ET Euroopa Liidu Teataja L 87/90

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/567,

18. mai 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses mõistete, läbipaistvuse, portfellide tihendamise ning toodetesse sekkumise ja positsioonide juhtimise järelevalvemeetmetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2, artikli 13 lõiget 2, artikli 15 lõiget 5, artikli 17 lõiget 3, artikli 19 lõikeid 2 ja 3, artikli 31 lõiget 4, artikli 40 lõiget 8, artikli 41 lõiget 8, artikli 42 lõiget 7 ja artikli 45 lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

(1) Käesolevas määruses täpsustatakse veelgi määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaseid likviidse turu kindlakstegemise kriteeriume. Selleks tuleb kindlaks määrata kriteeriumid, mida kohaldatakse avalikkusele kuuluvate aktsiate, päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu ja eelkõige aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide ja sertifikaatide keskmise päevakäibe suhtes, et võtta arvesse iga sellise finantsinstrumendi eripära. Selleks et tagada kogu liidus ühtne ja ühetaoline kohaldamine, on vaja eeskirju selle kohta, kuidas tuleks likviidsust arvutada algetapis pärast finantsinstrumendi kauplemisele lubamist.

(2) Käesoleva määruse sätted on tihedalt seotud, kuna need käsitlevad mõisteid ja nendega täpsustatakse nõudeid seoses ühelt poolt kliendi korralduste süsteemsete täitjate kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse ning kauplemiskohtade ja kliendi korralduste süsteemsete täitjate poolse andmete avaldamisega ning teiselt poolt seoses ESMA õigusega sekkuda toodetesse ja juhtida positsioone. Selleks et tagada kooskõla nende sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja anda sidusrühmadele ja eelkõige isikutele, kelle suhtes neid kohustusi kohaldatakse, põhjalik ülevaade neist, on vaja koondada need sätted ühte määrusesse.

(3) Selleks et igal pool liidus oleks vähemalt miinimumarv likviidseid kapitaliinstrumente, peaks selle liikmesriigi pädev asutus, kus kaubeldakse vähema kui viie likviidse finantsinstrumendiga nii aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide kui ka sertifikaatide osas, suutma määrata ühe täiendava likviidse finantsinstrumendi või rohkem, tingimusel et selliste finantsinstrumentide koguarv, mida käsitatakse omavat likviidset turgu, ei ületa igas sellises finantsinstrumentide kategoorias viit.

(4) Selleks et tagada turuandmete mõistlikul ärilisel alusel esitamine kogu liidus ühtsel viisil, täpsustatakse käesolevas määruses tingimused, mida kauplemiskohti korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad peavad täitma. Kõnealused tingimused täidavad eesmärki, et kohustus esitada turuandmeid mõistlikul ärilisel alusel oleks selle tõhusaks ja ühetaoliseks kohaldamiseks piisavalt selge, võttes samas arvesse kauplemiskohta korraldavate turukorraldajate ja investeerimisühingute ning kliendi korralduste süsteemsete täitjate erinevaid tegevusmudeleid ja kulustruktuure.

(5) Selleks et tagada turuandmete tasude kehtestamine mõistlikul tasemel, peavad turuandmete mõistlikel ärilistel alustel esitamise kohustuse täitmiseks tasud põhinema mõistlikul seosel selle teabe koostamise ja levitamise kuluga. Seepärast peaksid andmete esitajad, ilma et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist, määrama oma tasud kindlaks enda kulude põhjal ning neil on lubatud saada mõistlikku marginaali selliste tegurite alusel nagu tegevuskasumi marginaal, kulude tootlus, käibevara tootlus ja kapitalitootlus. Kui andmete esitajad kannavad andmete esitamisel või muude teenuste osutamisel kulusid ühiselt, siis võivad turuandmete esitamise kulud hõlmata asjakohast osa mis tahes muudest asjaomastest teenustest tulenevatest ühistest kuludest. Kuna täpse kulu kindlaksmääramine on väga keeruline, tuleks selle asemel määratleda kulude jaotamise või jagunemise metoodika ning jätta nende kulude kindlaksmääramine turuandmete esitajatele, võttes arvesse eesmärki tagada liidus turuandmete tasude määramine mõistlikul tasemel.

(6) Turuandmed tuleks esitada mittediskrimineerival viisil, milleks on vaja, et samu hindu ja muid tingimusi tuleks pakkuda kõigile klientidele, kes kuuluvad avaldatud objektiivsete kriteeriumide kohaselt samasse kategooriasse.

(7) Et andmete kasutajad saaksid turuandmed, pidamata selleks ostma muid teenuseid, tuleks turuandmeid pakkuda muudest teenustest eraldi. Et vältida andmete kasutajatelt samade turuandmete eest tasu korduvat võtmist, kui andmekogum ostetakse kauplemiskohtadelt ja teistelt turuandmete turustajatelt, tuleks turuandmeid pakkuda kasutajapõhiselt, välja arvatud juhul, kui see oleks ebaproportsionaalne, pidades silmas sellisel viisil kõnealuste andmete pakkumise kulusid ja kauplemiskohta korraldava turukorraldaja või investeerimisühingu või kliendi korralduste süsteemse täitja poolse turuandmete esitamise mahtu ja ulatust.

(8) Et andmete kasutajad ja pädevad asutused saaksid tõhusalt hinnata, kas turuandmeid pakutakse mõistlikul ärilisel alusel, tuleb andmete pakkumise olulised tingimused avalikustada. Andmete esitajad peaksid seega avalikustama andmed oma turuandmete tasude ja sisu, samuti oma kulude kindlaksmääramisel kasutatava kuluarvestusmetoodika kohta, pidamata seejuures avaldama oma tegelikke kulusid.

(9) Lisaks täpsustatakse käesolevas määruses tingimusi, mida kliendi korralduste süsteemsed täitjad peavad täitma, et järgida kohustust avaldada hinnapakkumised tavalisel kauplemisajal regulaarselt ja pidevalt ning teha need teistele turuosalistele kergesti kättesaadavaks, tagamaks, et hinnapakkumistele juurdepääsu soovivad turuosalised juurdepääsu ka tegelikult saavad.

(10) Kui kliendi korralduste süsteemsed täitjad avaldavad hinnapakkumised rohkem kui ühel viisil, peaksid nad seda tegema kõigis kohtades samal ajal, et tagada avaldatud hinnapakkumiste ühtsus ja turuosaliste samaaegne juurdepääs teabele. Kui kliendi korralduste süsteemsed täitjad avaldavad hinnapakkumised reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi või andmearuandlusteenuste osutajate kaudu, peaksid nad hinnapakkumises avalikustama oma andmed, et turuosalised saaksid suunata oma korraldused neile.

(11) Käesoleva määrusega täpsustatakse täiendavalt kliendi korralduste süsteemsete täitjate läbipaistvuskohustuste ulatuse erinevaid tehnilisi aspekte, et tagada selle ühtne ja ühetaoline kohaldamine kogu liidus. On tähtis, et kliendi korralduste süsteemsete täitjate vabastamine kohustusest avaldada oma hinnapakkumised regulaarselt ja pidevalt piirduks rangelt olukordadega, kus siduvate hindade jätkuv klientidele esitamine võib olla vastuolus nende riskide usaldusväärse juhtimisega, millele investeerimisühing kliendi korralduste süsteemse täitjana on avatud, võttes arvesse muid mehhanisme, mis võivad anda selliste riskide vastu täiendavat kaitset.

(12) Tagamaks, et erand kliendi korralduste süsteemse täitja määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõike 2 kohasest kohustusest täita korraldusi korralduse vastuvõtmise ajal pakutud hindadega on piiratud tehingutega, mis oma laadi tõttu ei mõjuta hindade kujunemise protsessi, sätestatakse käesolevas määruses ammendavalt tingimused seoses tehingutega, mille puhul täitmine mitme väärtpaberiga on osa ühest tehingust, ja seoses korraldustega, mille suhtes kohaldatakse muid tingimusi kui kehtivat turuhinda.

(13) Kriteeriumiga, mille alusel peab hind langema turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku, võetakse arvesse eesmärki tagada, et kliendi korralduste süsteemsete täitjate poolne korralduste täitmine mõjutab hindade kujunemist, kusjuures kliendi korralduste süsteemse täitja võimalused pakkuda põhjendatud juhtudel hindade parendamist ei ole piiratud.

(14) Selleks et tagada, et klientidel on juurdepääs kliendi korralduste süsteemsete täitjate hinnapakkumistele mittediskrimineerival viisil, kuid samas tagades nõuetekohase riskijuhtimise, milles võetakse arvesse üksikute ühingute tegevuse laadi, ulatust ja keerukust, on vaja täiendavalt kindlaks määrata, et sama kliendi korralduste arvu või mahtu käsitataks tunduvalt normi ületavana, kui kliendi korralduste süsteemne täitja ei suuda kõnealuseid korraldusi täita, võtmata endale liigset riski; selline olukord tuleks eelnevalt määratleda investeerimisühingu riskijuhtimiskorra osana ja see peaks põhinema objektiivsetel teguritel ja olema kirjalikult fikseeritud ja tehtud klientidele või võimalikele klientidele kättesaadavaks.

(15) Kuna nii likviidsuse pakkujad kui ka kliendi korralduste süsteemsed täitjad kauplevad oma arvel ning nende riskitase on võrreldaval tasemel, on asjakohane määrata finantsinstrumendile omane maht kindlaks nende kategooriate jaoks ühiselt. Seepärast peaks määruse (EL) nr 600/2014 artikli 18 lõike 6 kohane finantsinstrumendile omane maht olema finantsinstrumendile omane maht, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 9 lõike 5 punktile d ning mida on vastavalt kõnealusele sättele täiendavalt täpsustatud regulatiivsetes tehnilistes standardites.

(16) Selleks et täpsustada portfelli tihendamise elemente, et eristada seda kauplemis- ja kliirimisteenustest, on vaja määrata kindlaks protsess, mille käigus tuletisinstrumendid täielikult või osaliselt lõpetatakse ja asendatakse uue tuletisinstrumendiga, eelkõige kõnealuse protsessi etapid, lepingu sisu ja portfelli tihendamist toetav õiguslik dokumentatsioon.

