ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(17)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS) taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on õigustatud A- ja D-tootekategooria osas Boliivia, Colombia ja Laose puhul, A-, C-, D- ja E-tootekategooria osas Tšiili puhul, D-tootekategooria osas Costa Rica puhul ning C- ja D-tootekategooria (töödeldud vesiviljelustooted) osas Ameerika Ühendriikide puhul.
(11)

Võttes arvesse vajadust tagada, et eelarveaastal 2017 kättesaadavaks tehtavad täiendavad eraldised on finantskohustustega kaetud, sealhulgas asjassepuutuvatesse programmidesse tehtavate muudatustega, on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest tähtajast, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (nr 1) (Riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4.
(10)

Käesoleva määrusega pikendatud EFSI peaks tegelema järelejäänud turutõrgete kõrvaldamise ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamisega ning jätkuvalt kasutama erasektori rahastamist investeeringute puhul, mis on olulised Euroopas töökohtade loomiseks tulevikus, sealhulgas noorte jaoks, ning majanduskasvu ja konkurentsivõime seisukohalt, pidades seejuures silmas toetatavate projektide suuremat täiendavust. Sellised investeeringud hõlmavad investeeringuid sellistesse valdkondadesse nagu energeetika, keskkond ja kliimameetmed, sotsiaal- ja inimkapital ning seonduv taristu, tervishoid, teadusuuringud ja innovatsioon, piiriülene ja säästev transport ning digitaliseerimine. Eelkõige tuleks suurendada nende toimingute rahastamist, mida EFSI toetab, et saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP21) liidu seatud ambitsioonikad eesmärgid ja täita liidu võetud kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80 kuni 95 %. EFSI toetatavate kliimameetmete tugevdamiseks peaks EIP tuginema oma kogemustele maailma ühe suurima kliimameetmete rahastajana ja kasutama viimastele standarditele vastavat rahvusvaheliselt kokku lepitud metoodikat, et määrata usaldusväärselt kindlaks projektide kliimameetmetega seotud elemendid või kulude osakaal. Projekte ei tohiks kunstlikult liigendada nii, et need vastaksid VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate määratlusele. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata ka energiaühendusega seotud prioriteetsetele projektidele ja energiatõhususe projektidele. Lisaks peaks EFSI toetus kiirteede jaoks olema piiratud era- ja/või avaliku sektori transpordiinvesteeringute toetamisega Ühtekuuluvusfondist rahastatavates riikides, vähem arenenud piirkondades või piiriüleste transpordiprojektide puhul või juhtudega, mil see on vajalik liiklusohutuse suurendamiseks, säilitamiseks või parandamiseks, arukate transpordisüsteemide seadmete arendamiseks, üleeuroopalisse transpordivõrku kuuluvate olemasolevate kiirteede nõuetekohasuse ja terviklikkuse tagamiseks, eelkõige mis puudutab ohutuid parkimisalasid, keskkonnahoidliku alternatiivkütuse tanklaid ja elektrisõidukite laadimise süsteeme, või aitama kaasa üleeuroopalise transpordivõrgu väljaehitamisele 2030. aastaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 1316/2013 (5) ja (EL) nr 1315/2013 (6). Digitaalsektoris ja liidu kõikehõlmava digitaalmajanduse poliitika raames tuleks seada uued digitaaltaristu sihid tagamaks, et digitaalne lõhe ületatakse ja et liidust saab uuel nn asjade interneti, blokiahela tehnoloogia, küber- ja võrguturvalisuse ajastul ülemaailmne teerajaja. Kuigi põllumajanduse, metsanduse, kalanduse ja vesiviljeluse ning laiema biomajanduse muude elementide valdkonnas on projektid juba toetuskõlblikud, tuleks selguse huvides sõnaselgelt sätestada, et sellised projektid kuuluvad üldiste eesmärkide alla, mis vastavad EFSI toetuse saamise tingimustele.
(2)

Ajavahemikul 1. detsembrist kuni 7. detsembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. detsembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(5)

20. juunil 2016 sai komisjon Sloveenialt taotluse, milles sooviti, et erand kehtiks kauem kui 23. märtsini 2017. Sloveenia esitas ajakohastatud teabe, milles põhjendati erandi pikendamise vajalikkust määruse (EÜ) nr 1967/2006 nõuete kohaselt. Taotlus hõlmab laevu, millega on kala püütud üle viie aasta ning mis tegutsevad vastavalt majandamiskavale, mille Sloveenia võttis kooskõlas määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 lõikega 2 vastu 13. veebruaril 2014 (3). Kõnealused laevad on lisatud nimekirja, mis on edastatud komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 9 nõuetele.
(2)

Ajavahemikul 1.–7. detsembrini 2017 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.
(3)

