Euroopa Liidu Teataja L 228 , 09/09/1996 Lk 0001 - 0104



Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1692/96/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 129d esimest lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2] võttes arvesse regioonide komitee arvamust, [3] vastavalt asutamislepingu artiklis 189b sätestatud menetlusele [4] ning arvestades, et: 1. üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine aitab saavutada selliseid ühenduse tähtsaid eesmärke nagu siseturu ladus toimimine ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine; 2. üleeuroopaliste transpordivõrkude rajamisel ja arendamisel kogu ühenduse territooriumil seatakse konkreetseteks eesmärkideks isikute ja kaupade püsiva liikumise tagamine võimalikult heades sotsiaalsetes, keskkonna- ja ohutustingimustes ning kõigi transpordiliikide integreerimine iga liigi suhtelisi eeliseid arvesse võttes; üleeuroopalise võrguga võib kaasneda uute töökohtade loomine; 3. komisjoni valges raamatus ühise transpordipoliitika arendamise kohta kutsutakse optimaalselt kasutama olemasolevaid võimsusi ning integreerima kõik eri transpordiliikide võrgud üleeuroopaliseks võrguks, mis ühendab maantee-, raudtee-, sisevee-, mere- ja õhutranspordi reisijate- ja kaubaveod ning kombineeritud transpordi; 4. lühikesed mereveod võivad muu hulgas vähendada ummikuid sisetranspordiliinidel; 5. võrkude integreerimist Euroopa tasandil saab edendada üksnes eri transpordiliikide järkjärgulise ühendamisega, mille eesmärk on neist igaühe eeliste parem ärakasutamine; 6. subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt on nende eesmärkide saavutamiseks komisjonil vaja võtta suuniste kehtestamise meetmeid; on tarvis kindlaks määrata üleeuroopaliste transpordivõrkude valdkonnas ette pandud ühenduse meetmete põhisuunad ja prioriteedid; 7. on tarvis välja selgitada nimetatud eesmärkide saavutamist toetavad ühist huvi pakkuvad projektid, mis on kooskõlas kindlaksmääratud prioriteetidega; arvesse tuleks võtta ainult need projektid, mis eelduste kohaselt on majanduslikult elujõulised; 8. liikmesriigid peavad ühist huvi pakkuvate projektide rakendamisel arvestama keskkonnakaitse nõuetega ning tegema keskkonnamõju uuringuid vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ teatavate avaliku ja erasektori projektide keskkonnamõju hindamise kohta [5] ning kohaldama nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta; [6] 9. teatavate keskkonda oluliselt mõjutavate avaliku ja erasektori projektide rakendamise luba tuleks anda ainult pärast nende võimaliku keskkonnamõju eelnevat hindamist ühenduse olemasolevate eeskirjade kohaselt; 10. vaja on kindlaks teha ühist huvi pakkuvad projektid, mis ei hõlma üksnes kompleksset lähenemist eri transpordiliikidele, vaid käsitlevad ka liikluskorraldust, kasutajateabe süsteeme ning asukoha määramise ja navigatsioonisüsteeme; 11. käesoleva otsuse üks eesmärke on kindlaks määrata sellised ühist huvi pakkuvad projektid; kõnealused projektid määratakse kindlaks I ja II lisas ning käesoleva otsuse jõustamistingimustes; Essenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel peeti eriti tähtsateks neljateistkümmet nimetatud projektidest; 12. komisjon peaks iga kahe aasta tagant esitama aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta ning iga viie aasta tagant aruande, millest selgub suuniste läbivaatamise vajadus; 13. komisjoni juurde tuleks moodustada komitee, mis muude ülesannete kõrval aitaks komisjonil kontrollida käesolevate suuniste rakendamist ja arendamist, ON TEINUD JÄRGEMISE OTSUSE: 1. JAGU ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 1 Eesmärk 1. Käesoleva otsuse eesmärk on koostada suunised, mis hõlmavad üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kavandatud ühenduse meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi; nende suuniste alusel määratakse kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid, mille rakendamine peaks kaasa aitama võrgu väljaarendamisele ühenduse kõigis osades. 2. Lõikes 1 nimetatud suunised kujutavad endast üldist tugiraamistikku, millega mõeldakse toetada liikmesriike ning vajaduse korral ühendust ühist huvi pakkuvate projektide elluviimisel, mille eesmärk on tagada nii üleeuroopalise transpordivõrgu sidusus, vastastikune ühendatus ja koostalitlusvõime kui ka juurdepääs kõnealusele võrgule. Kõnealused projektid moodustavad ühise eesmärgi, mille elluviimine sõltub nende küpsuse astmest ning rahaliste vahendite kättesaadavusest, ilma et liikmesriigi või ühenduse rahalisi kohustusi ette kindlaks määrataks. Kõnealuste suunistega on mõeldud ka hõlbustada erasektori osalemist. 