keeldunud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisest, kuna need meetmed ei ole hõlmatud artikli 8 lõikes 1 osutatud järelevalvemeetmete liikidega ja/või need ei kuulu järelevalvemeetmete hulka, millest asjaomane täidesaatev riik on artikli 8 lõike 2 kohaselt teavitanud;

d) kui artikli 20 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemik on möödunud;

e) kui täidesaatva riigi pädev asutus on otsustanud lõpetada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise ja teavitanud sellest otsuse teinud riigi pädevat asutust, kohaldades artiklit 23.

3. Lõikes 2 osutatud juhtudel konsulteerivad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused üksteisega, et vältida võimalikult suures ulatuses järelevalvemeetmete täitmise jälgimise mis tahes katkemist.

Artikkel 12

Täidesaatva riigi otsus

1. Täidesaatva riigi pädev asutus tunnustab viivitamata, kuid igal juhul 20 tööpäeva jooksul järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja tunnistuse kättesaamisest järelevalvemeetmete rakendamise otsust, mis on edastatud vastavalt artiklile 9 ja artiklis 10 sätestatud korda järgides, ning võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab tugineda mõnele artiklis 15 sätestatud mittetunnustamise põhjusele.

2. Kui lõikes 1 osutatud otsuse suhtes on esitatud kaebus, pikendatakse ajavahemikku järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamiseks veel 20 tööpäeva võrra.

3. Kui täidesaatva riigi pädeval asutusel ei ole erakorralistel asjaoludel võimalik järgida lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegu, teavitab ta sellest enda valitud viisil viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust ning toob esile viivituse põhjused ja märgib, kui palju aega lõpliku otsuse väljastamiseks eeldatavasti kulub.

4. Juhul kui artiklis 10 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt järelevalvemeetmete rakendamise otsusele, võib pädev asutus järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamise otsuse edasi lükata kuni tunnistuse täiendamiseks või parandamiseks määratud mõistliku tähtpäevani.

Artikkel 13

Järelevalvemeetmete kohandamine

1. Juhul kui järelevalvemeetmete laad on täidesaatva riigi õigusaktidega vastuolus, võib täidesaatva liikmesriigi pädev asutus neid meetmeid kohandada nii, et need oleksid kooskõlas täidesaatva riigi õiguse alusel samaväärsete süütegude suhtes kohaldatavate järelevalvemeetmetega. Kohandatud järelevalvemeetmed peavad võimalikult täpselt vastama otsuse teinud riigis määratud meetmetele.

2. Kohandatud järelevalvemeetmed ei või olla rangemad kui esialgu määratud järelevalvemeetmed.

3. Pärast artikli 20 lõike 2 punkti b või f kohase teabe saamist võib otsuse teinud riigi pädev asutus otsustada tunnistuse tagasi võtta seni, kuni täidesaatvas riigis ei ole jälgimisega veel alustatud. Igal juhul tehakse selline otsus ja sellest teatatakse võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kümne päeva jooksul pärast kõnealuse teate kättesaamist.

Artikkel 14

Kahepoolne karistatavus

1. Käesoleva raamotsuse alusel ja teo kahepoolset karistatavust kontrollimata tunnustatakse järelevalvemeetmete rakendamise otsust järgmiste süütegude puhul, nagu need on otsuse teinud riigi õigusaktides määratletud, ja juhul, kui need on otsuse teinud riigis karistatavad vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat:

— kuritegelikus ühenduses osalemine;

— terrorism;

— inimkaubandus;

— laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno;

— narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu;

— ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine;

— korruptsioon;

— pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses (5);

— kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu;

— rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine;

— arvutikuriteod;

— keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega;

— ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele kaasaaitamine;

— tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine;

— ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega;

— inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine;

— rassism ja ksenofoobia;

— organiseeritud või relvastatud röövimine;

— kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu;

— kelmus;

— väljapressimine;

— toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine;

— haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine;

— maksevahendite võltsimine;

— ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega;

— tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu;

— varastatud sõidukitega kauplemine;

— vägistamine;

— süütamine;

— Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod;

— õhusõiduki või laeva kaaperdamine;

— sabotaaž.

