ET Euroopa Liidu Teataja L 317/45

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/2112,

6. märts 2017,

meetme/abikava/riigiabi SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N) kohta, mida Ungari kavatseb rakendada tuumaelektrijaama Paks II kahe uue tuumareaktori ehitamise toetuseks

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1486 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

(1) Ajakirjanduses avaldatud artiklite ja Ungari riigiasutustega toimunud mitteametlike kohtumiste alusel algatas komisjon 13. märtsil 2014 eeluurimise tuumaelektrijaama Paks II ehitamisel väidetavalt kasutatud riigiabi kohta juhtumi SA.38454 (2014/CP) raames.

(2) Pärast mitmeid teabevahetusi ja ametlikke kohtumisi esitasid Ungari riigiasutused 22. mail 2015 meetme õiguskindluse huvides teatise, märkides, et projekti ei ole kaasatud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

(3) Ungari teatas oma 22. mai 2015. aasta kirjas komisjonile meetmest toetada rahaliselt Paksis asuva kahe uue tuumareaktori ehitamist.

(4) 23. novembri 2015. aasta kirjaga teatas komisjon Ungarile, et ta on otsustanud algatada meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse („algatamisotsus“). Käesolev komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused.

(5) Ungari saatis oma märkused algatamisotsuse kohta 29. jaanuaril 2016.

(6) Komisjonile laekusid huvitatud isikute märkused. Ta edastas need Ungarile, kellele anti võimalus reageerida. Ungari vastused laekusid 7. aprilli 2016. aasta kirjaga.

(7) Ungari esitas lisateavet 2016. aasta 21. aprillil, 27. mail, 9. juunil, 16. juunil ja 28. juulil ning 2017. aasta 16. jaanuaril ja 20. veebruaril.

(8) 12. septembril 2016 otsustasid Ungari riigiasutused loobuda keelenõudest ning leppisid kokku, et otsus võetakse vastu inglise keeles, mis on autentne keel.

2. MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1. PROJEKTI KIRJELDUS

(9) Meede hõlmab Ungari kahe uue tuumareaktori (reaktorid 5 ja 6) ehitamist, mida rahastab täielikult Ungari Vabariik tuumareaktorite tulevase omaniku ja käitaja ettevõtja Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares) kasuks.

(10) Venemaa Föderatsioon ja Ungari sõlmisid 14. jaanuaril 2014. aastal valitsustevahelise kokkuleppe tuumaprogrammi kohta (3). Valitsustevahelise kokkuleppe alusel teevad mõlemad riigid koostööd praeguse Paksi tuumaelektrijaama hooldamisel ja edasisel arendamisel. See hõlmab lisaks olemasolevatele reaktoritele 1–4 kahe uue vähemalt 1 000 MW paigaldatud võimsusega (4) VVER-tüüpi reaktori (vesijahutusega reaktori) 5 ja 6 projekteerimist, ehitamist, komisjoneerimist ja dekomisjoneerimist. Reaktorite 5 ja 6 käitamine on ette nähtud tootmisvõimsuse kao kompenseerimiseks siis, kui reaktorid 1–4 (koguvõimsusega 2 000 MW) kasutuselt kõrvaldatakse. Ungari teatas, et reaktorid 1–4 toimivad vastavalt kuni 2032., 2034., 2036. ja 2037. aastani ilma tööea kavandatud pikendamise väljavaateta.

(11) Vastavalt valitsustevahelisele kokkuleppele (5) tuleb nii Venemaal kui ka Ungaril määrata üks kogenud riigile kuuluv ja riigi kontrolli all olev organisatsioon, mis vastutab nii rahaliselt kui ka tehniliselt oma kohustuste täitmise eest töövõtjana/omanikuna seoses projektiga.

(12) Venemaa on määranud kahe uue tuumareaktori (reaktorid 5 ja 6) ehitajaks Nižni Novgorodi tehnoloogiaaktsiaseltsi Atomenergoproekt (JSC NIAEP) ning Ungari on andnud kahe reaktori omandi- ja kasutusõiguse ettevõtjale MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) („Paks II“).

(13) Kuigi valitsustevahelises kokkuleppes on sätestatud kahe riigi vahelise tuumaenergiaalase koostöö üldised õigused ja kohustused, tuleb valitsustevahelise kokkuleppe üksikasjalikku rakendamist täpsustada eraldi lepingutes, mida nimetatakse rakenduslepinguteks, (6) ning need on järgmised: a) Paksi kahe uue VVER 1200 (V491) tüüpi reaktori 5 ja 6 ehitustööde aluseks olevat inseneri-, hanke- ja ehitusleping, mida nimetatakse edaspidi EPC-lepinguks; b) leping, milles sätestatakse tingimused uute reaktorite käitamise ja hooldamisega seotud koostöö kohta, ning mida nimetatakse käitamise ja hooldamise lepinguks: c) kütusetarne ja kasutatud tuumkütuse käitlemise tingimuste kokkulepe.

(14) JSC NIAEP ja Paks II sõlmisid 9. detsembril 2014 EPC-lepingu, milles sätestatakse, et kahe uue reaktori 5 ja 6 käitamisega tuleb alustada vastavalt 2025. ja 2026. aastal.

(15) Eraldi kohustus Venemaa andma Ungarile riigilaenu tuumaelektrijaama Paks II arendamise rahastamiseks. Seda laenu reguleerib valitsustevaheline rahastamise kokkulepe (7) ning sellega tagatakse 10 miljardi euro suurune vaba tagasimaksega arvelduslaen, mida on lubatud kasutada üksnes tuumaelektrijaama Paks II reaktorite 5 ja 6 projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks. Ungari kasutab eespool nimetatud vaba tagasimaksega arvelduslaenu selleks, et otserahastada tuumaelektrijaamaga Paks II seotud investeeringuid, mis on vajalikud uute reaktorite 5 ja 6 projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks, nagu on sätestatud valitsustevahelises rahastamise kokkuleppes. Lisaks valitsustevahelisele rahastamise kokkuleppele lisab Ungari Paks II investeeringu rahastamiseks oma eelarvest täiendavad 2,5 miljardit eurot.

(16) Peale põhjenduses 15 kirjeldatud investeeringutoetuse ei kavatse Ungari anda Paks II-le pärast reaktorite 5 ja 6 ehitustööde lõpetamist ühtegi muud rahalist toetust. Uusi reaktoreid käitatakse sellistes turutingimustes, kus puudub fikseeritud tulumäär või garanteeritud hind. Ungari leiab, et Paks II poolt otseselt mis tahes laenu suurendamine ei ole käesolevas etapis vajalik.

2.2. MEETME EESMÄRK

(17) Algatamisotsuse selgituste kohaselt on Paksi tuumaelektrijaam ainus Ungaris tegutsev tuumaelektrijaam. See kuulub 100 % riigile kuuluvale elektriettevõtjale ja elektritootjale Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság („MVM kontsern“) (8). Selle nelja reaktori paigaldatud koguvõimsus on 2 000 MW ning iga reaktor on praegu varustatud Venemaa tehnoloogiaga (VVER-440/V213). Üksused kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt 2037. aastaks (vt põhjendus 10).

(18) Tuumaallikatest elektrienergia tootmine mängib Ungari energialiikide seas strateegilist rolli, sest ligikaudu 50 % kogu riigis toodetud elektrienergiast pärineb olemasolevatest neljast reaktorist Paksi tuumaelektrijaamas (9).

(19) Tagamaks — riiklike vahendite mõistliku osa säilitamine ja — Ungari sõltuvuse vähendamine impordist, järgides samal ajal jätkuvalt riiklikku kliimapoliitikat, palus valitsus MVM kontsernil uurida alternatiive tuumaelektrijaamades toodetava elektrienergia laiendamisele. MVM kontsern koostas teostatavusuuringu selle kohta, kuidas uut tuumaelektrijaama tööle rakendada ja rahastada ning kuidas uut tuumaelektrijaama lisada elektrisüsteemi ning kasutada ökonoomsel, ohutul ja keskkonnasõbralikul viisil. MVM kontserni poolt 2008. aastal esitatud teostatavusuuringu põhjal esitas valitsus projekti Ungari parlamendile, kes andis heakskiidu Paksi uue tuumaelektrijaama reaktorite rakendamise ettevalmistustöödega alustamiseks (10). Projektile lisati arvutused, mille kohaselt prognoositi aastaks 2025, et 6 000 MW kogu tootmisvõimsusest 8 000 – 9 000 MW kõrvaldatakse kasutuselt aegunud elektrijaamade sulgemise tulemusena. Need jaamad tuleb osaliselt asendada Paksi tuumaelektrijaama laiendamisega.

(20) 2011. aastal rakendati kuni 2030. aastani kehtivat riiklikku energiastrateegiat (11). Selles strateegias keskendutakse Ungari tuumaenergial, kivisöel ja rohelistel energiaallikatel põhinevale stsenaariumile. Ungari põhivõrguettevõtja MAVIR prognoosib, et 2026. aastaks tekib Ungaril vajadus vähemalt 5,3 GW uue tootmisvõimsuse järele ning 2031. aastaks peaks see olema veidi suurem kui 7 GW Ungari tulevase nõudluse ja olemasoleva tootmisvõimsuse kasutuselt kõrvaldamise tulemusena (12). Samuti prognoosib MAVIR, et ajavahemikuks 2025–2030 on likvideeritud kõik praegused söeelektrijaamad ning et Ungari gaasielektrijaamade võimsus on vähendatud ligikaudu 1 GW-ni, nagu on näidatud tabelis 1, mille Ungari esitas 16. jaanuaril 2017. Ungari selgitas, et MAVIRi uuringus ei arvestata vajaliku 7 GW uue tootmisvõimsuse kavandamisel ei impordi ega uue paigaldatava tootmisvõimsusega. Tabel 1 Riigisisese paigaldatud tootmisvõimsuse eeldatav kasutuselt kõrvaldamine 2031. aastaks (ΜW) Existing Phase-out Nuclear 2 000 Coal 1 292 1 222 Natural gas 3 084 960 Oil 410 Intermittent renewables/weather-dependent 455 100 Other renewables 259 123 Other non-renewables 844 836 Sum 8 344 3 241 Allikas: Ungari riigiasutused (Mavir).

(21) Ungari ja Venemaa allkirjastasid valitsustevahelise kokkuleppe, eesmärgiga arendada Paksi asukohas uut võimsust. Ungari selgitas, et tuumaenergia on kütusekasutuse struktuuris vajalik, et asendada likvideeritud elektrijaamu, suurendada tootmisvõimsust ja täita Ungari eesmärki järgida Euroopa kliimaalaseid eesmärke (eelkõige seoses CO2-heite eeldatava vähendamisega).

2.3. UUTE REAKTORITE KIRJELDUS – KASUTATAV TEHNOLOOGIA

(22) Tuumaelektrijaama Paks II uued reaktorid 5 ja 6 varustatakse tehnoloogiaga VVER 1200 (V491) ning tegemist on kõrgematasemeliste III+ põlvkonna reaktoritega. Ungari selgitab, et seoses tuumaelektrijaamas Paks II kasutusele võetavate reaktorite tehniliste nõuetega on neil reaktoritel märkimisväärsed eelised võrreldes Paksi tuumaelektrijaama praeguste reaktoritega, nagu suurenenud tõhusus ja suurem säästlikkus lisaks tõhustatud turvaelementidele.

(23) Lisaks VVER 1200 (V491) märkimisväärselt suuremale paigaldatud võimsusele esineb oluline erinevus ka kavandatud kasutuseas (60 aastat VVER 1200 reaktorite korral vs. 30 aastat Paksi tuumaelektrijaama olemasolevate reaktorite korral) ja suuremas paindlikkuses, mis võimaldab iga reaktori võimsust kohandada vastavalt võrgu nõudlusele teatavas vahemikus.

(24) Samuti kajastab uute reaktoritega seoses vajaliku kütusekoguse vähenemine viimaste aastate tehnoloogilisi edusamme. Olemasoleva 12-kuulise kütusetsükli asemel saavad uued üksused töötada 18-kuulise tsükliga. See tähendab, et uued reaktorid vajavad kütuse laadimiseks aastas vähem seiskamisi ning tuumaelektrijaam suudab igal aastal töötada keskmiselt kauem ja sealjuures mitte kaotada tootmisele kuluvat aega.

(25) Tehnilised näitajad osutavad ka asjaolule, et uute kütusemoodulite võimsustihedus on märkimisväärselt kõrgem kui olemasolevatel kütusemoodulitel. See omakorda tähendab seda, et kütusematerjali massiühiku kohta on võimalik saavutada suurem võimsus, mis võib parandada jaama majanduslikku tulemust.

2.4. ABISAAJA

(26) Algatamisotsuse jaotises 2.3 esitatud selgituste kohaselt on abisaajaks praegu Ungari Vabariigile kuuluv ettevõtja Paks II. Aktsionäride õigusi teostab peaministri büroo. Paks II on Ungari Vabariigi rahastatavate reaktorite 5 ja 6 omanik ja käitaja.

(27) Algatamisotsuse põhjenduses 19 selgitatakse, kuidas algselt MVM kontserni omanduses olnud ettevõtja Paks II aktsiad anti üle Ungari Vabariigile (13). Ungari 30. jaanuaril 2016 esitatud andmete kohaselt oli üleandmise ostuhind 10,156 miljardit Ungari forintit, mis on võrdne ligikaudu 33 miljoni euroga.

2.5. PROJEKTI RAHASTAMISSTRUKTUUR NING EPC-LEPINGU KOHASED ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

2.5.1. VALITSUSTEVAHELINE RAHASTAMISE KOKKULEPE

(28) Valitsustevahelise kokkuleppe raames (14) andis Venemaa Ungarile riigilaenu automaatlaenu võimaldava krediidiinstrumendi kujul summas 10 miljardit eurot, rahastamaks Paksi tuumaelektrijaama reaktorite 5 ja 6 arendamist. Laenu intressimäär jääb vahemikku 3,95–4,95 % (15). Laenu on ette nähtud käesoleva kahe uue reaktori projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks.

(29) Vastavalt valitsustevahelisele kokkuleppele tasub Ungari laenu abil 80 % EPC-lepingu väärtusest tööde ja teenuste ning seadmete tarnimise eest, kuid ülejäänud 20 % EPC-lepingust tasub Ungari ise (vt põhjendus 15). Ungari peab laenu ära kasutama 2025. aastaks.

(30) Ungari peab laenu tagasi maksma 21 aasta jooksul alates 15. märtsist või 15. septembrist pärast mõlema uue reaktori 5 ja 6 dekomisjoneerimiskuupäeva, kuid mitte hiljem kui 15. märtsil 2026 (16).