3. Olulised nõuded seoses: - üleeuroopalise transpordivõrgu koostalitlusvõimega, - transporditelemaatika ja abiteenustega, määratakse kindlaks kooskõlas asutamislepinguga ning käesolevast otsusest eraldi. Artikkel 2 Eesmärgid 1. Üleeuroopalise transpordivõrgu loomine toimub ühenduse kõigi osade maismaa-, mere- ja õhutranspordi infrastruktuuride võrgu järkjärgulise ühendamise teel 2010. aastaks I lisa kaartidel näidatud üldkavade ja/või II lisas esitatud spetsifikatsioonide kohaselt. 2. Võrk peab: a) tagama isikute ja kaupade püsiva liikuvuse sisepiirideta alal parimates sotsiaalsetes ja ohutustingimustes, samal ajal aitama saavutada ühenduse eesmärke eelkõige keskkonnakaitse ja konkurentsi valdkonnas ning aitama tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; b) andma kasutajate käsutusse kõrge kvaliteediga infrastruktuuri majanduslikult vastuvõetavatel tingimustel; c) hõlmama kõik transpordiliigid nende suhtelisi eeliseid arvesse võttes; d) võimaldama olemasolevate veovõimsuste optimaalset kasutamist; e) olema võimalikult koostalitlusvõimeline transpordiliikide raames ning soodustama eri transpordiliikide ühitamist; f) olema majanduslikult võimalikult elujõuline; g) hõlmama ühenduse liikmesriikide kogu territooriumi viisil, mis hõlbustab üldist juurdepääsu, seob saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad keskpiirkondadega, ühendab kitsaskohti vältides omavahel ühenduse suuremad linnastud ja regioonid; h) olema ühendatav Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide, Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ja Vahemeremaade võrkudega ning samal ajal soodustama kõnealuste võrkude koostalitlusvõimet ja juurdepääsetavust niivõrd, kuivõrd see on ühenduse huvides. Artikkel 3 Võrgu ulatus 1. Üleeuroopaline võrk koosneb transpordi infrastruktuurist, liikluskorraldussüsteemidest ning asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemidest. 2. Transpordi infrastruktuur koosneb maantee-, raudtee- ja siseveevõrkudest, mere- ja siseveesadamatest ning muudest ühenduspunktidest. 3. Liikluskorraldussüsteemid ning asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemid sisaldavad kogu tehnilist varustust ning informatsiooni- ja telekommunikatsioonisüsteeme, mis on vajalikud võrgu tõrgeteta toimimise ja tõhusa liikluskorralduse tagamiseks. Artikkel 4 Meetmete põhisuunad Ühenduse meetmete põhisuunad on järgmised: a) võrgu üldkavade koostamine ja läbivaatamine; b) ühist huvi pakkuvate projektide kindlakstegemine; c) olemasoleva võrgu kohandamine; d) võrgu koostalitlusvõime edendamine; e) transpordiliikide optimaalne ühitamine muu hulgas selliste sõlmkeskuste loomise teel, mis kaubavedude puhul peaksid paiknema võimalikult kaugel linnakeskustest, et võimaldada eri transpordiliikide koostalitlusvõime tõhusat toimimist; f) rahalise abi järjepidevuse ja vastastikune täiendavuse taotlemine kooskõlas iga rahastamisvahendi suhtes kohaldatavate eeskirjadega; g) uurimis- ja arendustegevus; h) koostöö ja asjakohaste kokkulepete sõlmimine võrgu arendamisega seotud kolmandate riikidega; i) ergutused liikmesriikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele ühenduse seatud eesmärkideni jõudmiseks; j) püsiva koostöö edendamine huvitatud isikute vahel; k) artiklis 2 nimetatud eesmärkide saavutamisel vajalikeks osutuvate muude meetmete võtmine. Artikkel 5 Prioriteedid Prioriteedid on artiklis 2 ettenähtud eesmärke silmas pidades järgmised: a) selliste ühendusteede, otsustava tähtsusega vahelülide ning sõlmkeskuste loomine ja arendamine, mis võimaldavad kõrvaldada liikluse kitsaskohad, täita puuduvad lõigud ning välja arendada peateed; b) võrgule juurdepääsu võimaldava infrastruktuuri loomine ja väljaarendamine, mis seob saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad ühenduse keskpiirkondadega; c) eri transpordiliikide optimaalne ühitamine ja integreerimine; d) keskkonnaprobleemide arvessevõtmine võrgu projekteerimisel ja väljaarendamisel; e) võrgu osade koostalitlusvõime järkjärguline saavutamine; f) olemasoleva infrastruktuuri võimsuse ja tõhususe optimeerimine; g) sõlmpunktide ja kombineeritud transpordi ümberlaadimiskohtade rajamine ja täiustamine; h) võrgu ohutuse ja töökindluse parandamine; i) võrguliikluse juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kasutajateabe süsteemide edasiarendamine ja loomine infrastruktuuri võimalikult tulemusliku kasutamise eesmärgil; j) uurimused, mis