Komisjon võib sellise läbivaatamise teha juhul, kui asjaomase eksportiva riigi uus eksportija või tootja esitab komisjonile piisavalt tõendeid selle kohta, et 1) ta ei ole kõnealust toodet eksportinud uurimisperioodil, mille alusel meetmed kehtestati; 2) ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuseid meetmeid, ja 3) ta on tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida vaatlusaluseid tooteid märkimisväärses koguses liitu pärast uurimisperioodi lõppu.
(2)

Selleks et võtta arvesse tehnilist tootearendust ja majandussuundumusi turul, on vaja muuta ühise tollitariifistiku ühepoolse tollimaksu kohaldamise peatamise tingimusi 49 toote puhul, mis on loetletud määruse (EL) nr 1387/2013 lisas. Selleks et tööstussektor saaks kehtivatest peatamistest täit kasu, muudeti teatavate toodete klassifikatsiooni. Lisaks tuleks ajakohastada määruse (EL) nr 1387/2013 lisa, et võtta arvesse vajadust tekste mõnel juhul ühtlustada või täpsustada. Muudetud tingimused on seotud tootekirjelduse, klassifikatsiooni, tollimaksumäärade või eesmärgipärase kasutuse nõude muutmisega.
09.2662

ex 7410 21 00

55

Plaadid, — mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast, — mis on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud vaskfooliumiga, mille paksus on kuni 0,15 mm, — mille dielektriline konstant (DK), mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 5,4, — mille dielektrilise kao nurga tangens, mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 0,035, — mille suhteline läbilöögi indeks on vähemalt 600

1.1–31.12.

80 000 m2
(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud üldised eeskirjad ametlike kontrollide tegemiseks, et kontrollida vastavust muu hulgas toiduhügieeni eeskirjadele. Kõnealuse määruse kohaselt vastutavad Euroopa Liidu referentlaborid (edaspidi „ELi referentlaborid“) eelkõige riiklike referentlaborite varustamise eest analüüsimeetodite, sealhulgas võrdlusmeetodite, üksikasjadega ning selliste meetodite kohaldamise koordineerimise eest. ELi referentlaborid on loetletud kõnealuse määruse VII lisas.
c)

mille kasutamiseks on vaja kasutada dekoodrit või muud sellist seadet või vaatamiskaarti ning mille puhul ei kasutata tema lauatelefoniühendust, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kohas, kus dekooder või muu selline seade asub, või kui see koht ei ole teada, siis kohas, kuhu vaatamiskaart kasutamiseks saadetakse;
b)

lisatakse järgmised lõiked: „1a. Erandina ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikest 1 võib käesoleva artikli lõike 1 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsioon oma liikmete nimel nende kogutoodangu või kogutoodangu osaga seoses kavandada tootmist, optimeerida tootmiskulusid, viia põllumajandustooteid turule ja pidada läbirääkimisi põllumajandustoodete tarnelepingute üle. Esimeses lõigus osutatud tegevusi võib ellu viia: a) tingimusel, et ühte või mitut lõike 1 punkti b alapunktides i–vii osutatud tegevust viiakse reaalselt ellu, aidates seeläbi kaasa ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamisele; b) tingimusel, et tootjaorganisatsioon koondab tarned ja viib oma liikmete tooted turule olenemata sellest, kas põllumajandustoodete omandiõigus läheb tootjalt üle tootjaorganisatsioonile või mitte; c) olenemata sellest, kas kokkulepitud hind on mõnede või kõikide liikmete kogutoodangu jaoks sama või mitte; d) tingimusel, et asjaomased tootjad ei ole ühegi teise tootjaorganisatsiooni liikmed esimeses lõigus osutatud tegevustega hõlmatud toodetega seoses; e) tingimusel, et põllumajandustoote suhtes ei ole tootja liikmesuse tõttu ühistus, mis ei ole ise asjaomase tootjaorganisatsiooni liige, kehtestatud tarnekohustust vastavalt ühistu põhikirjas sätestatud tingimustele või sellest tulenevatele eeskirjadele ja otsustele. Sellegipoolest võib liikmesriik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teise lõigu punktis d sätestatud tingimusest kõrvale kalduda, kui tootjatest liikmetel on kaks eraldi tootmisüksust, mis asuvad erinevates geograafilistes piirkondades. 1b. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse viiteid tootjaorganisatsioonidele ka viidetena tootjaorganisatsioonide liitudele, mida tunnustatakse vastavalt artikli 156 lõikele 1, kui sellised liidud vastavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele. 1c. Määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 5 osutatud liikmesriigi konkurentsiasutus võib üksikjuhtumil otsustada, et edaspidi tuleb ühte või mitut lõike 1a esimeses lõigus osutatud tegevust muuta, see lõpetada või seda üldse mitte alustada, kui ta leiab, et see on vajalik konkurentsi välistamise vältimiseks või et sellega seatakse ohtu ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide täitmine. Mitut liikmesriiki hõlmavate läbirääkimiste puhul teeb käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud otsuse komisjon, kohaldamata artikli 229 lõikes 2 või lõikes 3 osutatud menetlust. Liikmesriigi konkurentsiasutus, kes toimib vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule, teavitab komisjoni kirjalikult kas enne või viivitamatult pärast esimese ametliku meetme rakendamist ning teatab komisjonile nimetatud otsustest viivitamatult pärast nende vastuvõtmist. Käesolevas lõikes osutatud otsuseid ei kohaldata varem kui nendest asjaomastele ettevõtjatele teatamise kuupäeval.“;
(7)