(17) Et tagada vastaspoolte portfelli tihendamise sobiv läbipaistvus, on vaja kindlaks määrata, milline teave avalikustatakse.

(18) Vaja on täpsustada nii asjaomaste pädevate asutuste kui ka erandjuhtudel ESMA (mis on asutatud ja tegutseb vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1095/2010 (2)) ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) (mis on asutatud ja tegutseb vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1093/2010 (3)) õigusi sekkuda toodetesse investorikaitsega seonduva märkimisväärse probleemi korral või kui on oht finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või vähemalt ühe liikmesriigi või liidu finantssüsteemi või selle osa stabiilsusele. Et sekkumisõiguse kasutamiseks leiaks kinnitust „ohu“ olemasolu, mis on sekkumise üks eeltingimus seoses finants- või kaubaturgude korrakohase toimimise ja usaldusvääruse või finantssüsteemi stabiilsusega, peab esinema suurem probleem kui investorikaitse eeltingimuseks olev „märkimisväärne probleem“.

(19) Et tagada ühtne lähenemisviis, mis võimaldaks võtta asjakohaseid meetmeid ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral, tuleks koostada kriteeriumide ja tegurite loetelu, millest pädevad asutused, ESMA ja EBA peaksid lähtuma otsustamisel, kas selline probleem või oht on olemas,. Vajadus hinnata kõiki selliseid kriteeriume ja tegureid, mis võivad esineda reaalses olukorras, ei tohiks siiski takistada pädevaid asutusi, ESMAt ja EBAt kasutamast ajutise sekkumise õigusi, kui ainult üks tegur või kriteerium on sellise kahtluse või ohu aluseks.

(20) Vaja on täpsustada asjaolusid, mille korral ESMA saab kasutada määruse (EL) nr 600/2014 kohaseid positsioonide juhtimise õigusi, et tagada ühtne lähenemisviis, võimaldades samas ettenägematute ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral võtta asjakohaseid meetmeid.

(21) Ühtsuse huvides ja finantsturgude sujuva toimimise tagamiseks on vaja, et käesoleva määruse sätteid ja määruse (EL) nr 600/2014 sätteid hakataks kohaldama samast kuupäevast. Samas, et tagada uue läbipaistvust käsitleva õiguskorra tõhus toimimine, tuleks teatavaid käesoleva määruse sätted hakata kohaldama selle jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

LIKVIIDSETE TURGUDE KINDLAKSTEGEMINE KAPITALIINSTRUMENTIDE PUHUL

Artikkel 1

Likviidsete turgude kindlakstegemine aktsiate puhul

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkt b)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaldamisel käsitatakse aktsiat, millega kaubeldakse iga päev, omavat likviidset turgu, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) avalikkusele kuuluvate aktsiate väärtus on: i) mitte alla 100 miljoni euro reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiate puhul; ii) mitte alla 200 miljoni euro üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis kaubeldavate aktsiate puhul;

b) aktsiatega tehakse päevas keskmiselt vähemalt 250 tehingut;

c) aktsia keskmine päevakäive on vähemalt 1 miljon eurot.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse avalikkusele kuuluvate aktsiate väärtus, korrutades ringluses olevate aktsiate arvu aktsia hinnaga, kusjuures välja arvatakse üksikud osalused selles aktsias, mis ületavad 5 % emitendi kogu hääleõigusest, v.a juhul, kui need osalused on ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjal või pensionifondil. Hääleõigused arvutatakse nende aktsiate koguarvu alusel, millega hääleõigus on seotud, sõltumata sellest, kas hääleõiguse kasutamine on peatatud.

3. Kui lõike 2 kohane teave ei ole kättesaadav, arvutatakse lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamisel üksnes mitmepoolsetes kauplemissüsteemides kaubeldavate avalikkusele kuuluvate aktsiate väärtus, korrutades ringluses olevate aktsiate arvu aktsia hinnaga.

4. Lõike 1 punkti c kohaldamisel arvutatakse aktsia päevakäive, liites kokku tulemused, mis saadakse, korrutades kauplemispäeva jooksul tehtud iga tehingu puhul ostja ja müüja vahel vahetatud aktsiate arvu aktsia hinnaga.

5. Kuuenädalasel perioodil, mis algab esimesel kauplemispäeval pärast aktsia esmakordset reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis kauplemisele lubamist, käsitatakse seda aktsiat omavat likviidset turgu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b tähenduses, kui ringluses olevate aktsiate ja aktsia esimese kauplemispäeva algushinna korrutamisel saadud summa ei ole prognooside kohaselt alla 200 miljoni euro ning kui lõike 1 punktides b ja c sätestatud tingimused on kõnealuse perioodi hinnanguliste andmete põhjal täidetud.

6. Kui liikmesriigi kauplemiskohtades kaubeldavatest ja esmakordselt selles liikmesriigis kauplemisele lubatud aktsiatest alla viie loetakse vastavalt lõikele 1 omavat likviidset turgu, võib kõnealuse liikmesriigi pädev asutus määrata ühe või mitu esmakordselt kõnealustes kauplemiskohtades kauplemisele lubatud aktsiat omavaks likviidset turgu tingimusel, et kõnealuses liikmesriigis esmakordselt kauplemisele lubatud ja likviidset turgu omavana käsitlevate aktsiate koguarv ei ületa viit.

Artikkel 2

Likviidsete turgude kindlaksmääramine hoidmistunnistuste puhul

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkt b)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaldamisel käsitatakse i hoidmistunnistust, millega kaubeldakse iga päev, omavat likviidset turgu, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) avalikkusele kuuluvate hoidmistunnistuste väärtus on vähemalt 100 miljonit eurot;

b) hoidmistunnistustega tehakse päevas keskmiselt vähemalt 250 tehingut;

c) hoidmistunnistuse keskmine päevakäive on vähemalt 1 miljon eurot.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse avalikkusele kuuluvate hoidmistunnistuste väärtus, korrutades ringluses olevate hoidmistunnistuste ühikute arvu ühikuhinnaga.

3. Lõike 1 punkti c kohaldamisel arvutatakse hoidmistunnistuse päevakäive, liites kokku tulemused, mis saadakse, korrutades kauplemispäeva jooksul tehtud iga tehingu puhul ostja ja müüja vahel vahetatud hoidmistunnistuste ühikute arvu hoidmistunnistuse ühikuhinnaga.

4. Kuuekuulisel perioodil, mis algab esimesel kauplemispäeval pärast hoidmistunnistuse esmakordset kauplemiskohas kauplemisele lubamist, käsitatakse seda hoidmistunnistust omavat likviidset turgu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b tähenduses, kui avalikkusele kuuluvate hoidmistunnistuste väärtus esimese kauplemispäeva alguses ei ole prognooside kohaselt alla 100 miljoni euro ja kui lõike 1 punktides b ja c sätestatud tingimused on kõnealuse perioodi hinnanguliste andmete põhjal täidetud.

5. Kui liikmesriikide kauplemiskohtades kaubeldavatest ja esmakordselt selles liikmesriigis kauplemisele lubatud hoidmistunnistustest alla viie loetakse vastavalt lõikele 1 omavat likviidset turgu, võib kõnealuse liikmesriigi pädev asutus määrata ühe või mitu esmakordselt kõnealustes kauplemiskohtades kauplemisele lubatud hoidmistunnistust omavaks likviidset turgu tingimusel, et kõnealuses liikmesriigis esmakordselt kauplemisele lubatud ja likviidset turgu omavana käsitlevate hoidmistunnistuste koguarv ei ületa viit.

Artikkel 3

Likviidsete turgude kindlaksmääramine börsil kaubeldavate fondide puhul

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkt b)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaldamisel käsitatakse börsil kaubeldavat fondi, millega kaubeldakse iga päev, omavat likviidset turgu, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) avalikkusele kuulub vähemalt 100 osakut;

b) börsil kaubeldavate fondidega tehakse päevas keskmiselt vähemalt 10 tehingut;

c) börsil kaubeldava fondi keskmine päevakäive on vähemalt 500 000 eurot.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel on börsil kaubeldava fondi avalikkusele kuuluvate osakute arv kauplemiseks emiteeritud osakute arv.

3. Lõike 1 punkti c kohaldamisel arvutatakse börsil kaubeldava fondi päevakäive, liites kokku tulemused, mis saadakse, korrutades kauplemispäeva jooksul tehtud iga tehingu puhul ostja ja müüja vahel vahetatud börsil kaubeldava fondi osakute arvu osaku hinnaga.

4. Kuuekuulisel perioodil, mis algab esimesel kauplemispäeval pärast börsil kaubeldava fondi esmakordset kauplemiskohas kauplemisele lubamist, käsitatakse seda börsil kaubeldavat fondi omavat likviidset turgu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b tähenduses, kui avalikkusele kuulub kauplemispäeva alguses hinnanguliselt vähemalt 100 ühikut ja kui lõike 1 punktides b ja c sätestatud tingimused on kõnealuse perioodi hinnanguliste andmete põhjal täidetud.

5. Kui liikmesriikide kauplemiskohtades kaubeldavatest ja esmakordselt selles liikmesriigis kauplemisele lubatud börsil kaubeldavatest fondidest alla viie loetakse vastavalt lõikele 1 omavat likviidset turgu, võib kõnealuse liikmesriigi pädev asutus määrata ühe või mitu esmakordselt kõnealustes kauplemiskohtades kauplemisele lubatud börsil kaubeldavat fondi omavaks likviidset turgu tingimusel, et kõnealuses liikmesriigis esmakordselt kauplemisele lubatud ja likviidset turgu omavana käsitlevate börsil kaubeldavate fondide koguarv ei ületa viit.

Artikkel 4

Likviidsete turgude kindlaksmääramine sertifikaatide puhul

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkt b)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaldamisel käsitatakse sertifikaati, millega kaubeldakse iga päev, omavat likviidset turgu, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) avalikkusele kuuluvate sertifikaatide väärtus on vähemalt 1 miljon eurot;

b) sertifikaatidega tehakse päevas keskmiselt vähemalt 20 tehingut;

c) sertifikaadi keskmine päevakäive on vähemalt 500 000 eurot.

