ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

märgib, et ajavahemikus 2003–2007 on kulukohustuste assigneeringud kindlalt suurenenud 4,4 miljonilt eurolt 8,2 miljoni euroni (peaaegu +86 %) ja ametikohtade arv on suurenenud 31-lt 57-ni (+84 %), samal ajal kui kaebuste arv on kasvanud 2 436-lt 3 217-ni (+32 %) ja algatatud uute uurimiste arv 253-lt 308-ni (+22 %); märgib ühtlasi, et ametikohtade arv ei ole teist järjestikust aastat suurenenud;
8.

märgib, et kontrollikoda ja amet on erineval arvamusel 14 900 000 euro suuruse summa arvutamise suhtes, mille amet sai 2007. aastal sihtotstarbeliste tuludena tulevaste sertifitseerimiskulude katmiseks; võtab teadmiseks kontrollikoja arvamuse, et amet lisas selle arvutamisse ekslikult eelmise tasude ja lõivude määruse alusel kogutud tasud; märgib, et amet esitas oma arvutuse kohta selgituse, märkides, et algmääruse kohaselt oli ametil õigus lisada nimetatud tasud oma kalkulatsiooni;
235.

juhib tähelepanu sellele, et on tekkinud nn riskidest hoidumise kultuur, millega jäetakse uuenduslikud ja kvaliteetsed projektikavad tagaplaanile, ja püüab leida vastust sellele, kuidas selline on olukord on saanud kujuneda, kuna see on täiesti vastuolus Lissaboni strateegias kindlaks määratud ühenduse eesmärkidega; on arvamusel, et probleem ei seisne mitte infrastruktuuriinvesteeringute rahastamises, vaid selles, et liikmesriikidel on võimalus uuenduslikest, st riskantsetest investeeringutest hoiduda;
7.

väljendab rahulolu selle üle, et alates 1. oktoobrist 2007 on moodustatud kaks eraldi haldusüksust (siseauditi üksus ja kontrolliüksus), millel on eraldi üksuse juhatajad; sellega tehti lõpp varasematel aastatel nii kontrollikoja kui ka Euroopa Parlamendi poolt kritiseeritud olukorrale, kus siseauditi talituse juhataja vastutas eelarvevahendite käsutajate tegevuse eelkontrolli eest;
81.

rõhutab, et see eesmärk eeldab Euroopa Parlamendi vajaduste ja strateegiate põhjalikku analüüsi, et poliitilised nõudmised ja infotehnoloogia vahendid vastaksid üksteisele, pidades meeles, et me elame üha digitaalsemas globaalses keskkonnas, kus poliitilised suunised peaksid olema lõppeesmärgi saavutamise peamine liikumapanev jõud ja infotehnoloogia vahendid peaksid neid eesmärke täielikult toetama; on seisukohal, et selline lähenemine on võimalik üksnes siis, kui infotehnoloogia juhtimise struktuurid on paigas; kutsub seetõttu juhatust üles tegema asjakohaseid otsuseid;
7.

kordab oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni (nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ÜVJP peamiste aspektide ja põhivalikute, sealhulgas nende rahalise mõju kohta Euroopa Liidu üldeelarvele – 2005) (16) lõikes 58 väljendatud seisukohta: „usub, et ELi eelarvele avalduva rahalise mõju tõelist hindamist on siiani takistanud nõukogupoolse eelteabe puudumine […]; on seisukohal, et koos uue institutsioonidevahelise kokkuleppe allkirjastamisega on saabunud aeg rakendada nii vormiliselt kui ka sisuliselt sätteid, mis on nüüd ametlikult vormistatud”;
6.

märgib, et OLAF on alustanud ameti tegevuse uurimist; kutsub üles ametit ja eriti direktorit tegema OLAFiga täielikku koostööd; nõuab, et OLAF, amet ja komisjon teavitaksid eelarve täitmisele heakskiitu andvat asutust uurimise tulemustest ja võimalikest järelmeetmetest nii kiiresti kui võimalik;
6.

on mures kontrollikoja tähelepaneku pärast, et selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse ja sihtotstarbelisuse põhimõttega;
9.

