ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Seoses ICESi IIa ja IIIa rajoonist ning ICESi IV alarajoonist koosneva geograafilise piirkonna tobiaga on Taani puhul vaja teha mahaarvamised, kuna ta ületas 2015. aastal tobia lubatud kogupüüki määruse (EL) 2015/104 IID lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkonna 1 liidu vetes. 2016. aastal on neis vetes lubatud tobiat püüda minimaalselt, et jälgida tobiaslaste arvukust. Kõnealuste mahaarvamiste juures on siiski võimatu säilitada seiresüsteemi, (12) mida on tobiapüügi reguleerimiseks soovitanud kasutada Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES). Seetõttu tuleks mahaarvamised, mida tehakse seoses Taani poolt kõnealuses piirkonnas 2015. aastal ületatud kvootidega, teha tobiavarude majandamise piirkonnas 3.
27.

Sirine (Cyrine) Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 21. augustil 1971 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Marwan MABROUKIGA, kasutab isikutunnistust nr 05409131. Kasutab novembris 2016 väljastatud Tuneesia passi nr x599070, mis kehtib kuni 21.11.2021.
(5)

Nõukogu on kindlaks teinud, et nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on teinud kõigi loetellu kantud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes otsuse, et nad on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et nende isikute, rühmituste ja üksuste suhtes, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiiranguid.
(8)

Selleks et tagada sellise püügiala tõhus kontroll ja seire, kus vee sügavus on vähem kui 20 meetrit, on vaja tagada, et kõik asjaomased laevad on nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (2) artikli 9 lõike 2 kohaselt varustatud laevaseiresüsteemiga. Seepärast ei tuleks Läänemere lääneosa tursavaru püügi suhtes kohaldada kõnealuse määruse artikli 9 lõiget 5, mille kohaselt võivad liikmesriigid teha alla 15-meetrise kogupikkusega laevadele erandi laevaseiresüsteemiga varustamise nõudest.
(3)

Liikmesriigid on tõestanud, et alumiiniumipulbrit on Euroopas kasutatud ja soetatud isevalmistatavate lõhkeainete valmistamiseks.
(51)

Esialgses uurimises kasutas komisjon kõnealuse eksportiva tootja tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kättesaadavaid andmeid. Kõnealune eksportiv tootja väitis, et dumpingu arvutamise põhielementide, st tootmiskulude olukord on muutunud ning et see muutus on püsivat laadi. Tuletatakse meelde, et komisjon kasutas esialgses uurimises toorainekulude kindlakstegemiseks kättesaadavaid andmeid. Käesolevas uurimises toimunud muutus seisneb selles, et komisjon otsustas kasutada andmeid eksportiva tootja toorainekulude kohta. See ei ole metoodika muutmine. Isegi kui praegust arvutusmeetodit tuleks käsitleda metoodika muutmisena, on praeguse läbivaatamisega seotud uurimise eesmärk teha uued järeldused, kuna dumpinguarvutuste põhielementide, st tootmiskulude olukord on muutunud. Asjaolu, et eksportiva tootja enda väide seoses muutunud asjaoludega on vastu võetud, oleks õigustanud metoodika muutmist. Eksportiv tootja väitis, et komisjon oleks pidanud järgima esialgses uurimises kasutatud töötlemiskulude jaotamismeetodit. Kõnealust jaotamismeetodit kohaldati konkreetsetes tingimustes, kasutades kättesaadavaid andmeid tootmiskulude kindlakstegemiseks. Arvestades asjaolu, et komisjon kasutab käesolevas uurimises eksportiva tootja enda andmeid, saaks komisjon kohaldada õiget jaotamismeetodit, mida ei saanud esialgses uurimises teha, kuna kasutati kättesaadavaid andmeid. Lisaks, eksportiva tootja soovitatud metoodika loodi üksnes käesoleva dumpinguvastase uurimise jaoks ja see ei kajasta varem kasutatud raamatupidamispõhimõtteid ning seepärast ei saanud seda kohaldada äriühingu kogu tootmise suhtes ja see ei kajastanud õigesti vaatlusaluse toote ja sarnase toote tootmise kuluajendeid. Järgides alusmääruse artikli 2 lõiget 5 otsustas komisjon kasutada toorainele tootmisprotsessis lisandunud väärtusel põhinevat kulujaotust, mis on variant käibepõhisest kulujaotusest, ning millega neutraliseeritakse toorainekulu võimalik suur mõju iga tootetüübi käibele.
(3)

