KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/546,

29. märts 2021,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit pressitud alumiiniumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), ja eelkõige selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Algatamine

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 14. veebruaril 2020. aastal alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit pressitud alumiiniumi importimisega.

(2) Komisjon algatas uurimise kaebuse (edaspidi „kaebus“) põhjal, mille esitas 3. jaanuaril 2020. aastal alumiiniumitootjate ühendus European Aluminium (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebuse esitaja toodang moodustas pressitud alumiiniumi kogutoodangust liidus üle 25 %. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta.

1.2. Registreerimine

(3) Kuna kaebuse esitaja oli esitanud taotluse koos nõutavate tõenditega, kehtestas komisjon komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1215 (2) vaatlusaluse toote impordi suhtes registreerimise nõude vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5. Impordi registreerimise nõue lõppes põhjenduses 5 nimetatud ajutiste meetmete jõustumisega.

1.3. Ajutised meetmed

(4) Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a esitas komisjon 22. septembril 2020 huvitatud isikutele kavandatud tollimaksude kokkuvõtte ning üksikasjad, millest lähtutakse dumpingumarginaalide ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisavate marginaalide arvutamisel. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega esitada märkusi arvutuste täpsuse kohta.

(5) Komisjon kehtestas 12. oktoobril 2020. aastal komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1428 (3) (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiinast pärit pressitud alumiiniumi impordi suhtes.

(6) Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 29, hõlmas dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 (edaspidi „uurimisperiood“) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4. Järgnenud menetlus

(7) Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“), esitasid kaebuse esitaja, mitu asjaomase toote kasutajat ja importijat, mitu tarnijat, kes tarnisid liidu tootmisharule toorainet, Hiina Rahvavabariigi valitsus (edaspidi „Hiina valitsus“) ja seitse Hiina eksportivat tootjat kirjalikult teavet, milles tegid ajutise määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta.

(8) Huvitatud isikute tõstatatud punktid on käesolevas määruses võimalikult suures ulatuses kokku võetud. Mõned tõstatatud punktid olid ebaselged ning alati ei olnud võimalik kindlaks teha, millist alusmääruse artiklit need puudutasid. Huvitatud isikuid kutsuti selgitama mis tahes väiteid, mida nad peavad asjakohaseks, kuivõrd neid ei ole lõplike järelduste avalikustamises käsitletud.

(9) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist võttis ühendust veel kaks importijat, kui valim oli juba moodustatud. Nende panust võeti arvesse nii palju, kui selles protseduurietapis oli võimalik.

(10) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist anti nendele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, võimalus esitada oma seisukohad. Ära kuulati Decora S.A., Vis Promotex d.o.o., Alstom S. A., O. Wilms GmbH & Co, Airoldi Metalli S.p.A (kellega ühinesid O. Wilms GmbH, Kastens & Knauer GmbH & Co. International KG ning Alpha Metall GmbH), Haomei Group (Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd. ja Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd.) ning PMI Group (Press Metal International Ltd. ja Press Metal International Technology Ltd.).

(11) Airoldi Metalli S.p.A (Airoldi) taotles kohtumist liidu tootmisharuga kooskõlas alusmääruse artikli 6 lõikega 6, millega viimane aga ei nõustunud. Veel käis ta ärakuulamisel kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, kes lükkas tagasi äriühingu väite, et talle alusmääruse artiklis 19a sätestatud eelavalikustamise raames avalikustatud ebapiisav teave rikkus tema kaitseõigusi ärakuulamise eest vastutava ametniku aruandes selgitatud põhjustel.

(12) Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Airoldi ärakuulamise eest vastutava ametniku poolse tõlgenduse alusmääruse artiklile 19a, väites, et vajalik oli selle sätte konkreetne lugemine. Pidades aga silmas, et Airoldi seda teemat oma mõtte toetamiseks rohkem ei täpsustanud ning et kõnealuses artiklis on sõnaselge nõue täita artiklis 19 sisalduvaid konfidentsiaalsuskohustusi, jäi komisjon selles asjas oma seisukohale kindlaks.

(13) Nagu allpool üksikasjalikumalt selgitatud, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist Alstom S.A. ja Airoldi puhul kaks täiendavat kaugmeetodil ristkontrolli, et enne lõpliku otsuse tegemist kinnitada olulisi teemasid. Samuti kavatses komisjon korraldada täiendava kaugmeetodil ristkontrolli veel ühe importija puhul, mis aga ei olnud viimase piirangute tõttu võimalik.

(14) Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Hiinast pärit pressitud alumiiniumi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega, et esitada kõnealuste lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuseid.

(15) Komisjon sa märkusi paljudelt osalistelt, sealhulgas Hiina valitsuselt, Hiina eksportivatelt tootjatelt, liidu importijatelt, kasutajatelt, liidu tootjatelt, nende tarnijatelt ning erinevatelt esindusühendustelt.

(16) Pärast lõplike järelduste avalikustamist anti teatavatele huvitatud isikutele ärakuulamise võimalus kooskõlas algatamisteate punkti 5.7 sätetega. Ära kuulati Decora S.A., Airoldi (kellega ühinesid O. Wilms GmbH, Amari Metals BV ja Alpha Metall GmbH), Bash-tec GmbH, STAKO Sp. z o.o. ja Haomei Group. Lisaks korraldas kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutav ametnik ärakuulamise Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. ja Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd tõstatatud punktide ärakuulamiseks.

(17) Lõplike järelduste avalikustamisele vastamise tähtaja pikendamise toetuseks taotles Airoldi üldise avalikustamisdokumendi itaaliakeelset eksemplari ning väitis, et kui seda dokumenti ei suudeta itaalia keeles võimaldada, rikutakse sellega määrust nr 1/1958, (4) loetuna koos põhiõiguste harta artiklitega 21, 22 ja 41. Komisjon ei olnud selle tõlgendusega nõus ning vastas kirjalikult, et Airoldi tõstatas selle teema alles uurimise väga hilises etapis ja et selle etapini olid nii Airoldi kui ka tema juristid kasutanud edukalt inglise keelt ning seda nii kirjalikus kui ka suulises pikas suhtluses (5). See leidis veelgi tõendamist kogu juhtumi jooksul sagedastes kontaktides komisjoniga. Komisjon tuletas meelde, mis on selle dokumendi olemus, et see ei ole rakendusmäärus, ja jäi oma seisukohale kindlaks. Sellegipoolest võimaldas komisjon Airoldile pikendust vastavalt tema taotlusele kasutada täielikult ära juhtumi algatamisteate sätteid, mis on kooskõlas uurimise lõpuleviimisega kohustuslikke tähtaegu järgides. Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist taotles Airoldi selle dokumendi tõlkimist itaalia keelde. Seda taotlust, milles ei selgitatud mõju Airoldi kaitseõigusele, ei saanud eespool nimetatud põhjustel rahuldada.

(18) 8. veebruaril 2021 avalikustas komisjon lõplikud järeldused huvitatud isikutele uuesti, et võtta arvesse asjaolu, et EL 28st sai EL 27. Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses järeldused juhtumi, sealhulgas lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohta läbi vaadata, et seda muutust kajastada (edaspidi „täiendav lõplike järelduste avalikustamine“). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega, et esitada täiendavate lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuseid. Märkusi esitasid Haomei Group, Airoldi ja Euranimi, kes andsid pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist endast teada kui huvitatud isikutest.

(19) Pärast täiendavat lõplike järelduste avalikustamist anti teatavatele huvitatud isikutele ärakuulamise võimalus kooskõlas algatamisteate punkti 5.7 sätetega. Ära kuulati Haomei Group, Airoldi ja Euranimi. Lisaks korraldas ärakuulamise eest vastutav ametnik 18. veebruaril 2021 ärakuulamise Airoldi tõstatatud punktide ärakuulamiseks. Kõnealusel juhul kordasid komisjoni talitused, et käesolevas uurimises kasutatud konkreetne lähenemisviis oli asjakohane, kuna Ühendkuningriiki käsitleva teabe väljajätmisel järeldustest puudus mõju (seda asjaolu kinnitas liidu tootmisharu ja ükski huvitatud isik seda ei vaidlustanud). Lisaks kinnitati, et täiendav lõplike järelduste avalikustamine sisaldas vajalikke selgitusi, et huvitatud isikud saaksid end kaitsta.

1.5. Väljavõtteline uuring

(20) Kuna väljavõttelise uuringu kohta märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 8–20.

(21) Ajutise määruse põhjenduses 19 osutas komisjon esialgsele kolmest koostööd tegevate eksportivate tootjate kontsernist moodustatud valimile, kes moodustasid 28,1 % koguekspordist. Ajutise määruse põhjenduses 24 osutas komisjon kahest eksportivate tootjate kontsernist moodustatud lõplikule valimile, pärast seda kui selgus tõsiasi, et Liaoning Zhongwang Group küsimustikule ei vastanud. See kahest kontsernist koosnev valim moodustas 20,9 % koguekspordist.

(22) Selle määruse põhjendustes 206 kuni 210 selgitab komisjon, kuidas ta määras uurimisperioodi kohta kindlaks Hiinast pärit koguimpordi muudetud mahu. Pärast seda muudatust vähenes Hiinast pärit pressitud alumiiniumi hinnanguline impordimaht. Sellest tulenevalt moodustas esialgne kolmest koostööd tegevate eksportivate tootjate kontsernist moodustatud valim 45,3 % ja kahest eksportivate tootjate kontsernist moodustatud lõplik valim 33,7 % uuesti hinnatud impordist.

(23) Veel kaks eksportivat tootjat põhjendasid nõuetekohaselt oma väiteid, et nad tuleks lisada koostööd tegevate eksportivate tootjate loetellu.

(24) Pärast nende märkuste arvessevõtmist ajakohastas komisjon ajutise määruse lisa ning täiendas selle määruse lisas olevat koostööd tegevate eksportivate tootjate loetelu nende kahe ettevõttega.

(25) Üks koostööd tegev eksportiv tootja märkis, et ta oli valimisse arvamiseks liiga väike. Ta väitis, et oma suuruse tõttu on teda karistatud suurima tollimaksu kehtestamisega.

(26) Komisjon märkis, et sellele eksportivale tootjale ei olnud kehtestatud suurimat tollimaksu. Suurim tollimaks kehtib nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimise esialgses etapis koostööd ning keda seega ei kantud koostööd tegevate äriühingutena lisas olevasse loetellu. Selliste valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute tollimaks, nagu on väite esitanud eksportiv tootja, on tegelikult väiksem kui ühel eksportival tootjal, kuna see arvutati välja valimisse kuuluvate eksportivate tootjate dumpingumarginaalide kaalutud keskmisena. Seega valiti eksportivate tootjate valim vastavalt alusmääruse nõuetele. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

1.6. Lisateabe taotlemine ja lõplike järelduste avalikustamisele järgnenud analüüs

(27) Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Airoldi, et kuna liidu tootjate juures toimunud kaugmeetodil ristkontrollide üksikasju ei tehtud talle kättesaadavaks, mõjutas see asjaolu tema kaitseõigusi. Aga Airoldi osutatud üksikasjad on konfidentsiaalne äriteave. Samamoodi ei saanud liidu tootjad juurdepääsu teiste huvitatud isikute juures tehtud kaugmeetodil ristkontrolli konfidentsiaalsele äriteabele. Pealegi tehti Airoldile toimikus kättesaadavaks nende kaugmeetodil ristkontrollide versioon, mis on „avatud huvitatud isikutele“. Komisjon väidab seega, et Airoldi kaitseõigusi on täielikult järgitud.

(28) Mõned huvitatud isikud tõstatasid uusi elemente pärast algatamisteates osutatud faktiliste asjaolude esitamise tähtaega ning pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtaega, mida oli pikendust taotlenud osaliste puhul juba kuni 7 päeva pikendatud.

(29) Eelkõige esitas Airoldi ärakuulamisjärgse ülevaate teatavate väidetega Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidust väljaastumise ja üleminekuperioodi lõpu väidetava mõju kohta uurimisele. Ärakuulamisel neid väiteid ei esitatud.

(30) See ülevaade esitati nii pärast algatamisteates osutatud faktiliste asjaolude esitamise tähtaega kui ka pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtaega, mida Airoldi puhul oli juba seitse päeva pikendatud. Tuletatakse meelde, et ei ärakuulamisi ega ärakuulamisjärgseid ülevaateid ei saa kasutada sellise faktiteabe või elementide esitamiseks, mida ei ole veel toimikus, ning seetõttu ei pikenda need täiendavate seisukohtade esitamise tähtaega. Ettevõte esitas samamoodi pärast nõutud tähtaegu veel lisamaterjale, mida ei saanud seetõttu arvesse võtta.

(31) Sama kehtib Haomei Groupi kohta, kes esitas pärast nõutud tähtaega kaks märkuste komplekti, millest ühes käsitletakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) Euroopa Liidust väljaastumise ja üleminekuperioodi lõpu väidetavat mõju uurimisele.

(32) Lisaks esitas ka Euranimi märkusi pärast järelduste avalikustamisele vastamiseks nõutavaid tähtaegu ning seega ei saanud neid arvesse võtta, välja avatud täiendavale lõplike järelduste avalikustamisele viitavate aspektide osas.

(33) Seoses nende elementidega, mis tõstatati väljaspool ajavahemikku, mis on komisjonile vajalik uurimise nõuetekohaseks teostamiseks, märgib komisjon, et esialgses etapis ja ka lõplike järelduste avalikustamisel tehtud järeldused tehti EL 28 andmete põhjal, sest need tehti enne 1. jaanuari 2021. Algatamisteates antud tähtaeg faktiteabe esitamiseks aegus 28. oktoobril 2020 ehk need järeldused tehti tublisti enne Ühendkuningriigi väljaastumise üleminekuperioodi lõppu. See toetab järelduste paikapidavust.