2. Tegutsedes ühehäälselt ja olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõikes 1 sätestatud tingimustel, võib nõukogu alati otsustada lisada lõikes 1 sisalduvale nimekirjale muid süüteoliike. Nõukogu otsustab, pidades silmas käesoleva raamotsuse artikli 27 alusel esitatud aruannet, kas nimekirja tuleks täiendada või muuta.

3. Lõikes 1 nimetamata süütegude puhul võib täidesaatev riik järelevalvemeetmete rakendamise otsust tunnustada tingimusel, et otsuse aluseks olev tegu on ka täidesaatva riigi õigusaktide alusel süütegu selle koosseisu tunnustest või kirjeldusviisist olenemata.

4. Põhiseadusest tulenevatel põhjustel võivad liikmesriigid käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel teatada nõukogu peasekretariaadile saadetud avalduses, et ei kohalda lõiget 1 mõne nimetatud lõikes loetletud süüteo või kõigi nimetatud lõikes loetletud süütegude suhtes. Iga sellise avalduse võib igal ajal tagasi võtta. Nimetatud avaldused või nende tagasivõtmine avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Mittetunnustamise põhjused

1. Täidesaatva riigi pädev asutus võib keelduda järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamisest, kui

a) artiklis 10 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt järelevalvemeetmete rakendamise otsusele ja seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva asutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul;

b) artikli 9 lõigetes 1 või 2 või artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud;

c) järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamine on vastuolus põhimõttega ne bis in idem;

d) järelevalvemeetmete rakendamise otsus on artikli 14 lõikes 3 nimetatud juhtudel ja juhul, kui täidesaatev riik on artikli 14 lõikes 1 nimetatud juhtudel esitanud artikli 14 lõike 4 kohase avalduse, seotud tegudega, mis täidesaatva riigi õigusaktide alusel ei ole süüteod; maksude, tollimaksude ja rahavahetustehingute puhul ei saa siiski keelduda otsuse täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õigusaktidega ei ole kehtestatud samasuguseid makse või et neis ei ole samasuguseid maksu-, tollimaksu- või rahavahetustehingute-alaseid sätteid nagu otsuse teinud riigi õigusaktides;

e) kriminaalkorras kohtu alla andmine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud ning seotud teoga, mis kuulub täidesaatva riigi pädevusse tema siseriiklike õigusaktide alusel;

f) täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt kehtib puutumatus, mis muudab järelevalvemeetmete täitmise jälgimise võimatuks;

g) täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt ei saa isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele tegude eest, mille suhtes järelevalvemeetmete rakendamise otsus tehti;

h) järelevalvemeetmete rikkumise korral peaks ta keelduma asjaomase isiku üleandmisest vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusele 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (6) (edaspidi „Euroopa vahistamismäärust käsitlev raamotsus”).

2. Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab lõike 1 punktides a, b ja c osutatud juhtudel enne järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamata jätmist käsitleva otsuse tegemist sellest asjakohasel viisil otsuse teinud riigi pädevat asutust ning vajaduse korral palub sel viivitamata esitada kogu vajalik lisateave.

3. Kui täidesaatva riigi pädev asutus on seisukohal, et järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamisest saaks keelduda lõike 1 punkti h alusel, kuid on sellegipoolest valmis järelevalvemeetmete rakendamise otsust tunnustama ja jälgima selles sisalduvate järelevalvemeetmete täitmist, teatab ta sellest otsuse teinud riigi pädevale asutusele, esitades võimaliku keeldumise põhjendused. Sellisel juhul võib otsuse teinud riigi pädev asutus otsustada tunnistuse tagasi võtta vastavalt artikli 13 lõike 3 teisele lausele. Kui otsuse teinud riigi pädev asutus tunnistust tagasi ei võta, võib täidesaatva riigi pädev asutus järelevalvemeetmete rakendamise otsust tunnustada ja jälgida selles sisalduvate järelevalvemeetmete täitmist, mõistes, et asjaomast isikut ei pruugita Euroopa vahistamismääruse alusel üle anda.

