11)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt: a) lõiget 1 muudetakse järgmiselt: i) sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „1. Haldusnõukogu moodustatakse järgmistest isikutest, kellel on põhjalikud teadmised põhiõiguste valdkonnas ja asjakohane kogemus avaliku või erasektori organisatsioonide juhtimise alal, sealhulgas haldus- ja eelarvealased oskused:“; ii) lisatakse järgmine lõik: „Liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Nõukogu püüavad saavutada naiste ja meeste võrdse esindatuse haldusnõukogus.“; b) lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega: „3. Haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on viis aastat. Endise liikme või asendusliikme võib uuesti ametisse nimetada üheks mittejärjestikuseks ametiajaks. 4. Kui tavaline asendamine või surm välja arvata, lõpeb liikme või asendusliikme ametiaeg ainult siis, kui ta ametist lahkub. Kui liige või asendusliige aga ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumidele, peab ta kohe ametist lahkuma ning teavitama sellest komisjoni ja direktorit. Niisugustel liikme tavapärasest asendamisest erinevatel juhtudel nimetab asjaomane pool järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme või asendusliikme. Asjaomane pool nimetab samuti järelejäänud ametiajaks uue liikme või asendusliikme, kui haldusnõukogu on ühe kolmandiku oma liikmete või komisjoni ettepanekul teinud kindlaks, et vastav liige või asendusliige ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumidele. Kui järelejäänud ametiaeg on lühem kui kaks aastat, võib uue liikme või asendusliikme ametiaega pikendada kogu viieaastaseks ametiajaks. 5. Haldusnõukogu valib oma liikmete seast, kes on ametisse nimetatud vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile a, eesistuja, ase-eesistuja ja kaks muud artikli 13 lõikes 1 osutatud juhatuse liiget kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mida võib uuendada ühe korra. Haldusnõukogu eesistuja ja ase-eesistuja valitakse haldusnõukogu käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja c osutatud liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Artikli 13 lõikes 1 osutatud kaks muud juhatuse liiget valitakse haldusnõukogu käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja c osutatud liikmete häälteenamusega.“; c) lõiget 6 muudetakse järgmiselt: i) punktid a ja b asendatakse järgmisega: „a) võtab vastu ameti iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi; b) võtab vastu artikli 4 lõike 1 punktides e ja g osutatud aastaaruanded, milles eelkõige viimasena nimetatus võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi eesmärkidega ;“; ii) punkt e asendatakse järgmisega: „e) kasutab kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 7a ja 7b ameti töötajate suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (*2) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „teenistustingimused“), ning töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused“); (*2) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.“;" iii) punkt i asendatakse järgmisega: „i) võtab vastu rakendussätted personalieeskirjade ja teenistustingimuste jõustamiseks kooskõlas personalieeskirjade artikli 110 lõikega 2;“; iv) lisatakse järgmised punktid: „m) võtab vastu julgeolekustrateegia, sealhulgas liidu salajase teabe vahetamise reeglid; n) võtab vastu oma liikmete ja teaduskomitee liikmetega seotud huvide konflikti ärahoidmist ja ohjamist käsitlevad reeglid; o) võtab vastu artikli 4 lõike 1 punktis h osutatud kommunikatsioonistrateegia ja ajakohastab seda korrapäraselt.“; d) lisatakse järgmised lõiked: „7a. Haldusnõukogu võtab kooskõlas personalieeskirjade artikli 110 lõikega 2 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetava asutuse volitused direktorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel võib delegeeritud volitused peatada. Direktor võib need volitused edasi delegeerida. 7b. Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse ajutiselt peatada direktorile delegeeritud ja direktori poolt edasi delegeeritud ametisse nimetava asutuse volitused ning kasutada kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mis tahes muule töötajale peale direktori.“; e) lõiked 8, 9 ja 10 asendatakse järgmisega: „8. Üldjuhul võetakse haldusnõukogu otsused vastu kõigi liikmete häälteenamusega. Lõike 6 punktides a–e, g, k ja l osutatud otsused võetakse vastu kõikide liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Artikli 25 lõikes 2 osutatud otsused võetakse vastu ühehäälselt. Igal haldusnõukogul liikmel või tema puudumise korral tema asendusliikmel on üks hääl. Eesistujal on otsustav hääl. Euroopa Nõukogu määratud isik võib hääletada üksnes lõike 6 punktides a, b, ja k osutatud otsuste puhul. 9. Eesistuja kutsub haldusnõukogu kokku kaks korda aastas, piiramata võimalust erakorralisteks koosolekuteks. Eesistuja kutsub erakorralisi koosolekuid kokku omal algatusel või komisjoni või vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel. 10. Teaduskomitee eesistuja või eesistuja asetäitja ning Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor võivad haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejatena. Teiste asjaomaste liidu asutuste ja organite juhid, samuti artiklites 8 ja 9 nimetatud muude rahvusvaheliste organisatsioonide juhid võivad juhatuse kutsel samuti vaatlejana osaleda.“