aitavad üleeuroopalist transpordivõrku paremini projekteerida ja rakendada. Artikkel 6 Kolmandate riikide võrgud Otsus ühist huvi pakkuvate projektide ja võrgusisese ühendatuse ja koostalitlusvõime edendamise kohta komisjoni poolt, mille eesmärk on tagada kolmandate riikide võrkude kokkusobivus üleeuroopalise võrguga, tehakse iga juhtumi puhul eraldi asutamislepingus sätestatud asjakohases korras. Artikkel 7 Ühist huvi pakkuvad projektid 1. Kooskõlas asutamislepingus sätestatud, eelkõige konkurentsiküsimusi käsitlevate eeskirjadega loetakse ühist huvi pakkuvaks iga projekt, mis - taotleb artiklis 2 sätestatud eesmärke, - on seotud artiklis 3 kirjeldatud võrguga, - vastab ühele või mitmele artiklis 5 sätestatud prioriteetidest, ning - on projekti sotsiaal-majanduslike kulude ja kasu analüüsi põhjal eeldatavalt majanduslikult elujõuline. 2. Projektid peavad olema artiklites 9-17 kirjeldatud võrgu osaga seotud ning eelkõige: - seostuma I lisa kaartidel esitatud marsruutidega ja/või - vastama II lisas esitatud spetsifikatsioonidele või kriteeriumidele. 3. Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, mida nad peavad vajalikuks artikli 1 lõikes 2 sätestatud põhimõtete kohaselt. Artikkel 8 Keskkonnakaitse 1. Projektide väljatöötamisel ja elluviimisel peavad liikmesriigid arvesse võtma keskkonnakaitse nõudeid, korraldades ühist huvi pakkuvate projektide keskkonnamõju hindamisi, mida tuleb rakendada direktiivi 85/337/EMÜ kohaselt, ning kohaldades direktiivi 92/43/EMÜ. 2. Komisjon töötab välja: a) asjakohased analüüsimeetodid võrgu kui terviku keskkonnamõju strateegiliseks hindamiseks; b) asjakohased analüüsimeetodid kõiki transpordiliike hõlmavate transpordikoridoride jaoks, ilma et see mõjutaks koridoride endi määratlemist. Koridori mõiste väljakujundamisel tuleks arvesse võtta vajadust siduda kõik liikmesriigid ja regioonid üleeuroopalise transpordivõrguga ning eelkõige vajadust siduda saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad Euroopa Liidu keskpiirkondadega. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamist silmas pidades võtab komisjon vajaduse korral kõnealuse töö tulemused arvesse artiklis 21 ettenähtud suuniseid käsitlevas aruandes. 2. JAGU TEEDEVÕRK Artikkel 9 Iseloomulikud tunnused 1. Üleeuroopaline teedevõrk koosneb nii olemasolevatest, uutest kui ka kohandatud kiirteedest ja kõrgetasemelistest teedest, mis: - etendavad tähtsat osa pikamaavedudes, või - võimaldavad võrguga kindlaksmääratud marsruutidel möödasõitu suurtest linnakeskustest, või - kindlustavad ühendamise teiste transpordiliikidega, või - seovad saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad ühenduse keskpiirkondadega. 2. Võrk kindlustab kasutajatele kõrge, ühtlase ja püsiva tasemega teenused, mugavuse ja ohutuse. 3. Võrk hõlmab liikluskorralduse ja kasutajateabe infrastruktuuri, mis põhineb Euroopa, üleriigilise ja piirkondliku tasandi liikluskorraldussüsteemide aktiivsel omavahelisel koostööl. 3. JAGU RAUDTEEVÕRK Artikkel 10 Iseloomulikud tunnused 1. Raudteevõrk hõlmab kiirraudteede võrgu ja tavapärase raudteevõrgu. 2. Kiirraudteede võrk hõlmab: - spetsiaalselt ehitatud kiirliinid, mis üldiselt 250 km või suuremate tunnikiiruste puhul kasutavad nüüdis- või uudistehnoloogiat, - spetsiaalselt kiirliinideks ümberehitatud liinid, mis on varustatud umbkaudu 200 km tunnikiiruste tarvis, - spetsiaalselt kiirliinideks ümberehitatud liinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eritunnused ja kus kiirus tuleb kohandada igal üksikjuhul. Kõnealuse võrgu moodustavad I lisas esitatud kiirliinid või kiirliinideks kohandatud liinid. 3. Tavapärane raudteevõrk hõlmab tavapärase raudteetranspordi liinid, kaasa arvatud artiklis 14 nimetatud kombineeritud transpordi raudteeosad. 4. Võrgu olemasolu: - etendab tähtsat osa kauba ja reisijate pikamaatranspordis, - etendab tähtsat osa kombineeritud pikamaatranspordis, - võimaldab ühendamise teiste transpordiliikide võrkudega ning juurde pääseda piirkondlikele ja kohalikele raudteevõrkudele. 5. Pidevuse ja koostalitlusvõime järkjärgulise rakendamise kaudu pakub võrk kasutajatele kõrget kvaliteedi- ja ohutusetaset, mis põhineb eelkõige tehnilisel ühtlustamisel ning ühtlustatud juhtimis- ja kontrollisüsteemil. 4. JAGU SISEVEETEEDE VÕRK JA SISEVEESADAMAD Artikkel 11 Iseloomulikud tunnused 1. Üleeuroopaline siseveeteede võrk hõlmab jõed ja kanalid ning mitmesugused neid ühendavad harud ja ühendusteed. See võimaldab ühendada omavahel tööstuspiirkonnad ja suuremad linnastud ning siduda need sadamatega. 