LISA

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja muud rakendusmeetmed

SISUKORD

SISSEJUHATUS 13

1. SIRENE BÜROOD JA TÄIENDAV TEAVE 15

1.1. SIRENE büroo 15

1.2. SIRENE käsiraamat 15

1.3. SIRENE käsiraamatu liited 15

1.4. Schengeni acquis ' nõuetekohast kohaldamist ja head tava käsitlevate soovituste kataloog (Schengeni infosüsteem) 16

1.5. SIRENE büroode roll Euroopa Liidu politseikoostöös 16

1.5.1. SIS II andmete ja täiendava teabe edastamine kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele 16

1.6. SIRENE büroode ja Europoli vahelised suhted 16

1.7. SIRENE büroode ja Eurojusti vahelised suhted 16

1.8. SIRENE büroode ja Interpoli vahelised suhted 16

1.8.1. SIS II teadete prioriteetsus Interpoli teadete ees 17

1.8.2. Sidekanali valik 17

1.8.3. Interpoli kasutamine ja Interpoli teadete levitamine Schengeni riikides 17

1.8.4. Päringutabamus ja hoiatusteate kustutamine 17

1.8.5. Koostöö parandamine SIRENE büroode ja Interpoli riiklike keskbüroode vahel 17

1.9. Standardid 17

1.9.1. Kättesaadavus 17

1.9.2. Järjepidevus 17

1.9.3. Konfidentsiaalsus 17

1.9.4. Juurdepääs 17

1.10. Teavitamine 18

1.10.1. Suhtluskeel 18

1.10.2. Andmevahetus SIRENE büroode vahel 18

1.10.3. Võrk, teated ja postkastid 18

1.10.4. Suhtlus erandlikes olukordades 18

1.11. SIRENE aadressiraamat (SAB) 19

1.12. SIRENE töövoosüsteem 19

1.13. Vastamistähtaeg 19

1.13.1. Kiireloomulisuse märkimine SIRENE vormidel ning kiire päringutabamusest teatamine 19

1.14. Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid 19

1.15. Andmete kvaliteet 19

1.16. Arhiveerimine 20

1.17. Töötajad 20

1.17.1. SIRENE büroode juhatajad 20

1.17.2. SIRENE kontaktisik (SIRCoP) 20

1.17.3. Teadmised 21

1.17.4. Koolitus 21

1.17.5. Töötajate vahetus 21

2. ÜLDINE KORD 22

2.1. Mõisted 22

2.2. Korduvad hoiatusteated (SIS II määruse artikli 34 lõige 6 ja SIS II otsuse artikli 49 lõige 6) 22

2.2.1. Hoiatusteadete ühilduvus 22

2.2.2. Hoiatusteadete tähtsuse järjekord 24

2.2.3. Ühilduvuse kontrollimine ja korduvate hoiatusteadete sisestamine 24

2.2.4. Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriolukord 26

2.3. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist 27

2.4. Olukorrad, kus päringutabamuse korral ettenähtud menetlusi ei ole võimalik järgida (SIS II otsuse artikkel 48 ja SIS II määruse artikkel 33) 27

2.5. Sõrmejälgede algse üleslaadimise ajal kindlakstehtud kokkulangevusest ja sõrmejälgede alusel tehtud päringutega kindlakstehtud kokkulangevusest teatamise kord 28

2.6. Andmete töötlemine muul eesmärgil kui see, milleks need SIS II sisestati (SIS II otsuse artikli 46 lõige 5) 28

2.7. Lipu lisamine 29

2.7.1. Sissejuhatus 29

2.7.2. Lipu lisamist käsitlev konsulteerimine liikmesriikidega 29

2.7.3. Lipu eemaldamise taotlus 29

2.8. Andmed, mis on juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsed (SIS II määruse artikkel 34 ja SIS II otsuse artikkel 49) 30

2.9. Õigus andmetega tutvuda ja neid parandada (SIS II määruse artikkel 41 ja SIS II otsuse artikkel 58) 30

2.9.1. Andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused 30

2.9.2. Teabe vahetamine teiste liikmesriikide poolt esitatud hoiatusteadetega tutvumise taotluste korral 30

2.9.3. Teabe vahetamine teise liikmesriigi sisestatud andmete parandamise ja kustutamise taotluste korral 31

2.10. Hoiatusteate kustutamine, kui selle säilitamise tingimused ei ole enam täidetud 31

2.11. Isikunimede sisestamine 31

2.12. Erinevad identiteedikategooriad 31

2.12.1. Väärkasutatud identiteet (SIS II määruse artikkel 36 ja SIS II otsuse artikkel 51) 32

2.12.2. Varjunime sisestamine 32

2.12.3. Täiendav teave isiku identiteedi kindlakstegemiseks 33

2.13. Teabe vahetamine omavahel seotud hoiatusteadete korral 33

2.13.1. Rakenduseeskirjad 33

2.14. Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet SIS IIs 33

2.14.1. Vahetatud andmete edasine kasutamine ja arhiveerimine 34

2.14.2. Fotode ja sõrmejälgede vahetamine 34

2.14.3. Tehnilised nõuded 34

2.14.4. Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet 34

2.15. Eriotsingud 34

2.15.1. Geograafiline sihtotsing 34

2.15.2. Otsing, milles osalevad sihtotsinguid tegevad eripolitseiüksused (FAST) 35

3. HOIATUSTEATED ISIKUTE ÜLE- VÕI VÄLJAANDMISE EESMÄRGIL VAHI ALLA VÕTMISEKS (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 26) 35

3.1. Hoiatusteate sisestamine 35

3.2. Korduvad hoiatusteated 36

3.3. Identiteedi väärkasutus 36

3.4. Varjunime sisestamine 36

3.5. Liikmesriikidele saadetav täiendav teave 36

3.5.1. Eelvangistuse puhul saadetav täiendav teave 36

3.6. Lipu lisamine 37

3.6.1. Süstemaatiline taotlus lipu lisamiseks hoiatusteatele väljaandmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK ( 1 ) 37

3.7. SIRENE büroo tegevus pärast vahistamist käsitleva hoiatusteate kättesaamist 37

3.8. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist 37

3.9. Täiendava teabe vahetamine üleandmise ja väljasaatmise kohta 38

3.10. Täiendava teabe vahetamine teise liikmesriigi kaudu toimuva transiidi kohta 38

3.11. Hoiatusteadete kustutamine üle- või väljaandmise korral 38

4. HOIATUSTEADE ISIKU RIIKI SISENEMISE VÕI RIIGIS VIIBIMISE KEELAMISEKS (SIS II MÄÄRUSE ARTIKKEL 24) 38

4.1. Hoiatusteate sisestamine 39

4.2. Korduvad hoiatusteated 39

4.3. Identiteedi väärkasutus 39

4.4. Varjunime sisestamine 39

4.5. Teabevahetus elamislubade ja viisade väljastamise korral 39

4.5.1. Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud erimenetlused 40

4.5.2. Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktides a ja c sätestatud erimenetlused 40

4.6. Punktis 4.5 osutatud menetlusi käsitlevad ühiseeskirjad 41

4.7. Teabe vahetamine seoses Schengeni alale sisenemise keelamise või sealt väljasaatmisega pärast päringutabamuse saamist 41

4.8. Teabe vahetamine, kui saadakse päringutabamus vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes 42

4.9. Teabevahetus juhul, kui päringutabamust ei saada, kuid liikmesriik avastab, et vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku kohta on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade 43

4.10. Sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustutamine 43

5. HOIATUSTEATED TEADMATA KADUNUD ISIKUTE KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 32) 43

5.1. Korduvad hoiatusteated 43

5.2. Identiteedi väärkasutus 43

5.3. Varjunime sisestamine 43

5.4. Lipu lisamine 44

5.5. Teadmata kadunud alaealiste ja teiste ohus olevate isikute kohta kirjelduse esitamine 44

5.6. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist 45

5.7. Teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustutamine 45

5.7.1. Alaealised 45

5.7.2. Täiskasvanud, kelle suhtes ei ole vaja võtta kaitsemeetmeid 45

5.7.3. Täiskasvanud, kelle suhtes on vaja võtta kaitsemeetmeid 45

6. KOHTUMENETLUSES OSALEMISE EESMÄRGIL OTSITAVAID ISIKUID KÄSITLEVAD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 34) 46

6.1. Korduvad hoiatusteated 46

6.2. Identiteedi väärkasutus 46

6.3. Varjunime sisestamine 46

6.4. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist 46

6.5. Kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavaid isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustutamine 46

7. DISKREETSE KONTROLLIMISE VÕI ERIKONTROLLI EESMÄRGIL SISESTATUD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 36) 46

7.1. Korduvad hoiatusteated 46

7.2. Identiteedi väärkasutus 47

7.3. Varjunime sisestamine 47

7.4. Teiste liikmesriikide teavitamine hoiatusteate esitamise korral 47

7.5. Hoiatusteate välja „Kuriteo liik“ täitmine 47

7.6. Lipu lisamine 47

7.7. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist 47

7.8. Diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatusteate kustutamine 48

7.9. Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemid (ANPR) 48

8. HOIATUSTEATED ARESTITAVATE VÕI ASITÕENDINA KASUTATAVATE ESEMETE KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 38) 48

8.1. Korduvad hoiatusteated 48

8.2. Hoiatusteated sõidukite kohta 48

8.2.1. Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontroll 48

8.2.2. Korduva tehasetähisega sõiduk (VIN-twin) 49

8.3. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist 49

8.4. Arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta sisestatud hoiatusteadete kustutamine 50

9. NUMBRIMÄRGI AUTOMAATSE TUVASTAMISE SÜSTEEMID (ANPR) 50

10. STATISTIKA 51

SISSEJUHATUS

Schengeni ala

14. juunil 1985 kirjutasid Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi ja Madalmaade Kuningriigi valitsused väikeses Luksemburgi linnas Schengenis alla lepingule, millega lubati „[…] kõikidel liikmesriikide kodanikel vabalt sisepiire ületada […] ning teha võimalikuks kaupade ja teenuste vaba ringlus“.

19. juunil 1990 kirjutasid viis asutajariiki alla Schengeni lepingu rakendamise konventsioonile, (2) millega hiljem ühinesid Itaalia Vabariik (27. novembril 1990), Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik (25. juunil 1991), Kreeka Vabariik (6. novembril 1992), Austria Vabariik (28. aprillil 1995) ning Taani Kuningriik, Rootsi Kuningriik ja Soome Vabariik (19. detsembril 1996).

Selle tulemusena kohaldavad Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg, Madalmaad, Hispaania ja Portugal Schengeni acquis'd täielikult alates 26. märtsist 1995 (3). Alates 31. märtsist 1998 kohaldatakse Schengeni acquis'd täielikult Austrias ja Itaalias, (4) alates 26. märtsist 2000 Kreekas (5) ning alates 25. märtsist 2001 Norras, Islandis, Rootsis, Taanis ja Soomes (6).

Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad vaid Schengeni acquis' teatavates sätetes kooskõlas otsustega 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ.

Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse sätteid, milles Ühendkuningriik soovib osaleda (välja arvatud SISi käsitlevad sätted), alates 1. jaanuarist 2005 (7).

Schengeni acquis' inkorporeeriti Euroopa Liidu õigusraamistikku 1999. aastal Amsterdami lepingule (8) lisatud protokollidega. 12. mail 1999 võeti vastu nõukogu otsus, millega määrati kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjaomaste sätetega kindlaks iga sellise sätte ja otsuse õiguslik alus, millest Schengeni acquis' koosneb.

1. maist 2004 on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolliga (edaspidi „Schengeni protokoll“) Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätted ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid Tšehhi Vabariigile, Eesti Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Ungarile, Malta Vabariigile, Poola Vabariigile, Sloveenia Vabariigile ja Slovaki Vabariigile siduvad. Need liikmesriigid said Schengeni ala täisliikmeks 21. detsembril 2007.

Küpros on Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni osaline, kuid kasutab talle 2003. aasta ühinemisaktiga tehtud erandit.

Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. Nimetatud kuupäevast alates on Schengeni acquis ning selle alusel vastu võetud ja sellega muul viisil seotud õigusaktid tema suhtes siduvad 2005. aasta ühinemisaktiga ette nähtud erandiga.

Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 ja kohaldab Schengeni acquis'd 2011. aasta ühinemisaktiga ette nähtud erandiga.

Schengeni acquis' teatavaid sätteid kohaldatakse alates uute riikide ühinemisest ELiga. Muid sätteid kohaldatakse kõnealustes liikmesriikides ainult nõukogu sellekohase otsuse alusel. Nõukogu võtab vastu otsuse piirikontrollide kaotamise kohta pärast seda, kui ta on vastavalt Schengeni hindamiskorrale ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kontrollinud, kas asjaomases riigis on täidetud acquis' kõigi osade rakendamise tingimused.

Schengeni alaga on ühinenud veel mõned Euroopa riigid. 18. mail 1999 sõlmisid Norra Kuningriik ja Islandi Vabariik liikmesriikidega assotsieerimislepingu (9) eesmärgiga samuti ühineda Schengeni konventsiooniga.

2004. aastal sõlmis Šveitsi Konföderatsioon Euroopa Liidu ja Euroopa Ühendusega lepingu riigi ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (10). 12. detsembril 2008 sai Šveits selle lepingu alusel Schengeni ala liikmeks.

2008. aastal kirjutas Liechtensteini Vürstiriik alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele protokollile, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (11)19. detsembril 2011 sai Liechtenstein selle protokolli alusel Schengeni ala liikmeks.