(31) Valitsustevahelise rahastamiskokkuleppe raames võib teha makseid üksnes Ungari riikliku majanduse ministeeriumi taotlusel ning juhul, kui Venemaa rahandusministeerium on selle heaks kiitnud.

2.5.2. EPC-LEPING

(32) EPC-lepingu alusel peab JSC NIAEP üksikasjalike tehniliste kirjelduste kohaselt tarnima kaks reaktorit kokkulepitud kuupäevadeks ja vastavalt kokkulepitud summale ([---] (*1) miljardit eurot). Kõik eelnevalt määratlemata kulud loetakse selle hinna hulka [---] (17).

(33) Lepingus sätestatakse eritingimustes makstav kindlasummaline hüvitis, (18)[---].

(34) [---]

(35) [---]

2.5.3. RIIGI JA ABISAAJA SUHE

(36) Esialgu kavandas Ungari, et Paks II jääb 100 % ulatuses MVM Hungarian Electricity Ltd. tütarettevõtjaks, Hungarian Electricity Ltd. omanikeks on omakorda Ungari Vabariik ja omavalitsused. Alates 2014. aasta novembrist ei ole Paks II enam MVM Hungarian Electricity Ltd. tütarettevõtja ega MVM kontserni osa, vaid kuulub 100 % ulatuses otse riigile ning sellel puudub praegu õigussuhe MVM kontserniga.

(37) Seoses Paks II tegevusega, eelkõige elektrienergia müügiga, väitis Ungari, et käesolevas etapis ei ole kehtestatud ega kavandatud eraldi energiaostulepingut koos eraldi tarnijaga. Ungari riigiasutused näevad ette, et tuumaelektrijaama Paks II toodetud elektrienergiat müüakse turul ja elektrienergia tarbijatele vastavalt tüüpilistele turupraktika baaskoormuse energiamüügilepingutele. Ungari riigiasutuste sõnul oleks Paks II eeldatava pika tegevusaja jooksul baaskoormuse tootjana sarnaselt Euroopa olemasolevatele tuumaelektrijaamadele hinnavõtja.

(38) Paks II on tuumaelektrijaama Paks II omanik ning kahe reaktori ehitusetapi jooksul rahastab seda omavahenditest täielikult Ungari Vabariik. Ungari riigiasutused leiavad, et Paks II poolt otseselt mis tahes laenu suurendamine ei ole käesolevas etapis vajalik.

(39) Ungari ei kanna tuumaelektrijaama Paks II ostuhinna ülekandmiseks vajalikke vahendeid üle Paks II kontole. Suurimat osa nendest vahenditest hoitakse Venemaa arengu ja välisasjade pangas (Vnesheconombank). Iga olulise täidetuks loetud etapi eest esitab Paks II Vnesheconombankile taotluse tasuda 80 % võlgnetavast summast otse JSC NIAEPile. Samuti esitab ta Ungari valitsuse võlahaldusasutusele taotluse tasuda ülejäänud 20 %.

(40) Ülejäänud Paks II ehitusetapi finantsnõuded tagatakse Ungari riigieelarvest pärit omavahendite kaudu. Ehitusetapi ajal ette nähtud esialgne summa on kuni [---] miljardit eurot (valitsustevahelises kokkuleppes esitatud tuumaprojekti jaoks ette nähtud 12,5 miljardi euro ja tuumaelektrijaama Paks II tegeliku ostuhinna ([---] miljard eurot) vahe). Ungari väitel kujutab see endast riiklike vahendite ülempiiri, mille alusel rahastada tuumaelektrijaama Paks II ehitust, vähemalt ilma täiendava hindamiseta. Kui aga omavahendite nõuded ületavad sellist summat, väidab Ungari, et ta investeerib rohkem tingimusel, et sel ajal teostatud hindamisest ilmneb, et see on majanduslikult mõistlik.

(41) Ungari väidab, et tundlikkusanalüüs Paks II kantavate võimalike täiendavate kulude kohta ehitusperioodil näitas, et selle kulud peavad suurenema kümme korda, et saavutataks sisemise tulumäära oodatav vähenemine 1 %. Seega eeldab Ungari, et kulude kasvu mõju on väike.

2.6. UNGARI ELEKTRITURG

2.6.1. UNGARI ELEKTRITURU KIRJELDUS

(42) Ungari elektrituru praegune struktuur loodi 1995. aastal, mil enamus suurtest elektrijaamadest ja kommunaalteenuste osutajatest ning jaotusettevõtjatest erastati. Riik säilitab sektoris valdava seisundi riigile kuuluva vertikaalselt integreeritud energiaettevõtja MVM kontserni kaudu.

(43) Põhjenduses 20 viidatud MAVIRi uuringus ilmnes, et kogu sisetarbimine kasvas alates 2014. aastast 2,7 % ning jõudis 2015. aastal väärtuseni 43,75 TWh. Sellest tarbimisest moodustas omamaine toodang 30,06 TWh, mis on 68,72 % kogu elektritarbimisest (vt joonis 1). Import moodustas 13,69 TWh, mis vastab 31,28 % kogutarbimisest. Tootjana kuulub riigiettevõtjale MVM kontsern märkimisväärne turuosa tänu tema peamisele tootmisvarale, milleks on 2015. aastal 52,67 % omamaisest elektrienergiast tootnud Paksi tuumaelektrijaam, nagu nähtub jooniselt 1. Mátra elektrijaam on pruunsöeküttel töötav elektrijaam, mille peamine omanik on RWE Power AG (50,92 %), kuid 26,15 % selle aktsiatest kuulub MVM kontsernile. Täiendavatel suurematel (többi nagyerőmű) ja väiksematel (kiserőművek) elektrijaamadel on Ungari turu üldises tootmisstruktuuris tagasihoidlik roll. Lisaks on MVM kontserni vertikaalselt integreeritud hulgimüügiettevõtjal MVM Partneril elektrienergia hulgimüügiturul valitsev seisund (19). Joonis 1 Elektri kogutarbimise struktuur Ungaris 2015. aastal Allikas: Ungari elektrisüsteemi tootmisvarade keskmine ja pikaajaline areng (Mavir, 2016 ( 20 )). Joonis 2 Elektrienergia omamaine kogutoodang Ungaris 2015. aastal Allikas: Ungari elektrisüsteemi tootmisvarade keskmine ja pikaajaline areng (Mavir, 2016).

(44) Ungaris tehakse kõige tavalisemaid hulgimüügitehinguid kahepoolsete elektrienergia ostulepingutega, milles lepitakse kokku, et tootjad müüvad minimaalse eelnevalt määratletud elektrienergia mahu hulgimüüjatele, ning kauplejad on kohustatud ostma elektrienergiat miinimummahus. Elektrienergia ostuleping sõlmitakse enamasti Energiaettevõtjate Euroopa Föderatsiooni (European Federation of Energy Traders – EFET) kehtestatud standardite kohaselt.

(45) Ungari elektribörsi ettevõtja (HUPX) alustas tegevust 2010. aasta juulis põhivõrguettevõtja MAVIR tütarettevõtjana. Ettevõtja pakub kauplemist järgmise päeva turul ning ka füüsilist futuurikauplemist. Järgmise päeva turul kauplemisega alustatakse iga päev kell 11 vastavalt järgmisel päeval iga tunni kohta esitatavatele pakkumistele. Kauplemine lõpetatakse hiljemalt kell 11:40. Füüsiline futuurikauplemine saab toimuda nelja esimese nädala, kolme esimese kuu, nelja esimese kvartali ja kolme esimese aasta jooksul. Teatud ajavahemiku jooksul tehtavate pakkumiste tehingud sooritatakse selleks ette nähtud kauplemispäevadel. Alates 2016. märtsist on HUPXi päevasisesel turul võimalik kaubelda 15-minutiliste toodete kui ka ühe tunni plokkidega. Lisaks organiseeritud järgmise päeva turule ja päevasisesele turule on HUPX sõlminud koostöölepingud kahe maaklerifirmaga, kes osutavad tavaklientidele börsiväliste tehingutega seotud teenust vahetuskursi kliiringu jaoks.

(46) Lisaks HUPXi poolt korraldamata järgmise päeva enampakkumistele, mida ei korralda HUPX, kaubeldakse elektrienergiaga ka ELi või börsivälistel platvormidel ning otseste kahepoolsete tehingute kaudu (vt põhjendus 44).

(47) Põhjenduses 43 esitatud jooniselt 1 nähtub, et Ungari on elektrienergia netoimportija, kelle import moodustab umbes 30 % Ungari elektrienergia tarbimisest. Joonise 3 põhjal saab öelda, et elektrienergia hulgimüügi hind on olnud vastastikku ühendatud naaberriikide seas kõrgeim Ungaris. Joonis 3 Kuupõhised keskmised järgmise päeva baaskoormuse hinnad Kesk- ja Ida-Euroopas (sealhulgas Ungari) ja Saksamaal (2010–2016) Allikas: Euroopa Komisjon.

(48) Piirkondliku baaskoormuse hindade lühiajaline prognoos näitab sama suundumust, mis tähendab, et Ungari baaskoormuse hinnad on piirkonna kõrgeimad (vt joonis 4). Joonis 4 Piirkondlikud baaskoormuse futuuride hinnad 2017. aasta jaanuari kuni juuni kohta Allikas: Euroopa Komisjon (Kesk-Euroopa elektribörsi [Central European Power Exchange] avaldatud andmete alusel), (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/).

(49) Riik on naaberriikidega hästi ühendatud – elektrivõrkude ühendusvõimsus oli 2014. aastal 30 % ehk üle 2020. aasta eesmärgi (21). Aastal 2014 hakati kasutama Tšehhi-Slovakkia-Ungari-Rumeenia turuühendust, mille tulemusena suurenes HUPXi likviidsus ja vähenes hinna volatiilsus. Joonisel 5 on kokku võetud andmed naaberriikide elektribörside kohta 2014. aastal. Joonis 5 Elektrienergia vahetamine Ungari ja naaberriikide vahel Allikas: Ungari elektrisüsteemi andmed (Mavir, 2014).

2.6.2. UNGARI ELEKTRITURU KAVANDATUD ARENGU KIRJELDUS

(50) Põhjenduses 20 viidatud MAVIRi välja antud uuringu (22) alusel on ajavahemikuks 2025–2030 kasutuselt kõrvaldatud peaaegu kõik kivisöel põhinevad elektrijaamad ning Ungari gaasielektrijaamade paigaldatud tootmisvõimsus on vähenenud 1 GW võrra. Võrreldes selle hinnangutega tippnõudluse kasvu kohta eeldatakse, et omamaiste tootjate olemasolev tootmisvõimsus langeb 2021. aastaks alla tippkoormuse. Selle tulemusena leiab põhivõrguettevõtja, et Ungari turg vajab 2026. aastaks vähemalt 5,3 GW väärtuses ning 2031. aastal lõppevaks prognoosiperioodiks veidi üle 7 GW väärtuses täiendavat elektrienergia tootmisvõimsust. Seda on kujutatud allpool joonisel 6, millest nähtub, et vajadus tekib kasvavat tippkoormust ületava paigaldatud tootmisvõimsuse järele. Ungari selgitas oma 16. jaanuari 2017. aasta märkuses, et ta peab tagama säilinud võimsuse teatava taseme, mis kajastab ENTSO-E põhivõrguettevõtjate standardseid tavasid. Järelejäänud tootmisvõimsus on erinevus omamaise usaldusväärse kättesaadava tootmisvõimsuse, riikliku tootmisvõimsuse ja maksimaalse koormuse ning süsteemiteenuste reservi vahel. Järelejäänud võimsus on osa süsteemi jäetud riiklikust tootmisvõimsusest, eesmärgiga hõlmata kavandatud eksport, ootamatud koormuse muutused, süsteemiteenuste reserv ja ettenägematud katkestused seadepunktis. Joonis 6 Ungari elektrienergia sektori täiendav võimsusnõue Allikas: Ungari elektrisüsteemi tootmisvarade keskmine ja pikaajaline areng (Mavir, 2016), („Csúcsterhelés“ tähendab „tippkoormus“)

(51) Ungari märgib, et hoolimata uue tootmisvõimsuse väidetavalt suhteliselt suurest vajadusest näitavad Platts Powervisioni andmed, et tegelikkuses ehitatakse üsna vähe uusi tootmisvõimsusi, nagu on näha tabelis 2. Samuti väidab Ungari, et vastavalt Platti andmetele on 44 MW jäätmetest energiat tootev tehas ainus ehitamisel olev elektrijaam Ungaris. Ungari selgitab täiendavalt, et kuigi investoritel on kavas ehitada suuremaid (gaasküttega) elektrijaamasid, ei saa ühtegi nendest projektidest lugeda kinnitatuks, sest investorid ei ole veel kandnud olulisi tagasipöördumatuid kulusid, nagu ehituskulud, mis näitaksid, et nad tegelikult võtavad kohustuse projekt ellu viia. Tabel 2 Ungari elektrienergia sektoris paigaldatav uus võimsus Plant Plant Type Primary Fuel Nameplate MW Online Year Status Dunaujvaros Chp Waste Biomass 44 2016 Under Constr Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Csepel III CC/Cogen Natural Gas 430 2018 Advan Develop Tolna Wind Wind 260 2018 Early Develop Gyor Region Wind Wind 300 2019 Early Develop Szazhalombatta — Dunai Refinery CC Natural Gas 860 2020 Advan Develop Almasfuzito Coal Coal Generic 435 2020 Proposed Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

2.7. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

(52) Ungari teatas komisjonile 2015. aasta maikuus õiguskindluse tagamiseks oma plaanidest investeerida Paksi kavandatavate kahe uue tuumareaktori ehitamisse ning väitis, et see meede ei hõlma riigiabi, sest riik tegutseb turuinvestorina, kes otsib mõistlikku kasumit. Komisjon väljendas algatamisotsuses muret selle üle, et meede hõlmab riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses vastavalt selles etapis olemasolevale teabele. Eelkõige väljendas komisjon tõsiseid kahtlusi, et meede võib tuua endaga kaasa Paks II valikulise eelise, sest Ungari ei vaidlustanud teavitusetapis riigiabi muude elementide olemasolu.

(53) Kahtlusi tekitas tulemus, mis saadi, kui hinnati turumajandusliku investeerimise põhimõtet, nimelt seda, kas sel hetkel, mil tehti otsus riikliku investeeringu kohta, oleks turuinvestor projekti investeerinud samadel tingimustel kui riiklik investor (23). Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumit on tunnustatud ka kohtupraktikas (24).