(34) Lisaks ei ole ükski osaline kogu uurimises võimaldatud ajavahemike jooksul esitanud ühtegi väidet, milles öeldaks (ja veel vähem tõendataks), et meetmed oleksid olnud (või isegi oleksid võinud olla) märkimisväärselt teistsugused, kui Ühendkuningriik oleks nende aluseks olevast teabest välja jäetud.

(35) Sellega seoses on komisjon vaadanud läbi toimikus oleva teabe, et hinnata, kas EL 28 põhjal tehtud järeldused oleksid kohaldatavad ka EL 27 puhul. Uurimise aspektides, mida edaspidi ei mainita, leidis kinnitust, et EL 28 järeldused on asjakohased ka EL 27 puhul, sest komisjon kinnitas ise, et uurimise jooksul saadud teave oli ka EL 27 puhul liitu esindav ning et mõju oli minimaalne, kui seda üldse esines.

(36) Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist väitis Airoldi, et tema märkused Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kohta saabusid õigel ajal, kuna üleminekuperioodi lõpp ja kaubandussuhteid Ühendkuningriigiga käsitlev lõplik määratlus moodustasid „uue asjaolu“. Seda on raske ühitada äriühingu enda väljendatud seisukohaga, mille kohaselt „oli hästi teada, et Brexit ja Ühendkuningriigi lõplik väljaastumine toimuvad 1. jaanuaril 2021“. Igal juhul oli äriühingul võimalik täielikult kasutada oma seaduslikku õigust esitada selles küsimuses märkusi 11. jaanuariks 2021, mis oli lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtaeg. Asjaolu, et komisjon pikendas menetluspaindlikkust kasutades seda tähtaega 7 päeva võrra, andis äriühingule täiendava võimaluse seda teha. See aga nii ei olnud, sest märkused, milles taotleti EL 27-l põhineva uurimise taasläbivaatamist, saabusid alles 20. jaanuaril – tükk aega pärast pikendatud tähtaega. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda. Igal juhul vaatas komisjon küsimuse uuesti läbi, nagu eespool kirjeldatud.

(37) Täiendava lõplike järelduste avalikustamise järel esitas Haomei pärast märkuste esitamise tähtaja pikendamist hilinenult taotluse, milles kordas varem esitatud märkusi. Märkuste hilinenud esitamine ei ole seega vastuvõetav. Esitatud märkusi on igal juhul juba käsitletud põhjendustes 196, 259 ja 270.

1.7. Individuaalne kontrollimine

(38) Kaks eksportivat tootjat, Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. ja Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd. esitasid märkuse seoses asjaoluga, et komisjon ei kontrollinud eraldi neid kaht äriühingut, vaatamata sellele, et nad olid seda taotlenud ning vastanud küsimustikule. Mõlemad äriühingud väitsid, et nende küsimustiku vastuste tulemusel tuleks neile võimaldada 0 % tollimaksumäär.

(39) Ajutise määruse etapis teatas komisjon, et otsustab individuaalse kontrollimise alles uurimise lõppetapis. Selgus aga, et nende taotluste kontrollimine oleks olnud koormav ega oleks võimaldanud uurimist alusmääruses kehtestatud ajavahemikul lõpule viia. Peale selle ei olnud esialgsete ja lõplike etappide vaheline täiendav ajavahemik piisav, et komisjon saaks neid taotlusi nõuetekohaselt kaaluda. Seetõttu kinnitas komisjon oma otsust ühtegi individuaalse kontrollimise taotlust mitte rahuldada.

(40) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid samad kaks eksportivat tootjat, Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. ja Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd. oma märkusi selle kohta, et neile ei ole võimaldatud individuaalset kontrollimist, ja esitasid märkusi selgituse kohta, mille komisjon esitas põhjenduses 39. Eelkõige väitsid nad, et kaht individuaalse kontrollimise taotlust ei saa pidada väga suureks eksportijate arvuks, mis olnuks komisjoni ülesannetes liialt koormav ning takistanuks uurimise õigeaegset lõpuleviimist.

(41) Seoses sellega, et lisataotluste läbivaatamine on koormav ega võimalda uurimist õigeks ajaks lõpule viia, soovib komisjon rõhutada, et valimisse kaasatud tootjate, Haomei Groupi ja PMI Groupi kontrollimise protsessis, nagu mainitud ajutise määruse põhjenduses 22, kontrollis komisjon nelja eksportivat tootjat: Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd.; Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd; Press Metal International Ltd. ja Press Metal International Technology Ltd.

(42) Lisaks hõlmab hinnang selle kohta, kui koormav on täiendavate eksportivate tootjate kontrollimine, kõiki selle väga keeruka juhtumi aspekte ning arvesse võetakse ka COVID-19 pandeemiast põhjustatud piiranguid. Selle täpsemad üksikasjad on esitatud juhtumi toimikus saadaolevas, ärakuulamise eest vastutava ametniku aruandes 13. jaanuari 2021. aasta ärakuulamise kohta.

(43) Samuti esitati märkusi alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohta, milles öeldakse, et koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks ei ületa valimisse kaasatud isikute suhtes kindlaks määratud keskmist kaalutud dumpingumarginaali. Sellega seoses kinnitab komisjon, et nii see on ning et see ongi põhjus, miks koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks on väiksem kui kahest valimisse kaasatud eksportivast tootjast ühe dumpinguvastase tollimaksu tase.

1.8. Nõue uurimine peatada

(44) Üks importija, Airoldi pöördus tagasi uurimise peatamise teema juurde, mida arutati ajutise määruse põhjendustes 27 ja 28 ning mis oli ka Euroopa Ombudsmanile esitatud kaebuse sisuks; ombudsman lükkas kaebuse tagasi. Importija väitis, et alusmäärus rikkus osaliste põhiõigusi (kõige märkimisväärsemalt õigust olla ära kuulatud, õigust heale haldusele, võrdõiguslikkuse põhimõtet ning õigust tervisekaitsele), sest selles ei nähtud ette uurimise peatamist sellistes eriolukordades nagu praegune pandeemia.

(45) Lisaks väitis Airoldi, et kui tõlgendada alusmäärust koos WTO dumpinguvastase lepinguga, tulnuks selles asjaolusid arvestades näha ette pikemad ajavahemikud uurimise lõpuleviimiseks. Selle osalise sõnul on alusmäärus dumpinguvastase lepingu rakendamise meede ning kuna dumpinguvastase lepingu artikli 5 lõikes 10 nähakse ette uurimiste lõpuleviimine kuni 18-kuise ajavahemiku jooksul, oleks Euroopa Liidul õigus teha uurimise tähtaegade puhul erand ja kohaldada dumpinguvastases lepingus mainitud ajavahemikke. Esitatud põhjuste kohaselt oleks kaubanduse peadirektoraat pidanud rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 57 („Lepingu peatamine lepingu sätete kohaselt või osalisriikide nõusolekul“) kohaldamisel küsima ka asjaomaste Hiina ametiasutuste nõusolekut uurimise peatamiseks nende asjaolude tõttu.

(46) Soovitatud lähenemisviis ei olnud aga õiguslikult võimalik, sest praegust uurimist teostati komisjonile alusmäärusega antud rakendamisvolitusi kasutades. Sel põhjusel ei saa komisjon selles kirjeldatud tähtaegadest kõrvale kalduda. Veelgi enam, vastavalt Euroopa kohtute praktikale saab dumpinguvastasel lepingul olla otsene mõju üksnes väga vähestel asjaoludel, mida käesoleva juhtumi puhul ei ilmnenud, ning seega ei saa dumpinguvastane leping käesoleva juhtumi puhul olla alusmääruse suhtes ülimuslik.

(47) Vastusena väidab huvitatud isik, et uurimise tähtaegade muutmiseks ei olnud vaja seadusemuudatust, ning mainib oma väite toetuseks komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2020/1173, (6) millega muudetakse alusmäärust – eelavalikustamise kestus muudetakse kolmelt nädalalt neljale nädalale. See pretsedent ei ole aga asjakohane, sest komisjon võttis määruse (EL) 2020/1173 vastu alusmääruse artikli 7 lõike 1 neljanda lõiguga delegeeritud volitusi kasutades ja nende volituste piires. Selliste konkreetsete volituste puudumisel ei saa muuta alusmääruse teatavaid sätteid uurimise lõpuleviimise kohustuslike tähtaegade kohta ega neist kõrvale kalduda.

(48) Lisaks peeti peatamistaotlust selle väitega seoses praegustel asjaoludel igal juhul ebaproportsionaalseks, sest komisjoni talitused said uurimist ellu viia ning osalised selles sisukalt osaleda, vaatamata COVID-19 pandeemia tõttu kehtestatud piirangutele. Airoldi esitas need väidetavad põhiõiguste rikkumised kaebuse vormis ka Euroopa Ombudsmanile, kes märkis, et COVID-19 kriisist põhjustatud probleeme arvesse võttes oli komisjon tähtaegu pikendanud suurimas võimalikus ulatuses. Samuti märkis Euroopa Ombudsman, et tähtaegade edasine pikendamine oleks võinud kahjustada komisjoni suutlikkust täita oma kohustusi lõpetada dumpinguvastane uurimine õigusaktides sätestatud tähtaegadeks; need kohustused olid talle siduvad. Seega järeldas Euroopa Ombudsman, et komisjon tegutses põhjendatult, ning sulges juhtumi, tuvastamata haldusomavoli (7).

(49) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Airoldi väidet, et komisjon tegi valesti, kui lükkas tagasi tema taotluse uurimine peatada. Pidades aga silmas, et uusi väiteid ei esitatud, kinnitab komisjon, et selle väitega ei saa nõustuda.

(50) Importija taotles ka juurdepääsu mõnedele komisjoni sisedokumentidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1049/2001 (8). Taotluse puhul ja sellele vastamisel järgiti kõnealuse määruse sätteid ning seega ei moodusta need käesoleva uurimise osa.

(51) Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Haomei Group, et komisjon on teatavaks teinud ELi ja Hiina vahelise laiaulatusliku investeerimislepinguga seotud läbirääkimiste põhimõttelise lõpetamise. Ta väitis, et uurimine tuleks edasi lükata, et võimaldada menetlusega seotud osalistel hankida laiaulatusliku investeerimislepingu kohta rohkem teavet ning esitada nõuetekohane kirjalik arvamus selle mõju kohta pooleliolevale menetlusele. See väide ei ole asjakohane, kuna laiaulatuslik investeerimisleping hõlmab investeerimisküsimusi, mis ei muuda ega mõjuta mingil viisil kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist, ning seega ei ole see vastuvõetav.

(52) Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist kordas ja laiendas Haomei Group oma väiteid uurimise edasilükkamise kohta, kuid need ei muutnud põhjenduses 51 esitatud järeldust, et kõnealused väited ei ole asjakohased. Peale selle ei olnud Haomei Groupi väite kordamine lõplike järelduste täiendava avalikustamise seisukohast oluline ja oli seega esitatud väljaspool nõutud tähtaegu.

(53) Lisaks sellele väitis Haomei Group pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist, et uurimine tuleks lõpetada, kuna nende väited dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta on tugevad. Kuna need väited on käesolevas määruses tagasi lükatud, kinnitas komisjon, et uurimise lõpetamiseks ei ole põhjust.

1.9. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(54) Kuna uurimisperioodi ja vaatlusaluse perioodi kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendus 29.

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Toote määratlusega seotud väited

(55) Üks eksportiv tootja tegi ettepaneku hinnata dumpingut ja kahju turusegmendi kaupa.

(56) Nagu ajutises määruses, muu hulgas põhjendustes 43–47 ja käesolevas jaotises selgitatud, on toodetel, millele tavapäraselt osutatakse kui pressitud alumiiniumist toodetele, samasugused füüsilised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning seega kuuluvad need vaatlusaluste toodete alla. Kuigi teatavat pressitud alumiiniumi saab kasutada üksnes konkreetsetes rakendustes, tuleneb see asjaolust, et need tooted on erilahendused ning toodetud nimelt nende ettenähtud kasutusteks. Kaubandusliku tava kohaselt on hakatud tegema arvukalt eristusi, sealhulgas kõva- ja pehmesulamite, keskmiste ja suurte profiilide, standardsete ja eriprofiilide ning erirakendustes kasutatavate pressitud alumiiniumi toodete vahel. Uurimine on näidanud, et kuigi paljud tootjad tegutsevad neist kategooriatest mitmes, toodavad nad vastavalt oma masinate tehnilistele omadustele ning vastavalt erinevate klientide nõudmistele. Veelgi enam, mis puudutab sulameid, siis selgus uurimisest, et olemas on mitmeid alumiiniumisulameid ning et teatavaks rakenduseks võivad sobida erinevad sulamid. Lisaks, nagu on selgitatud käesoleva määruse põhjenduses 197, väitsid erinevad osalised, et turgu tuleks eespool nimetatud kriteeriumide alusel eristada. Kuna aga erinevate toodete vahel ei ole selget eraldusjoont või eristavat kriteeriumi, tuleks dumpingut ja kahju hinnata sellele vaatamata liidu tootmisharu kui terviku kohta, tagades toodete nõuetekohase võrreldavuse. Seetõttu lükati see segmenteerimist puudutav väide tagasi.

(57) Üks importija (Airoldi) väitis, et CN-koodi 7610 90 90 määratlus ja kohaldamisala on ebatäpne ning et komisjon eksis, kui arvas selle koodi alla kuuluva impordi vaatlusaluste toodete impordistatistika hulka.