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II)

SIS II, mis on loodud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 (SIS II määrus) ja otsusele 2007/533/JSK (SIS II otsus), mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (edaspidi ühiselt „SIS II õigusaktid“), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1986/2006, (12) on ühine infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel teha teavet vahetades koostööd ja on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete kohaldamisel. Need õigusaktid jõustusid 9. aprillil 2013 ja koos sellega muutus kehtetuks Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni IV jaotis. SIS II asendab esimese põlvkonna Schengeni infosüsteemi, mis käivitati 1995. aastal ning mille tegevust pikendati 2005. ja 2007. aastal.

SIS II eesmärk on vastavalt SIS II õigusaktide artiklile 1 „tagada kõrgetasemeline turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide territooriumidel, ning kohaldada EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise [nüüdne Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotis] sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet“.

Kooskõlas SIS II õigusaktidega võimaldab SIS II automatiseeritud konsultatsioonimenetluse teel järgmistel asutustel juurde pääseda hoiatusteadetele isikute ja esemete kohta:

a) piirikontrolli eest vastutavad asutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/399 (13);

b) muud riigisisest politsei- ja tollikontrolli tegevad ja koordineerivad asutused;

c) riiklikud õigusasutused ja neid koordineerivad asutused;

d) viisade väljaandmise eest vastutavad asutused, viisataotluste läbivaatamise eest vastutavad keskasutused, asutused, kes vastutavad elamislubade andmise ja kolmandate riikide kodanikke käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest seoses isikute liikumist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamisega;

e) sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvad asutused (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1986/2006).

Kooskõlas SIS II otsusega on ka Europolil ja Eurojustil juurdepääs teatavatesse kategooriatesse kuuluvatele hoiatusteadetele.

SIS II koosneb järgmistest osadest:

1. keskinfosüsteem (edaspidi „keskne SIS II“), mis koosneb järgmistest osadest: a) tehnilise abi üksus (edaspidi „CS-SIS“), mis sisaldab andmebaasi (edaspidi „SIS II andmebaas“); b) ühtne riiklik liides (edaspidi „NI-SIS“);

2. iga liikmesriigi riiklik süsteem (edaspidi „N.SIS II“), mis koosneb keskse SIS II-ga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi „riiklik koopia“), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat;

3. tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vaheline sideinfrastruktuur, millega luuakse SIS II andmetele ja allpool määratletud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

1. SIRENE BÜROOD JA TÄIENDAV TEAVE

1.1. SIRENE büroo

SIS II sisaldab ainult hädavajalikku teavet (st hoiatusteateid), mis võimaldab isikut või eset tuvastada ning võtta vajalikke meetmeid. Vastavalt SIS II õigusaktidele vahetavad liikmesriigid kas kahepoolselt või mitmepoolselt täiendavat hoiatusteadete alast teavet, mis on vajalik teatavate SIS II õigusaktides ettenähtud sätete rakendamiseks ja SIS II töökindluse tagamiseks.

Kõnealusele struktuurile, mis loodi täiendava teabe vahetamiseks, anti nimeks „SIRENE“, mis on akronüüm inglisekeelsest mõistest (Supplementary Information Request at the National Entries — täiendava teabe taotlemine riiklikest kannetest).

Vastavalt SIS II õigusaktide ühisartikli 7 lõikele 2 luuakse igas liikmesriigis SIRENE büroo. Büroo töötab ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas ning on liikmesriikidele ainus kontaktpunkt, mille kaudu vahetatakse hoiatusteadete sisestamisega seotud täiendavat teavet ja millega võimaldatakse võtta asjakohased meetmed SIS II sisestatud ja päringutabamuse tulemusena leitud isikute ja esemete suhtes. Vastavalt SIS II õigusaktide artiklile 8 on SIRENE büroode üks peaülesannetest (14) tagada täiendava teabe vahetamine vastavalt käesolevale SIRENE käsiraamatule järgmistel juhtudel:

a) selleks, et võimaldada liikmesriikidel üksteisega konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada (nt kui sisestatakse vahi alla võtmist käsitlev hoiatusteade);

b) pärast päringutabamuse saamist, et võimaldada võtta asjakohane meede (nt positiivne võrdlustulemus);

c) juhul kui nõutavat meedet ei saa võtta (nt lipu lisamisel);

d) juhul kui küsimus on SIS II andmete kvaliteedis (nt kui andmeid on lisatud ebaseaduslikult või andmetes on faktivead), sealhulgas väljaminevate ja sissetulevate hoiatusteadete valideerimine, kui see on ette nähtud siseriiklikus õiguses;

e) hoiatusteadete ühilduvuse ja järjestuse küsimuste lahendamise korral (nt korduva hoiatusteate kontrollimisel);

f) andmesubjekti õiguste teostamise korral, eelkõige seoses õigusega tutvuda andmetega. Liikmesriikidel soovitatakse struktureerida rahvusvahelise politseikoostöö eest vastutavate riiklike asutuste (sealhulgas SIRENE büroode) tegevus nii, et välditakse pädevuskonflikti ja töö dubleerimist.

1.2. SIRENE käsiraamat

SIRENE käsiraamat on juhiste kogu, milles kirjeldatakse üksikasjalikult eeskirju ja menetlusi, mille alusel toimub täiendava teabe kahe- või mitmepoolne vahetamine.

1.3. SIRENE käsiraamatu liited

SIRENE käsiraamatus on asjakohane esitada teatavad tehnilist laadi eeskirjad, mis mõjutavad otseselt lõppkasutajate tööd liikmesriikides, sealhulgas SIRENE büroodes. Seetõttu sätestatakse käsiraamatu liidetes muu hulgas transliteratsioonireeglid, kooditabelid, täiendava teabe edastamise vormid ja muud andmete töötlemise tehnilised rakendusmeetmed.

1.4. Schengeni acquis' nõuetekohast kohaldamist ja head tava käsitlevate soovituste kataloog (Schengeni infosüsteem)

Kataloogi ülesanne on anda liikmesriikidele kogemustel põhinevaid õiguslikult mittesiduvaid soovitusi ja tutvustada head tava. Seda võib kasutada ka abimaterjalina SIS II õigusaktide nõuetekohase rakendamise hindamisel. Seetõttu tuleks kataloogi võimalikult täielikult järgida.

1.5. SIRENE büroode roll Euroopa Liidu politseikoostöös

Täiendava teabe vahetamine ei takista SIRENE büroosid täitmast rahvusvahelise politseikoostöö valdkonnaga seotud ülesandeid, mis on neile antud selliste siseriiklike õigusaktidega, millega rakendatakse muid Euroopa Liidu õigusakte.

SIRENE büroodele võib anda lisaülesandeid eelkõige selliste siseriiklike õigusaktidega, millega rakendatakse raamotsust 2006/960/JSK, Schengeni konventsiooni artiklitega 39 ja 46 niivõrd, kuivõrd neid ei ole asendatud raamotsusega 2006/960/JSK, Schengeni konventsiooni artiklitega 40 või 41, või juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda.

Kui SIRENE büroo saab teiselt SIRENE büroolt taotluse, mis siseriikliku õiguse kohaselt ei kuulu tema pädevusse, edastab ta selle viivitamata pädevale asutusele ja teavitab sellest taotluse esitanud SIRENE bürood. Vajaduse korral aitab ta taotluse esitanud SIRENE bürood suhtluses asjaomase pädeva asutusega.

1.5.1. SIS II andmete ja täiendava teabe edastamine kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele

Vastavalt SIS II määruse artiklile 39 ja SIS II otsuse artiklile 54 ei edastata kõnealuse kahe õigusakti kohaldamisel SIS II-s töödeldavaid andmeid kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele ega tehta neid neile kättesaadavaks. Seda keeldu kohaldatakse täiendava teabe edastamise suhtes kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. SIS II otsuse artiklis 55 on sätestatud erand kõnealusest üldreeglist seoses varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud passe käsitlevate andmete vahetamisega Interpoliga vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele.

1.6. SIRENE büroode ja Europoli vahelised suhted

Vastavalt SIS II otsuse artiklitele 26, 36 ja 38 on Europolil juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis vahetult otsida. Europol võib Europoli otsuse (15) kohaselt nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lisateavet. Selleks et tagada SIRENE büroo teavitamine SIS II hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamisest Europoli ja riikide Europoli üksuste vahel, soovitatakse kooskõlas siseriikliku õigusega algatada Europoli ja riigi Europoli üksuse vaheline koostöö. Erandjuhtudel, kui riigi SIS II hoiatusteateid käsitlev suhtlus toimub riikliku Europoli üksuse kaudu, peaksid seda teadma kõik suhtluse osapooled, eelkõige SIRENE büroo, et vältida segadust.

1.7. SIRENE büroode ja Eurojusti vahelised suhted

Vastavalt SIS II otsuse artiklitele 26, 32, 34 ja 38 on Eurojusti riiklikel liikmetel ja nende assistentidel juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis vahetult otsida. Kooskõlas siseriikliku õigusega tuleb alustada nendega koostööd, et tagada sujuv teabevahetus päringutabamuse saamisel. Eelkõige peaks SIRENE büroo olema Eurojusti riiklikele liikmetele ja nende assistentidele kontaktpunkt SIS II hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamisel.

1.8. SIRENE büroode ja Interpoli vahelised suhted (16)

SIS II eesmärk ei ole Interpoli asendada ega dubleerida. Kuigi ülesanded võivad kattuda, erinevad Schengeni kohased liikmesriikidevahelised tegevus- ja koostööpõhimõtted märkimisväärselt Interpoli vastavatest põhimõtetest. Seetõttu on vaja luua koostööeeskirjad SIRENE büroode ja Interpoli riiklike keskbüroode (NCB) vaheliseks koostööks riiklikul tasandil.

Lähtutakse järgmistest põhimõtetest.

1.8.1. SIS II teadete prioriteetsus Interpoli teadete ees

Liikmesriikide esitatud hoiatusteadete puhul on SIS II hoiatusteated ja kõikvõimaliku teabe vahetamine nimetatud hoiatusteadete kohta prioriteetne Interpoli teadete ja teabevahetuse ees. See on eriti tähtis juhul, kui hoiatusteated on omavahel vastuolus.

1.8.2. Sidekanali valik

Järgitakse põhimõtet, et Schengeni hoiatusteated on ülimuslikud liikmesriikide esitatud Interpoli teadete ees, ning tagatakse, et seda põhimõtet järgivad ka liikmesriikides asuvad Interpoli riiklikud keskbürood. Kui SIS II hoiatusteade on loodud, edastab SIRENE büroo kogu teabe teate, sealhulgas selle sisestamise eesmärgi ja vajalike meetmete võtmise kohta. Kui liikmesriik tahab sidekanalit vahetada, peab ta eelnevalt teiste pooltega konsulteerima. Selline kanalivahetus on võimalik vaid erijuhtudel.

1.8.3. Interpoli kasutamine ja Interpoli teadete levitamine Schengeni riikides

Arvestades SIS II teadete prioriteetsust Interpoli teadete ees, tuleb Interpoli teateid kasutada üksnes erandlikel juhtudel (nt kui SIS II õigusaktidega ei ole ette nähtud, et SIS II tuleb sisestada hoiatusteade, hoiatusteate sisestamine ei ole tehnilistel põhjustel võimalik või SIS II hoiatusteate koostamiseks ei ole kogu vajalikku teavet). Vältida tuleks Schengeni ruumis paralleelsete hoiatusteadete esitamist SIS II ja Interpoli kaudu. Interpoli kanalite kaudu levitatavad teated, mis hõlmavad kas täielikult või osaliselt Schengeni ala, peavad sisaldama järgmist märkust: „välja arvatud Schengeni riigid“.

1.8.4. Päringutabamus ja hoiatusteate kustutamine

Selleks et tagada SIRENE büroo roll SIS II sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimise koordinaatorina, peavad liikmesriigid tagama, et SIRENE bürood ja Interpoli riiklikud keskbürood teavitavad üksteist päringutabamustest ja hoiatusteadete kustutamisest.

1.8.5. Koostöö parandamine SIRENE büroode ja Interpoli riiklike keskbüroode vahel

Kooskõlas siseriikliku õigusega võtab iga liikmesriik kõik vajalikud meetmed tagamaks, et SIRENE büroo ja Interpoli riikliku keskbüroo vahel toimub riiklikul tasandil tõhus teabevahetus.

1.9. Standardid

SIRENE büroode kaudu tehtav koostöö tugineb järgmistele põhinõuetele:

1.9.1. Kättesaadavus

Selleks et reageerida punktis 1.13 ette nähtud ajavahemiku jooksul, on SIRENE bürood avatud iga päev ööpäev läbi. Ühtlasi on ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas kättesaadavad tehniline ja õiguslik analüüs, tugi ja lahendused.

1.9.2. Järjepidevus

Kõik SIRENE bürood töötavad välja sisemise struktuuri, mis tagab juhtimise, töötajate ja tehnilise infrastruktuuri järjepidevuse.

1.9.3. Konfidentsiaalsus

Vastavalt SIS II õigusaktide ühisele artiklile 11 kohaldatakse asjaomaseid riiklikke ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi SIRENE töötajate suhtes. Neid kohustusi kohaldatakse ka pärast seda, kui töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud.

1.9.4. Juurdepääs

Täiendava teabe edastamise kohustuse täitmiseks peab SIRENE töötajatel olema otsene või kaudne juurdepääs kogu asjaomasele riigisisesele teabele ja eksperdiabile.

1.10. Teavitamine

1.10.1. Suhtluskeel

SIRENE büroode vahelistes kahepoolsetes suhetes parimate tulemuste saavutamiseks kasutatakse keelt, mis on mõistetav mõlemale poolele.