Liikmesriigid on tõestanud, et alumiiniumipulbrit on Euroopas kasutatud ja soetatud isevalmistatavate lõhkeainete valmistamiseks. Magneesiumipulber on aine, mille omadused on väga sarnased alumiiniumile.
(2)

Määruse (EL) nr 978/2012 artikli 4 lõike 1 punktides a ja b on vastavalt sätestatud, et kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolmel järjestikusel aastal või kui riigi suhtes kohaldatakse turulepääsu sooduskorda GSP tariifsete soodustustega samadel või soodsamatel tingimustel peaaegu kogu kaubavahetuse ulatuses, ei tuleks tema suhtes kohaldada GSP kohaseid soodustusi.
(6)

Tugevamad kontrollmeetmed on vajalikud selleks, et riiklikel ametiasutustel oleks võimalik ennetada ja tuvastada kõnealuse aine võimalikku ebaseaduslikku kasutamist lõhkeainete lähteainena, ning seda on võimalik saavutada määrusega (EL) nr 98/2013 loodud teatamismehhanismi abil.
1.

Tagada koostöö liikmesriikide riiklike referentlaborite vahel ning näha ette optimaalsed meetodid väikemäletsejaliste katku diagnostikaks eelkõige järgmiselt: a) teha täielik antigeeniuuring ja koostada genoomne iseloomustus, teha fülogeneetilisi analüüse (seos sama viiruse erinevate tüvedega) ja säilitada väikemäletsejaliste katkuviiruste tüvesid, et hõlbustada diagnoosimisteenuseid liidus ning juhul, kui see on vajalik ja asjakohane, kasutada neid näiteks epidemioloogiliste järelmeetmete või diagnooside kinnitamise korral; b) koostada ja hooldada väikemäletsejaliste katkuviiruste tüvede ja isolaatide ajakohastatud kogu ning kõnealuse haiguse tekitaja vastaste seerumite ja muude reaktiivide ajakohastatud kogu, kui need on kättesaadavad; c) ühtlustada diagnostikameetodeid ja tagada testimise pädevus liidus, korraldades ja teostades liidu tasandil korrapäraseid laboritevahelisi võrdlusanalüüse ja väliseid diagnostika kvaliteeditagamisprogramme selle haiguse kohta ning edastades nende analüüside tulemused korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ning riiklikele referentlaboritele; d) säilitada oskusteavet kõnealuse haiguse kohta, et võimaldada selle kiiret diferentsiaaldiagnoosi, eelkõige koos muude asjakohaste viirushaigustega; e) teha teadusuuringuid, et töötada välja täiustatud haigustõrjemeetodeid koostöös selle haiguse diagnoosimiseks määratud riiklike referentlaboritega, nagu komisjoniga kokku lepitud; f) nõustada komisjoni väikemäletsejaliste katku käsitlevates teaduslikes küsimustes, eelkõige väikemäletsejaliste katkuviiruse vaktsiinitüvede valiku ja kasutamise osas.
(5)

Toiduohutusamet leidis ka, et broilerkalkunitega tehtud kahe uuringu põhjal oli tõendeid positiivsest mõjust lõplikule kehakaalule ning söödaväärindusele. Toiduohutusamet ei pidanud oluliseks kolmandat uuringut, mille puhul söödaväärindus oli märkimisväärselt suurem ning mida oli loa saamiseks eelmise hindamise käigus juba hinnatud ja mis oli vastu võetud. Kuna lisaks kõnealuse söödalisandi pikaaegsele kasutusele hinnati neid tõendeid kui zootehniliste näitajate olulisi parandajaid, järeldati, et esitatud andmed vastavad tingimustele, et tõendada söödalisandi tõhusust broilerkalkunite puhul.
(3)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas on sätestatud töötlemisviisid, millele on osutatud kõnealuse lisa 2. osas, ning igale töötlemisviisile on määratud kood. Selles osas on sätestatud muu kui eritöötlus (kood „A“) ning eritöötlemisviisid (koodid „B“–„F“), kusjuures loetelu alguses on esitatud töötlemisviis, mille puhul kaupa on kõige rohkem töödeldud, ning lõpus on esitatud töötlemisviis, mille puhul kaupa on kõige vähem töödeldud.
(5)