(58) Esiteks ei kuulu CN-koodi määratlus ja sellega hõlmatud tooted käesoleva uurimise ega kaubanduse kaitset käsitlevate õigusaktide kohaldamisalasse, vaid selle puhul järgitakse ELi klassifitseerimiseeskirju. Mis puudutab aga CN-koodi 7610 90 90 alla kuuluvate toodete lisamist käesolevasse uurimisse, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 218–223, siis oli komisjon juba osutanud, et selle koodi alla kuuluva vaatlusaluse toote osakaal võiks olla kaebuse esitajate algsest hinnangust väiksem. See ei mõjuta asjaolu, et tolliklassifikatsioonis kuulub vaatlusalune toode praegu nimelt eespool nimetatud koodi alla. Lõplikku otsust selle küsimuse kohta sisaldavad käesoleva määruse põhjendustes 206–210 esitatud analüüs ja järeldused.

(59) Airoldi pöördus pärast lõplike järelduste avalikustamist tagasi eelmises põhjenduses mainitud teema juurde. Ta kordas oma väiteid ning mainis, et kõnealuse CN-koodi puhul on olemas mitmesugust siduvat tariifiinformatsiooni. Sellise siduva tariifiinformatsiooni olemasolu aga ei tähenda, et teatav selle koodi all toimuv import ei kuuluks vaatlusaluse toote alla. Seda teemat käsitletakse täpsemalt peatükis 4.3 „Asjaomasest riigist pärit import“.

(60) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis üks kasutaja (Alstom), et komisjon, kes lükkas tagasi tema toote väljajätmise nõude, ei mõistnud tema imporditavate toodete keerukat iseloomu, kuna raudteel kasutatav pressitud alumiinium kujutab endast teistsuguste põhiomadustega toodet kui muud menetluse kohaldamisalasse kuuluvad alumiiniumtooted. Nende puhul järgitakse spetsiaalseid standardeid ning need peavad vastama nõudlikele omadustele, mis on nende ettenähtud kasutuse puhul nõutavad, sealhulgas hälve, mikrostruktuur, kasutuseks sobivate sulamite valik, väsimusenõuded, tihedus, katsetamine, pressõmbluste mehaaniliste omaduste ja usaldusväärsuse nõuetelevastavus, millel on tootele otsene mõju, et tagada reisijate ülim turvalisus. See oleks vastupidine muudele nõudetoodetele, mille puhul eritellimusel omadus seostuks üksnes toote välimust mõjutavaid omadusi nagu selle pikkus, laius, mass või viimistlus (nt mõõtu lõigatud, poleeritud jne) ja mitte toote olemuslikke omadusi puudutavate nõuetega. Vastavus erinevatele tootenõuetele eeldaks eraldusjoont raudteeomaste toodete ja muudeks kasutusteks ettenähtud toodete vahel. Viimaks väitis kasutaja, et varasematel juhtudel jättis komisjon tooted uurimisest välja nende kasutuse ja tootmisprotsessi alusel (eelkõige viitab osaline teatavate valanditega (9) seotud meetmetele ning äsja alustatud uurimisele Hiinast pärit alumiiniumist lehtvaltstoodete kohta) (10).

(61) Isegi kui neid väiteid oleks piisavalt põhjendatud, ei vaidlusta komisjon paljude, sealhulgas raudteesektoris kasutatavate pressitud alumiiniumist toodete keerukust ega asjaolu, et erinevatel tooteliikidel võivad olla erinevad eriomadused, kasutused või tootmisprotsess; et nende puhul võivad kehtida erinevad tootestandardid; või et kõik seda tüüpi tooted ei pruugi olla universaalselt asendatavad. Aga oma kaalutlusruumi piires peab komisjon vaatlema iga juhtumi eripärasid ning eeskätt, põhikriteeriumina, kas erinevatel liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Selle juhtumi puhul ei lükanud liigiga seotud erijoonte kohta esitatud teave ümber asjaolu, et vaadeldavatel liikidel on ajutises määruses kirjeldatud ühesugused põhiomadused, olenemata sellest, millises sektoris neid kasutatakse. Pealegi toodavad ja müüvad nii eksportivad tootjad kui ka liidu tootmisharu raudteesektori teenindamiseks mõeldud pressitud alumiiniumi. Seega kuulub raudteesektorile suunatud pressitud alumiinium dumpingut, kahju ja liidu huvide kaalutlusi hindava uurimise kohaldamisalasse. Seetõttu ei olnud võimalik väidetega nõustuda.

(62) Mis puutub raudteesektori jaoks mõeldud pressitud alumiiniumi, siis taotlesid kaks eksportivat tootjat (Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. ja Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd.) samuti, et need tooted jäetaks tootemääratlusest välja. Nende tootjate esitatud väited puudutasid spetsiaalsete ja üldistest rakendustest nõudlikumate standardite ja tootmisprotsesside olemasolu. Nagu eespool selgitatud, on tootemääratlusse hõlmatud toodetel, nimelt ajutise määruse põhjendustes 38–41 mainitud toodetel ühed ja samad põhiomadused, vaatamata sellele, et need vastasid lisaks ka teatud rakenduste või sektorite kohta kehtivatele standarditele.

(63) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid üks liidu ühendus (UNIFE), üks kasutaja (Alstom) ja kaks eksportivat tootjat (Jilin Qixing ja Shandong Nollvetec) väiteid, mida nad olid esitanud raudteesektoris kasutatava pressitud alumiiniumi väljajätmise toetuseks.

(64) Samuti väitis Alstom, et komisjon ei olnud toote väljajätmise taotluse hindamisel võtnud piisavalt arvesse, kas toodete vahel esines konkurentsisuhe. Aga nagu mainitud põhjenduses 61, toodavad ja müüvad nii eksportivad tootjad kui ka liidu tootmisharu raudteesektori teenindamiseks mõeldud pressitud alumiiniumi. Seega konkureerivad need teineteisega. Lisaks on uurimises leidnud kinnitust ebaausate kaubandustavade mõju selle sektori täiendavate tooteliikide tootmisele ning liidu suutlikkus seda õiglaste kaubandustingimuste korral teha. See väide lükati seetõttu tagasi.

(65) Veel väitis Alstom, et komisjon ei olnud kohtupraktikat nõuetekohaselt arvesse võtnud. Teatavate valanditega seotud juhtumi kohta väitis Alstom, et toodete väljajätmise põhjendusest osa moodustas EN standardi olemasolu. Praegusel juhul väitis Alstom, et komisjon ei ole selgitanud, miks ei ole EN standardi olemasolu asjakohane tegur. Nagu põhjenduses 61 osutatud, ei vaidle komisjon vastu, et iga kasutajasektor ostab teatud omadustega tooteid. Sellist laadi eristamine kehtib aga kõigi kasutajasektorite suhtes ning on seotud sektori tehniliste nõuetega. Jällegi, EN standardite olemasolu raudteesektoris ei mõjuta asjaolu, et standardiga hõlmatud pressitud alumiinium on samade põhiomadustega kui muudes rakendustes kasutatavad tooted. Jalatsitega seotud juhtumi puhul (11) jäeti teatavad tooted uurimise kohaldamisalast välja suuresti põhjusel, et nende toodete põhiomadused ei olnud samad. See ei ole praegu asjakohane, kuna nüüd on põhiomadused samad. Jalatsite juhtumi puhul võib ühe näitena tuua, et need erinevused põhjustasid erinevaid impordi- ja hinnasuundumusi – selle kohta ei ole isegi ühtegi väidet esitatud. Kokkuvõtteks leidis kinnitust, et selle väitega ei saa nõustuda.

(66) Veel üks kasutaja (Carl Prinz), tootja, kes valmistab põrandakatetele tehnoloogilisi lahendusi, väitis, et kehtivate standardite ja nõutavate vähendatud hälvete tõttu, aga ka seetõttu, et tootmises on vaja spetsiaalseid presse ja muid valmistamisriistu, ei saa nende imporditavaid tooteid võrrelda standardsemate imporditavate toodetega ning need tuleks seega uurimisest välja jätta.

(67) Ka selle väitega ei saanud nõustuda, nagu eelmise kasutaja puhul. Esiteks müüsid nii eksportivad tootjad kui ka liidu tootmisharu suures valikus tooteid; samas tagati tooteliikide eristamisega, et võrreldi võrreldavate toodete hindu. Teiseks, olenemata tehnilistest nõuetest, mis muudavad teatava toote ja selle kasutuse väga spetsiifiliseks, on sel siiski samad põhiomadused kui vaatlusalusel tootel.

(68) Üks eksportiv tootja (Fuyao) taotles, et uurimisest tuleks välja jätta autode lisatarvikute puhul kasutatavad pressitud tooted. Selle eksportiva tootja väitel ei võtnud komisjon arvesse, et need pressitud tooted erinesid muudest, näiteks ehitussektoris kasutatavatest pressitud toodetest. Oma väite toetuseks ütles eksportiv tootja, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib komisjon võtta arvesse „erinevaid tegureid, näiteks muu hulgas toodete füüsilisi, tehnilisi ja keemilisi omadusi, kasutust, asendatavust, tarbijate arusaama, turustuskanaleid, tootmisprotsessi, tootmiskulusid ja kvaliteeti“ (12). Sel põhjusel väitis eksportiv tootja, et tema eksporditavad tooted tuleks välja jätta, sest nende lõppkasutus on teistsugune kui muudel toodetel, mille kohta meetmed kehtivad. Veelgi enam, oma väite toetamiseks mainis eksportiv tootja ka seda, et komisjon jättis ajutise määruse põhjenduses 41 uurimisest välja terve rea tooteid (nagu alamkoostud, keevistorud ning lõpptoote komplektid) ega põhjendanud seda.

(69) Nagu põhjenduses 56 on nende väidetega seoses märgitud, et kuigi teatavat pressitud alumiiniumi saab kasutada üksnes konkreetsetes rakendustes teatavas turusektoris, tuleneb see asjaolust, et need tooted on erilahendused ning toodetud nimelt ettenähtud kasutuseks. Uurimine näitas, et erinevate toodete vahel puudub selge eraldusjoon või eristav kriteerium, mis õigustaks segmendikaupa analüüsimist. Komisjon tegi hoopis järelduse, et kõige asjakohasem lähenemisviis dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju hindamisel on vaadelda kõiki tooteliike koos ning samas tagada, et kõik tooted, mida võrreldakse, oleksid võrreldavad. Mis puudutab ajutise määruse põhjenduses 41 mainitud väljajätmisi, siis need tulenevad kaebuste esitajate tehtud valikust seoses asjakohase tootemääratlusega, mis on kannatanud kahjustava dumpingu mõju all. Seetõttu lükati need väited tagasi.

(70) Üks kasutaja (Stako Sp. z o.o.), kes impordib ühepoolsete tariifide peatamise alla kuuluvaid kõrgsurveanumates kasutatavaid alumiiniumtorusid, väitis, et kõnealuse tariifide peatamise puhul oleks vaja need tooted meetmete kohaldamisalast välja jätta. See väide esitati tunduvalt hiljem, kui oli selliste taotluste esitamise tähtaeg, st 10 päeva pärast algatamisteate kuupäeva. Äriühing väitis, et kuna imporditavat toodet liidus ei toodeta, ei oleks see import määratluse kohaselt saanud liidu tootmisharule kahju põhjustada ning tuleks seega välja jätta.

(71) Lisaks selgitas kaebuse esitaja välja ühe liidu tootja, kes suudab ja on valmis seda toodet tootma ja tarnima.

(72) Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis see kasutaja, et viidatud liidu tootja või liidu mis tahes muu tootja ei suudaks asjaomaseid õhenduskoolutatud torusid tarnida ja et neid saab hankida üksnes Hiinast. Seetõttu taotles see kasutaja komisjonilt nende toruliikide väljajätmist.

(73) Siis märkis European Aluminium, et veel üks võrreldavat protsessi kasutav liidu tootja suudab sobivat toodet tarnida, ning märkis, et liidu tootjad on võimelised tootma mis tahes pressitud alumiiniumist toodet.

(74) Komisjon märkis, et Stako võttis ühendust uurimise hilises etapis ning et allesjäänud aja jooksul ei olnud tal võrreldava protsessi kasulikkuse kohta võimalik järeldust teha. Lisaks leidis Stako ärakuulamisel kinnitust, et liidus viiakse ellu õhenduskoolutamise protsessi.

(75) Veelgi enam, tariifide peatamise alla kuuluvatel toodetel on samad põhiomadused kui vaatlusalusel tootel.

(76) Nendel põhjustel ei saanud väljajätmistaotlust aktsepteerida.

(77) Üks kasutaja (Bi Silque S.A.), kes impordib ühepoolsete tariifide peatamise alla kuuluvaid õõnesprofiile, taotles samuti nende toodete väljajätmist meetmete kohaldamisalast, kuigi ta tegi seda tunduvalt hiljem, kui oli selliste taotluste esitamise tähtaeg. Äriühing väitis, et liidu turul esines tarnenappus ning et seetõttu tuleks see import tootemääratlusest välja jätta. Seda küsimust kommenteeris üks sõltumatu importija ning tema toetas väidet.

(78) Kaebuse esitaja aga selgitas välja neli liidu tootjat, kes suudavad ja on valmis neid tooteid tootma ja tarnima. Praegusel juhul näib, et selle kasutaja imporditavatel toodetel on samad põhiomadused kui vaatlusalusel tootel, ning sel põhjusel tuleks väljajätmistaotlus tagasi lükata.

(79) Üks liidu kasutaja (Forest Group Nederland B.V.) väitis, et tema Hiina tarnija või toode, mida ta müüb, tuleks uurimisest välja jätta, sest toodet ei müüda dumpinguhinnaga. See väide esitati tunduvalt hiljem, kui oli selliste taotluste esitamise tähtaeg. Igal juhul näib, et see väide tuleneb dumpinguvastase menetluse vääriti mõistmisest. Isegi kui leitakse, et üks eksportiv tarnija ei tegele dumpinguga (mis ei ole praegusel juhul teemakohane, sest kõnealune eksportiv tootja ei teinud uurimises koostööd), ei ole see põhjus jätta toode uurimise kohaldamisalast välja. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

(80) Ühe eksportiva tootja (Match Foshan Sanshui Hardware Products Company Ltd.) nimel laekus taotlus dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamiseks põhjendusega, et majanduslikuks toimetulekuks tugineb äriühing suures osas oma ekspordile ning et kuna teda ei võetud valimisse, ei saanud ta tõendada, et ei tegele dumpinguga. See väide esitati tunduvalt hiljem, kui oli selliste taotluste esitamise tähtaeg. Kuna need elemendid ei anna alust väljajätmiseks, tuleks taotlus tagasi lükata.

(81) Üks importija (O. Wilms GmbH & Co) taotles, et tema imporditav toode tuleks tootemääratlusest välja jätta, sest see nõuab spetsiaalset viimistlust ja pikki heakskiitmisprotsesse ning seda müüakse liitu kõrge hinnaga. See väide esitati tunduvalt hiljem, kui oli selliste taotluste esitamise tähtaeg. Kuna need elemendid ei anna alust väljajätmiseks ning tootel on samad põhiomadused kui vaatlusalusel tootel, tuleks taotlus tagasi lükata.

(82) Äriühing, mis kasutab vaatlusalust toodet liidus pildiraamide tootmiseks (Mavanti B.V.), väitis, et meetmete tõttu kannatab ta kulude suurenemise all, mistõttu satub äriühing ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes Hiinast pärit lõpptoodetega (st pildiraamidega), mille suhtes ei kehti dumpinguvastased tollimaksud. Seetõttu tegi kasutaja ettepaneku tootemääratlust laiendada, et see hõlmaks muid lõpptooteid nagu pildiraamid. See väide esitati tunduvalt hiljem, kui oli selliste taotluste esitamise tähtaeg. Kuna lõpptooted on tootemääratlusest välja jäetud ning ei oleks sobiv tootemääratlust pärast uurimise algatamist laiendada, ei saa ka selle taotlusega nõustuda.

(83) Kokkuvõtteks otsustas komisjon, et ei olnud mingit alust jätta eespool esitatud taotlustes osutatud tooteid uurimise tootemääratlusest välja.

(84) Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis veel kaks muud kasutajat (Decora ja Bash tec), et nende imporditavad tooted tuleks uurimisest välja jätta nende eriomaduste, liidu tootjate tarnete nappuse või puudumise või liidu tootjate kõrgete hindade tõttu.

(85) Need kasutajad esitasid üksikasju esialgsetest aruteludest, mida nad olid liidu tootjatega pidanud neilt pressitud alumiiniumi hankimiseks.

(86) European Aluminium kordas, et kasutajad ei peaks enam lootma kahjustavast dumpingust kasusaamisele, nagu nad on varem teinud. Samuti juhtis ta tähelepanu sellele, et pressitud alumiiniumi toodetakse tellimisel ning et liidu tootmisharul on vaba tootmisvõimsust. European Aluminium osutas liidu tootjatele, kes suudavad vastata nõutavatele spetsifikatsioonidele.

(87) Komisjon märkis, et need kasutajad olid alustanud arutelusid võimalike liidu tarnijatega ning et kasutajatel on praegu käsil meetmete olemasoluga kohanemise protsess. Seetõttu ei saa järeldada, et liidu tootmisharul puudub suutlikkus või valmidus tarnida eespool mainitud tooteliike.

(88) Seega jääb komisjon kindlaks oma seisukohale, et nende kasutajate taotlusi toodete väljajätmiseks ei saa aktsepteerida.

(89) Üks kasutaja (Mat-Inter) väitis, et tootemääratlus on ebaselge ning et ta riskib oma toodete liigitamisega vaatlusaluseks tooteks. Vaatamata asjaolule, et see kasutaja ei esitanud selget väidet oma toodete omaduste ning ebakindla liigitamise põhjuste kohta (sealhulgas asjaolu, et ta mainis oma põhjendustes kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 7904, mida käesolev uurimine aga ei hõlma), tasub tuletada meelde, et tootemääratlus on esitatud ka käesoleva määruse regulatiivosas ning et selle praktiline rakendamine on impordi toimumise liikmesriigi tolliasutuste pädevuses.

2.2. Veel üksikasju tootemääratluse kohta

(90) Mitmed osalised küsisid, kas nende eksport kuulub vaatlusaluse toote alla. Selgituse pakkumiseks ja valesti liigitamise ohu vähendamiseks esitab komisjon veel üksikasju tootemääratlusest väljajätmiste, eelkõige „alamkoostude“ ja „lõpptoote komplektide“ kohta, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 41.

(91) Tootemääratlusse ei kuulu alamkoostude moodustamiseks ühendatud tooted (nt keevitamisega või kinnitustega). Tooteid esitletakse alamkoostutena tavaliselt vaid siis, kui alamkoost on ette nähtud lisamiseks suuremasse üksusesse, näiteks lõpptootesse või koostusse, ning kui toodete sel viisil müümine on majanduslikult piisavalt põhjendatud.

(92) Samamoodi peab olema majanduslikult piisavalt põhjendatud toodete müümine „lõpptoote komplektidena“, mis hõlmavad kõiki „komplekti“ koostamisest tulenevaid lõpptoote omadusi ning on oma ettenähtud lõppkasutuseks (selle lõpptoote koost) otseselt valmis ja täielik.

(93) Selliste toodete liigitamise ja tollikontrolli hõlbustamiseks luuakse mõlemale väljajäetavale tootele spetsiaalsed TARICi koodid.

(94) Kõik muud uurimisalust toodet, vaatlusalust toodet, samasugust toodet ja tootemääratlust käsitlevad ajutise määruse aspektid on kinnitatud.

3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1. Normaalväärtus

(95) Mitu huvitatud isikut ja Hiina valitsus esitasid märkusi oluliste moonutuste puudumise kohta Hiinas.

(96) Oma märkustes ajutise määruse kohta väitis Haomei Group, et nad esitasid tõendid, mis põhjendavad alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaldamist normaalväärtuse arvutamisel. Eelkõige vaidles Haomei Group vastu oluliste moonutuste esinemisele oma äriühingutes ning väitis, et nad on esitanud piisavalt tõendeid, mis näitavad nende vastavust alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud tingimustele ning mis eeskätt tõendavad, et tööjõukulude, laenude ja energia valdkonnas ei ole moonutusi.

(97) Nagu põhjendustes 77 ja 79 üksikasjalikult selgitatud, kordas komisjon, et artikli 2 lõikes 6a käsitleb ta ühe või mitme selles sättes loetletud elemendi, sealhulgas, kuid mitte ainult tööjõukulude, laenude ja energia võimalikku mõju. Nagu samades põhjendustes samuti selgitatud, on alguspunktiks oluliste moonutuste olemasolu ning nende mõju hindadele ja kuludele tehakse kindlaks pigem riigi kui iga äriühingu kohta. Samal ajal, nagu on osutatud ajutise määruse põhjendustes 81, võivad normaalväärtuse väljaarvutamise allikad artikli 2 lõike 6a teise lõigu kolmanda taande metoodika kohaldamisel hõlmata omamaiseid kulusid, kuid seda üksnes siis, kui tõese ja asjakohase tõendusmaterjali põhjal on kindlalt tõestatud, et need ei ole moonutatud. Seega, isegi kui esitatud tõenditest nähtuvalt ei mõjutanud neid osalisi tööjõukulude, laenude ja energia valdkonna moonutused – quod non –, ei mõjutanud see iseenesest artikli 2 lõike 6a kohase metoodika kohaldamist. Igal juhul, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 82 ja 83, ning asjakohaste riigi tasandi lisatõendite puudumisel ei olnud Haomei Groupi väited moonutuste puudumise kohta põhjendatud ühegi faktilise tõendiga ning seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 77, 79, 81 ja 83 järeldused.

(98) Teiseks täheldas Haomei Group, et ajutises määruses kritiseeritakse Hiina majandussüsteemi, tehakse üldisi avaldusi Hiina valitsuse mõju kohta suurematele tootmisharudele ning vihjatakse, et kesk- ja provintsiasutuste poolse plaanimisega kaasneb Hiina äriühingute rahalise olukorra leevendamine pangandussüsteemi kaudu. Esiteks rõhutas Haomei Group, et Euroopa valitsused võimaldavad Euroopa tootjatele samuti hüvesid, mida tuleks arvesse võtta. Teiseks märkis Haomei Group, et nende kohta ei kehtinud ükski alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b loetletud ja ajutise määruse punktis 70 osutatud tegur, sest Haomei Group kuulub täielikult eraõiguslikele äriühingutele, mille üle Hiina valitsus ja/või Hiina Kommunistlik Partei (HKP) ei teostanud üheski vormis kontrolli ega suunamist. Veelgi enam, Haomei Groupi juhatusse ei kuulunud eespool nimetatud institutsioonide liikmeid.

(99) Esimese väite kohta märkis komisjon ajutise määruse põhjenduses 71, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile b analüüsitakse ühe või mitme selles sättes loetletud moonutava elemendi võimalikku mõju hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Selle menetluse kontekstis ei ole teiste turgude kulustruktuuril ja hinnakujundusmehhanismidel, sealhulgas üldise ja põhjendamatu rahalise toetusega seotud küsimustel, näiteks ELis väidetavalt antud üldistel toetustel mitte mingisugust tähtsust (13). Teiseks, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 77 ning seejärel põhjenduses 103, olid mõlemad eksportivad tootjad erinevas vormis antava toetuse saamiseks kõlblikud, olenemata sellest kas nad olid era- või avaliku sektori asutused.

(100) Lisaks täheldab komisjon, et Haomei Groupi väide, nagu oleksid mõlemad äriühingud vabad valitsuse või partei mõjust, ei vasta tegelikkusele. Esiteks tuletab komisjon meelde ajutise määruse põhjendustes 86–90 ning jaotistes 3.2.1.3–3.2.1.5 osutatud märkimisväärset tõendikogumit ja järeldusi, millest nähtub valitsuse ja HKP mõju ulatus ja levik Hiina majanduses, sealhulgas alumiiniumisektoris. Ei Haomei Group ega ükski teine huvitatud isik ei ole esitanud ühtegi tõendit nende järelduste kummutamiseks ega ümberlükkamiseks. Sellest piisaks juba sisulisest seisukohast nende väidete tagasilükkamiseks. Igal juhul teatatakse komisjoni tehtud uurimistöö kohaselt Haomei Groupi veebisaidil, et äriühing osaleb partei tugevdamise tegevustes, näiteks töötajate harimise tegevuses teemal „Xi Jinpingi mõtted Hiina-päraste joontega sotsialismist uuel ajastul, põhiseadusest, partei põhikirjast ja eeskirjadest, Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvuskongressi vaimust, partei 19. keskkomitee neljanda täiskogu istungi vaimust, Xi Jinpingi oluliste Guangdongi käsitlevate juhiste vaimust […]“ (14). Veelgi enam, Foshan Nanhai alumiiniumprofiilitööstuse liidu veebisaidil esitleb äriühing end kui „ettevõtet, mille kvaliteetne areng juhindub partei tugevdamisest“, ning veebilehel kirjeldatakse Haomei Groupi veel järgmiselt: „Haomei New Materials on pikka aega juhindunud Xi Jinpingi mõtetest Hiina-päraste joontega sotsialismist uuel ajastul, on põhjalikult uurinud ja rakendanud Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvuskongressi vaimu, relvastatuna teooriaga; on edendanud äriühingus partei tugevdamise tööd ning muutnud partei tugevdamise head küljed kasulikuks ettevõtte arengule“ (15). See tõend koos Hiina valitsuse ja partei mõjuga, nagu ajutise määruse mainitud põhjendustes ning jaotistes põhjalikult kirjeldatud, nõrgestab veelgi kõnealuse osalise esitatud väidet.

(101) Kolmandaks arvavad eksportivad tootjad, et ajutise määruse põhjenduse 77 järeldustega, kus komisjon ütleb, et mõlemad tootjad olid rahalise toetuse kõlblikud, isegi kui nad seda ei saanud, rikutakse seaduslikkuse põhimõtet (16). Haomei Groupi sõnul pööras komisjon selle avaldusega ümber tõendamiskoormise ning kaudse vastutuse teise isiku tegude eest. Mis puudutab riigipoolset rahastamist, siis selle saab täielikult tagasi lükata, sest Haomei Groupi peetakse vastutavaks pelgalt asjaolu tõttu, et tegemist on Hiina äriühingutega, isegi kui nad ei ole kunagi saanud riigilt toetust ja/või subsiidiume.

