ET Euroopa Liidu Teataja C 182/2

EUROOPA KUTSEÕPPE ARENDUSKESKUSE HALDUSNÕUKOGU MUUDETUD KODUKORD

(nõukogu poolt heaks kiidetud 24. juulil 2006)

(2006/C 182/02)

EUROOPA KUTSEÕPPE ARENDUSKESKUSE HALDUSNÕUKOGU,

mis loodi nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) (1)(edaspidi “asutamismäärus”), artikliga 4,

võttes arvesse selle artikli 5 esimest lõiku,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE TÖÖKORRA:

Esimehe ja aseesimeeste ametisse nimetamine

Artikkel 1

Haldusnõukogu nimetab ametisse esimehe ja kolm aseesimeest nii, et igaüks neist kuulub ühte asutamismääruse artikli 4 lõikes 2 nimetatud neljast rühmast.

Artikkel 2

1. Kui esimees ei ole kohal või ei saa koosolekul osaleda, täidab tema ülesandeid üks aseesimeestest, kes valitakse vastavalt büroo kehtestatud korrale.

2. Kui esimees ja aseesimehed ei ole kohal, täidab nimetatud ülesandeid kõige staažikam liige või kui liikmed on võrdse staažiga, täidab ülesandeid kõige vanem kohal viibiv liige.

Büroo

Artikkel 3

1. Vastavalt asutamismääruse artikli 4 lõigetele 8 ja 5 moodustab haldusnõukogu büroo, kuhu kuuluvad haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, valitsuste esindajate rühma koordinaator, töövõtjate esindajate rühma koordinaator, tööandjate esindajate rühma koordinaator ja veel üks komisjoni talituste esindaja.

2. Ilma et see piiraks asutamismääruse artiklites 7 ja 8 sätestatud direktori kohustuste täitmist, võtab büroo vastu otsuseid, mis on kiireloomulised või vajalikud keskuse töö juhtimiseks haldusnõukogu koosolekute vahelisel perioodil, ning jälgib haldusnõukogu delegeerimisel haldusnõukogu otsuste täitmist.

3. Bürool ei ole õigust asendada haldusnõukogu toimingutes, mille asutamismäärus on selgesõnaliselt jätnud viimase ülesandeks: uue direktori kandidaatide nimekiri (artikli 6 lõige 1); keskmise tähtajaga prioriteedid ja tööprogramm (artikli 8 lõige 1) ning järgneva eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsioon (artikli 11 lõige1); samuti büroo töö korralduse, koosseisu ja töömeetodiga seotud küsimused

4. Büroo otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, edastab büroo küsimuse otsuse tegemiseks haldusnõukogule (asutamismääruse artikli 4 lõige 12).

5. Haldusnõukogul on õigus võtta vastu otsus büroo koosseisu suurendamiseks kolme lisaliikme võrra iga rühma kohta koosolekuteks, kus arutatakse strateegilisi küsimusi haldusnõukogu edasiste otsuste vastuvõtmiseks.

6. Büroo liikmete nõusoleku ühe büroo liikme või keskuse direktori esitatud ettepanekuga võib kindlaks teha kirjaliku menetluse teel, nagu on kehtestanud haldusnõukogu.

Koosoleku kokkukutsumine ja toimumiskoht

Artikkel 4

1. Vastavalt asutamismääruse artikli 4 lõikele 6 kutsub esimees haldusnõukogu kokku vähemalt üks kord aastas kas omal algatusel või kui vähemalt üks kolmandik liikmetest seda nõuab.

2. Keskuse direktor teatab esimehe nimel kõigile liikmetele koosoleku toimumise kuupäeva vähemalt 15 tööpäeva enne selle toimumiskuupäeva. Ta saadab neile samaaegselt esialgse päevakorra läbivaatamisele kuuluvate küsimuste kohta ning kõik ettevalmistavad dokumendid.

3. Vastavalt asutamislepingu artikli 4 lõikele 6, kui vähemalt üks kolmandik haldusnõukogu liikmetest nõuab nõukogu kokkukutsumist, täidab esimees selle nõudmise ühe kuu jooksul vastavalt 2. lõigus sätestatule.

Artikkel 5

Üldreeglina peetakse haldusnõukogu koosolekud keskuse asukohas.

Koosoleku päevakord

Artikkel 6

1. Haldusnõukogu võtab koosoleku alguses vastu päevakorra, kus on artikli 4 lõikes 2 osutatud esialgses päevakorras sisalduvad küsimused ja mis tahes muud esimehe või, vastavalt lõikes 2 sätestatule, ühe või mitme haldusnõukogu liikme esitatud ja haldusnõukogu pädevusse kuuluvad küsimused.