2. Võrgu veeteede tehnilised miinimumnäitajad peavad vastama IV klassi veeteede tarvis sätestatutele, st võimaldama 80-85 m pikkuse ja 9,5 m laiuse laeva või pukseeritava veokaravani läbipääsu. Kui võrgu osa moodustavat veeteed ajakohastatakse või ehitatakse, peaksid tehnilised näitajad olema vähemalt IV klassi tasemel, võimaldades hiljem saavutada Va/Vb klassi näitajad ning rahuldavalt tagades läbipääsu kombineeritud transpordis kasutatavatele laevadele. Va klass võimaldab läbipääsu 110 m pikkusele ja 11,40 m laiusele laevale või pukseeritavale laevakaravanile ning Vb klass võimaldab läbipääsu 172-185 m pikkusele ja 11,40 m laiusele pukseeritavale laevakaravanile. 3. Siseveesadamad moodustavad võrgu osa eelkõige kui lõikes 2 nimetatud veeteede ja muude transpordiliikide ühenduspunktid. 4. Võrk hõlmab liikluskorralduse infrastruktuuri. 5. JAGU MERESADAMAD Artikkel 12 Iseloomulikud tunnused Meresadamad võimaldavad arendada meretransporti ja toimivad saartega seotud laevaliikluse ning meretranspordi ja muude transpordiliikide ühenduspunktidena. Sadamad tagavad seadmeid ja teenuseid vedajatele. Sadamate infrastruktuur pakub reisijate- ja kaubaveoga seotud teenuseid, sealhulgas parvlaevateenuseid ning lühi- ja pikamaareisidega seotud laevandusteenuseid, kaasa arvatud rannikulaevandus ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel. 6. JAGU LENNUJAAMAD Artikkel 13 Iseloomulikud tunnused 1. Üleeuroopaline lennujaamade võrk hõlmab ühenduse territooriumil asuvad lennujaamad, mis on avatud kaubanduslikule lennuliiklusele ning vastavad II lisas sätestatud kriteeriumidele. Kõnealused lennujaamad liigitatakse eri klassidesse vastavalt liikluse mahule ja liigile ning nende funktsioonile võrgus. Lennujaamad võimaldavad arendada lennuühendusi ning ühendada õhutranspordi teiste transpordiliikidega. 2. Rahvusvahelised ja ühenduse ümberistumispunktid moodustavad üleeuroopalise lennujaamade võrgu tuumiku. Ühenduse ja muu maailma vahelised ühendusteed kulgevad peamiselt rahvusvaheliste ümberistumispunktide kaudu. Ühenduse ümberistumispunktid tagavad põhiliselt ühendusesisesed ühendused, ühendusevälised teenused moodustavad vaid väikese osa nende tegevusest. Piirkondlikud ümberistumispunktid ja juurdepääsupunktid hõlbustavad juurdepääsu võrgu tuumikule või aitavad avada ühendusi ääre- ja isoleeritud aladega. 7. JAGU KOMBINEERITUD TRANSPORDI VÕRK Artikkel 14 Iseloomulikud tunnused 1. Üleeuroopalisse kombineeritud transpordi võrku kuuluvad: - kombineeritud transpordiks sobivad raudteed ning sisevee- ja mereteed, mis vajaduse korral kombineerituna maanteetranspordiga veo alguses ja/või lõpus võimaldavad kaupade pikamaavedusid, - seadeldised, mis võimaldavad ümberlaadimist raudteedel, siseveeteedel, mereliinidel ja maanteedel, - ajutine nõuetekohane veerem, kui see on vajalik veel kohandamata infrastruktuuri tõttu. 8. JAGU MEREVEDUDE JUHTIMIS- JA TEABEVÕRK Artikkel 15 Iseloomulikud tunnused Üleeuroopaline merevedude juhtimis- ja teabevõrk hõlmab: - rannalähedase ja sadama laevaliikluse juhtimissüsteemid, - laevade asukoha määramise süsteemid, - ohtlikke või saastavaid kaupu vedavatest laevadest teatamise süsteemid, - meresõidu ohutuse tagamiseks või merehädas kasutatavad sidesüsteemid, mis tagavad ohutu ja tõhusa laevaliikluse ning keskkonnakaitse kõrge taseme ühenduse liikmesriikide meresõidupiirkondades. 9. JAGU LENNULIIKLUSE JUHTIMISVÕRK Artikkel 16 Iseloomulikud tunnused Üleeuroopaline lennuliikluse juhtimisvõrk hõlmab üldlennunduseks ettenähtud õhuruumi, lennutrassid, õhuseirevahendid, liikluse kavandamise ja juhtimise süsteemid ning lennujuhtimissüsteemid (juhtimiskeskused, jälgimis- ja sidevahendid), mis on vajalikud ohutu ja tõhusa lennuliikluse tagamiseks Euroopa õhuruumis. 10. JAGU ASUKOHA MÄÄRAMISE JA NAVIGATSIOONISÜSTEEMIDE VÕRK Artikkel 17 Iseloomulikud tunnused Üleeuroopaline asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võrk hõlmab satelliitsidel põhinevad asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemid ning tulevases Euroopa raadionavigatsiooni kavas kindlaks määratavad süsteemid. Kõnealused süsteemid kindlustavad usaldusväärse ja tõhusa asukoha määramise ja navigatsiooniteenuse, mida saab kasutada kõikide transpordiliikide puhul. 11. JAGU ÜHISSÄTTED Artikkel 18 Teabevahetuskomitee ja aruandlus 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile korrapäraselt üleeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks koostatud riiklikest kavadest ja programmidest, eelkõige käesoleva otsusega kindlaksmääratud ühist huvi pakkuvatest projektidest. 