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel on avalikkusele kuuluvate sertifikaatide väärtus emissiooni maht, sõltumata emiteeritud ühikute arvust.

3. Lõike 1 punkti c kohaldamisel arvutatakse sertifikaadi päevakäive, liites kokku tulemused, mis saadakse, korrutades kauplemispäeval täidetud iga tehingu puhul ostja ja müüja vahel vahetatud sertifikaatide arvu ühiku hinnaga.

4. Kuuekuulisel perioodil, mis algab esimesel kauplemispäeval pärast sertifikaadi esmakordset kauplemiskohas kauplemisele lubamist, käsitatakse seda sertifikaati omavat likviidset turgu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b tähenduses, kui hinnanguliselt on esimese kauplemispäeva alguses avalikkusele kuuluvate sertifikaatide väärtus vähemalt 1 miljon eurot ja kui lõike 1 punktides b ja c sätestatud tingimused on kõnealuse perioodi hinnanguliste andmete põhjal täidetud.

5. Kui liikmesriikide kauplemiskohtades kaubeldavatest ja esmakordselt selles liikmesriigis kauplemisele lubatud sertifikaatidest alla viie loetakse vastavalt lõikele 1 omavat likviidset turgu, võib kõnealuse liikmesriigi pädev asutus määrata ühe või mitu esmakordselt kõnealustes kauplemiskohtades kauplemisele lubatud sertifikaati omavaks likviidset turgu tingimusel, et kõnealuses liikmesriigis esmakordselt kauplemisele lubatud ja likviidset turgu omavana käsitlevate sertifikaatide koguarv ei ületa viit.

Artikkel 5

Kapitaliinstrumentide likviidsuse hindamine pädevate asutuste poolt

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkt b)

1. Likviidsuse seisukohast kõige olulisema turu pädev asutus, nagu määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/590 (4) artiklis 16, hindab vastavalt artiklitele 1–4, kas aktsial, hoidmistunnistusel, börsil kaubeldaval fondil või sertifikaadil on likviidne turg määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b tähenduses, iga järgmise stsenaariumi korral:

a) enne finantsinstrumendiga kauplemiskohas esmakordset kauplemist, nagu täpsustatud artikli 1 lõikes 5, artikli 2 lõikes 4, artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 4;

b) finantsinstrumendiga kauplemise esimese nelja nädala lõpust kuni finantsinstrumendiga kauplemise esimese kuue nädala lõpuni. Selle stsenaariumi puhul põhineb hindamine avalikkusele kuuluvatel instrumentidelkauplemise esimese nelja nädala viimase kauplemispäeva seisuga, tehingute keskmisel arvul päevas ja keskmisel päevakäibel, võttes arvesse selle finantsinstrumendiga kauplemise esimese nelja nädala jooksul liidus täidetud kõiki tehinguid;

c) iga kalendriaasta lõpust kuni sellele järgneva aasta 1. märtsini finantsinstrumentide puhul, millega kaubeldakse kauplemiskohas enne asjaomase kalendriaasta 1. detsembrit. Selle stsenaariumi puhul põhineb hindamine avalikkusele kuuluvatel instrumentidel asjaomase kalendriaasta viimase kauplemispäeva seisuga, tehingute keskmisel arvul päevas ja keskmisel päevakäibel, võttes arvesse selle finantsinstrumendiga kõnealusel aastal liidus täidetud kõiki tehinguid;

d) kohe pärast seda, kui korporatiivsete sündmuste tõttu on muudetud mis tahes varasemat hinnangut.

Pädevad asutused tagavad, et hindamise tulemused avaldatakse kohe pärast hindamise lõpetamist.

2. Pädevad asutused, turukorraldajad ja investeerimisühingud, sealhulgas kauplemiskohta korraldavad investeerimisühingud kasutavad vastavalt lõikele 1 avaldatud teavet

a) kuuenädalase perioodi puhul, mis algab finantsinstrumendiga kauplemise esimesel päeval, kui hindamine tehakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile a;

b) perioodi puhul, mis algab kuus nädalat pärast kõnealuse finantsinstrumendiga kauplemise esimest päeva ja mis lõpeb 31. märtsil käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaselt teabe avaldamise aastal, kui hindamine tehakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile b;

c) üheaastase perioodi puhul, mis algab 1. aprillil pärast avaldamise päeva, kui hindamine tehakse vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile c.

Kui käesolevas lõikes osutatud teave asendatakse uue teabega vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile d, kasutavad pädevad asutused, turukorraldajad ja investeerimisühingud, sealhulgas kauplemiskohta korraldavad investeerimisühingud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaldamisel kõnealust uut teavet.

3. Lõike 1 kohaldamisel esitavad kauplemiskohad pädevatele asutustele lisas sätestatud teabe järgmisteks tähtaegadeks:

a) finantsinstrumentide puhul, mis on kauplemisele lubatud esmakordselt, enne kuupäeva, mil sellega kaubeldakse esimest korda;

b) juba kauplemisele lubatud finantsinstrumentide puhul järgmisteks tähtaegadeks: i) mitte hiljem kui kolm päeva pärast kauplemise esimese nelja nädala lõppu; ii) pärast iga kalendriaasta lõppu, kuid mitte hiljem kui järgmise aasta 3. jaanuaril; iii) kohe pärast seda, kui korporatiivse sündmuse tõttu on varem pädevale asutusele esitatud teavet muudetud.

II PEATÜKK

KAUPLEMISKOHTADE JA KLIENDI KORRALDUSTE SÜSTEEMSETE TÄITJATE ANDMETE ESITAMISE KOHUSTUS

Artikkel 6

Kohustus pakkuda turuandmeid mõistlikul ärilisel alusel

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 13 lõige 1, artikli 15 lõige 1 ja artikli 18 lõige 8)

1. Selleks et teha määruse (EL) nr 600/2014 artiklites 3, 4, 6–11, 15 ja 18 sätestatud teavet sisaldavad turuandmed üldsusele kättesaadavaks mõistlikul ärilisel alusel, täidavad kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 13 lõikele 1, artikli 15 lõikele 1 ja artikli 18 lõikele 8 käesoleva määruse artiklites 7–11 sätestatud kohustusi.

2. Artiklit 7, artikli 8 lõiget 2, artiklit 9, artikli 10 lõiget 2 ja artiklit 11 ei kohaldata selliste kauplemiskohta korraldavate turukorraldajate ja investeerimisühingute suhtes, kes teevad turuandmed üldsusele kättesaadavaks tasuta.

Artikkel 7

Kohustus pakkuda turuandmeid kulupõhiselt

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 13 lõige 1, artikli 15 lõige 1 ja artikli 18 lõige 8)

1. Turuandmete hind põhineb selliste andmete koostamise ja levitamise kuludel ning võib sisaldada mõistlikku kasumimarginaali.

2. Turuandmete koostamise ja levitamise kulud võivad sisaldada kauplemiskohta korraldavate turukorraldajate ja investeerimisühingute või kliendi korralduste süsteemsete täitjate osutatavate muude teenuste ühiste kulude asjakohast osa.

Artikkel 8

Kohustus pakkuda turuandmeid mittediskrimineerival viisil

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 13 lõige 1, artikli 15 lõige 1 ja artikli 18 lõige 8)

1. Kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad teevad turuandmed kättesaadavaks sama hinnaga ja samadel tingimustel kõikidele klientidele, kes kuuluvad avaldatud objektiivsete kriteeriumide alusel samasse kategooriasse.

2. Eri kliendikategooriatele määratud hindade erinevused on vastavuses väärtusega, mida turuandmed omavad nende klientide jaoks, võttes arvesse järgmist:

a) turuandmete sisu ja ulatus, sealhulgas hõlmatud finantsinstrumentide arv ja nende kauplemismaht;

b) kuidas klient turuandmeid kasutab, sealhulgas kas neid kasutatakse kliendi enda kauplemistegevuseks, edasimüügiks või andmete koondamiseks.

3. Lõike 1 kohaldamiseks peab kauplemiskohta korraldavatel turukorraldajatel ja investeerimisühingutel ning kliendi korralduste süsteemsetel täitjatel olema skaleeritav võimekus, et tagada klientide kiire juurdepääs turuandmetele igal ajal mittediskrimineerival viisil.

Artikkel 9

Kohustused seoses kasutajapõhiste tasudega

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 13 lõige 1, artikli 15 lõige 1 ja artikli 18 lõige 8)

1. Kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad arvutavad turuandmete kasutustasu vastavalt sellele, kuidas turuandmete eri lõppkasutajad neid kasutavad (kasutajapõhiselt). Kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad kehtestavad korra, et tagada, et iga turuandmete kasutamiskorra tasustamine vaid üks kord.

2. Erandina lõikest 1 võivad kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad otsustada mitte teha turuandmeid kättesaadavaks kasutajapõhiselt, kui võttes arvesse andmete mahtu ja ulatust, on kasutajapõhine tasu ebaproportsionaalne andmete kättesaadavaks tegemise kuluga.

3. Kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad põhjendavad turuandmete kasutajapõhiselt kättesaadavaks tegemisest keeldumist ning avaldavad need põhjendused oma veebisaidil.

Artikkel 10

Kohustus hoida andmeid eraldi ja koondamata

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 13 lõige 1, artikli 15 lõige 1 ja artikli 18 lõige 8)

1. Kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad teevad turuandmed kättesaadavaks, sidumata neid muude teenustega.

2. Turuandmete hind arvutatakse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 12 lõike 1 kohase turuandmete detailsuse astme alusel.

Artikkel 11

Läbipaistvuskohustus

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 13 lõige 1, artikli 15 lõige 1 ja artikli 18 lõige 8)

1. Kauplemiskohta korraldavad turukorraldajad ja investeerimisühingud ning kliendi korralduste süsteemsed täitjad avalikustavad turuandmete esitamise hinnad ja muud tingimused kergesti kättesaadaval viisil.

