ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

9. juulil 2003 võttis komisjon vastu otsuse (edaspidi “lõppotsus”) abi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb eraldada Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée’ (SNCM) ümberkorraldamiseks. Otsuses teatas komisjon, et teatavatel tingimustel sobib osa nimetatud abist kokku ühisturuga. Ühena nimetatud tingimustest on artiklis 2 sätestatud, et SNCM ei tohi kuni 31. detsembrini 2006 osta uusi laevu ega sõlmida uute või renoveeritud laevade peale ehitus-, tellimus- või prahtimislepinguid. SNCMil lubatakse kasutada vaid järgmist ühtteist laeva, mis olid ettevõtte omanduses lõppotsuse vastuvõtmise kuupäeval: Napoléon Bonaparte, Danielle Casanova, Île de Beauté, Corse, Liamone, Aliso, Méditerranée, Pascal Paoli, Paglia Orba, Monte Cinto ja Monte d'Oro. Nimetatud artikli viimases lõigus on sätestatud, et kui SNCM on sunnitud ettevõttest sõltumatutel põhjustel mõne laeva välja vahetama enne 31. detsembrit 2006, võib komisjon anda selleks loa Prantsusmaa esitatud põhjalikult argumenteeritud teatise alusel.
(1)

Direktiivis 97/78/EÜ nõutakse, et iga kolmandatest riikidest pärit partii kuuluks veterinaarkontrolli alla. Need kontrollid võivad hõlmata analüütilisi teste farmakoloogiliselt aktiivsete ainete jääkide suhtes, et kontrollida partiide vastavust ühenduse õigusaktide nõuetele.
(2)

Toscana maakonna Firenze, Livorno, Lucca, Massa-Carrara, Pisa, Pistoia, Prato ja Siena provintsis ning Umbria maakonna Perugia ja Terni provintsis on vähemalt 99,8 % lamba- ja kitsekasvatusmajanditest ametlikult brutselloosivabad. Lisaks sellele on need provintsid kohustunud järgima teatavaid muid direktiiviga 91/68/EMÜ sätestatud tingimusi, mis käsitlevad pistelise kontrolli läbiviimist pärast asjaomaste provintside brutselloosivabaks tunnistamist.
(3)

Komisjon on küsinud Euroopa Toiduohutusameti arvamust sõnniku kuumtöötlemise alternatiivsete menetluste kehtestamise kohta. Euroopa Toiduohutusamet peaks arvamuse esitama 2005. aasta alguseks. Kuni Euroopa Toiduohutusameti arvamuse esitamiseni on liikmesriigid ja ettevõtjad taotlenud otsuse 2003/329/EÜ kohaste üleminekumeetmete kehtivusaja pikendamist, et vältida võimalikke häireid kaubanduses.
(4)

Samamoodi nagu kindlaksmääratud hindadel, on ka soovitatavatel hindadel märkimisväärne negatiivne mõju konkurentsile. Esiteks võivad need lihtsustada hindade kooskõlastamist teenuste osutajate vahel. Samas võivad need aga eksitada tarbijaid mõistlike hinnatasemete suhtes. Kuigi on tõsi, et vähemalt teoorias võivad soovitatavad hinnad anda tarbijaile kasulikku teavet teenuste keskmise maksumuse kohta, on olemas teisi lahendusi hindadega seonduva teabe edastamiseks. Seega võib sõltumatute isikute (nagu tarbijate organisatsioonid) poolt avaldatav teave tavaliselt rakendatavate hindade kohta või küsitlusepõhine teave osutuda tarbijaile usaldusväärsemaks viiteks ja kaasa tuua vähem konkurentsimoonutusi.
(1)

Komisjoni 22. aprilli 1997. aasta otsuses 97/296/EÜ, milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid, (2) on loetletud riigid ja territooriumid, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid. Kõnealuse otsuse lisa I osas on loetletud riigid ja territooriumid, mis on hõlmatud spetsiaalse otsusega nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ alusel, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded, (3) ning lisa II osas on loetletud riigid ja territooriumid, mis vastavad otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele.
1.

