5.

IV lisa I ja II osa asendatakse järgmisega: “I OSA Kolmandate riikide vetes kalastavate ühenduse kalalaevade püügilitsentside ja -lubadega seotud koguselised piirangud Püügipiirkond Püügiliik Litsentside arv Litsentside jaotamine liikmesriikide vahel Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne arv Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd Heeringas, põhja pool 62° 00′ N 77 DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 57 Põhjalähedased liigid, põhja pool 62° 00′ N 80 FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 50 Makrell, lõuna pool 62° 00′ N seinnoodapüük 11 DE: 1, (12) DK: 26, (12) FR: 2, (12) NL: 1 (12) Ei kohaldata Makrell, lõuna pool 62° 00′ N, traalnoodapüük 19 Ei kohaldata Makrell, põhja pool 62° 00′ N, seinnoodapüük 11 (13) DK: 11 Ei kohaldata Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62° 00′ N 480 DK: 450, UK: 30 150 Fääri saarte veed Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusele ulatuvas kalastusvööndis 26 BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 13 Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62° 28′ N ja ida pool 6° 30′ W. 8 (14) 4 Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest. Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61° 20′ N ja 62° 00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili kaugusel. 70 BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 26 Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61° 30′ N ja lääne pool 9° 00′ W ning piirkonnas 7° 00′ W ja 9° 00′ W vahel, lõuna pool 60° 30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30′ N ja 7° 00′ W ning 60° 00′ N ja 7° 00′ W ning 60° 00′ N, 6° 00′ W kulgevat joont. 70 DE: 8, (15) FR: 12, (15) UK: 0 (15) 20 (16) Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm, ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. 70 22 (16) Põhjaputassuu püük. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”. 36 DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 20 Õngepüük 10 UK: 10 6 Makrellipüük 12 DK: 12 12 Heeringapüük põhja pool 62° N 21 DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 21 Venemaa Föderatsiooni veed Kõik püügiliigid pm pm Tursapüük 7 (17) pm Kilupüük pm pm

II OSA Ühenduse vetes kalastavate kolmandate riikide laevade püügilitsentside ja -lubadega seotud koguselised piirangud Lipuriik Püügiliik Litsentside arv Korraga kohal viibivate laevade maksimaalne Norra Heeringas, põhja pool 62° 00′ N 18 18 Fääri saared Makrell, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56° 30′ N) 14 14 Heeringas, põhja pool 62° 00′ N 21 21 Heeringas, IIIa 4 4 Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N); tobiapüük, IV (sealhulgas põhjaputassuu vältimatu kaaspüük) 15 15 Molva ja meriluts 20 10 Põhjaputassuu, II, IVa, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIb, VII (lääne pool 12° 00′ W) 20 20 Sinine molva 16 16 Venemaa Föderatsioon Heeringas, IIId (Rootsi veed) pm pm Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga mittetegelevad baaslaevad) pm pm Kilu 4 (18) pm Barbados Viburhännakud (19) (Prantsuse Guajaana veed) 5 pm (20) Riffahvenlased (21) (Prantsuse Guajaana veed) 5 pm Guajaana Viburhännakud (22) (Prantsuse Guajaana veed) pm pm (23) Suriname Viburhännaku (22) (Prantsuse Guajaana veed) 5 pm (24) Trinidad ja Tobago Viburhännakud (22) (Prantsuse Guajaana veed) 8 pm (25) Jaapan Tuunid (26) (Prantsuse Guajaana veed) pm Korea Tuunid (27) (Prantsuse Guajaana veed) pm pm (22) Venezuela Riffahvenlased (22) (Prantsuse Guajaana veed) 41 pm Ogahailased (22) (Prantsuse Guajaana veed) 4 pm