märgib, et komisjon märkis neljandas 7. oktoobri 2008. aasta teates, et esitab lõpliku aruande ameti tegevuse järkjärgulise lõpetamise kohta pärast seda, kui ameti lõplik raamatupidamise aruanne on koostatud ja tegevuse lõpetamisega tegelev üksus on oma töö lõpetanud; ootab seda aruannet huviga;
6.

märgib, et kontrollikoda on seisukohal, et agentuur ei ole veel piisavalt dokumenteerinud sisekontrollimenetlusi; tervitab asjaolu, et agentuur tagas siseauditi suutlikkuse ning võttis 2008. aastal tööle sisekontrollisüsteemide täiendava arendamise eest vastutavad töötajad;
3.

võtab teadmiseks, et kontrollikoja järelduse kohaselt oli see põhjustatud vahendite hilisest vabastamisest; võtab teadmiseks kontrollikoja üldise märkuse, et piiratud ressurssidega väikeste ametite puhul ohustab rahaliste vahendite vabastamine aasta lõpus nende põhitööülesannete täitmist;
—

võttis teadmiseks kontrollikoja 2006. aasta aruandes sisalduva tähelepaneku, et 2006. aastal oli akumuleeritud eelarveülejäägi summa 16,9 miljonit eurot ja et 2007. aastal maksab keskus oma klientidele tagasi 9,3 miljonit eurot; nõustus kontrollikoja arvamusega, et ülejääkide akumuleerimine näitas, et keskuse tõlgete hinnakujundusmeetod ei ole piisavalt täpne;
3.

märgib, et kontrollikoda on seisukohal, et see olukord ei taganud menetluste läbipaistvust ja mittediskrimineerivust;
1.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et 8 600 000 euro väärtuses assigneeringuid kanti üle 2008. aastasse ja 4 800 000 eurot tühistati; võtab teadmiseks, et olukorra põhjustas osaliselt toetuste 2007. aasta tööprogrammi hilinenud vastuvõtmine ja rakendamine; võtab teadmiseks, et eelmisest aastast üle kantud assigneeringute summa oli 7 900 000 eurot, millest 4 500 000 eurot oli tegevuskuludeks; võtab teadmiseks, et üle 25 % eelmisest aastast üle kantud tegevuskulude assigneeringutest tuli aasta lõpuks tühistada;
3.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et keskuse ja Norra vahel on lahkarvamused seoses Norra rahalise osalemisega keskuse töös, mille põhjus on erinevus algses allkirjastatud kokkuleppes, mida kohaldab keskus, ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kokkuleppes, mida kohaldab Norra, avaldatud valemite vahel; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et erinevate valemite kasutamise tõttu on keskuse poolt arvutatud osamaksed umbes 80 000 euro võrra suuremad Norra poolt arvutatust;
13.

märgib, et agentuuri käsutuses oli 2007. aasta alguses 2,3 miljoni eurot ning et agentuur taotles ja sai komisjonilt lisaks 17 miljonit eurot; märgib, et 2007. aastal tehti makseid 12,5 miljoni euro ulatuses; järeldab, et saadud rahalised vahendid ületasid tegelikku rahavajadust 6,8 miljoni euro võrra;
B.

arvestades, et Euroopa Parlament andis 22. aprillil 2008. aastal heakskiidu Euroopa Koolitusfondi direktori tegevusele fondi 2006. aasta eelarve täitmisel (6) ning väljendas eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas imestust selle üle, et kontrollikoja aruandes ei osutatud asjaolule, et direktori kinnitavas avalduses (lisatud fondi iga-aastasele tegevusaruandele) esitati reservatsioonid seoses poliitilise ebakindlusega partnerriikides, Tempuse konventsiooni finantsjuhtimisega ning Tempuse tehnilise abi võimaliku sotsiaalse, mainega seonduva, õigusliku ja rahalise mõjuga fondile;
2.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et keskuse eesmärgid ja tulemusnäitajad ei olnud sageli mõõdetavad, kuigi keskuse 2007. aasta tööprogrammis on loetletud iga tegevuse konkreetsed eesmärgid koos saavutatavate väljundite üksikasjaliku kirjeldusega; nõustub kontrollikojaga, et seetõttu on saavutatut raske hinnata;
10.