Artikkel 25 asendatakse järgmisega: “Artikkel 25 Eelrahastamine 1. EL sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni korral maksavad toetavad liikmesriigid toetust võrdlussumma ulatuses. Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 4 kohaldamist, tehakse maksed allpool kirjeldatud korras. 2. EL sõjaliste kiirreageerimisoperatsioonide eelrahastamiseks peavad osalevad liikmesriigid: a) maksma Athena toetused ette või b) kui nõukogu otsustab läbi viia EL sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni, mille rahastamist liikmesriigid toetavad, maksma oma toetuse võrdlussumma ulatuses kõnealuse operatsiooni ühistesse kuludesse viie päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest, kui nõukogu ei otsusta teisiti. 3. Eespool nimetatud eesmärgil loob erikomitee, kuhu kuulub igast liikmesriigist, mis on otsustanud toetust ette maksta (edaspidi “toetust ette maksvad liikmesriigid”) üks esindaja, eelarve spetsiaalsesse jaotisesse määratlemata otstarbega assigneeringud. Nimetatud määratlemata otstarbega assigneeringud kaetakse toetustest, mida maksavad toetust ette maksvad liikmesriigid 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest. 2005. aastaks makstakse ettemakstavad toetused kahes osas, vastavalt 30. aprilliks ja 30. novembriks 2005. 4. Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 4 kohaldamist, tuleb operatsiooni jaoks toetust ette maksvate liikmesriikide poolt maksmisele kuuluv summa liikmesriigi poolt käesoleva artikli lõikes 3 osutatud määratlemata otstarbega assigneeringuteks makstud summa ulatuses maksta 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest. Sama suure osa ettemakstavatest toetustest võib teha kättesaadavaks operatsiooni juhatajale. 5. Olenemata artiklist 20 täiendatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud operatsiooni tarbeks kasutatavaid määratlemata otstarbega assigneeringuid 90 päeva jooksul alates asjaomase toetustaotluse saatmisest. 6. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib iga toetust ette maksev liikmesriik eriolukordades volitada haldurit kasutama tema poolt ette makstud toetust, et katta tema toetust operatsioonile, milles ta osaleb, kuid mis ei ole kiirreageerimisoperatsioon. Ettemakstavat toetust täiendatakse asjaomase liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast toetustaotluse saatmist. 7. Olenemata artikli 31 lõikest 3 võib operatsiooni juhataja võtta kohustusi ja teha kulutusi tema kasutuses olevate summade piires. 8. Liikmesriigid võivad oma valikut muuta, teatades sellest haldurile vähemalt kolm kuud ette.”
(3)

Belgia on esitanud teabe, millest ilmneb, et metssigadel esinev sigade katk on Belgias edukalt likvideeritud ja et heakskiidetud likvideerimiskava ei ole enam vaja kohaldada.
(3)

Saksamaa ametiasutused on teavitanud komisjoni haiguse hiljutisest arengust metssigadel Alam-Saksis, Nordrhein-Westfalenis ja Saarimaal. Kõnealusest teabest ilmneb, et metssigadel esinev sigade katk on edukalt likvideeritud ning et nimetatud liidumaades ei ole heakskiidetud likvideerimis- ja vaktsineerimiskavasid enam vaja kohaldada.
(6)

Niikaua kui valitsevad praegused turutingimused, on tõenäoline, et Venemaa ja Rumeenia impordi tugev kohalolek säilib ja ebatõenäoline, et Ukraina ja/või Horvaatia import oluliselt suureneks. Seepärast on kirjeldatud olukorras ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharule tekitatakse taas kahju, kui peatatakse lõpliku määrusega sätestatud tollimaksumäärade suurendamine. Seepärast, ja arvestades eriolukorda, kus muuhulgas Venemaalt ja Rumeeniast pärinevale impordile meetmeid ei kohaldata, leitakse, et esialgse uurimise tulemusena Horvaatiale ja Ukrainale määratud tollimaksumäärad, vastavalt 23 % ja 38 %, on piisavad kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks.
(2)

Ühise põllumajanduspoliitika jaoks on põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute tulemused väga tähtsad. Teabe kõrge kvaliteet tuleb säilitada ning seetõttu võib muudest allikatest kui statistilistest vaatlustest saadud andmete kasutamist lubada üksnes siis, kui need andmed on sama usaldusväärsed kui statistilistest vaatlustest saadud andmed.
(5)

Liikmesriikidel on vaja lisaaega, et suurendada ekspediitorite teadlikkust ja neid koolitada selleks, et nad võtaksid aktiivselt osa andmete sisestamisest süsteemi TRACES.
(4)