Artikkel 16

Järelevalve suhtes kohaldatav õigus

Järelevalvemeetmete täitmise jälgimise suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.

Artikkel 17

Järelevalvemeetmete täitmise jälgimise jätkamine

Kui artikli 20 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemik hakkab lõppema ja järelevalvemeetmed on endiselt vajalikud, võib otsuse teinud riigi pädev asutus esitada täidesaatva riigi pädevale asutusele taotluse pikendada järelevalvemeetmete täitmise jälgimist, võttes arvesse asjaomase juhtumi asjaolusid ja eeldatavaid tagajärgi isiku jaoks, kui kohaldataks artikli 11 lõike 2 punkti d. Otsuse teinud riigi pädev asutus määrab ajavahemiku, mille vältel selline pikendamine võib tõenäoliselt vajalikuks osutuda.

Täidesaatva riigi pädev asutus teeb taotluse suhtes otsuse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, määrates vajaduse korral pikendamise maksimaalse kestuse. Sellistel juhtudel võidakse kohaldada artikli 18 lõiget 3.

Artikkel 18

Kõikide edasiste otsuste vastuvõtmise pädevus ja kohaldatav õigus

1. Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, kuulub otsuse teinud riigi pädeva asutuse pädevusse kõigi järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud edasiste otsuste tegemine. Selliste edasiste otsuste alla kuulub eelkõige

a) järelevalvemeetmete rakendamise otsuse uuendamine, läbivaatamine ja tagasivõtmine;

b) järelevalvemeetmete muutmine;

c) vahistamismääruse või mis tahes muu sama mõjuga täitmisele pööratava kohtuotsuse tegemine.

2. Lõike 1 kohaselt tehtud otsuste suhtes kohaldatakse otsuse teinud riigi õigusakte.

3. Kui siseriiklikud õigusaktid seda nõuavad, võib täidesaatva riigi pädev asutus otsustada kasutada käesolevas raamotsuses ette nähtud tunnustamise menetlust, et tunnustada oma riiklikes õigussüsteemides lõike 1 punktides a ja b osutatud otsuseid. Sellise tunnustamise tulemusena ei vaadata uuesti läbi mittetunnustamise põhjuseid.

4. Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on muutnud järelevalvemeetmeid lõike 1 punkti b alusel, võib täidesaatva riigi pädev asutus

a) artiklit 13 kohaldades neid muudetud meetmeid kohandada, juhul kui muudetud järelevalvemeetmete laad on vastuolus täidesaatva riigi õigusaktidega, või

b) keelduda muudetud järelevalvemeetmete täitmise jälgimisest, kui need meetmed ei ole hõlmatud artikli 8 lõikes 1 osutatud järelevalvemeetmete liikidega ja/või need ei kuulu järelevalvemeetmete hulka, millest asjaomane täidesaatev riik on artikli 8 lõike 2 kohaselt teavitanud.

5. Otsuse teinud riigi pädeva asutuse lõike 1 kohane pädevus ei piira menetluste kohaldamist, mida täidesaatvas riigis võib algatada asjaomase isiku vastu seoses tema poolt kõnealuses riigis toime pandud muude kuritegudega kui need, millel põhineb järelevalvemeetmete rakendamise otsus.

Artikkel 19

Asjaomaste asutuste kohustused

1. Täidesaatva riigi pädev asutus võib järelevalvemeetmete täitmise jälgimise jooksul alati kutsuda otsuse teinud riigi pädevat asutust üles esitama teavet selle kohta, kas meetmete täitmise jälgimine on menetlemisel oleva juhtumi asjaolusid arvestades veel vajalik. Otsuse teinud riigi pädev asutus vastab sellisele üleskutsele viivitamata, tehes vajaduse korral artikli 18 lõikes 1 osutatud edasise otsuse.

2. Enne artikli 10 lõikes 5 osutatud tähtaja möödumist täpsustab otsuse teinud riigi pädev asutus ex officio või täidesaatva riigi pädeva asutuse taotlusel, kas ja kui kaua on tema arvates veel vaja meetmete täitmist täiendavalt jälgida.

3. Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust igast järelevalvemeetme rikkumisest ja mis tahes muudest andmetest, mis võivad kaasa tuua artikli 18 lõikes 1 osutatud edasise otsuse tegemise. Teatamisel kasutatakse II lisas esitatud tüüpvormi.

4. Eelkõige siis, kui otsuse teinud riigi õigusaktide kohaselt peab kohtulik ärakuulamine toimuma enne artikli 18 lõikes 1 osutatud otsuse tegemist, võib asjaomase isiku ärakuulamiseks kasutada mutatis mutandis rahvusvahelises ja Euroopa Liidu õiguses sisalduvat menetlust ja tingimusi, mis näevad isikute ärakuulamisel ette võimaluse kasutada telefoni- ja videokonverentse.

5. Otsuse teinud riigi pädev asutus teavitab täidesaatva riigi pädevat asutust viivitamata artikli 18 lõikes 1 osutatud mis tahes otsusest ning asjaolust, et järelevalvemeetmete rakendamise otsuse suhtes on esitatud kaebus.

6. Kui järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud tunnistus on tagasi võetud, lõpetab täidesaatva riigi pädev asutus määratud meetmed niipea, kui otsuse teinud riigi pädev asutus on talle sellest nõuetekohaselt teatanud.

Artikkel 20

Teave täidesaatvalt riigilt

1. Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koos tunnistusega, ei ole pädev nimetatud otsust tunnustama, teavitab ta artikli 10 lõike 8 kohaselt otsuse teinud riigi pädevat asutust sellest asutusest, kellele ta on kõnealuse otsuse koos tunnistusega edastanud.

2. Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust viivitamata ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil

a) asjaomase isiku mis tahes elukohamuutusest;

b) maksimaalsest ajavahemikust, mille vältel võib täidesaatvas riigis järelevalvemeetmete täitmist jälgida, juhul kui täidesaatva riigi õigusaktid sellise ajavahemiku ette näevad;

c) asjaolust, et tegelikkuses ei ole võimalik jälgida järelevalvemeetmete täitmist põhjusel, et pärast järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja tunnistuse edastamist täidesaatvale riigile ei ole isikut võimalik täidesaatva riigi territooriumilt leida, millisel juhul ei ole täidesaatval riigil kohustust järelevalvemeetmete täitmist jälgida;

d) asjaolust, et järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamise otsuse suhtes on esitatud kaebus;

e) lõplikust otsusest, mis käsitleb järelevalvemeetmete rakendamise otsuse tunnustamist ja kõigi vajalike meetmete võtmist järelevalvemeetmete täitmise jälgimiseks;

f) mis tahes otsusest kohandada järelevalvemeetmeid vastavalt artiklile 13;

g) mis tahes otsusest mitte tunnustada järelevalvemeetmete rakendamise otsust ja mitte võtta vastutust järelevalvemeetmete täitmise jälgimise eest vastavalt artiklile 15 koos sellise otsuse põhjendustega.

Artikkel 21

Isiku üleandmine

1. Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on teinud vahistamismääruse või mis tahes muu samaväärse mõjuga täitmisele pööratava kohtuotsuse, antakse isik üle kooskõlas Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsusega.

2. Sellega seoses ei või täidesaatva riigi pädev asutus isiku üleandmisest keeldumisel tugineda Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse artikli 2 lõikele 1.

3. Iga liikmesriik võib teavitada käesoleva raamotsuse ülevõtmisel või hiljem nõukogu peasekretariaati sellest, et tehes otsuse asjaomase isiku üleandmise kohta otsuse teinud riigile, kohaldab ta ka Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse artikli 2 lõiget 1.

4. Nõukogu peasekretariaat teeb lõike 3 kohaselt saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 22

Konsulteerimine

1. Kui see ei osutu võimatuks, konsulteerivad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused omavahel

a) järelevalvemeetmete rakendamise otsuse koostamise ajal või vähemalt enne järelevalvemeetmete rakendamise otsuse ja artiklis 10 nimetatud tunnistuse edastamist;

b) järelevalvemeetmete täitmise sujuva ja tõhusa jälgimise hõlbustamiseks;

c) juhul, kui isik on määratud järelevalvemeetmeid tõsiselt rikkunud.