(54) Ametlikus kontekstis püüti turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumiga välja selgitada, kas investeeringu oodatav sisemine tulumäär on suurem kui kapitali kaalutud keskmise hinna puhtalt turupõhine võrdlusalus investeeringuga seotud projekti korral (25). Samal ajal kui Ungari hinnangul on projekti sisemine tulumäär suurem kui puhtalt turupõhine võrdlusalune kapitali kaalutud keskmine hind, väljendas komisjon kahtlust, kas kapitali kaalutud keskmist hinda tuleks pidada kõrgemaks.

(55) Pidades silmas riigiabi olemasoluga seotud kahtlusi, uuris komisjon täiendavalt, kas võimalikke riigiabi meetmeid võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Kuna Ungari riigiasutused leidsid, et meede ei hõlma riigiabi, ei esitanud nad esialgses etapis ühtegi põhjust, miks meede oleks kokkusobiv siseturuga. Samuti väljendas komisjon kahtlust, et meede ei kuulu komisjoni teatise „Keskkonnakaitse ja energeetika riigiabi suunised 2014–2020“ (26) kohaldamisalasse, sest need suunised ei hõlma meetmeid tuumaenergia ja radioaktiivsete jäätmete valdkonnas. Kuigi komisjon jõudis järeldusele, et teatatud meetme hindamiseks ei kohaldata ühtegi muud suunist, järeldas komisjon ka seda, et ta võib lugeda meetme otseselt vastavaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c juhul, kui meetme eesmärk on saavutada ühise huvi eesmärk, kui see on vajalik ja proportsionaalne ning kui ühise eesmärgi saavutamise positiivne mõju kaalub üles konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju.

(56) Komisjon väljendas kahtlust, kas meedet võiks pidada proportsionaalseks, see tähendab, kas meede piirdub investeeringutoetuse minimaalse tasemega, mida on vaja täiendavate elektritootmisüksuste edukaks ehitamiseks, et saavutada taotletav ühine eesmärk. Abisaajale antakse tootmisvarad, ilma et sellega kaasneksid refinantseerimiskuludega seotud eririskid, millega seisaksid silmitsi muud turul tegutsevad ettevõtjad. Komisjonile ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, kuidas Ungari takistaks sellist ülemäärast hüvitamist.

(57) Komisjon rõhutas, et Ungari elektritootmise turgu iseloomustab suhteliselt suur turu kontsentratsioon ning olemasoleva Paksi tuumaelektrijaama toodang moodustab 50 % omamaisest toodangust. Uue tootmisvõimsuse puudumisel tagaks elektrienergia tootmine Paksi tuumaelektrijaamas ja tuumaelektrijaamas Paks II tõenäoliselt veelgi suurema tarneturu osa, mis võib avaldada moonutavat mõju Ungari elektriturule. Ungari ei esitanud komisjonile üksikasjalikke tõendeid selle kohta, kuidas kavatsetakse tagada olemasolevate ja uute tootvate varade jätkuv iseseisev toimimine.

(58) Viimasena märkis komisjon, et Ungari elektrituru eripärade tõttu võib Paks II käitamine põhjustada hulgimüügituru likviidsusriski, piirates turul saadaolevate tarnepakkumiste arvu. Uute reaktorite toodetud elektrienergia turul müümise viisist sõltuvalt võib saada oluliselt kahjustada likviidsus, turule sisenemine võib muutuda keerulisemaks ning konkurents võib väheneda turu erinevatel tasanditel. Ungari ei esitanud üksikasjalikku selgitust selle kohta, kuidas Paks II elektrienergiaga kaupleb ning kuidas tagatakse turulikviidsus.

(59) Seepärast väljendas komisjon kahtlust, et meede võiks hõlmata riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

(60) Samuti ei saanud komisjoni piisava tõendusmaterjali puudumise tõttu teha ühtegi järeldust selliste meetmete siseturuga kokkusobivuse kohta vastavalt artikli 107 lõike 3 punktile c. Algatamisotsuses tõstatatud kahtluste ja asjaolu tõttu, et Ungari ei olnud sel ajal esitanud argumente ühisturuga kokkusobivuse kohta, uuris komisjon mitmeid konkurentsimoonutusega seotud probleeme ja võimalusi, et Paks II-le võidakse anda ülemäärast hüvitist.

(61) Eespool põhjenduses 56 väljendatud proportsionaalsuse kahtlustega seoses uuris komisjon, kas Paks II võib abi tulemusena reinvesteerida kasumit, mida ei maksta riigile dividendide kujul, eesmärgiga arendada või osta täiendavaid tootmisvarasid ja seega tugevdada oma turupositsiooni.

(62) Põhjenduses 56 väljendatud proportsionaalsuse kahtlustega seoses uuris komisjon ka Ungari kavandatud dividendide poliitikat, eelkõige asjaolu, kas Ungari taotleb dividende (oma äranägemise järgi sõltuvalt Paks II saadud kasumist) või pigem jätab ta kasumi Paks II-le. Komisjonis tekitas muret asjaolu, et Paks II võib kasutada oma kasumit reinvesteerimiseks, et arendada või osta täiendavat tootmisvõimsust ning moonutada konkurentsi veelgi.

(63) Nagu on esitatud põhjenduses 57, avaldas komisjon Ungari elektritootmise turu suhteliselt kõrge kontsentratsioonitaseme tõttu ja asjaolu tõttu, et praegune Paksi tuumaelektrijaam (MVM kontsern) tagab umbes 50 % omamaisest tootmisest, muret, kas Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II käitatakse eraldi ja kas neid võiks pidada sõltumatuks ja mitteseotuks. Asjaolu, et Paks II on praegu MVM kontsernist õiguslikult sõltumatu, oli komisjonile ebapiisav, sest talle ei laekunud teavitusetapis teavet selle kohta, kas Paksi tuumaelektrijaam ja Paks II jätkavad tegutsemist nii, et need on nii õiguslikult kui ka struktuurselt üksteisest täielikult eraldatud. Sellised selgitused osutusid vajalikuks, et minimeerida turu kontsentratsiooni edasise suurenemise riski.

(64) Peale selle, nagu on selgitatud jaotises 2.6, sooritatakse Ungari elektrienergia hulgimüügisektori kõige tavalisemad tehingud kahepoolsete elektrienergia ostulepingute sõlmimise kaudu ja Ungari elektribörs („HUPX“) ei ole veel piisavalt likviidsuse taset käivitanud. Kuna Ungari teatises ei viidatud tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergia müügi kavandatud meetoditele, uuris komisjon Paks II mõju Ungari praegusele likviidsuse tasemele elektrienergia hulgimüügi sektoris.

(65) Arvestades põhjenduses 58 esitatud kahtlustega turulikviidsuse kohta, soovis komisjon tagada, et turul oleks olemas laiaulatuslik valik tarnepakkumisi, eriti võttes arvesse MVM Partneri valdavat seisundit elektrienergia hulgimüügi turul (27). Komisjon tundis muret selle pärast, et likviidsuse taset võidakse oluliselt mõjutada ja allapoole jäävate konkurentide kulud võivad suureneda, kui piirata nende konkurentsialast juurdepääsu olulisele sisendile (sisendi sulgemine). See võib juhtuda siis, kui tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergiat müüakse peamiselt pikaajaliste lepingute alusel üksnes teatud tarnijatele, viies Paks II turujõu tootmisturult üle jaemüügiturule.

(66) Seepärast otsis komisjon Paks II elektrienergia kauplemise strateegiaga seoses täiendavad teavet, pöörates erilist tähelepanu sellele, kas see on käeulatuses, pakkudes oma elektrienergiat börsil või mõnel muul läbipaistval kauplemisplatvormil.

3. UNGARI VALITSUSE SEISUKOHT

3.1. UNGARI SEISUKOHT ABI OLEMASOLUS

3.1.1. MAJANDUSLIK EELIS

(67) Ungari väidab teatises, et investeering ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, sest see ei anna Paks II-le majanduslikku eelist. Ungari kinnitab seda väidet, näidates, et Paks II investeering on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumiga (vt põhjendused 53 ja 54).

(68) Eelkõige väidab Ungari, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteerium on täidetud kahel viisil (28). Esiteks leitakse, et projekti kapitali kaalutud keskmine hind on madalam kui selle sisemine tulumäär. Teiseks väidetakse, et energiatootmise tasandatud kogukulud on piisavalt madalad, et muuta tuumaenergia konkurentsivõimelisemaks muude tootmistehnoloogiatega ja pakkuda valitseva elektrihinna alusel mõistlikku tulu (29).

(69) Oma seisukoha põhjendamiseks esitas Ungari järgmised uuringud ja tõendavad dokumendid: a) turumajandusliku investeerimise põhimõtet põhjendav analüüs (turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuring, 18. veebruar 2015); b) Paks II tuumaenergia projekti majandusanalüüs („Majandusuuring“, 8. oktoober 2015) (30); c) riigiabi valdkonna asepeadirektorile adresseeritud kirjad komisjoni esialgse analüüsi kohta (selgitavad kirjad): — esimene kiri (esimene selgitav kiri, 16. oktoober 2015), — teine kiri (teine selgitav kiri, 29. oktoober 2015); d) algatamisotsust kajastavad märkused (vastus algatamisotsusele): — riigiabi valdkonna asepeadirektorile adresseeritud kiri pärast algatamisotsuse avaldamist komisjoni poolt 3. detsembril 2015 (algatamisotsuse tunnustamise kiri), — Ungari poolt komisjonile 29. jaanuaril 2016 esitatud märkus (algatamisotsust kajastav avaldus); e) Ungari valitsuse vastus kolmandate isikute märkustele riigiabi algatamisotsuse kohta 7. aprillil 2016 (vastus kolmandate isikute märkustele); f) vastus 18. märtsil 2016 esitatud teabenõudele 21. aprillil 2016 (täiendavad selgitused).

(70) Lisaks esitas Ungari valitsus ka finantsmudeli, mida kasutati projektiga seotud sisemise tulumäära arvnäitajate arvutamiseks. Komisjonile esitati mudeli kaks versiooni: a) originaalversioon, 16. märts 2015 (esialgne finantsmudel), b) lõppversioon, 16. oktoober 2015 (finantsmudel).

(71) Põhjenduses 69 loetletud dokumentides, välja arvatud täiendavad selgitused, käsitletakse kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära arvutamist, kuigi erineva põhjalikkusega. Projekti sisemine tulumäär arvutatakse finantsmudeli (31) põhjal. Energiatootmise tasandatud kogukulude lähenemisviisi käsitletakse majandusuuringus ja täiendavates selgitustes (vt põhjendus 69).

(72) Seoses Ungari esitatud analüüsiga hõlmavad põhjenduse 69 punktides c–f loetletud dokumendid ajakohastatud arvnäitajaid, mis saadi turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus ning seejärel tehtud majandusuuringus. Eelkõige on mõned värskendused tehtud pärast EPC-lepingu allkirjastamise kuupäeva 9. detsembril 2014, see tähendab esialgne investeerimisotsus.

(73) Algatamisotsuses on esitatud üksikasjalik hinnang Ungari seisukoha kohta kõikides põhiteemades, nagu on kajastatud Ungari esitatud dokumentides kuni algatamisotsuse kuupäevani (32). Käesoleva jaotise ülejäänud osas antakse ülevaade Ungari seisukohast põhiküsimustes, mis tõstatati pärast algatamisotsuse avaldamist. Eelkõige esitatakse kapitali kaalutud keskmine hind ja sisemine tulumäär ning energiatootmise tasandatud kogukulude kohaldamine eraldi.

3.1.1.1. Ungari seisukoht kapitali kaalutud keskmises hinnas

(74) Oma vastuses algatamisotsusele kordas Ungari, et tema hinnanguline kapitali kaalutud keskmine hind jääb vahemikku 6,2–7,7 %, nagu ka oma varasemates märkustes. Samuti kordas ta oma selgitavates kirjades esitatud varasemaid argumente ja märkis, et komisjon ei käsitlenud neid argumente algatamisotsuses.

3.1.1.2. Ungari seisukoht sisemises tulumääras

(75) Käesolevas jaotises analüüsitakse Ungari seisukohta seoses sisemise tulumäära arvutamisega, mida kasutatakse finantsmudelis, et arvestada futuurivabad rahavood projekti jaoks ning määratleda selle sisemine tulumäär. Finantsmudeli peamised elemendid on järgmised: 1) erinevad pikaajalised elektrihinna prognoosid ja 2) erinevad käitusalased eeldused tuumaelektrijaama kohta.

A) Elektrihinna prognoosid

(76) Ungari valitsuse kasutatavad hinnaprognoosid vaadati läbi algatamisotsuses. Oma vastuses algatamisotsusele kritiseeris Ungari komisjoni seepärast, et viimane kasutas üksnes ühte hinnaprognoosi kõverat (mis põhineb Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandel „World Energy Outlook 2014“ (IEA WEO 2014), et arvutada projekti sisemine tulumäär (33). Eelkõige juhtis ta tähelepanu sellele, et sisemise tulumäära hindamisel tuleb kasutada kõiki majandusuuringus esitatud hinnaprognoose.

B) Operatiivsed eeldused

(77) Operatiivsed eeldused finantsmudeli ja sisemise tulumäära arvutamise kohta esitas Paks II tehniline meeskond. Kuigi algselt ei esitatud andmeid nende operatiivsete eelduste põhjendamiseks, esitas Ungari hiljem oma vastustes komisjoni teabenõuetele taustteavet nende eelduste kohta. Sellega seoses on kõige olulisemad täiendavad selgitused, mis esitati vastusena teabenõudele pärast algatamisotsuse ja kolmandate isikute märkuste avaldamist.

C) Projekti sisemine tulumäär

(78) Vastusena algatamisotsusele kordas Ungari oma varasemate arvutuste tulemusi, mis jäid vahemikku 8,6–12,0 % projekti sisemise tulumäära kohta.

(79) Ungari vastus algatamisotsusele kritiseeris komisjon hinnangut projekti sisemisele tulumäärale avalduva viivituse mõju kohta (vähenemine 0,9 % võrra viieaastase viivituse korral). Arvnäitaja arvutati eeldusel, et tööperioodil esineb viivitusi. Ungari väitis siiski, et ehitusperioodi viivitus võib suurendada projekti sisemist tulumäära, kus tekib viivitus ka kulude kandmisega.

3.1.1.3. Ungari seisukoht energiatootmise tasandatud kogukuludes

(80) Käesolevas jaotises antakse ülevaade Ungari seisukohast Paks II energiatootmise tasandatud kogukuludes (34).

A) Majandusuuring

(81) Ungari väitis majandusuuringus, et Paks II energiatootmise tasandatud kogukulud on piisavalt madalad, et muuta see konkurentsivõimeliseks muude tootmistehnoloogiatega. Eelkõige esitati uuringus energiatootmise tasandatud kogukulude kolm hinnangut seoses Ungari tuumaprojektiga. Esimene hinnang 70 eurot MWh kohta põhines 7 % diskontomääral (samas majandusuuringus esitatud hinnangulise kapitali kaalutud keskmise hinna ülempiir) ning see võeti OECD/IEA/NEA 2015. aasta ühisest väljaandest „Elektrienergia tootmise prognoositavad kulud“ („OECD/IEA/NEA 2015. aasta uuring“) (35). Teine energiatootmise tasandatud kogukulude hinnang 50–63 eurot MWh kohta põhines Aszodi et al. uuringul (2014), kus kasutatakse Venemaa laenu intressimääral põhinevat diskontomäära, mis jääb 4–5 % vahemikku (36). Kolmas energiatootmise tasandatud kogukulude hinnang 58–120 eurot MWh kohta (2013. aasta tegelik hind) arvutati võrdlusanalüüsi alusel, mis põhineb erinevate rahvusvaheliste asutuste avaldatud arvnäitajatel, pakkudes välja energiatootmise tasandatud kogukulude potentsiaalse vahemiku (37). Uuringus jõuti järeldusele, et Ungari tuumaelektrijaama energiatootmise tasandatud kogukulud jäävad vahemikku 50,5–57,4 eurot MWh kohta (2013. aasta tegelik hind), kus kaks lõppväärtust arvutati intressimäära põhjal, mis on võrdne samas majandusuuringus esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku kahe lõppväärtusega (6,2 % ja 7,0 %) (38). Võrreldes samas majandusuuringus esitatud tulevaste elektrihindadega, võib Ungari tuumaelektrijaama projekti korral väita, et see on kasumlik, ning selle alusel väidab Ungari, et erainvestori seisukohast on mõistlik projekt ellu viia.

B) Täiendavad selgitused

(82) Vastuseks komisjoni küsimusele, kuidas on majandusuuringu lõppjärelduses esitatud energiatootmise tasandatud kogukulude vahemikku 50,5–57,4 EUR/MWh võimalik vastavusse viia OECD/IEA/NEA uuringus kehtestatud vahemikuga 89–94 USD/MWh, selgitas Ungari täiendavates selgitustes, et erinevus oli tingitud majandusuuringus ja OECD/IEA/NEA uuringus kasutatud väga erinevatest eeldustest, nt tuumaelektrijaamade eeldatava võimsusteguri erinevus (85 % vs. 92 %) ja komisjoneerimise kuupäevade erinevus (2020 vs. 2025).

3.2. UNGARI SEISUKOHT MEETME VÕIMALIKUS KOKKUSOBIVUSES SISETURUGA

(83) Kuigi Ungari rõhutas oma vastuses algatamisotsusele, et meede ei hõlmanud riigiabi, esitas Ungari märkused komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks seoses meetme võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga, mis on välja toodud algatamisotsuses põhjusel, et komisjon jõudis järeldusele, mille kohaselt riigiabi ei eksisteerinud.

3.2.1. SEISUKOHT ÜHIST HUVI PAKKUVAS EESMÄRGIS

(84) Ungari esitas oma vastuses algatamisotsusele mitu poliitilist kaalutlust, mida ta pidas vajalikuks, et määratleda ühise huvi eesmärk, mis põhineb järgmisel: a) Ungari energiapoliitika; b) Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (39) eesmärgid; c) tulevikus paigaldatava tootmisvõimsuse vahe; d) energiaallikate mitmekesistamine; e) süsinikdioksiidiheite vähendamine; f) töökohtade loomine; g) taskukohasus.

(85) Ungari rõhutas, et ELi toimimise lepingu artikli 194 lõike 2 alusel on kõikidel liikmesriikidel suveräänne õigus valida oma energiakasutuse struktuur, ning ta viitab oma 2030. aasta riiklikule energiastrateegiale (vt põhjendus 20), milles määratletakse tuumaenergia-, kivisöe- ja taastuvenergiapõhine lähenemisviis riigi keskpika energiastrateegiana.

(86) Ungari viitab ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punktile c, milles sätestatakse, et Euratomi ühendus soodustab investeerimist ja tagab tuumaenergeetika arenguks vajalike põhirajatiste püstitamise Euratomi ühenduses. Ungari rõhutab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätteid, mida kohaldatakse kõikide allakirjutanud liikmesriikide suhtes, tuleb mõista kui liidu ühist eesmärki.

(87) Lisaks selgitab Ungari, et põhivõrguettevõtja eelduste kohase elektrienergia nõudluse prognoositud kasv on 2030. aastaks ligikaudu 4 % peamiselt Ungari transpordi, tööstuse ja küttesüsteemide kavandatud elektrifitseerimise tõttu. Samas järeldatakse põhivõrguettevõtja uuringus, et paljud Ungari varasemad kivisöe- ja gaasiküttel elektrijaamad vananevad ning need kõrvaldatakse eeldatavasti kasutuselt 2030. aastaks. Samuti leiti uuringus, et sama ajavahemiku jooksul prognoositakse väga väheste uute paigaldatud tootmisvõimsuste käivitamist. See toob endaga kaasa olemasoleva tootmisvõimsuse prognoositud vähenemise 32 % võrra ning Ungari väidab, et Paks II ehitamine on hästi kavandatud vastus prognoositud tootmisvõimsuse puudujäägile tulevikus.

(88) Lisaks rõhutab Ungari, et riigi sõltuvus imporditud gaasist on suurem kui EL 28 keskmine. Üle 95 % Ungaris kasutatavast gaasist imporditakse ning seda peamiselt Venemaalt. Ta väidab, et ilma tuumaenergiata energiakasutuse struktuuris suureneks Ungari sõltuvus naftast või gaasist märkimisväärselt. See peaks eelkõige toimuma pärast Paksi tuumaelektrijaama olemasolevate tegevusüksuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, kus muud täiendavad elektrienergia tootmisega tegelevad üksused peaksid kasutama selliseid kütuseid, mis katavad põhjenduses 50 kirjeldatud puudujäägi üldises riiklikus paigaldatud tootmisvõimsuses. Sellest tulenevalt leiab Ungari, et meede aitaks kaasa kütuseallikate mitmekesisusele energiakasutuse struktuuris ning riigi energeetika varustuskindlusele.

(89) Ungari väidab, et projekt aitab kaasa ELi 2020. aasta eesmärkidele vähendada kasvuhoonegaase, kuna tuumalõhustumist peetakse madala süsinikusisaldusega energiaallikaks. Ungari riigiasutused väidavad, et riigi topograafiline ja geograafiline asukoht ei võimalda avamere tuule- ja hüdroelektrijaamade kasutamist. Ülejäänud taastuvenergia tootmise võimalused on toota elektrienergiat maismaa-tuuleenergia, päikeseenergia ja biomassi alusel, ent selliste tehnoloogiate rakendamine ei oleks piisav, et katta põhjenduses 50 prognoositud puudujääk tulevikus, enne kui tuumaenergia täiendavat tootmist ei ole ette nähtud. Sellest tulenevalt väidab Ungari, et projekti eesmärk on süsinikdioksiidiheite vähendamine.

(90) Ungari riigiasutused väidavad, et projekt (nii ehituse ajal kui ka pärast seda) toob kaasa märkimisväärsel hulgal uusi töökohti. See on eriti oluline, võttes arvesse tuumaelektrijaama Paks II geograafilist asukohta, mis jääb NUTS II piirkonda, mille SKP on väiksem kui 45 % ELi keskmisest elaniku kohta. Sellest lähtuvalt leiab Ungari, et projekti rakendamine aitaks saavutada majanduskasvu ja tooks kaasa uute töökohtade loomise erinevates sektorites.

(91) Viimasena väidab Ungari, et uude tuumaalasesse tootmisvõimsusesse investeerimisega langetab otseselt elektrienergia tööstus- ja tarbijahindu, mis on vastavuses kogu ELi hõlmava teenuste taskukohasuse eesmärgiga. Ungari väidab ka seda, et asjaolu, mille kohaselt ei anta Paks II-le käitamise ajal abi, toetab taskukohasuse argumenti.

3.2.2. SEISUKOHT MEETME VAJALIKKUSES

(92) Seistes tulevikus silmitsi üha suureneva tootmisvõimsuse puudujäägiga, selgitab Ungari, et tootmisvõimsusesse on vaja märkimisväärselt investeerida, kusjuures selline investeering peab oma suurem kui praegu ehitatavate või arendatavate projektide summa.

(93) Nendel põhjustel oli Ungari kaasanud majanduskonsultandi Nera Economic Consulting, et analüüsida Ungari ja tema naaberriikide elektrituru arengut ja sobivat turumääratlust Paks II projekti jaoks, kui see hakkab toimima („NERA uuring“). Uuring näitab, et Paks II kahe uue reaktori 5 ja 6 ehitamine võiks olla kaubanduslikel põhjustel eelistatud muud liiki energiatootmise investeeringutele Ungari turutingimuste alusel, näiteks sarnane tootmisvõimsus avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades. Ungari järeldab, et seega puudub võimalik alternatiiv, mis vastab poliitika eesmärkidele.

3.2.3. SEISUKOHT MEETME PROPORTSIONAALSUSES

(94) Ungari kordab, et soovib saada täielikku hüvitist tuumaelektrijaama Paks II tehtud investeeringutest nii kapitali kallinemise kui ka dividendide suhtes.

(95) Lisaks sellele, olles veendunud, et projekt ei hõlma riigiabi ja see on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, esitas Ungari oma 28. juuli 2016. aasta märkuses täiendavat teavet vastusena algatamisotsuse jaotises 3.3.6 tõstatatud probleemide kohta, mis on seotud proportsionaalsusega juhul, kui komisjon leiab, et teatatud projektis avaldub riigiabi.

(96) Oma märkuse põhjal väidab Ungari, et Paks II kasutab tuumaelektrijaama Paks II reaktorite 5 ja 6 tegevuse tulemusena saadud kasumit täies ulatuses üksnes järgmistel eesmärkidel: a) Paks II projekti jaoks, mis hõlmab Ungaris Paksis asuva kahe VVER tuumareaktori 5 ja 6 arendamist, rahastamist, ehitamist, komisjoneerimist, käitamist ja hooldamist, renoveerimist, jäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist. Kasumit ei kasutata nende tegevuste rahastamiseks, mis ei kuulu eespool määratletud projekti reguleerimisalasse; b) kasumi maksmine Ungari Vabariigile (nt dividendide kaudu).

(97) Samuti kinnitas Ungari, et Paks II hoidub (re)investeerimisest sellises ulatuses, mis vastab Paks II oma võimsusele või töö eale, ning täiendava tootmisvõimsuse paigaldamisest, kui see ei ole seotud Paks II reaktoritega 5 ja 6. Juhul kui selline uus investeering peaks aset leidma, teatab Ungari sellest komisjonile, et taotleda eraldi riigiabi heakskiitu.

3.2.4. SEISUKOHT MEETME MÕJUS SISETURULE

(98) Ungari riigiasutused väitsid, et moonutava mõju esinemisel piiratakse seda ajaliselt kattuva perioodi suhtes, mil Paksi tuumaelektrijaama olemasolevad reaktorid järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse ja Paks II kaks uut reaktorit kasutusele võetakse. Ungari peab põhjendamatuks eeldada, et Paksi tuumaelektrijaama töö iga võib ületada 50 aastat, mistõttu on kattuv periood väga lühike.

(99) Lisaks on Ungari arvates kattumisperiood vajalik ja mõistlik, pidades silmas vajadust, et Paks II töötab sel ajal, mil Paksi tuumaelektrijaam läheneb oma pikendatud töö ea lõpule, ning et Paks II arendamisel ja komisjoneerimisel võivad tekkida viivitused nii tehnilise keerukuse, mida uue tuumaelektrijaama komisjoneerimine hõlmab, kui ka väliste tegurite tõttu, mis jäävad osapoolte kontrolli alt välja (nt õigusaktide muutmine, ohutusnõuded, regulatiivne keskkond). Samuti teatas Ungari, et mõnede VVER III ja III+ põlvkonna tehnoloogiatega varustatud reaktorite korral tuli silmitsi seista või seistakse tõenäoliselt silmitsi viivitustega võrreldes Paks II kavandatud ehitusperioodiga, nagu on osutatud allpool tabelis 3. Tabel 3 VVER III ja III+ põlvkonna reaktorite akumuleeritud ehitusalased viivitused Asukoht (riik) Viivitused (aastates) Olek Kudankulam – 1 (India) +5,8 lõpetatud Kudankulam – 2 (India) +7,0 pooleli Novovoronež II.-1 (Venemaa) +1,5 lõpetatud Novovoronež II.-2 (Venemaa) +2,5 pooleli Leningrad II.-1 (Venemaa) +2,0 pooleli Leningrad II.-2 (Venemaa) +2,5 pooleli Allikas: Ungari riigiasutused.

(100) Lisaks rõhutab Ungari, et Paksi tuumaelektrijaam ja Paks II kaks uut reaktorit kuuluvad eraldi üksustele, kes neid haldavad, ning MVM kontsern ei ole mingil viisil seotud Paks II projekti ega Paks II-ga. Samuti väidab Ungari, et kui kaalumisele tuleks Paks II ja MVM kontserni koondumine, siis kohaldatakse sellise koondumise suhtes ühinemise kontrolli eeskirju.

(101) Ungari väidab, et asjaolu, mille kohaselt kuuluvad mõlemad ettevõtjad riigile, ei sea prima facie kahtluse alla nende kaubanduslikku autonoomiat. Vastupidi, ettevõtjad võivad olla üksteisest sõltumatud, kui kõikidel ettevõtjatel on sõltumatu otsustusõigus.

(102) Ungari väidab, et MVM kontsern ja Paks II on sõltumatud ja eraldiseisvad ettevõtjad järgmistel põhjustel: a) neid haldavad erinevad valitsusasutused (MVM kontsern riikliku arengu ministeeriumi poolt Hungarian National Asset Management Inc. kaudu ning Paks II peaministri büroo kaudu); b) ettevõtjate juhatuses ei ole jagatud ega ühiseid juhtkonnakohti; c) olemasolevate kaitsemeetmetega tagatakse, et ettevõtjad ei vaheta äriliselt tundlikke ja konfidentsiaalseid andmeid; d) iga äriühingu otsustusõigus on eraldiseisev ja üksteisest eristatav.