peab ebarahuldavaks agentuuri vastust, et need lepingud sõlmiti märkimisväärse kasu pärast, mida agentuur pidi saama, ning et nende juhtumite ainulaadne olukord on piisavalt dokumenteeritud;
6.

võtab teadmiseks kontrollikoja kriitika, et nii nagu 2006. aastal, oli halduskuludeks eraldatud assigneeringute ülekannete kõrge tase peamiselt seotud telemaatikaprogrammiga; võtab teadmiseks kontrollikoja seisukoha, et kirjeldatud olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega ja et amet peab tagama programmi elluviimise parema planeerimise ja järelevalve;
3.

võtab Eurojusti 2007. aasta aruandest teadmiseks, et Eurojusti kiirest kasvust tulenevalt on tekkinud vajadus uue peakontori järele, mistõttu Eurojust teeb koostööd asukohariigiga, et tagada endale täiendav ajutine kontoripind; võtab Eurojusti 2007. aasta aruandest teadmiseks, et asukohariik on võtnud endale kohustuse eraldada uued ruumid 2012. aastaks;
3.

tunneb heameelt, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee allkirjastasid 2007. aasta detsembris ajavahemikuks 2008–2014 uue halduskoostöö lepingu; on veendunud, et kahe institutsiooni koostöö on Euroopa maksumaksjatele rahaliselt kasulik; tunneb ühtlasi heameelt, et Regioonide Komitee on alustanud tööd EMASi (keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem) sertifikaadi saamiseks;
6.

märgib, et 2007. aasta jooksul liitus Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemisest tulenevalt kontrollikojaga kaks uut liiget; võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa Liidu auditifunktsiooni algse korralduspõhimõtte – üks liige igast liikmesriigist – tulemusena eksisteerib nüüd organisatsioon, mida juhib 27 liikmest koosnev kolleegium; on veendunud, et selline struktuur on saavutanud oma piirid ning vaja on Euroopa Liidu välisauditi korra põhjalikku reformimist ja tugevdamist; rõhutab, et mida tugevam on kontrollikoda, seda tugevam on eelarve täitmist kinnitav asutus ja seda paremini tehakse järelevalvet täidesaatva võimu tegevuse üle; kutsub seetõttu liikmesriike üles algatama arutelu kontrollikoja reformi teemal ja kaasama Euroopa Parlamendi kõnealusesse arutelusse;
20.

märgib, et töötajate värbamisega seoses ei tunnista agentuur kontrollikoja kriitikat selles osas, et ta ei järginud võrdse kohtlemise põhimõtet, mistõttu teatud ametikoha puhul nõutava töökogemuse minimaalne pikkus aastates erines Euroopa Komisjoni ja ametite vahel kokku lepitust; märgib, et agentuuri arvates on tema tegevus eeskirjadega kooskõlas, kuna ta on pidanud rasketes tingimustes värbama kõrge kvalifikatsiooniga spetsialiste; märgib, et personalieeskiri sätestab, et ühenduse asutused peavad kokkuleppel komisjoniga võtma vastu oma üldised rakendussätted; märgib, et komisjon on koostanud üldiste rakendussätete jaoks näidisotsused; märgib, et komisjon ei ole veel agentuuri edastatud üldiste rakendussätete projekti kohta nõusolekut andnud; kutsub agentuuri üles vastavalt nõukogu soovitusele järgima rangelt personalieeskirjades sätestatud töötajate värbamise kriteeriume, et tagada võrdne kohtlemine seoses konkreetse ametikoha puhul nõutava erialase kogemuse pikkusega;
2.