1.10.2. Andmevahetus SIRENE büroode vahel

SIRENE büroode vahelise andmevahetuse tehnilised nõuded on sätestatud dokumendis „Andmevahetus SIRENE büroode vahel“. Neid juhiseid tuleb järgida.

1.10.3. Võrk, teated ja postkastid

Vastavalt SIS II õigusaktide ühise artikli 4 lõike 1 punktile c ja ühise artikli 8 lõikele 1 kasutavad SIRENE bürood krüpteeritud virtuaalset võrku, mis on ette nähtud üksnes SIS II andmetele ja täiendava teabe vahetamiseks SIRENE büroode vahel. Ainult juhul, kui kõnealune kanal ei ole kättesaadav, võib kasutada muud piisavalt turvalist sobivat sidevahendit. Võimalus sidevahendit valida tähendab, et sidevahend määratakse iga juhtumi puhul eraldi, arvestades tehnilisi võimalusi ning sidevahenditele esitatavaid julgeoleku- ja kvaliteedinõudeid.

Kirjalikud teated jagatakse kahte kategooriasse: vabas vormis tekst ja standardvormid. 3. liites kirjeldatakse vorme, mida SIRENE büroo teadete edastamiseks kasutab, esitatakse juhiseid väljade sisu kohta ning osutatakse, kas välja täitmine on kohustuslik või mitte.

Eespool nimetatud võrgus seatakse sisse neli postkasti vabas vormis teadete ja SIRENE vormide vahetamiseks.

Postkast E-posti aadress Eesmärk Operatiivne oper@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse vormide ja manuste vahetamiseks SIRENE büroode vahel Tehniline tech@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse SIRENE büroode tehnilise abi töötajate vaheliseks e-kirjavahetuseks SIRENE juhataja director@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse SIRENE büroode juhatajate vaheliseks e-kirjavahetuseks E-post message@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse vabas vormis tekstiteadete vahetamiseks SIRENE büroode vahel

Testimise jaoks on loodud teine domeen (17) (testxx.sirenemail2.eu), milles võib testimise eesmärgil luua eespool loetletud postkastide teisikud, ilma et see häiriks tegelikku teatevahetust ja töökeskkonda.

SIRENE postkastide ja SIRENE vormide edastamise kohta kohaldatakse dokumendis DEBS esitatud üksikasjalikke eeskirju.

SIRENE töövoo süsteemiga (vt punkt 1.12) jälgitakse, kas operatiivsesse ja e-posti postkasti („oper“ ja „message“) on saabunud vorme, nendega seotud e-kirju ja manuseid. Kiireloomulised kirjad saadetakse ainult operatiivsesse postkasti.

1.10.4. Suhtlus erandlikes olukordades

Kui tavapäraseid teabekanaleid ei saa kasutada ning standardvormis teateid on vaja saata näiteks faksi teel, kasutatakse dokumendis DEBS kirjeldatud menetlust.

1.11. SIRENE aadressiraamat (SAB)

SIRENE büroode kontaktandmed ja vastastikuseks suhtluseks ning koostööks vajalik teave kogutakse ja avaldatakse SIRENE aadressiraamatus (SAB). SIRENE aadressiraamatu ajakohastab komisjon, kes annab ajakohastatud aadressiraamatu välja vähemalt kaks korda aastas. SIRENE bürood tagavad, et:

a) SABis olevat teavet ei avaldata kolmandatele isikutele;

b) SIRENE töötajad tunnevad ja kasutavad SABi;

c) SABi andmetes tehtud muudatused tehakse viivitamata komisjonile teatavaks.

1.12. SIRENE töövoosüsteem

SIRENE büroo saab oma tööd kõige paremini juhtida arvutipõhise juhtimissüsteemiga (töövoosüsteemiga), millega automatiseeritakse suurema osa igapäevaste töövoogude juhtimine.

SIRENE bürool võib olla mujal asuv varuarvuti ja -andmebaasisüsteem, mis võimaldab töövoo toimimist ka juhul, kui SIRENE büroos tekib tõsine hädaolukord. Varusüsteemil peaks olema piisav varutoide ja sidevahendid.

SIRENE töövoo pideva toimimise tagamiseks peaks sellel olema piisav IT-tugi.

1.13. Vastamistähtaeg

SIRENE büroo vastab teiste liikmesriikide SIRENE büroode kaudu hoiatusteadetega seotud teabe saamise ning päringutabamus- ja kokkulangevusmenetluse algatamise taotlustele nii kiiresti kui võimalik. Igal juhul peab vastuse andma 12 tunni jooksul. (vt ka punkt 1.13.1., milles käsitletakse kiireloomulisuse märkimist SIRENE vormidel).

Igapäevatöös sõltuvad prioriteedid hoiatusteadete liikidest ja juhtumite olulisusest.

1.13.1. Kiireloomulisuse märkimine SIRENE vormidel ning kiire päringutabamusest teatamine

SIRENE vormidele, millega taotluse saanud SIRENE büroo peab esmajärjekorras tegelema, võib väljale 311 („Important notice“ – oluline teade) teha märke „URGENT“ (kiire), millele lisatakse kiireloomulisuse põhjus. Kiireloomulisuse põhjuse kohta esitatakse selgitus SIRENE vormi asjakohasel väljal. Telefonisuhtlust ja teadete edastamist telefoni teel võib kasutada ka olukorras, kus tegutseda on vaja kiiresti.

Kui kiireloomulise või tähtsa juhtumi puhul saadakse hoiatusteate suhtes päringutabamus, teavitab kokkulangevuse tuvastanud liikmesriigi SIRENE büroo pärast vormi G saatmist hoiatusteate esitanud SIRENE bürood päringutabamusest vajaduse korral ka telefoni teel.

1.14. Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid

Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid on esitatud 1. liites. SIRENE büroode vahelises suhtluses tuleb neid reegleid täita (vt ka punkt 2.11 isikunimede sisestamise kohta).

1.15. Andmete kvaliteet

Vastavalt SIS II õigusaktide artikli 7 lõikele 2 koordineerib SIRENE büroo SIS II sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Selle ülesande täimiseks peaks SIRENE bürool olema vajalik üleriigiline pädevus. Seetõttu tuleks teha riigi tasandil andmete kvaliteedi audit, mis hõlmab hoiatusteadete/päringutabamuste suhte ja andmete sisu analüüsi.

Andmekvaliteedi kontrollimise kooskõlastamiseks peab igal SIRENE bürool olema vajalik IT-tugi ja vajalikud süsteemisisesed õigused.

Koostöös riikliku SIRENE bürooga tuleb välja töötada riiklikud standardid kasutajate koolitamiseks andmekvaliteedi põhimõtete ja tavade alal.

Liikmesriigid võivad soovitada SIRENE büroode töötajatel osaleda kõikide hoiatusteateid sisestavate asutuste koolitusel ning juhtima tähelepanu andmete kvaliteedile ja SIS II kasutamise maksimeerimisele.

Sõrmejälgede üleslaadimisel SIS II süsteemi lasub peamine vastutus andmete kvaliteedi eest asjakohasel riiklikel sõrmejäljebüroodel. Andmete kvaliteedi kontrollimist koordineerivate SIRENE büroode ülesanne on pidada ühendust sõrmejäljebüroodega eelkõige üleslaaditud sõrmejälgede kvaliteedi küsimustes.

Selleks et SIS II andmed oleksid pidavalt ajakohased, kajastades sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (SIS-AFIS) abil kindlaks tehtud kokkulangevusi, võtab SIRENE büroo kõik vajalikud meetmed hoiatusteadete tähtnumbriliste andmete kiireks ajakohastamiseks. Ta ajakohastab need ise või võtab sel eesmärgil ühendust hoiatusteate sisestanud ametiasutusega. Muu hulgas lisatakse varjunimesid ja parandatakse isikuandmeid.

1.16. Arhiveerimine

a) Iga liikmesriik määrab kindlaks teabe säilitamise tingimused.

b) Hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo tagab teistele liikmesriikidele pideva juurdepääsu kogu teabele oma hoiatusteadete kohta, sealhulgas esitab viite otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati.

c) Kõikide SIRENE büroode arhiivid peavad võimaldama asjaomast teavet kiiresti kätte saada, et mitte ületada teabeedastuse väga lühikesi tähtaegu.

d) Kooskõlas SIS II õigusaktide artikli 12 lõikega 4 hoitakse teabevahetuse tulemusel SIRENE büroo failides säilitatavaid isikuandmeid ainult nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse üldjoontes kohe pärast vastava hoiatusteate SIS II-st kustutamist ja igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel kõnealuse hoiatusteate kustutamisest. Andmeid, mis on seotud liikmesriigi sisestatud konkreetse hoiatusteatega või sellise hoiatusteatega, millega seoses on liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid, võib kooskõlas siseriikliku õigusega siiski säilitada kauem;

e) muude liikmesriikide saadetud täiendavat teavet säilitatakse vastavalt vastuvõtva liikmesriigi isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele. Vastavalt SIS II õigusaktide ühisele artiklile 12 kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (18) ja nõukogu raamotsust 2008/977/JSK (19).

f) Teave identiteedi väärkasutuse kohta kustutatakse pärast seda, kui asjaomane hoiatusteade on kustutatud.

g) Arhiivi kasutamist dokumenteeritakse ja kontrollitakse ning arhiivi saavad kasutada ainult asjaomased töötajad.

1.17. Töötajad

Kui töötajatel on palju kogemusi, on nad võimelised omal algatusel tegutsema ja suudavad seetõttu juhtumeid tõhusalt lahendada. Sellest tulenevalt on soovitav vähene tööjõu voolavus, mis nõuab juhtkonna ühemõttelist toetust sellise detsentraliseeritud töökeskkonna loomisele. Liikmesriikidel soovitatakse võtta asjakohaseid meetmeid oskuste ja kogemuste kaotsimineku vältimiseks tööjõu voolavuse tõttu.

1.17.1. SIRENE büroode juhatajad

Kõikide SIRENE büroode juhatajad peaksid kohtuma vähemalt kaks korda aastas, et hinnata büroodevahelise koostöö kvaliteeti, võtta raskuste ilmnemisel vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid ning vajaduse korral täpsustada menetlusi. SIRENE büroode juhatajate kohtumise korraldab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik.

1.17.2. SIRENE kontaktisik (SIRCoP)

Juhul kui standardmenetlused osutuvad ebapiisavaks, võib SIRENE kontaktisikule (SIRCoP) anda lahendamiseks juhtumid, millega tegelemine on keeruline, problemaatiline või tundlik, ning kui küsimuse lahendamiseks on vaja saada andmete kvaliteedi kohta kinnitust ja/või olla pikemaajalises ühenduses teise SIRENE bürooga. Selliste juhtumite korral tuleks üldjuhul kasutada seitse päeva nädalas ööpäev läbi osutatavat valveteenust.

SIRENE kontaktisik võib esitada ettepanekuid kvaliteedi parandamiseks ja kirjeldada selliste probleemide lahendamise võimalusi pikemaajalises perspektiivis.

Üldjuhul saab SIRENE kontaktisik võtta teise SIRENE kontaktisikuga ühendust üksnes töö ajal.

Iga-aastase statistilise aruande koostamise raames korraldatakse järgmisi näitajaid hõlmav iga-aastane hindamine, nagu on ette nähtud 5. liites:

a) SIRENE kontaktisiku sekkumiste arv liikmesriigi kohta;

b) kontakteerumise põhjus;

c) sekkumise tulemus aruandlusperioodil kättesaadava teabe põhjal.

1.17.3. Teadmised

SIRENE büroo töötajad peavad oskama paljusid keeli ja ühe vahetuse personal peab suutma suhelda kõikide teiste SIRENE büroodega.

SIRENE büroo töötajatel peavad olema vajalikud teadmised järgmistes valdkondades:

— riikide, Euroopa ja rahvusvaheline õigus;

— oma riigi õiguskaitseasutused ning

— riikide ja Euroopa sisserände haldamise ja kohtusüsteemid.

Neil peab olema õigus tegeleda iseseisvalt mis tahes sissetuleva juhtumiga.

Töötajatel, kes on tööl väljaspool tavatööaega, peavad olema sama pädevus, teadmised ja volitused ning neil peaks olema võimalus pöörduda ekspertide poole, kes on kättesaadavad telefoni teel.

SIRENE bürool peaks olema nii tava- kui ka erandjuhtumeid hõlmav õigusalane pädevus. Sõltuvalt juhtumist võib sellise pädevusega olla mõni vajaliku õigusalase väljaõppega töötaja või õigusasutuse ekspert.

1.17.4. Koolitus

Riigi tasand

Riigi tasandil koolitatakse töötajaid piisavalt, et tagada nende vastavus käesolevas käsiraamatus esitatud nõuetele. Enne loa saamist SIS II-s säilitatavate andmete töötlemiseks peavad töötajad läbima andmete turvalisust ja isikuandmete kaitset käsitlevate eeskirjade alase nõuetekohase väljaõppe ning neile jagatakse teavet kõigist asjakohastest kuritegudest ja karistustest.

Euroopa tasand

Vähemalt üks kord aastas korraldatakse ühiseid koolituskursuseid, et edendada SIRENE büroode vahelist koostööd, võimaldades töötajatel kohtuda kolleegidega teistest SIRENE büroodest, jagada teavet riiklike töömeetodite kohta ning ühtlustada ja võrdsustada teadmiste taset. Lisaks suurendavad nimetatud koolituskursused töötajate teadlikkust oma töö ja vastastikuse solidaarsuse tähtsusest liikmesriikide ühise julgeoleku tagamisel.