Selleks, et kohaneda liikmesriikides toimuva arenguga, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte määruse (EÜ) nr 1059/2003 I lisas esitatud NUTS liigituse, II lisas esitatud olemasolevate haldusüksuste loetelu ja III lisas esitatud haldusüksuste loetelu muutmiseks vastavalt liikmesriikide edastatud teabele. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 11. detsembri 2014. aasta arvamuses (3) järeldusele, et söödas kasutamise kavandatud tingimuste korral ei avalda ammoniaagiga töödeldud glütsürrishape kahjulikku mõju loomade tervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et ammoniaagiga töödeldud glütsürrishappe funktsioon söödas ja toidus on sarnane. Toiduohutusamet on juba varem jõudnud seisukohale, et ammoniaagiga töödeldud glütsürrishape on toidus kasutamisel tõhus, kuna see parandab toidu lõhna ja maitset. Toiduohutusamet ei saanud teha järeldusi ammoniaagiga töödeldud glütsürrishappe ohutuse kohta joogivees kasutamisel. Kõnealust ainet võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. märtsi 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et söödas kasutamise kavandatud tingimuste korral ei avalda kõnealused ained kahjulikku mõju loomade tervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et asjaomaste ainete funktsioon söödas ja toidus on sarnane. Toiduohutusamet on juba varem jõudnud seisukohale, et need ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Kuna asjaomaste ainete kasutamist joogivees on raske kontrollida, kui seda kasutatakse samaaegselt söödaga, siis tuleks selline kasutusviis välja jätta. Kõnealuseid aineid võib siiski kasutada segasöötades, mida seejärel manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 13. novembri 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda α-terpineool, nerolidool, 2-(4-metüülfenüül)propaan-2-ool, terpineool ega linalüülatsetaat söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et α-terpineooli, nerolidooli, 2-(4-metüülfenüül)propaan-2-ooli, terpineooli ja linalüülatsetaadi funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et α-terpineool, nerolidool, 2-(4-metüülfenüül)propaan-2-ool, terpineool ja linalüülatsetaat on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna ja maitset. Amet jõudis järeldusele, et nerolidooli ja 2-(4-metüülfenüül)propaan-2-ooli puhul ei ole üheaegne sööda ja veega manustamine ohutusvaru puudumise tõttu lubatav. α-terpineooli, terpineooli ja linalüülatsetaadi puhul ei ole söödale ja veele lisatava aine täpne suhteline kogus teada. Neid aineid võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 13. juuni 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealuste ainete funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et kõnealused ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Amet ei saa teha järeldusi kõnealuste ainete ohutuse kohta joogivees kasutamisel. Neid aineid võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 15. novembri 2011. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda 4-allüül-2,6-dimetoksüfenool ja eugenüülatsetaat söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et 4-allüül-2,6-dimetoksüfenooli ja eugenüülatsetaadi funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Toiduohutusamet on juba varem jõudnud seisukohale, et need ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust ekstrapoleerida söödale. Toiduohutusametil ei ole võimalik hinnata 4-allüül-2,6-dimetoksüfenooli ja eugenüülatsetaadi kasutamist joogivees. Kõnealuseid aineid võib siiski kasutada segasöötades, mida seejärel manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 20. oktoobri 2015. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda oktaan-2-ool, isopropanool, pentaan-2-ool, oktaan-3-ool, heptaan-2-oon, pentaan-2-oon, 6-metüülhepta-3,5-dieen-2-oon, nonaan-3-oon, dekaan-2-oon ega isopropüültetradekanaat söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et oktaan-2-ooli, isopropanooli, pentaan-2-ooli, oktaan-3-ooli, heptaan-2-ooni, pentaan-2-ooni, 6-metüülhepta-3,5-dieen-2-ooni, nonaan-3-ooni, dekaan-2-ooni ja isopropüültetradekanaadi funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et need ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Amet ei saanud teha järeldusi oktaan-2-ooli, isopropanooli, pentaan-2-ooli, oktaan-3-ooli, heptaan-2-ooni, pentaan-2-ooni, 6-metüülhepta-3,5-dieen-2-ooni, nonaan-3-ooni, dekaan-2-ooni ja isopropüültetradekanaadi ohutuse kohta joogivees kasutamisel. Neid aineid võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 