2. Avalikustada tuleb järgmine teave:

a) kehtivad hinnakirjad, sealhulgas: — tasud kuvatava teabe kasutaja (display user) kohta; — mittekuvatava teabe kasutamise tasud (non-display fees); — allahindlusstrateegiad; — litsentsitingimustega seonduvad tasud; — kauplemiseelsete ja -järgsete turuandmete tasud; — teabe muude alamhulkade tasud, sealhulgas selliste andmete puhul, mida nõutakse vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/572 (5); — kehtiva hinnakirja muud tingimused;

b) tulevase hinnamuutuse avalikustamine vähemalt 90 päeva enne hinna muutmist;

c) teave turuandmete sisu kohta, sealhulgas: i) hõlmatud instrumentide arv; ii) hõlmatud instrumentide kogukäive; iii) kauplemiseelsete ja -järgsete turuandmete suhe; iv) teave lisaks turuandmetele esitatavate mis tahes andmete kohta; v) esitatud turuandmete litsentsitasu viimase muutmise kuupäev;

d) turuandmete avaldamiselt teenitud tulu ja selle tulu osakaal turukorraldaja ning kauplemiskohta korraldava investeerimisühingu või kliendi korralduste süsteemse täitja kogutulus;

e) teave hinnakujunduse kohta, sealhulgas kasutatud kuluarvestusmeetodid ja mis tahes konkreetsed põhimõtted, mille alusel otsekulud ja ühised muutuvkulud jaotatakse ning ühised püsikulud jagatakse turuandmete koostamise ja levitamise ning muude kauplemiskohta korraldavate turukorraldajate ja investeerimisühingute ning kliendi korralduste süsteemsete täitjate muude teenuste vahel.

III PEATÜKK

KLIENDI KORRALDUSTE SÜSTEEMSE TÄITJA ANDMETE AVALDAMISE KOHUSTUS

Artikkel 12

Kliendi korralduste süsteemse täitja kohustus avaldada hinnapakkumised tavalisel kauplemisajal regulaarselt ja pidevalt

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõige 1)

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõike 1 kohaldamisel loetakse kliendi korralduste süsteemne täitja olevat avaldanud oma hinnapakkumised tavalisel kauplemisajal regulaarselt ja pidevalt üksnes juhul, kui ta teeb hinnapakkumised alati kättesaadavaks ajal, mille kliendi korralduste süsteemne täitja on eelnevalt kindlaks määranud ja avaldanud oma tavalise kauplemisajana.

Artikkel 13

Kliendi korralduste süsteemse täitja kohustus teha hinnapakkumised kergesti kättesaadavaks

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõige 1)

1. Kliendi korralduste süsteemsed täitjad esitavad oma kodulehel, millist määruse (EL) nr 600/2014 artikli 17 lõike 3 punktis a sätestatud avaldamise süsteemi nad oma hinnapakkumiste avaldamiseks kasutavad ja ajakohastavad seda teavet.

2. Kui kliendi korralduste süsteemsed täitjad avaldavad hinnapakkumised kauplemiskoha või kauplemisteabearuandluse avalikustaja süsteemide kaudu, peavad nad hinnapakkumises avaldama andmed enda kohta.

3. Kui kliendi korralduste süsteemsed täitjad kasutavad hinnapakkumiste avaldamiseks rohkem kui ühe süsteemi, avaldatakse hinnapakkumised samal ajal.

4. Kliendi korralduste süsteemne täitja avalikustab hinnapakkumised masinloetaval kujul. Hinnapakkumised loetakse avaldatuks masinloetaval kujul, kui avaldamine vastab kriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/571 (6).

5. Kui kliendi korralduste süsteemne täitja avaldab oma hinnapakkumised üksnes oma süsteemide kaudu, tuleb need avaldada ka inimloetaval kujul. Hinnapakkumised loetakse avaldatuks inimloetaval kujul, kui:

a) hinnapakkumise sisu on vormis, millest saab aru keskmine lugeja;

b) hinnapakkumine on avaldatud kliendi korralduste süsteemse täitja veebisaidil ja kodulehel on selged juhised hinnapakkumiste leidmiseks.

6. Hinnapakkumised avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/587 (7) kohaste standardite ja tehniliste kirjelduste alusel.

Artikkel 14

Korralduste täitmine kliendi korralduste süsteemse täitja poolt

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõige 1, artikli 15 lõige 2 ja artikli 15 lõige 3)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõike 1 kohaldamisel loetakse, et olemas on erandlikud turutingimused, kui kliendile siduva hinnapakkumise avaldamise kohustuse kehtestamine oleks vastuolus nende riskide usaldusväärse juhtimisega ja eelkõige, kui:

a) kauplemiskoht, kus finantsinstrument esimest korda kauplemisele lubati, või likviidsuse seisukohast kõige olulisem turg peatab kauplemise kõnealuse finantsinstrumendiga vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 48 lõikele 5;

b) kauplemiskoht, kus finantsinstrument esimest korda kauplemisele lubati, või likviidsuse poolest kõige olulisem turg lubab turutegemise kohustusi peatada;

c) börsil kaubeldava fondi puhul ei ole usaldusväärne turuhind kättesaadav märkimisväärse arvu selliste instrumentide kohta, mis on börsil kaubeldava fondi või indeksi aluseks;

d) pädev asutus keelab selle finantsinstrumendi puhul lühikeseks müügi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 (8) artiklile 20.

2. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõike 1 kohaldamisel võib kliendi korralduste süsteemne täitja ajakohastada oma hinnapakkumisi igal ajal tingimusel, et ajakohastatud hinnapakkumised põhinevad kliendi korralduste süsteemse täitja tegelikul kavatsusel (ja on selle kavatsusega kooskõlas) kaubelda oma klientidega mittediskrimineerival viisil.

3. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõike 2 kohaldamisel jääb hind turutingimustele lähedasse avalikustatud vahemikku, kui täidetud on järgmised tingimused:

a) hind on kliendi korralduste süsteemse täitja ostupakkumiste ja müügipakkumiste vahel;

b) punktis a osutatud hinnapakkumised peegeldavad asjaomase finantsinstrumendi puhul turul valitsevaid tingimusi vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 14 lõikele 7.

4. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel käsitatakse täitmist mitme väärtpaberiga osana ühest tehingust, kui delegeeritud määruses (EL) 2017/587 sätestatud kriteeriumid on täidetud.

5. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 15 lõike 3 kohaldamisel käsitatakse korraldust sellise korraldusena, mille puhul kehtivad muud tingimused kui kehtiv turuhind, kui delegeeritud määruses (EL) 2017/587 sätestatud kriteeriumid on täidetud.

Artikkel 15

Tunduvalt normi ületavad korraldused

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 17 lõige 2)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 17 lõike 2 kohaldamisel loetakse korralduste arv või maht tunduvalt normi ületavaks, kui kliendi korralduste süsteemne täitja ei suuda nii paljusid või sellises mahus korraldusi täita, võtmata endale liigset riski.

2. Kliendi korralduste süsteemse täitjana tegutsevad investeerimisühingud määratlevad eelnevalt objektiivselt ja riskijuhtimispoliitikaga kooskõlas ning vastavalt menetlustele, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (9) artiklis 23, millal kliendi korralduste arv või maht kujutab endast investeerimisühingule liigset riski.

3. Lõike 2 kohaldamisel kehtestab, säilitab ja rakendab kliendi korralduste süsteemne täitja riskijuhtimispoliitika ja -menetluste osana poliitikat, mille alusel määrata kindlaks selliste korralduste arv ja maht, mis ta saab täita, olemata avatud liigsele riskile, võttes samas arvesse nii sellist liiki kauplemise riski katmiseks investeerimisühingu käsutuses olevat kapitali kui ka valitsevaid turutingimusi, mille alusel investeerimisühing tegutseb.

4. Vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 17 lõikele 2 ei tohi lõikes 3 osutatud poliitika olla klientide suhtes diskrimineeriv.

Artikkel 16

Finantsinstrumendile omane maht

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 18 lõige 6)

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 18 lõike 6 kohaldamisel on finantsinstrumendile omane maht hinnapäringu-, hääl- ja hübriidkauplemissüsteemis või muude kauplemisvormide alusel kaubeldud instrumentide puhul maht, mis on sätestatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/583 (10) III lisas.

IV PEATÜKK

TULETISINSTRUMENDID

Artikkel 17

Portfelli tihendamise elemendid

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 31 lõige 4)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 31 lõike 1 kohaldamisel peavad portfelli tihendamise teenust osutavad investeerimisühingud ja turukorraldajad täitma lõigete 2–6 tingimusi.

2. Investeerimisühingud ja turukorraldajad sõlmivad osalistega portfelli tihendamise kokkuleppe, millega nähakse ette tihendamise protsess ja selle juriidiline mõju, sealhulgas määratakse kindlaks ajahetk, mil iga portfelli tihendamine muutub õiguslikult siduvaks.

3. Lõikes 2 osutatud kokkulepe sisaldab kogu olulist juriidilist dokumentatsiooni, milles kirjeldatakse, kuidas portfelli tihendamiseks esitatud tuletisinstrumendid lõpetatakse ja asendatakse muude tuletisinstrumentidega.

4. Enne tihendamisprotsessi algust teevad portfelli tihendamise teenust osutavad investeerimisühingud ja turukorraldajad järgmist:

a) nõuavad igalt portfelli tihendamises osalejalt riskitaluvuse kindlaksmääramist, sealhulgas vastaspoole riski ja tururiski piirmäära ning sularahamaksete taluvuse kindlaksmääramist. Investeerimisühingud ja turukorraldajad peavad võtma arvesse portfelli tihendamises osalejate kindlaks määratud riskitaluvust;

b) siduma portfelli tihendamiseks esitatud tuletisinstrumendid ja esitama igale osalisele portfelli tihendamise ettepaneku, mis sisaldab järgmist teavet: i) tihendamisest mõjutatud vastaspoolte andmed; ii) tuletisinstrumentide tingliku koguväärtuse vastav muutus; iii) tingliku koguväärtuse muutus võrreldes kindlaksmääratud riskitaluvusega.

5. Selleks et kohandada portfelli tihendamist osaliste määratud riskitaluvusega ja et portfelli tihendamine oleks võimalikult tõhus, võivad investeerimisühingud ja turukorraldajad anda osalistele lisaaega, et lisada positsiooni lõpetamiseks või tingliku väärtuse vähendamiseks sobivaid tuletisinstrumente.