2. Otsuse teinud riigi pädev asutus võtab nõuetekohaselt arvesse täidesaatva riigi pädeva asutuse edastatud mis tahes teateid ohu kohta, mida asjaomane isik võib kannatanutele ja avalikkusele kujutada.

3. Lõike 1 kohaldamisel vahetavad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused kogu kasulikku teavet, sealhulgas

a) teavet, mis võimaldab tuvastada asjaomast isikut ja tema elukohta;

b) asjakohaseid karistusregistri andmeid vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele.

Artikkel 23

Vastamata teated

1. Kui täidesaatva riigi pädev asutus on seoses sama isikuga edastanud otsuse teinud riigi pädevale asutusele mitu artikli 19 lõikes 3 osutatud teadet ja otsuse teinud riigi pädev asutus ei ole teinud ühtegi artikli 18 lõikes 1 osutatud edasist otsust, võib täidesaatva riigi pädev asutus paluda otsuse teinud riigi pädevalt asutuselt sellise otsuse tegemist, andes talle selleks mõistliku tähtaja.

2. Kui otsuse teinud riigi pädev asutus ei ole otsust teinud täidesaatva riigi pädeva asutuse esitatud tähtaja jooksul, võib viimati nimetatud asutus otsustada lõpetada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise. Sellisel juhul teavitab täidesaatva riigi pädev asutus otsuse teinud riigi pädevat asutust oma otsusest ja järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pädevus läheb artikli 11 lõike 2 kohaselt tagasi otsuse teinud riigi pädevale asutusele.

3. Kui täidesaatva riigi õigusaktidega on nõutav järelevalvemeetmete täitmise jälgimise pikendamise vajaduse regulaarne kinnitamine, võib täidesaatva riigi pädev asutus taotleda otsuse teinud riigi pädevalt asutuselt sellist kinnitust, andes viimasele mõistliku tähtaja taotlusele vastamiseks. Juhul kui otsuse teinud riigi pädev asutus nimetatud tähtaja jooksul taotlusele ei vasta, võib täidesaatva riigi pädev asutus saata otsuse teinud riigi pädevale asutusele uue taotluse, andes viimasele mõistliku tähtaja taotlusele vastamiseks ja teatades, et võib otsustada järelevalvemeetmete täitmise jälgimise peatada, kui taotlusele antud tähtaja jooksul ei vastata. Kui täidesaatva riigi pädev asutus ei saa uuele taotlusele vastust antud tähtaja jooksul, võib ta toimida lõike 2 kohaselt.

Artikkel 24

Keeled

Tunnistused tõlgitakse täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest. Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem kinnitada avalduses, mis antakse hoiule nõukogu peasekretariaati, et ta tunnistab tõlget ühte või mitmesse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikest keeltest.

Artikkel 25

Kulud

Käesoleva raamotsuse kohaldamisest tulenevad kulud kannab täidesaatev riik, välja arvatud kulud, mis tekivad eranditult otsuse teinud riigi territooriumil.

Artikkel 26

Seos muude lepingute ja kokkulepetega

1. Kui sellised lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva raamotsuse eesmärke ning aitavad kaasa järelevalvemeetmete rakendamise otsuste vastastikuse tunnustamise lihtsustamisele või edasisele hõlbustamisele, võivad liikmesriigid

a) jätkata käesoleva raamotsuse jõustumise ajal kehtivate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist;

b) sõlmida pärast käesoleva raamotsuse jõustumist kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid.

2. Lõikes 1 osutatud lepingud ja kokkulepped ei tohi mingil moel mõjutada suhteid liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja nõukogule hiljemalt 1. märtsiks 2010, milliste lõike 1 punktis a osutatud olemasolevate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata.

4. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja nõukogule kolme kuu jooksul pärast lepingule või kokkuleppele allakirjutamist ka kõigist lõike 1 punktis b osutatud uutest lepingutest ja kokkulepetest.

Artikkel 27

Rakendamine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. detsembriks 2012.