tunneb heameelt, et EMSK ning Regioonide Komitee kirjutasid 2007. aasta detsembris alla uuele halduskoostöö lepingule ajavahemikuks 2008–2014; on veendunud, et kahe institutsiooni koostöö on Euroopa maksumaksjatele rahaliselt kasulik; väljendab samas kahetsust, et EMSK tegevusaruande kohaselt pärssisid või aeglustasid uue koostöölepingu läbirääkimised mõnesid 2007. aasta töökavas sisaldunud algatusi;
—

tegevustoetused kohtunike ülemkogude koostöövõrgustiku ja Euroopa Liidu ülemkohtute koostöövõrgustiku alalise tööprogrammiga seotud kulude kaasrahastamiseks niivõrd, kuivõrd need kulud on tekkinud Euroopa üldistes huvides tegutsemisel, et edendada arvamuste ja kogemuste vahetamist küsimustes, mis puudutavad kohtupraktikat, nende liikmete töö korraldust ja toimimist oma kohtu- ja/või nõuandefunktsioonide täitmisel seoses ühenduse õigusega,
17.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et programmi „Galileo” orbiidil kontrollimise etapi kulud tuleks jagada võrdselt Euroopa Kosmoseagentuuri ja ELi vahel ning et ELi panus on siiski ligikaudu 114 000 000 euro võrra suurem kui Euroopa Kosmoseagantuuril; märgib, et kontrollikoja andmetel oleks tulnud seda eelrahastamist ameti kontodel näidata;
7.

on pettunud, et nii nagu 2006. aastal, leidis kontrollikoda taas, et juriidilised kohustused võeti enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi; kutsub ametit üles tõhustama oma koolitus- ja kommunikatsioonialaseid pingutusi sellise olukorra vältimiseks tulevikus; nõuab, et selleks võetavad meetmed kajastuksid ameti 2008. aasta tegevusaruandes;
11.

märgib, et kontrollikojal ei olnud võimalik esitada üksikasjalikke arvnäitajaid kolledži töötajate erakulude rahastamiseks kasutatud avalike rahaliste vahendite summa ja kululiikide kohta; märgib, et parlamendi nõudel kolledži poolt esitatud teave hõlmas mobiiltelefonide ja autopargi kasutamist, töötajate eluruumidesse mööbli eraldamist, tasuta transporti lennu- ja rongijaamadesse; märgib, et kolledži andmeil on summad ja nende tagasinõudmise praegune seis järgmine: — mobiiltelefonide kasutamine töötajate poolt: 3 405 naelsterlingit ajavahemikus aprillist detsembrini 2007, kogu summa on tagasi saadud; — autopargi kasutamine töötajate poolt: 1 157 naelsterlingit ajavahemikus juulist detsembrini 2007, kogu summa on tagasi saadud; autod on praeguseks müüdud; — mööbel: 6 625 naelsterlingit 2007. aastal ostetud mööbli eest; mööbel on praeguseks müüdud; — töötajate tasuta transport lennu- ja rongijaamadesse: selgitati välja 2007. aastal kulutatud summa 9 508 naelsterlingit; raha tagasinõudmist on alustatud;
2.

on seisukohal, et parlament on täitnud oma kohustuse tagada maksumaksjate raha kasutamise maksimaalne võimalik läbipaistvus ja aruandekohustus;
5.

märgib, et keskuse 2008. aasta raamatupidamine kajastab saadud intressitulu 313 000 eurot ning et kooskõlas finantsmäärusega tuli 307 000 euro suurune summa maksta komisjonile tagasi; järeldab aastaaruande ja intressimaksete summa põhjal, et keskuse käsutuses on püsivalt väga suur sularahareserv; võtab teadmiseks, et 31. detsembril 2008 oli keskuse sularahareservis 16 705 090,95 eurot; palub komisjonil uurida võimalusi, millega tagatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 15 lõike 5 kohase vajadustepõhise sularahahalduse põhimõtte igakülgne rakendamine, samuti seda, milliseid kontseptuaalseid muudatusi on vaja selleks, et hoida keskuse sularahareserv püsivalt võimalikult väiksena;
3.