6. Investeerimisühingud ja turukorraldajad tihendavad portfelli üksnes juhul, kui kõik portfelli tihendamises osalejad on tihendamisettepanekuga nõustunud.

Artikkel 18

Teabe avaldamise kohustus portfelli tihendamise korral

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 31 lõige 4)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 31 lõike 2 kohaldamisel avaldavad investeerimisühingud ja turukorraldajad tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustaja kaudu iga portfelli tihendamise tsükli kohta järgmise teabe:

a) portfelli tihendamiseks ette pandud tuletisinstrumentide loetelu;

b) lõpetatud tuletisinstrumente asendavate tuletisinstrumentide loetelu;

c) portfelli tihendamise tulemusena muudetud või lõpetatud tuletisinstrumentide loetelu;

d) tuletisinstrumentide arv ja nende väärtus tingliku väärtusena.

Esimeses lõigus osutatud teave esitatakse tuletisinstrumentide liikide ja valuutade kaupa.

2. Investeerimisühingud ja turukorraldajad avaldavad lõikes 1 osutatud teabe sedavõrd reaalajas, kui see on tehniliselt võimalik ja mitte hiljem kui järgmise tööpäeva lõpus pärast seda, kui tihendamisettepanek muutub vastavalt artikli 17 lõikes 2 osutatud kokkuleppele õiguslikult siduvaks.

V PEATÜKK

FINANTSTOODETESSE SEKKUMISE JA POSITSIOONIDE JUHTIMISE JÄRELEVALVEMEETMED

1. JAGU

Toodetesse sekkumine

Artikkel 19

ESMA ajutise toodetesse sekkumise õiguste rakendamise kriteeriumid ja tegurid

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 40 lõige 2)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 40 lõike 2 punkti a kohaldamisel hindab ESMA kõigi lõikes 2 loetletud tegurite ja kriteeriumide asjakohasust ja võtab arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja kriteeriume selle kindlaks tegemisel, kas teatavate finantsinstrumentide või teatavate kindlaksmääratud tunnustega finantsinstrumentide turundamine, turustamine või müük või teatavat liiki finantstegevus või -tava tekitab märkimisväärse probleemi seoses investorite kaitsega või ohu finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.

Esimese lõigu kohaldamisel võib ESMA otsustada, et esineb märkimisväärne probleem seoses investorite kaitsega või et on oht finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele, lähtudes ühest või mitmest kõnealusest tegurist ja kriteeriumist.

2. Tegurid ja kriteeriumid, mille alusel ESMA otsustab, et esineb märkimisväärne probleem seoses investorite kaitsega või et on oht finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele, on järgmised:

a) finantsinstrumendi või finantstegevuse või -tavade liigi keerukuse tase seoses klientide liigiga, kes hinnatuna vastavalt punktile c on seotud finantstegevuse või -tavaga või kellele seda turustatakse ja müüakse, võttes eelkõige arvesse järgmist: — alus- või võrdlusvarade liik ja nende läbipaistvuse tase; — finantsinstrumendi, finantstegevuse või -tavadega seotud kulude ja tasude läbipaistvuse tase, eelkõige läbipaistvuse puudumine, mis tuleneb kulude ja tasude mitmekihilisusest; — tulemusnäitajate arvutamise keerukus, võttes eriti arvesse seda, kas käive sõltub ühe või mitme alus- või võrdlusvara tulemustest, mida omakorda mõjutavad muud tegurid või kas käive ei sõltu mitte ainult alusvara alg- ja lõppväärtusest, vaid ka väärtusest toote eluea jooksul; — mis tahes riski laad ja ulatus; — kas instrument või teenus on seotud muude toodete või teenustega; või — mis tahes tingimuste keerukus;

b) võimalike kahjulike mõjude ulatus, võttes eelkõige arvesse järgmist: — finantsinstrumendi tinglik väärtus; — seotud klientide, investorite või turuosaliste arv; — toote suhteline osakaal investorite portfellis; — mis tahes kahju tekkimise tõenäosus, ulatus ja laad, sealhulgas võimaliku kantava kahju summa; — kahjulike mõjude eeldatav kestus; — emissioonimaht; — seotud vahendajate arv; — turu või müügi kasv; või — finantsinstrumenti iga kliendi poolt investeeritud keskmine summa;

c) finantstegevuse või -tavaga seotud klientide liik või selliste klientide liik, kellele finantsinstrumenti turustatakse või müüakse, võttes eelkõige arvesse järgmist: — kas klient on jae- või kutseline klient või võrdne vastaspool; — klientide oskused ja võimed, sealhulgas haridustase, kogemus sarnaste finantsinstrumentide või müügitavadega; — klientide majanduslik olukord, sealhulgas nende sissetulek ja jõukus; — klientide peamised finantseesmärgid, sealhulgas pensionisäästud ja eluaseme omamise rahastamine; või — kas toodet või teenust müüakse klientidele väljaspool kavandatud sihtturgu või kas sihtturg ei olnud õigesti määratletud;

d) finantsinstrumendi läbipaistvuse tase või finantstegevuse või -tava liik, võttes eelkõige arvesse järgmist: — alusvara liik ja läbipaistvus; — mis tahes varjatud kulud ja tasud; — klientide tähelepanu tõmbamise tehnikate kasutamine, mis ilmtingimata ei peegelda finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava sobivust või üldist kvaliteeti; — riskide laad ja läbipaistvus või — tootenimede või terminoloogia või muu teabe kasutamine, mis osutavad tegelikust või tõenäolisest suuremale turvalisusele või tulule või mis osutavad toote tunnustele, mida ei ole olemas;

e) finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava konkreetsed tunnused, sealhulgas integreeritud finantsvõimendus, võttes eelkõige arvesse järgmist: — tootele omane finantsvõimendus; — rahastamisest tulenev finantsvõimendus; — väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tunnused või — asjaolu, et alusvara väärtus ei ole enam kättesaadav või usaldusväärne;

f) investorite eeldatava tulu või kasumi ja finantsinstrumendi, -tegevuse või -tavaga seotud kahjuriski lahknevuse olemasolu ja ulatus selle esinemise korral, võttes eelkõige arvesse järgmist: — sellise finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava struktureerimis- ja muud kulud; — lahknevus seoses emitendi säilitatava riskiga või — riski/tulu profiil;

g) investori kulud, millega ta saab asjaomast finantsinstrumenti müüa või vahetada muu finantsinstrumendi vastu, ja see, kui lihtne on seda müüa või vahetada, võttes eelkõige arvesse järgmist: — ostu- ja müügipakkumiste vahe; — kauplemisvõimaluste sagedus; — emissioonimaht ja järelturu suurus; — likviidsuse pakkujate või järelturu tegijate olemasolu või puudumine; — kauplemissüsteemi tunnused või — muud takistused investeeringust väljumisel;

h) finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava hinnakujundus ja seotud kulud, võttes eelkõige arvesse järgmist: — varjatud või teiseste tasude kasutamine või — tasud, mis ei peegelda osutatud teenuse taset;

i) finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava uuenduslikkuse tase, võttes eelkõige arvesse järgmist: — finantsinstrumendi uuenduslikkuse tase seoses finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava struktuuriga, sealhulgas integreerimis- ja käivitusmehhanismid; — uuenduslikkuse tase seoses turustusmudeli või vahendusahela pikkusega; — uuenduslikkuse hajutatus, sealhulgas, kas finantsinstrument, -tegevus või -tava on uuenduslik konkreetse kliendikategooria jaoks; — uuendus, mis hõlmab finantsvõimendust; — alusvara vähene läbipaistvus või — sarnaste finantsinstrumentide või müügitavadega saadud hiljutine kogemus;

j) finantsinstrumendi või investeerimishoiusega seonduvad müügitavad, võttes eelkõige arvesse järgmist: — kasutatud kommunikatsiooni- ja turustuskanalid; — investeeringuga seonduv teabe-, turundus- või muu reklaammaterjal; — investeeringu eeldatav eesmärk või — kas otsus osta tehakse varasema ostu järel teise- või kolmandajärguliselt;

k) finantsinstrumendi emitendi finants- või äriline seisund, võttes eelkõige arvesse järgmist: — emitendi või mis tahes garantiiandja finantsseisund või — emitendi või mis tahes garantiiandja finantsseisundi läbipaistvus;

l) kas instrumendi koostaja või turustajate esitatud teave finantsinstrumendi kohta on ebapiisav või ebausaldusväärne, et turuosalised, kellele see on suunatud, saaksid teha teadliku otsuse, võttes arvesse finantsinstrumendi laadi ja liiki;

m) kas finantsinstrument, -tegevus või -tava kujutab endast suurt riski nende tehingute tulemustele, mille on sõlminud asjaomase turu osalised või investorid;

n) kas finantstegevus või -tava seaks vaatlusalusel turul märkimisväärselt ohtu hinnakujundusprotsessi usaldusväärsuse, nii et kõnealuse finantsinstrumendi hinda või väärtust ei määrata enam vastavalt pakkumisele ja nõudlusele turul, või et turuosalised ei saa investeerimisotsustes enam tugineda sellel turul tekkinud hindadele või kauplemismahtudele;

o) kas finantsinstrumendi tunnused muudavad selle finantskuritegudele eriti vastuvõtlikuks, eelkõige, kas need tunnused võivad julgustada kasutama finantsinstrumenti järgmiseks: — mis tahes pettus või ebaausus; — õigusnormide rikkumine või finantsturgudega seotud teabe väärkasutamine; — kuritegelikul teel saadud tulu kasutamine; — terrorismi rahastamine või — rahapesu soodustamine;

p) kas finantstegevus või -tava kujutab endast eriti suurt riski turgude ja nende taristute vastupanuvõimele või sujuvale toimimisele;

q) kas finantsinstrument, -tegevus või -tava võiks viia tuletisinstrumentide ja alusturgudel kaubeldavate instrumentide hindade märkimisväärse ja kunstliku erinevuseni;

r) kas finantsinstrument, -tegevus või -tava kujutab endast selliste finantseerimisasutuste tegevuse häirimise suurt riski, mida loetakse liidu finantssüsteemi jaoks olulisteks;

s) finantsinstrumendi turustamise olulisus emitendi rahastamisallikana;

t) kas finantsinstrument, -tegevus või -tava kujutab endast erilist riski turu- või maksesüsteemide taristule, sealhulgas kauplemis-, kliirimis- ja arveldussüsteemid või

u) kas finantsinstrument, -tegevus või -tava võib ohustada investorite usaldust finantssüsteemi vastu.

