Nõukogu määrus (EÜ) nr 2605/2000,

27. november 2000,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Algatamine

(1) Komisjon teatas 16. septembril 1999 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi "algatamisteade") [2] dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi "Hiina"), Korea Vabariigist (edaspidi "Korea") ja Taiwanist pärinevate teatavate elektrooniliste kaalude ühendusse suunduva impordi suhtes.

(2) Menetlus algatati kaebuse alusel, mis esitati 30. juulil 1999 ühenduse tootjate nimel, kes esindavad olulist osa ühenduse elektrooniliste kaalude toodangust kooskõlas määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi "algmäärus") artikli 5 lõikega 4. Kaebuses esitati tõendid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva märgatava kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

2. Uurimine

(3) Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele (ja neid esindavatele ühendustele) ning asjaomaste ekspordiriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul.

(4) Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatel andmetel asjaga seotud isikutele ja teistele isikutele, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid. Vastused saadi kahelt ühenduse tootjalt, kaheksalt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt, mõningatelt teadaolevatelt ühenduses asuvatelt sidusimportijatelt ja võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt. Vastused saadi ka kahelt vaatlusaluse toote ühenduses asuvalt kasutajalt.

(5) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu, kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute ruumidesse:

a) ühenduse tootjad

Avery Berkel Ltd, Birmingham, Ühendkuningriik

Bizerba GmbH., Balingen, Saksamaa

Bizerba Belgium SA, Brüssel, (äriühingu Bizerba GmbH tütarettevõtja)

b) eksportivad tootjad

KOREA

A & D Korea Co. Ltd, Soul

CAS Corporation, Soul

Descom Scales Mfg. Co. Ltd, Kyungki-Do

TAIWAN

Snowrex International Co. Ltd, Taipei

UWE-Universal Weight Enterprise Co. Ltd, Taipei

HIINA RAHVAVABARIIK

Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd, Changzhou

Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd, Shanghai

Shanghai Yamato Scale Co. Ltd, Shanghai

c) võrdlusriik

INDONEESIA

PT TEC Indonesia Co. Ltd, Batam

d) sidusimportijad

Ishida Europe AB, Gustavsberg, Rootsi

Mettler-Toledo GmbH, Gießen, Saksamaa

Mettler-Toledo (Albstadt) GmbH, Albstadt, Saksamaa

Mettler-Toledo GmbH, Viin, Austria.

(6) Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. septembrist 1998 kuni 31. augustini 1999 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1995 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi "analüüsiperiood").

(7) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevad meetmed kehtestada. Pärast kõnealust teavitamist esitasid huvitatud isikud oma märkused. Nende märkused võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.

3. Varasemad vaatlusalust toodet käsitlevad menetlused

(8) 1993. aasta oktoobris kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2887/93 [3] lõplikud dumpinguvastased meetmed Singapurist ja Koreast pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes. Singapuri suhtes kohaldatavaid meetmeid kontrollitakse jätkuvalt 1998. aasta oktoobris algatatud menetluse [4] raames, kuid Korea suhtes kohaldatavad meetmed tunnistati 1998. aasta oktoobris kehtetuks.

(9) 1993. aasta aprillis kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 993/93 [5] lõplikud dumpinguvastased meetmed Jaapanist pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes. Neid meetmeid kontrollitakse jätkuvalt 1998. aasta aprillis algatatud menetluse raames. [6]

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(10) Vaatlusalune toode on CN-koodi ex84238150 alla kuuluv jaemüügis kasutatav elektrooniline kaal, millel on kaalu, ühikuhinna ja makstava hinna digitaalne näidik (koos nimetatud andmete trükkimiseks vajaliku vahendiga või ilma selleta). Vaatlusalune toode hõlmab eri tootemudeleid, mille toimivustasemed ja tehnoloogia on erinevad. Tootmisharu eristab kolme tootesegmenti: madalatasemeline, keskmise tasemega ja kõrgetasemeline tootesegment. Need hõlmavad tavalisi sisseehitatud printerita elektroonilisi kaale ning keerukamaid, eelreguleeritava klaviatuuriga tootemudeleid, mida saab ühendada elektroonilise kontrolli- ja haldussüsteemiga.

(11) Ehkki elektrooniliste kaalude kasutusvõimalused võivad keskmise tasemega tootesegmendis ja kõrgetasemelises tootesegmendis leiduvate lisafunktsioonide tõttu varieeruda, ei ole eri tooteliikide füüsikalistes ja tehnilistes põhiomadustes märkimisväärseid erinevusi. Peale selle näitas uurimine, et kolme tootesegmendi vahel ei ole selgeid eraldusjooni ning naabersegmentidesse kuuluvad tootemudelid on sageli vastastikku asendatavad. Seepärast tuleb neid käesolevas uurimises käsitleda ühe tootena.

2. Samasugune toode

(12) Uurimine on näidanud, et Hiina Rahvavabariigis, Koreas, Taiwanis ja Indoneesias (Hiina Rahvavabariigi võrdlusriik) toodetavad ja nende turgudel müüdavad elektroonilised kaalud on mõõtmetes, kasutusajas, kasutuspinges või disainis esinevatele erinevustele vaatamata identsed või väga sarnased Hiinast, Koreast ja Taiwanist ühendusse eksporditavate elektrooniliste kaaludega ning seetõttu tuleks neid käsitleda samasuguste toodetena.

(13) Ka ühenduse tootmisharu poolt toodetavad ja ühenduse turul müüdavad elektroonilised kaalud on igas mõtted samasugused tooted kui Hiina Rahvavabariigis, Koreas ja Taiwanis toodetavad ja sealt ühendusse eksporditavad elektroonilised kaalud.

(14) Seepärast käsitletakse neid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPING

1. Turumajandusriigid

Üldine metoodika

Normaalväärtus

(15) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt iga eksportiva tootja puhul, kas kogu elektrooniliste kaalude omamaine müük oli representatiivne võrreldes kogu nende eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük representatiivne siis, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust.

(16) Hiljem tehti kindlaks need äriühingute poolt omamaisel turul müüdavad elektrooniliste kaalude liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

(17) Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt representatiivne. Teatava liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt representatiivsena, kui kõnealust liiki elektrooniliste kaalude omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 %-le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki elektrooniliste kaalude müügi kogumahust.

(18) Kontrollimaks seda, kas iga liigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud elektrooniliste kaalude müügimaht vastas vähemalt 80 %-le müügi kogumahust, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui elektrooniliste kaalude tulutoova müügi maht on väiksem kui 80 %, kuid siiski üle 10 % omamaise müügi kogumahust, põhineb normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult tulutoova müügi kaalutud keskmisega. Kui ükskõik millist liiki elektrooniliste kaalude tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

(19) Kui eksportiva tootja müüdud teatava tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, määrati kindlaks arvestuslik normaalväärtus. Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, mõistlik protsent müügi-, üld- ja halduskuludest ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks uuriti, kas iga asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

(20) Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi mahtu võis pidada representatiivseks. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus teostatud omamaise müügi põhjal, st juhul, kui müük sõltumatutele klientidele tootmiskuludega võrdsete või neist kõrgemate hindadega moodustas vähemalt 10 % asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahust. Kui see kriteerium ei olnud täidetud, kasutati asjaomase riigi teiste selliste äriühingute kaalutud keskmist kasumimarginaali, kelle tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud kogused olid piisavad.

Ekspordihind

(21) Kõigil juhtudel, kui elektroonilisi kaale eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel.