märgib püsiva kasvu suundumust ajavahemikul 2003–2008, sest kulukohustuste assigneeringud kahekordistusid ja kasvasid 4,4 miljonilt eurolt 9 miljoni euroni ning ametikohtade arv suurenes 31-lt 57-ni (kuus uut ametikohta 2009. aastal), samas on kaebuste arv on kasvanud 2 436-lt 3 346-ni ja algatatud uute uurimiste arv 253-lt 293-ni; märgib, et kui viimase kolme eelarveaasta jooksul ametikohtade arv ei suurenenud, siis 2009. aastal oli seda plaanitud suurendada 63-ni; märgib samuti, et pärast sisemisi ümberkorraldusi 2008. aastal on 57-st ametikohast 24 ette nähtud kaebuste analüüsimise ja uurimiste läbiviimiseks (õigusosakond) ning 31 kaebuste registreerimiseks, jagamiseks ja järelkontrolliks ning muuks tööks, mis ei ole otseselt seotud põhitegevusega (haldus- ja finantsosakond);
18.

täheldab, et 2008. aastal alustas OLAF kolledžis sisejuurdlust, pärast seda, kui kontrollikoda ja sisekontrollitalitus avastasid, et kolledži töötajaskonda kuuluvad isikud on avalikke rahalisi vahendeid kasutanud eraotstarbeliselt; märgib, et teave, mille kolledž edastas vastuseks parlamendi 2009. aasta teabenõudele, puudutas mobiiltelefonide kasutamist, mööbli transportimist töötajate elupaika ja töötajatele tasuta transporditeenuse pakkumist lennu- ja rongijaamadesse sõitmiseks; märgib, et kolledži andmetel on vastavad summad ning nende tagasinõudmise praegune seis järgmine: — mobiiltelefonide kasutamine töötajate poolt: 3 405 Inglise naela ajavahemikus aprill–detsember 2007; kogu summa on tagasi saadud; — autopargi kasutamine töötajate poolt: 1 157 Inglise naela ajavahemikus juuli–detsember 2007; kogu summa on tagasi saadud ja autod praeguseks müüdud; — mööbel: 6 625 Inglise naela 2007. aastal ostetud mööbli eest; mööbel on praeguseks müüdud; — töötajate tasuta transport lennu- ja rongijaamadesse: 9 508 Inglise naela 2007. aasta jooksul; raha tagasinõudmist on alustatud;
5.

võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et 2008. aastal oli Eurojustil endiselt probleeme assigneeringute ülekandmisega järgmisesse aastasse, isegi kui tundub, et summa oli väiksem kui eelneval eelarveaastal (13 % lõplikest eelarveassigneeringutest, samas kui 2007. aastal oli ülekantud assigneeringuid 25 %); märgib siiski murega, et eelmisest eelarveaastast üle kantud ja seejärel tühistatud assigneeringute määr (antud juhul 1 000 000 eurot, mis on 25 % ülekantud assigneeringutest) oli kõrge ja et selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega; palub seetõttu Eurojustil võtta meetmeid sellise olukorra kordumise vältimiseks tulevikus ja teavitada seejärel eelarve täitmisele heakskiitu andvat institutsiooni;
5.

võtab teadmiseks, et ameti raamatupidamine kajastab 2008. aastal saadud intressitulu väärtuses 143 818 eurot; järeldab aastaaruande ja intressimaksete mahu põhjal, et ameti käsutuses on püsivalt väga palju sularaha; võtab teadmiseks, et 31. detsembril 2008 oli ameti sularahareservi maht 2 436 694 eurot; palub komisjonil uurida võimalusi, millega tagada määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 15 lõike 5 kohase vajadustepõhise sularahahalduse põhimõtte igakülgne täitmine, samuti seda, milliseid kontseptuaalseid muudatusi on vaja, et hoida ameti sularahareserv püsivalt võimalikult väiksena;
3.

rõhutab samas, et selline olukord tekitab küsimuse, kui vajalik on agentuuri praegusel kujul säilitada; võtab samas teadmiseks agentuuri vastuse, et praegune olukord peegeldab tasakaalu, kuna ühest küljest on olemas selge suhe Euroopa Komisjoniga (näiteks võib komisjon anda juhtnööre ja määrab agentuuri peadirektori) ning teisest küljest on olemas teatav juriidiline ja finantsautonoomia;
5.