Toimeainete puhul, mis ei kuulu rakendusotsuses C(2016)6104 esitatud prioriteetsetesse kategooriatesse, tuleks heakskiidu kehtivusaega pikendada kahe või kolme aasta võrra, võttes arvesse kehtivaid aegumistähtaegu ja asjaolu, et rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artikli 6 lõike 3 kohaselt tuleb toimeainete täiendavad toimikud esitada hiljemalt 30 kuud enne heakskiidu kehtivusaja lõppu, ja seda, et raportööride ja kaasraportööridena tegutsevate liikmesriikide vahel on vaja tagada ülesannete ja töö ühtlane jaotamine, ning hindamiseks ja otsuste tegemiseks vajalike ressursside olemasolu. Seega on asjakohane pikendada toimeainete bifentriini, tsümoksaniili ja metasakloori heakskiidu kehtivusaega kahe aasta võrra ning 2,5-diklorobensoehappe metüülestri, äädikhappe, aklonifeeni, alumiiniumfosfiidi, kaltsiumkarbiidi, kaltsiumfosfiidi, denatooniumbensoaadi, dodemorfi, etüleeni, imidaklopriidi, magneesiumfosfiidi, metamitrooni, taimeõlide/tsitronellaõli, taimeõlide/nelgiõli, taimeõlide/rohemündiõli, püretriinide ja sulkotriooni heakskiidu kehtivusaega kolme aasta võrra.
(3)

Aruanne sisaldab komisjoni määruses (EÜ) nr 2076/2005 (4) sätestatud üleminekumeetmetega seotud kogemusi käsitlevat tagasisidet. Aruandes osutatakse ka probleemidele seoses teatavate toiduainete väikeste koguste kohalike tarnetega ning märgitakse, et on vaja täiendavaid selgitusi imporditingimuste kohta, kui liidu tasandil ühtlustatud eeskirjade puudumisel kohaldatakse siseriiklikke impordieeskirju, ning et imporditud toiduainetest, mis sisaldavad nii taimseid tooteid kui ka töödeldud loomseid tooteid (liittooted), põhjustatud kriisid on kinnitanud vajadust selliseid tooteid põhjalikumalt kontrollida.
(2)

Kesk-Itaaliat 24. augustil 2016. aastal tabanud maavärin põhjustas suuri inimkaotusi ja suurt materiaalset kahju ning see tõi kaasa erakordselt tõsised turuhäired maavärinas kannatada saanud piirkondades. Need piirkonnad on valdavalt struktuuriliselt ebasoodsate oludega mägipiirkonnad, kus loomakasvatusel on oluline majanduslik ja sotsiaalne tähtsus. Kuna piirkonnas esineb jätkuvalt järeltõukeid ja uusi maavärinaid, siis on delegeeritud määrusega (EL) 2016/1613 ette nähtud rahaline abi Itaaliale praegu olulisem kui kunagi varem.
3.

Järgmised sõidukid: 3.1. Veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks; 3.2. Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks; 3.3. Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete kõrvaldamiseks, sealhulgas kuulikindlad ehitusseadmed; 3.4. Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks; 3.5. Sõidukid, mis on ette nähtud liikuvtõkete kasutamiseks; 3.6. Punktides 3.1–3.5 nimetatud sõidukite komponendid, mis on ette nähtud massirahutuste ohjeldamiseks. Märkus 1: Käesolev punkt ei hõlma sõidukeid, mis on spetsiaalselt ette nähtud tulekustutamiseks. Märkus 2: Punkti 3.5 kohaldamisel hõlmab mõiste „sõidukid“ ka treilereid.
(5)

Komisjon tegi järelduse, et teavitaja esitatud täiendava teabe alusel ei saa välistada, et fluoriidiiooni jääkide tase võib fumigeerimise ajal jahvatusseadmetes olevate jahvatussaaduste puhul ületada loodusliku fooni fluoriidiioonide kontsentratsiooni või et see ei vasta asjakohasele jääkide piirnormile. Seepärast tuleks muuta heakskiitmise tingimusi, et oleks alati tagatud fumigeeritud ruumides olevate jahvatussaaduste vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (5) nõuetele. Lisaks tegi komisjon järelduse, et esitatud teave ei tõenda, et sulfurüülfluoriid on troposfääris statsionaarses olekus. Seega on vaja jätkuvalt jälgida kõnealuse aine kontsentratsiooni troposfääris, kuni selle statsionaarne olek on täielikult tõendatud, ning esitada need jälgimisandmed korrapäraselt komisjonile, liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile iga viie aasta järel.
(3)