(102) Komisjon tuletab meelde, et artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et oluliste moonutuste olemasolu hindamisel peab komisjon kaaluma selles artiklis loetletud elementide „võimalikku mõju“. Ajutise määruse jaotise 3.2.1.8 järeldustest seoses jaotisega 3.2.1.5 nähtub, et Hiina alumiiniumitootjatel on soodusjuurdepääs riigipoolsele rahastamisele ning et selle rahastamisele juurdepääsu puhul esinevad riigi tasandil moonutused. Seega, isegi kui Haomei Group ise tegelikult ei saanud riigi rahastust, on sektoris selliste moonutuste olemasolu asjakohane artikli 2 lõike 6a punkti b kohasel moonutuste olemasolu hindamisel. Veel tuletab komisjon meelde, et olenemata sellest, kas eksportivad tootjad said tegelikult riigi rahastust, võivad nende tarnijad või muud vaatlusaluse toote tootmise eelmise või järgmise etapi turgudel asuvad osalejad olla kasu saanud soodustingimustel juurdepääsust rahastamisele, mis on veel üks näitaja, et hindu ega kulusid ei kujunda vabaturujõud. Juba sellel alusel saaks nende äriühingute väited tagasi lükata.

(103) Sellegipoolest jätkas komisjon Haomei Groupi olukorda puudutavate väidete täpsuse uurimist. Vastupidiselt sellele, mida väitis Haomei Group, selgus avalikult saadaolevast teabest, et mõlemad äriühingud said tegelikult kasu laenudest, mida muu hulgas pikendasid riigi omandis olevad pangad, sealhulgas sidepanga ja Guangfa panga antud laenudest (17). Lisaks asub Haomei Qingyuani kõrgtehnoloogiapiirkonnas, mis Qingyuani linnavalitsuse ametliku veebisaidi kohaselt pakub seal asuvatele äriühingutele toetust: „Viimastel aastatel on Qingyuani kõrgtehnoloogiapiirkond jõuliselt toetanud piirkonnas asuvaid ettevõtteid, et vastata ettevõtete arenemisvajadustele mitme kanali kaudu, sealhulgas poliitilise toetuse ja rahastamistagatiste abil, ning lühendada ettevõtete börsile jõudmise aega. Hiljem jätkab ta oma pädevuse raames ettevõtete kultiveerimist ja laiendamist, erinevate meetmete võtmist nende ettevõtete ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks, nende konkurentsivõime parandamiseks ning nende arengu tempo kiirendamiseks.“ (18).

(104) Samuti leidis komisjon, et Haomei on tunnustatud kui riiklik ettevõtete tehnoloogiakeskus, (19) staatus, millega seostuvad teatavad hüved nagu ühekordsed rahalised toetused (20) ning soodsad maksumeetmed, et toetada tehnoloogilist innovatsiooni kooskõlas asjaomaste riiklike määrustega (21). Veelgi enam, vastavalt Hiina valitsuse avaldatud riikliku ettevõtete tehnoloogiakeskusena tunnustamise haldusmeetmetele on side riigi ja riikliku ettevõtete tehnoloogiakeskusena tunnustatud ettevõtete vahel jätkuvalt tihe. Selle dokumendi artiklis 1 sätestatakse: „Käesolevad meetmed on sätestatud vastavalt Hiina teadus- ja tehnoloogia arengu seadusele, et […] veelgi tugevdada ettevõtete otsustavat positsiooni tehnoloogilises innovatsioonis […].“ Sama dokumendi artikli 3 kohaselt: „Riik julgustab ja toetab tehnoloogiakeskusi loovaid ettevõtteid, kaasab ettevõtted kui põhiosalised tehnoloogia innovatsiooni ning loob ulatusliku institutsioonilise mehhanismi tööstustehnoloogiale ning ettevõtete juhitud teadus- ja arendustegevusele. […] Riik […] pakub poliitilist toetust ning ka julgustab ja juhendab peamisi ettevõtteid, et suurendada nende suutlikkust viia edasi tööstuse tehnoloogilist progressi ja innovatsiooni.“ (22). Kõigi nende elementide põhjal, mis täiendavad Haomei Groupile antud subsiidiume käsitlevaid järeldusi, nagu selgitatud üksikasjalikult ajutise määruse põhjenduses 103, on selge, et äriühing sai kasu sooduspoliitikast, juurdepääsust rahastamisele ja subsiidiumidele, mis kõik räägib vastu äriühingu väidetele, et teda ei mõjuta teatavad olulisi moonutusi tõendavad elemendid. Seetõttu tuleb need väited samuti tagasi lükata kui tegelikkusele mittevastavad.

(105) Neljandaks väitis Haomei Group, et uurimise käigus moonutuste puudumise kohta esitatud tõendite kahtluse alla seadmisel ei oldud täpsed. Eksportivad tootjad väidavad, et määruse jaotistes 3.2.1.1 kuni 3.2.1.10 hinnati Hiinat üldiselt, ilma konkreetsete viideteta Haomei Groupile. Haomei Groupi sõnul rikub see nende Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 – milles käsitletakse õigust õiglasele kohtupidamisele – ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 – milles käsitletakse õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele – kohaseid kaitseõigusi ning põhjustab tõsist motivatsioonipuudust nii üldise tõhususepõhimõtte kui ka Euroopa Liidu lepingu artikli 19 kohaselt.

(106) Komisjon tuletas meelde, et vastupidiselt nendele väidetele põhinevad järeldused moonutuste kohta märkimisväärsel tõendikogumil ja õiguslikul hinnangul, nagu terves ajutise määruse jaotises 3.2.1 on üksikasjalikult selgitatud. Eksportivatel tootjatel ja kõigil osalistel oli menetluse algatamisest alates küllalt võimalusi väidete ja tõendite esitamiseks oluliste moonutuste olemasolu või mõju kohta kogu Hiina riigis ja/või selle kohta, et nende omamaised hinnad ei ole vastavalt artikli 2 lõike 6a teise lõigu punkti a kolmandale taandele moonutatud. Mõlemad eksportivad tootjad seda võimalust ka kasutasid ning esitasid oma märkused teemade kohta, mida käesolevas hindamises käsitletakse. Nagu selles jaotises selgitatud, ei esitanud nad lisaks üldiselt põhjendamata ja valedele väidetele ühtegi sisulist tõendit moonutuste puudumise kohta riigi tasandil ja/või selle kohta, et nende puhul ei olnud ükski konkreetne tootmistegur moonutatud. See väide lükati seetõttu tagasi.

(107) Viiendaks väitsid needsamad kaks eksportivat tootjat, et ajutise määruse põhjenduses 103 käsitletud teatatud subsiidiumid olid autasud Haomei Groupile keskkonna- ja tehnoloogiliste täiustuste rakendamise eest. Veel väitsid nad, et nende summad olid äriühingute tuludega võrreldes tühised, nimelt ligikaudu üks miljon eurot toetust, võrreldes ligikaudu 330 miljoni euro tuludega. Haomei Group kordas, et neile antud autasu ei tuleks üksnes hinnata selle väikest summat arvestades, vaid eelkõige kõrvutada neid ja Euroopa tootmisharule antud sarnaseid stiimuleid võrdlevas analüüsis, eesmärgiga hinnata, kas neid tuleks käsitada olulise moonutusena või mitte. Lisaks kujutab esmase avaliku pakkumise prospekti deklaratsioon, et kui ettevõte ei saaks subsiidiume, mõjutaks see tema rahavoogu ja ärikasumit, nagu osutatud ajutise määruse põhjenduses 103, endast standardklauslit, mille esmast avalikku pakkumist korraldavad Hiina äriühingud peavad Hiina seaduste ja määruste kohaselt lisama võimalikele tellijatele suunatud dokumentidesse.

(108) Komisjon tuletas meelde, et nagu põhjenduses 102 juba selgitatud, kohaldatakse artikli 2 lõiget 6a juhul, kui komisjon teeb kindlaks riigi tasandi moonutuste olemasolu ja mõju eksportivas riigis. Seega sai selle väite juba selle põhjal tagasi lükata. Siiski märgib komisjon, et selle määruse põhjendustes 103 ja 104 üksikasjalikult käsitletud lisaelementidest nähtuvalt saab see äriühing kasu sooduspoliitikast ja juurdepääsust rahastamisele ning seega ei peegelda väide tõtt. Mis puudutab hüve suurust, siis puudub nõue, et komisjon peaks uurima eksportivate tootjate loetletud rahaliste hüvede ulatust. Igal juhul, nagu ajutise määruse põhjenduses 103 üksikasjalikult kirjeldatud, moodustavad need ülekanded arvestatava osa äriühingu kasumist, ning äriühing on ise tunnistanud, et kui valitsuse toetused tulevikus puuduksid, võiks see mõjutada äriühingu rahavoogu ja ärikasumit. Seetõttu on väide alusetu ka põhjusel, et see ei vasta tegelikule olukorrale. Viimaks, nagu on selgitatud ka kõnealuse määruse põhjenduses 99, on võrdlus Euroopa äriühingute olukorraga alusmääruse artikli 2 lõiget 6a silmas pidades õiguslikust seisukohast täiesti asjakohatu, lisaks asjaolule, et see on ka üldine ja mis tahes tõenditega põhjendamata.

(109) Hiina valitsus esitas ajutise määruse kohta arvukalt märkusi. Esiteks väitis Hiina valitsus komisjoni talituste töödokumendi „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China“ (23) (edaspidi „aruanne“) kohta, et talituste töödokument ei olnud moonutuste tõendamiseks asjakohane. See on nii põhjusel, et alusmääruse artikli 2 lõikega 6a nõuti komisjonilt aruande koostamist oluliste moonutuste esinemise kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris. Aga Hiina valitsuse sõnul ei vastanud talituste töödokument sellele nõudele, kuna puudusid tõendid, et komisjon oleks dokumendi kas avaldamise ajal või pärast seda heaks kiitnud või kinnitanud. Seetõttu avaldas Hiina valitsus tõsiseid kahtlusi, kas sellist dokumenti saaks pidada komisjoni ametlikuks seisukohaks ja kas selle õiguslik seisund vastab alusmääruse artikli 2 lõike 6a nõuetele komisjoni aruannete koostamise, avaldamise ja ajakohastamise kohta. Veel tuletas Hiina valitsus meelde, et komisjoni vastuses sarnasele küsimusele kuumvaltsitud roostevaba terase dumpinguvastases juhtumis ei täpsustatud, kas sellist töödokumenti saaks pidada ELi ametlikuks seisukohaks, ega selgitatud selle õiguslikku olemust.

(110) Komisjon märkis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c ei ole olulisi moonutusi käsitlevate aruannete spetsiifilist vormingut ette kirjutatud, samuti ei määrata selles sättes avaldamiskanalit. Komisjon tuletas meelde, et aruanne on faktidel põhinev tehniline dokument, mida kasutatakse ainult kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste kontekstis. Seepärast on asjakohane avaldada aruanne komisjoni talituste töödokumendina, kuna see on üksnes kirjeldav ega väljenda poliitilisi seisukohti, eelistusi ega otsuseid. See ei mõjuta aruande sisu, nimelt erapooletuid teabeallikaid Hiina majanduse oluliste moonutuste olemasolu kohta, mis on oluline alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti c kohaldamisel.

(111) Veel märkis komisjon, et aruandes sisalduvaid erapooletuid teabeallikaid saab alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisel kasutada asjakohaste tõenditena komisjoni dumpinguvastaste uurimiste järeldustes koos mis tahes muude asjakohaste elementide ja tõenditega, mida aruanne ei sisalda. Riiki või sektorit hõlmava aruande olemasolu ei ole õiguslik nõue alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks. Mis siinjuures loeb, on usaldusväärsete tõendite olemasolu, mis sisalduvad kas riigi või sektori aruandes või mujal, kuivõrd need on oluliste moonutuste olemasolu käsitlevate järelduste puhul asjakohased. Seetõttu ei ole aruande laad ja vorm ka sellest vaatepunktist asjakohane seoses tegelike järeldustega alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaste oluliste moonutuste kohta.

(112) Käesolevas uurimises on see aruanne, sealhulgas selles sisalduvad tõendid, osa toimikus sisalduvatest tõenditest, millega põhjendatakse artikli 2 lõike 6a kohaldamist. Komisjon on kasutanud uurimisse puutuvaid sisulisi lisatõendeid ning neid osaliste esitatud väiteid, mida aruandesse ei lisatud. Mis veel olulisem, Hiina valitsus ei ole esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et aruandes sisalduv teave ei olnud käesolevas uurimises kehtiv ega kohaldatav. Igal juhul tuletab komisjon meelde, et riigiaruande olemasolu ei ole artikli 2 lõike 6a kohaldamise vajalik tingimus. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase metoodika kohaldamise seisukohast on olulised järeldused, et käsitletava juhtumi puhul on asjaomased olulised moonutused, nagu käesolevaski uurimises. Seetõttu lükati see väide tagasi.

(113) Teiseks on Hiina valitsus teatanud, et Hiina aruande sisus ja selle kasutamise viisis on tõsiseid fakti- ja õiguslikke vigu. Hiina valitsuse sõnul oli sisu eksitav ja ühepoolne ning sel puudus kokkupuude tegelikkusega. Töödokumendis käsitleti olulise turumoonutuse väljaselgitamise alusena Hiina äriühingute õiguspäraseid konkurentsieeliseid ning Euroopa ja Hiina tavalisi institutsioonilisi erinevusi. Lisaks väitis Hiina valitsus, et kui komisjon aktsepteeris uurimise alustamise taotlust, mille omamaine tootmisharu esitas riigiaruandele tuginedes, andis ta oma tootmisharule ebaõiglase eelise, mis on sama kui otsuse tegemine enne kohtuprotsessi. Lisaks väitis Hiina valitsus, et uurimiste asendamine aruannetega ei vastanud õigluse ja õiguse põhilisele õiguslikule vaimule.