on rahul Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ühiselt teostatud minikoostöölepingu hindamise tulemustega eraldamisest mõjutatud valdkondades, eelkõige nende järeldustega, et uus haldusstruktuur on parandanud komiteede vahelist halduskoostööd, eraldatud teenuste kvaliteet on säilinud ja nende tõhusus paranenud ning täiendavaid eelarvevahendeid ei ole vaja läinud; võtab samuti teadmiseks järelduse, et tulevikus oleks vaja parandada mõningaid koostööga seotud praktilisi aspekte;
5.

tunneb muret, et ehkki määruse (EÜ) nr 683/2008 kohaselt vastutab alates 1. jaanuarist 2009 Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide (EGNOS ja Galileo) vahendite haldamise ja rakendamise eest komisjon, ei olnud ei kohustusi ega varasid 2008. aasta lõpuks ikka veel komisjonile üle antud ja uus kohustuste jagunemine ameti ja komisjoni vahel ei kajastunud nende raamatupidamise aastaaruannetes; kontrollikoja teadete põhjal järeldab, et amet oleks pidanud 58 400 000 eurot käsitlema kui võlga komisjoni ees, mitte aga kajastama seda kui komisjonilt saadud ettemakset; lisaks märgib, et aastaaruanne ei oleks pidanud sisaldama Euroopa Kosmoseagentuurile makstavat 55 600 000 euro suurust summat, kuna see oli Euroopa Ühenduste toetus programmidele Galileo ja EGNOS ning selle eest vastutas komisjon;
2.

märgib, et 2007. aastal viidi läbi 2001.–2004. aasta tööprogrammi järelhindamine, et selgitada välja fondi tegevuse mõju, lisandväärtus ja tulemuslikkus; on rahul, et fond näitas hindamise käigus, et kavandatud tulemused on tõhusalt saavutatud; lisaks märgib ta, et hiljutised andmed, sealhulgas need, mis sisalduvad komisjoni volitatud agentuuride 2009. aasta hindamises, näitasid, et fond saavutas ka 2008. aastal tõhusalt oma tulemused;
8.

nõuab ka, et amet parandaks assigneeringute kasutamise kontrollimismenetlusi; võtab sellega seoses teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et märkimisväärselt paljude üle 400 000 euro väärtuses olevate tehingute puhul ei katnud eelarvelised kulukohustused kulutusi, mistõttu need tehingud on ebakorrektsed; võtab siiski teadmiseks ameti vastuse, milles kinnitatakse, et 2009. aasta lõpuks on töökohad piisavalt täidetud ning finantsmenetlusi ja sisekontrolli süsteeme on parandatud ja tugevdatud;
7.

on rahul EMSK ja Regioonide Komitee ühiselt teostatud minikoostöölepingu hindamise tulemustega eraldamisest mõjutatud valdkondades, eelkõige nende järeldustega, et uus haldusstruktuur on parandanud komiteede vahelist halduskoostööd, eraldatud teenuste kvaliteet on säilinud ja nende tõhusus paranenud ning täiendavaid eelarvevahendeid ei ole vaja läinud; võtab samuti teadmiseks järelduse, et tulevikus oleks vaja parandada mõningaid koostööga seotud praktilisi aspekte;
1.

märgib, et Euroopa Keskkonnaagentuuri 2008. aasta põhitegevustulu oli 37 100 000 eurot, sealhulgas ühenduse toetus 31 700 000 eurot; juhib tähelepanu asjaolule, et 2007. aasta üldeelarvega võrreldes on nimetatud summa rohkem kui 2 000 000 euro võrra väiksem; on rahul kulukohustuste ja maksete assigneeringute üldise täitmismääraga;
6.

võtab teadmiseks, et agentuur kandis järgmisesse aastasse üle 3 400 000 eurot (44 % tegevuskulude assigneeringutest), millest ligikaudu 1 000 000 eurot oli täielikult seotud 2009. aasta kulukohustustega; rõhutab lisaks, et selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega; nõuab seetõttu, et usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks kohandataks eelarveprognoosid tegelikele vajadustele; võtab siiski teadmiseks agentuuri vastuse, milles kinnitatakse, et projektide keerukuse tõttu võttis lepingute lõplik väljatöötamine kavandatust märksa kauem aega; tunnustab agentuuri sellegipoolest, et see on parandanud oma tegevuskulude järelevalvet ja kavandamist, et vältida märkimisväärseid kulukohustusi aasta lõpus;
2.