Artikkel 20

EBA ajutise toodetesse sekkumise õiguste rakendamise kriteeriumid ja tegurid

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 41 lõige 2)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 41 lõike 2 punkti a kohaldamisel hindab EBA kõigi lõikes 2 loetletud tegurite ja kriteeriumide asjakohasust ja võtab arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja kriteeriume selle kindlaks tegemisel, kas teatavate investeerimishoiuste või teatavate kindlaksmääratud tunnustega investeerimishoiuste turundamine, turustamine või müük või teatavat liiki finantstegevus või -tava tekitab märkimisväärse probleemi seoses investorite kaitsega või ohu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.

Esimese lõigu kohaldamisel võib EBA otsustada, et esineb märkimisväärne probleem seoses investorite kaitsega või et on oht finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele, lähtudes ühest või mitmest kõnealusest tegurist ja kriteeriumist.

2. Tegurid ja kriteeriumid, mille alusel EBA otsustab, et esineb märkimisväärne probleem seoses investorite kaitsega või et on oht finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele, on järgmised:

a) investeerimishoiuse või finantstegevuse või -tava liigi keerukuse tase seoses klientide liigiga, kes hinnatuna vastavalt punktile c on seotud finantstegevuse või -tavaga, võttes eelkõige arvesse järgmist: — alus- või võrdlusvarade liik ja nende läbipaistvuse tase; — investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tavaga seotud kulude ja tasude läbipaistvuse tase, eelkõige selle puudumine, mis tuleneb kulude ja tasude mitmekihilisusest; — tulemusnäitajate arvutamise keerukus, võttes eriti arvesse seda, kas käive sõltub ühe või mitme alus- või võrdlusvara tulemustest, mida omakorda mõjutavad muud tegurid, või kas käive ei sõltu mitte ainult alus- või võrdlusvara väärtusest alg-, lõpp- või intressi maksmise kuupäeval, vaid ka väärtusest toote eluea jooksul; — mis tahes riski laad ja ulatus; — kas investeerimishoius või teenus on seotud muude toodete või teenustega või — mis tahes tingimuste keerukus;

b) võimalike kahjulike mõjude ulatus, võttes eelkõige arvesse järgmist: — investeerimishoiuste emissiooni tinglik väärtus; — seotud klientide, investorite või turuosaliste arv; — toote suhteline osakaal investorite portfellis; — mis tahes kahju tekkimise tõenäosus, ulatus ja laad, sealhulgas võimaliku kantava kahju summa; — kahjulike mõjude eeldatav kestus; — emissioonimaht; — seotud krediidiasutuste või investeerimisühingute arv; — turu või müügi kasv; — investeerimishoiusesse iga kliendi poolt investeeritud keskmine summa või — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/49/EL (11) kindlaks määratud hoiuste tagamise ulatus;

c) finantstegevuse või -tavaga seotud klientide liik või selliste klientide liik, kellele investeerimishoiust turustatakse või müüakse, võttes eelkõige arvesse järgmist: — kas klient on jae- või kutseline klient või võrdne vastaspool; — klientide oskused ja võimed, sealhulgas haridustase, kogemus sarnaste finantstoodete või müügitavadega; — klientide majanduslik olukord, sealhulgas nende sissetulek ja jõukus; — klientide peamised finantseesmärgid, sealhulgas pensionisäästud ja eluaseme omamise rahastamine; — kas toodet või teenust müüakse klientidele väljaspool kavandatud sihtturgu või kas sihtturg ei olnud õigesti määratletud või — hoiuste tagamise skeemi kohaldamisalasse kuulumise tingimustele vastamine;

d) investeerimishoiuse läbipaistvuse tase või finantstegevuse või -tava liik, võttes eelkõige arvesse järgmist: — alusvara liik ja läbipaistvus; — mis tahes varjatud kulud ja tasud; — klientide tähelepanu tõmbamise tehnikate kasutamine, mis ilmtingimata ei peegelda toote või teenuse sobivust või üldist kvaliteeti; — riskide liik ja läbipaistvus; — tootenimede või terminoloogia või muu teabe kasutamine, mis on eksitav, osutades toote tunnustele, mida ei ole olemas või — kas on avalikustatud sellise hoiuste võtja andmed, kes võib vastutada kliendi hoiuste eest;

e) investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava konkreetsed tunnused, sealhulgas integreeritud finantsvõimendus, võttes eelkõige arvesse järgmist: — tootele omane finantsvõimendus; — rahastamisest tulenev finantsvõimendus; või — asjaolu, et alusvara väärtus ei ole enam kättesaadav või usaldusväärne;

f) investorite eeldatava tulu või kasumi ja investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tavaga seotud kahjuriski lahknevuse olemasolu ja ulatus selle esinemise korral, võttes eelkõige arvesse järgmist: — sellise investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava struktureerimis- ja muud kulud; — lahknevus seoses emitendi säilitatava riskiga või — riski/tulu profiil;

g) investori kulud, millega investorid suudavad investeerimishoiuse positsioonist väljuda, ja see, kui lihtne väljumine on, võttes eelkõige arvesse järgmist: — asjaolu, et ennetähtaegne positsiooni sulgemine ei ole lubatud või — muud takistused investeeringust väljumisel;

h) investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava hinnakujundus ja seotud kulud, võttes eelkõige arvesse järgmist: — varjatud või teiseste tasude kasutamine või — tasud, mis ei peegelda osutatud teenuse taset;

i) investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava uuenduslikkuse tase, võttes eelkõige arvesse järgmist: — uuenduslikkuse tase seoses investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava struktuuriga, sealhulgas integreerimis- ja käivitusmehhanismid; — uuenduslikkuse tase seoses turustusmudeli või vahendusahela pikkusega; — uuenduslikkuse hajutatus, sealhulgas, kas investeerimishoius, finantstegevus või -tava on uuenduslik konkreetse kliendikategooria jaoks; — uuendus, mis hõlmab finantsvõimendust; — alusvara vähene läbipaistvus või — sarnaste investeerimishoiustega või müügitavadega saadud hiljutine kogemus;

j) investeerimishoiusega seonduvad müügitavad, võttes eelkõige arvesse järgmist: — kasutatud kommunikatsiooni- ja turustuskanalid; — investeeringuga seonduv teabe-, turundus- või muu reklaammaterjal; — investeeringu eeldatav eesmärk või — kas otsus osta tehakse varasema ostu järel teise- või kolmandajärguliselt;

k) investeerimishoiuse emitendi finants- või äriline seisund, võttes eelkõige arvesse järgmist: — emitendi või mis tahes garantiiandja finantsseisund või — emitendi või garantiiandja finantsseisundi läbipaistvus;

l) kas instrumendi koostaja või turustajate esitatud teave investeerimishoiuse kohta on ebapiisav või ebausaldusväärne, et turuosalised, kellele see on suunatud, saaksid teha teadliku otsuse, võttes arvesse investeerimishoiuse laadi ja liiki;

m) kas investeerimishoius, finantstegevus või -tava kujutab endast suurt riski nende tehingute tulemustele, mille on sõlminud asjaomase turu osalised või investorid;

n) kas investeerimishoius, finantstegevus või -tava jätaks liidu majanduse riskidele avatuks;

o) kas investeerimishoiuse tunnused muudavad selle finantskuritegudele eriti vastuvõtlikuks, eelkõige, kas need tunnused võivad julgustada kasutama investeerimishoiust järgmiseks: — mis tahes pettus või ebaausus; — õigusnormide rikkumine või finantsturgudega seotud teabe väärkasutus; — kuritegelikul teel saadud tulu kasutamine; — terrorismi rahastamine või — rahapesu soodustamine;

p) kas finantstegevus või -tava kujutab endast eriti suurt riski turgude ja nende taristute vastupanuvõimele või sujuvale toimimisele;

q) kas investeerimishoius, finantstegevus või -tava võiks viia tuletisinstrumentide ja alusturgudel kaubeldavate instrumentide hindade märkimisväärse ja kunstliku erinevuseni;

r) kas investeerimishoius, finantstegevus või -tava kujutab endast selliste finantseerimisasutuste tegevuse häirimise suurt riski, mida loetakse liidu finantssüsteemi jaoks oluliseks, võttes eelkõige arvesse finantseerimisasutuste riskimaandusstrateegiat seoses investeerimishoiuste emiteerimisega, sealhulgas lõpptähtajal kapitaligarantii valesti hindamist või maineriske, mille tekitab finantseerimisasutusele investeerimishoius või -tava või -tegevus;

s) investeerimishoiuse turustamise olulisus finantseerimisasutuse rahastamisallikana;

t) kas investeerimishoius, finantstegevus või -tava kujutab endast erilist riski turu- või maksesüsteemide taristule või

u) kas investeerimishoius, finantstegevus või -tava võib ohustada investorite usaldust finantssüsteemi vastu.

Artikkel 21

Kriteeriumid ja tegurid, mida pädevad asutused peavad võtma arvesse toodetesse sekkumise õiguste rakendamisel

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 42 lõige 2)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 42 lõike 2 punkti a kohaldamisel hindavad pädevad asutused kõigi lõikes 2 loetletud tegurite ja kriteeriumide asjakohasust ja võtavad arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja kriteeriume selle kindlaks tegemisel, kas teatavate finantsinstrumentide või investeerimishoiuste või teatavate kindlaksmääratud tunnustega finantsinstrumentide või investeerimishoiuste turundamine, turustamine või müük või teatavat liiki finantstegevus või -tava tekitab märkimisväärse probleemi seoses investorite kaitsega või ohu finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele vähemalt ühes liikmesriigis.

Esimese lõigu kohaldamisel võivad pädevad asutused otsustada, et esineb märkimisväärne probleem seoses investorite kaitsega või et on oht finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele vähemalt ühes liikmesriigis, lähtudes ühest või mitmest kõnealusest tegurist ja kriteeriumist.