17. oktoobri 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealuste ainete funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et need ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Ametil ei ole võimalik hinnata kõnealuste ainete ohutust joogivees kasutamisel. Neid aineid võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 6. märtsi 2012. aasta ja 13. novembri 2012. aasta arvamustes (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Toiduohutusamet on juba varem jõudnud seisukohale, et need ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Kuna 1,8-tsineooli, 3,4-dihüdrokumariini ja 2-(2-metüülprop-1-enüül)-4-metüültetrahüdropüraani kasutamist joogivees on raske kontrollida, kui seda kasutatakse samaaegselt söödaga, siis tuleks selline kasutusviis välja jätta. Kõnealuseid aineid võib siiski kasutada segasöötades, mida seejärel manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 12. märtsi 2013. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et tegemist on toidus kasutada lubatud lõhna- ja maitseainetega, mille tõhusus on tõendatud, kuna neid kasutatakse söödalisandina ja toidus sarnasel otstarbel.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet („toiduohutusamet“) jõudis oma 11. septembri 2014. aasta arvamuses (3) järeldusele, et söödas kasutamise kavandatud tingimuste korral ei avalda kõnealune aine kahjulikku mõju loomade tervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et parkhappe funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Toiduohutusamet on juba varem jõudnud seisukohale, et parkhape on toidus kasutamisel tõhus, kuna see parandab toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 10. märtsi 2015. aasta ja 1. detsembri 2015. aasta arvamustes (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda 1-isopropüül-4-metüülbenseen, pin-2(10)-een, pin-2(3)-een, β-karüofülleen, kamfeen, 1-isopropenüül-4-metüülbenseen, δ-3-kareen ega D-limoneen söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et 1-isopropüül-4-metüülbenseeni, pin-2(10)-eeni, pin-2(3)-eeni, β-karüofülleeni, kamfeeni, 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni, δ-3-kareeni ja D-limoneeni funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et 1-isopropüül-4-metüülbenseen, pin-2(10)-een, pin-2(3)-een, β-karüofülleen, kamfeen, 1-isopropenüül-4-metüülbenseen, δ-3-kareen ja D-limoneen on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Amet ei saanud teha järeldusi pin-2(3)-eeni, pin-2(10)-eeni, δ-3-kareeni, β-karüofülleeni ja kamfeeni ohutuse kohta joogivees kasutamisel. Amet jõudis järeldusele, et D-limoneeni, 1-isopropüül-4-metüülbenseeni ja 1-isopropenüül-4-metüülbenseeni puhul ei ole üheaegne sööda ja veega manustamine ohutusvaru puudumise tõttu lubatav. Neid aineid võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 14. detsembri 2011. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda isoeugenool söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Isoeugenooli ei tohiks lubada kasutada imetajaliikide selliste kategooriate puhul, millesse kuuluvatelt loomadelt saadakse inimtoiduks ette nähtud piima. Samuti jõudis amet järeldusele, et isoeugenooli funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et isoeugenool on toidus kasutamisel tõhus, kuna see parandab toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Amet jõudis järeldusele, et tuleks hoiduda kõnealuse aine üheaegsest kasutamisest söödas ja joogivees. Kõnealust ainet võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 17. aprilli 2013. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda kõnealused ained söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Allüülisotiotsüanaadi puhul leidis amet, et ehkki selle aine loomasöödas vähesel määral kasutamisest tulenev kokkupuute määra suurenemine ei suurendaks oluliselt tarbijate kokkupuute ulatust, on viimane hinnanguliselt juba praegu suurem kui aktsepteeritav päevadoos. Allüülisotiotsüanaadi ja 2-metüülpropaan-1-tiooli puhul tuleks kehtestada maksimumsisaldus, et tagada vastavalt tarbijate ohutus ja keskkonna kaitse. Samuti jõudis amet järeldusele, et kõnealuste ainete funktsioon on söödas ja toidus sarnane. Amet on juba varem jõudnud seisukohale, et kõnealused ained on toidus kasutamisel tõhusad, kuna need parandavad toidu lõhna või maitset. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Amet ei saanud teha järeldusi kõnealuste ainete ohutuse kohta joogivees kasutamisel. Neid aineid võib siiski kasutada segasöödas, mida manustatakse veega.