(114) Vastuses väitele faktivigade kohta riigiaruandes märkis komisjon, et riigiaruanne on ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide kolmandate isikute aruannetele, akadeemilistele uuringutele ning teadlaste artiklitele ja muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele tuginev terviklik dokument. See oli avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel oli piisavalt võimalust seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, neid täiendada või kommenteerida. Hiina valitsus ei ole alates aruande avaldamisest 2017. aasta detsembris selle sisu või selles sisalduvaid tõendeid kuidagi ümber lükanud või selle kohta märkusi esitanud.

(115) Mis puudutab Hiina valitsuse väidet, et riigiaruande väljaandmine asendas tegelikku uurimist, tuletas komisjon meelde, et kui komisjon peab kaebuse esitaja esitatud tõendeid oluliste moonutuste kohta vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile e piisavaks, saab ta nende alusel algatada uurimise. Oluliste moonutuste tegeliku olemasolu ja mõju väljaselgitamine ning artikli 2 lõike 6a punktis a ettenähtud metoodika edasine kasutamine toimub aga uurimisest tulenevate ajutiste ja/või lõplike järelduste teatavakstegemise/avalikustamise ajal. Oluliste moonutuste olemasolu ja mõju ei kinnitatud mitte algatamisetapis, nagu väitis Hiina valitsus, vaid alles pärast põhjalikku uurimist, seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

(116) Kolmandaks märkis Hiina valitsus, et komisjon andis talituste töödokumendid välja üksnes mõne valitud riigi kohta, mis oli piisav, et tekitada muret enamsoodustusrežiimi ja võrdse kohtlemise põhimõtte üle. Enamsoodustusrežiimiga seoses olid komisjoni talitused, olenemata sellest, kas nad kaalusid sarnaste dokumentide koostamist muude riikide kohta, koostanud dokumendid üksnes Hiina ja Venemaa turgude kohta. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei ole avaldanud selget ja ettearvatavat nende riikide või sektorite valimise standardit, kelle kohta aruandeid avaldada.

(117) Komisjon tuletab meelde, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile c koostatakse riigiaruanne mis tahes riigi kohta ainult siis, kui komisjonil on hästi põhjendatud andmed oluliste moonutuste võimaliku olemasolu kohta teatavas riigis või teatavas sektoris selles riigis. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a uute sätete heakskiitmise ajal 2017. aasta detsembris oli komisjonil selliseid andmeid oluliste moonutuste kohta Hiinas. Samuti avaldas komisjon aruande moonutuste kohta Venemaal ega välista, et tuleb veel aruandeid. Kuna enamik kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimise juhtumeid puudutas Hiinat ja kuna oli tõsiseid viiteid selles riigis esinevate moonutuste kohta, siis oli see esimene riik, mille kohta komisjon aruande koostas. Suuruselt järgmise kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste arvuga riik on Venemaa ning seetõttu oli komisjonil objektiivseid põhjuseid koostada aruanded nende kahe riigi kohta sellises järjekorras.

(118) Veelgi enam, nagu eespool öeldud, ei ole need aruanded artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks kohustuslikud. Artikli 2 lõike 6a punktis c kirjeldatakse tingimusi, mille puhul komisjon annab välja riigiaruandeid, aga vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile d ei ole kaebuse esitajad kohustatud aruannet kasutama ning vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile e ei ole riigiaruande olemasolu tingimus artikli 2 lõike 6a kohase uurimise algatamiseks. Tegelikult on nii, et kui artikli 2 lõike 6a punkti e kohaselt on kaebuse esitajad esitanud piisavaid tõendeid oluliste moonutuste kohta mis tahes riigis ja need vastavad artikli 2 lõike 6a punkti b kriteeriumidele, annab see piisavalt alust uurimise algatamiseks. Seetõttu kehtivad riigis esinevaid olulisi moonutusi käsitlevad eeskirjad vahet tegemata kõigi riikide kohta, olenemata riigiaruande olemasolust. Seega määratluse poolest ei riku riigis esinevaid moonutusi käsitlevad eeskirjad enamsoodustusrežiimi. Seetõttu lükkas komisjon need väited tagasi.

(119) Hiina valitsus lisas, et võrdse kohtlemisega seoses ei esinenud turumoonutuste kontseptsiooni ega vastavaid standardeid peale alusmääruse üheski muus siseturgu või konkurentsi käsitlevas ELi õigusaktis. Seetõttu väitis Hiina valitsus, et komisjonil ei olnud ei rahvusvahelise õiguse ega õigusaktide ja tavade kohaselt, mis kuuluvad tema ainupädevusse reguleerida siseturgu või konkurentsi, mingeid volitusi uurida moonutusi Hiinas.

(120) Komisjon võttis käesolevas uurimises oma metoodika aluseks dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätte. Nagu iga määrusega, on see pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolset ametlikku heakskiitmist õiguslikult siduv ning kuna see moodustab acquis’ osa, on komisjon kohustatud seda tervikuna kohaldama. See, et muudes Euroopa õigusaktides ei kasutata oluliste moonutuste mõistet, ei ole õiguslikult oluline, sest see on dumpinguvastase valdkonna spetsiifiline. See väide lükati seetõttu tagasi.

(121) Veelgi enam, Hiina valitsus tegi märkuse, et kui Hiina äriühingud olid ELi äriühingutega sarnases olukorras, kohaldas komisjon nende äriühingute suhtes diskrimineerivaid eeskirju ja standardeid, sealhulgas, kuid mitte ainult ebaõiglasi tõendite ja tõendamiskoormise standardeid. Samal ajal ei hinnanud komisjon, kas ELis või liikmesriikides esines turumoonutusi. Koos võetuna mõjutasid sellised toimimisviisid komisjoni dumpinguvastaste uurimiste põhiküsimuste kohta tehtud analüüside ja järelduste usaldusväärsust ja õiguspärasust dumpingu ja kahju arvutamisel. See on piisav, et tekiks muresid WTO eeskirjade kohaste võrdse kohtlemise kohustuste võimaliku rikkumise üle.

(122) Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid, millest nähtuks, et ELi äriühingute puhul oleks esinenud Hiina konkurentidega võrreldavaid moonutusi ja et nad oleksid seega olnud sarnases olukorras. Igal juhul on oluliste moonutuste kontseptsioon dumpingu väljaselgitamisel normaalväärtuse kindlakstegemiseks asjakohane, samas kui liidu tootmisharu puhul ei ole see kontseptsioon teatavates dumpinguvastastes uurimistes üldse asjakohane. Seetõttu peeti väidet põhjendamatuks ja õiguslikult asjakohatuks.

(123) Kuuendaks teatas Hiina valitsus, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2, milles esitatakse ammendav loetelu olukordadest, kus saab arvutada normaalväärtuse, ja olulised moonutused nende sekka ei kuulu. Veel väitis Hiina valitsus, et asjakohase võrdlusriigi andmete või rahvusvaheliste hindade kasutamine normaalväärtuse arvutamiseks vastavalt artikli 2 lõikele 6a ei olnud samuti kooskõlas GATTi artikli 6.1 punktiga b ja dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2, eeskätt artikliga 2.2.1.1. Lisaks väitis Hiina valitsus, et WTO eeskirjade nõuete kohaselt tuleb normaalväärtuse arvutamisel kasutada tootmiskulusid päritoluriigis, millele lisandub haldus-, müügi- ja üldkulude ning kasumi mõistlik summa. Dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikega 6a laiendati aga andmeallikate ulatust, hõlmates tootmis- ja müügikulud asjakohases võrdlusriigis või rahvusvahelised hinnad, kulud või võrdlusalused. Hiina valitsuse sõnul oli see väljaspool WTO eeskirjade kohaldamisala. Seetõttu ei peaks komisjon, olenemata sellest, kas ELi alusmääruse artikli 2 lõige 5 on kooskõlas WTO eeskirjadega või mitte, arvutama alusmääruse artikli 2 lõike 6a volituse alusel niinimetatud „turumoonutuse“ puhul normaalväärtust.

(124) Komisjon arvab, et artikli 2 lõike 6a säte on kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Komisjoni seisukoht on, nagu selgitatud juhtumi DS473 „EL – biodiisel (Argentina)“ puhul, et alusmääruse sätted, mida üldiselt kohaldatakse kõigi WTO liikmete suhtes, eriti artikli 2 lõike 5 teine lõik, võimaldavad kasutada kolmandalt riigilt saadud andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui see kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

(125) Hiina valitsus ütles, et selle juhtumi korral jättis komisjon otseselt tähelepanuta Hiina eksportijate dokumendid, mis on vastuolus dumpinguvastase lepingu artikliga 2.2.1.1. Hiina valitsuse väitel kinnitas juhtumi „EL – biodiisel (Argentina)“ (DS473) apellatsioonikogu ja juhtumi „EL – kulude kohandamise metoodikad II (Venemaa)“ (DS494) vaekogu, et vastavalt dumpinguvastase lepingu artiklile 2.2.1.1 peaks uuriv asutus senikaua, kuni uuritava eksportija või tootja peetavad dokumendid – vastuvõetavas ulatuses – vastavad täpsel ja usaldusväärsel viisil tegelikele kuludele, mida konkreetne tootja või eksportija on uurimisaluse toote puhul kandnud, kasutama uuritavate tootjate tootmiskulude kindlakstegemisel neid dokumente.

(126) Komisjon tuletas meelde, et vaidlused DS473 ja DS494 ei olnud seotud alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega ja et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on asjakohane õiguslik alus normaalväärtuse kindlaksmääramiseks käesoleva uurimise korral. Samuti käsitleti nendes vaidlustes muid faktilisi olukordi kui oluliste moonutustega seostuv faktiline olukord. See väide lükati seetõttu tagasi.

(127) Kaheksandaks ütles Hiina valitsus, et komisjoni teostatavas alusmääruse artikli 2 lõikel 6a põhinevas uurimises olid käesoleva juhtumi puhul topeltstandardid. Hiina valitsuse sõnul keeldus komisjon aktsepteerimast Hiina eksportijate kuluandmeid põhjusel, et Hiina turul esinevad olulised turumoonutused, aga aktsepteeris võrdlusriigi andmeid ja kasutas neid Hiina tootjate andmete asendamiseks, hindamata ühelgi viisil, kas võib esineda neid asendavaid andmeid mõjutavaid turumoonutusi. See on Hiina valitsuse sõnul tõend topeltstandarditest. Hiina valitsus ütles, et selle lähenemisviisiga ei suudetud tagada valitud võrdlusriigi asjaomaste kulude usaldusväärsust. Pealegi oli päritoluriigi tootjate kulusid võimatu tõepäraselt peegeldada.

(128) Komisjon tuletas meelde, et uurimise ajal kaalub komisjon, kas toimikus leidub võrdlusriikides esinevatele mis tahes moonutustele osutavaid elemente, seda nimelt ka seoses vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavate peamiste toorainetega, näiteks kas nende suhtes kohaldatakse ekspordipiiranguid. Veelgi enam, kõigil osalistel on uurimise ajal küllaldaselt võimalusi esitada väiteid komisjoni kaalutavate võimalike võrdlusriikide asjakohasuse kohta. Täpsemalt avaldab komisjon kaks toimikusse lisatud teadet võimalike võrdlusriikide asjakohasuse kohta ning esialgu uurimisse valitud asjakohase riigi kohta. Need teated tehti kõigile osalistele kättesaadavaks, et nad saaksid esitada märkusi. Samamoodi oli Hiina valitsusel ja kõigil teistel osalistel võimalus ka selles juhtumis tõendada, et võimalikes kaalutavates võrdlusriikides esines olulisi moonutusi ja et seega ei sobi need uurimiseks. Seepärast oli ka see väide alusetu ja lükati tagasi.

(129) Vastuseks Hiina valitsuse mõtteavaldustele esitas Airoldi seejärel oma märkused Hiina valitsuse mõtteavalduste kohta. Airoldi rõhutas, et toetab Hiina väiteid talituste töödokumendi õiguspärasuse kohta. Esiteks teatas Airoldi, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga c kehtestatud nõude kohaselt peab kõnealune dokument olema aruanne ning et Euroopa Komisjon peab olema selle ametlikult vastu võtnud. Veel väitsid nad, et aruanne tuli avaldada ning seda ajakohastada. Seega ei olnud dokumenti, millele käesolev uurimine tugines ja mis oli avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil, Airoldi sõnul ajakohastatud ning see oli pelgalt komisjoni talituste töödokument, millel ei olnud Euroopa Komisjoni ametliku aruandena käsitamiseks ei vormilisi ega sisulisi omadusi. Pealegi tulnuks see aruanne ELi institutsioonilise õiguse kohaselt avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Lisaks taotles Airoldi, et kaubanduse peadirektoraat esitaks talle selle dokumendi itaaliakeelse versiooni ning Euroopa Liidu Teataja väljaande, kus see avaldati. Samal ajal märkis Airoldi, et Hiina aruanne avaldati kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil üksnes inglise keeles. Seega tuleks Hiina aruanne kõrvale jätta ning sellel aruandel põhinev ajutine määrus kehtetuks tunnistada. Veel esitas Airoldi konkreetse taotluse avalikustada käesolevas dumpinguvastases menetluses kõik mis tahes vormis ettevalmistavad dokumendid, mis on seotud Euroopa Komisjonis Hiina aruande vastuvõtmisel järgitud sisemise menetlusega.