Arvestades asjaomaste ainete arvu ja vastavate ühendite kindlakstegemise ja klassifitseerimise keerukust, on riiklikel statistikaasutustel raske omandada kõiki erinevaid töövahendeid, mida neil on vaja pestitsiidide kasutamise ja turulelaskmise kohta teabe kogumiseks. Seetõttu tuleks loetellu kaasata ainult need ained, millele on andnud identifitseerimisnumbri vähemalt üks kahest peamisest rahvusvaheliselt tunnustatud keemiliste ühendite või pestitsiidide registreerimise asutusest: Chemical Abstracts Service of the American Chemical Society (CAS) või Rahvusvaheline Pestitsiidide Määramise Koostöönõukogu (Collaborative International Pesticides Analytical Council, CIPAC).
(1)

Direktiivi 2010/30/EL alusel vastu võetud komisjoni delegeeritud määruste rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et mõni tarnija on kasutanud delegeeritud õigusaktides sätestatud kontrollimisel lubatud hälbeid, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes turujärelevalveasutustele, selleks et määrata kindlaks tehnilistes dokumentides esitada tulevad väärtused või tõlgendada neid väärtuseid selliselt, et saavutada parem energiamärgistuse klass või jätta muul moel mulje, et nende tooted on tegelikust tõhusamad.
(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 (3) artikli 1 lõikega 1 on ette nähtud, et määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 41 lõikes 1 osutatud toetusprogrammi kavand peab hõlmama viit eelarveaastat alates 2014. aastast kuni 2018. aastani. Toetusprogrammide vahelise järjepidevuse tagamiseks tuleks koostada uue viieaastase toetusprogrammi kavand eelarveaastateks 2019–2023. Võttes arvesse asjaolu, et kehtiv mitmeaastane finantsraamistik tagab ühise põllumajanduspoliitika rahastamise aastani 2020, on vaja ette näha vahendite olemasolu ka alates 2021. aastast. Seoses riiklike toetusprogrammide esitamisega tuleb järjepidevuse huvides määrata vormid ajavahemikuks 2019–2023.
(7)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise nõuded on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise nõuded täidetuks. Seepärast on asjakohane oksatiapiproliin heaks kiita.
(4)

Selleks et praegust ANSi komisjoni mitte liigselt koormata, tuleks NDA komisjonile teha ülesandeks toidule lisatavate toitaineallikate ja muude füsioloogilise mõjuga ainete hindamine, kuna selle töökoormus peaks vähenema tänu toiduga saadavate ainete võrdlusväärtuste väljatöötamise lõpetamisele ja tänu sellele, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 (3) kohasesse lubatud tervisealaste väidete nimekirja lisamise taotluste arv väheneb. Ka on selline ülesannete ümberjagamine kooskõlas NDA komisjoni pädevusvaldkonnaga, kuna mõned toitaineallikatena kasutatavad ained kuuluvad uuendtoidu kategooriasse, mida hindab praegu NDA komisjon.
(7)

Toiduohutusamet vaatas 2015. aastal läbi stevioolglükosiidide kokkupuute hindamise ja jõudis järeldusele, et kokkupuutehinnang on kõigi vanuserühmade puhul alla aktsepteeritava päevadoosi, välja arvatud ühes riigis, kus see ületas maimikute puhul kõrge kokkupuutetaseme (95. protsentiil) ülempiiri (4). Riikliku instituudi Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu 2015. aastal tehtud kokkupuute arvutused näitasid, et kavandatav kasutuse laiendamine (eeldades, et stevioolglükosiide sisaldavate toodete turuosa on 25 % ja kaubamärgiteadlikkus 100 %) ei mõjutanud kokkupuute 95. protsentiili 2–6-aastaste väikelaste puhul Madalmaades.
(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 (2) (mida on muudetud määrusega (EL) 2015/1088) (3) hollandikeelses versioonis, täpsemalt selle II lisa (osa 145) punkti 145.A.55 alapunkti c alapunktis 3, on viga nende aastate arvus, mille jooksul alles hoitud hoolduskirjed üle antakse. Seepärast tuleb hollandikeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha.
(1)

