ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LISA

Söödalisandi identifitseerimisnumber Loa hoidja Söödalisand Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod Loomaliik või -kategooria Vanuse ülempiir Miinimumsisaldus Maksimumsisaldus Muud sätted Loa kehtivusaja lõpp Aktiivsuse ühikud 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta Tehnoloogilised lisandid: ained, mis vähendavad sööda saastumist järgmiste mükotoksiinidega: fumonisiinid 1m03i — Fumonisiini esteraas, EC 3.1.1.87 Söödalisandi koostis Komagataella phaffii'st (DSM 32159) saadud fumonisiini esteraasi preparaat, milles ensüümi kontsentratsioon on vähemalt 3 000 U/g (1). Toimeaine kirjeldus Komagataella phaffii (DSM 32159) abil saadud fumonisiini esteraasi preparaat. Analüüsimeetod (2) Fumonisiini esteraasi aktiivsuse määramine: meetodil, mis hõlmab kõrgefektiivset vedelikkromatograafiat koos tandemmassispektromeetriaga (HPLC-MS/MS) ja põhineb pH 8,0 ja temperatuuri 30 °C juures fumonisiin B1-le mõjuva ensüümi toimel vabanenud trikarballüülhappe koguse määramisel. Kõik sead Kõik kodulinnuliigid — 10 1. Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja püsivus granuleerimisel. 2. Soovituslik maksimumannus: 300 U täissööda kg kohta. 3. Söödalisandit on lubatud kasutada söödas, mis vastab Euroopa Liidu õigusaktide nõuetele söödas leiduvate soovimatute ainete kohta (3). 4. Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. 8. november 2028

(1) 1 U on ensümaatiline aktiivsus, mille puhul 100 μΜ fumonisiin B1 lahuses, mis on valmistatud 20 mM Tris-Cl puhvris, mille pH on 8,0 ja mis sisaldab 0,1 mg/ml veise seerumi albumiini, vabaneb temperatuuri 30 °C juures 1 μmol trikarballüülhapet minutis.

(2) Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).
(86)

Pärast avalikustamist väitis EBB, et muude tegurite, sealhulgas Indoneesia impordi poolt tekitatud kahju laad ei nõrgenda põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Argentinast pärit impordi vahel. Lisaks väideti, et komisjon on oma analüüsis kohaldanud ebaõiget standardit, tuginedes oletusele, et Argentinast pärinev dumpinguhinnaga import on kas olnud olulise kahju peamine või ainus põhjus ning mitte ainult üks kahju põhjustest. EBB arvates piisaks, kui näidata, et Argentiinast pärineval impordil oli negatiivne mõju liidu tootmisharule, ilma et see pidanuks olema ainus või kõige olulisem kahju põhjustav tegur. Võttes arvesse, et Argentinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil (2009. aastast 2012. aasta keskpaigani) oli suurem kui Indoneesiast pärit import, ning arvestades, et liidu tootmisharu hindade allalöömine Argentina puhul oli 8 % ja Indoneesia puhul 4 %, oli EBB arvates Argentinast pärit impordil selgelt negatiivne mõju liidu tootmisharu olukorrale, mis on piisav, et teha kindlaks põhjuslik seos Argentinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. detsembri 2016. aasta arvamuses (2) ja 17. aprilli 2018. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Paenibacillus lentus'e (DSM 28088) abil saadud endo-1,4-β-mannanaasi preparaat kahjulikku mõju ei looma- ega inimtervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et lisand sobib kasutamiseks broilerkanade, broilerkalkunite ning võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja vähem tähtsate sealiikide söödas. Amet leidis, et kõnealuseid järeldusi võib laiendada munakanadele ja aretuskalkunitele ning neid saab ekstrapoleerida vähe levinud kodulinnuliikide nuum-, aretus- ja noorlindudele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. aprilli 2018. aasta (3) ja 25. jaanuari 2017. aasta (4) arvamustes järeldusele, et dolomiit-magnesiidi preparaat ei avalda kavandatud kasutustingimuste juures kahjuliku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutuseamet on jõudnud ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus paakumisvastane aine. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.
(7)

Pärast seda, kui Cargill R&D Centre Europe oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, milles on osutatud vähemalt 90 % ulatuses erütritoolist koosnevate suhkruvabade kõvade kondiitritoodete tarbimise seosele hambakatu vähenemisega, mis kahandab kaariese riski (küsimus nr EFSA-Q-2017-00002) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „On tõendatud, et suhkruvabad kõvad kondiitritooted, mille magustamiseks on vähemalt 90 % ulatuses kasutatud erütritoolipõhist toodet Zerose®, vähendavad hambakattu. Hambakatu suur kogus on kaariese tekke riskitegur.“
(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. aprilli 2018. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda vürtsköömne (Cuminum cyminum L.) tinktuur kahjulikku mõju ei loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet järeldas, et kuna vürtsköömneseemned on toidu maitsestamisel üldtunnustatud ja nende toime söödas oleks põhimõtteliselt sama kui toidus, siis ei ole vaja nende tõhusust täiendavalt tõendada. Seepärast võib seda järeldust laiendada söödale. Toiduohutusamet märkis veel, et söödalisandi kasutajate ohutust silmas pidades ei saa täielikult välistada võimalikku nahka või silmi ärritavat toimet. Lisaks sisaldab kõnealune söödalisand mitmeid ühendeid, mis teadaolevalt põhjustavad tundlikel inimestel allergiat. Seetõttu võib esineda sensibiliseerimist. Seepärast tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 28. novembri 2017. aasta arvamuses (4) järeldusele, et taotleja esitatud andmed tõendavad söödalisandi vastavust loa tingimustele. Bensoehappe hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks pikendada kõnealuse söödalisandi loa kehtivust vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.
Vastupidiste tõendite puudusel järeldas komisjon, et kuna Koly Energy on müüjana esindatud valdusettevõtja grupi (kuhu kuulub ka importija) äritehingute haldaja päikesepaneelide ostu- ja tarnelepingus, on see kolmandate isikute jaoks kinnitus selle kohta, et Koly Energy, kõnealune importija ja nimetatud valdusettevõtja on seotud isikud rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (liidu tolliseadustik) artikli 127 lõike 1 tähenduses. Seda järeldust kinnitas veelgi asjaolu, et kõnealuse lepingu olid müüja nimel (Koly Energy) alla kirjutanud nii Koly Energy kui ka importija. See arvamus sai veelgi kinnitust, kui selgus, et kõnealusel lepingul on Koly Energy (müüja) kontaktina esitatud üks valdusettevõtja grupi e-posti aadress. Lisaks sisaldas leping punkti, milles oli Koly Energy (müüja) kontaktisikuks märgitud importija nimi ja e-posti aadress. Kuigi Koly Energy väitis, et kõnealune leping oli allkirjastatud ilma tema loata ja seega tuleks vastutavaks pidada importijat, ei esitatud komisjonile selle kohta ühtegi tõendit. Muud ristviited Koly Energy, importija ja valdusettevõtja grupi vahel muudes avalikes dokumentides ja allikates, nagu veebisaidid ja lühiajaliste võlakirjade väljaandmise leping, viisid komisjoni järeldusele, et Koly Energy ja liidu importija olid seotud isikud. Seepärast lükati kõnealune esildis tagasi.
(1)

22. märtsil 2018. aastal järeldas Euroopa Ülemkogu, et keemiarelvade, sealhulgas kõigi mürgistel kemikaalidel põhinevate relvade kasutamine on kõigis olukordades täiesti lubamatu, seda tuleb süsteemselt ja järjepidevalt hukka mõista ning see on meie kõigi jaoks julgeolekuoht. 28. juunil 2018 kutsus Euroopa Ülemkogu üles võtma võimalikult kiiresti vastu uue liidu piiravate meetmete korra, et käsitleda keemiarelvade kasutamise ja leviku probleemi.
(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. veebruari 2018. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Pediococcus pentosaceus'e (DSM 32291) valmistis kahjulikku mõju ei loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune preparaat võib lihtsustada silo tootmist haljasmaterjalist, mida on kerge või mõõdukalt raske sileerida. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Samuti kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
Mullikile tüüpi lehtplastist lame, elastne, ringikujuline toode läbimõõduga umbes 305 cm. Toode esitatakse tollile kui ujumis- või sulistusbasseini kate, millega hoida vee optimaalset temperatuuri ja basseini puhtana. Vt fotosid (*1).