(130) Nagu eelkõige põhjendustes 110–112 Hiina aruande väärtuse kohta selgitatud, ei nähta artikli 2 lõike 6a punktis c ette spetsiaalset vormingut, milles riigiaruanne tuleb avaldada, ega selle avaldamise kanaleid. Seega vastab Hiina aruande avaldamine talituste töödokumendina, sellise dokumendiliigina, mis ei vaja tõlkimist kõigisse Euroopa keeltesse ega ametlikku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, asjaomastele eeskirjadele. Nendele väidetele vastates märgib komisjon, et aruanne on olnud avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel oli piisavalt võimalust seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, neid täiendada või kommenteerida. Ei Airoldi ega ükski teine huvitatud isik ei esitanud tõendeid, millest nähtuvalt oleks see aruanne olnud aegunud. Seepärast lükatakse väide tagasi. Mis puutub taotlusesse avalikustada ettevalmistavad dokumendid, siis osutab komisjon eespool esitatud põhjendusele 50.

(131) Teiseks ütles Airoldi, et eespool esitatud väidetest tulenevalt (asjaolu, et Hiina aruanne on talituste töödokument, mis on kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil avaldatud üksnes inglise keeles) oli Hiina aruanne ebaseaduslik dokument. Seega väitis Airoldi, et need tõendid tuleb kõrvale jätta ning kaebus tuleb kuulutada alusetuks. Veelgi enam – Hiina aruandele tuginev ajutine määrus tuleb viivitamata kehtetuks tunnistada.

(132) See väide on põhjenduses 109 esitatud Hiina valitsuse märkuste kordus. Komisjon vastas sellele märkusele põhjendustes 110–112.

(133) Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas Haomei Group mitu märkust oluliste moonutuste esinemise kohta ning peamiselt kordas uurimise jooksul varem esitatud väiteid. Esiteks kordas Haomei Group, et nad ei nõustu sellega, et riigiaruanne on piisavalt igakülgne ja küllaldane tõend moonutuste esinemise kohta. Lisaks kordas Haomei Group, et nende puhul ei esine riigi sekkumist, nad on saanud laene moonutamata intressimääraga ja et nende saadud subsiidium on tühise väärtusega. Veel väitis Haomei Group, et neid ei mõjuta soodsad laenutingimused ja muud valitsuse antavad rahalised stiimulid, ning lisasid, et komisjoni järeldused laenude kohta olid üldised ega kehtinud Haomei Groupi kohta.

(134) Seoses aruande erapooletusega ja selle sobivusega tõendiks, märgib komisjon, nagu põhjenduses 114 juba selgitatud, et riigiaruanne on ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide kolmandate isikute aruannetele, akadeemilistele uuringutele ning teadlaste artiklitele ja muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele tuginev terviklik dokument.

(135) Hüvede, näiteks odavamate laenude ja subsiidiumide kohta kordab komisjon, nagu käesoleva määruse põhjendustes 97, 99 ja 102 ning ajutise määruse põhjendustes 77 ja 79 ning järgmistes juba öeldud, et vastavalt artikli 2 lõike 6a punktile b võetakse oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse ühe või mitme selles sättes loetletud elemendi võimalikku mõju. Seetõttu on ülioluline hinnata, kas pressitud alumiiniumi tootjatel on vähemalt potentsiaalselt juurdepääs odavamale rahastamisele ja soodsamatele tingimustele kui nende mujal asuvatel vastaspooltel. Kuna alumiiniumitööstuse suhtes kohaldatakse arvukaid valitsuse kavasid ja suuniseid, leidis komisjon ajutise määruse põhjendustes 77 ja 79 ning järgmistes, et pressitud alumiiniumi tootjad, sealhulgas Haomei Group, on vähemalt tõenäoliselt mõjutatud Hiina pressitud alumiiniumi sektori moonutustest.

(136) Teiseks väitis Haomei Group, et partei tugevdamise tegevused, mida komisjon mainib selle määruse põhjenduses 100, on kultuurilised asjaolud, mis aga ei ole tõendiks poliitilise moonutuse kohta.

(137) Vastusena Haomei Groupi märkusele põhjenduses 98, kus nad väitsid, et nende puhul partei ega riigi sekkumist ei esine, tsiteeris komisjon mõningaid näiteid Haomei Groupi partei tugevdamise tegevustest. Nagu tsiteeritud selle määruse põhjenduses 100, ütleb Haomei Group sõnaselgelt, et nad juhinduvad „partei tugevdamisest“ ning ka „Xi Jinpingi mõtetest Hiina-päraste joontega sotsialismist uuel ajastul, […] rakendades Hiina Kommunistliku Partei 19. rahvuskongressi vaimu“. Isegi kui Haomei Groupi kahe ettevõtte juhatuses ei ole HKP liikmeid, nagu Haomei Group väidab, on ta valitsuse mõju all ja nagu eespool öeldud, esitleb end aktiivselt valitsuse poliitika rakendajana ning tema ametliku tegevuskava järgijana. Vastupidise kohta ei esitatud mingeid tõendeid.

(138) Haomei Group väitis, et nende hinnad ei olnud moonutatud, mida tõendab asjaolu, et nende hinnad olid vastavuses Euroopa hindadega.

(139) Komisjon tuletab meelde, et kui vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a ei ole ekspordiriigis esinevate oluliste moonutuste esinemise tõttu asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal. Käesoleva juhtumi puhul leidis komisjon, et Hiina pressitud alumiiniumi sektoris esines olulisi moonutusi, nagu selgitatud ajutise määruse punktis 3.2.1. Seega ei ole Hiina eksportivate tootjate hinnatasemed praegusel juhul asjakohased.

(140) Pärast lõplike järelduste avalikustamist märkis Haomei Group, et neid peetakse vastutavaks mitte nende oma käitumise eest, vaid Hiina majanduse erijoonte eest, mida hinnati üldisel viisil.

(141) Konkreetsed leiud dumpingu ja äriühingute määrade kohta peegeldavad nende äriühingute endi esitatud andmeid, arvutatuna vastavalt alusmääruse sätetele, eeskätt artikli 2 lõikele 6a. Nagu põhjenduses 106 selgitatud, hõlmab oluliste moonutuste esinemine kogu riiki, ning kui moonutused on leidnud tõendamist, kehtib see metoodika põhimõtteliselt kõigi äriühingute kohta. Kumbki äriühing ei ole tõendanud, et komisjoni leitud moonutused ei mõjuta nende kulusid. Seetõttu peegeldavad lõplikud dumpingumarginaalid äriühingute käitumist, võttes arvesse oluliste moonutuste esinemist Hiinas, kus nad tegutsevad.

3.2. Võrdlusriik

(142) Ajutises määruses valis komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a võrdlusriigiks Türgi.

(143) Hiina valitsus väitis, et komisjon asendas tootjate andmed valesti, hindamata ühelgi viisil, kas võib esineda neid asendatud andmeid mõjutavaid turumoonutusi.

(144) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi Türgi valimise kohta võrdlusriigiks läbipaistvas protsessis, mis hõlmas kahte teadet normaalväärtuse kindlakstegemise allikate kohta (16. märtsist 2020 ja 25. juunist 2020). Komisjon jättis kõrvale mitu teist võimalikku võrdlusriiki. Kuna komisjon ei leidnud Türgis turumoonutusi, mis oleksid muutnud selle võrdlusriigina sobimatuks, järeldas ta, et Türgi oli kõige asjakohasem võrdlusriik.

(145) Seoses Türgi valimisega võrdlusriigiks kordas Airoldi oma märkust kõva- ja pehmesulamite eristamise kohta. Nagu ajutise määruse põhjenduses 164 selgitatud, ei ole tooteliigid asjakohase võrdlusriigi valimisel määravad. Seetõttu jäi komisjon endale kindlaks, et Türgi oli praegusel juhul kõige sobivam võrdlusriik.

(146) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Airoldi oma märkust Türgi valimise kohta võrdlusriigiks. Airoldi lisas oma märkusesse Türgi valimise vastu uusi elemente, mis puudutasid kahte peamist väidet: Türgi tolliliit liiduga ning asjaolu, et Türgi ei vastanud sotsiaal- ja keskkonnakaitse standarditele.

(147) Airoldi ei suutnud selgitada, miks muudaks tolliliit Türgi võrdlusriigina sobimatuks. Nagu määruses selgitatud, võttis komisjon iga tootmisteguri väärtuse kindlakstegemiseks arvesse tollimakse. Seda tehakse võrdlusriigi tootmisteguri hinna väljaselgitamiseks. Tolliliidu olemasolu fakt on selle hinna kindlaksmääramisel ebaoluline. Isegi kui Airoldi väide vastaks tõele, quod non, hinnataks normaalväärtus väiksemaks ning selle tulemusel oleks dumpingumarginaal väiksem, mis oleks importijale pigem kasulik kui kahjulik. Mis puudutab sotsiaal- ja keskkonnastandardeid, siis nagu 25. juuni 2020. aasta teises teates normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatavate allikate kohta selgitatud, leiti selle juhtumi puhul, et andmete kvaliteeti ja saadavust arvestades on Türgi sobivaim võrdlusriik. Kuna selle järelduse kohta ei esitatud ühtegi ümberlükkavat väidet, ei peetud nende standardite analüüsimist põhjendatuks.

(148) Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Haomei Group normaalväärtuse, mis oli „arvutatud vastavalt Türgi parameetritele, eeskätt pidades silmas võrdlusalusena arvestatud väärtusi, mis ei ole ei ajakohased (need pärinevad 2016. aastast) ega täpsed […]“.

(149) Ainus arvutuses kasutatud 2016. aasta andmetel põhinev tootmistegur oli tööjõukulud. Seda selgitati arusaadavalt 16. märtsi 2020. aasta teates. Seda 2016. aasta väärtust „kohandati inflatsiooniga, kasutades omamaise tootja hinnaindeksit, (24) mille on avaldanud Türgi statistikaamet“. Seega mitte üksnes ei põhinenud kõik muud tegurid äsjastel saadaolevatel andmetel, vaid ka seda ainsat, millele Haomei Group näib osutavat, oli tegelikult kohandatud. Haomei Groupi märkus lükati niisiis tagasi kui faktiliselt vale.

(150) Samuti väitis Haomei Group, et Türgi ei ole võrdlusriigiks sobiv valik, kuna selle elanikkond on Hiinaga võrreldes erinev.

(151) Selle kohta märgib komisjon, et võrdlusriigi valimisel on põhiline arengutase, aga mitte elanikkonna suurus. Maailmapanga liigituse järgi on Türgi samal arengutasemel kui Hiina (suurema keskmise sissetulekuga) ning on seega alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses sobiv võrdlusriik. Seetõttu lükati Haomei Groupi väide tagasi.

(152) Seega kinnitab komisjon ajutises määruses selgitatud põhjustel oma võrdlusriigi valikuks Türgi, sest pärast ajutise määruse vastuvõtmist ei ole Türgi valimise vastu veenvaid väiteid esitatud.

3.3. Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

(153) Nagu ajutise määruse põhjendustes 166–184 selgitatud, selgitas komisjon moonutamata kulude kindlakstegemiseks välja järgmised allikad: Global Trade Atlas, riikide statistika, sealhulgas Türgi statistikaamet tööjõu-, elektri- ja gaasikulude kindlakstegemiseks ning OECD diislikütuse hindade kindlakstegemiseks. Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ei laekunud komisjonile ühtegi põhjendatud väidet turumoonutuste kohta, mis mõjutaksid kasutatavaid andmeid ja allikaid.

(154) Kuna moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikate kohta rohkem märkusi ei esitatud, jääb komisjon ajutises määruses loetletud allikate juurde.

3.4. Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

(155) Ajutises määruses kasutatud kombineeritud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum põhinesid 2018. aasta andmetel. Komisjon kontrollis, kas võrdlusriigi kohta on uuemaid, 2019. aasta müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi andmeid. Nendest andmetest nähtub, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum suurenesid 2019. aastal vaid väga tühisel määral. Sellel ei oleks arvutustele märgatavat mõju olnud. Seda arvesse võttes ning kuna huvitatud isikutelt ei laekunud tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta märkusi, jäi komisjon nende tasemete juurde.

(156) Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Haomei Group selle, et Türgi äriühingute „küsitav hind võib olla võrdluse element“. Komisjon selgitas üksikasjalikult dumpingumarginaali arvutamist eksportiva tootja individuaalses avalikustamises, aga ka kahes teates normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatavate allikate kohta, mis tehti kõigile osalistele juhtumi toimikus kättesaadavaks. Neist üheski dokumendis ei viidanud komisjon Türgi ühegi äriühingu küsitavatele hindadele, mida oleks kasutatud normaalväärtuse kindlaksmääramise mis tahes etapis. Türgi äriühinguid kasutati üksnes müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi väärtuste allikana. Seega on Haomei Groupi väide faktiliselt vale.

(157) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaebuse esitaja oma väidet, et komisjon peaks keskmise kasumimarginaali arvutusest jätma välja kaks väikseima kasumiga Türgi äriühingut, sest need jäid kaugele 16 % suurusest kasumimarginaalist, mida üks ELi tootja dumpinguhinnaga impordi puudumisel teenis.

(158) Nagu ajutise määruse põhjenduses 171 selgitatud, jättis komisjon välja kõik äriühingud, kes ei teatanud oma kasumit. Komisjon märkis, et arvesse võeti kõiki kasumlikke äriühinguid, olenemata nende kasumi suurusest, kuni nad ei teeninud kahjumit. Liidu ühe tootja saavutatud kasumitase ei ole oluline, kui võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal määratakse kindlaks normaalväärtuse arvutamiseks sobivat kasumitaset. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.5. Normaalväärtuse arvutamine

(159) Komisjon sai ühelt eksportivalt tootjalt (PMI Groupilt) märkused käibemaksumäärade muutumise kohta uurimisperioodil. Pärast selle märkuse saamist kohandas komisjon normaalväärtuse arvutamist, nagu põhjendustes 185–187 on üksikasjalikumalt kirjeldatud. See välja arvatud, kinnitati muud ajutises määruses esitatud normaalväärtuse arvutused.