2. Käesolevaga asutatakse komisjoni juurde üleeuroopalise transpordivõrgu komitee, edaspidi "komitee"; komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistujaks on komisjoni esindaja. Komitee vahetab liikmesriikide poolt teatatud kavade ja programmidega seotud teavet ning võib arutada kõiki üleeuroopalise transpordivõrgu väljaarendamisega seotud küsimusi. 3. Komisjon esitab iga kahe aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande käesolevas otsuses kirjeldatud suuniste rakendamise kohta. Lõikes 2 nimetatud komitee abistab komisjoni aruande ettevalmistamisel. Artikkel 19 Eriprojektid III lisas esitatakse viidetena I ja II lisas ning käesoleva otsuse muudes sätetes kindlaksmääratud projektid, mida Euroopa Ülemkogu pidas Essenis kohtumisel eriti tähtsaks. Artikkel 20 Mitmeliigiline transport ja liikluskorraldus Võrgu lõplikul väljaarendamisel pööratakse I ja II lisas loetletud ühist huvi pakkuvate projektide hulgas erilist tähelepanu projektidele, milles käsitletakse mitmeliigilist transporti ja liikluskorralduse uusi meetodeid. Artikkel 21 Suuniste läbivaatamine 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga viie aasta järel pärast käesoleva otsuse jõustumist ning esimest korda enne 1. juulit 1999 aruande, millest selgub, kas suunised vajavad kohandamist transpordi valdkonnas, eelkõige raudteetranspordis toimunud majanduse ja tehnoloogia arengut silmas pidades. Aruande koostamisel abistab komisjoni artiklis 18 nimetatud komitee. 2. Vajaduse korral esitab komisjon lõikes 1 nimetatud aruandest tulenevad kohased ettepanekud. Artikkel 22 Kehtetuks tunnistamine Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks nõukogu 20. veebruari 1978. aasta otsus 78/174/EMÜ nõustamiskorra sisseseadmise ja komitee moodustamise kohta transpordi infrastruktuuri valdkonnas. [7] Artikkel 23 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 24 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 23. juuli 1996 Euroopa Parlamendi nimel president K. Hänsch Nõukogu nimel eesistuja M. Lowry [1] EÜT C 220, 8.8.1994, lk 1 ja EÜT C 97, 20.4.1995, lk 1. [2] EÜT C 397, 31.12.1994, lk 23. [3] EÜT C 210, 14.8.1995, lk. 34. [4] Euroopa Parlamendi 18. mai 1995. aasta arvamus (EÜT C 151, 19.6.1995, lk 234). Nõukogu 28. septembri 1995. aasta ühine seisukoht (EÜT C 331, 8.12.1995, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 13. detsembri 1995. aasta otsus (EÜT C 17, 22.1.1996, lk 58). Nõukogu 15. juuli 1996. aasta otsus ja Euroopa Parlamendi 17. juuli 1996. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). [5] EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40. [6] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. [7] EÜT L 54, 25.2.1978, lk 16. -------------------------------------------------- I LISA VÕRGUKAVADE KAARDID [1] 2. jagu: Teedevõrk 2.0. Euroopa 2.1. Belgia/Luksemburg 2.2. Taani 2.3. Saksamaa 2.4. Kreeka 2.5. Hispaania 2.6. Prantsusmaa 2.7. Iirimaa 2.8. Itaalia 2.9. Madalmaad 2.10. Austria 2.11. Portugal 2.12. Soome 2.13. Rootsi 2.14. Ühendkuningriik 3. jagu: Raudteevõrk 3.0. Euroopa 3.1. Belgia 3.2. Taani 3.3. Saksamaa 3.4. Kreeka 3.5. Hispaania 3.6. Prantsusmaa 3.7. Iirimaa 3.8. Itaalia 3.9. Luksemburg 3.10. Madalmaad 3.11. Austria 3.12. Portugal 3.13. Soome 3.14. Rootsi 3.15. Ühendkuningriik 4. jagu: Siseveeteede võrk 4. Euroopa 5. jagu: Meresadamad Käesolevas otsuses tehakse meresadamaid käsitlevad ühist huvi pakkuvad projektid kindlaks II lisa kriteeriumide kohaselt ning need võivad olla seotud ühenduse liikmesriigi mis tahes sadamaga. Et kõiki sadamaid ei ole võimalik ühele kaardile kanda, puudub I lisas meresadamate kaart. 6. jagu: Lennujaamad 6.0. Euroopa 6.1. Belgia/Taani/Saksamaa/Luksemburg/Madalmaad/Austria 6.2. Kreeka 6.3. Hispaania/Portugal 6.4. Prantsusmaa 6.5. Iirimaa/Ühendkuningriik 6.6. Itaalia 6.7. Soome/Rootsi 7. jagu: Kombineeritud transpordi võrk 7.1. A. Raudteed B. Raudteed, suures mõõtkavas 7.2. Siseveeteed NB! Kaartide selgituses esinev mõiste "kavandatud" hõlmab ühist huvi pakkuva infrastruktuuriprojekti kõik astmed alates esialgsetest uuringutest kuni ehitamiseni. 2. JAGU TEEDEVÕRK +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 2.0.2.1.2.2.2.3.2.4.2.5.2.6.2.7.2.8.2.9.2.10.2.11.2.12.2.13.2.14. 3. JAGU RAUDTEEVÕRK +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 3.0.3.1.3.2.3.3.3.4.3.5.3.6.3.7.3.8.3.9.3.10.3.11.3.12.3.13.3.14.3.15. 4. JAGU SISEVEETEEDE VÕRK +++++ TIFF +++++ 4 6. JAGU LENNUJAAMAD +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 6.0.6.1.6.2.6.3.6.4.6.5.6.6.6.7. 