(103) Ungari kritiseerib algatamisotsuses esitatud komisjoni järeldusi, mis on seotud MVM kontserni turuosa arvutamisega Ungari elektrienergia tarneturul. Ungari väidab, et turuosa uurimise käigus ei võrreldud seda muude Ungari turul tegutsevate tootjatega ning MVM kontserni turuosa arvutati üksnes omamaise elektrienergia kontekstis, jättes välja impordi.

(104) NERA uuringu alusel väidab Ungari, et kõiki võimalikke konkurentsimoonutusi tuleb tõlgendada sellise turu kontekstis, mis on suurem kui Ungari riik. NERA uuringu raames teostatud turuanalüüsis võetakse arvesse järgmisi sisendeid: a) olemasolevad tootmisvõimsused ja tehnilised võimalused (nt tõhusus, käivitamiskulud); b) tootmisvõimsuse suurendamise kavandamine (nt ehitatav elektrijaam ja uued taastuvenergiaallikad); c) olemasolevate reaktorite kavandatud kasutuselt kõrvaldamine (nt LCPD tõttu); d) võrkudevaheline võimsus; e) tootmiskütus, CO2 ja muutuvad käitus- ja hoolduskulud; f) fikseeritud käitus- ja hoolduskulud, mida oleks võimalik vältida, kui reaktor välja lülitatakse; g) uute ettevõtjate turule tuleku kulud.

(105) Argument, mille kohaselt on hinnatav turg suurem kui Ungari, põhineb sellel, et 2014. aastal moodustas naaberriikidest pärit elektrienergia import Ungari elektritarbimisest 31,4 %. Samuti väidab Ungari, et selline tihe side naaberriikidega suureneb veelgi uute ühendamiste tulemusena, mida hakatakse kasutama ajavahemikul 2016–2021 Slovakkia (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Sloveenia (1 × 400 kV) vahel. Oma 16. jaanuari 2017. aasta märkuses esitas Ungari üksikasjalikumat teavet piiriüleste ülekandeliinidega seotud eelseisvate projektide kohta, mille kohaselt ehitatakse järgmine 2 × 400 kV ühendus 2029. aastaks Slovakkiasse ja 1 × 400 kV ühendus 2030. aastaks Rumeeniasse. Ühenduste prognoositud koguvõimsused impordi ja ekspordi suhtes on esitatud tabelites 4 ja 5. Tabel 4 ENTSO-E prognoosid Ungari impordiga seotud ühenduse paigaldatud tootmisvõimsuse kohta Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*2) Slovenia (*3) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 720 1 040 1 080 1 360 920 450 400 5 970 2017 840 1 280 1 160 1 520 840 450 800 6 890 2018 960 1 520 1 240 1 680 760 450 1 200 7 810 2019 1 080 1 760 1 320 1 840 680 450 1 600 8 730 2020 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 2021 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 … 2030 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 Tabel 5 ENTSO-E prognoosid Ungari ekspordiga seotud ühenduse paigaldatud tootmisvõimsuse kohta Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*4) Slovenia (*5) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 640 1 040 1 060 1 360 920 450 340 5 810 2017 680 1 280 1 120 1 520 840 450 680 6 570 2018 720 1 520 1 180 1 680 760 450 1 020 7 330 2019 760 1 760 1 240 1 840 680 450 1 360 8 090 2020 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 2021 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 … 2030 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850

(106) Uuringus on näidatud ka edukas energiavarustuse turu ühendamine Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Rumeenia vahel ning viitab ENTSO-E 2015. aasta oktoobris avaldatud ettepanekutele, milles määratleti Ungari osana ühtsest Kesk- ja Ida-Euroopa koordineeritud tootmisvõimsuse piirkonnast koos mitmete riikidega, kellega Ungaril ei ole veel ühinemislepinguid, sealhulgas Austria, Saksamaa ja Poola (40). Ungari väidab, et võrreldes teiste liikmesriikidega on Ungaril Euroopa Liidus juba väga integreeritud elektriturg, mille võrguühendusvõimsus on ligikaudu 75 % riigisiseselt paigaldatud elektritootmise koguvõimsusest, st umbes kaheksa korda suurem kui ELi seatud eesmärk liikmesriikidele aastaks 2020 ning viis korda suurem kui ELi seatud eesmärk liikmesriikidele aastaks 2030. Ungari arvates on see piisav põhjus, et kaaluda konkurentsimoonutusi suuremal määral.

(107) Seoses uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga nii faktilise stsenaariumi kui ka Paks II puudumise korral näeb NERA uuring ette, et kasutuselevõetavate tehnoloogiate hulka kuuluvad kas kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad või avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad, ent samal ajal eeldatakse uuringus, et muude selliste tehnoloogiate kasutuselevõtt ja nendest loobumine, nagu taastuvad energiaallikad, kivisüsi ja tuumaenergia, on ebatõenäoline üksnes majanduslikel alustel järgmiste põhjuste tõttu: a) taastuvenergia jaama praegused ja ajaloolised sisenemisotsused sõltuvad oluliselt pigem valitsuse toetusprogrammidest kui turuhindadest. Seega ei suuda turu põhitegureid modelleerivad mudelid kindlaks teha, kas taastuvelektrijaam praktikas siseneb turule või lahkub sealt; b) kliimamuutustega seotud probleemide tõttu on ELis lõpetamata uute kivisöe- ja pruunsöeelektrijaamade rajamine üsna vastuoluline, kusjuures paljud projektid võidakse vaidlustada asutuste või kohtumenetluse kaudu. Seepärast on ebaselge, millises ulatuses ei ole uued ehitusprojektid ELis enam teostatavad; c) uue ehitatava tuumaelektrijaama arendamine ELis sõltub ka energiastrateegiast, mis hõlmab tuumaenergiat, ning vajab kavandamise ja lubade andmise ajal märkimisväärset valitsusalast ja regulatiivset liidest. Tuumaelektrijaama korral võtab kavandamine ja arendamine märkimisväärselt rohkem aega kui avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade puhul ning tulemused sõltuvad palju rohkem riiklikust poliitikast ja regulatiivsest kaalutlusõigusest. Seepärast eeldatakse, et ühtegi uut tuumaelektrijaama ei ehitata, välja arvatud nendes riikides, kes on juba kehtestanud tuumaenergia kasutamist pooldavad põhimõtted, ja seoses nende projektidega, mida juba ehitatakse ja/või mille suhtes on sõlmitud EPC-lepingud.

(108) NERA uuring näitab, et faktilises stsenaariumis (Paks II ehitamine) võib teha järgmised järeldused: a) eeldatavalt suureneb Ungari elektrienergia nõudlus märkimisväärselt kuni 2040. aastani; b) Ungaris on praegu tarnete puudujääk ning riigil tuleb importida märkimisväärseid elektrienergia koguseid. See puudujääk suureneb ajavahemikus 2015–2025; c) hoolimata Paks II käivitamisest 2025. aastal, säilitab Ungari netoimportija positsiooni Paksi tuumaelektrijaama praegu toimivate reaktoritega seotud kattumisperioodi vältel ning hakkab seejärel üha rohkem ja rohkem impordist sõltuma; d) ENTSO-E prognooside kohaselt suurenevad Ungari taastuvad loodusvarad faktilise stsenaariumi esimestel aastatel, saavutades 2020. aastaks kehtestatud taastuvate energiaallikate eesmärgi 10,9 % tarbitud elektrienergia kohta, mille Ungari võttis vastu oma riiklikus taastuvenergia kavas. Joonis 7 Prognoositav väljund tehnoloogia lõikes ja riiklik nõudlus kuni 2040. aastani (faktiline stsenaarium) Allikas: NERA uuring.

(109) Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93, korratakse NERA uuringus, et Paks II ehitamata jätmise korral tagavad avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad sarnase tootmisvõimsuse, mida eelistatakse muudele energiatootmise investeeringute liikidele Ungari turutingimuste alusel. NERA uuring näitab, et hoolimata tuumaelektrijaama Paks II suurema osa tootmisvõimsuse asendamisest uue gaasitootmisvõimsusega Ungaris jääb riik suurel määral sõltuvaks elektrienergia impordist kogu modelleerimisperioodi vältel gaasil põhineva alternatiivse stsenaariumi järgi (vt joonis 8). Joonis 8 Prognoositav väljund tehnoloogia lõikes ja riiklik nõudlus kuni 2040. aastani (alternatiivne stsenaarium) Allikas: NERA uuring.

(110) Lisaks sellele väidab Ungari, et naaberriikide ja Ungari turuhindade vahelise ulatusliku sarnasuse tõttu saavad konkurendid tõenäoliselt oma riske maandada naaberriikides elektrienergiaga kaubeldes ilma vajaduseta kaubelda otseselt Ungari elektrienergiaga. NERA uuringu modelleerimise alusel väidab Ungari, et baaskoormuse elektrihind piirkondlikul turul jääks vastupidise stsenaariumi korral samaks (vt joonis 9). Joonis 9 Ungari baaskoormuselektrienergia ja alternatiivsete hindade vaheline erinevus Allikas: NERA uuring.

(111) Ungari rõhutab, et on hinnanud Paks II võimalikku mõju laiemas turukontekstis. Ta väidab NERA uuringu põhjal seda, et kuna Slovakkia on kõige väiksem naaberriikide turgudest, millega Ungari on praegu ühendatud, avaldub Paks II võimalik mõju selles riigis kõige tugevamalt. Ta väidab, et Paks II turuosa sellel ühendatud turul püsib kuni 2040. aastani ligikaudu 20 % juures.

(112) NERA uuringus vaadeldakse ka võimalikku laiemat ühisturgu (Ungari + Slovakkia + Rumeenia), väites, et need on vahetud naaberturud, millega Ungari on praegu ühendatud. Selle põhjal väidab Ungari, et isegi MVM kontserni ja Paks II ühendatud turuosad (vahemikus 10–20 %) Ungari + Slovakkia + Rumeenia ühisturul jääksid tunduvalt allapoole seda piirmäära, mis tähendaks domineeriva positsiooni võimalust (vt joonis 10). Joonis 10 MVM kontserni ja Paks II kombineeritud turuosad toodangu järgi (MWh) Ungari + Slovakkia + Rumeenia turgudel Allikas: NERA uuring.

(113) Lisaks tõdeb Ungari, et nii suvel kui ka talvel on hinnaseadjaks tehnoloogiaks pruunsöe- ja kivisöeküttel töötavad elektrijaamad, mille piirkulud ületavad Paks II omasid, mis tähendab, et Paks II jääb eelduste kohaselt pigem hinnavõtjaks kui hinnaseadjaks ja seda isegi Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II kattumisperioodi ajal, mil tõenäosus, et tuumatehnoloogia osutub hinnaseadjaks, jääb tunduvalt alla 5 % kõikidest tundidest (vt joonis 11). Joonis 11 Hinda kujundav kütus Ungari elektrienergia turul Allikas: NERA uuring.

(114) Samuti vaidleb Ungari vastu algatamisotsuse põhjenduses 144 esitatud komisjoni järeldustele, et tuumaelektrijaam Paks II ei põhjusta tarnepakkumiste arvu piiramisega hulgimüügituru likviidsusriski. Ta väidab, et uus elektrijaam eraldi tootmisüksusena peaks suurendama tootmistarne likviidsust ja mitmekesisust. Samuti märgib Ungari, et Paks II puudub praegu kliendibaas, müümaks elektrienergiat otse ilma turul kauplemiseta.

(115) Ungari toetub mitmele argumendile, mille Ühendkuningriik esitas tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C (41) seotud kohtuasjas võimalike konkurentsimoonutuste kohta, ning väidab, et neid kohaldatakse ka Paks II suhtes. Need argumendid on järgmised: a) meede säilitab abisaaja kokkupuute turujõududega ning pakub stiimuleid elektrienergia hulgimüügiturul konkureerimiseks. Ungari jääb selle argumendi juurde ning lisab, et ta ei paku Paks II-le tegevustoetust hinnavahelepingute kujul; b) meede ei avalda olulist mõju võrkudevaheliste ühenduste voogudele ega huvile investeerida nendesse naaberriikide ühendustesse. Ungari kordab, et Ungari elektriturg on juba hästi ühendatud turg ning praegu on arendamisel neli ühendamisega seotud projekti; c) meede ei avaldaks mõju hinnaerinevustele Ungari ja naaberturgude vahel, mis on praegu võrkudevaheliste ühenduste kaudu omavahel seotud.

(116) Lisaks esitas Ungari oma 28. juuli 2016. aasta märkuses täiendavat teavet, et vastata komisjoni poolt algatamisotsuse jaotises 3.3.7 tõstatatud probleemidele seoses meetme sellise moonutava mõju üldise tasakaalustamisega, mis avaldub siseturule, kui komisjon leiab, et meede kujutab endast riigiabi.

(117) Selles avalduses väidab Ungari, et Paks II, tema ametijärglased ja tütarettevõtjad peavad olema täielikult nii juriidiliselt kui ka struktuurselt eraldatud, nende suhtes kohaldatakse sõltumatut otsustamisõigust ühinemise pädevusteatise lõigete 52 ja 53 (42) tähenduses ning neid hallatakse, juhitakse ja käitatakse sõltumatult ja eraldi MVM kontsernist ja kõikidest tema ettevõtjatest, ametijärglastest ja tütarettevõtjatest ning muudest riigi poolt kontrollitavatest ettevõtjatest, kes tegelevad elektrienergia tootmise, hulgimüügi või jaemüügiga.

(118) Lisaks näitab Ungari samas märkuses seoses Paks II elektrienergia müügiga seda, et Paks II elektritootmisega kauplemise strateegia on kaubandusliku kasumi optimeerimise strateegia, mida teostatakse kaubandusliku kauplemise korra alusel, mis on sõlmitud läbipaistva kauplemisplatvormi või vahetuse teel arveldatud pakkumiste alusel. Ungari väidab ka seda, et Paks II väljundvõimsusega kauplemise strateegia (välja arvatud Paks II omamaine tarbimine) töötatakse välja järgmiselt. a) Esimene tase. Paks II müüb vähemalt 30 % kogu oma elektritoodangust Ungari elektribörsi (HUPX) järgmise päeva, päevasisesel ja futuuriturul. Muid sarnaseid elektribörse saab kasutada vastavalt komisjoni talituste kokkuleppele või nõusolekule, mis antakse või mille andmisest keeldutakse kahe nädala jooksul Ungari riigiasutuse taotluse laekumisest. b) Teine tase. Ülejäänud Paks II elektrienergia kogutoodangu müüb Paks II objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel enampakkumise teel. Selliste enampakkumiste tingimused määratleb Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus sarnaselt MVM Partnerile kehtestatud enampakkumisnõuetega [(Ungari reguleeriva asutuse otsus 741/2011)]. Ungari kinnitab, et Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus jälgib ka nende enampakkumiste läbiviimist. Samuti kinnitas Ungari seda, et käesoleva teise taseme enampakkumisplatvormi haldab Paks II ning tuleb tagada, et pakkumised on võrdselt kättesaadavad kõikidele litsentseeritud või registreeritud ettevõtjatele samadel turutingimustel. Ungari tagab, et pakkumise arvestussüsteem on kontrollitav ja läbipaistev ning ostetud elektrienergia lõpptarbimise suhtes ei kehtestata mingeid piiranguid.