2. Liikmesriigid edastavad samaks kuupäevaks nõukogule ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

Artikkel 28

Aruanne

1. Komisjon esitab hiljemalt 1. detsembriks 2013 aruande, mis põhineb liikmesriikidelt vastavalt artikli 27 lõikele 2 saadud teabel.

2. Nõukogu hindab kõnealuse aruande alusel:

a) mil määral on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid, ja

b) käesoleva raamotsuse kohaldamist.

3. Vajaduse korral lisatakse aruandele õigusloomelised ettepanekud.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 23. oktoober 2009 Nõukogu nimel eesistuja T. BILLSTRÖM

(1) Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2) EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(3) ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(4) EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

(5) EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

(6) EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

I LISA TUNNISTUS, millele osutatakse nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsuse 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artiklis 10 (1) a) Otsuse teinud riik: Täidesaatev riik: b) Järelevalvemeetmete rakendamise otsuse teinud asutus: Ametlik nimi: Märkida, kellelt saab järelevalvemeetmete rakendamise otsusega seotud lisateavet:  eespool nimetatud asutus  keskasutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida keskasutuse ametlik nimi:  muu pädev asutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida asutuse ametlik nimi: Otsuse teinud asutuse / keskasutuse / muu pädeva asutuse kontaktandmed Aadress: Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) Kontaktisiku(te) andmed Perekonnanimi: Eesnimi (eesnimed): Ametikoht (ametinimetus/ametijärk): Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) E-post (olemasolu korral): Suhtlemisel kasutatavad keeled: c) Märkida asutus, kellelt saab lisateavet järelevalvemeetmete täitmise jälgimise otstarbel:  punktis b osutatud asutus  muu asutus; käesoleva kastikese märkimisel märkida asutuse ametlik nimi: Asutuse kontaktandmed, kui neid ei ole juba märgitud punktis b Aadress: Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) Kontaktisiku(te) andmed Perekonnanimi: Eesnimi (eesnimed): Ametikoht (ametinimetus/ametijärk): Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) E-post (olemasolu korral): Suhtlemisel kasutatavad keeled: d) Andmed füüsilise isiku kohta, kelle suhtes on tehtud järelevalvemeetmete rakendamise otsus Perekonnanimi: Eesnimi (eesnimed): Vajaduse korral sünninimi: Vajaduse korral varjunimed: Sugu: Kodakondsus: Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral): Sünniaeg: Sünnikoht: Aadressid/elukohad: — otsuse teinud riigis: — täidesaatvas riigis: — mujal: Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada): Võimaluse korral märkida järgmised andmed: — isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass): — isikule täidesaatvas riigis antud elamisloa liik ja number: e) Andmed liikmesriigi kohta, kellele edastatakse järelevalvemeetmete rakendamise otsus koos tunnistusega Järelevalvemeetmete rakendamise otsus koos tunnistusega edastatakse punktis a märgitud täidesaatvale riigile järgmisel põhjusel:  asjaomase isiku seaduslik ja alaline elukoht on täidesaatvas riigis ning ta nõustub pärast seda, kui teda on asjaomastest meetmetest teavitatud, sinna tagasi pöörduma  asjaomane isik on taotlenud järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamist muule liikmesriigile kui see, kus on tema seaduslik ja alaline elukoht, järgmis(t)el põhjus(t)el: f) Andmed järelevalvemeetmete rakendamise otsuse kohta Otsus tehti (kuupäev: PP-KK-AAAA): Otsus pöörati täitmisele (kuupäev: PP-KK-AAAA): Kui käesoleva tunnistuse edastamise ajal on järelevalvemeetmete rakendamise otsuse suhtes esitatud kaebus, märgistada käesolev kastike …  Otsuse toimiku viitenumber (olemasolu korral): Asjaomase isiku suhtes kohaldati kohtueelset kinnipidamist järgmisel ajavahemikul (asjakohasuse korral): 1. Otsus hõlmab kokku: … arvatavalt toime pandud kuritegu. Arvatavalt toime pandud kuriteo (kuritegude) faktidest ja toimepaneku tehioludest, sealhulgas aeg ja koht, ning mil viisil asjaomane isik oli kaasatud: Arvatavalt toime pandud kuriteo (kuritegude) laad ja juriidiline kvalifikatsioon ning kohaldatav õigusnorm, mille alusel otsus tehti: 2. Kui punktis l osutatud arvatavalt toime pandud