Koolituse korraldamisel tuleb lähtuda SIRENE koolitajate käsiraamatust.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1077/2011 (20) artiklis 3 on sätestatud, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet“) täidab SIS II puhul eelkõige SIRENE töötajate poolse tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesandeid.

1.17.5. Töötajate vahetus

Kui võimalik, korraldavad SIRENE bürood teiste SIRENE büroodega töötajate vahetamise vähemalt kord aastas. Nimetatud vahetuste eesmärk on parandada töötajate teadmisi töömeetodite kohta, näidata teiste SIRENE büroode tegevuse korraldust ning luua teiste liikmesriikide kolleegidega isiklikke kontakte.

2. ÜLDINE KORD

Allpool kirjeldatud menetlusi kohaldatakse kõigi kategooriate hoiatusteadete suhtes. Konkreetse kategooria hoiatusteate puhul kasutatavat menetlust on kirjeldatud käesoleva käsiraamatu vastavas osas.

2.1. Mõisted

— „Hoiatusteate esitanud liikmesriik“– SIS II hoiatusteate sisestanud liikmesriik

— „Täideviiv liikmesriik“– liikmesriik, kes võtab vajalikud meetmed pärast päringutabamuse saamist;

— „Baasvõrdlusmaterjali andev SIRENE büroo“– selle liikmesriigi SIRENE büroo, kellel on selle isiku sõrmejäljed või fotod, kelle kohta sisestas hoiatusteate mõni muu liikmesriik

— „Päringutabamus“– SIS II tuvastatakse kokkulangevus

a) kasutajapoolse otsingu tulemusel;

b) kui otsinguga leitakse SIS II sisestatud välisriigi hoiatusteade;

c) kui SIS II hoiatusteadet käsitlevad andmed vastavad otsinguandmetele ja

d) kui päringutabamuse tuvastamise tulemusena taotletakse edasiste meetmete võtmist.

— „Kokkulangevus“– SIS II tuvastatakse kokkulangevus

a) kui sõrmejälgede alusel teostatakse otsing SIS–AFISi andmetes;

b) kui saadakse SIS II teade võimaliku kokkulangevuse kohta ja

c) kui kokkulangevuse olemasolu leiab kinnitust riigis kehtestatud korra kohase sõrmejälgede kontrollimise käigus.

Kokkulangevuse selgumisel võib taotleda ka muude meetmete võtmist isikusamasuse tuvastamiseks ja varjunimede väljaselgitamiseks.

Kui lõppkasutaja teostab kontrolli käigus SIS-AFISis otsingu ja teeb kindlaks kokkulangevuse, saadakse lisaks „kokkulangevusele“ ka „päringutabamus“.

— „Lipp“– kehtivuse peatamine terves riigis. Lipu võib lisada vahistamise, kadunud isikutega seotud ja kontrolli kohta sisestatud hoiatusteadetele juhul, kui liikmesriik on arvamusel, et hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega. Kui hoiatusteatele on lisatud lipp, ei võeta kõnealuse liikmesriigi territooriumil hoiatusteate alusel taotletud meedet.

2.2. Korduvad hoiatusteated (SIS II määruse artikli 34 lõige 6 ja SIS II otsuse artikli 49 lõige 6)

Üks liikmesriik tohib ühe isiku või eseme kohta SIS II sisestada vaid ühe hoiatusteate.

Seetõttu tuleks võimaluse ja vajaduse korral säilitada ühe ja sama isiku või eseme kohta tehtud teine ja järgnev hoiatusteade riiklikul tasandil, et need sisestada süsteemi juhul, kui esimene hoiatusteade aegub või kustutatakse.

Mõnikord võivad eri liikmesriigid sisestada sama isiku või eseme kohta mitu hoiatusteadet. Oluline on, et selline olukord ei tekitaks kasutajate hulgas segadust ja neil oleks selge, milliseid meetmeid tuleb võtta, et hoiatusteadet sisestada, ja millist menetlust järgida päringutabamuse korral. Seetõttu töötatakse välja menetlused, mis aitavad avastada, kas ühe isiku või eseme kohta on esitatud korduvaid hoiatusteateid, ning luuakse tähtsuse järjekord, mille alusel saab hoiatusteateid SIS II sisestada.

Menetluses nähakse ette järgmist:

— enne hoiatusteate sisestamist kontrollida, kas isik või ese on juba SIS II sisestatud;

— konsulteerida teiste liikmesriikidega, kui hoiatusteate sisestamise tulemusena tekivad ühe isiku või eseme kohta korduvad hoiatusteated, mis ei sobi omavahel kokku.

2.2.1. Hoiatusteadete ühilduvus

Mitu liikmesriiki võivad sama isiku või eseme kohta sisestada hoiatusteated korraga, kui need on ühilduvad.

Liikmesriigid võivad teha ühilduvuse eeskirjadest erandi, kui hoiatusteade esitatakse diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil, eelkõige juhul, kui tegemist on riikliku julgeolekuga seotud otstarbel esitatava hoiatusteatega. Erand ei mõjuta punkti 2.2.2 kohast hoiatusteadete tähtsuse järjekorda ega konsultatsioonimenetlust.

Isikuid käsitlevate hoiatusteadete ühilduvuse tabel

Tähtsuse järjekord Vahistamist käsitlev hoiatusteade Sisenemiskeeldu käsitlev hoiatusteade Kadunud isikut käsitlev hoiatusteade (kaitse) Erikontrolli käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed Erikontrolli käsitlev hoiatusteade Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (asukoha teatamine) Kohtumenetlusega seotud hoiatusteade Vahistamist käsitlev hoiatusteade jah jah jah ei ei ei ei jah jah Sisenemiskeeldu käsitlev hoiatusteade jah jah ei ei ei ei ei ei ei Kadunud isikut käsitlev hoiatusteade (kaitse) jah ei jah ei ei ei ei jah jah Erikontrolli käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed ei ei ei jah jah ei ei ei ei Erikontrolli käsitlev hoiatusteade ei ei ei jah jah ei ei ei ei Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed ei ei ei ei ei jah jah ei ei Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade ei ei ei ei ei jah jah ei ei Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (asukoha teatamine) jah ei jah ei ei ei ei jah jah Kohtumenetlusega seotud hoiatusteade jah ei jah ei ei ei ei jah jah





Esemeid käsitlevate hoiatusteadete ühilduvuse tabel

Tähtsuse järjekord Tõendina kasutamise hoiatusteade Kehtetuks tunnistatud reisidokument Arestimist käsitlev hoiatusteade Erikontrolli käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed Erikontrolli käsitlev hoiatusteade Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade Tõendina kasutamist käsitlev hoiatusteade jah jah jah ei ei ei ei Kehtetuks tunnistatud reisidokument jah jah jah ei ei ei ei Arestimist käsitlev hoiatusteade jah jah jah ei ei ei ei Erikontrolli käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed ei ei ei jah jah ei ei Erikontrolli käsitlev hoiatusteade ei ei ei jah jah ei ei Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade – viivitamata võetavad meetmed ei ei ei ei ei jah jah Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade ei ei ei ei ei jah jah

2.2.2. Hoiatusteadete tähtsuse järjekord

Omavahel ühildumatute isikuid käsitlevate hoiatusteadete tähtsuse järjekord on järgmine:

— vahistamine üleandmise või väljaandmise eesmärgil (otsuse artikkel 26);

— Schengeni alale sisenemise või seal viibimise keeld (määruse artikkel 24);

— isiku kaitse alla võtmine (otsuse artikkel 32);

— erikontroll – viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36);

— erikontroll (otsuse artikkel 36);

— diskreetne kontrollimine – viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36).

— diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36).

— asukoha teatamine (otsuse artiklid 32 ja 34).

Esemete kohta esitatud hoiatusteadete tähtsuse järjekord on järgmine:

— tõenditena kasutamine (otsuse artikkel 38);

— kehtetuks tunnistatud reisidokumendi arestimine (otsuse artikkel 38)

— arestimine (otsuse artikkel 38);

— erikontroll – viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36);

— erikontroll (otsuse artikkel 36);

— diskreetne kontrollimine – viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36).

— diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36).

Kui kaalukate riiklike huvide tõttu on vaja käesolevast tähtsuse järjekorrast kõrvale kalduda, võib seda teha pärast konsulteerimist liikmesriikidega.

2.2.3. Ühilduvuse kontrollimine ja korduvate hoiatusteadete sisestamine

Selleks et vältida mitme omavahel ühildumatu hoiatusteate sisestamist, tuleb täpselt eristada samalaadsete tunnustega isikuid ja esemeid. SIRENE büroode vahelised konsultatsioonid ja koostöö on seetõttu hädavajalikud ning iga liikmesriik kehtestab sobivad tehnilised menetlused, et avastada selliseid juhtumeid enne hoiatusteate esitamist.

Kuna nüüd on SIS II lisatud sõrmejälgede alusel isikute tuvastamise funktsioon, on suurenenud tõenäosus, et avastatakse sama isiku kohta muude nimede all sisestatud hoiatusteated (vt ka punkt 1.15). Seega on konsulteerimine ja koostöö vajalik ka siis, kui kokkulangevus leitakse sõrmejäljeandmete üleslaadimise ajal. Sellistel juhtudel toimitakse allkirjeldatud korra kohaselt. Kui aga leitakse, et isikul on varjunimi, toimitakse vastavalt punktile 2.12.2.

Juhul kui liikmesriik kavatseb väljastada uue hoiatusteate ning see hoiatusteade on vastuolus sama riigi poolt varem sisestatud hoiatusteatega, siis SIRENE büroo tagab kooskõlas siseriikliku menetlusega, et SIS II jääb vaid üks hoiatusteade.

Et kontrollida, kas ühe ja sama isiku või eseme kohta on sisestatud mitu hoiatusteadet, kohaldatakse järgmist menetlust.

a) Korduvate hoiatusteadete väljaselgitamiseks võrreldakse omavahel järgmisi isiku või eseme samasuse tuvastamist võimaldavaid kirjelduselemente: i) isiku puhul: — perekonnanimi, — eesnimi, — sünniaeg, — sugu, — sõrmejäljeandmed (kui on olemas); ii) sõiduki puhul: — VIN, — registrinumber ja registreerinud riik, — mark, — liik; iii) lennuki puhul: — lennuki kategooria, — ICAO registreerimisnumber; iv) laeva puhul: — laeva kategooria, — laevakerede arv, — laeva pardatähis (selle kasutamine on vabatahtlik, mitte kohustuslik); v) konteineri puhul: — BIC-kood (21).

b) Sõiduki või muu VIN numbri või registreerimisnumbriga eseme kohta uue hoiatusteate sisestamise kord vt punkt 8.2.1.

c) Muude esemete puhul on kõige sobilikumad väljad korduva hoiatusteate tuvastamiseks kohustuslikud väljad, mida kõiki kasutab süsteem automaatsel võrdlusel.

Punktis 8.2.1 (Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontroll) kirjeldatud menetlust kasutatakse SIS II sisestatud muud liiki esemete eristamiseks üksteisest juhul, kui selgub, et sarnastel esemetel on sama järjekorranumber.

Kui kontrolli tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isiku või eseme kirjeldusega, kiidab SIRENE büroo uue hoiatusteate sisestamise taotluse heaks (22).

Kui hoiatusteadete kordumise kontrolli käigus selgub, et andmed on samad ning võivad olla seotud sama isiku või esemega, kuid hoiatusteated on omavahel ühildumatud, konsulteerib uut hoiatusteadet sisestada kavatsev SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga.

Hoiatusteadete ühilduvust kontrollitakse järgmise korra kohaselt:

a) enne hoiatusteate sisestamist, samuti juhul, kui pärast hoiatusteatega seotud sõrmejälgede algset üleslaadimist saadakse sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemilt (SIS AFIS) teade võimaliku kokkulangevuse kohta, tuleb kontrollida omavahel ühildumatute hoiatusteadete olemasolu;

b) kui on olemas teine, ühilduv hoiatusteade, kuid sõrmejälgede kokkulangevus puudub, ei pea SIRENE bürood omavahel konsulteerima;

c) kui on olemas teine, ühilduv hoiatusteade, ja seda kinnitab ka sõrmejälgede kokkulangevus, peavad SIRENE bürood konsulteerima eesmärgiga isik tuvastada ja selgitada välja seniteadmata varjunimed. Kui aga on vaja välja selgitada, kas hoiatusteade käsitleb sama isikut, küsib SIRENE büroo teavet hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroolt, kasutades vormi L; Sõrmejälgede kokkulangevuse kindlakstegemisele järgneva teatamise ja konsulteerimise korda on kirjeldatud punktis 2.5. Punktis 2.5 on käsitletud toimimist juhul, kui vastavus tehakse kindlaks sõrmejälgede algse üleslaadimise ajal, ning juhul, kui kokkulangevus tehakse kindlaks sõrmejälgede alusel tehtud päringutega (näiteks politseijaoskondade sooritatavate päringutega);

d) kui hoiatusteated on ühildumatud, konsulteerivad SIRENE bürood omavahel, kasutades vormi E, ning lõppkokkuvõttes sisestatakse vaid üks hoiatusteade;

e) vahi alla võtmist käsitlevad hoiatusteated sisestatakse kohe, ootamata ära teiste liikmesriikidega konsulteerimise tulemusi;

f) kui hoiatusteade, mis ei ühildu teiste hoiatusteadetega, tunnistatakse konsultatsiooni tulemusena kõige tähtsamaks, võtavad teised hoiatusteateid esitanud liikmesriigid oma hoiatusteated uue hoiatusteate sisestamisel tagasi. Omavahelised vaidlused lahendavad liikmesriigid SIRENE büroode kaudu;

g) liikmesriigid, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, võivad esitada taotluse, et CS-SIS neid teavitaks, kui kõnealune hoiatusteade kustutatakse;

h) liikmesriigi SIRENE büroo, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, võib taotleda selle liikmesriigi SIRENE büroolt, kes hoiatusteate sisestas, et see teataks päringutabamuse saamisest hoiatusteate suhtes.