3.3. UNGARI ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED VASTUSENA ALGATAMISOTSUSELE

(119) Ungari väidab, et ulatuses, mille kohaselt kuulub projekt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse (nt artikkel 41 ja lisa II, artiklid 52–66 ja artikkel 103), ei leia Ungari valitsus, et ELi toimimise leping ja eelkõige ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108 kehtestatud riigiabi eeskirju selle suhtes kohaldatakse. Ta väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping on ELi toimimise lepingu suhtes lex specialis. Seega kui Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingust tulenevate volituste kasutamine takistab ELi toimimise lepingu kohaste volituste rakendamist, on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätted ülimuslikud. Sellise väite tõendamiseks toetub Ungari komisjoni otsusele Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

(120) Ungari märgib, et kuigi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ei sätestata riigiabi käsitlevate eeskirjade kogumit, viidatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 6 punktis d ja artiklis 70 asjaolule, et puudub üldine riigiabi keeld ja et teatud juhtudel soodustatakse liikmesriikidest pärit toetusi.

(121) Ungari rõhutab, et tuumatööstuse projekti rahastamine peaks kuuluma teavitamiskohustuse alla Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 43 tähenduses. Lisaks väidab ta, et vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1209/2000 (44) tuleb esitada andmed rahastamismeetodite kohta juhul, kui asjaomane liikmesriik esitab uue projekti. Ungari väidab, et ta oli esitanud kogu vajaliku teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklite 41 ja 43 alusel ning kuna Euroopa Aatomienergiaühenduse tarneagentuur andis 2015. aasta aprillis heakskiidu kütusetarne lepingule, (45) on Ungari seisukohal, et komisjon ei saa nüüd väita, et projekti rahastamine võiks olla ebaseaduslik.

(122) Ungari võrdleb Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, sest need mõlemad on valdkondliku iseloomuga, ning ta väidab, et Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping hõlmab kaugeleulatuvat riigiabi andmise keeldu, mis oli tegelikkuses kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 107 tulenevalt Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artiklitest 67 ja 95. Ungari väidab, et ELi toimimise lepingus sätestatud riigiabi eeskirjade kohaldamisel moonutab komisjon regulatiivset eesmärki, mida soovivad saavutada need, kes on koostanud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu, milles puuduvad konkreetsed riigiabi sätted.

(123) Lisaks sellele märgib Ungari, et komisjon ei ole kunagi uurinud riigiabiga seoses ühegi omakapitaliinvesteeringuga tuumaelektrijaama ehitamise kohta liidus, sealhulgas seoses Flamanville’i ja Hanhikivi tuumaelektrijaamadega. Ungari arvates kohaldati Hinkley Point C investeeringu suhtes riigiabi kontrolli üksnes seepärast, et sellel olid erinevalt muudest investeeringutest Euroopas finantsilised eriomadused (nt riigi laenutagatis ja hinnavaheleping).

4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1. MÄRKUSED ABI OLEMASOLU KOHTA

(124) Komisjonile laekunud järgmiste kolmandate isikute märkused sisaldasid kvantitatiivset teavet ja analüüsi meetmete olemasolu kohta: — Ungari Euroopa Parlamendi liikme Benedek Jávori märkus („Jávori märkus“); — Greenpeace’i märkus („GP märkus“), mis hõlmab GP majandusnõustaja Candole Partnersi poolt koostatud uuringut („Candole’i uuring“ (46)); — EnergiaKlubi märkus („EK märkus“), mis hõlmab Balazs Felsmanni poolt koostatud uuringut („Felsmanni uuring“ (47)).

Jávori märkus

(125) Jávori märkuses keskendutakse omanikukuludele, mis on EPC-lepinguga hõlmata kulud (vt käesoleva otsuse jaotis 2.5.2), ning väidetele, et need kulud võivad olla oluliselt alahinnatud. Eelkõige väidetakse ettepanekus järgmist: a) kuna Paks II EPC-leping koostati Leningradskaja tuumaelektrijaama projekti põhjal, (48) on mõistlik eeldada, et vaja on täiendavat investeeringut ohutussüsteemi, mille väärtus oleks vähemalt 1 miljard eurot; b) otsene magevee jahutussüsteem ei ole Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse käitamise korral soojadel suvepäevadel piisav. See tekitaks keskkonnale lisakoormuse ning vajaduse investeerida tõhusamasse jahutustornil põhinevasse jahutussüsteemi, mis on umbes 40 % kulukam kui otsene jahutussüsteem; c) tuumaenergiaalase tegevuse rahastamise keskfondis tulevikus hoitav summa ei ole tõenäoliselt piisav radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks ja dekomisjoneerimiseks. Eelkõige maksaks tuumajäätmete vahepealne ladustamine, lõppladustamine ja dekomisjoneerimine vähemalt vastavalt 150 miljonit eurot, 1,54 miljardit eurot ja 1,734 miljardit eurot; d) uute tuumaelektrijaama plokkide integreerimiseks vajaliku võrgu ajakohastamise kulud, sealhulgas investeeringud nii 400 kV kaablisüsteemi kui ka täiendavatesse 120 kV kõrgepingekaablitesse, võivad ulatuda kuni 1,6 miljardi euroni; e) tegeliku võrgueeskirja järgimiseks vajalikud investeeringud, nii pumpelektrijaama kui ka varude tagamiseks ettenähtud täiendavate tootmisüksuste kujul, mis seaduse järgi peavad olema võrdsed suurima riikliku elektrienergia tootmisüksusega, oleksid kokku 1,2 miljardit eurot; f) süsteemi tasakaalustamise eesmärgil kahest lähestikku asuvast tuumaelektrijaamast ühe tegevuse vähendamisest tulenev kahjum võib tuua kaasa rahalise kahju kogusummas ligi 1,2 miljardit eurot; g) erinevad maksud ja lõivud, mis ei kuulu EPC-lepingusse, võivad moodustada täiendavad 1,8 miljardit eurot.

(126) Märkuses väidetakse, et põhjenduses 125 loetletud kuluartiklid tuleks lisada projekti kulude hulka, mis omakorda vähendaks oluliselt projekti sisemist tulumäära. Samuti juhitakse selles tähelepanu asjaolule, et tuumaelektrijaama viivitused ja lühem töö iga vähendavad projekti sisemist tulumäära veelgi.

Candole’i uuring

(127) Candole’i uuringus kasutatakse majandusuuringuga hõlmatud eeldusi ja teavet ning selle raames vaadatakse läbi tuumaelektrijaama Paks II projekti elujõulisus. Eelkõige väidetakse uuringus, et majandusuuringus kasutatud hinnaprognoosid võivad olla liiga optimistlikud ja realistlikumad hinnaprognoosid muudaksid projekti kahjumlikuks isegi siis, kui majandusuuringu rakenduslikud eeldused oleksid heaks kiidetud.

(128) Selle punkti illustreerimiseks arendatakse Candole’i uuringus välja pikaajaline elektrihinna prognoos. Selle abil prognoositakse eelkõige pikaajalisi elektrihindu, kasutades Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandes „World Energy Outlook 2015“ (IEA WEO 2015) esitatud kivisöe-, nafta- ja gaasihindade prognoose, ning arvutatakse marginaalsed tootmiskulud erinevat liiki tootjate jaoks (49). Lisaks on selles koostatud eraldi prognoos IEA WEO 2015. aasta väljaandes käsitletavate erinevate tulevikustsenaariumide kohta, st i) uue poliitika stsenaarium, mis vastab mõni kuu enne IEA WEO 2015. aasta väljaande avaldamist vastu võetud energiaturge mõjutavatele poliitikavaldkondadele ja rakendusmeetmetele koos asjaomaste poliitiliste kavatsustega, ii) kehtiv poliitika stsenaarium, mis vastab paari kuu jooksul enne Candole’i uuringu avaldamist rakendatud poliitikale ning iii) madala naftahinna stsenaarium, mille käigus uuritakse püsivalt madalate hindade mõju (mis tuleneb madalamatest naftahindadest) energiasüsteemile (50). Alljärgnevas graafikus on esitatud tuletatud pikaajaliste elektrihindade prognoosid kõigi kolme stsenaariumi kohta. Joonis 12 Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) Allikas: Candole Partners.

(129) Jooniselt nähtub, et praeguse poliitika stsenaarium toob tulevikus kaasa veidi kõrgemad elektrihinnad, samal ajal kui madala naftahinna stsenaariumi kohaselt eeldatakse tulevikus oluliselt madalamaid elektrihindu kui keskses uues poliitika stsenaariumis, mida kasutab Ungari oma väidetes.

(130) Lisaks joonisel 12 esitatud prognoosidele võrreldakse Candole’i uuringus ka 2015. aasta IEA WEO madala naftahinna stsenaariumi alusel koostatud pikaajalist elektrihinna prognoosi tulevikus Saksamaa ja Ungari elektribörsil sõlmitavate lepingutega (seisuga 2016. aasta veebruar). Need kõverad on esitatud allpool joonisel 13. Joonis 13 Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) Allikas: Candole Partners.

(131) Jooniselt on näha, et kuni aastani 2022, mil on võimalik kaubelda Saksamaa-Austria lepingutega, jäävad Saksamaa tulevased lepingujärgsed hinnad alla 2015. aasta IEA WEO madala naftahinna stsenaariumi hinnaprognoosi omadest. Sama kehtib ka Ungari vahetuskursi futuurilepingute kohta, millega saab kaubelda kuni 2019. aastani (51).

(132) Nendest kaalutlustest lähtudes väidetakse Candole’i uuringus, et majandusuuringus näidatud pikaajaliste elektrihindade prognooside kohaselt teeniks Paks II projekt kahjumit isegi siis, kui majandusuuringu rakenduslikud eeldused oleks aktsepteeritud (52).

EK märkus

(133) EK märkuses on esitatud komisjoni algatamisotsuse võimalikud puudused ning Ungari majandusuuringu probleemsed punktid. Samuti tuuakse selles välja mõned projektiga seotud riskid. Viimasena esitas ta projekti Paks II elujõulisuse kvantitatiivse analüüsina Felsmanni uuringu. Uuringus on arvutatud Paks II projekti nüüdispuhasväärtus, kasutades praeguse Paksi tuumaelektrijaama tegevuskulusid, ning selles järeldatakse, et enamiku kaalutud stsenaariumide korral oleks projekt kahjumlik.

(134) Seoses algatamisotsusega märgitakse EK ettepanekus, et mõned kuluartiklid on algatamisotsuses esitatud hindamisest välja jäetud või neid ei ole käsitletud tervikuna. Näiteks väidab ta, et puudub selgus, mil määral hõlmab EPC-lepingus esitatud summa võimalikke täiendavaid kulusid, mis on seotud tuumaohutuse, võrgu arendamisega, mis on vajalik tuumaelektrijaama Paks II kahe uue reaktori süsteemi integreerimiseks, või asjakohase jahutussüsteemi ehitamisega. Samuti kaheldakse ettepanekus selles, kas eeluuringuid, lube ja teabevahetust on täpselt kajastatud.

(135) Lisaks sellele väidetakse, et jäätmete ja dekomisjoneerimise kuluartikleid vahemikus 2,1–2,7 eurot MWh kohta võidakse alahinnata, sest praegune Paksi tuumaelektrijaama arvnäitaja on 4,5 eurot MWh kohta. Ettepanekus osutatakse ka sellele, et projekt avaldab kahjulikku mõju tulevasele keskvalitsuse eelarvele, mis ettepaneku kohaselt satuks vastuollu liidu statistilise arvepidamise süsteemi ja võlga suurendava eeskirjaga (53). Viimasena tuuakse ettepanekus välja korruptsioonirisk, mis on peamiselt seotud projekti suuruse ning tarnija ja omaniku teabealase eelisega (54).

(136) Seoses Ungari poolt koostatud majandusuuringuga seatakse väites kahtluse alla arvutustes kasutatud suur koormustegur (92 %) väikese nõudlusega perioodidel, eelkõige Paksi tuumaelektrijaama ja tuumaelektrijaama Paks II paralleelse käitamise ajal, ning uuringus kasutatud hinnaprognooside põhjendatus.

(137) Projekti erinevate riskide suhtes tuuakse EK väites välja projekti viivitustest ja ülekuludest tulenev võimalik mõju ning vajadus täiendavate riiklike toetuste järele projekti töö ea jooksul.

(138) Selleks et tõendada Paks II projekti elujõulisusega seotud probleeme, viitab EK Felsmanni uuringule. Käesolevas uuringus on arvutatud Paks II projekti nüüdispuhasväärtus, kasutades praeguse Paksi tuumaelektrijaama tegevuskulusid (mis hõlmab jaama põhjalikku keskmise pikkusega kapitaalremonti) ja mitmeid alternatiivseid arvnäitajaid (st 75 %, 85 % ja 92 %) kasutamise määra kohta koos mõningate elektrihinna prognoosidega, mis põhinevad avalikult kättesaadavatel rahvusvahelistel allikatel (nt USA energiateabe amet ja Ühendkuningriigi riiklik energiasüsteem). Uuringus leitakse, et enamike käsitletud stsenaariumide korral oleks projekt kahjumlik, viidates riigiabi olemasolule.

Austria valitsus

(139) Austria väidab, et tuumaelektrijaamade ehitamine ja käitamine on kahjumlik, võttes arvesse kõiki seonduvaid kulusid, mida tuleb arvestada põhimõtte „saastaja maksab“ alusel. Austria leiab, et Ungari investeering Paks II ei ole kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Austria väidab, et puudub tõendusmaterjal selle kohta, et Ungari poolt komisjonile esitatud majandusuuringud on koostatud nõutava hoolsusega või et arvutamises arvesse võetud kulud hõlmavad kõiki võimalikke kulusid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega.

(140) Austria väidab samuti, et ülejäänud tingimused riigiabi olemasoluks on täidetud.