7. JAGU KOMBINEERITUD TRANSPORDI VÕRK +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 7.1.-A.7.I.-B.7.2. [1] Kaardid kuuluvad jõustamistingimustes ja/või II lisas osutatud vastavate jagude juurde. -------------------------------------------------- II LISA ÜHIST HUVI PAKKUVATE PROJEKTIDE KRITEERIUMID JA SPETSIFIKATSIOONID [1] 2. jagu : Teedevõrk 3. jagu : Raudteevõrk 4. jagu : Siseveeteede võrk ja siseveesadamad 5. jagu : Meresadamad 6. jagu : Lennujaamad 7. jagu : Kombineeritud transpordi võrk 8. jagu : Merevedude juhtimis- ja teabevõrk 9. jagu : Lennuliikluse juhtimisvõrk 10. jagu : Asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võrk 2. jagu Teedevõrk Peale I lisas esitatud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka iga selliste ühendusteede infrastruktuuriprojekt, mis on seotud: A. Võrgu väljaarendamisega, eelkõige: - kiirteede laiendamisega või teede ajakohastamisega, - möödasõidu- või ringteede ehitamisega, - riikide transpordivõrkude koostalitlusvõime parandamisega. B. Liikluskorraldus- ja kasutajateabe süsteemide väljatöötamisega, eelkõige: - telemaatikainfrastruktuuride kasutuselevõtmisega liiklusandmete kogumise tarvis, - liiklusteabe- ja liikluse juhtimiskeskuste väljaarendamisega ning teabevahetusega eri riikide liiklusteabekeskuste vahel, - teede teabeteenuste, eelkõige RDS-TMC süsteemi [2] sisseseadmisega, - telemaatikainfrastruktuuride tehnilise koostalitlusvõimega. 3. jagu Raudteevõrk Peale I lisas esitatud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka iga selliste ühendusteede infrastruktuuriprojekt, mis on seotud: - üleeuroopalise raudteetranspordisüsteemide koostalitlusvõimega, - raudteevõrkude ja muude transpordiliikide võrkude ühendamisega. 4. jagu Siseveeteede võrk ja siseveesadamad Siseveesadamad Peale I lisas mainitud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka järgmised infrastruktuuriprojektid. A. Projekt, mis on seotud siseveesadamatega artikli 11 lõike 3 tähenduses ja mille puhul on täidetud kõik järgmised tingimused: 1. paiknemine siseveetranspordivõrgus I lisas esitatud kava kohaselt; 2. ühendus muude üleeuroopaliste marsruutidega; 3. ümberlaadimisrajatised, eelkõige - ümberlaadimiskeskused, - konteineriterminalid, - ro-ro-vahendid. B. Projekt kuulub ühte või mitmesse järgmistest liikidest: 1. sadamal on sissepääs siseveeteedelt; 2. sadamainfrastruktuur paikneb sadama territooriumil; 3. muud transpordiinfrastruktuurid paiknevad sadama territooriumil; 4. sadamat ühendavad muude üleeuroopalise transpordivõrgu osadega muud transpordiinfrastruktuurid. Liikluskorraldus Ühist huvi pakkuvateks peetakse projekte, mis hõlmavad eelkõige: - laevade, eelkõige ohtlikke või saastavaid kaupu vedavate laevade signaal- ja lootsimissüsteemi, - hädaolukordadest teatamise ja siseveeteede ohutuse tagamise sidesüsteeme. 5. jagu Meresadamad 1. Ühist huvi pakkuvate sadamaprojektide ja nendega seotud projektide liigid Sadamainfrastruktuuri projektid ja nendega seotud infrastruktuuriprojektid peaksid kuuluma vähemalt ühte järgmistest liikidest: A. juurdepääs sadamale merelt või siseveeteedelt, kaasa arvatud põhikapitalikulud seoses jäämurdjate tööga talvel; B. sadama territooriumil paiknev sadamainfrastruktuur; C. sisemaatranspordi infrastruktuurid sadama territooriumil; D. sisemaatranspordi infrastruktuur, mis ühendab sadamat muude üleeuroopalise transpordivõrgu osadega. 2. Projektide eesmärgid Ühist huvi pakkuvad sadamainfrastruktuuri projektid ja nendega seotud infrastruktuuriprojektid peaksid taotlema vähemalt ühte järgmistest eesmärkidest: - kaasa aidata ühenduse sise- ja väliskaubanduse kasvule, - toetada püsiva liikuvuse põhimõtet, aidates leevendada maismaakoridoride ülekoormatust ning vähendada Euroopa transpordi väliskulusid, suurendades näiteks merevedude osa koguliikluses ning eelkõige edendades rannikulähedasi merevedusid, - parandada juurdepääsuvõimalusi ning tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Ühenduses, edendades ühendusesiseste meretranspordiühenduste arendamist ning pöörates erilist tähelepanu saartele ja ühenduse äärealadele, - võimaldada alaline juurdepääs Läänemere sadamatele, mis asuvad 60o põhjalaiusel või sellest põhja pool ning tavaliselt jäätuvad talvel kinni. 3. Eritingimused Projektid peavad aitama: - integreerida liiklust üleeuroopalisse transpordivõrku või mitmeliigilise transpordi ketti, - või - suuremal määral kasutada keskkonnasõbralikke transpordiliike. 