Komisjoni otsusega 2003/634/EÜ (3) kiidetakse heaks ja loetletakse liikmesriikide esitatud programmid, mille eesmärk on VHSi ja IHNi suhtes heakskiidetud vööndite ja kasvanduste staatuse saamine. Itaalia on teatanud, et kaks nimetatud otsusega heaks kiidetud programmi on lõplikult välja töötatud. Esitatud dokumentidest ilmneb, et ühele kasvandusele tuleks anda heakskiitmata vööndis asuva heakskiidetud kasvanduse staatus ja lisada see heakskiidetud kasvanduste loetellu ning ühele vööndile tuleks anda heakskiidetud vööndi staatus ja lisada see heakskiidetud vööndite loetellu.
Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

— siid,

— vill,

— loomakarvad,

— loomavill,

— hobusejõhv,

— puuvill,

— paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,

— lina,

— kanep,

— džuut ja muud niintekstiilkiud,

— sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud,

— kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,

— sünteesfilamentkiud,

— tehisfilamentkiud,

— elektrit juhtivad filamentkiud,

— polüpropüleenstaapelkiud,

— polüesterstaapelkiud,

— polüamiidstaapelkiud,

— polüakrüülnitriilstaapelkiud,

— polüimiidstaapelkiud,

— polütetrafluoroetüleenstaapelkiud,

— polüfenüleensulfiidstaapelkiud,

— polüvinüülkloriidstaapelkiud,

— muud sünteesstaapelkiud,

— viskoosstaapelkiud,

— muud tehisstaapelkiud,

— mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist,

— mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist,

— rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust,

— muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted.

Näide:

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada kuni 10 % lõnga massist.

Näide:

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), ja villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada kuni 10 % riide massist.

Näide:

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode ainult siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode.

Näide:

Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.
(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk.
(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk.
(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust kooskõlas artikli 104 lõikega 4, jõudis komisjon 24. juuni 2004. aasta arvamuses järeldusele, et Slovakkias on ülemäärane eelarvepuudujääk.
(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Tšehhi Vabariigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.
(3)

Slovakkia pädeva asutuse ametliku deklaratsiooni kohaselt on kolm lihatootmisettevõtet viinud lõpule ajakohastamise ja on nüüd täielikult kooskõlas ühenduse õigusaktidega. Lisaks on kaks selle loetelu ettevõtet lõpetanud oma tegevuse. Seetõttu tuleks need ettevõtted jätta välja ülemineku etapil olevate ettevõtete loetelust.
(2)

Sloveenias on lamba- või kitsebrutselloosist teatamine olnud vähemalt viimase viie aasta jooksul kohustuslik ja selle aja jooksul ei ole ametlikult kinnitatud ühtegi kõnealuse haiguse juhtumit. Kõnealuses liikmesriigis on ka vaktsineerimine olnud vähemalt kolm aastat keelatud. Lisaks sellele on Sloveenia astunud samme, et järgida teatavaid muid direktiivis 91/68/EMÜ sätestatud tingimusi pisteliste kontrollide kohta, mida tuleb läbi viia pärast kõnealuse liikmesriigi brutselloosivabaks tunnistamist. Sloveenia tuleks seepärast lamba- või kitsemajandite osas ametlikult tunnistada brutselloosivabaks (B. melitensis).
(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk.
(5)

Vabastus toetab väheväärtuslike tahkekütuste kasutamist energia tootmiseks selle asemel, et ladestada need prügilasse. Keskkonnapoliitika seisukohast on energia kasutamine küll eelistatud prügilasse ladestamisele, kuid põhimõte, et saastaja maksab, tekitaks siiski olukorra, kus väheväärtuslikele tahkekütustele kohaldatakse madalama määraga maksu sõltuvalt kütuse energiasisaldusest. Arvestades materjali erinevat kvaliteeti ja energiasisaldust ning sellest tulenevaid raskusi täpse maksumäära kindlaksmääramisel, samuti ka väikeseid koguseid, võib täielikku vabastust kasutada ajutise meetmena. Vabastus peaks seetõttu olema piiratud kestusega.
1.