2. Kui haldusnõukogu liikmed taotlevad küsimuse lisamist koosoleku päevakorda või selle sealt väljajätmist, tuleb neil esitada taotluse aluseks olevad põhjused, ning taotlused tuleb saata kirjalikult esimehele vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist. Esimees teavitab igast sellisest taotlusest viivitamata kõiki teisi haldusnõukogu liikmeid.

3. Koosoleku ajal võib iga liige teha ettepaneku küsimuse lisamiseks järgmise koosoleku päevakorda. Kõnealuse järgmise koosoleku alguses teeb haldusnõukogu otsuse küsimuse päevakorda lisamise kohta.

Koosolekutel osalemine

Artikkel 7

1. Lisaks esimehele, aseesimeestele ja liikmetele võivad ilma hääleõiguseta koosolekul osaleda järgmised isikud:

— keskuse direktor ja asedirektor.

2. Esimehe ettepanekul võib haldusnõukogu lubada järgmistel isikutel haldusnõukogu või büroo koosolekutel ilma hääleõiguseta osaleda:

— keskuse personalikomitee liikmed,

— isikud, kes on eriti pädevad nõukogu vastutusalas olevates küsimustes.

Artikkel 8

Kõik haldusnõukogu liikmed, kes ei saa koosolekul osaleda, teatavad sellest keskuse direktorile.

Koosolekute läbiviimine

Artikkel 9

1. Kvoorumi moodustab kohalolevate haldusnõukogu liikmete või neid nõuetekohaselt esindavate isikute enamus (võttes arvesse artiklis 13 sätestatut), kui kohal on vähemalt üks kolmandik nõukogu liikmetest.

Kui kvoorumit koos ei ole, lõpetab esimees koosoleku ja kutsub kokku uue koosoleku niipea kui võimalik.

2. Haldusnõukogu koosolekud ei ole avalikud, kuid nende tulemused tehakse avalikuks, kui tegemist ei ole konfidentsiaalsete küsimustega.

3. Arutelusid juhib esimees.

4. Esimees annab eelisõiguse isikutele, kes soovivad teha ettepaneku koosoleku läbiviimise korra või esialgse küsimuse kohta.

5. Kui esineja kaldub teemast kõrvale ja esimees on teda juba kahel korral korrale kutsunud ning kui kõneleja ei räägi ikka vastaval teemal, võib esimees keelata tal edasi kõneleda.

6. Kui esimees või mõni liige vaidlustab teise liikme poolt koosoleku käigus tehtud algatuse lubatavust, pannakse nimetatud küsimus hääletusele. Artikli 10 lõike 1 kohaselt võib sellise algatuse sisu arutada üksnes enamuse nõusolekul.

7. Kui esimees leiab, et nimetatud algatus võib takistada haldusnõukogu koosoleku läbiviimist, paneb ta selle ilma aruteluta viivitamata hääletusele.

Otsuste vastuvõtmine

Artikkel 10

1. Vastavalt asutamismääruse artikli 4 lõikele 7 võtab haldusnõukogu otsuseid vastu oma liikmete absoluutse häälteenamusega.

2. Algatused, millega tehakse ettepanek, et haldusnõukogu ei tohiks küsimuse kohta arvamust avaldada või et küsimuse arutamine tuleks edasi lükata, pannakse hääletusele enne küsimuse sisu käsitlevaid mis tahes algatusi.

3. Mitut küsimust käsitlev algatus jagatakse mitmeks osaks, kui selle kohta esitatakse vastav taotlus.

4. Kui sama küsimusega seoses esitatakse mitu algatust, pannakse neist kõige kaugeleulatuvam esimesena hääletusele. Muudatuste korral pannakse esimesena hääletusele see muudatus, mis erineb esialgsest tekstist kõige rohkem. Muudatustesse muudatuste tegemisel pannakse esimesena hääletusele esialgse tekstiga võrreldes kõige rohkem muudetud tekstiga seotud muudatused, alustades muudatuse kõige kaugeleulatuvamast muudatusest.

5. Lõpphääletusele pannakse eelnevast hääletusest tulenev tekst.

Artikkel 11

1. Kõigi haldusnõukogu poolt vastu võetud otsuste kohta esitatakse hääletustulemused. Otsusele lisatakse kirjalik ülevaade vähemuse seisukohtadest, kui viimane seda nõuab.

2. Keskuse direktor teeb vastuvõetud otsused vajaduse korral teatavaks.

Hääletamismeetod

Artikkel 12

1. Hääletamine toimub kas käe tõstmisega või nimelise hääletamisena.

2. Kui käe tõstmisega saadud hääletustulemus vaidlustatakse, jätkab esimees hääletamist nimelise hääletamisena.

3. Ametisse nimetamised ja määramised toimuvad salajase hääletamise teel, kui üks liikmetest seda taotleb või kui esimees seda vajalikuks peab.

4. Salajase hääletamise korral loeb esimees hääled üle kolme kontrollija juuresolekul, kelle määrab haldusnõukogu iga hääletamise korral. Esimees teatab hääletamise tulemused viivitamata.

5. Kui algatus pannakse hääletusele, võib esimees lubada igal kohal viibival liikmel soovi korral lühidalt selgitada oma hääletamise põhjusi.

Hääletamine volitusega

Artikkel 13

1. Iga liige, kes ei saa koosolekul osaleda, võib volitada teist oma rühma kuuluvat liiget enda nimel hääletama. Need liikmed peavad teatama sellest esimehele enne koosoleku algust kirjalikult.

2. Ühele liikmele ei või teha rohkem kui kaks volitust hääletamiseks.

3. Volitus hääletamiseks kehtib üksnes sellel koosolekul, mille jaoks see anti.

Arutelude lõpetamine

Artikkel 14

1. Esimees võib taotleda arutelude lõpetamist, kui ta leiab, et kõik liikmed on saanud oma arvamust avaldada. Liikmed võivad samuti taotleda arutelude lõpetamist.

2. Liige, kes soovib saada sõna arutelude lõpetamise teemal, peab saama sõna eelisjärjekorras.

3. Kõik algatused arutelude lõpetamiseks pannakse hääletusele.

Kirjalik menetlus

Artikkel 15

1. Kirjalikku menetlust võib läbi viia kahel viisil:

a) ettepaneku alusel, mis saadetakse kõigile haldusnõukogu liikmetele, kellel palutakse esitada oma seisukoht oma büroo liikmetele, et büroo saaks oma otsuse vastu võtta;

b) ettepaneku alusel otsuse vastuvõtmiseks, kui büroos ei suudeta saavutada konsensust (artikli 3 lõige 5),

2. Haldusnõukogu kehtestab praktilise korra kirjaliku menetluse läbiviimiseks, mille puhul peab jääma piisavalt aega (elektroonilise) hääletamise ja muude menetluste jaoks, et hääletamine lõpule viia.

Koosolekute protokollid

Artikkel 16

1. Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll.

2. Koosoleku protokolli kantakse:

a) kohalolevate isikute ja volitusega hääletajate nimekiri,

b) aruanne koosoleku läbiviimise kohta,

c) haldusnõukogu poolt vastu võetud otsused viitega iga hääletamise tulemustele.

3. Haldusnõukogule esitatakse protokolli kavand nelja nädala jooksul pärast vastava koosoleku toimumist.

4. Protokoll esitatakse haldusnõukogule kirjalikult ja selle kinnitab büroo.

5. Algatused protokolli kavandi muutmiseks esitatakse direktorile kirjalikult hiljemalt neli nädalat pärast seda, kui liikmed need kätte on saanud.

6. Esimees ja keskuse direktor allkirjastavad kinnitatud protokolli.

Sekretariaat

Artikkel 17

1. Vastavalt asutamismääruse artikli 7 lõikele 2 valmistab keskuse direktor ette ja korraldab haldusnõukogu ja büroo tööd ning tagab nende koosolekuteks sekretariaadi töö. Keskuse direktor abistab bürood ja haldusnõukogu nende otsuste ettevalmistamisel, mis võetakse vastu koosolekul või kirjaliku menetluse teel.

2. Kirjad, mis saadetakse haldusnõukogule, selle esimehele või keskuse direktorile adresseeritakse keskusele.

Kodukorra läbivaatamine

Artikkel 18

1. Haldusnõukogu võtab vastu otsuse kodukorra läbivaatamise kohta oma liikmete absoluutse häälteenamusega.

2. Muudetud kodukord jõustub pärast seda, kui Euroopa Liidu Nõukogu on saanud komisjonilt arvamuse ning nõukogu on kodukorra heaks kiitnud.

(1) EÜT L 39, 13.2.1975, viimati muudetud nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2051/2004, ELT L 355, 1.12.2004, lk 1.