Muud märkused abi olemasolu kohta

(141) Paks II väitis, et algatamisotsuses kasutati vääralt üksiku hinna prognoosi kõverat, eriti arvestades projekti pikaajalist tähtaega. Samuti on märgitud, et mõnede tähelepanekute juures ei ole komisjonil õige kasutada praeguse Paksi tuumaelektrijaama käitamise ja hooldamise kulusid selleks, et põhjendada uue III+ põlvkonna reaktorite 5 ja 6 käitamise ja hooldamise kulusid. Lisaks rõhutab Paks II, et nende esialgne investeerimisotsus tehti EPC-lepingu allkirjastamise ajal ning selline kohustus võeti üksnes kulude väljatöötamise etapis, sest Paks II lõplik kohustus seoses ehitusperioodi kuludega toimub kindlal ajal tulevikus. Paks II väidab, et kuni selle punktini tulevikus võib ettevõtja otsustada projekti peatada juhul, kui selle majanduslik olukord muutub väliste turumuutuste tõttu, ent see võimalus on üsna ebatõenäoline. Paks II osutab ka Ungari valitsusele Rothschild & Co poolt koostatud aruandele („Rothschildi uuring“), (55) milles järeldatakse, et sisemise tulumäära vahemik võib ulatuda 12 %-ni, mis on oluliselt suurem kui algatamisotsuses komisjoni poolt osutatud vahemik 6,7–9 %. Viimasena märgib Paks II, et komisjoni poolt arvutatud kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära vahemikud kattuvad ja seepärast võib eeldada, et projektiga käib kaasas asjakohane tasustamine.

(142) Enersense Group väidab, et komisjoni poolt kasutatud kapitali kaalutud keskmise hinna valem ei ole täpne, sest komisjon on selle määratlemisel kasutanud liiga konservatiivseid tegureid. Enersense Groupi arvates on turumajandusliku investeerimise põhimõtte hinnangus esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna elemendi suhtes kohaldatava asjakohase maksueelse laenukulu määr 4,5 % ehk maksujärgselt 3,6 %, mida aja jooksul veidi muudetakse. Ta väidab, et kuna Venemaa tarnija tagab ligi 80 % lepingujärgse hinna rahastamisest, peaks investeeringutasuvus põhinema 80 % finantsvõimendusel, kajastamaks investeeringu rahastamisallikat, mis on kooskõlas muude tuumaelektrijaamadega. Enersense Group väidab, et kui omavahenditega seotud laenukulu on hinnanguliselt 11 % ja maksujärgne laenukulu 3,6 % ning samas vähendatakse finantsvõimenduse alust 80 % võrra, siis peab kapitali kaalutud keskmine hind olema 5,1 %. Lisaks väidab Enersense Group, et see näitaja tõuseb 6,2 %-ni juhul, kui finantsvõimenduse alust vähendatakse 65 % võrra. Kokkuvõtteks märgib Enersense Group, et investeeringutasuvust saab märkimisväärselt parandada turupõhise laenukulu ja võimendusteguri valikuga.

(143) Huvitatud isikud esitasid täiendavaid argumente, mille kohaselt väheneb kapitali kaalutud keskmine hind märkimisväärselt pärast seda, kui elektrijaam on võrguga ühendatud ajal, mil ettevõtja väärtus suureneb. Seepärast saab elektrijaama osasid või seda tervikuna müüa hinnaga, mis on võrreldav muude praegu toimivate tuumaelektrijaamadega. On väidetud, et komisjoni arvutused algatamisotsuses ei kajasta sellist investeeringute paindlikkust.

(144) Komisjonile laekusid ka tähelepanekud selle kohta, kui oluline on täielikult hinnata ja kaasata tuumatehnoloogia energiakasutuse struktuurist väljajätmisega seotud võimalikke kulusid olemasolevate elektritootmisvõimsuste portfelli oluliste muudatuste kontekstis. Vastavalt nendele tähelepanekutele on lisaks mudelitele investeeringutasuvuse või diskonteeritud rahavoogude kohta oluline arvestada, et Paks II projekt on sisuliselt investeering olemasolevasse sektorisse, mis tagab tegeliku väärtuse, mitte pelgalt portfelliinvesteeringu võimaluse või lühiajalise spekulatsiooni. Nad väidavad, et need omadused peaksid kajastuma ka komisjoni arvutustes projekti elujõulisuse kohta.

(145) Mitmed tähelepanekud osutavad Rothschildi uuringu järeldusele, mille kohaselt saab projekt olla elujõuline üksnes turutingimuste alusel, isegi kui seda toetavad väga pessimistlikud eeldused. Mõned väidavad ka, et peamised eeldused seoses elektrienergia tulevaste hindadega on üsna tagasihoidlikud ning prognoosi kohaselt tõusevad need hinnad pärast 2025. aastat. Sellest lähtuvalt ei saaks Paks II eelist.

(146) Mõnede tähelepanekute kohaselt muudab asjaolu, et projekt teostatakse terviklahendusena EPC-lepingu alusel, selle atraktiivseks iga turumajandusliku investori jaoks ning seepärast investeeriks Ungari ka turupõhiste tingimuste põhjal.

4.2. MÄRKUSED MEETME VÕIMALIKU VASTAVUSE KOHTA SISETURUGA

4.2.1. MÄRKUSED ÜHISE HUVI EESMÄRGI KOHTA

(147) Austria, IG Windkraft, Oekostorm AG ja muud kolmandad isikud väidavad, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 kehtestatud põhimõtete kohaselt ei loeta uute tuumaelektrijaamade ehitamise ja käitamise toetamist siseturuga kokkusobivaks. Tuumaenergia ei kujuta endast uut, uuenduslikku või jätkusuutlikku elektrienergia tootmise tehnoloogiat, mis võiks aidata kaasa liidu eesmärgi saavutamisele, mille järgi tuleb suurendada taastuvenergia tehnoloogiate abil toodetava energia hulka. Seepärast ei tohiks projektile anda ajutist toetust enne, kuni see saavutab turuküpsuse.

(148) Austria väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punkt c ja artikkel 40 ei võimalda uute tuumaenergiaalaste investeeringute edendamist lugeda ühise huvi eesmärgiks, sest Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ei ole võimalik tõlgendada ühise huvi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses. Lisaks oleks selline eesmärk vastuolus liidu ELi toimimise lepingu kohaste muude eesmärkidega, täpsemalt artiklis 191 sätestatud ettevaatusprintsiibi ja programmiga „Horisont 2020“ hõlmatud jätkusuutlikkuse põhimõttega (56).

(149) Mitmete ettepanekute kohaselt aitaks projekt kaasa tuumarajatiste kasutuselevõtuga seotud üleeuroopalistele eesmärkidele ja tuumauuringutele, mida tunnustatakse ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus.

(150) Paljudes tähelepanekutes väidetakse, et komisjon peaks tunnustama asjaolu, mille kohaselt on tuumaenergia puhta ja vähese süsinikdioksiidiheitega energiaallikas, liidu ühise eesmärgina, mis õigustab investeeringut.

(151) Mõningates tähelepanekutes osutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikele 2, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel määrata kindlaks oma energiatootmise struktuur. Tähelepanekutes märgitakse, et Ungari kavandatud erinevad energiatootmisvõimalused on osa riiklikust energiaalasest strateegiast ning sellega järgitakse tuumaenergia, kivisüsi ja rohelise mõtteviisi eesmärki. Sellest tulenevalt võib investeering olla õigustatud.

(152) Komisjonile laekus ka märkusi, milles rõhutatakse, et tuumaenergia on väga pikaajaline, ohutu ja usaldusväärne liik liidu energiatootmise struktuuris. Nendes märkustes väideti, et tuumaallikate abil toodetud elektrienergia (üldjuhul suure võimsustaseme juures vahemikus 85–90 %) võib oluliselt soodustada pikaajalist varustuskindlust. Muud huvitatud isikud väitsid, et tulevases paigaldatud võimsuses tulevikus esineva märkimisväärse vahe, mis peaks ilmnema 2030. aastal, mil Paksi tuumaelektrijaama olemasolevad reaktorid kasutuselt kõrvaldatakse, ning elektrienergia impordile tuginemise tõttu, võiks projekt olla ideaalne võimalus tagada Ungari varustuskindlus ja vähendada sõltuvust kütusest.

(153) Komisjonile esitatud argumentide kohaselt aitab projekti teostamine kaasa piirkonna majanduskasvule peamiselt uute töökohtade loomise kaudu. Lisaks osutatakse mõnedes tähelepanekutes asjaolule, et liidu mis tahes suuruses ettevõtjatel on märkimisväärne võimalus osaleda projekti teostamiseks, suurendades seeläbi ärialast tarneahelat. Nendes tähelepanekutes märgitakse, et selline kavandatud majanduskasv on ühine huvi, mis võiks õigustada projekti teostamist.

4.2.2. MÄRKUSED MEETME ASJAKOHASUSE KOHTA

(154) IG Windkraft ja Energiaklub väidavad, et meede on projekti kulusid arvestades sobimatu, kui võrrelda seda võimalike alternatiividega, mille abil võiks lahendada elektrienergia puudujäägi tulevikus paigaldatava tootmisvõimsuse korral. Sarnase toetuse summaga võib toota palju rohkem elektrienergiat aasta kohta, kui investeeritakse muudesse elektrienergiaallikatesse, nagu taastuvenergia tehnoloogiad.

4.2.3. MÄRKUSED MEETME VAJALIKKUSE JA ERGUTAVA MÕJU KOHTA

(155) Austria väidab, et komisjon on asjaomast turgu, st Ungari tuumaenergia turg, valesti määratlenud selleks, et hinnata, kas turutõrked võivad esineda või mitte. Austria väidab, et õige asjakohane turg oleks liidu liberaliseeritud sisemine elektriturg. Austria väidab lisaks, et elektrienergia siseturu elektritootmise ja -varustusega seoses ei esine turutõrkeid. Vastupidi, elektrihinnad langeksid osaliselt piisava tootmisvõimsuse tagajärjel. Lisaks sellele on Ungari hästi ühendatud naaberliikmesriikide elektrivõrkudega.

(156) Austria ja IG Windkraft väidavad, et Ungari varustuskindluse probleemi korral ei tarvitse tuumaelektrijaamad olla selle lahendamiseks sobivaimad vahendid. Nad väidavad, et väikestes detsentraliseeritud reaktorites kasutatavad keskkonnasõbralikumad, paindlikumad ja odavamad energiaallikad võivad olla sobivamad. Lisaks väidab Austria, et tuumaelektrijaamad on jahutusnõuete tõttu tundlikud kuumalainete suhtes ning liikmesriigid sõltuvad imporditud uraanimaagist peaaegu 100 % ulatuses.

(157) Kolmandad isikud on ka väitnud, et elektritootmissektoris toob turg üksinda kaasa uue tootmisvõimsuse ehitamise. Asjaolu, et Ungari sõltub elektrienergia impordist, ei kujuta endast turutõrget, eelkõige sellist, mida uus tuumaelektrijaam lahendab. Esitatud märkused näitavad, et odavama elektrienergia importimine muudest liikmesriikidest on toimiva turu tavapärane ja vastuvõetav praktika, mitte turutõrge. See lihtsalt viitab võimele osta kaupa madalaima turuhinna alusel. Laekunud märkuste kohaselt määratletakse elektrihinnad paljude tegurite alusel, sealhulgas toormehinnad, pakkumine ja nõudlus. Eelkõige Euroopas oleks elektrihinna langus reaktsioon kroonilisele ülemäärasele tootmisvõimsusele. Kuna seda võiks pidada tõhusalt toimiva turu reaktsiooniks, ei saa väita, et impordi tulemusena tekkinud energia turuhindade langus oleks turutõrge, mis omakorda põhjendaks uute tuumaelektrijaamade ehitamist.

(158) Laekunud märkuste kohaselt peaks Ungari isegi elektritootmise sektori turutõrke korral kaaluma rohkem võimalusi läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

(159) Muudes tähelepanekutes on soovitatud, et kuigi tuumaenergia investeeringutega seotud probleemid, sealhulgas ulatuslik algne kapitaliinvesteering ja vajadus nii avaliku kui ka poliitilise toetuse järele on hästi teada, ei ole nende raskuste tunnistamine võrdne väitega, et tuumaenergia arendamine on seotud turutõrkega. Samades tähelepanekutes rõhutatakse, et kuigi komisjon jõudis järeldusele, mille kohaselt esineb Hinkley Point C korral turutõrge, ei tohiks eeldada, et kõik tuumainvesteeringud võiksid realiseerida üksnes toetuste süsteemi abil või et on alust eeldada üldist tuumaenergia turu ebaõnnestumist.

4.2.4. MÄRKUSED MEETME PROPORTSIONAALSUSE KOHTA

(160) Austria väitis, et riigiabi peab alati piirduma vajaliku miinimumsummaga. Sellisel juhul, kus kavandatava projekti ehitamine toimub ilma pakkumismenetluseta, ei ole võimalik määratleda, kas projekti kogukulud piirduvad nõutava miinimumsummaga.

(161) Energiaklub väidab, et Ungari riigiasutused ei uurinud projekti rahalise toetuse miinimumtaset. Selle asemel püüdsid Ungari riigiasutused projekti tervikuna rahastada, sealhulgas ka tegevuskulusid. Samuti rõhutab Energiaklub, et Ungari poolt esitatud arvutuste kohaselt ei piirduks riigiabi üksnes investeeringu rakendamisega, vaid seda antakse ka projekti teostamise eesmärgil, mis võib kaasa tuua Paks II ülemäärase hüvitamise.

4.2.5. MÄRKUSED SEOSES SISETURULE AVALDUVA MEETME MÕJUGA

(162) Austria väidab, et riigiabi andmine tehnoloogiale, mis ei ole liberaliseeritud elektrienergia siseturul iseenesest kasumlik, toob kaasa märkimisväärse konkurentsi moonutamise. Lisaks võib see takistada uute, jätkusuutlike ja kulutõhusate turuosaliste turule sisenemist või põhjustada nende turuosaliste turult väljatõrjumist. Austria väidab, et tuumaelektrijaamad on ette nähtud suure baaskoormuse katmiseks ning see tootmisvõimsus on prioriteetne võrguga ühendamisel, kuna tuumaelektrijaamad võivad oma tootmisvõimsuse poolest üksnes veidi erineda. Kuigi neil on suured ehitus- ja dekomisjoneerimiskulud, jäävad tegevuskulud madalale tasemele, mis võimaldab neil siseneda väärtuse järjekorras.

(163) Austria riigiasutused ja IG Windkraft väidavad, et uute tuumaelektrijaamade ehitamine toob kaasa Paksi elektrijaamade ettevõtjatele märkimisväärse turujõu, suurendades turu kontsentratsiooni, ning võimalik, et ka turgu valdava seisundi kuritarvitamise ELi toimimise lepingu artikli 102 tähenduses.