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/2251 (2) võeti vastu 4. oktoobril 2016 ja avaldati 15. detsembril 2016. Selles on sätestatud standardid tagatise õigeaegse, täpse ja asjakohaselt eraldatud vahetamise kohta juhul, kui tuletislepinguid ei kliirita keskse vastaspoole kaudu, ja see sisaldab mitut üksikasjalikku nõuet, mida grupp peab täitma, et saada vabastus tagatise andmisest grupisiseste tehingute puhul. Lisaks nendele nõuetele peab grupp juhul, kui üks kahest gruppi kuuluvast vastaspoolest asub kolmandas riigis, mille kohta ei ole veel määruse (EL) nr 648/2012 artikli 13 lõike 2 kohast samaväärsuse otsust, vahetama kõigi sellises kolmandas riigis asuvate tütarettevõtjatega tehtavate grupisiseste tehingute puhul variatsiooni- ja asjakohaselt eraldatud alustamise tagatisi. Selleks et vältida võimendustagatise nõuete ebaproportsionaalset kohaldamist ja võttes arvesse kliirimiskohustuste suhtes kohaldatavaid sarnaseid nõudeid, on delegeeritud määrusega nähtud ette kõnealuse konkreetse nõude hilisem rakendamine, et anda piisavalt aega samaväärsuse hindamise protsessi lõpuleviimiseks, ilma et sellega kaasneks vahendite ebatõhus eraldamine gruppidele, mille tütarettevõtjad asuvad kolmandates riikides.
a)

„Sayf-Al Adl (teiste nimedega a) Saif Al-'Adil, b) Seif al Adel, c) Muhamad Ibrahim Makkawi, d) Ibrahim al-Madani). Sünniaeg: a) 1963, b) 11.4.1963, c) 11.4.1960. Sünnikoht: Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.“ asendatakse järgmisega: „Sayf-Al Adl (teiste nimedega a) Mohammed Salahaldin Abd El Halim Zidan. Sünniaeg: 11.4.1963. Sünnikoht: Monufia kubernerkond, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse; b) Muhamad Ibrahim Makkawi. Sünniaeg: i) 11.4.1960, ii) 11.4.1963. Sünnikoht: Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse; c) Ibrahim al-Madani; d) Saif Al-'Adil; e) Seif al Adel). Sünniaeg: 11.4.1963. Sünnikoht: Monufia kubernerkond, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 25.1.2001.“
3)

artikli 8 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „1. Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 7. juuniks 2020 varustatakse kõik artikli 2 lõike 2 kohases lennuliikluses osalevad riiklikud õhusõidukid sekundaarradari transpondritega, millel on II lisa A osas sätestatud tehnilised võimalused. 2. Liikmesriigid tagavad, et artikli 2 lõike 2 kohases lennuliikluses osalev transpordiks kasutatav riiklik õhusõiduk, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme, varustatakse hiljemalt 7. juuniks 2020 sekundaarradari transpondritega, millel on lisaks II lisa A osas sätestatud tehnilistele võimalustele ka lisa B ja C osas sätestatud tehnilised võimalused. 3. Liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2019 selliste riiklike õhusõidukite loetelu, mida ei ole võimalik varustada II lisa A osas sätestatud nõuetele vastavate sekundaarradari transpondritega, ning põhjendavad transpondrite paigaldamata jätmist. Liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2019 selliste transpordiks kasutatavate riiklike õhusõidukite loetelu, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on suurem kui 5 700 kg või maksimaalne tegelik reisilennu õhkkiirus on suurem kui 250 sõlme ja mida ei ole võimalik varustada II lisa B ja C osas sätestatud nõuetele vastavate sekundaarradarite transpondritega, ning põhjendavad transpondrite paigaldamata jätmist. Transpondrite paigaldamata jätmise põhjendus on üks järgmistest: a) mõjuvad tehnilised põhjused; b) artikli 2 lõike 2 kohases lennuliikluses osalevad riiklikud õhusõidukid, mille käitamine lõpetatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2024; c) hankepiirangud.“;
(10)

Komisjon leiab siiski, et prosulfuroon on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohane asendust vajav aine. Prosulfuroon on määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktide 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 kohane püsiv ja toksiline aine, kuna selle poolestusaeg magevees on pikem kui 40 päeva ja pikaajalise täheldatava toimeta kontsentratsioon on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/l. Seega vastab prosulfuroon määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele.
(7)

Kasutamata jäänud kogused tuleks ümber jaotada. Ümberjaotamine peab põhinema läbipaistvatel, objektiivsetel ja õiglastel kriteeriumidel. Seda saab kõige paremini tagada, kui võtta ümberjaotamise aluseks iga liikmesriigi osa üldkogusest, mis on praegu sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2016/921 I lisas. Selleks, et kõikide liikmesriikide kogused ulatuksid vähemalt 300 tonnini, tuleks Küprosele, Horvaatiale ja Portugalile eraldatud koguseid suurendada 85 tonnilt 300 tonnini. See meede on vajalik, sest alla 85 tonniste koguste ümberjaotamine tekitaks tarbetut halduskoormust riigi ametiasutustele, eelkõige seoses kontrollimisega, kuid samas ei mõjutaks märkimisväärselt ei tootjate ega ka turu olukorda.
2)