(22) Kui eksportmüük toimus sidusimportijale, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, täpsemalt selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Sellistel juhtudel korrigeeriti kõiki importimise ja edasimüügi vahepeal kantud kulusid ja laekuvaid tulusid, et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind. Kättesaadava teabe alusel määrati kasumiks umbes 10 %. Kättesaadav teave saadi sama toodet käsitlevas hiljutises uuringus osalenud sõltumatutelt importijatelt. Seda peeti mõistlikuks ka asjaomaste isikute täidetavate ülesannete seisukohalt.

Võrdlus

(23) Võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil ning samal kaubandustasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

Uuritud äriühingute dumpingumarginaal

(24) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust liikide kaupa iga tootja kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtust võrreldi siiski kõigi üksikute ühendusse suunatud eksporditehingute hindadega, kui ekspordihindade struktuuris esinesid olulised erinevused seoses eri piirkondade, ostjate või ajavahemikega ning kui kaalutud keskmiste võrdlemine ei kajastanud dumpingutegevust täies ulatuses.

Koostööd mitteteinud äriühingute dumpingumarginaal

(25) Koostööd mitteteinud äriühingute puhul määrati dumpingu jääkmarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

(26) Tihedat koostööd teinud riikide puhul otsustati määrata dumpingu jääkmarginaal samal tasemel koostööd teinud äriühingu kõrgeima dumpingumarginaaliga.

(27) Vähest koostööd teinud riikide puhul kasutati kõrgeima dumpingumarginaaliga äriühingult saadud teavet. Dumpingu jääkmarginaal määrati kindlaks selliste dumpinguhinnaga müüdud tooteliikide kaalutud keskmise marginaali alusel, mille dumpingumarginaal oli kõrgeim ja ekspordikogused representatiivsed. Seda lähenemisviisi peeti vajalikuks ka selleks, et mitte ergutada koostööst keeldumist, ning seetõttu, et puudusid tõendid selle kohta, et koostööd mitteteinud isiku dumpingutegevuse maht oli väiksem.

2. Korea

(28) Kolm äriühingut vastas eksportivatele tootjatele esitatud küsimustikule. Küsimustikule vastas ka kaks ühenduses asuvat importijat, kes on seotud kahe eksportiva tootjaga.

Normaalväärtus

(29) Ühe eksportiva tootja puhul põhines normaalväärtus täielikult omamaistel hindadel ja teise eksportiva tootja puhul arvestuslikul normaalväärtusel. Kolmanda äriühingu puhul kasutati nii arvestuslikke normaalväärtusi kui ka omamaistel hindadel põhinevaid normaalväärtusi.

(30) Arvestuslike normaalväärtuste puhul oli võimalik kasutada iga asjaomase eksportiva tootja tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid. Ühe tootja puhul, kes müüs teatavaid tootemudeleid kahjumiga, kasutati teiste tootemudelite omamaisest tulutoovast müügist saadud keskmist kasumit. Teise tootja puhul, kelle kogu omamaine müük toimus kahjumiga, kasutati kahe ülejäänud tootja keskmist kasumit.

Ekspordihind

(31) Kui eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ühendusse eksportimiseks ühenduses asuvatele sõltumatutele importijatele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, lähtudes tegelikult makstud või makstavatest hindadest.

(32) Kui eksportivate tootjate müük ühendusse eksportimiseks toimus ühenduses asuvate sidusimportijate kaudu, arvutati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt, kasutades hinda, millega imporditud tooteid esmakordselt sõltumatule ostjale edasi müüdi. Sellistel juhtudel korrigeeriti kõiki importimise ja edasimüügi vahepeal kantud kulusid ja laekuvaid tulusid, et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind.

Võrdlus

(33) Võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil ning samal kaubandustasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust; korrigeerimisel võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, krediidikulude, vahendustasude, impordimaksude ja müügijärgsete kulude (tagatis/garantii jne) erinevusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud. Kahe äriühingu puhul korrigeeriti ka Jaapanis asuva seotud isiku kulusid.

(34) Omamaisel müügil põhinevas normaalväärtuses tehtud korrektiivid tehti ka algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel arvutatud normaalväärtuses.

Dumpingumarginaal

(35) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Kahe eksportiva tootja puhul ei kajastanud see meetod dumpingutegevust täies ulatuses ning ekspordihindade struktuur oli eri ostjate ja piirkondade osas oluliselt erinev. Seepärast võrreldi kaalutud keskmise alusel määratud normaalväärtust kõigi üksikute ühendusse suunatud tehingute hindadega.

(36) Võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu kahe koostööd teinud tootja puhul. Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril oli järgmine:

CAS Corporation, Soul | 0 % |

A & D Korea Co. Ltd, Soul | 4,7 % |

Descom Scales Mfg. Co.. Ltd, Kyungki-Do | 4,9 %. |

Tihedat koostööd silmas pidades määrati dumpingu jääkmarginaaliks koostööd teinud äriühingu marginaal ehk 4,9 %.

3. Taiwan

(37) Kaks äriühingut vastas eksportivatele tootjatele esitatud küsimustikule.

Normaalväärtus

(38) Ühe tootja puhul toimus kogu elektrooniliste kaalude (kõik madalatasemelise tootesegmendi tooted) omamaine müük kahjumiga. Teise tootja puhul ei müüdud omamaisel turul võrreldavaid eksporditud elektroonilisi kaale (kõik madalatasemelise tootesegmendi tooted).

(39) Seepärast arvutati kõigi ühendusse eksportimiseks müüdud tootemudelite normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Kasutati iga eksportiva tootja eksporditud mudelite tootmiskulusid ning tema omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid. Mõlema eksportiva tootja puhul kasutati kasumimarginaali, mis määrati kindlaks sellise äriühingu kohta, mille tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud elektrooniliste kaalude omamaine müük oli tulutoov, kuid mille tootemudelid ei olnud võrreldavad eksporditud mudelitega.

Ekspordihinnad

(40) Mõlema eksportiva tootja kogu vaatlusaluse toote müük ühendusse eksportimiseks toimus ühenduses asuvatele sõltumatutele importijatele. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

Võrdlus

(41) Võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil ning samal kaubandustasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust; korrigeerimisel võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse transpordikulude, impordimaksude, krediidikulude, vahendustasude ning käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.

(42) Samamoodi korrigeeriti ka algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt arvutatud normaalväärtusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.

Dumpingumarginaal

(43) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Ühe eksportiva tootja puhul ei kajastanud see meetod dumpingutegevust täies ulatuses ning ekspordihindade struktuur oli eri ostjate ja piirkondade osas oluliselt erinev. Seepärast võrreldi kaalutud keskmise alusel määratud normaalväärtust kõigi üksikute ühendusse suunatud tehingute hindadega.

(44) Võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu kahe koostööd teinud tootja puhul. Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril oli järgmine:

Universal Weight Enterprise (UWE) | 5,5 % |

Snowrex International | 5,9 %. |

Vähest koostööd silmas pidades määrati dumpingu jääkmarginaaliks representatiivsetes kogustes müüdud ning kõrgeima individuaalse dumpingumarginaaliga toote marginaal.

4. Hiina Rahvavabariik

Turumajanduse seisundi analüüs

(45) Kolm Hiina äriühingut taotles turumajandusliku seisundi tunnustamist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7. Ühe äriühingu taotlus tuli tagasi lükata, sest komisjon sai esitatud teabe kätte märkimisväärse hilinemisega ning see oli nõutud põhiandmete seisukohalt ebatäielik. Komisjon hankis kogu vajaliku teabe ja kontrollis turumajandusliku seisundi tunnustamise taotlustes esitatud teavet ülejäänud kahe äriühingu ruumides.