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga: “1. Komisjon võib konsulteerida komiteega kõigis küsimustes, mis on seotud pettuste ja igasuguse muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamise ja nende eest vastutuselevõtmisega ning kõigis küsimustes, mis on seotud liikmesriikide pädevate ametiasutuste või liikmesriikide ja komisjoni vahelise koostööga ühenduse finantshuvide kaitsmiseks, eesmärgiga korraldada paremini pädevate ametiasutuste vahelist tihedat ja korrapärast koostööd pettustevastases võitluses. Komisjon võib konsulteerida komiteega kõigis küsimustes, mis on seotud ühenduse finantshuve kaitsva tegevusega ja nii euromüntide kui -pangatähtede kaitsmisega võltsimise eest. Komisjon võib komiteega konsulteerida ka kõigis küsimustes, mis on seotud ühenduse finantshuvide õiguskaitsega, kaasa arvatud pettustevastase võitluse arendamisega ja koostöö korraldamisega politsei- ja õigusküsimustes.”
(26)

Teatise X lisas on toodud loetelu KLM-i ja Martinair’i sihtkohtadest, kuid mitte loetelu Transavia sihtkohtadest. Kaart Transavia sihtkohtadega ja punktis 10 nimetatud Transavia sõiduplaan ei kuulunud teatisega koos esitatud dokumentide hulka. Teatise VIII lisas on toodud SH&E analüüs 1998. aastast: “Euroopa tellimuslendude turg. Analüüs seoses Martinair’i 50 % Nedlloyd’i aktsiate omandamisega KLM-i poolt” (“The European Charter Market - An analysis in relation to KLM’s acquisition of the 50 % Nedlloyd stake in Martinair”). Analüüs koosneb 60 leheküljest tekstist. Analüüsi 2. lisas (“Mitte-regulaarlendude reisijad Belgiast, Saksamaalt, Hollandist ja Ühendkuningriigist Vahemeremaade sihtkohtade ja lennuettevõtjate kaupa”) on toodud tabelid aastate 1993, 1995 ja 1997 kohta, milles on loetletud kõik sihtkohad Vahemeremaades, kuhu toimuvad mitte-regulaarlennud Schipholist. Iga sihtkoha juures on märgitud reisijate koguarv, konkurentide lendudel veetud reisijate arv ning KLM-i, Martinair’i ja Transavia lendudel veetud reisijate arv. Nende tabelite põhjal võib järeldada, et aastatel 1993–1997 teostas Transavia lende ka teistesse lennujaamadesse peale nende, mis olid loetletud teatise vormi CO 40. leheküljel 1998. aasta kohta, ning kus oli toodud punktis 10 nimetatud 10 sihtkohta.
(6)

Üldhinnangust järeldub, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Madalmaades moodustas 2003. aastal 3,2 % SKTst ja asutamislepingu kontrollväärtust (3 % SKTst) ületati vaatamata ametivõimude võetud olulistele säästumeetmetele. Komisjoni arvates on 3 % SKTst künnise ületamine tingitud peamiselt majanduskasvu aeglustumisest. Valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKTst, ei põhjustanud siiski Madalmaade ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses, mille all mõistetakse reaalse SKT vähenemist vähemalt 2 % võrra. Isegi pärast seda, kui on võetud arvesse ametivõimude 16. aprillil 2004 vastu võetud täiendavaid meetmeid, mis ei sisaldunud komisjoni 2004. aasta kevade prognoosis, eksisteerib oht, et valitsemissektori eelarvepuudujääk võib ka 2004. aastal olla üle 3 % SKTst. See annab alust arvata, et asutamislepingus eelarvepuudujäägile kehtestatud kontrollväärtuse (3 % SKTst) ületamine ei pruugi olla ajutine. Võla suhe, mis komisjoni kevadel esitatud prognoosi kohaselt kasvab 56,3 % tasemele SKTst 2004. aastal, on kõnealusel aastal jätkuvalt allpool asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 60 % SKTst,
(5)