2.2.4. Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriolukord

Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale SIS II määruse rakendamises ja seetõttu nad ei saa tutvuda sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevate hoiatusteadetega (SIS II määruse artiklid 24 ja 26). Nad peavad siiski järgima hoiatusteadete ühilduvuse eeskirju, mis on kehtestatud punktis 2.2, ja eelkõige kohaldavad nad punktis 2.2.3 osutatud menetlust.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) juhul kui Ühendkuningriik või Iirimaa sisestab hoiatusteate, mis ei ühildu teiste sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevate hoiatusteadetega vastavalt punktile 2.2.1, teavitab keskne SIS II neid kahte liikmesriiki võimalikust ühildumatusest, teatades ainult hoiatusteate Schengeni identifitseerimisnumbri;

b) juhul kui teavitatakse Ühendkuningriigi või Iirimaa sisestatud hoiatusteate võimalikust ühildumatusest muu liikmesriigi sisestatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteatega, peab Ühendkuningriigi või Iirimaa SIRENE büroo alustama hoiatusteate esitanud liikmesriigiga konsultatsiooni, kasutades vabas vormis tekstiteateid, ja kustutama konsultatsiooni käigus ühildumatu hoiatusteate;

c) sõltuvalt konsultatsiooni tulemusest võib Ühendkuningriik või Iirimaa uuesti sisestada hoiatusteate, mis ühildub teiste hoiatusteadetega.

2.3. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist

Kui kasutaja taotleb pärast päringutabamuse saamist täiendavat teavet, võtab SIRENE büroo viivitamata ühendust hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga, taotledes vajalikku teavet. Vajadusel toimivad SIRENE bürood vahendajatena riiklike asutuste vahel ning edastavad ja vahetavad asjakohast täiendavat teavet kõnealuse hoiatusteate kohta.

Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriiki päringutabamusest ja selle tagajärgedest (vt ka kiireloomulisuse märkimist käsitlev punkt 1.13.1).

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) Ilma et see piiraks käesoleva käsiraamatu punkti 2.4 kohaldamist, teavitatakse päringutabamuse saamisest isiku või eseme kohta sisestatud hoiatusteate suhtes päringutabamuse saamisest hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi G.

b) Kui päringutabamusest teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriiki, tuleks vormi G väljale 090 märkida kohaldatav SIS II õigusakti artikkel ja vajalik lisateave (näiteks „MINOR“ (alaealine)). Vormil G tuleb päringutabamuse kohta esitada võimalikult palju teavet, sealhulgas märkida väljale 088 võetud meetmed. Hoiatusteate esitanud liikmesriik võib väljal 089 taotleda täiendavat teavet.

c) Kui täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo soovib esitada lisateavet pärast seda, kui vorm G on ära saadetud, kasutab ta vormi M.

d) Vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo seejärel asjaomast konkreetset teavet ning märgib, milliseid meetmeid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma. Sõrmejälgede kokkulangevuse kindlakstegemisest teatamise kord on esitatud punktis 2.5, vt eriti allpunkt f vastavustega kattuvate päringutabamuste kohta. Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemi (Automatic Number Plate Recognition – ANPR) abil saadud päringutabamustest aruandmise korda vt 9. jagu.

2.4. Olukorrad, kus päringutabamuse korral ettenähtud menetlusi ei ole võimalik järgida (SIS II otsuse artikkel 48 ja SIS II määruse artikkel 33)

Kooskõlas SIS II otsuse artikliga 48 ja SIS II määruse artikliga 33 kohaldatakse järgmist menetlust:

a) liikmesriik, kes kogu olemasoleva teabe põhjal ei saa menetlust järgida, teavitab SIRENE büroo kaudu viivitamata hoiatusteate esitanud liikmesriiki sellest, et ta ei suuda võtta taotletud meedet, ning esitab oma põhjendused vormi H väljal 083;

b) asjaomased liikmesriigid võivad seejärel kokku leppida, milliseid meetmeid võtta vastavalt oma siseriiklikule õigusele ja SIS II õigusaktidele. Sõrmejälgede kokkulangevuse kindlakstegemisest teatamise kord on esitatud punktis 2.5, vt eriti allpunkt f vastavustega kattuvate päringutabamuste kohta.

2.5. Sõrmejälgede algse üleslaadimise ajal kindlakstehtud kokkulangevusest ja sõrmejälgede alusel tehtud päringutega kindlakstehtud kokkulangevusest teatamise kord

Kokkulangevuse kindlakstegemisel SIS-AFISi abil (enne päringutabamuse saamist) lähtutakse järgmisest korrast (päringutabamuste kohta vt punkt f):

a) kui isiku sõrmejäljeandmetega SIS-II-s salvestatud sõrmejälgede seas tehtud otsingu tulemusel selgitatakse välja arvatav kokkulangevus, kontrollitakse seda siseriiklike õigusaktide ja kehtestatud korra kohaselt;

b) kui kokkulangevus leiab kinnitust, teavitab selle avastanud liikmesriigi SIRENE büroo vormiga L kõiki teisi asjaomaseid SIRENE büroosid kokkulangevuse leidmisest ja sellest, et arvatavasti on vaja ajakohastada SIS II olevaid tähtnumbrilised andmeid;

c) Kui kokkulangevusest teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriiki, märgitakse vormi L väljale 083 SIS II õigusakti hoiatusteateid käsitlev asjakohane artikkel ja teade, et tegemist on SIS-AFISi kokkulangevusega (SIS-AFIS match). Kui kokkulangevuse kindlateinud liikmesriik peab juhtumit kiireloomuliseks, märgitakse see väljale 311 (Oluline teade) „Urgent“ ja selgitatakse kiireloomulisuse olemust. Vormil L esitatakse kogu olemasolev teave, sealhulgas sõrmejälgede võtmise koht, kuupäev ja põhjus. Foto olemasolul lisatakse ka see. Kui täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo soovib esitada lisateavet pärast seda, kui algne vorm L on ära saadetud, kasutab ta vormi M. Kui selgub kokkulangevus rohkem kui ühe hoiatusteatega, kantakse vormi L väljale 083 kõigi selliste hoiatusteadete Schengeni identifitseerimisnumber;

d) Kõnealuse teabe saanud SIRENE bürood kontrollivad enda sisestatud andmeid ja võtavad vajalikud meetmed tähtnumbriliste andmete ajakohastamiseks vastavalt punktile 1.15;

e) vajaduse korral edastab vormiga L kokkulangevuse kohta teate saanud liikmesriigi SIRENE büroo seejärel asjaomase konkreetse teabe ja märgib, milliseid meetmeid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma;

f) sõrmejälgede kokkulangevuse tulemusel päringutabamuse saamisel lähtutakse olenevalt olukorrast punktis 2.3. sätestatud korrast (kui meetmeid saab võtta) või punktis 2.4. sätestatud korrast (kui meetmeid ei saa võtta). Kui ilmneb, et lisaks vormile L (vastavalt punktidele a–e) tuleks päringutabamuse saamise tõttu saata ka vorm G või vorm H, siis saadetakse ainult vorm G või vorm H. Vormi G väljale 086 või vormi H väljale 083 märgitakse järgmise sisuga teade: „Hit achieved through SIS-AFIS“ (päringutabamus on saadud SIS-AFISi abil) koos lisateabega seniteadmata nimede ja varjunimede kohta (vormi G väli 090; vormi H väli 083).

2.6. Andmete töötlemine muul eesmärgil kui see, milleks need SIS II sisestati (SIS II otsuse artikli 46 lõige 5)

SIS II olevaid andmeid võib töödelda ainult sellel eesmärgil, millest lähtudes on esitatud iga kategooria hoiatusteade.

Kui hoiatusteate esitanud liikmesriigilt on eelnevalt saadud luba, võib andmeid töödelda hoiatusteate sisestamise eesmärgist erineval eesmärgil, et hoida ära vahetu tõsine oht avalikule korrale ja turvalisusele, tõsistel riigi julgeolekuga seotud kaalutlustel ja hoidmaks ära rasket kuritegu.

Kui liikmesriik soovib töödelda SIS II sisestatud andmeid eesmärgil, mis ei ole eesmärk, milleks need SIS II sisestati, vahetatakse teavet järgmise korra kohaselt:

a) liikmesriik, kes kavatseb kasutada andmeid muul eesmärgil, selgitab SIRENE büroo kaudu hoiatusteate sisestanud liikmesriigile põhjuseid, miks ta soovib andmeid muul eesmärgil töödelda, kasutades selleks vormi I;

b) hoiatusteate esitanud liikmesriik analüüsib nii kiiresti kui võimalik, kas kõnealust taotlust on võimalik täita, ning teatab SIRENE büroo kaudu oma otsuse teisele liikmesriigile, kasutades selleks vormi M;

c) vajaduse korral võib hoiatusteate sisestanud liikmesriik töötlemisloale lisada andmete kasutamise tingimused. Loa saatmiseks kasutatakse vormi M. Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik on nõustunud, võib teine liikmesriik kasutada andmeid ainult eesmärgil, milleks ta on saanud loa. Kõnealune liikmesriik võtab arvesse hoiatusteate esitanud liikmesriigi seatud tingimusi.

2.7. Lipu lisamine

2.7.1. Sissejuhatus

a) SIS II otsuse artikli 24 kohaselt võib liikmesriik nõuda lipu lisamist järgmistel juhtudel. i) Juhul kui liikmesriik leiab, et SIS II otsuse artiklite 26, 32 või 36 kohaselt sisestatud hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega, võib ta nõuda, et hoiatusteate juurde lisataks lipp selleks, et tema territooriumil ei võeta hoiatusteate põhjal osutatud meedet. Lipu lisab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo. ii) Selleks et võimaldada liikmesriikidel nõuda lipu lisamist artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteatele, teavitatakse kõiki liikmesriike täiendava teabe edastamise teel automaatselt kõigist uutest hoiatusteadetest, mis vastavad nimetatud kategooriale. iii) Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik taotleb eriti kiireloomulistel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, uurib täideviiv liikmesriik, kas tal on võimalik lubada enda nõudmisel lisatud lipp eemaldada. Võimaluse korral peab täideviiv liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada võetava meetme viivitamatu elluviimine.

b) Alternatiivne menetlus kehtib ainult vahistamist käsitlevate hoiatusteadete puhul (vt punkt 3.6).

c) Kadunud isikuid käsitlevaid ning diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatusteateid, millele on lisatud lipp, ei kuvata süsteemi kasutajate ekraanile.

d) Ilma et see piiraks punkti 3.6.1 kohaldamist, ei taotle liikmesriik lipu lisamist ainult selle põhjal, et asjaomane liikmesriik on hoiatusteate esitanud liikmesriik. Lipu lisamist tuleb taotleda igal üksikjuhul eraldi.

2.7.2. Lipu lisamist käsitlev konsulteerimine liikmesriikidega

Lipp lisatakse ainult teise liikmesriigi taotluse või nõusoleku korral.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) kui liikmesriik soovib lisada lippu, esitab ta vormi F kohase lipu lisamise taotluse hoiatusteate esitanud liikmesriigile koos põhjendustega. Taotluse esitamiseks kasutatakse välja 071 ning lipu vajalikkuse põhjendus esitatakse väljal 080. Muu teave hoiatusteate kohta esitatakse väljal 083;

b) hoiatusteate sisestanud liikmesriik lisab lipu viivitamata;

c) pärast teabe vahetamist võib esineda olukordi, kus lipu lisamist taotlenud liikmesriigiga peetud konsultatsioonide käigus esitatud teabe alusel tuleb hoiatusteadet muuta või see kustutada; samuti võib olla vaja taotlus tagasi võtta ilma hoiatusteadet muutmata.

2.7.3. Lipu eemaldamise taotlus

Liikmesriigid esitavad taotluse varem taotletud lipu eemaldamiseks niipea, kui lipu lisamise põhjus enam ei kehti. See võib olla vajalik eelkõige siis, kui muudetakse siseriiklikke õigusakte või kui juhtumiga seotud lisateabe vahetamise käigus selgub, et SIS II otsuse artikli 24 lõikes 1 või artiklis 25 osutatud asjaolud enam ei kehti.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) varem lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo palub hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürool lipp eemaldada, kasutades vormi F. Selleks kasutatakse välja 075 (23). Üksikasjalikum teave siseriikliku õiguse kohta märgitakse väljale 080 ja vajaduse korral esitatakse täiendav teave lipu eemaldamise põhjuste ja hoiatusteate kohta väljal 083;

b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo eemaldab lipu viivitamata.

2.8. Andmed, mis on juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsed (SIS II määruse artikkel 34 ja SIS II otsuse artikkel 49)

Juhul kui andmed on faktiliselt ebatäpsed või neid on ebaseaduslikult SIS II-s säilitatud, vahetatakse täiendavat teavet vastavalt SIS II määruse artikli 34 lõikele 2 ja SIS II otsuse artikli 49 lõikele 2, milles on sätestatud, et ainult hoiatusteate esitanud liikmesriigil on lubatud andmeid muuta, täiendada, parandada, ajakohastada ja kustutada.

Liikmesriik, kes avastas, et andmed sisaldavad viga või neid on ebaseaduslikult säilitatud, teatab sellest hoiatusteate esitanud liikmesriigile oma SIRENE büroo kaudu esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui 10 päeva möödumisel tõendite saamisest. Teabe vahetamiseks kasutatakse vormi J.

a) Konsulteerimise tulemusel võib juhtuda, et hoiatusteate esitanud liikmesriigil tuleb andmeid kustutada või parandada vastavalt oma siseriiklikele menetlustele kõnealuste andmete parandamiseks;

b) kui kokkuleppele ei suudeta jõuda kahe kuu jooksul, soovitab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kes avastas andmetes vea või andmete ebaseadusliku säilitamise, oma riigi vastutaval asutusel esitada juhtum Euroopa Andmekaitseinspektorile, kes tegutseb vahendajana koos kaasatud riiklike järelevalveasutustega.

2.9. Õigus andmetega tutvuda ja neid parandada (SIS II määruse artikkel 41 ja SIS II otsuse artikkel 58)

2.9.1. Andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused

Kui andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlusest tuleb teavitada riigiasutusi, vahetatakse teavet vastavalt järgmistele eeskirjadele, ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist:

a) kõik SIRENE bürood kohaldavad isikuandmetega tutvumise õiguse suhtes siseriiklikku õigust. Juhtumi asjaoludest sõltuvalt ja arvestades kohaldatavat õigust, on kaks võimalust: SIRENE bürood kas edastavad neile saabunud andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused pädevatele riigiasutustele või teevad oma volituste piires nende taotluste kohta otsuseid ise;

b) kui pädevad riigiasutused taotlevad teavet kõnealuse tutvumisõiguse teostamise kohta, edastavad asjaomase liikmesriigi SIRENE bürood kooskõlas siseriikliku õigusega neile küsitud teabe.

2.9.2. Teabe vahetamine teiste liikmesriikide poolt esitatud hoiatusteadetega tutvumise taotluste korral

Teavet, mis käsitleb taotlusi tutvuda teiste liikmesriikide poolt SIS II sisestatud hoiatusteadetega, vahetatakse riiklike SIRENE büroode kaudu, kasutades isikute jaoks vormi K ja esemete jaoks vormi M.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) Juhtumi asjaoludest sõltuvalt ja arvestades kohaldatavat õigust, on kaks võimalust:

b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teavitab andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE bürood oma seisukohast;

c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo esitab vastuse andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo kehtestatud taotluse läbivaatamise tähtaja jooksul;

d) üksikisikult andmetega tutvumise, parandamise või kustutamise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo võtab kõik vajalikud meetmed, et vastata õigel ajal.

Kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo saadab oma seisukoha andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroole, tagab viimati nimetatud SIRENE büroo vastavalt siseriiklikule õigusele ja oma volituste piires, et seisukoht edastatakse võimalikult kiiresti taotluse kohta otsuse tegemise eest vastutavale asutusele või teeb kõnealune SIRENE büroo nende taotluste kohta otsuseid ise.

2.9.3. Teabe vahetamine teise liikmesriigi sisestatud andmete parandamise ja kustutamise taotluste korral

Kui isik taotleb oma andmete parandamist või kustutamist, võib seda teha ainult hoiatusteate sisestanud liikmesriik. Kui isik esitab taotluse liikmesriigile, kes ei ole hoiatusteate esitanud liikmesriik, teavitab taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi K ja järgitakse punktis 2.9.2 kirjeldatud menetlust.

2.10. Hoiatusteate kustutamine, kui selle säilitamise tingimused ei ole enam täidetud

SIS II sisestatud hoiatusteateid ei tohi säilitada kauem kui nende sisestamise eesmärkide saavutamiseks vaja.

Kui hoiatusteate säilitamise tingimused ei ole enam täidetud, kustutab hoiatusteate esitanud liikmesriik selle viivitamata. Kui hoiatusteatel on aegumiskuupäev, kustutatakse see automaatselt CS-SIS-s. Päringutabamuse saamisel kohaldatakse punktides 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.8 ja 8.4 kirjeldatud menetlusi.

N.SIS II töötleb CS-SISilt saadud kustutamisteadet automaatselt.

Liikmesriikidel on võimalik tellida automaatselt väljastatavaid teateid hoiatusteate kustutamise kohta.

2.11. Isikunimede sisestamine

Riiklikes süsteemides andmete sisestamisele ja käideldavusele kehtestatud piirangute raames sisestatakse isikunimed (ees- ja perekonnanimed) SIS II vormingus (tähestik ja õigekiri), mis vastab ICAO reisidokumendistandardiga ametlikele reisidokumentidele ette nähtud vormingule; samal standardil põhineb ka keskse SIS II transkriptsiooni- ja transliteratsioonifunktsioon. Täiendava teabe vahetamisel kasutavad SIRENE bürood isikunimesid sellisel kujul, nagu need on sisestatud SIS II. Kasutajad ja hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood kasutavad andmete SIS II sisestamiseks reeglina ladina tähestikku, ilma et see piiraks 1. liites sätestatud transliteratsiooni ja transkriptsiooni eeskirjade kohaldamist.

Kui on vaja vahetada täiendavat teavet mõne teise isiku kohta kui isik, kelle kohta on esitatud hoiatusteade, kuid kes on seotud isikuga, kelle kohta on esitatud hoiatusteade (näiteks isik, kes võib saata teadmata kadunud alaealist), siis kirjutatakse tema nimi vastavalt 1. liites sätestatud reeglitele ladina tähestikus ning algkujul, kui teavet andval liikmesriigil on võimalik sisestada ka nime algkujus esinevaid erimärke.

2.12. Erinevad identiteedikategooriad

Kindlaks tehtud identiteet

Kindlaks tehtud identiteet tähendab, et isiku identiteet on kindlaks tehtud autentse isikut tuvastava dokumendi, passi või pädevate asutuste avalduse põhjal.

Kindlaks tegemata identiteet

Kindlaks tegemata identiteet tähendab, et isiku identiteedi kohta ei ole piisavalt tõendeid.

Identiteedi väärkasutus

Identiteedi (nimi, eesnimi, sünniaeg) väärkasutus tähendab, et SIS II kantud isik kasutab teise olemasoleva isiku identiteeti. Selle näiteks on dokumendi kasutamine tegeliku omaniku kahjuks.

Varjunimi

Varjunimi on väljamõeldud identiteet, mida kasutab teiste identiteetide all tuntud isik.

2.12.1. Väärkasutatud identiteet (SIS II määruse artikkel 36 ja SIS II otsuse artikkel 51)

Kuna identiteedi väärkasutuse juhtumid on keerulised, siis juhul kui selgub, et isik, kelle kohta on SIS II sisestatud hoiatusteade, kasutab vääriti kellegi teise identiteeti, kontrollib hoiatusteate esitanud liikmesriik, kas väärkasutatud identiteeti on vaja SIS II hoiatusteates säilitada.

Kohe kui on kindlaks tehtud, et isiku identiteeti on väärkasutatud, lisatakse isiku selgesõnalisel nõusolekul SIS II esitatud hoiatusteatele täiendavaid andmeid, et vältida valesti tuvastamise negatiivseid tagajärgi. Isik, kelle identiteeti on väärkasutatud, võib vastavalt riigi menetlusele esitada pädevale asutusele SIS II määruse artikli 36 lõikes 3 või SIS II otsuse artikli 51 lõikes 3 esitatud teavet. Isikul, kelle identiteeti on väärkasutatud, on õigus teabe töötlemiseks antud nõusolek tagasi võtta.

Hoiatusteate esitanud liikmesriik lisab hoiatusteatele märkuse „identiteedi väärkasutus“ ja sisestab sellise väärkasutuse ohvriks langenud isiku kohta täiendavat teavet, nagu fotosid, sõrmejälgi ja teavet kehtivate isikut tõendavate dokumentide kohta.

Kui liikmesriik avastab, et isiku kohta teise liikmesriigi poolt sisestatud hoiatusteade on seotud identiteedi väärkasutamise juhtumiga, ning isiku identiteedi väärkasutus on kindlaks tehtud, teavitab liikmesriik hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades selleks vormi Q, et lisada SIS II hoiatusteatele märge „identiteedi väärkasutus“.

Arvestades seda liiki andmete sisestamise eesmärki, lisatakse hoiatusteatele selle isiku fotod ja sõrmejäljed (kui need on olemas), kelle identiteeti on väärkasutatud. Identiteedi väärkasutuse juhtumiga on tegemist juhul, kui hoiatusteates esitatud isikuandmed vastavad süütu isiku isikuandmetele. Vormil Q tuleb esitada hoiatusteatel olevad isiku tuvastamist võimaldavad andmed, sealhulgas varjunime number, et hoiatuse esitanud liikmesriigil oleks võimalik teha kindlaks, millist isikut vorm käsitleb. Vormi Q väljad, mis sellistel juhtudel tuleb täita, on loetletud 3. liites.

Väärkasutatud identiteediga isiku andmeid võib kasutada vaid kontrollitava isiku isikusamasuse tuvastamiseks ning neid ei tohi kindlasti kasutada mitte ühelgi teisel eesmärgil. Identiteedi väärkasutust käsitlev teave, sealhulgas sõrmejäljed ja fotod, kustutatakse hoiatusteatega samal ajal või varem, kui asjaomane isik seda taotleb.

2.12.2. Varjunime sisestamine

Selleks et vältida varjunime sisestamisel mis tahes kategooria hoiatusteadete ühildumatust ja süütutele ohvritele probleemide tekitamist ning tagada piisav andmete kvaliteet, teavitavad liikmesriigid võimaluse piires üksteist varjunimedest ning edastavad kogu asjakohase teabe tagaotsitava isiku tegeliku identiteedi kohta. Seda tehakse eriti juhul, kui sõrmejälgede alusel tehtud otsingu tulemusel selgub, et SIS II on hoiatusteade juba olemas, kuid hoiatusteates isiku kohta olevad andmed näivad osutavat, et varjunime on kasutanud kas isik, kelle kohta on sisestatud algne hoiatusteade, või isik, kelle kohta sisestati uus hoiatusteade.

Kõikide varjunimede lisamine on hoiatusteate esitanud liikmesriigi kohustus. Kui teine liikmesriik avastab varjunime, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki vormi M abil.

2.12.3. Täiendav teave isiku identiteedi kindlakstegemiseks

Kui SIS II andmed ei ole piisavad, võib hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo anda pärast konsulteerimist omal algatusel või teise liikmesriigi taotlusel täiendavat teavet, et aidata isikut tuvastada. Selleks kasutatakse vormi L (koos lisadega). Kõnealune teave sisaldab järgmisi andmeid:

— tagaotsitava isiku valduses oleva passi või isikutunnistuse päritolu;

— passi või isikut tõendava dokumendi viitenumber, väljaandmiskuupäev ja -koht, väljaandev asutus ning kehtivusaeg;

— tagaotsitava isiku kirjeldus;

— tema ema ja isa perekonna- ja eesnimed;

— muud tagaotsitava isiku nimekujud (perekonna- ja eesnimed);

— fotod ja sõrmejäljed, kui need on olemas;

— viimane teadaolev aadress.

Kõnealune teave peab võimalusel olema SIRENE büroodes olemas või vahetult ja pidevalt kättesaadav, et seda oleks vajadusel võimalik kiiresti edastada.

Ühine eesmärk on minimeerida sellise vale isiku peatamise ohtu, kelle identiteedi üksikasjad on sarnased selle isiku üksikasjadega, kelle kohta esitati hoiatusteade.

2.13. Teabe vahetamine omavahel seotud hoiatusteadete korral

Iga lingiga luuakse seos vähemalt kahe hoiatusteate vahel.

Liikmesriik võib luua lingi SIS II sisestatavate hoiatusteadete vahel ja ainult kõnealune liikmesriik võib linki muuta või kustutada. Link on nähtav ainult sellise juurdepääsuloaga kasutajatele, mis võimaldab neil näha vähemalt kahte lingiga ühendatud hoiatusteadet. Liikmesriigid tagavad, et linkidele on juurdepääs ainult volitatud isikutel.

2.13.1. Rakenduseeskirjad

Hoiatusteadetevaheliste linkide puhul ei kasutata täiendava teabe vahetamiseks erimenetlusi. Siiski lähtutakse järgmistest põhimõtetest.

Kui päringutabamus saadakse kõigi kahe või rohkema omavahel lingitud hoiatusteate puhul, saadab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo iga sellise hoiatusteate kohta vormi G, osutades väljal 086, et ülejäänud omavahel lingitud hoiatusteadete kohta saadetakse eraldi vormid G.

Vormi ei saadeta hoiatusteadete puhul, mis vaatamata nende linkimisele lingitud hoiatusteatega, mille suhtes oli saadud päringutabamus, ei olnud ise päringutabamuse aluseks. Kui teadmata kadunud isiku üle- või väljaandmiseks on esitatud seonduv hoiatusteade (isikute endi turvalisuse huvides ja kaitseks ohu eest), kasutatakse kokkulangevuse avastamisest teatamiseks vajadusel vormi M, märkides kogu olemasoleva teabe.

2.14. Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet SIS IIs

Kui on olemas isiku fotod ja sõrmejäljed, lisatakse need hoiatusteatele vastavalt SIS II otsuse artikli 23 lõikele 2.

SIRENE büroodel peab olema võimalik vahetada sõrmejälgi ja fotosid, et täiendada hoiatusteadet ja/või et aidata rakendada meetmeid, mille võtmist on taotletud. Kui liikmesriigil on selle isiku foto või sõrmejäljed, kelle kohta on hoiatusteate esitanud teine liikmesriik, võib esimesena nimetatud liikmesriik saata manuses fotod ja sõrmejäljed, et hoiatusteate esitanud liikmesriik saaks hoiatusteadet täiendada.

Selline vahetus ei piira raamotsuse 2006/960/JSK kohaldamisel suhtlust politseialase koostöö raames.

2.14.1. Vahetatud andmete edasine kasutamine ja arhiveerimine

SIS II hoiatusteadete koostamiseks esitatud andmete kasutamise piirangud on sätestatud SIS II õigusaktides. Vahetatud fotode ja sõrmejälgede edasine kasutamine, sealhulgas arhiveerimine, peab vastavalt direktiivile 95/46/EÜ ja raamotsusele 2008/977/JSK olema kooskõlas SIS II õigusaktide asjakohaste sätete ja asjaomases riigis kehtivate isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega.

Kui liikmesriik säilitab sõrmejälgi siseriiklikus andmebaasis, tuleb täielikult järgida SIS II isikuandmete kaitse eeskirju. Liikmesriik säilitab CS-SISist allalaaditud sõrmejälgede andmeid siseriiklikest sõrmejälgede andmebaasidest eraldi ning need andmed kustutatakse vastavate hoiatusteadete ja täiendava teabega samal ajal.

2.14.2. Fotode ja sõrmejälgede vahetamine

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) baasvõrdlusmaterjali andev SIRENE büroo saadab tavapärase elektroonilise kanali kaudu vormi L ja märgib vormi L väljal 083, et SIS II hoiatusteate täiendamiseks saadetakse sõrmejäljed ja fotod;

b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo lisab sõrmejäljed ja fotod SIS II hoiatusteatele või saadab need pädevale asutusele hoiatusteate täiendamiseks.

2.14.3. Tehnilised nõuded

Sõrmejäljed ja fotod võetakse ja edastatakse kooskõlas biomeetriliste andmete SIS II sisestamise rakenduseeskirjade nõuetega.

Kõik SIRENE bürood peavad vastama neile tehnilistele standarditele.

2.14.4. Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet

Süsteemi sisestatud biomeetrilised andmed läbivad spetsiaalse kvaliteedikontrolli, et tagada kvaliteedi suhtes kehtestatud miinimumstandardite järgimine kõikide SIS II kasutajate poolt.

Enne sisestamist kontrollitakse andmeid riiklikul tasandil tagamaks, et:

a) sõrmejäljeandmed ja nendega seotud NIST–fail vastab igati komisjoni rakendusotsusele (EL) 2016/1345, (24) mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) sõrmejäljekirjete andmete kvaliteedi miinimumstandardeid, selle rakendusotsuse lisale ning komisjoni vastu võetud tehnilistele standarditele, millele on osutatud IS II määruse artiklis 51 ja SIS II otsuse artiklis 67.

b) fotod, mida kasutatakse üksnes selliste isikute samasuse tõendamiseks, kelle andmed on leitud SIS II-s tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel, vastavad järgmistele nõuetele: näokujutisega pildi kuvasuhe on võimaluse korral 3:4 või 4:5. Võimalusel kasutatakse resolutsiooni vähemalt 480 × 600 pikslit ja värvisügavust 24 bitti. Kui pilt saadakse skaneerituna, peab pildi suurus olema võimalusel väiksem kui ligikaudu 200 kilobaiti.

2.15. Eriotsingud

2.15.1. Geograafiline sihtotsing

Geograafiline sihtotsing on otsing, mis toimub olukorras, kus liikmesriigil on kindlad tõendid, et isik või ese, kelle või mille kohta on esitatud hoiatusteade, asub teatud geograafilises piirkonnas.

Geograafilisi sihtotsinguid Schengeni ala kohta tehakse SIS II hoiatusteate alusel. Kui isiku või eseme asukoht on teada, võib täita välja 311 (Oluline teade), osutades geograafilisele otsingule ning asjakohastele riikidele. Lisaks, kui vahistamist käsitleva hoiatusteate esitamisel on tagaotsitava isiku asukoht teada, märgitakse see vormi A väljale 061. Kõikidel muudel juhtudel, kaasa arvatud esemete asukoha edastamisel, kasutatakse vormi M (väli 083). Hoiatusteade tagaotsitava isiku kohta sisestatakse SIS II tagamaks, et meetme võtmist oleks võimalik kohe täitmisele pöörata (raamotsuse 2002/584/JSK artikli 9 lõige 3).

Kui tehakse kindlaks, et geograafilise otsinguga otsitav isik asub mujal kui geograafilise otsinguga hõlmatud asukohas, teatab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest vormiga M geograafilise otsinguga hõlmatud liikmesriikidele, et need peataksid kogu asjakohase tegevuse.

2.15.2. Otsing, milles osalevad sihtotsinguid tegevad eripolitseiüksused (FAST)

Taotluse saanud liikmesriikide SIRENE bürood peaksid asjakohastel juhtudel kasutama ka sihtotsinguid tegevate eriüksuste (Fugitive, Active Search Teams, FAST) teenuseid. Nimetatud politseiüksuste vaheline rahvusvaheline koostöö ei tähenda, et SIS II ei tule hoiatusteateid sisestada. Koostöö ei tohiks minna vastuollu SIRENE büroo keskse rolliga SISi kasutamisel otsingute tegemiseks.

Selleks et tagada, et hoiatusteate esitanud liikmesriigi FASTi üksus teavitab oma riigi SIRENE bürood SIS II sisestatud hoiatusteatega seotud käimasolevast operatsioonist, tuleks algatada asjakohane koostöö. Vajaduse korral teavitab SIRENE büroo teisi SIRENE büroosid. Kõikidest ENFASTi (tagaotsitavate aktiivse jälitamise rühmade Euroopa võrgustik) koordineeritud operatsioonidest, mis hõlmavad SIRENE büroo koostööd, tuleb SIRENE bürood eelnevalt teavitada.

SIRENE bürood tagavad täiendava teabe, sealhulgas päringutabamust käsitleva teabe kiire edastamise riiklikule FASTi üksusele, kui viimane on otsinguga seotud.

3. HOIATUSTEATED ISIKUTE ÜLE- VÕI VÄLJAANDMISE EESMÄRGIL VAHI ALLA VÕTMISEKS (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 26)

3.1. Hoiatusteate sisestamine

Enamikule vahistamist käsitlevatele hoiatusteadetele lisatakse Euroopa vahistamismäärus (EAW). Kuid väljaandmist käsitleva Euroopa konventsiooni artikli 16 kohaselt on vahistamist käsitleva hoiatusteate alusel võimalik isiku eelvangistamine enne väljaandmistaotluse (ER) väljaandmist.

Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse peab välja andma hoiatusteadet esitava liikmesriigi pädev õigusasutus.

Üleandmise eesmärgil vahistamist käsitleva hoiatusteate sisestamisel sisestatakse selle lisana SIS II ka Euroopa vahistamismääruse originaali koopia. Sisestada võib ka Euroopa vahistamismääruse tõlke ühte või mitmesse liidu institutsioonide ametlikku keelde.

Hoiatusteatele võib lisada isiku fotod ja sõrmejäljed.

Pärast hoiatusteate sisestamist muutub SIRENE büroole kättesadavaks üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavaid isikuid käsitlev asjakohane teave, sealhulgas Euroopa vahistamismäärus või väljaandmistaotlus. Tuleb kontrollida, kas teave on täielik ja korrektselt esitatud.

Liikmesriigid saavad ühe vahistamist käsitleva hoiatusteate kohta sisestada rohkem kui ühe Euroopa vahistamismääruse. Hoiatusteate esitanud liikmesriigi ülesanne on kustutada kehtivuse kaotanud Euroopa vahistamismäärus ja kontrollida, kas hoiatusteatele on lisatud teisi Euroopa vahistamismääruseid, ning vajaduse korral pikendada hoiatusteate kehtivust.

Vahistamist käsitlevale hoiatusteatele saab lisaks Euroopa vahistamismäärusele lisada ka vahistamismääruse tõlkeid. Need lisatakse vajaduse korral eraldi binaarfailidena.

Hoiatusteatele lisatavate skaneeritud dokumentide eraldusvõime peaks võimaluse korral olema vähemalt 150 punkti tolli kohta.

3.2. Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:

Mitu liikmesriiki võivad vahistamist käsitleva hoiatusteate sisestada ühe ja sama isiku kohta. Kui kaks või enam liikmesriiki on sama isiku kohta välja andnud kokku rohkem kui ühe hoiatusteate, teeb otsuse selle kohta, millist määrust vahistamise korral kohaldada, selle liikmesriigi täidesaatev õigusasutus, kus isik vahistatakse. Täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo saadab kõikidele asjaomastele liikmesriikidele vormi G.

3.3. Identiteedi väärkasutus

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.12.1.

3.4. Varjunime sisestamine

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.12.2.

Vahistamist käsitleva hoiatusteate korral kasutab SIRENE büroo vormi A (25) välja 011 (hoiatusteate sisestamise ajal); või (hiljem) vormi M, kui ta teatab liikmesriikidele vahistamist käsitleva hoiatusteatega seotud varjunimed, kui selline teave on SIRENE büroole kättesaadav.

3.5. Liikmesriikidele saadetav täiendav teave

Hoiatusteate sisestamisel saadetakse liikmesriikidele selle kohta täiendavat teavet.

Punktis 3.5.1 osutatud teave saadetakse teistele SIRENE büroodele vormiga A samal ajal, kui sisestatakse hoiatusteade. Identifitseerimiseks vajalik lisateave saadetakse pärast konsulteerimist teise liikmesriigiga ja/või viimase asjakohase taotluse korral.

Juhul kui ühe isiku kohta on mitu Euroopa vahistamismäärust või väljaandmistaotlust, täidetakse igaühe kohta eraldi vorm A.

Euroopa vahistamismääruses või väljaandmistaotluses ja vormi A (eriti Euroopa vahistamismääruse jaotises e (kuriteo või kuritegude toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas aeg ja koht) väljadel 042, 043, 044, 045 (asjaolude kirjeldus)) esitatakse piisavalt üksikasjalikku teavet, et teised SIRENE bürood saaksid hoiatusteadet kontrollida. Nõutav teave ja vastavus Euroopa vahistamismääruse väljadega on esitatud 3. liites.

Juhul kui Euroopa vahistamismäärus asendatakse või tühistatakse, tehakse selle kohta märge vormi A väljal 267 (SIS II otsuse artikkel 26) või vormi A väljal 044 (väljaandmistaotlus/migreeritud hoiatusteade), kasutades järgmist sõnastust: „Selle vormiga asendatakse vorm (viitenumber), mis osutab Euroopa vahistamismäärusele (viitenumber), mis on väljastatud (kuupäev)“.

3.5.1. Eelvangistuse puhul saadetav täiendav teave

3.5.1.1. Hoiatusteate sisestamine, kui on väljastatud nii Euroopa vahistamismäärus kui ka väljaandmistaotlus

Kui sisestatakse hoiatusteade väljaandmise eesmärgil vahistamiseks, saadetakse liikmesriikidele täiendavat teavet vormi A abil. Kui Euroopa vahistamismääruse alusel liikmesriikidele saadetud hoiatusteate ja täiendava teabe andmetest väljaandmiseks ei piisa, esitatakse rohkem teavet.

Väljal 239 märgitakse, et vorm on seotud nii Euroopa vahistamismääruse kui ka väljaandmistaotlusega.

3.5.1.2. Hoiatusteate esitamine üksnes väljaandmistaotluse alusel

Kui sisestatakse hoiatusteade väljaandmise eesmärgil vahistamiseks, saadetakse liikmesriikidele täiendavat teavet vormi A abil.

Väljal 239 märgitakse, et vorm on seotud väljaandmistaotlusega.

3.6. Lipu lisamine

Üldine kord on esitatud punktis 2.7.

Kui vähemalt ühte hoiatusteatele lisatud Euroopa vahistamismäärust on võimalik täide viia, siis hoiatusteatele lippu ei lisata.

Juhul kui Euroopa vahistamismääruses on märgitud rohkem kui üks kuritegu ja seoses vähemalt ühega neist on võimalik üleandmine, ei lisata hoiatusteatele lippu.

Nagu punktis 2.7 rõhutatud, käsitatakse SIS II otsuse artikli 26 kohast lipuga hoiatusteadet lipu kehtivuse ajal teatena, mille eesmärk on pakkuda teavet hoiatusteates osutatud isiku asukoha kohta.

3.6.1. Süstemaatiline taotlus lipu lisamiseks hoiatusteatele väljaandmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) väljasaatmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta esitatud hoiatusteate puhul, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK, võib SIRENE büroo taotleda teis(t)elt SIRENE büroo(de)lt lipu süstemaatilist lisamist tema kodanike kohta SIS II otsuse artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteadetele;

b) SIRENE büroo võib soovi korral saata teis(t)ele SIRENE büroo(de)le kirjaliku taotluse;

c) SIRENE büroo, kellele selline taotlus on esitatud, lisab viivitamata pärast hoiatusteate esitamist sellele lipu asjaomase liikmesriigi kohta;

d) lippu ei eemaldata enne, kui lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo palub selle kustutada.

3.7. SIRENE büroo tegevus pärast vahistamist käsitleva hoiatusteate kättesaamist

Isiku asukoha väljaselgitamiseks vaatab SIRENE büroo pärast vormi A saamist niipea kui võimalik läbi kõik võimalikud allikad. Otsingute tegemisest ei või loobuda ka juhul, kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi esitatud teabest ei piisa vastuvõtvale liikmesriigile teate heakskiitmiseks. Vastuvõtvad liikmesriigid teevad otsinguid siseriiklikus õiguses lubatud ulatuses.