(46) Komisjon leidis, et mitme aasta jooksul püsisid mõlema äriühingu müügihinnad Hiina Rahvavabariigis ühtlasel, kahjumit tekitaval tasemel. Peale selle ei saanud äriühingud päris vabalt otsustada, kas ja mil määral müüa oma toodangut siseturul. Tavaliselt on komisjon turumajandusliku seisundi tunnustamise taotlused tagasi lükanud juhul, kui omamaine müük on piiratud ja klientide vahel puuduvad hinnaerinevused, sest selline hinnakujundus võib olla tsentraliseeritud hinnakontrolli tagajärg. Peale selle kinnitasid tõendid, et hinnad püsisid mitu aastat kahjumit tekitaval tasemel, mis näitab, et tootjad ei tegutsenud turumajanduse tingimustes.

(47) Järelikult ei täitnud kumbki uuritud äriühing algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimusi. Seepärast teatati asjaomastele äriühingutele pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, et nende turumajandusliku seisundi tunnustamise taotlused tuli tagasi lükata.

Võrdlusriigi valimine

(48) Kuna ükski äriühing ei vastanud turumajandusliku seisundi nõuetele, tuli Hiina eksportivate tootjate ekspordihindu võrrelda sobiva turumajandusriigi suhtes kehtestatud normaalväärtusega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7.

(49) Kaebuse esitaja tegi ettepaneku valida võrdlusriigiks Indoneesia ning algatamisteates esitas sama soovituse ka komisjon. Huvitatud isikud ei esitanud selle valiku kohta vastuväiteid. Üks Indoneesia tootja tegi koostööd ja vastas küsimustikule. Vastus loeti vastuvõetavaks. Seetõttu peeti võimalikuks kasutada käesolevas uurimises võrdlusriigina Indoneesiat.

(50) Otsustati, et Indoneesia on normaalväärtuse kindlakstegemiseks kõige sobivam kolmas turumajandusriik, sest Indoneesia tootja omamaise müügi ja eksportmüügi maht oli Hiinast ühendusse suunduva impordi mahuga võrreldes märkimisväärne ning Indoneesia turul ja eksporditurgudel valitsev konkurents võimaldas saada mõistlikku, kuid mitte ülemäärast kasumit. Müüki Koreas ja Taiwanis ei peetud normaalväärtuse kindlakstegemisel sobivaks aluseks, sest nendel turgudel müüdavad elektroonilised kaalud kuulusid madalatasemelise tootesegmendi madalama kvaliteediga toodete hulka ning ei olnud seepärast võrreldavad Hiina Rahvavabariigist pärinevate eksportmudelitega.

Individuaalne kohtlemine

(51) Kõik koostööd teinud Hiina eksportivad tootjad taotlesid individuaalset kohtlemist. Nad vastasid üldküsimustele, mis esitati asjaomastele isikutele menetluse algatamise ajal saadetud turumajanduslikku seisundit käsitleva taotluse vormis. Taotluste kontrollimisel käsitleti eelkõige valdkondi, millel on äriühingute ekspordile otsene mõju. Leiti, et ekspordi puhul ei olnud riikliku sekkumise tase selline, et see oleks avaldanud märkimisväärset mõju või võimaldanud meetmetest kõrvale hoida juhul, kui eksportijatele määratakse individuaalsed tollimaksumäärad.

(52) Kõigi kolme äriühingu kohta esitatud teabe kontrollimine näitas, et individuaalse kohtlemise tingimused on täidetud.

Seepärast otsustati kohaldada kõnealuse kolme äriühingu suhtes individuaalset kohtlemist.

Normaalväärtus

(53) Hiina eksportivate tootjate puhul, kes eksportisid Euroopa Liitu ainult madalatasemelise tootesegmendi tooteid, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 2 ja 3 koostööd teinud Indoneesia äriühingu puhul kindlaks määratud normaalväärtuse alusel, kasutades kõige konkurentsivõimelisemat madalatasemelise tootesegmendi mudelit, mida müüdi nii Indoneesia turul kui ka eksporditurgudel märkimisväärsetes kogustest ning mis oli võrreldav Hiinast ühendusse eksporditud tooteliikidega.

Ekspordihinnad

(54) Kui eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ühendusse eksportimiseks ühenduses asuvatele sõltumatutele importijatele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, lähtudes tegelikult makstud või makstavatest hindadest.

(55) Kui eksportivate tootjate müük ühendusse eksportimiseks toimus ühenduses asuvate sidusimportijate kaudu, arvutati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt, kasutades hinda, millega imporditud tooteid esmakordselt sõltumatule ostjale edasi müüdi.

Võrdlus

(56) Võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil ning samal kaubandustasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust; korrigeerimisel võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, krediidikulude, vahendustasude, impordimaksude ja müügijärgsete kulude (tagatis/garantii jne) erinevusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.

Dumpingumarginaal

(57) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote madalatasemelisse tootesegmenti kuuluva tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Ühe eksportiva tootja puhul võrreldi kaalutud keskmise alusel määratud normaalväärtust siiski kõigi üksikute ühendusse suunatud tehingute hindadega, sest ekspordihindade struktuuris esinesid olulised erinevused seoses eri ostjate, piirkondade või ajavahemikega ning kaalutud keskmiste võrdlemine ei kajastanud dumpingutegevust täies ulatuses.

(58) Võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu kolme koostööd teinud tootja puhul, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist. Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril oli järgmine:

Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd, Shanghai | 12,8 % |

Shanghai Yamato Scale Co. Ltd, Shanghai | 9,0 % |

Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd, Changzhou | 12,2 %. |

Vähest koostööd silmas pidades määrati dumpingu jääkmarginaaliks koostööd teinud äriühingute kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal ehk 30,7 %.

D. KAHJU

1. Ühenduse tootmisharu struktuur

(59) Ühenduse tootmisharu struktuur on analüüsiperioodi jooksul märkimisväärselt muutunud. 1993. aasta oktoobris (st pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Singapurist ja Koreast pärinevate elektrooniliste kaalude impordi suhtes) algatatud ümberkorraldamis- ja konsolideerimisprogrammi tagajärjel jätkas kõnealuse uurimise käigus koostööd teinud üheksast äriühingust käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil tegevust ainult neli. Uurimise käigus selgus, et samasuguse ümberkorraldus- ja konsolideerimisprotsessi tegid läbi ka teised ühenduse tootjad.

(60) Ehkki kaebust toetas neli ühenduse tootjat (kelle arvele langeb üle 50 % ühenduse toodangust), tegi uurimise käigus koostööd ja vastas küsimustikele ainult kaks äriühingut. Uurimisperioodil langes nimetatud kahe äriühingu arvele 39 % ühenduse kogutoodangust.

(61) Tuleks märkida, et ühenduse elektrooniliste kaalude kogutoodangu arvutamisel kooskõlas algmääruse artikli 4 lõike 1 punktiga a ja artikli 4 lõikega 2 ei võetud ühenduse kogutoodangu määratlemisel arvesse ühenduses tegutsevaid äriühinguid, kes on seotud asjaomaste riikide eksportivate tootjatega. Äriühingu Mettler-Toledo puhul oli selge, et Hiina Rahvavabariigis asuv tütarettevõtja oli otseselt ühenduse tootja kontrolli all.

(62) Ühe teise ühenduses asuva ettevõtja (keda ühenduse tootja mõiste ei hõlma, sest ta on ühtlasi Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja) väitel ei olnud eespool nimetatud koostöötase (39 %) piisav, et õigustada uurimise jätkamist. See väide lükati tagasi, sest kahe koostööd teinud ühenduse tootja arvele langes märkimisväärselt rohkem kui 25 % ühenduse kogutoodangust ning seetõttu moodustab nende toodang olulise osa ühenduse toodangust vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1. Seepärast moodustavad need kaks tootjat ühenduse tootmisharu.

2. Nähtav tarbimine ühenduses

Üldosa

(63) Ühenduse tarbimise arvutamisel kasutati ühenduse tootmisharu esitatud kontrollitud müügiandmeid, kaebuses (ühenduses asuvate ettevõtjate kohta) esitatud andmeid ning Eurostati kaudu saadud impordimahte.

Elektroonilised kaalud ühikutena | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Tarbimine ühenduses | 161682 | 172314 | 177391 | 201123 | 218655 |

Indeks – 1995 = 100 | 100 | 107 | 110 | 124 | 135 |

Madalatasemeline tootesegment | 59952 | 77100 | 74614 | 79502 | 79754 |

Indeks – 1995 = 100 | 100 | 129 | 124 | 133 | 133 |

Analüüsiperioodil kasvas kõigi elektrooniliste kaalude tarbimine 35 % ning madalatasemelise tootesegmendi toodete tarbimine 33 %. Madalatasemelise tootesegmendi toodete tarbimise kasv esitatakse eraldi, sest uurimisperioodil moodustasid selle segmendi tooted 97 % asjaomastest riikidest pärinevast impordist. Tarbimise kasvu 1996. aastal põhjustas asjaomastest riikidest pärineva impordi märkimisväärne kasv. Impordimaht vähenes 1997. aastal.

Euro mõjud

(64) 1997. aastast uurimisperioodini toimunud tarbimise kasv oli peamiselt tingitud jaemüüjate nõudluse ühekordsest kasvust seoses euro kasutuselevõtuga. Enne euro kasutuselevõttu olid jaemüüjad kohustatud esitama klientidele hinnad nii eurodes kui ka riigi vääringus ning seepärast püüdsid nad vanade elektrooniliste kaalude väljavahetamist kiirendada. Sellega kaasnes nõudluse kasv ühenduse turul ja müügimahtude kasv kõigis tootesegmentides. Olukord paranes lühiajaliselt ning prognooside kohaselt hakkab tarbimine vähenema, sest paljud jaemüüjad, kes pidanuks elektroonilised kaalud välja vahetama aastatel 2001–2004, tegid seda juba aastatel 1997–2000. Seepärast ei kaasne euro üldiste mõjudega tarbimise kasv, vaid lihtsalt müügi osaline üleminek ühest ajavahemikust (2001–2004) teise (1997–2000).

(65) Kuigi tarbimine kasvas ka seoses Ühendkuningriigi jaemüügivõrgus meetermõõdustiku rakendamise tähtajaga, ei avaldanud see müügi kasvule eriti märgatavat mõju ja puudutas ainult kõnealust liikmesriiki.

(66) Järgnevas tabelis esitatakse tarbimise tegelik areng/prognoositav areng aastatel 1995–2005. Tabelist ilmneb ka, et euro mõjul suurenes müük ajutiselt aastatel 1997–2000 ning aastatel 2000–2002 peaks tarbimine olema väiksem. Prognooside kohaselt peaks alates 2004. aastast taastuma tavapärane tarbimistase (st 1995/96 aasta tase).

(Tarbimine tuhandetes ühikutes) |

1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

162 | 172 | 178 | 201 | 219 | 177 | 144 | 126 | 144 | 172 | 172 |

(67) Mõned eksportivad tootjad vaidlustasid euro mõjude olemasolu ja/või tähtsuse. Samas ei esitanud nad tarbimise kasvu kohta ühtki muud selgitust. Seetõttu lükati nende väide tagasi.

(68) Üks eksportiv tootja rõhutas, et tarbimine hakkas kasvama pärast varasemate, põhjendustes 8 ja 9 nimetatud menetluste algatamist vaatlusaluse toote suhtes. Leiti, et vaatlusaluse toote tarbimine kasvas tõepoolest ja kasv jätkus kogu analüüsiperioodi vältel. Nagu eespool selgitatud, on kõnealune kasv suurel määral tingitud euro mõjudest.

3. Import ühendusse asjaomastest riikidest

Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

(69) Kõigepealt uuriti, kas asjaomastest riikidest pärinevat importi tuleks hinnata kumulatiivselt, võttes arvesse eespool dumpingu kohta esitatud järeldusi. Leiti, et:

- kõigi asjaomaste riikide puhul kehtestatud dumpingumarginaalid on miinimumtasemest kõrgemad,

- iga riigi impordimaht ja vastav turuosa ei olnud ühenduse tarbimisega võrreldes tähtsusetud,

- asjaomastest riikidest imporditav vaatlusalune toode on suurel määral teiste toodetega asendatav,

- impordihindade suundumus oli enamasti sarnane,

- imporditud elektrooniliste kaalude ja samasuguste toodete konkurentsitingimuste analüüsi kohaselt toimub kõigi elektrooniliste kaalude müük sarnase hinnakujunduspoliitika alusel ja sama kaubandustasandi tarbijatele.

Teatavate eksportivate tootjate väitel ei tohiks nende importi kumuleerida teiste riikide impordiga, sest nende müügihindade tase ja müügimahu suundumused olid teistsugused. Sellele vaatamata leiti, et eespool nimetatud põhjustel on kõik vaatlusaluste riikide impordi kumuleerimist õigustavad tingimused täidetud. Seepärast lükati need väited tagasi.

Asjaomase impordi maht

(70) Eurostati andmete kohaselt kasvas elektrooniliste kaalude impordi maht asjaomastest riikidest ühendusse analüüsiperioodil 1995. aasta 14533 ühikult 33063 ühikuni uurimisperioodil (st 123 %). Uurimine näitas, et üle 97 % uurimisperioodil asjaomastest riikidest imporditud elektroonilistest kaaludest moodustasid madalatasemelise tootesegmendi tooted, nagu selgitatakse põhjenduses 73.

Impordi turuosa

(71) Eksportivate tootjate turuosa suurenes analüüsiperioodil 9,2 %-lt 15,0 %-ni. Samas ajavahemikus vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 4,6 % (st 26,1 %-lt 24,9 %-ni) kõigi elektrooniliste kaalude puhul ning 22 % (st 21,8 %-lt 17,1 %-ni) madalatasemelise tootesegmendi kaalude puhul.

Hinna allalöömine

(72) Uurimisperioodil ühenduse turul kehtinud müügihindade võrdlus hõlmas ühenduse tootmisharu ja koostööd teinud eksportivate tootjate müügihindu. Sarnaselt vaatlusalust toodet käsitlenud eelmiste uurimistega põhinesid võrdlused ühenduse turul samal kaubandustasandil (sõltumatutele vahendajatele/importijatele kehtestatud hinnad) toimunud võrreldavate tootemudelite müügil. Sarnaselt eelmiste uurimistega võrreldi ka nende liikmesriikide kõigi eksportivate tootjate kaalutud keskmisi hindu, kust müük pärineb. Hindade puhul ei võetud arvesse allahindlusi. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasehindadele. Dumpinguhinnaga impordi hinnad olid ühenduse tollipiiril kehtivad CIF-hinnad, millele vajaduse korral lisati imporditollimaksud.

(73) Koostööd teinud eksportivad tootjad müüsid ühenduses põhiliselt madalatasemelise tootesegmendi tootemudeleid (üle 97 % müügimahust). Seepärast ei hõlma arvutused keskmise tasemega ja kõrgetasemelise tootesegmendi tootemudelite väikesi müügikoguseid, sest neid ei peetud representatiivseks.

(74) Ühenduse tootmisharu müüs kolme madalatasemelisse tootesegmenti kuuluvat tootemudelit:

I tavalised letikaalud ehk kompaktkaalud (edaspidi "kompaktkaalud");

II kronsteinil oleva näidikuga letikaalud (edaspidi "näidikuga kaalud") ja

III muud madalatasemelise tootesegmendi kaalud, näiteks rippkaalud.

Võrdlemisel võeti arvesse kompaktkaale ja näidikuga kaale. Muid madalatasemelise tootesegmendi kaale (eespool nimetatud III kategooria) ei arvestatud, sest nii ühenduse tootmisharu kui ka eksportivad tootjad müüsid neid väga väikeses koguses ja seepärast ei peetud neid representatiivseks.

Hinnavõrdluste tulemused

(75) Hinnavõrdlustel leiti, et hinna allalöömismarginaalid olid Hiina Rahvavabariigi puhul 0–52 %, Taiwani puhul 60–65 % ja Korea puhul 30–50 %.

4. Ühenduse tootmisharu olukord

Sissejuhatavad märkused

(76) Kuna ühenduse tootmisharu andmed käsitlevad ainult kaht ühenduse tootjat, on allpool esitatud teave konfidentsiaalsuse kaalutlustel osaliselt indekseeritud.

(77) Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule avaldatava mõju hindamine kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavaid majandustegureid ja indekseid. Teatavaid tegureid allpool üksikasjalikult ei käsitleta, sest neid ei peetud käesoleva uurimise käigus ühenduse tootmisharu olukorra seisukohalt asjakohaseks. Lõpuks tuleks märkida, et otsustamisel ei saa tingimata määravaks ükski loetletud tegureist.

Tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud

(78) Analüüsiperioodil suurenes kõikide elektrooniliste kaalude tootmine kokku 22 %. Samas suurenes madalatasemelise tootesegmendi toodete tootmine analüüsiperioodil ainult 5 %. Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste kasvas analüüsiperioodil 55 %-lt 65 %-ni.

Ühenduse tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsusIndeks – 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Elektrooniliste kaalude toodangu kogumaht | 100 | 102 | 105 | 107 | 122 |

Madalatasemelise tootesegmendi toodete tootmismaht | 100 | 123 | 114 | 100 | 105 |

Tootmisvõimsus (kõik elektroonilised kaalud) | 100 | 100 | 100 | 100 | 105 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste (kõik elektroonilised kaalud) | 55 % | 56 % | 58 % | 60 % | 65 % |

Leiti, et varude tase ei avalda ühenduse tootmisharu olukorrale märkimisväärset mõju, sest ühenduse tootmisharu tootmine põhines tellimustel ning seetõttu varud peaaegu puudusid.

Müügimaht

(79) Analüüsiperioodil kasvas ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdavate elektrooniliste kaalude müügi kogumaht 29 %. Samas kasvas madalatasemelise tootesegmendi toodete müügimaht ainult 10 %.

Müügikäive

(80) Järgnevas tabelis esitatakse indekseeritud kujul müügikäibe areng. Analüüsiperioodil kasvas ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdavate elektrooniliste kaalude müügikäive 27 %. Samas vähenes madalatasemelise tootesegmendi toodete müügikäive analüüsiperioodil 11 %.

MüügikäiveIndeks – 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Kõik elektroonilised kaalud | 100 | 96 | 97 | 111 | 127 |

Madalatasemeline tootesegment | 100 | 95 | 94 | 90 | 89 |

Turuosa ja kasv

(81) Ühenduse tootmisharu osa ühenduse turul vähenes kõigi elektrooniliste kaalude puhul 1995. aasta 26,1 %-lt 24,9 %-ni uurimisperioodil ehk 4,6 %. Samas vähenes ühenduse tootmisharu madalatasemelise tootesegmendi turuosa 1995. aasta 21,8 %-lt 17,1 %-ni uurimisperioodil ehk 22 %.

(82) Seepärast ei saanud ühenduse tootmisharu turukasvust täielikku kasu.

Ühenduse tootmisharu turuosa | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Kõik elektroonilised kaalud | 26,1 % | 25,1 % | 26,0 % | 23,6 % | 24,9 % |

Indeks | 100 | 96 | 100 | 91 | 96 |

Madalatasemeline tootesegment | 21,8 % | 17,9 % | 19,8 % | 16,1 % | 17,1 % |

Indeks | 100 | 82 | 91 | 74 | 78 |

Müügihinnad

(83) Kõigi tootesegmentide elektrooniliste kaalude puhul langes sõltumatutele klientidele kehtestatud keskmiste müügihindade väärtus analüüsiperioodil järgmiselt:

kõrgetasemeline tootesegment (–11 %);

keskmise tasemega tootesegment (–18 %) ja

madalatasemeline tootesegment (–17 %).

Eksportiv tootja rõhutas, et analüüsiperioodil tõusid kõigi elektrooniliste kaalude keskmised müügihinnad, mis tema väitel näitab, et ühenduse tootmisharule ei tekitatud kahju. Nähtav hinnatõus oli siiski täielikult tingitud muudatustest tootevalikus (st 1995. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus muutus oluliselt tootevalikute müügimaht) ning seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Seda näitavad selgelt eespool kõigi tootesegmentide kohta esitatud hinnasuundumused.

Tasuvus

(84) Elektrooniliste kaalude käibest saadud kogutulu oli 1995. aastal madalal positiivsel tasemel ning tõusis uurimisperioodil umbes 10 %-ni. Samas langes madalatasemelise tootesegmendi tasuvus 1995. aasta madalalt positiivselt tasemelt uurimisperioodil märkimisväärsesse kahjumisse (umbes 20 %).

(85) Nagu põhjenduses 64 selgitatud, iseloomustab kõigi elektrooniliste kaalude arengusuundumust müügimahu ja käibe kasv euro mõjude tulemusel. Tuleks märkida, et euro mõjude ilmnemisele eelnenud aastatel ei suutnud ühenduse tootmisharu saavutada vastuvõetavat kasumitaset ning uurimisperioodil oli tasuvus ühenduse tootmisharu elujõulisuse säilitamiseks piisav ainult seetõttu, et müügimaht oli euro mõjude tulemusel kasvanud.

(86) Hinnati euro mõjusid tasuvusele, et näidata, mil määral tasuvus euro mõjude taandumisel väheneb. Prognooside kohaselt väheneb ühenduse tootmisharu käive vähemalt 27 % (st sama palju, kui see euro mõjude tulemusel kasvas, nagu põhjenduses 80 on näidatud).

(87) Veel üheks tõendiks euro mõjude kohta on ühenduse tootmisharu tasuvuse määr 1996. aastal (st enne euro mõjude ilmnemist). Sel ajal oli tasuvuse määr alla 3 %.

(88) On oluline märkida, et ühenduse tootmisharu ei saanud euro mõjudest täielikku kasu, sest uurimisperioodil oli madalatasemelise tootesegmendi toodete müügitulu märkimisväärselt alla kasumiläve. See on tähtis seetõttu, et asjaomaste riikide import keskendub nimelt sellele tootesegmendile. Kõnealuses segmendis saadud kahju vähendas ühenduse tootmisharu üldist tasuvust ning ei võimaldanud tal saada täielikku kasu euro mõjudest ning Jaapanist ja Singapurist pärineva impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. Peale selle leitakse, et dumpinguhinnaga impordi hindu allasuruv mõju on märgatav ka keskmise tasemega ja kõrgetasemelises tootesegmendis, sest ühe tootesegmendi hinnad avaldavad paratamatult kaudset mõju ka teiste segmentide hindadele.

(89) Kokkuvõtteks leitakse, et dumpinguhinnaga impordi hindu allasuruva mõju tõttu ei olnud ühenduse tootmisharu üldine tasuvus uurimisperioodil ootuspärasel tasemel.

Muud jõudlusega seotud tegurid

(90) Rahavooge, kapitali kaasamise võimet (või investeeringuid) ja investeeringutasuvust üksikasjalikult ei analüüsitud, sest selline analüüs käsitleks äriühingu olukorda tervikuna. Äriühingu teised tegevusvaldkonnad moodustavad üle 50 % äriühingu kogukäibest ning seetõttu ei pruugi üldanalüüs olla vaatlusaluse toote seisukohalt representatiivne.

Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

Tootlikkus, tööhõive ja töötasud

(91) Järgnev tabel näitab, et analüüsiperioodil vähenes ühenduse tootmisharu tööhõive 11 %.

Tootlikkus töötaja kohtaIndeks – 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Toodetud ühikute arv | 100 | 102 | 105 | 107 | 122 |

Töötajate arv | 100 | 91 | 82 | 90 | 89 |

Tootlikkus töötaja kohta | 100 | 107 | 123 | 123 | 140 |

(92) Tootlikkus ühe töötaja kohta suurenes analüüsiperioodil 40 %.

(93) Töötasusid üksikasjalikult ei analüüsitud, arvestades teiste tegevusvaldkondade tähtsust kogu äriühingu tegevuses. Selline analüüs käsitleks äriühingu olukorda tervikuna ja ei pruugi olla vaatlusaluse toote seisukohalt representatiivne.

5. Järeldus kahju kohta

(94) Eespool esitatud järeldused näitavad käsitletud perioodil toimunud arenguid arvesse võttes, et uurimisperioodil ühenduse tootmisharu keskmised hinnad (kõigis kolmes tootesegmendis) langesid ja turuosa vähenes. Madalatasemelist tootesegmenti käsitlevad järeldused (müügimahtude, keskmiste hindade, toodangu, turuosa ja tasuvuse kohta) näitavad, et selle tootesegmendi olukord on kogu sektori üldolukorraga võrreldes märkimisväärselt halvem. Eelkõige ei ole madalatasemelise tootesegmendi raske majandusolukord võimaldanud ühenduse tootmisharul saavutada üldist tasuvuse taset, mis olnuks euro mõjusid ja kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid silmas pidades tõenäoline, pidades eriti silmas ühenduse tootmisharu võetud ümberkorraldamismeetmeid.

(95) Seepärast leiti, et uurimisperioodil on ühenduse tootmisharu kandnud märgatavat kahju.

(96) Tuleks märkida, et madalatasemeline tootesegment on ühenduse tootmisharu jaoks oluline, sest klientidele tuleb pakkuda kõigi kolme tootesegmendi tooteid ning madalatasemelise tootesegmendi võimalik hinnasurve lööb hinnad alla ka teistes tootesegmentides, mille tooteid müüakse üldjuhul samadele klientidele.

(97) Euro mõjud on ajutised ning pole ühtki märki dumpinguhinnaga impordi tekitatud konkurentsi lõppemise kohta. Seepärast on ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine ainult aja küsimus. Olukorra halvenemine on tõenäoline seetõttu, et nõudluse vähenemisega kaasneb ilmselt ka toodangu, müügi ja turuosa vähenemine ning hinnalangus. Peale selle tuleks meenutada, et eurotsoonis olid keskmised hinnad muude piirkondade hindadest oluliselt kõrgemad, mis annab ettekujutuse edasisest arengust.

E. PÕHJUSLIKUD SEOSED

1. Sissejuhatus

(98) Uuriti dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule.

(99) Peale selle hinnati kõigi muude teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule. Selline analüüs tagab, et muude tegurite tekitatud kahju ei omistataks ekslikult asjaomasele dumpinguhinnaga impordile.

2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

Mõju müügimahule ja turuosale

(100) Käsitletud perioodil kasvas tarbimine ühenduse turul 35 %. Ühenduse tootmisharu müük kasvas siiski ainult 29 %, samal ajal kui import asjaomastest riikidest kasvas 123 %.

(101) Nagu põhjenduses 81 on selgitatud, vähenes ühenduse tootmisharu turuosa käsitletud perioodil 4,6 %. Samas ajavahemikus kasvas asjaomaste riikide impordi turuosa 9,2 %-lt 15,1 %-ni.

(102) Nagu põhjenduses 82 on selgitatud, langesid käsitletud perioodil ühenduse tootmisharu müügihinnad. Nagu põhjenduses 75 on näidatud, olid asjaomastest riikidest pärineva impordi hinnad samas ajavahemikus kõnealustest hindadest märkimisväärselt madalamad. Sellel kõigel olid ebasoodsad tagajärjed ühenduse tootmisharu tasuvusele.

(103) Eespool esitatud analüüs näitab, et ühenduse tootmisharu põhiliste finants- ja majandusnäitajate halvenemine ja asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi kasv toimusid samaaegselt.

Dumpinguhinnaga impordi mõju madalatasemelisele tootesegmendile

(104) Dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju ühenduse tootmisharu üldisele olukorrale on võimalik uurida põhjuslike seoste üksikasjaliku analüüsimisel elektrooniliste kaalude eri turuosade alusel.

(105) Tuleks meenutada, et uurimisperioodil moodustasid 97 % koostööd teinud eksportivate tootjate impordist (kokku peaaegu 15000 ühikut) madalatasemelise tootesegmendi tooted. Asjaomaste riikide impordi kogumaht oli uurimisperioodil 33063 ühikut. Seepärast eeldati, et 97 % koguimpordist moodustavad madalatasemelise tootesegmendi tooted. Eeldus põhines teadaolevatel andmetel, sest ei olnud põhjust arvata, et ülejäänud impordi struktuur oleks koostööd teinud eksportivate tootjate omast erinev. Kui käsitletud perioodi alguses oli ühenduse tootmisharu müük madalatasemelise tootesegmendi puhul ainult pisut väiksem kui import asjaomastest riikidest, moodustas see uurimisperioodil alla poole asjaomaste riikide impordist. Järgnevas tabelis on esitatud ühenduse tootmisharu müügimahu kasv madalatasemelise tootesegmendi puhul, mida võrreldakse asjaomaste riikide eksportivate tootjate sama tootesegmendi müügiprognoosiga. See näitab, et eksportivate tootjate müügimaht kasvas käsitletud perioodil kõnealuses tootesegmendis 123 %, kuid ühenduse tootmisharu müügimaht vaid 10 %.

Madalatasemelise tootesegmendi toodete müügimaht ühenduse turulIndeks – 1995 = 100 | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu | 100 | 106 | 109 | 104 | 110 |

Asjaomased riigid – põhineb 97 %-l koguekspordist | 14407 | 31849 | 25629 | 33430 | 32071 |

Asjaomaste riikide indeks | 100 | 221 | 178 | 232 | 223 |

(106) Turuosa vastav areng näitab samuti, et käsitletud perioodil kasvas asjaomaste riikide import ühenduse tootmisharu arvel. Asjaomastest riikidest pärineva madalatasemelise tootesegmendi toodete impordi turuosa kasvas 9,2 %-lt 15,1 %-ni (st kokku 65 %), samal ajal kui ühenduse tootmisharu madalatasemelise tootesegmendi turuosa vähenes 21,8 %-lt 17,1 %-ni (st 22 %).

(107) Põhjenduses 82 kirjeldatakse ühenduse tootmisharu keskmiste hindade arengut. Ehkki ühenduse tootmisharu keskmised hinnad langesid kõigis kolmes tootesegmendis, oli madalatasemelise tootesegmendi hinnalangus keskmiste hindade üldisest langusest märgatavalt suurem.

(108) Samuti tuleks meenutada, et ühenduse tootmisharu kasum ei jagunenud kõigi tootesegmentide vahel võrdselt. Sellise olukorra tekkimisele on kaasa aidanud Jaapani ja Singapuri impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed (mida kirjeldatakse põhjendustes 8 ja 9), mis on valdavalt seotud kõrgetasemelise ja keskmise tasemega tootesegmendiga. Samas toimus ühenduse tootmisharu madalatasemelise tootesegmendi toodete müük märgatava kahjumiga. Asjaomaste riikide eksportivad tootjad keskendusid nimelt sellele tootesegmendile.

3. Import muudest kolmandatest riikidest

(109) Nagu järgnevas tabelis on näidatud, imporditi uurimisperioodil vaatlusalust toodet ühendusse mitmest kolmandast riigist, sealhulgas Jaapanist ja Singapurist.

Elektrooniliste kaalude impordi maht(v.a asjaomased riigid) | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Uurimisperiood |

Jaapan | 474 | 954 | 1606 | 2794 | 2332 |

Jaapan – turuosa | 0,3 % | 0,6 % | 1,0 % | 1,6 % | 1,2 % |

Singapur | 3776 | 863 | 987 | 1332 | 427 |

Singapur – turuosa | 2,5 % | 0,6 % | 0,6 % | 0,8 % | 0,2 % |

Muud riigid | 7079 | 6663 | 8357 | 9514 | 7897 |

Muud riigid – turuosa | 4,4 % | 3,9 % | 4,7 % | 4,7 % | 3,6 % |

Koguimport (v.a asjaomased riigid) | 11329 | 8480 | 10950 | 13640 | 10656 |

(110) Jaapani ja Singapuri impordi suhtes kohaldati kogu käsitletud perioodi vältel 15–32 % suurusi dumpinguvastaseid tollimakse ning impordi maht oli väike. Lõpptarbijatele kehtestatud hindu võib pidada mittekahjustavaks. Seepärast on selge, et import asjaomastest riikidest ei avaldanud mõju hinnalangusele ja tõenäoliselt ei aidanud märkimisväärselt kaasa ühenduse tootmisharu kahjude tekkimisele.

(111) Muude kolmandate riikide (põhiliselt Šveits, Ameerika Ühendriigid ja Indoneesia) impordi maht oli väike. Komisjonile oli kättesaadav ainult Eurostati hinnateave, milles puudusid andmed tootesegmendi kohta, ning seepärast oli raske teha järeldusi kõnealuse hinnataseme kohta. Ühenduse tootmisharu väitel tekitas kõnealuste riikide impordi puhul probleeme ainult import Indoneesiast. Kuna uurimisperioodil oli Indoneesia impordi maht miinimumtasemel (1451 ühikut), on selge, et see ei aidanud märkimisväärselt kaasa ühenduse tootmisharu kahjude tekkimisele.

4. Ühendusesisese konkurentsi mõju

(112) Eksportivate tootjate väitel surus ühenduse jaemüügisektori struktuurimuudatustega kaasnenud sisekonkurents ühenduse elektrooniliste kaalude turul hinnad alla. Seepärast uuriti, kas muudatuste laad oli selline, mis võis kaotada põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

(113) Suurkasutajate (st selvehallide ketid) turuosa on kogu ühenduses märkimisväärselt kasvanud ning samal ajal on väikekasutajate arv vähenenud. See struktuurimuutus on suurendanud kasutava tööstusharu üldist ostujõudu ja tõenäoliselt surunud teataval määral alla ka keskmisi hindu.

(114) Nagu põhjenduses 59 on nimetatud, on ka ühenduse tootmisharu struktuur käsitletud perioodil märgatavalt muutunud. Turumuudatustega kohanemiseks vähendati äriühingute arvu ja parandati tootlikkust, nagu põhjenduses 90 on nimetatud. Jõuti järeldusele, et ühenduse jaemüügisektori struktuurimuudatustest tulenev sisekonkurents ei kaotanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

5. Järeldus põhjusliku seose kohta

(115) Kuna kindlaks tehtud hinna allalöömine ja asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi turuosa märkimisväärne suurenemine ning ühenduse tootmisharu turuosa sama suur vähenemine ja selle müügihindade langus toimusid samaaegselt, tehakse järeldus, et asjaomaste riikide dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju.

(116) Seepärast jõuti järeldusele, et asjaomaste riikide dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju. Ehkki kahju tekitamisele võisid kaasa aidata ka muud tegurid, ei olnud need sellised, et kaotada põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel.

F. ÜHENDUSE HUVID

1. Üldkaalutlused

(117) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel niivõrd, kui asjaomased huvitatud isikud esitasid selle küsimuse kohta teavet.

(118) Selleks et hinnata meetmete kehtestamise või mittekehtestamise tõenäolist mõju, nõuti teavet kõikidelt huvitatud isikutelt. Küsimustikud saadeti ühenduse tootmisharule, importijatele/hulgimüüjatele ja kahele vaatlusaluse toote kasutajate ühendusele.

(119) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu, kahju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete kehtestamine ei ole antud juhul ühenduse huvides.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

(120) Kahjustava dumpingu vastaste meetmete puudumisel halveneb ühenduse tootmisharu olukord kindlasti nii turuosa, tasuvuse kui ka tööhõive seisukohalt. See on paratamatu, arvestades eelkõige, et euro mõjud, mis teataval määral tasakaalustavad dumpinguhinnaga impordi mõju, lõpevad varsti. Dumpinguhinnaga import on avaldanud madalatasemelisele tootesegmendile otsest mõju, mis seab ühenduse tootmisharu pikas perspektiivis möödapääsmatusse olukorda. Kõnealune tootesegment on ühenduse tootmisharule oluline seetõttu, et turu peamiste tarbijate nõudluse rahuldamiseks peab ta jätkuvalt pakkuma kõigi kolme tootesegmendi tooteid.

(121) Analüüsiperioodil toimus ühenduse tootmisharu tootmises ulatuslik konsolideerimine. Sellega jätkati 1990. aastatel toimunud protsessi, mis hõlmas arvukalt ühinemisi ja osaluste omandamisi. Konsolideerimine aitas kaasa elektrooniliste kaalude tootmise säilimisele ühenduses ning selle kaudu ka tehnoloogilise oskusteabe säilimisele. See on tähtis seetõttu, et meetmete aegumisel oleks paratamatult kaudne toime nii tootmisharu tarnijatele kui ka ühenduse tootmisharu seotud tootmissektoritele (tasuvuse ja tööhõive vähenemine). Põhjuseks on see, et elektrooniliste kaalude ja paljude teiste toodete tootmistehnoloogiad on omavahel seotud. Tehnoloogilise oskusteabe kaotus elektrooniliste kaalude sektoris tähendaks üldise konkurentsivõime kadumist teistes seotud sektorites. Ühenduse tootmisharu toodab ka muid elektroonilisi kaale, näiteks tööstuskaale, ja osutab nendega seotud hooldustöid. Peale selle toodab ühenduse tootmisharu muid jaemüügis kasutatavaid seadmeid, näiteks viilutusmasinaid, mida müüakse samade müügikanalite kaudu. On selge, et kui kahjustaval dumpingul lubatakse jätkuda, seab see ohtu ka kõnealuste valdkondade tööhõive.

(122) Lisaks sellele tegi ühenduse tootmisharu kõik endast sõltuva, et olla Hiina Rahvavabariigi, Korea ja Taiwaniga konkurentsivõimeline. Ühenduse tootmisharu jõupingutused hõlmasid näiteks järgmist:

- ulatuslikum konsolideerimine (äriühingute arvu vähendamine),

- ülemäärase tootmisvõimsuse kõrvaldamine,

- tänapäevase tootmistehnoloogia ulatuslikum kasutamine (nt tellimuspõhine tootmine, ulatuslikum mehhaniseerimine ja arvutistamine),

- tootlikkuse parandamine,

- kulude vähendamine tootekomponentide allhankimise suurendamise ja turustuskanalite kasutamise muutmise abil, ning

- investeeringud uutesse mudelitesse ja tehnoloogia täiustamisse.

Seepärast on ühenduse tootjad väljendanud soovi säilitada oma konkurentsivõimelisus ühenduse turul ning nad suudavad saada kasu võimalike dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest. Dumpinguvastaste meetmete mittekehtestamine ohustaks kõike eespool nimetatut.

3. Teiste isikute huvid

(123) Komisjon taotles koostööd jaemüügipunktide huvide esindajatega, sealhulgas vaatlusaluse toote suurkasutajatega (selvehallid), et teha kindlaks võimalik märkimisväärne mõju kasutajatele.

(124) Uurimise käigus tegi koostööd ainult kaks kasutajat. Üks kasutaja toetas kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu, väites, et ühenduse tootmisharu toodete ja teenuste üldisest kvaliteedist saadav pikaajaline kasu kaalub üles võimaliku ajutise kasu, mis saadakse dumpinguhinnaga elektrooniliste kaalude ostmisel asjaomastest ekspordiriikidest.

Samas väitis teine kasutaja, et meetmete kehtestamisel tema kulud suurenevad ja konkurentsivõime väheneb.

(125) Kasutajate koostöö puudumine oli kahtlemata tingitud sellest, et elektroonilised kaalud moodustavad väga väikese osa kasutajate kogukuludest. Seetõttu võib meetmete kehtestamise mõju väga konkurentsitihedal turul pidada tähtsusetuks.

(126) Taotleti ka ühenduses tegutsevate importijate arvamusi. Küsimustikule saadi ainult üks ebatäielik vastus. Jõuti järeldusele, et meetmete kehtestamine avaldaks mõju importijate käibele ja kasumile. Kuna importijad kauplevad ka muude toodetega, oleks see mõju tõenäoliselt siiski väike.

4. Järeldus

(127) Kasutajate ja importijate vähese koostöö tõttu on raske teha järeldusi, millist mõju võivad dumpinguvastased meetmed neile avaldada. Sellele vaatamata jõuti järeldusele, et mõju on tähtsusetu, eelkõige jaemüügisektoris, kus elektroonilised kaalud moodustavad väga väikese osa kuludest.

(128) Tuleks siiski meenutada, et asjaomaste riikide dumpinguhinnaga import on tekitanud märgatavat kahju ühenduse tootmisharule, mis on teinud konkurentsivõime säilitamiseks suuri jõupingutusi. Kahju täielikku ulatust varjab euro kasutuselevõtuga kaasnenud ajutine kasu. Kuna euro mõjud vähenevad, on meetmete puudumise korral siiski tõenäoline, et ühenduse tootmisharu olukord halveneb veelgi ja ta võib madalatasemelise tootesegmendi toodete valmistamise lõpetada, seades sellega ohtu kogu ühenduse tootmisharu elujõulisuse.

(129) Eespool öeldut silmas pidades leiab komisjon, et ühenduse huvide seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi jätta dumpinguvastased meetmed kehtestamata.

G. KAVANDATAVAD TOLLIMAKSUD

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(130) Selleks et dumpinguhinnaga import ei tekitaks täiendavat kahju, tehakse ettepanek võtta dumpinguvastased meetmed vastu lõplike tollimaksudena. Tollimaksumäärade kindlaksmääramisel võeti arvesse tuvastatud dumpingutaset, ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra ning ühenduse tootmisharu turuolukorda.

(131) Sel eesmärgil kasutati arvutamisel ühenduse tootmisharu madalatasemelise tootesegmendi kahe põhilise tootemudeli (st tavalise letikaalu ja näidikuga kaalu) tootmiskulusid, millele lisati 10 % suurune kasumimarginaal. Nendel kuludel ja kasumil põhinevad mittekahjustavad hinnad näitavad müügihindade taset, mille ühenduse tootmisharu võib dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutada. Kaht kõnealust mittekahjustavat hinda võrreldi hinna allalöömise kindlakstegemisel kasutatud impordi dumpinguhindadega, nagu on nimetatud põhjendustes 72–75. Hinnaerinevuste (arvutati kaalutud keskmise alusel ja väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast) abil leiti iga äriühingu suhtes kohaldatav odavama müügi marginaal.

(132) Need marginaalid, sealhulgas koostööd mitteteinud eksportijate marginaalid, on kehtestatud dumpingumarginaalidest kõrgemad (välja arvatud äriühingu Mettler-Toledo puhul, kelle kahjumarginaal oli 0 %). Algmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud väiksema tollimaksu reegli alusel tehakse ettepanek kehtestada tollimaks kõige madalamate marginaalide tasemel.

2. Lõplike meetmete vorm ja tase

(133) Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Käesolevas menetluses peetakse kõige asjakohasemaks meetmeks väärtuselist tollimaksu.

(134) Jääktollimaks kehtestati tasemel, mis ei soodusta koostöö vältimist üheski asjaomases riigis. Kuna Korea tegi tihedat koostööd, kehtestati jääktollimaks koostööd teinud äriühingute kõrgeima dumpingumarginaali tasemel. Kuna Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani puhul oli koostöö vähene, kehtestati jääktollimaks samal tasemel representatiivsetes kogustes müüdud ning kõrgeima individuaalse dumpingumarginaaliga toote marginaaliga.

(135) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingu, seega konkreetse juriidilise isiku poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei tohi nimetatud määra kohaldada ning nende osas kehtib "kõikide teiste äriühingute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(136) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määra (näiteks pärast juriidilise isiku ärinime muutmist või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse loomist) tuleb eelnevalt saata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nime muutmise või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Koreast ja Taiwanist pärinevate ning praegu CN-koodi ex84238150 (TARICi kood 8423815010) alla kuuluvate selliste jaemüügis kasutatavate elektrooniliste kaalude impordi suhtes, mille ülemine mõõtepiir on 30 kg ning millel on kaalu, ühikuhinna ja makstava hinna digitaalne näidik (koos nimetatud andmete trükkimiseks vajaliku vahendiga või ilma selleta).

2. Tollimaks, mis arvutatakse toote ühenduse piiril kehtiva vaba netohinna alusel, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmine:

Riik | Äriühing | Tollimaksumäär | TARICi lisakood |

Hiina Rahvavabariik | Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd | 12,8 % | A207 |

Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd | 0 % | A208 |

Shanghai Yamato Scale Co. Ltd | 9,0 % | A209 |

Kõik teised äriühingud | 30,7 % | A999 |

Korea Vabariik | CAS Corporation | 0 % | A210 |

A & D Korea Co. Ltd | 4,7 % | A211 |

Kõik teised äriühingud | 4,9 % | A999 |

Taiwan | UWE-Universal Weight Enterprise Co. Ltd, Taipei | 5,5 % | A213 |

Snowrex International Co. Ltd, Taipei | 5,9 % | A214 |

Kõik teised äriühingud | 13,4 % | A999 |

3. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. november 2000

Nõukogu nimel

eesistuja

L. Fabius

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT C 262, 16.9.1999, lk 8.

[3] EÜT L 263, 22.10.1993, lk 1.

[4] EÜT C 324, 22.10.1998, lk 4.

[5] EÜT L 104, 29.4.1993, lk 4.

[6] EÜT C 128, 25.4.1998, lk 11.

--------------------------------------------------