võtab teadmiseks, et Euroopa Andmekaitseinspektorile ette nähtud alaliste ametikohtade arv on pidevalt suurenenud; kui 2007. aastal oli alalisi ametikohti 29, siis 2008. aastal oli neid 33 (2006. aastal 24); tunneb heameelt selle üle, et kõik need ametikohad on täidetud; võtab teadmiseks ametikohtade ja ülesannete arvu kontrollitud suurenemise ning piiratud laiendamise, tänu millele on võimalik uusi töötajaid adekvaatselt integreerida ja koolitada; märgib siiski, et eelarveartikli „Muu personal” kulude täitmismäär (51,98 %) jäi alla keskmise;
10.

võtab teadmiseks, et ameti raamatupidamine kajastab 2008. aastal saadud intressitulu 485 651,33 eurot; järeldab aastaaruande ja intressimaksete mahu põhjal, et ameti käsutuses on püsivalt väga palju sularaha; võtab teadmiseks, et 31. detsembril 2008 oli ameti sularahareserv 19 990 492,26 eurot; palub komisjonil uurida võimalusi, millega tagada määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 15 lõike 5 kohase vajadustepõhise sularahahalduse põhimõtte igakülgne täitmine, samuti seda, milliseid kontseptuaalseid muudatusi on vaja selleks, et hoida ameti sularahareserv püsivalt võimalikult väiksena;
8.

väljendab muret selle üle, et kontrollikoda tõdes taas, et juriidilisi kohutusi võeti enne vastavaid eelarvelisi kulukohustusi; märgib ühtlasi, et 2008. aasta lõpuks registreeriti erandite registrisse 49 tagantjärgi võetud kulukohustust (kogusummas üle 1 000 000 euro); rõhutab ühtlasi, et kuigi agentuur kinnitas, et 2009. aasta mai lõpuks vähenes erandite arv juba 50 % eelmise aasta sama perioodiga võrreldes, näitab selline erandite suur arv siiski korduvat probleemi agentuuri kulukohustuste süsteemis; nõuab seetõttu, et agentuur tegutseks tõhusamalt, et see probleem täielikult lahendada;
7.

võtab teadmiseks, et ameti raamatupidamine kajastab 2008. aastal saadud intressitulu 519 598,10 eurot, millest 472 251,18 eurot on juba energeetika ja transpordi peadirektoraadile tagasi makstud ja ülejäänud 47 346,92 eurot on kajastatud viitvõlgade ja ettemakstud tuludena; järeldab aastaaruande ja intressimaksete mahu põhjal, et ameti sularahavaru on pidevalt väga suur; võtab rõõmuga teadmiseks, et 31. detsembril 2008 oli ameti kassas ja/või pangaarvel üksnes 3 610 677,41 eurot; palub komisjonil uurida võimalusi, millega tagatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 15 lõike 5 kohase vajadustepõhise rahavoogude juhtimise põhimõtte igakülgne täitmine, samuti seda, milliseid kontseptuaalseid muudatusi on vaja selleks, et hoida ameti sularahavaru püsivalt võimalikult väiksena;
270.

nõuab komisjonilt tungivalt, et tervishoiusektori dialoogides tulemuslikuks osalemiseks oleks tagatud piisav tervishoiualane pädevus, kindlustades, et kõikides delegatsioonides, mille kesksete teemade hulgas on tervishoid, oleks tervishoiuspetsialiste, tehes konfliktijärgsetes riikides humanitaarabi peadirektoraadi tervishoiunõustajatega tihedamat koostööd, luues tihedama partnerluse WHO riiklike büroodega, et kasutada nende pädevust, ja sõlmides ametlikud lepingud ELi liikmesriikidega, et kasutada nende pädevust; palub komisjonil esitada parlamendile andmed selle kohta, kui suur arv tervishoiu- ja hariduseksperte on olemas piirkonna, delegatsiooni ja peakorteri tasandil, ning anda ülevaade sellest, kas kõnealust arvu on õnnestunud suurendada;