6. jagu Lennujaamad I. Ühist huvi pakkuvate lennujaamade valikukriteeriumid Ühist huvi pakkuvad lennujaamad peavad vastama kriteeriumidele, mis on seatud ühele järgmistest ümberistumispunktidest. 1. Rahvusvaheliste ümberistumispunktide koosseisus on: - kõik lennujaamad ja lennujaamade süsteemid, [3] mille: - aastane reisijatehulk on vähemalt 5000000; vähendatuna 10 % võrra, või - aastane ärilendude hulk on vähemalt 100000 või - aastane kaubaveomaht on vähemalt 150000 tonni, või - aastane ühenduseväliste reisijate hulk on vähemalt 1000000, või - kõik uued lennujaamad, mis on ehitatud asendama olemasolevaid rahvusvahelisi ümberistumispunkte, mida ei ole enam võimalik nende asukohas laiendada. 2. Ühenduse ümberistumispunktide koosseisus on: - kõik lennujaamad või lennujaamade süsteemid, mille: - aastane reisijatehulk on 1000000, vähendatuna 10 % võrra, ja 4499999 vahel, või - aastane kaubaveomaht on 50000-149999 tonni, või - aastane reisijatehulk oni 500000-899999 ja vähemalt 30 % liiklusest on riigiväline, või - aastane reisijatehulk on 300000-899999ja liiklus toimub väljaspool Euroopa mandriosa rohkem kui 500 km kaugusel lähimast rahvusvahelisest ümberistumispunktist, või - kõik uued lennujaamad, mis on ehitatud asendama olemasolevaid ühenduse ümberistumispunkte, mida ei ole enam võimalik nende asukohas laiendada. 3. Piirkondlikud ümberistumis- ja juurdepääsupunktid hõlmavad kõiki lennujaamu, mille - aastane reisijatehulk oni 500000-899999 ja vähem kui 30 % liiklusest on riigiväline, või mille - aastane reisijatehulk oni 250000, vähendatuna 10 % võrra, ja 499999 vahel, või - aastane kaubaveomaht oni 10000-49999 tonni, või - asukoht on liikmesriigi saarel, või - asukoht on ühenduse geograafiliselt suletud piikonnas ning mis pakuvad kaubanduslikke teenuseid õhusõidukitega, mille stardimassi ülemmäär on vähemalt 10 tonni. Geograafiliselt suletud piirkonnas asuvaks loetakse lennujaam, mis asub rohkem kui 100 kilomeetri raadiuses lähimast rahvusvahelisest või ühenduse ümberistumispunktist. Erandina võib kõnealust kaugust vähendada kuni 75 kilomeetrini, võttes arvesse geograafilisest asukohast tingitud juurdepääsuraskusi või sisemaise transpordi infrastruktuuri halba kvaliteeti. II. Lennujaamavõrguga seotud ühist huvi pakkuvate projektide spetsifikatsioonid Ühist huvi pakkuvateks projektideks loetakse kõik projektid, mis vastavad järgmistele spetsifikatsioonidele: Projekti spetsifikatsioon | Asjaomase ümberistumispunkti liik | I.Lennujaama võimsuse optimeerimine Meede nr 1õhusõidukite, reisi- või lastilendude, sealhulgas lennujaama navigatsiooniseadmete võimsuse optimeerimine | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt | Meede nr 2lennujaama turvalisuse ja ohutuse parandamine | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt | Meede nr 3olemasoleva infrastruktuuri kohandamine, mis on vajalik seoses siseturu väljakujundamisega ning eelkõige meetmetega, mis reguleerivad isikute vaba liikumist ühenduses | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt | II.Uute lennujaamavõimsuste väljaarendamine Meede nr 4õhusõidukite, reisi- või lastilendude, sealhulgas lennujaama navigatsiooniseadmete võimsuse seisukohalt määrava infrastruktuuri ja seadmete arendamine | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt | Meede nr 5uue lennujaama ehitamine olemasoleva lennujaama või lennujaamade süsteemi asemele, mida selle asukohas ei saa enam laiendada | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt | III.Lennujaama tegevusega kaasnevate häirete tõrje parandamine Meede nr 6müra ja lennujaamaheitmete käitlemise keskkonnanõuetele vastavuse parandamine | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt | IV.Lennujaamale juurdepääsu parandamine või väljaarendamine Meede nr 7lennujaamasiseste rahvusvaheliste liideste ning ühenduse infrastruktuurile juurdepääsu parandamine või väljaarendamine | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt | Meede nr 8siseühenduste parandamine ja väljaarendamine muude transpordivõrkudega, eelkõige raudteevõrguga | Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt | [1] Need kriteeriumid ja spetsifikatsioonid viitavad jõustamistingimustes ja/või I lisas osutatud vastavatele jagudele. [2] Raadiosidel põhinev digitaalne liiklusteadete süsteem, mis võimaldab üldist teabevoolu kohandada iga teekasutaja vajadustega. [3] Lennujaamade süsteemid: EÜT L 240, 24.8.1992, lk 14. -------------------------------------------------- III LISA ESSENIS 9. JA 10. DETSEMBRIL 1994 TOIMUNUD EUROOPA ÜLEMKOGU KOHTUMISEL VASTU VÕETUD NELJATEISTKÜMNE PROJEKTI LOETELU 