III lisa (ORO-osa) muudetakse järgmiselt: a) punkti ORO.GEN.110 alapunktid j ja k asendatakse järgmisega: „j) Käitaja kehtestab töötajatele asjaomase tehnilise juhendi nõudeid järgides ohtlikke kaupu käsitlevad koolitusprogrammid. Koolitusprogrammid on kooskõlas töötajate vastutuse ulatusega. Koolitusprogrammid, mis on ette nähtud ärilise transpordi lendude käitajatele, sõltumata sellest, kas nad veavad ohtlikke kaupu või mitte, ja käitajatele, kes käitavad muid kui ärilise transpordi lende, millele on osutatud punkti ORO.GEN.005 alapunktides b, c ja d, ja kes veavad ohtlikke kaupu, peab läbi vaatama ja heaks kiitma pädev asutus. k) Olenemata alapunkti j sätete kohaldamisest tagab käitaja, kes teostab ärilist lennutegevust allpool esitatud õhusõidukitega, et lennumeeskond on läbinud ohtlikke kaupu käsitleva asjakohase koolituse või saanud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ära tunda reisijate poolt õhusõiduki pardale toodud või kaubana veetavaid deklareerimata ohtlikke kaupu: 1) purilennukid; 2) õhupallid; 3) ühemootorilised propellerlennukid, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on kuni 5 700 kg või mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni 5 ja mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR); või 4) muud kui keerukad ühemootorilised kopterid, mille suurim lubatud reisijakohtade arv (MOPSC) on kuni 5 ja mida käitatakse lennul, mille start ja maandumine on samal lennuväljal või samas käitamiskohas, päeva ajal visuaallennureeglite kohaselt (VFR).“; b) punkti ORO.FC.A.250 alapunkt a asendatakse järgmisega: „a) lennuki ametipiloodi loa (CPL(A)) omanik võib ärilises lennutranspordis ühe piloodiga lennuki kaptenina tegutseda juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: 1) reisijateveo lendudel visuaallennureeglite (VFR) järgi lähtelennuväljast kaugemal kui 50 meremiili (90 km) üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 500 tundi lennuaega lennukitel või tal on kehtiv instrumentaallennupädevusmärge; 2) mitme mootoriga lennukitüübi lendudel instrumentaallennureeglite (IFR) järgi üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 700 tundi lennuaega lennukitel, sealhulgas 400 tundi õhusõiduki kaptenina. Nimetatud lennuaeg peab sisaldama 100 tundi IFR-lende ja 40 tundi lende mitme mootoriga õhusõidukitüüpidel. 400 lennutundi õhusõiduki kaptenina võib asendada teise piloodina lennatud tundidega nii, et kaks teise piloodi lennutundi võrdub kaptenina lennatud ühe tunniga, tingimusel et lend toimus tegevuskäsiraamatus ette nähtud mitme piloodiga meeskonna süsteemi alusel; 3) ühe mootoriga lennukitüübi lendudel instrumentaallennureeglite (IFR) järgi üksnes juhul, kui ta on kogunud vähemalt 700 tundi lennuaega lennukitel, sealhulgas 400 tundi õhusõiduki kaptenina. Neist tundidest 100 peab olema kogutud IFR-lendudelt. 400 lennutundi õhusõiduki kaptenina võib asendada teise piloodina lennatud tundidega nii, et kaks teise piloodi lennutundi võrdub kaptenina lennatud ühe tunniga, tingimusel et lend toimus tegevuskäsiraamatus ette nähtud mitme piloodiga meeskonna süsteemi alusel.“;
(3)

2016/2017. turustusaastaks prognoositi esialgu, et turunõudlusele vastaks see, kui koguseliseks piiranguks oleks kvoodivälise suhkru eksportimisel kehtestatud 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina). Nimetatud piirang kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1713 (3). Uusimate hinnangute kohaselt eeldatakse siiski, et kvoodivälise suhkru tootmine saavutab 4 100 000 tonni taseme. Seepärast tuleks kvoodivälisele suhkrule tagada täiendavad turuväljundid.