2. Tegurid ja kriteeriumid, mille alusel pädevad asutused otsustavad, et esineb märkimisväärne probleem seoses investorite kaitsega või et on oht finants- või kaubaturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele vähemalt ühes liikmesriigis, on järgmised:

a) finantsinstrumendi või finantstegevuse või -tava liigi keerukuse tase seoses klientide liigiga, kes hinnatuna vastavalt punktile c on seotud finantstegevuse või -tavaga või kellele finantsinstrumenti või investeerimishoiust turustatakse ja müüakse, võttes eelkõige arvesse järgmist: — alus- või võrdlusvarade liik ja nende läbipaistvuse tase; — finantsinstrumendi, investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tavaga seotud kulude ja tasude läbipaistvuse tase, eelkõige selle puudumine, mis tuleneb kulude ja tasude mitmekihilisusest; — tulemusnäitajate arvutamise keerukus, võttes arvesse seda, kas käive sõltub ühe või mitme alus-või võrdlusvara tulemustest, mida omakorda mõjutavad muud tegurid või kas käive ei sõltu mitte ainult alus- või võrdlusvara alg- ja lõppväärtusest, vaid ka väärtusest toote eluea jooksul; — mis tahes riski laad ja ulatus; — kas toode või teenus on seotud muude toodete või teenustega; — mis tahes tingimuste keerukus;

b) võimalike kahjulike mõjude ulatus, võttes eelkõige arvesse järgmist: — finantsinstrumendi või investeerimishoiuse emissiooni tinglik väärtus; — seotud klientide, investorite või turuosaliste arv; — toote suhteline osakaal investorite portfellis; — mis tahes kahju tekkimise tõenäosus, ulatus ja laad, sealhulgas võimaliku kantava kahju summa; — kahjulike mõjude eeldatav kestus; — emissioonimaht; — seotud vahendajate arv; — turu või müügi kasv; — finantsinstrumenti või investeerimishoiusesse iga kliendi poolt investeeritud keskmine summa või — direktiivis 2014/49/EL kindlaks määratud hoiuste tagamise ulatus investeerimishoiuste puhul;

c) finantstegevuse või -tavaga seotud klientide liik või selliste klientide liik, kellele finantsinstrumenti või investeerimishoiust turustatakse või müüakse, võttes eelkõige arvesse järgmist: — kas klient on jae- või kutseline klient või võrdne vastaspool; — klientide oskused ja võimed, sealhulgas haridustase, kogemus sarnaste finantsinstrumentide või investeerimishoiuste või müügitavadega; — klientide majanduslik olukord, sealhulgas nende sissetulek ja jõukus; — klientide peamised finantseesmärgid, sealhulgas pensionisäästud ja eluaseme omamise rahastamine; — kas toodet või teenust müüakse klientidele väljaspool kavandatud sihtturgu või kas sihtturg ei olnud õigesti määratletud või — kuivõrd investeerimishoiused vastavad hoiuste tagamise skeemi kohaldamisalasse kuulumise tingimustele;

d) finantsinstrumendi või investeerimishoiuse või finantstegevuse või -tava liigi läbipaistvuse tase, võttes eelkõige arvesse järgmist: — alusvara liik ja läbipaistvus; — mis tahes varjatud kulud ja tasud; — klientide tähelepanu tõmbamise tehnikate kasutamine, mis ilmtingimata ei peegelda toote, finantstegevuse või -tava sobivust või üldist kvaliteeti; — riskide laad ja läbipaistvus — tootenimede või terminoloogia või muu teabe kasutamine, mis on eksitav, osutades tegelikust või tõenäolisest suuremale turvalisusele või tulule või mis osutavad toote tunnustele, mida ei ole olemas; või — kas investeerimishoiuste puhul on avalikustatud sellise hoiuste võtja andmed, kes võib vastutada kliendi hoiuste eest;

e) investeerimishoiuse, finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava konkreetsed tunnused, sealhulgas integreeritud finantsvõimendus, võttes eelkõige arvesse järgmist: — tootele omane finantsvõimendus; — rahastamisest tulenev finantsvõimendus; — väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tunnused või — asjaolu, et alusvara väärtus ei ole enam kättesaadav või usaldusväärne;

f) investorite eeldatava tulu või kasumi ja finantsinstrumendi, investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tavaga seotud kahjuriski lahknevuse olemasolu ja ulatus selle esinemise korral, võttes eelkõige arvesse järgmist: — sellise finantsinstrumendi, investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava struktureerimis- ja muud kulud; — lahknevus seoses emitendi säilitatava riskiga või — riski/tulu profiil;

g) investori kulud, millega ta saab asjaomast finantsinstrumenti müüa või vahetada muu finantsinstrumendi vastu või väljuda investeerimishoiuse positsioonist, ja see, kui lihtne müümine, vahetamine või väljumine on, võttes sõltuvalt sellest, kas toode on finantsinstrument või investeerimishoius, arvesse eelkõige järgmist: — ostu-/müügihinna vahe; — kauplemisvõimaluste sagedus; — emissioonimaht ja järelturu suurus; — likviidsuse pakkujate või järelturu tegijate olemasolu või puudumine; — kauplemissüsteemi tunnused või — muud takistused investeeringust väljumisel või asjaolu, et ennetähtaegne positsiooni sulgemine ei ole lubatud;

h) investeerimishoiuse, finantsinstrumendi, -tegevuse või -tava hinnakujundus ja seotud kulud, võttes eelkõige arvesse järgmist: — varjatud või teiseste tasude kasutamine või — tasud, mis ei peegelda osutatud teenuse taset;

i) finantsinstrumendi, investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava uuenduslikkuse tase, võttes eelkõige arvesse järgmist: — uuenduslikkuse tase seoses finantsinstrumendi, investeerimishoiuse, finantstegevuse või -tava struktuuriga, sealhulgas integreerimis- ja käivitusmehhanismid; — uuenduslikkuse tase seoses turustusmudeli või vahendusahela pikkusega; — uuenduslikkuse hajutatus, sealhulgas, kas finantsinstrument, investeerimishoius, finantstegevus või -tava on uuenduslik konkreetse kliendikategooria jaoks; — uuendus, mis hõlmab finantsvõimendust; — alusvara vähene läbipaistvus või — sarnaste finantsinstrumentide, investeerimishoiuste või müügitavadega turul saadud hiljutine kogemus;

j) finantsinstrumendi või investeerimishoiusega seonduvad müügitavad, võttes eelkõige arvesse järgmist: — kasutatud kommunikatsiooni- ja turustuskanalid; — investeeringuga seonduv teabe-, turundus- või muu reklaammaterjal; — investeeringu eeldatav eesmärk või — kas otsus osta tehakse varasema ostu järel teise- või kolmandajärguliselt;

k) finantsinstrumendi või investeerimishoiuse emitendi finants- või äriline seisund, võttes eelkõige arvesse järgmist: — emitendi või mis tahes garantiiandja finantsseisund või — emitendi või garantiiandja finantsseisundi läbipaistvus;

l) kas instrumendi koostaja või turustajate esitatud teave finantsinstrumendi või investeerimishoiuse kohta on ebapiisav või ebausaldusväärne, et turuosalised, kellele see on suunatud, saaksid teha teadliku otsuse, võttes arvesse finantsinstrumendi või investeerimishoiuse laadi ja liiki;

m) kas finantsinstrument, investeerimishoius, finantstegevus või -tava kujutab endast suurt riski nende tehingute tulemustele, mille on sõlminud asjaomase turu osalised või investorid;

n) kas finantstegevus või -tava seaks vaatlusalusel turul märkimisväärselt ohtu hinnakujundusprotsessi usaldusväärsuse, nii et kõnealuse finantsinstrumendi või investeerimishoiuse hinda või väärtust ei määrata enam vastavalt pakkumisele ja nõudlusele turul, või et turuosalised ei saa investeerimisotsustes enam tugineda sellel turul tekkinud hindadele või kauplemismahtudele;

o) kas finantsinstrument, investeerimishoius, finantstegevus või -tava jätaks riigi majanduse riskidele avatuks;

p) kas finantsinstrumendi või investeerimishoiuse tunnused muudavad selle finantskuritegudele eriti vastuvõtlikuks, eelkõige, kas need tunnused võivad julgustada kasutama finantsinstrumenti või investeerimishoiust järgmiseks: — mis tahes pettus või ebaausus; — õigusnormide rikkumine või finantsturgudega seotud teabe väärkasutus; — kuritegelikul teel saadud tulu kasutamine; — terrorismi rahastamine või — rahapesu soodustamine;

q) kas finantstegevus või -tava kujutab endast eriti suurt riski turgude ja nende taristute vastupanuvõimele või sujuvale toimimisele;

r) kas finantsinstrument, investeerimishoius, finantstegevus või -tava võib viia tuletisinstrumentide ja alusturgudel kaubeldavate instrumentide hindade märkimisväärse ja kunstliku erinevuseni;

s) kas finantsinstrument, investeerimishoius, finantstegevus või -tava kujutab endast selliste finantseerimisasutuste tegevuse häirimise suurt riski, mida loetakse asjaomase pädeva asutuse liikmesriigi finantssüsteemi jaoks oluliseks, võttes eelkõige arvesse finantseerimisasutuste riskimaandusstrateegiat seoses investeerimishoiuste emiteerimisega, sealhulgas lõpptähtajal kapitaligarantii valesti hindamist või maineriske, mille tekitab investeerimishoius või finantstava või -tegevus finantseerimisasutusele;

t) finantsinstrumendi või investeerimishoiuse turustamise olulisus emitendi või finantseerimisasutuse rahastamisallikana;

u) kas finantsinstrument, investeerimishoius, finantstegevus või -tava kujutab endast erilist riski turu- või maksesüsteemide taristule, sealhulgas kauplemis-, kliirimis- ja arveldussüsteemidele või

v) kas finantsinstrument, investeerimishoius, finantstegevus või -tava võib ohustada investorite usaldust finantssüsteemi vastu.