1. Kiirrongiliiklus/kombineeritud transport põhja-lõuna suunas: Nürnberg-Erfurt-Halle/Leipzig-Berliin Brenneri telg: Verona-München 2. Kiirrongiliiklus (Pariis-Brüssel-Köln-Amsterdam-London): Belgia: Prantsuse-Belgia piir - Brüssel-Liège-Belgia-Saksa piir; Brüssel-Belgia-Madalmaade piir Ühendkuningriik: London-pääs La Manche'i tunnelisse Madalmaad: Belgia-Madalmaade piir-Rotterdam - Amsterdam Saksamaa: (Aachen) G27 Köln-Rein/Main 3. Kiirrongiliiklus lõuna suunas: Madrid-Barcelona-Perpignan-Montpellier Madrid-Vitoria-Dax 4. Kiirrongiliiklus ida suunas: Pariis-Metz-Strasbourg-Appenweier-(Karlsruhe) koos ümberistumisega liinidele Metz-Saarbrücken-Mannheim ja Metz-Luxembourg 5. Tavapärane raudtee/kombineeritud transport: Betuwe liin Rotterdam-Madalmaade-Saksa piir - (Rein/Ruhr) 6. Kiirrongiliiklus/kombineeritud transport: Prantsusmaa-Itaalia Lyon-Torino Torino-Milano-Veneetsia-Trieste 7. Kreeka kiirteed: Patra: Rio Antirio, Patra-Ateena-Thessaloníki-Promahon (Kreeka-Bulgaaria piir) ja Via Egnatia: Igoumenitsa-Thessaloníki-Alexandroúpoli-Ormenio (Kreeka ja Bulgaaria piir)-Kipi (Kreeka-Türgi piir) 8. Lissaboni-Valladolidi kiirtee 9. Tavapärane raudteeühendus: Cork-Dublin-Larne-Stranraer 10. Malpensa lennujaam (Milano) 11. Raudtee/maantee püsiühendus Taani ja Rootsi vahel (Sundi püsiühendus), kaasa arvatud juurdepääs maanteede, raudteede, õhuliinide kaudu 12. Põhjamaade kolmnurk (raudteed/maanteed) 13. Iirimaa/Ühendkuningriigi/Beneluxi maade maanteeühendus 14. Atlandi ookeani ranniku pealiin (raudtee) -------------------------------------------------- ÜHISAVALDUS Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad eriti oluliseks üleeuroopalise transpordivõrgu rajamist ja kooskõlastatud arendamist. Nad on rahul, et võetakse vastu käesolev otsus, millega rajatakse nimetatud võrk ja milles tuuakse välja eelkõige ühist huvi pakkuvad projektid, mis võimaldavad välja arendada üleeuroopalise transpordivõrgu õigusraamistiku. Nad märgivad, et kõnealused projektid aitavad kaasa artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele, võivad eelkõige oluliselt edendada konkurentsivõimet, uute töökohtade loomist ja liidu ühtekuuluvust ning vastavad vajadusele ühendada saared ning geograafiliselt suletud alad ja äärealad ühenduse keskpiirkondadega. Sellega seoses rõhutavad nad, et kõnealuste projektide väljatoomine käesoleva otsuse I ja II lisas ning otsuse jõustumistingimustes võimaldab neil saada ühenduselt rahalist toetust, mis võib hõlbustada ja kiirendada projektide tulemuslikku rakendamist asjaomastes liikmesriikides. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon pööravad nendele projektidele erilist tähelepanu ja kutsuvad ka liikmesriike üles pidama kõnealuste projektide rakendamist eriti oluliseks. Komisjon kohustub teavitama liikmesriike regulaarselt projektide rakendamisest, muu hulgas artiklites 18 ja 21 sätestatud aruannete kaudu. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtavad üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist silmas pidades teadmiseks projektid, mille Euroopa Parlament on vastu võtnud teisel lugemisel. -------------------------------------------------- KOMISJONI AVALDUSED — I lisa jao 5 osas: meresadamad: Pärast huvitatud isikute ja asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist esitab komisjon 1997. aastal aruande ja vajaduse korral ettepaneku sadamaprojektide kohta, kasutades samasugust lähenemisviisi nagu 6. jaos lennujaamade puhul. — Keskkonnanormatiivide ja torustiku osas: Komisjon a) jätkab iga transpordiliigi keskkonnanormatiivide kontrollimist; b) uurib võimalust rajada torustik toodetele, mida ei käsitleta üleeuroopaliste energiavõrkude suunistes, ja võimalust lülitada see üleeuroopalisse võrku ja esitab vajadusel asjakohased ettepanekud. — I lisa osas: Komisjon kontrollib projekte, mille poolt parlament teisel lugemisel hääletas, et otsustada nende vastavus I lisa kriteeriumidele. Kontrollimine toimub artiklis 21 sätestatud läbivaatamise osana. — Artiklite 19 ja 20 ning III lisa osas: Komisjon kinnitab, et käesolev otsus ei mõjuta mingil viisil liikmesriikide või ühenduse rahastamiskohustusi. — Artikli 20 osas: Vastavalt määruse (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, artikli 6 lõikele 1 tõdeb komisjon, et hinnates projekte, millega taotletakse toetust üleeuroopaliste võrkude eelarvest, pöörab ta nõuetekohast tähelepanu ühendvedusid käsitlevatele projektidele, eelkõige nendele, mis on seotud kaugvedudega äärealadele. --------------------------------------------------