kuritegu (kuriteod) vastab (vastavad) ühele või mitmele järgmisele toimepandud kuriteole, nagu need on määratletud vastavalt otsuse teinud riigi õigusaktidele ja mille eest otsuse teinud riigis karistatakse vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat, märgistada vastav(ad) kastike(sed):  kuritegelikus ühenduses osalemine  terrorism  inimkaubandus  laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno  narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu  ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine  korruptsioon  pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses  kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu  rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine  arvutikuriteod  keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega  ebaseaduslikule sissesõidule ja riigis elamisele kaasaaitamine  tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine  ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega  inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine  rassism ja ksenofoobia  organiseeritud või relvastatud röövimine  kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu  kelmus  väljapressimine ja raha väljapressimine  toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine  haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine  maksevahendi võltsimine  ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega  tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu  varastatud sõidukitega kauplemine  vägistamine  süütamine  Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod  õhusõiduki või laeva kaaperdamine  sabotaaž 3. Kui punktis 1 märgitud väidetavalt toime pandud kuritegu (kuriteod) ei ole loetletud punktis 2 või kui otsus ja tunnistus edastatakse liikmesriiki, kes on teatanud, et kontrollib teo kahepoolset karistatavust (raamotsuse artikli 14 lõige 4), esitada asjaomase arvatavalt toime pandud kuriteo (asjaomaste arvatavalt toime pandud kuritegude) täielik kirjeldus: g) Andmed järelevalvemeetme(te) kestuse ja laadi kohta 1. Ajavahemik, mil järelevalvemeetmete rakendamise otsust kohaldatakse, ja kas otsuse uuendamine on võimalik (vajaduse korral): 2. Esialgne ajavahemik, mille vältel on tõenäoliselt vaja järelevalvemeetmete täitmist jälgida, võttes arvesse kõiki järelevalvemeetmete rakendamise otsuse edastamise ajal teada olevaid juhtumi asjaolusid (hinnanguliselt): 3. Järelevalvemeetme(te) laad (võimalik on märkida mitu kastikest):  isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kohtukutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks;  kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse;  kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;  kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;  kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse;  kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega);  muud meetmed, mille üle täidesaatev riik on valmis järelevalvet tegema vastavalt raamotsuse artikli 8 lõike 2 kohasele teatamisele: Kui märgistasite muid meetmeid tähistava kastikese, täpsustage asjaomane meede, märgistades asjakohase kastikese (asjakohased kastikesed):  kohustus mitte tegutseda teatavatel tegevusaladel, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega), sealhulgas mitte töötada teataval kutsealal või töökohal;  kohustus mitte juhtida mootorsõidukit;  kohustus deponeerida tagatiseks teatav rahasumma või anda muud liiki tagatis kas kindlaksmääratud hulga osamaksetena või korraga täies ulatuses;  kohustus läbida ravi või võõrutusravi;  kohustus vältida kontakte teatavate esemetega, mis on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega);  muu meede (täpsustada): 4. Esitada punktis 3 märgitud järelevalvemeetme(te) üksikasjalik kirjeldus: h) Muud juhtumiga seotud asjaolud, sealhulgas eripõhjused järelevalvemeetme(te) rakendamiseks (täitmine ei ole kohustuslik): Tunnistusele on lisatud otsuse tekst. Tunnistuse väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse tunnistuse sisu täpsust: Nimi: Ametikoht (ametinimetus/ametijärk): Kuupäev: Toimiku viide (olemasolu korral): (Vajaduse korral) Ametlik tempel: (1) Käesolev tunnistus peab olema koostatud täidesaatva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles või mis tahes muus selle riigi poolt aktsepteeritud Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles, või sellesse keelde tõlgitud.