3926 90 92
(2)

Selleks, et kaupade suhtes peatataks ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud määruse (EL) 2018/581 kohaselt, peab tolliasutusele olema kättesaadav teatav tüübitõend, nagu Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) vorm 1 (komponendi hooldustõend) või sellega samaväärne tõend. EASA on sõlminud kahepoolseid lennundusohutuslepinguid või tehnilisi töökorraldusi teatavate kolmandate riikidega, kes väljastavad sellist liiki tõendeid. Seetõttu on asjakohane lugeda selliste riikide väljaantud tõendid samaväärseks EASA vormiga 1.
(129)

Asjaolu, et HRVst pärit kangmehhanismide import liidu turule toimub praegu palju väiksemas mahus kui enne meetmete kehtestamist, näitab, et kehtivate dumpinguvastaste tollimaksudega õnnestus edukalt taastada moonutamata konkurentsitingimused Hiina vaatlusaluse toote eksportijate ja liidu tootmisharu vahel. Nagu märgiti põhjendustes 128 ja 130, on komisjon järeldanud, et meetmete aegumise korral oleks kahju kordumise tõenäosus suur.
Tagatud kohustused – kollateraliseeritud osa

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punkt b

Tagatud kohustused, sealhulgas tagasiostulepingud (repolepingud), pandikirjad ja kohustused finantsinstrumentide kujul, mis moodustavad lahutamatu osa tagatiste kogumist ning mis on siseriikliku õiguse kohaselt tagatud sarnaselt pandikirjadega.

Ei nõue tagada, et kõik pandikirja tagatiste kogumiga seotud tagatud varad jäävad mõjutamata, segregeerituks ja piisava rahastusega, ega direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 punktis b nimetatud välistus ei takista kriisilahendusasutusi, kui see on asjakohane, kasutamast oma volitusi seoses tagatud kohustuse mis tahes osaga või sellise kohustuse mis tahes osaga, millega seoses on panditud tagatis, mis ületab selle vara, pandi, pandiõiguse või tagatise väärtust, mille suhtes see on tagatud. Nende tagatud kohustuste sellist tagamata summat ei kajastata sellel real, vaid real 0340, kus see kuulub edasisele jaotamisele.

Keskpanga kohustusi, mis on hõlmatud tagatiste kogumiga (näiteks põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikaajalised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised sihtotstarbelised refinantseerimisoperatsioonid jne), käsitletakse tagatud kohustustena.

Eraldi kohustuste liik on tagatiste positsioonid (nt rahaline tagatis), mis on saadud ja bilansis kajastatud. Kui sellised tagatiste positsioonid on seaduslikult seotud varade positsiooniga, käsitletakse neid selle aruande puhul tagatud kohustustena.
(1)

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 25 lõikega 1 on olulise võrdlusaluse halduril lubatud otsustada loobuda kõnealuse määruse teatavate sätete kohaldamisest. Kui haldur otsustab üht või mitut sellist sätet mitte kohaldada, on pädeval asutusel õigus otsustada, et haldur peaks siiski üht või mitut nendest kohaldama. Kõnealuse määruse artikli 25 lõikes 3 on kindlaks määratud kriteeriumid, mida pädev asutus peab võtma arvesse selle hindamisel, kas haldur peaks neid sätteid kohaldama.
(2)

Tunnustamise taotlus peaks sisaldama teavet valitud viiteliikmesriigi kohta kooskõlas määruse (EL) 2016/1011 artikli 32 lõikega 4 ning esindaja kohta selles viiteliikmesriigis. Viiteliikmesriigi pädeval asutusel peaks olema võimalik selle teabe abil veenduda, et viiteliikmesriik on õigesti kindlaks tehtud ja et ELi mittekuuluvas riigis asuva halduri esindaja on asutatud kõnealuses liikmesriigis ning tal on volitus tegutseda määruse (EL) 2016/1011 nõuete kohaselt.
(6)

Selleks et pädev asutus saaks hinnata sisekontrolli struktuuri, järelevaatamis- ja aruandlusraamistiku asjakohasust ja kindlust, peaks taotleja esitama põhimõtted ja menetlused, mille kohaselt tehakse võrdlusaluste või nende kogumi väljaandmise järelevalvet. See teave on pädevale asutusele vajalik, et ta saaks hinnata, kas need põhimõtted ja menetlused vastavad määruse (EL) 2016/1011 nõuetele.
(1)

Määruse (EL) 2016/1011 artiklis 30 on sätestatud tingimused, mille alusel lubatakse liidus kasutada kolmandas riigis asuva halduri väljaantud võrdlusaluseid. Üks selline tingimus on, et vastu peab olema võetud samaväärsusotsus, millega tunnistatakse kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad samaväärseks liidu omadega. Artikli 30 lõike 4 kohaselt peab ESMA sõlmima koostöölepingu kõigi selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille kohta on vastu võetud samaväärsusotsus.
(12)

Järelevaatamisfunktsiooni takistusteta toimimise tagamiseks on vaja protseduure liikmete ja vaatlejate valimise kriteeriumide, huvide konfliktide juhtimise ja juhul, kui järelevaatamisfunktsiooni täidab komitee, vaidluste lahendamise kohta. Võib olla ka muid protseduure, mis on teatavat liiki võrdlusaluste või haldurite puhul järelevaatamisfunktsiooni seisukohast asjakohased ja mida ei ole käesolevas määruses sätestatud, kuid mida on vaja nende võrdlusaluste nõuetekohaseks juhtimiseks. Seepärast võivad haldurid kehtestada alternatiivseid protseduure tingimusel, et need tagavad asjakohase järelevaatamise.
(1)

Määruse (EL) 2016/1011 artiklis on 15 nõutud, et sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel põhineva võrdlusaluse haldur töötaks selle võrdlusaluse kohta välja käitumisjuhendi, milles on selgelt lahti kirjutatud sisendandmete esitajate vastutus sisendandmete esitamisel. Kui haldur annab välja võrdlusaluste kogumit, kuhu kuulub mitu võrdlusalust, mis põhinevad sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, siis võib ta töötada selle võrdlusaluste kogumi jaoks välja ühe käitumisjuhendi. Määruse artikli 15 lõikes 2 on loetletud elemendid, mida selle artikli kohaselt väljatöötatud iga käitumisjuhend peab igal juhul sisaldama. Käitumisjuhendit pole vaja, kui võrdlusalus on määruse artikli 3 lõike 1 punktis 24 määratletud reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus.
(1)

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 27 lõikes 1 on nõutud, et haldurid avaldaks võrdlusaluse või, kui see on kohaldatav, võrdlusaluste kogumi kirjelduse, kui seda võidakse liidus kasutada.
(4)

Et aidata võimalikel kasutajatel valida võimalike sobivate võrdlusaluste hulgast kõige sobivam, tuleks neile anda teavet selle mõistmiseks, mida võrdlusalus mõõdab, milliseid sisendandmeid on kasutatud, kuidas on valitud võrdlusaluse koostisosad, kes osalevad andmete kogumises ja võrdlusaluse arvutamises, millal ja mil määral võib kasutada kaalutlusõigust, millised on metoodika puudused ning millal ja kuidas võib võrdlusalust muuta.
(3)

See, kas sisendandmed on kontrollitavad, on seotud täpsuse astmega, mis omakorda sõltub suurel määral kasutatud sisendandmete liigist. Kui halduril on andmete piisavaks kontrollimiseks olemas vajalik teave, võivad sisendandmed, mis ei ole ei tehinguandmed ega saada määruse (EL) 2016/1011 artikli 3 lõike 1 punktis 24 loetletud reguleeritud andmete allikast, siiski vastata kontrollitavuse nõudele. Seepärast peaks haldur tagama, et talle on vajalike kontrollide tegemiseks kättesaadav piisavalt teavet.
(1)

Määruse (EL) 2016/1011 artikliga 16 kehtestatakse järelevalvealuste sisendandmete esitajate juhtimisele ja kontrollidele esitatavad teatavad nõuded, sealhulgas nõue, et nad peavad kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab sisendandmete tervikluse, täpsuse ja usaldusväärsuse, ning nõue, et nad peavad võtma kasutusele tõhusad süsteemid ja kontrollid, et tagada kõigi esitatavate sisendandmete terviklus ja usaldusväärsus. Teatavaid neist nõuetest on juba käsitletud määruse (EL) 2016/1011 artiklites 11 ja 15 ning vastavates delegeeritud määrustes. Käesoleva komisjoni delegeeritud määruse sätted lähevad teataval määral siiski määruse (EL) 2016/1011 artiklite 11 ja 15 sätetest kaugemale ning teatavate järelevalvealuste sisendandmete esitajate suhtes ei pruugita artiklite 11 ja 15 sätteid kohaldada, kuna nad esitavad andmeid määruse (EL) 2016/1011 kohaldamisalast välja jäävate haldurite välja antavate võrdlusaluste jaoks. Selleks et vältida õiguskindlusetust, kohaldatakse käesoleva komisjoni delegeeritud määruse nõudeid piiramata määruse (EL) 2016/1011 artiklite 11 ja 15 ning vastavate delegeeritud määruste nõuete kohaldamist ning seega kohaldatakse neid ainult selles ulatuses, milles need täiendavad eespool nimetatud sätteid.
(6)

Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) on märkinud, et Läänemere lääneosa räime biomass ICESi alarajoonides 20–24 jääb allapoole määruse (EL) 2016/1139 II lisa veerus A sätestatud kudekarja biomassi kaitse piirväärtusi. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 2 tuleks võtta kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase kalavaru kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikul tasemel. Selleks tuleb arvesse võtta ühise kalanduspoliitika ja eelkõige kava eesmärkide saavutamise ajakava, võttes arvesse vastuvõetud parandusmeetmete oodatavat mõju, pidades samal ajal kinni eesmärgist saavutada majanduslik, sotsiaalne ja tööhõivealane kasu, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2. Sellest tulenevalt ja kooskõlas määruse (EL) 2016/1139 artikli 4 lõikega 3 on asjakohane, et Läänemere lääneosa räime püügi võimalused kehtestatakse tasemel, mis on väiksem määruse (EL) 2016/1139 I lisa veerus A esitatud kalastussuremuse tasemete vahemikust, võttes arvesse kõnealuse varu biomassi vähenemist.
II. MAA MUUTUJAD Põllumajandusliku majapidamise kogu maa koosneb kasutatavast põllumajandusmaast (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad) ja muust maast (kasutamata põllumajandusmaa, metsamaa ja mujal nimetamata muu maa). Kõigi liikide maa kokku nimetatakse põhimaaks ja see tähendab maatüki/maatükkide füüsilist pindala, olenemata sellest, kas viljelusaastal kasvatati seal vaid üht või mitut kultuuri. Üheaastaste kultuuride puhul vastab põhimaa külvipinnale; püsikultuuride puhul on põhimaa kogu istutusala; järjestikuliste kultuuride puhul vastab see aasta põhikultuuri pindalale maatükil; samaaegselt kasvatavate kultuuride puhul vastab see pindalale, millel kultuurid koos kasvavad. Sel moel on iga maatükk loetletud vaid üks kord. Põhikultuur on see, mille majanduslik väärtus on suurim. Kui toodangu väärtuse alusel ei ole võimalik põhikultuuri määrata, siis on põhikultuuriks see, mis kasvab maatükil pikima aja jooksul. Kasutatav põllumajandusmaa on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatavat põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist. Külvikord on konkreetsel põllul kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Külvikorra puhul vahetatakse kultuure tavaliselt igal aastal, kuid on võimalik ka mitmeaastaste kultuuridega külvikord. Avamaa ja klaasi all olevad pinnad tuleb teatada eraldi.
(3)

Saksamaa ametiasutused teatasid e-kirjadega, mille komisjon sai 19. aprillil 2018 ja 21. juunil 2018„ et siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse käigus leidis kinnitust, et nimetuse „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ registreerimine ohustaks täiesti identseid ja seda nime kandvaid tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud rohkem kui viis aastat enne määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktiga a ette nähtud avaldamise kuupäeva. Seetõttu taotles Saksamaa üleminekuaega kuni 31. detsembrini 2020 kõnealuse määruse artikli 15 lõike 1 mõistes tootjale Kalfany Süße Werbung GmbH & Co.KG, D-79336 Herbolzheim, kes on asutatud väljaspool toote „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“ puhul määratletud geograafilist piirkonda ja kes on pidevalt ja õiguspäraselt rohkem kui viis aastat turustanud toodet müüginimega „Bayrisch Blockmalz“/„Bayrischer Blockmalz“/„Echt Bayrisch Blockmalz“/„Aecht Bayrischer Blockmalz“.
(5)

Selle tagamiseks, et finantsdistsipliini kohaldamise tulemusena kasutamata jäänud assigneeringute tagasimaksmine lõplikele toetusesaajatele oleks proportsionaalne finantsdistsipliini kohandamise summaga, on asjakohane, et komisjon määrab kindlaks summad, mida liikmesriigid saavad tagasimakseteks kasutada. Rumeenia puhul on siiski vaja täiendavalt selgitada summat seoses 2 000 euro suuruse künnisega, mida kohaldatakse finantsdistsipliini suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikele 1. Usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärgil ei tuleks seepärast praeguses etapis Rumeeniale kättesaadavaks teha ühtegi summat, mis on tagasimakseteks ette nähtud.
(1)

Euroopa Keskpangal (EKP) on volitus võtta vastu määrusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 132. Lisaks volitavad aluslepingu artikkel 132 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artikkel 34 viitega EKPSi põhikirja artiklile 25.2 EKPd andma välja määrusi niivõrd, kui see on vajalik konkreetsete ülesannete täitmiseks, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega.
(6)

Selleks et saada kogu liidus võrreldavad ühtlustatud tulemused, on vaja kindlaks määrata kogu liitu kattev 1 km2 ruutudest koosnev ruutvõrk. Lisaks on vaja kindlaks määrata konkreetsed teemad ja nende jaotused ning 1 km2 ruutvõrgul levitatavate andmete üksikasjalik programm. Samuti on vaja täpsustada sellise andmekogumi jaoks vajalikud ruumilised ja statistilised metaandmed.
(13)

Kui aga taotlejalt teatise saamise ajal toimub avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks võistlev pakkumismenetlus ja on taotletud majandusliku tasakaalu katse tegemist, võib reguleeriv asutus otsustada uue raudtee-reisijateveoteenuse taotluse käsitlemise peatada piiratud ajaks, kuni sõlmitakse uus avaliku teenindamise leping. Peatamine ei tohiks kesta kauem kui 12 kuud alates taotleja teatise saamisest või kuni pakkumismenetlus on lõppenud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Need konkreetsed sätted ei piira käesoleva määruse kohaldamist avaliku teenindamise lepingu suhtes, mida täidetakse taotleja teatise kättesaamise ajal. Sellises olukorras ja kui olemasoleva avaliku teenindamise lepingu majandusliku tasakaalu katse näitab, et juurdepääsu andmine on võimalik, peaks selline juurdepääs olema ajaliselt piiratud olemasoleva avaliku teenindamise lepingu kehtivusaja lõppemisega.