(164) MVM kontsern ja Paks II väidavad, et pärast seda, kui MVM kontsern on 100 % ulatuses müünud Paks II osaluse riigile, muutuvad need kaks ettevõtjat üksteisest täielikult sõltumatuks. Nad rõhutavad, et MVM kontsernil puudub nii otsene kui ka muu kontroll Paks II juhtimise ja käitamise üle. Nad rõhutavad ka seda, et MVM kontsern ja Paks II on kaks eraldiseisvat elektritootmisettevõtjat nagu kõik muud konkurendid, ning ei ole põhjust eeldada, et nende vahel toimub koordineerimine või tegevused või need kaks ettevõtjat ühendatakse. Lisaks väidab MVM kontsern, et tema strateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida.

(165) Paks II väidab, et projekt on ette nähtud Paksi tuumaelektrijaama praeguse nelja reaktori tootmisvõimsuse asendamiseks. Need praegused reaktorid on kavas kasutuselt kõrvaldada 2030ndate keskpaigaks, samal ajal kui uued reaktorid 5 ja 6 (Paks II projekt) käivitatakse 2020ndate keskpaigas. Paks II väidab, et seega on turuosade hinnang ja väited valdava seisundi kohta põhjendamatud ning neid ei saa praegu arvestada.

(166) Mitmed huvitatud isikud rõhutasid, et uuritav energiaturg osutub suuremaks kui üksiku riigi territoorium, kus tegutsevad paljud rahvusvahelised konkurendid, võttes arvesse Ungari elektrienergia impordi ulatuslikkust ning riigi suurepärast vastastikust seost naaberriikidega.

(167) Mõned isikud väidavad selgesõnaliselt, et projekt võib avaldada võimalikku allapoole suunatud mõju piirkondlikele elektriturgudele, näiteks Saksamaal, kus aastane baaskoormuse hind peaks 2025. aastaks langema kuni 0,6 % võrra, 2030. aastaks 1,1 % võrra ja 2040. aastaks kuni 1,2 % võrra. Teiselt poolt väidavad mõned isikud ka seda, et taastuvenergiaallikad Saksamaal teeniksid väiksemat tulu Paks II uute reaktorite tõttu ning maksumaksjate koormus Saksamaa taastuvenergia abikavade rahastamisel suureneks, samas kui tavaenergia tarnijatele tähendaks see kokkuhoidu kuni 1,02 % võrra 2030. aastaks.

4.3. HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED

(168) Mitmetes tähelepanekutes rõhutatakse, et Ungari üldsusega ei jagatud kõiki projekti üksikasju. Nad väidavad ka, et Paks II otsus on tehniliselt põhjendamatu, sest puuduvad ettevalmistavad uuringud selle kohta, kuidas aitaks investeerimine energiatõhususe meetmetesse ja taastuvenergiaallikatesse samas ulatuses tagada varustuskindlust. Seepärast märgivad vaatlejad, et arvestades laiaulatuslikku avalikku ja erialast kaasatust, ei peaks projekti teostama.

(169) Teatud arvamused viitavad tuumaelektrijaamade võimalikule ohule. Mõnedes tähelepanekutes väljendatakse muret seoses Ungari ja Paks II suutlikkusega lahendada tuumaohutuse juhtumeid, sealhulgas tuumajäätmete ohutu kõrvaldamine.

(170) Mõnedes tähelepanekutes rõhutati asjaolu, et uute tootmisüksuste ehitaja määramisel ei korraldata pakkumismenetlust, mis nende arvates oleks vastuolus liidu õiguse sätetega. Lisaks sellele väidab Euroopa Parlamendi liige Jávor, et liidu riigihanke eeskirjade eeldatav rikkumine on meetmele omane ja sellega sisuliselt seotud, sest ta leiab, et Venemaa ei oleks Ungarile Paks II projekti jaoks laenu andnud ilma, et oleks tagatud investeering Rosatomile, mis väldiks liidu riigihanke eeskirju. Ta järeldab, et hinnangut selle kohta, kas Venemaa laenu kasutamine on ebaseaduslik riigiabi, ei saa eristada riigihangete eeskirjade vältimisest, sest need on omavahel seotud ja nende mõju tuleb koos hinnata.

(171) Mitmes märkuses vaieldi vastu asjaolule, et projekt teostatakse Venemaa laenu abil. Nad väidavad, et see propageeriks kütusealast ja majanduslikku sõltuvust, olles samal ajal vastuolus ELi energiajulgeoleku strateegiaga, piirates liidu turuosaliste osalemist üleeuroopalise energiavõrgu ja taristu arendamises.

(172) Mõned huvitatud isikud väidavad, et kui Ungari otsustas, et vajab tulevikus uut elektrienergia tootmisvõimsust, oleks ta pidanud järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 8 (57). Käesoleval juhul puudus pakkumismenetlus või samaväärne läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise menetlus, millega nähakse ette uus tootmisvõimsus. Seega ei saa Paks II investeering nende arvates rikkuda liidu õigust.

(173) Mõned isikud väidavad, et riigiabi kasutamine ei ole sobiv siis, kui see vähendaks saastaja maksukoormust seoses tema põhjustatud saastamisega, mis põhineb ühenduse suunistel keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (58).

4.4. UNGARI VASTUS HUVITATUD ISIKUTE TÕSTATATUD MÄRKUSTE KOHTA

(174) Ungari esitas oma vastuse kolmandate isikute märkustele riigiabi algatamisotsuse kohta („Vastus kolmandate isikute märkustele“) 8. aprillil 2016.

(175) Eelkõige ei nõustu Ungari üldse Austria valitsuselt, Greenpeace Energy’lt, Energiaklubilt ja Euroopa Parlamendi liikmelt Benedek Jávorilt laekunud märkustega, kus erinevad kolmandad isikud väitsid, et Ungari analüüs ei hõlmanud ohutuse ja keskkonnaalaste eeskirjade, laenude rahastamise, kindlustuse, ohutuse, jäätmete kõrvaldamise, ülekandeühenduste ja ajakohastamise investeeringutega seotud kulusid, öeldes, et nendele isikutele esitati väära teavet ning nende väited on põhjendamatud.

(176) Vastus hõlmab Euroopa Parlamendi liikme Benedek Jávori esitatud märkuste üksikasjalikku ümberlükkamist. Eelkõige juhib Ungari tähelepanu järgmisele: — kõikide vajalike ohutusinvesteeringute kulud on lisatud EPC-lepingusse; — otsese jahutussüsteemi valikut kinnitab projekti keskkonnamõju hindamine; — jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimisega seotud kuluartiklid arvutas välja radioaktiivsete jäätmete käitlemise agentuur 1996. aasta CXVI seaduse alusel aatomienergia kohta; — Paks II võrguühendusega seotud kulud on lisatud projekti finantsanalüüsile; — Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II tegevust ei vähendata vähese nõudluse tundidel, kuna Paks II peab asendama varasemaid ja olemasolevaid tootmisvõimsusi, mis järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse; — modernse III+ põlvkonna tehnoloogia korral võib julgelt eeldada suhteliselt kõrget tootmisvõimsust (90+ %) Paks II töö ea jooksul; — 60-aastane tegevusperiood on rahvusvaheliselt laialdaselt tunnustatud, sest tegemist on tavalise eeldusega isegi madalama kvaliteediga III põlvkonna elektrijaamade korral; — projekt on käibemaksu seisukohast neutraalne ja kuna suure osa teenustest osutavad ELi kohalikud tarnijad, siis on tollimaksude eeldus/arvutamine ekslik.

(177) Ungari väidab, et korraldas ulatusliku tundlikkusanalüüsi, eesmärgiga hinnata selliste eelduste ja muutujate, nagu jaama kasutusaeg, käitamis- ja hoolduskulud, jäätmekäitlus ja dekomisjoneerimise kulud, koormustegurid, makromajanduslikud tegurid nagu välisvaluuta ja inflatsioon, erinevad turuhinna stsenaariumid, viivitused ja muu sarnase mõju ärimudelile, ning see tundlikkusanalüüs toetaks täielikult oma järeldust, et meede ei kujuta endast riigiabi.

(178) Seoses laekunud tähelepanekutega meetme võimaliku sobivuse kohta kordab Ungari mitut argumenti, mis on esitatud tootmisstruktuuri vaba valiku ja mitmekesistamise, asendusvõimsuse vajaduse, süsinikdioksiidiheite vähendamise, töökohtade loomise, taskukohasuse ja väidetava mitmekordistava mõju kohta.

(179) Ungari väidab, et Austria valitsuse argument, mille kohaselt on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu eesmärk seoses „tuumaenergeetika arenguga ühenduses juba saavutatud ning seda ei saa kasutada ühise huvi toetamiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses tehniliselt arendatud ja Euroopasse ehitatud arvukate tuumaelektrijaamade tõttu“, ei ole tõene. Ungari arvates ajab see argument segamini tuumaenergia tootmise eesmärgi tehnoloogia kontseptsiooniga, mille korral ei saa väita, et see oleks staatiline. Ungari väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping moodustab jätkuvalt osa liidu põhiseaduslikust korrast ja seda ei ole kehtetuks tunnistatud. Viimasena rõhutab Ungari, et Austria ja Greenpeace ei esitanud ühtegi kohtupraktikat, mis näitaks, et ühise huvi eesmärgiga seotud teemad on tingimata piiratud või piiratud kestusega.

(180) Seoses energiatootmisvõimaluste mitmekesistamisega eitab Ungari Austria ja Austria tuuleenergiaorganisatsiooni väiteid liiduülese uraanisõltuvuse kohta ning rõhutab, et uraani leidub paljudes olulistes kaevandamata kohtades. Samuti väidab ta, et ainuüksi asjaolu, et ressurss on piiratud, ei tähenda seda, et selle kasutamine ei ole jätkusuutlik, ning toetub energeetika valdkonna majandusteadlase Loreta Stankeviciute Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuuri (IAEA) (59) nimel esitatud märkustele, mille kohaselt on „tuumaenergia paljude jätkusuutlikkuse näitajate suhtes positiivne“.

(181) Ungari rõhutab, et mõned tuumaalaste energiaallikate kasutamise kaudu CO2-heite vähendamisega seoses esitatud argumendid on asjakohased, sest taastuvenergia tehnoloogiatega kaasnevad suured kulud ja need on energiatootmise liigi korral vahelduvad. Samuti väidab ta, et fikseeritud taastuvenergia subsideeritud tariifid on vastuolus vabaturu tingimuste lubamisega, ning ta tsiteerib Greenpeace’i, kes väitis, et fikseeritud elektrienergia ostuhindade kokkulepped on vähem soodsad madalamate turuhindade stsenaariumi korral, kuigi Paks II sellisel viisil oma elektrienergiat ei müüks.

(182) Ungari toob välja mitmed allikad, mis väidavad, et meede ei kahjusta põhjendamatult konkurentsi, ja märgivad, et komisjonil ei olnud kahtlusi meetme kokkusobivuses siseturuga (nagu tõi välja Greenpeace), vaid pigem abi olemasolu küsimuses.

(183) Sama reguleerimisala piires (võimalikud konkurentsimoonutused) kummutab Ungari Greenpeace’i esitatud argumendid selle kohta, et ta kehtestab fikseeritud tariifi (sarnaselt tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C), et toetada Paks II pikaajalist toimimist.

(184) Ungari vaidleb vastu tähelepanekutele, mille kohaselt suunaks projekt taastuvate energiaallikatega seotud investeeringud Ungarisse ja naaberriikidesse. Ta väidab, et riiklik energiastrateegia hõlmab taastuvaid energiaallikaid koos tuumaenergiaga ning paigaldatud võimsuse vahet tulevikus ei saa kaotada üksnes tuumaenergia abil. Seepärast ei takista täiendav tuumavõimsus taastuvenergia arendamist. Ungari märgib, et Energy Brainpooli poolt Greenpeace’i väite osana esitatud turuanalüüsis eeldatakse taastuvenergia kasutuselevõttu vastavalt Ungari riiklikule taastuvenergia eesmärgile.

(185) Ungari kordab MVM kontserni esitatud seiskohti, et MVM kontserni ja Paks II ei ole kavas ühendada ning seega ei toimu turu kontsentratsiooni. Samuti kordab ta MVM kontserni väidet, et MVM kontserni äristrateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida.

(186) Lisaks kordab Ungari väiteid, mille kohaselt tuleb uuritavat turgu vastastikuse ühendamise kõrge taseme tõttu Ungari riigi piiridest laiemalt tõlgendada. Selles kontekstis oleks meetme mõju tühine. Ungari vaidlustab ka Greenpeace’i nimel Energy Brainpooli koostatud analüüsi metoodikaga seoses projekti võimaliku mõju kohta, mis avaldub piirkondlikele elektriturgudele, näiteks Saksamaal. Ta väidab, et kasutatud lähenemisviis hõlmab projekti mõju hindamist eranditult riigisiseses kontekstis, arvestamata elektrienergia importi Ungarisse ning selle ekstrapoleerimist Saksamaale kaudsel eeldusel, et mõju Saksamaa elektriturule oleks sama mis Ungari korral. Ungari väidab ka seda, et analüüsil on puudusi, sest selles hinnatakse olemasolevat vastastikuse ühendamise võimsuse taset, ent eiratakse edasisi ühendusi, mis moodustavad osa liidu eesmärkidest.

(187) Seoses tähelepanekutega ohutusküsimuste kohta väidab Ungari, et riigil on olemasoleva nelja reaktori põhjal olemas märkimisväärsed teadmised ja oskused. Samuti märgib ta, et Ungari aatomienergiaagentuur (mis väljastab tuumarajatiste litsentse) on juba vägagi kursis VVER-tehnoloogiaga ning välja töötanud asjaomase kaheaastase ettevõttesisese koolitusprogrammi. See programm hõlmab reguleerivate asutuste liikmeid, kellel on olulised asjaomased akadeemilised ja praktilised kogemused, uute töötajate koolitamist ja arendamist seoses nende ülesannete ja kohustustega, mida nad reguleerivasse asutusse kuuluvana teostavad.

(188) Lisaks rõhutab Ungari, et nii keskkonnaasutus kui ka reguleeriv asutus on üksteisest sõltumatud, mis tagab kindla ja objektiivse ohutusraamistiku. Ungari märgib ka seda, et projekti asjaomased tehnilised nõuded seoses tuumaohutusega on välja töötatud Ungari õiguse, Euroopa kommunaalteenuste nõuete, IAEA ja tuumaenergia küsimuse reguleerijate Lääne-Euroopa assotsiatsiooni ohutusalaste soovituste ning Fukushima õnnetuse käigus