II LISA TÜÜPVORM, millele osutatakse nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsuse 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artiklis 19 ARUANNE JÄRELEVALVEMEETME RIKKUMISE JA/VÕI MIS TAHES MUUDE TÄHELEPANEKUTE KOHTA, MIS VÕIKSID KAASA TUUA EDASISE OTSUSE TEGEMISE a) Järelevalve all oleva isiku andmed Perekonnanimi: Eesnimi (eesnimed): Vajaduse korral sünninimi: Vajaduse korral varjunimed: Sugu: Kodakondsus: Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral): Sünniaeg: Sünnikoht: Aadress: Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada): b) Andmed järelevalvemeetme(te) rakendamise otsuse kohta Otsuse tegemise kuupäev: Toimiku viide (olemasolu korral): Otsuse teinud asutus Ametlik nimi: Aadress: Tunnistus väljastatud (kuupäev): Tunnistuse väljastanud asutus: Toimiku viide (olemasolu korral): c) Järelevalvemeetme(te) täitmise jälgimise eest vastutava asutuse andmed Asutuse ametlik nimi: Kontaktisiku nimi: Ametikoht (ametinimetus/ametijärk): Aadress: Tel: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) Faks: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) E-post: Suhtlemisel kasutatavad keeled: d) Järelevalvemeetme(te) rikkumine ja/või muud tähelepanekud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise Punktis a osutatud isik rikub järgmist järelevalvemeedet (järgmisi järelevalvemeetmeid):  isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest, eelkõige selleks, et saada kätte kohtukutse kriminaalmenetluse käigus ülekuulamisel või kohtuistungil osalemiseks;  kohustus mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse;  kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;  kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;  kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse;  kohustus vältida kontakte teatavate isikutega, kes on seotud arvatavalt toime pandud kuriteoga (kuritegudega);  muu meede (täpsustada): Rikkumise (rikkumiste) kirjeldus (koht, kuupäev ja konkreetsed asjaolud): — muud tähelepanekud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise Tähelepanekute kirjeldus: e) Selle isiku andmed, kellega võtta ühendust rikkumise kohta lisateabe saamiseks Perekonnanimi: Eesnimi (eesnimed): Aadress: Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) E-post: Suhtlemisel kasutatavad keeled: Tüüpvormi väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse tüüpvormi sisu õigsust: Nimi: Ametikoht (ametinimetus/ametijärk): Kuupäev: Ametlik tempel (olemasolu korral):

SAKSAMAA AVALDUS „Saksamaa Liitvabariik teatab vastavalt nõukogu raamotsuse (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artikli 14 lõikele 4, et ei kohalda raamotsuse artikli 14 lõiget 1 kõigi selles loetletud süütegude suhtes.” Eespool toodud avaldus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

POOLA AVALDUS „Vastavalt nõukogu raamotsuse (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artikli 14 lõikele 4 avaldab Poola Vabariik, et ei kohalda eespool nimetatud artikli 14 lõiget 1 kõigi kõnealuses lõikes osutatud süütegude suhtes.” Käesolev avaldus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

UNGARI AVALDUS „Vastavalt nõukogu raamotsuse (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) artikli 14 lõikele 4 avaldab Ungari Vabariik, et ei kohalda eespool nimetatud raamotsuse artikli 14 lõiget 1 kõnealuses lõikes osutatud süütegude suhtes.” Käesolev avaldus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Viidates artikli 14 lõikes 4 nimetatud „põhiseadusest tulenevatele põhjustele”, andis Ungari järgmise selgituse: „Pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist muutis Ungari oma põhiseadust, et see vastaks lepingus osutatud kohustustele, sealhulgas vajadusele mitte kohaldada kahepoolse karistatavuse tingimust kriminaalasjades. Kõnealune põhiseaduse säte jõustub Lissaboni lepinguga samal ajal. Kuni lepingu jõustumiseni on kahepoolne karistatavus siiski oluline põhiseaduslik küsimus ja seda ei saa põhiseaduse artikliga 57 sätestatud põhiseadusliku põhimõttena arvesse võtmata jätta. Seega ei kohaldata raamotsuse artikli 14 lõiget 1 ühegi loetletud süüteo suhtes (või nagu asjaomases artiklis sõnastatud: ei kohaldata seda „kõigi loetletud süütegude suhtes”).”