2. JAGU

Positsioonide juhtimise õigused

Artikkel 22

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve positsioonide juhtimise õigused

(määruse (EL) nr 600/2014 artikkel 45)

1. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 45 lõike 2 punkti a kohaldamisel on kriteeriumid ja tegurid, mille alusel tehakse kindlaks oht finantsturgude, sealhulgas kaubatuletisinstrumentide turgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõikes 1 loetletud eesmärkide kohaselt ning seoses natuuras kauba kättetoimetamiskokkulepetega, või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele, on järgmised:

a) on olemas tõsised finants-, rahandus- või eelarvestabiilsuse probleemid, mis võivad häirida liikmesriigi või finantseerimisasutuse finantsstabiilsust, mida peetakse globaalse finantssüsteemi jaoks oluliseks, sealhulgas liidus tegutsevad krediidiasutused, kindlustusandjad, turutaristu pakkujad või varahaldusettevõtjad, tingimusel et need probleemid võivad ohustada liidus finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või finantssüsteemi stabiilsust;

b) krediidireitingu läbivaatamine või mõne liikmesriigi või liidus tegutseva globaalse finantssüsteemi jaoks olulise krediidiasutuse või muu finantseerimisasutuse, näiteks kindlustusandja, turutaristu pakkuja või varahaldusettevõtja kohustuste täitmata jätmine, kui see põhjustab või võib põhjustada tõsiseid kahtlusi kõnealuste asutuste maksevõime suhtes;

c) oluline müügisurve või ebatavaline volatiilsus, mistõttu võib sattuda langusspiraali mõne liidus tegutseva globaalse finantssüsteemi jaoks olulise krediidi- või muu finantseerimisasutuse, näiteks kindlustusandja, turutaristu pakkuja või varahaldusettevõtja või riigist emitendiga seotud mis tahes finantsinstrument;

d) mis tahes kahju oluliste finantsemitentide, turutaristuste, kliiring- ja arveldussüsteemide või pädevate asutuste füüsilistele struktuuridele, mis võib turge ebasoodsalt mõjutada, eelkõige juhul, kui kahju on põhjustanud loodusõnnetus või terrorirünnak;

e) tõrge mis tahes maksesüsteemis või arveldusprotsessis, eelkõige kui see on seotud pankadevaheliste toimingutega, mis põhjustab või võib põhjustada tõsiseid makse- või arveldushäireid või viivitusi liidu maksesüsteemide töös, eriti juhul, kui see võib soodustada stressiolukorra levikut krediidiasutuses või muudes finantseerimisasutustes, mida loetakse globaalse finantssüsteemi jaoks oluliseks, näiteks kindlustusandjas, turutaristu pakkujas või varahaldusettevõtjas, või mõnes liikmesriigis;

f) märkimisväärne ja järsk kauba pakkumise vähenemine või nõudluse suurenemine, mis häirib pakkumise ja nõudluse tasakaalu;

g) märkimisväärne positsioon teatavas kaubas, mida hoiab üks isik või kooskõlastatult tegutsevad isikud, ühes või mitmes kauplemiskohas läbi ühe või mitme turuliikme;

h) kauplemiskoha suutmatus rakendada oma positsiooni juhtimise õigusi talitluspidevust häiriva sündmuse tõttu.

2. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 45 lõike 1 punkti b kohaldamisel on riskipositsiooni asjakohase vähendamise kindlaksmääramise kriteeriumid ja tegurid järgmised:

a) positsiooniomaniku liik (sealhulgas tootjad, tarbijad või finantseerimisasutused);

b) finantsinstrumendi lõpptähtaeg;

c) positsiooni suurus võrreldes asjaomase kaubatuletisinstrumendi turu suurusega;

d) positsiooni suurus võrreldes turu suurusega alusvaraks oleva kauba puhul;

e) positsiooni suund (lühike või pikk positsioon) ja delta või delta vahemikud;

f) positsiooni eesmärk, eelkõige kas positsiooni eesmärk on riskide maandamine või on see finantseesmärgiga riskipositsioon;

g) positsiooniomaniku kogemus sellise suurusega positsioonide hoidmisel või asjaomase kauba saatmisel või saamisel;

h) muud positsioonid, mis isikul on aluseks oleval turul või samas eri lõpptähtaegadega tuletisinstrumendis;

i) turu likviidsus ja meetme mõju teistele turuosalistele;

j) kättetoimetamise meetod.

3. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 45 lõike 3 punkti b kohaldamisel määratakse kindlaks olukorrad, kus võib tekkida õigusliku arbitraaži risk, järgmiste kriteeriumide alusel:

a) kas sama lepinguga kaubeldakse eri kauplemiskohtades või börsiväliselt;

b) kas sisuliselt samaväärse lepinguga kaubeldakse eri kauplemiskohtades või börsiväliselt (sarnane ja omavahel seotud, kuid mida ei käsitata sama asendatava avatud kogupositsiooni osana);

c) otsuse mõju alusvaraks oleva kauba turule;

d) otsuse mõju sellistele turgudele ja osalistele, kelle suhtes ei kohaldata ESMA positsiooni juhtimise õigusi ja

e) tõenäoline mõju turgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele ilma ESMA-poolsete meetmeteta.

4. Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 45 lõike 2 punkti b kohaldamisel kasutab ESMA käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kriteeriume ja tegureid, võttes arvesse, kas kavandatud meede võetakse seetõttu, et pädev asutus ei ole suutnud tegutseda või et esineb lisarisk, mida pädev asutus ei suuda vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 69 lõike 2 punktidele j või o piisavalt leevendada.

Esimese lõigu kohaldamisel loetakse, et pädev asutus ei ole suutnud tegutseda, kui talle antud volituste alusel on tal piisavad juriidilised õigused sündmuse ajal tekkinud ohu täielikuks kõrvaldamiseks ilma mis tahes teise pädeva asutuse abita, kuid ta ei suuda seda meedet võtta.

Pädevat asutust tuleb käsitada suutmatuna piisavalt vähendada ohtu, kui üks või mitu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 45 lõike 10 punktis a osutatud teguritest esineb pädeva asutuse jurisdiktsioonis ja ühes või mitmes muus jurisdiktsioonis.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Üleminekusätted

1. Erandina artikli 5 lõikest 1 hindavad pädevad asutused alates käesoleva määruse jõustumisest kuni selle kohaldamise kuupäevani likviidsust ja avaldavad selliste hindamiste tulemused viivitamata pärast hindamise lõpetamist järgmise ajakava kohaselt:

a) kui finantsinstrumendiga liidu kauplemiskohas esmakordse kauplemise kuupäev ei ole vähem kui kümme nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva, avaldavad pädevad asutused hindamiste tulemused mitte hiljem kui neli nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva;

b) kui finantsinstrumendiga liidu kauplemiskohas esmakordse kauplemise kuupäev langeb perioodi, mis algab kümme nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva ja lõpeb päeval, mis eelneb määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäevale, avaldavad pädevad asutused hindamiste tulemuse mitte hiljem kui määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeval.

2. Lõikes 1 osutatud hindamised tehakse järgmiselt:

a) kui finantsinstrumendiga liidu kauplemiskohas esmakordse kauplemise kuupäev ei ole vähem kui 16 nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva, põhinevad hindamised andmetel, mis on kättesaadavad 40-nädalase perioodi kohta, mis algab 52 nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva;

b) kui finantsinstrumendiga liidu kauplemiskohas esmakordse kauplemise kuupäev langeb perioodi, mis algab 16 nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva ja lõpeb 10 nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva, põhinevad hindamised andmetel, mis on kättesaadavad finantsinstrumendiga kauplemise esimese nelja nädala kohta;

c) kui finantsinstrumendiga liidu kauplemiskohas esmakordse kauplemise kuupäev langeb perioodi, mis algab kümme nädalat enne määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäeva ja lõpeb päeval, mis eelneb määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäevale, põhinevad hindamised finantsinstrumentide varasematel kauplemisandmetel või selliste muude finantsinstrumentide varasematel kauplemisandmetel, mille tunnuseid peetakse kõnealuste finantsinstrumentide omade sarnasteks.

3. Pädevad asutused, turukorraldajad ja investeerimisühingud, sealhulgas kauplemiskohta korraldavad investeerimisühingud kasutavad määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaldamisel lõike 1 kohaselt avaldatud teavet kuni 1. aprillini aastal, mis järgneb kõnealuse määruse kohaldamise kuupäevale.

4. Lõikes 3 osutatud perioodil tagavad pädevad asutused seoses lõike 2 punktides b ja c osutatud finantsinstrumentidega järgmise:

a) lõike 1 kohaselt avaldatud teave jääb määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 alapunkti b kohaldamisel asjakohaseks;

b) lõike 1 kohaselt avaldatud teavet ajakohastatakse vajaduse korral pikema kauplemisperioodi ja põhjalikumate varasemate kauplemisandmete alusel.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018.

Artiklit 23 kohaldatakse seevastu alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. mai 2016 Komisjoni nimel president Jean-Claude JUNCKER

(1) ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

(4) Komisjoni 28. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/590, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad pädevatele asutustele tehingutest teatamist (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 449).

(5) Komisjoni 2. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/572 millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiseelsete ja -järgsete andmete kättesaadavaks tegemist ja andmete lahtikirjutatuse astet (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 142)

(6) Komisjoni 2. juuni 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/571, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad tegevuslubade väljastamist aruandlusteenuste pakkujatele ning neile esitatavaid organisatsioonilisi ja tehingute avaldamisega seotud nõudeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 126).

(7) Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2017/587 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiskohtade ja investeerimisühingute läbipaistvusnõudeid seoses aktsiatega, hoidmistunnistustega, börsil kaubeldavate fondidega, sertifikaatidega ja muude sarnaste finantsinstrumentidega, samuti tehingute tegemisega seotud kohustusi kauplemiskohas või kliendi korralduste süsteemsete täitjate kaubeldavate teatavate aktsiate puhul) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 387) I lisa tabel 2.

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).

(9) Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

(10) Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/583, millega täiendatakse finantsinstrumentide turge käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiskohtade ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid läbipaistvuse nõudeid võlakirjade, struktureeritud finantstoodete, lubatud heitkoguste väärtpaberite ning tuletisinstrumentide puhul (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 229).

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).