Kui hoiatusteate kehtivust on kontrollitud ja isiku asukoht on kindlaks määratud või ta on liikmesriigis vahistatud, võib vormiga A esitatud teabe saanud SIRENE büroo selle edastada Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse täideviiva liikmesriigi pädevale asutusele. Kui taotletakse Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse originaali, võib määruse või taotluse välja andnud õigusasutus selle saata otse täideviivale õigusasutusele, kui väljaandvas ja/või täideviivas riigis ei ole kehtestatud teistsugune kord.

3.8. Teabevahetus pärast päringutabamuse saamist

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.

Lisaks kohaldatakse järgmist menetlust:

a) kui saadakse päringutabamus isiku suhtes, kelle kohta on esitatud vahistamist käsitlev hoiatusteade, teavitatakse sellest kohe hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood. Pärast vormi G saatmist teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate väljaandnud liikmesriigi SIRENE bürood päringutabamuse saamisest vajaduse korral ka telefoni teel;

b) vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo seejärel asjakohast konkreetset teavet selle kohta, milliseid konkreetseid meetmeid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma;

c) vormi G väljal 091 nimetatakse asutus, kes on pädev vastu võtma Euroopa vahistamismäärusi või väljasaatmistaotlusi, märgitakse tema täielikud kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber ja nende olemasolu korral ka faksinumber ning elektronposti aadress), viitenumber (olemasolu korral), pädev isik (olemasolu korral), taotletud keel, kättetoimetamise tähtaeg ja laad;

d) lisaks sellele, juhul kui juhtumi puhul väljaselgitatud faktidest järeldub teatava liikmesriigi selge seos ja on algatatud täiendav uurimine, teatab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teistele SIRENE büroodele päringutabamuse saamisest vormi M abil;

e) SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 26 kohaste hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasutuste nimel juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda.

3.9. Täiendava teabe vahetamine üleandmise ja väljasaatmise kohta

Kui pädevad õigusasutused edastavad täideviiva liikmesriigi SIRENE büroole teavet selle kohta, kas isiku, kelle kohta on esitatud vahistamist käsitlev hoiatusteade, võib üle anda või välja saata, teavitab kõnealune SIRENE büroo sellest viivitamata hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi M ja märkides väljale 083 sõna „SURRENDER“ (üleandmine) või „EXTRADITION“ (väljasaatmine) (26). Üleandmise või väljasaatmise üksikasjad edastatakse SIRENE büroo kaudu võimalikult kiiresti.

3.10. Täiendava teabe vahetamine teise liikmesriigi kaudu toimuva transiidi kohta

Kui tagaotsitav isik tuleb viia ühest liikmesriigist teise, pakub selle liikmesriigi SIRENE büroo, mille kaudu isikut viiakse, hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo või SIRENE büroo kaudu esitatud pädeva õigusasutuse taotlusel talle selleks vajalikku tuge ja abi, kasutades vormi M, mille välja 083 algusesse on märgitud sõna „TRANSIT“ (transiit).

3.11. Hoiatusteadete kustutamine üle- või väljaandmise korral

Üle- ja väljaandmise eesmärgil vahistamiseks sisestatud hoiatusteated kustutatakse pärast isiku üle- või väljaandmist hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädevatele ametiasutustele. Hoiatusteate võib kustutada ka pärast seda, kui pädev õigusasutus on kooskõlas siseriikliku õigusega tühistanud hoiatusteate aluseks olnud kohtuotsuse.

4. HOIATUSTEADE ISIKU RIIKI SISENEMISE VÕI RIIGIS VIIBIMISE KEELAMISEKS (SIS II MÄÄRUSE ARTIKKEL 24)

Sissejuhatus

Liikmesriikide teabevahetus selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on esitatud hoiatusteade vastavalt SIS II määruse artiklile 24, võimaldab liikmesriikidel teha otsuseid sisenemisõiguse andmise ja viisataotluste asjus. Kui isik on juba liikmesriigi territooriumil, võimaldab see riiklikel asutustel võtta asjakohaseid meetmeid elamisloa või pikaajalise viisa andmiseks või isiku väljasaatmiseks riigist. Käesolevas jaos käsitatakse viisasid pikaajaliste viisadena, välja arvatud juhul, kui selgelt on osutatud muud tüüpi viisale (nt mitmekordne viisa).

Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõikes 4 sätestatud teatamismenetlus ja Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud konsultatsioonimenetlus kuuluvad piirikontrolli ja elamislubade ning viisade väljastamise eest vastutavate ametiasutuste pädevusse. SIRENE bürood osalevad nimetatud menetlustes üldiselt ainult teadetega otseselt seotud täiendava teabe edastamiseks (nt teavitamine päringutabamusest, isiku tuvastamine) või teadete kustutamiseks.

Kuid SIRENE büroo võib osaleda ka kolmanda riigi kodaniku väljasaatmiseks või tema sissesõidu keelamiseks vajaliku täiendava teabe või nimetatud toimingute tulemusel tekkinud teabe edastamises.

Šveitsis ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (27). Kui saadakse päringutabamus sellise kolmanda riigi kodaniku suhtes, kellel on õigus vabalt liikuda, konsulteerivad Šveits, hoiatusteate esitanud liikmesriik ja mis tahes muu liikmesriik, kellel on teavet seoses kolmanda riigi kodaniku vaba liikumise õigusega, tavapärases korras.

4.1. Hoiatusteate sisestamine

Vastavalt SIS II määruse artiklile 25 kehtivad erieeskirjad nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses vaba liikumise õigust. SIRENE büroo saab võimaluse piires võimaldada juurdepääsu teabele, mille alusel tehti kindlaks, kas vaba liikumise õigusega isiku kohta oli sisestatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade (28). Kui erandkorras sisestatakse hoiatusteade sellise kolmanda riigi kodaniku kohta, kes kasutab oma vaba liikumise õigust, saadab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo kõikidele teistele liikmesriikidele vormi M, mis põhineb hoiatusteate sisestanud ametiasutuse esitatud teabel (vt punktid 4.6 ja 4.7).

Lisaks sätestatakse SIS II määruse artiklis 26, et teatavatel konkreetsetel tingimustel sisestatakse hoiatusteated ka selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 29 (29) piiravat meedet, mille eesmärk on ära hoida sisenemine liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi. Sellised hoiatusteated sisestab ja neid ajakohastab selle liikmesriigi pädev asutus, kes on meetme vastuvõtmise ajal ELi nõukogu eesistujariik. Kui kõnealusel liikmesriigil ei ole juurdepääsu SIS II-le või SIS II määruse artikli 24 kohastele hoiatusteadetele, täidab seda ülesannet järjekorras järgmine eesistujariik, kellel on juurdepääs SIS II-le, sealhulgas SIS II määruse artikli 24 kohastele hoiatusteadetele.

Liikmesriik kehtestab hoiatusteadete sisestamise, ajakohastamise ja kustutamise menetlused.

4.2. Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

4.3. Identiteedi väärkasutus

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.12.1.

Probleemid võivad tekkida siis, kui kolmanda riigi kodanik, kelle kohta on sisestatud sisenemiskeeldu või viibimist käsitlev hoiatusteade, esineb sisenemisloa taotlemisel ebaseaduslikult liikmesriigi kodanikuna. Sellise juhtumi avastamisel võib teiste liikmesriikide pädevaid asutusi teavitada sellest, kuidas SIS II identiteedi väärkasutuse funktsiooni õigesti kasutada. Liikmesriigi kodaniku identiteedi kohta ei esitata sisenemiskeeldu käsitlevat hoiatusteadet.

4.4. Varjunime sisestamine

Vt punktis 2.12.2 esitatud üldmenetlus.

4.5. Teabevahetus elamislubade ja viisade väljastamise korral

Kohaldatakse järgmist menetlust:

a) ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud juhtudel toimuva teabevahetuse suhtes kehtestatud erimenetlusest ning punkti 4.8, milles käsitletakse vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes päringutabamuse saamisele järgnevat teabevahetust (mille puhul on kohustuslik konsulteerida hoiatusteate esitanud riigi SIRENE bürooga), võib täideviiv liikmesriik teavitada riiki sisenemise keeldu käsitleva hoiatusteate esitanud liikmesriiki, et elamisloa või pikaajalise viisa väljastamise käigus on avastatud kokkulangevus. Hoiatusteate esitanud liikmesriik võib seejärel vajaduse korral teavitada teisi liikmesriike, kasutades selleks vormi M;

b) asjaomaste liikmesriikide SIRENE bürood võivad vastava taotluse korral ning vastavalt siseriiklikule õigusele abistada elamislubasid ja viisasid väljaandvaid ametiasutusi vajaliku teabe edastamisel.

4.5.1. Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud erimenetlused

Schengeni konventsiooni artikli 25 lõikes 1 sätestatud menetlus

Kui elamisloa või pikaajalise viisa väljaandmist kavandav liikmesriik tuvastab, et teine liikmesriik on taotluse esitaja kohta esitanud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate, konsulteerib ta SIRENE büroode vahendusel hoiatusteate esitanud liikmesriigiga. Elamisluba või viisat anda kavatsev liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa andmist käsitlevast otsusest, kasutades vormi N. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa anda, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda hoiatusteate esitanud liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

Schengeni konventsiooni artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetlus

Kui isiku sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate sisestanud liikmesriik tuvastab, et hoiatusteates nimetatud isikule on antud elamisluba või pikaajaline viisa, algatab ta elamisloa või viisa välja andnud riigiga SIRENE büroode vahendusel konsultatsioonimenetluse. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, kasutades vormi O. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa alles jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

Vormi O kasutatakse SIRENE büroode vahendusel toimuvaks konsulteerimiseks ka juhul, kui elamisloa välja andnud liikmesriik avastab hiljem, et isiku kohta on SIS II kantud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade (30).

Kui kolmas liikmesriik (st mitte see liikmesriik, kes andis välja elamisloa või viisa, ega ka see liikmesriik, kes esitas hoiatusteate) leiab, et mõne liikmesriigi elamisloa või viisa saanud kolmanda riigi kodaniku kohta on esitatud hoiatusteade, teavitab ta sellest SIRENE büroode vahendusel nii elamisloa või viisa andnud kui ka teate esitanud liikmesriiki, kasutades vormi H.

Kui Schengeni konventsiooni artiklis 25 ettenähtud menetlus hõlmab isiku sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustutamist, osutavad SIRENE bürood kooskõlas oma siseriikliku õigusega abi, kui neilt seda taotletakse.

4.5.2. Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktides a ja c sätestatud erimenetlused

Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis a sätestatud juhtudel

Vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktile a on kolmanda riigi kodanikul, kelle kohta on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade, kuid kellel on ühe liikmesriigi antud elamisluba, pikaajaline viisa või mitmekordne viisa, lubatud elamisloa, pikaajalise viisa või mitmekordse viisa andnud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks siseneda transiidi eesmärgil kolmandasse liikmesriiki. Riiki sisenemise võib keelata juhul, kui asjaomane riik on andnud välja oma riigis kehtiva sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate. Mõlemal juhul saadab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kuhu isik soovib siseneda, pädeva ametiasutuse taotlusel kõnealuste liikmesriikide SIRENE büroodele teate (vormi H, kui transiidi luba antakse, või vormi G, kui siseneda ei lubata), millega neid teavitatakse vasturääkivusest ja palutakse neid omavahel konsulteerida, et kustutada SIS II-st hoiatusteade või tühistada elamisluba või viisa. Kõnealune SIRENE büroo võib paluda ka end konsulteerimise tulemustest teavitada.

Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik püüab siseneda liikmesriiki, kes on SIS II sisestanud hoiatusteate, võib see liikmesriik keelata tema sisenemise. Kuid pädeva ametiasutuse taotlusel konsulteerib selle liikmesriigi SIRENE büroo elamisloa või viisa välja andnud riigi SIRENE bürooga, et võimaldada pädeval asutusel välja selgitada, kas on alust elamisloa või viisa tühistamiseks. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, kasutades vormi O. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa alles jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

Kui kõnealune isik püüab siseneda elamisloa või viisa välja andnud riiki, lubatakse tal sinna siseneda, kuid selle riigi SIRENE büroo konsulteerib pädeva ametiasutuse taotlusel hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga, et pädevatel asutustel oleks võimalik teha otsus elamisloa või viisa tühistamise või hoiatusteate kustutamise kohta. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, kasutades vormi O. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa kehtima jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis c sätestatud juhtudel

Vastavalt artikli 5 lõike 4 punktile c võib liikmesriik humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu kalduda kõrvale põhimõttest, mille kohaselt ei lubata isikul, kelle kohta on esitatud sisenemiskeeldu käsitlev hoiatusteade, siseneda selle riigi territooriumile. Pädeva ametiasutuse taotluse korral teavitab sisenemist lubanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood vormi H abil.

4.6. Punktis 4.5 osutatud menetlusi käsitlevad ühiseeskirjad

a) Konsultatsioonimenetluse käigus saadab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kes on andnud või kavatseb anda või säilitada elamisloa või pikaajalise viisa, ainult ühe vormi N või vormi O, et teavitada liikmesriiki, kes on väljastanud või kavatseb väljastada sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate elamisloa või viisa andmist, alles jätmist või tühistamist käsitleva lõpliku otsuse kohta.

b) Konsultatsioonimenetlus on kas Schengeni konventsiooni artikli 25 lõike 1 kohane menetlus või Sc