(160) Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas Haomei Group ebaselge väite, milles ta tundub vaidlustavat Haomei Groupi eksportmüügi toetusena kohaldatud intressimäära taset. Komisjon märgib, et toetusena kohaldatud määrad põhinesid Haomei Groupi enda esitatud intressimääradel, mida kontrolliti kaugmeetodil ristkontrolliga.

(161) Haomei Group kordas, et Euroopa pressitud alumiiniumi keskmise hinna arvutamise meetod oli vale, sest selles pandi „omaduste ja hinna poolest erinevad tooted ühte korvi“.

(162) Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist kordas Haomei Group oma märkust, et eri sulamite, valmistusviiside ja spetsifikatsioonide erisuse tõttu ei tohi komisjon käsitada uurimisalust toodet ühe tootena.

(163) Nagu ajutise määruse põhjendustes 232–234 üksikasjalikult selgitatud, tehti viidatud hinnavõrdlused liikide kaupa toimunud tehingute kohta, kusjuures õiglane võrdlus tagati üksikasjalike toote kontrollnumbrite abil. Selle põhjuseks oli just sarnaste toodete võrdlemine ning seega kasutati toote kontrollnumbrit, et võtta arvesse selliseid elemente nagu kuju ja vorm, sulamiseeriad, pikkus, suurim ristlõike läbimõõt, viimistluse liik, valmistusviis ja tõmbamine. Haomei esitatud väide oli põhjendamatu ja lükati seega tagasi.

3.6. Ekspordihind

(164) Nagu ajutise määruse põhjenduses 196 kirjeldatud, kohandas komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt eksportmüüki seotud kauplejate kaudu liidu sõltumatutele klientidele.

(165) PMI Group märkis, et ekspordihinna arvutamisel kasutatud importija kasumimarginaal seotud importijate kaudu toimuva kaudse müügi kohta on liiga suur, ning kahtles, kas seda on piisavalt kontrollitud. Komisjon kinnitas, et esialgses etapis kasutatud marginaal oli sel ajal saadaoleva teabe põhjal õige ning et see pärines valimisse kuuluvatelt importijatelt. Pärast kaugmeetodil ristkontrolli seda marginaali igal juhul suurendati ning kasutatud läbivaadatud andmete üksikasjad tehti asjaomasele äriühingule kättesaadavaks. Seda läbivaadatud marginaali kasutati ka hindade allalöömise ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme ümberarvutamiseks.

(166) Seega kohandas komisjon eespool nimetatud läbivaatamise tulemusel ühe eksportivate tootjate kontserni dumpingumarginaali arvutust. Kõik teised ajutise määruse ekspordihinna arvutused leidsid kinnitust.

(167) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Haomei Group, et komisjon kasutas valesti transpordikulusid, mis „praeguse seisuga“ on tunduvalt suuremad. Komisjon tuletab meelde, et kõigi arvutuste aluseks on uurimisperiood. Mis puutub dumpingusse, siis on arvutuste aluseks Haomei Groupi esitatud tegelikud kulud. Asjaolu, et Haomei Groupi sõnul suurenesid transpordikulud pärast uurimisperioodi 300 %, ei ole oluline; nagu kõigi muude kulude puhul, tuleb kasutada uurimisperioodi aegseid transpordikulusid.

3.7. Pakutud hinnakohustused

(168) Enne lõplike järelduste avalikustamist väljendas üks Hiina eksportiv tootja huvi vabatahtliku pakutud hinnakohustuse vastu, aga ei teinud seda vastavalt alusmääruse artikli 8 kohaselt lubatavatele tingimustele.

(169) Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid kolm eksportivat tootjat alusmääruse artikli 8 lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul hinnakohustuse pakkumise: Haomei Group, Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. ja Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd.

(170) Dumpinguvastase alusmääruse artikli 8 kohaselt peavad hinnakohustuse pakkumised olema piisavad dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks ja nende aktsepteerimist ei tohi pidada ebaotstarbekaks. Komisjon hindas pakkumisi neid kriteeriume silmas pidades ning leidis, et nende aktsepteerimine oleks ebaotstarbekas järgmistel põhjustel.

(171) Haomei Groupi esitatud pakkumise aktsepteerimine ei kõrvaldaks dumpingu kahjustavat mõju. Lisaks ei sisaldanud pakkumine hinnakohustuse olulist elementi: minimaalne impordihind, alla mille ta kohustub mitte müüma. Seega ei vasta pakkumine hinnakohustuse aluseks olevatele põhimõtetele.

(172) Haomei Groupil on mitu seotud äriühingut, kes on otseselt seotud uurimisaluse toote tootmise või müügiga. Haomei Group müüb toodet otse ja kaudselt.

(173) Sellise keerulise kontsernistruktuuri puhul esineb suur ristkompenseerimise oht. Komisjon ei suudaks jälgida ja tagada hinnakohustuse täitmist kaudse müügi puhul Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu ja võimalik et muude seotud äriühingute kaudu. See iseenesest muudab pakkumise ebaotstarbekaks.

(174) Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. ja Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd. pakkusid indekseeritavat minimaalset impordihinda.

(175) Mõlemad äriühingud toodavad ja müüvad mitmeid väga erinevate hindadega tooteliike. Enamiku nende äriühingute eksporditavate tooteliikide minimaalse impordihinna arvutamisel kasutatud kaalutud keskmine kahjumarginaal oleks alla mittekahjustavat hinda. Seetõttu ei olnud pakutud minimaalse impordihinna tase dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks piisav.

(176) Lisaks on äriühingul Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. Hiinas arvukalt seotud äriühinguid, millest paljud osalevad otseselt uurimisaluse toote tootmises ja müügis siseturul. Äriühingu struktuur suurendab kõrvalehoidmise ohtu.

(177) Pressitud alumiiniumi liigid ja mudelid ei ole füüsilise kontrolliga üksteisest kergesti eristatavad. Eeskätt oleks väga keeruline hinnata sulamiseeriaid üksnes füüsilise kontrolliga. Tolliasutused ei oleks ilma üksikasjaliku laborianalüüsita võimelised kindlaks tegema, kas imporditav toode vastab sellele, millena on deklareeritud.

(178) Tooteliikide suure arvuga kaasneb erinevate tooteliikide vahelise ristkompenseerimise oht, kui kallimad tooteliigid võidakse valesti deklareerida odavamate tooteliikidena, mille suhtes hinnakohustus samuti kehtib. See muudab hinnakohustuse jõustamatuks ning seega alusmääruse artikli 8 tähenduses ebaotstarbekas.

(179) Komisjon saatis taotluse esitajatele kirjad, milles esitas hinnakohustuste pakkumiste tagasilükkamise põhjused.

(180) Kõik kolm põhjenduses 169 loetletud taotluse esitajat esitasid selle kohta märkusi. Need märkused tehti huvitatud isikutele juhtumi toimikus kättesaadavaks.

(181) Shandong Nollvetec Lightweight Equipment Co., Ltd. ja Jilin Qixing Aluminium Industries Co., Ltd. ei nõustunud komisjoni järeldusega, et minimaalne impordihind ei olnud dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks piisav. Samuti tegid osalised ettepaneku asendada Shanghai metallituru (Shanghai Metals Market) avaldatud hinnavõrdlused Londoni metallibörsi (London Metal Exchange) avaldatud võrdlustega. Aga ei märkused ega soovitatud muudatused ei kõrvaldanud elemente, mis muudavad hinnakohustuse pakkumise jõustamatuks.

(182) Haomei Group ei teinud ettepanekut dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks ega lisanud hinnakohustusele ühtegi olulist elementi, nagu põhjenduses 171 selgitatud. Seega ei vastanud pakkumine jätkuvalt hinnakohustuse aluseks olevatele põhimõtetele.

(183) Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist kordas Haomei Group oma taotlust, milles kutsus komisjoni üles kaaluma oma hinnakohustuse pakkumist, kuid ei esitanud uut teavet dumpingu kahjuliku mõju kõrvaldamise ega põhjenduses 171 selgitatud puuduvate elementide kohta. Haomei Group oli vastupidiselt seisukohal, et kuna meetmed ei peaks vastu kohtu kontrollile, tuleks kohustused heaks kiita. Komisjon tuletab meelde, et liit on õigusriik, kus haldusasutused võtavad otsuseid vastu õigusnormide alusel, mille suhtes ei tehta vahetuskaupa ega peeta läbirääkimisi.

(184) Komisjon pidas hinnakohustuse pakkumisi jõustamatuks ning põhjendustes 171–183 osutatud põhjustel seega alusmääruse artikli 8 tähenduses ebaotstarbekaks ja lükkas pakkumised seetõttu tagasi.

3.8. Võrdlus

(185) Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 199, tegi komisjon kohanduse alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel seoses Hiinast liitu toimuva ekspordi ja normaalväärtuse erineva kaudse maksustamisega ning välistas kaudsed maksud, näiteks käibemaksu.

(186) PMI Groupi märkused puudutasid peamiselt asjaolu, et Hiina käibemaksumäär on alates 2018. aastast kaks korda muutunud ning käibemaksu kohandamise arvutustes kasutati 17 % määra. Need muutused toimusid 1. mail 2018 ja 1. aprillil 2019, kui käibemaksumäär muutus vastavalt 16 %-le ja 13 %-le.

(187) Pärast eespool nimetatud märkuse arvessevõtmist kohandas komisjon mõlema valimisse kuuluva eksportivate tootjate kontserni arvutust.

(188) Selle alusel leitud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised. Äriühing Lõplik dumpinguvastane tollimaks Haomei Group: — Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd., — Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd. 21,3 % PMI Group: — Press Metal International Ltd., — Press Metal International Technology Ltd. 33,9 % Muud koostööd tegevad äriühingud 28,6 % Kõik muud äriühingud 40,1 %

(189) Kui jätta välja valimisse kaasatud eksportivate tootjate müük Ühendkuningriiki, mis on jätkuvalt tüüpiline ja moodustab liitu suunduvast koguekspordist 20 %, on dumpingumarginaalid järgmised: Äriühing Dumpingumarginaal Haomei Group: — Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd., — Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd. 21,2 % PMI Group: — Press Metal International Ltd., — Press Metal International Technology Ltd. 25,0 % Muud valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad 22,1 % Kõik muud äriühingud 32,1 %

(190) Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal ning moodustab seega 22,1 %. Komisjon peab asjakohaseks määrata jääktollimaks jätkuvalt suurima dumpingumarginaali tasemel, mis määrati kindlaks koostööd tegevate eksportivate tootjate andmete alusel, nimelt 32,1 %, jättes välja Ühendkuningriigi andmed.

(191) Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist küsis Haomei Group selgitust selle kohta, miks teiste eksportivate tootjate marginaalid olid märkimisväärselt vähenenud, kui tema marginaalide erinevus oli väike. Äriühing leidis, et kõnealused erinevused ja tema uus dumpinguvastane tollimaks on diskrimineerivad. Lisaks väitis ta, et huvitatud isikutele ei esitatud üksikasjalikke ja sihtotstarbelisi arvutusi.

(192) Esiteks tuletatakse meelde, et Haomei Group vaidlustas ise komisjoni EL 28 põhjal tehtud järeldused. Haomei Group väitis, et kuna Ühendkuningriik ei kuulu enam Euroopa Liitu, oleks komisjon pidanud korraldama uurimise EL 27 põhjal. Komisjon vastas sellele väitele, kui arvutas vastavalt ümber kõigi eksportivate tootjate dumpingumarginaalid (ning hindas uuesti kahju ja põhjuslikku seost).

(193) Komisjon selgitas põhjendustes 185–190 dumpingumarginaali arvutamise metoodikat ning seda, et metoodika oli täpselt sama ka siis, kui arvutati dumpingumarginaali, millest jäeti Ühendkuningriigi andmed. Haomei Groupile avaldatud lõplikud järeldused hõlmasid täiendavaid konfidentsiaalseid ja palju üksikasjalikumaid dokumente dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamise ning metoodika kohta. PMI Groupile avalduva suurema mõju põhjus oli seotud erinevustega hinnakujunduses, sihtkohas, tootevalikus ja muudes äriühinguga seotud küsimustes. Valimisse kaasatud äriühingute kõigi dumpingumarginaalide ümberarvutamise tulemusena muutusid ka kõigi teiste eksportivate tootjate dumpingumarginaalid, nagu on selgitatud põhjenduses 190. Seda selgitati äriühingule 12. veebruaril toimunud ärakuulamisel.

(194) Lisaks tuleb tagasi lükata Haomei Groupi taotlus avalikustada teise valimisse kaasatud eksportiva tootja dumpinguarvutused. Arvutus põhineb konfidentsiaalsel teabel ja seda saab avaldada ainult äriühingule, kelle kohta need käivad. Sama kehtib ka Haomei Groupi arvutuste puhul, mida ei avaldatud ühelegi teisele huvitatud isikule käesolevas uurimises.

(195) Pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist esitas Haomei Group mitu märkust, milles osutas erinevustele kahju arvutamiseks kasutatud andmetes ja metoodikas võrreldes dumpinguarvutustega.

(196) Need erinevused tulenevad asjaolust, et dumpingu ja kahju kindlaksmääramine on erinevad. Neid kahte meetodit on kirjeldatud algmääruse kahes eri artiklis (vastavalt alusmääruse artiklid 2 ja 3). Ajutise määruse põhjendustes 187–200 kirjeldatakse üksikasjalikult normaalväärtuse arvutamise metoodikat dumpingu kindlaksmääramiseks. Ajutise määruse põhjendustes 330–345 kirjeldatakse üksikasjalikult mittekah