Andmete alusel, mille komisjon esitas pärast Portugali aruannet, mis edastati enne 1. märtsi 2004 vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (4) ja komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi alusel jõuti järgmistele järeldustele: — Valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2003. aastal hinnanguliselt 2,8 % SKTst, võrreldes 2,7 %ga 2002. aastal ja 4,4 %ga 2001. aastal. 2003. aasta tulemus vastas nõukogu soovitusele, mis väljastati artikli 104 lõike 7 kohaselt, eelkõige selles osas, mis käsitles valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamist allapoole kontrollväärtust (3 % SKTst) hiljemalt 2003. aastaks. 2003. aastal jätkus fiskaalkohandamine esmaste jooksvate kulutuste kogukasvu aeglustumise najal, mis langes 8,9 %lt 2001. aastal 7,8 %ni 2002. aastal ja 4,1 %ni 2003. aastal. Siiski viis pidev tsükliline langus, mis lõppes 2003. aastal majanduslangusega, märkimisväärse 2,6protsendipunktilise kõrvalekaldeni SKT aastakasvu ja esialgse eelarveprognoosi vahel. Selle tulemusena tekkis 2003. aastal laiaulatuslik maksutulu alalaekumine, mida tuli kompenseerida kahe ühekordse meetme vastuvõtmisega, kokku 2,1 % ulatuses SKTst. — Portugali ametivõimude võetud struktuurimeetmed, millel on riigieelarvele otsesem mõju, käsitlevad peamiselt kolme valdkonda: i) avalik haldus, ii) tervishoid ja iii) haridus. Eelkõige peaks tulevikus positiivset alusmõju avaldama avaliku sektori palkade ja tööhõive osaline külmutamine ajavahemikul 2003–2004, omades seega märkimisväärset struktuurset mõju. Lisaks leiavad Portugali ametivõimud, et käimasolev põhjalik tervishoiureform on juba 2003. aastal avaldanud positiivset mõju nii kulutuste kokkuhoiule kui tootlikkuse suurendamisele. — Komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3,4 % SKTst, seega ületab see märkimisväärselt eelarvepuudujäägile seatud ametlikku piirmäära, mis on 2,8 % SKTst. Erinevust võib peamiselt selgitada järgmiste asjaoludega: i) eeldatust mõnevõrra madalam eelarvekasv, ii) 2003. aastal võetud ühekordsete meetmetega seotud alusmõjud ja iii) senine selliste ühekordsete meetmete eelnevalt kavandatud osaline asendamine. Seetõttu on vajalikud lisameetmed, et takistada valitsemissektori eelarvepuudujäägi kasvu üle 3 % SKT kontrollväärtusest 2004. aastal ja järgnevatel aastatel. — Pärast komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi aluseks olevate andmete esitamise tähtpäeva teatasid Portugali ametivõimud oma kavatsusest jätkata (kinnisvaraga seotud) tehinguid, et hoida eelarvepuudujääki jooksval aastal allpool 3 % SKTst. — Vastavalt 2004. aasta esimeses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises esitatud väärtustele hoiti 2003. aastal valitsemissektori võla suhet 60 % SKT kontrollväärtuse piires ning seega vastab see nõukogu soovitusele, mis väljastati artikli 104 lõike 7 kohaselt, kuigi valitsemissektori võla suhe on alates 2001. aastast pidevalt kasvanud ja vastavalt komisjoni 2004. aasta kevadprognoosile eeldatakse, et 2004. aastal ületab valitsemissektori võla suhe SKT kontrollväärtuse.
(9)

Vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu praktikale “selleks et koostada ühenduse tähtsusega alade esialgset loetelu, mille alusel oleks võimalik luua konkreetsete Euroopa erikaitsealade sidus ökoloogiline võrgustik, peab komisjonil olema põhjalik loetelu aladest, mis pakuvad siseriiklikul tasandil ökoloogilist huvi direktiivi eesmärgi seisukohast, milleks on looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse. (…) Ainult sel viisil on võimalik saavutada direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud eesmärk, milleks on asjaomaste looduslike elupaigatüüpide ja liikide elupaikade soodsat kaitsestaatuse säilitamine või taastamine nende looduslikul levilal, mis võib paikneda ühenduse piirides kahe või enama riigi territooriumil.” (3)
(2)

Slovaki ametiasutused on komisjoni teavitanud haiguse hiljutisest arengust metssigadel. Kõnealusest teabest nähtub, et metssigadel esinev sigade katk on edukalt likvideeritud järgmistel Veterinaar- ja Toiduametite ringkondade territooriumidel: Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom ja Púchovi rajoon, ning nendes piirkondades ei ole vaja enam kohaldada heakskiidetud likvideerimiskava. Pidades silmas epidemioloogilist teavet tuleks metssigadel esineva sigade katku vastu vaktsineerimist laiendada Ilava, Žiar nad Hronomi, Žarnovica ja Banská Štiavnica rajoonidesse.
(3)

Kõnealusest teabest ilmneb, et metssigadel esinev sigade katk on edukalt likvideeritud ning et nimetatud aladel ei ole heakskiidetud likvideerimis- ja vaktsineerimiskavasid enam vaja kohaldada.
(1)

Komisjoni 22. aprilli 1997. aasta otsuses 97/296/EÜ (milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid) (2) on loetletud riigid ja territooriumid, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid. Kõnealuse otsuse lisa I osas on loetletud riigid ja territooriumid, mille kohta on tehtud nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivil 91/493/EMÜ (milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded) (3) põhinev spetsiaalne otsus, ja kõnealuse lisa II osas on loetletud riigid ja territooriumid, mis vastavad otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele.