2)

III lisa punkti A muudetakse järgmiselt: a) punkt 1.2 asendatakse järgmisega: „1.2. N1-kategooria sõidukina registreeritud komplekteeritud sõidukid 1.2.1. Liikmesriikide aruandlus Komplekteeritud N1-kategooria sõidukite andmete esitamiseks kasutatakse C osa 2. jaos esitatud vormi. Punkti 1.1 alapunktis o osutatud valmistajatehase tähist ei avalikustata. 1.2.1.1. Komplekteeritud sõidukid, millele on antud tüübikinnitus vastavalt määrusele (EÜ) nr 692/2008 Liikmesriigid registreerivad kalendriaasta 2020 kohta järgmised üksikasjalikud andmed: a) mittekomplektse baassõiduki kohta: punkti 1.1 alapunktides a, b, c, d, e, g, h, i, n ja o osutatud andmed või alapunktides h ja i osutatud andmed ning direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.17.2 sätestatud tüübikinnitust käsitleva teabe hulka kuuluv lisatud massi vaikeväärtus; b) komplektse baassõiduki kohta: punkti 1.1 alapunktides a, b, c, d, e, g, h, i, n ja o osutatud andmed; c) komplekteeritud sõiduki kohta: punkti 1.1 alapunktides a, f, g, h, j, k, l, m ja o osutatud andmed. Kui baassõiduki kohta ei ole võimalik esitada esimese lõigu punktides a ja b osutatud andmeid, esitavad liikmesriigid selle asemel andmed komplekteeritud sõiduki kohta. 1.2.1.2. N1-kategooria komplekteeritud sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa kohaselt Liikmesriigid esitavad iga 2020. aastal ja sellele järgnevatel kalendriaastatel registreeritud uue komplekteeritud sõiduki kohta vähemalt punkti 1.1 alapunktides a, f, g, h, o, p ja r täpsustatud üksikasjalikud andmed. 1.2.2. Tootjate aruandlus Iga uue komplekteeritud N1-kategooria sõiduki puhul, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas määruse (EL) 2017/1151 XXI lisaga ja on registreeritud 2020. aastal või järgnevatel kalendriaastatel, esitab asjaomase baassõiduki tootja alates 2021. aastast iga aasta 28. veebruariks komisjonile järgmised baassõiduki andmed: a) kui komplekteeritud sõiduk põhineb mittekomplektsel baassõidukil: i) valmistajatehase tähis; ii) määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 5.0 osutatud sõidukitüüpkonna tunnus; iii) punkti 1.2.4 kohased CO2 heite seireandmed; iv) lauppind, täpsustades punkti 1.2.4 alapunktis c osutatud kohaldatava variandi; v) punkti 1.2.4 alapunktis b osutatud veeretakistus; vi) seiremass, mis määratakse I lisa B osa punkti 4.1 kohaselt; vii) töökorras sõiduki mass; viii) sõiduki koormust esindav mass, mis on määratletud käesoleva lisa punkti 1.2.4 alapunktis a; b) kui komplekteeritud sõiduk põhineb komplektsel baassõidukil: i) valmistajatehase tähis; ii) käesoleva punkti alapunkti a alapunktis ii osutatud sõidukitüüpkonna tunnus; iii) baassõiduki CO2 eriheide; iv) töökorras sõiduki mass. 1.2.3. CO2 keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme arvutamine Komisjon kasutab baassõiduki tootja poolt punkti 1.2.2 kohaselt esitatud andmeid, et arvutada keskmine CO2 eriheide ja eriheite sihttase selle kalendriaasta kohta, mil asjaomane komplekteeritud sõiduk registreeriti, välja arvatud juhul, kui on täidetud punktis 1.2.5 osutatud tingimused, sest sel juhul kasutatakse komplekteeritud sõiduki andmeid. Kui baassõiduki tootja ei ole punktis 1.2.2 osutatud andmeid esitanud, kasutatakse asjaomaste komplekteeritud sõidukite kohta punkti 1.2.1 kohaselt liikmesriikidelt saadud CO2 eriheite andmeid asjaomase tootja CO2 keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme arvutamiseks. 1.2.4. CO2 heite seireväärtuse arvutamine mittekomplektsete baassõidukite puhul Tootja arvutab alates kalendriaastast 2020 iga üksiku mittekomplektse baassõiduki CO2 heite seireväärtused määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2 või 3.2.4 osutatud interpolatsioonimeetodil, seega samal meetodil, mida kasutati baassõiduki EÜ tüübikinnitusel seoses selle heitega, kusjuures kasutatakse samu tähistusi, välja arvatud järgmised erandid: a) Üksiksõiduki mass Suurus TMind, millele on osutatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2.2.1 või 3.2.4.1.1.1, asendatakse baassõiduki vaikemassiga DMbase. Kui DMbase on väiksem kui interpolatsioonitüüpkonna L-sõiduki mass TML, asendatakse TMind suurusega TML. Kui DMbase on suurem kui interpolatsioonitüüpkonna H-sõiduki mass TMH, asendatakse TMind suurusega TMH. Suuruse DMbase arvutusvalem on järgmine: DMbase = MRObase × B0 + 25 kg + MVL; kus MRObase on määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 3.2.5 määratletud töökorras baassõiduki mass, B0 on keremassitegur väärtusega 1,375 ja MVL on sõiduki koormust iseloomustav mass, mis vastab 28 protsendile sõiduki suurimast lubatud koormusest, mis on omakorda määratletud kui täismass, millest on lahutatud töökorras baassõiduki massi ja keremassiteguri B0 korrutis ning 25 kg. Keremassitegurit B0 korrigeeritakse 31. oktoobril 2021 kõikide kalendriaastatel 2018, 2019 ja 2020 registreeritud komplekteeritud sõidukite mittekomplektsete baassõidukite töökorras massi alusel, kasutades järgmisi valemeid. Uut keremassitegurit B0 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2024. Valem 1: siin Ai on kalendriaastale i vastav suurus Ay, mis arvutatakse valemiga 2: ni on kalendriaastal i registreeritud komplekteeritud sõidukitele vastavate mittekomplektsete baassõidukite arv. Valem 2: siin Ay on kalendriaastatele 2018, 2019 ja 2020 vastavate suuruste Mfi ja Mbi suhte keskmine; Mfi on mittekomplektse baassõiduki töökorras mass, millele on liidetud lisatud massi vaikeväärtus, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa punktis 5; Mbi on mittekomplektse baassõiduki töökorras mass; n on kalendriaastal i registreeritud komplekteeritud sõidukitele vastavate mittekomplektsete baassõidukite arv. b) Üksiksõiduki veeretakistus Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.2.2 või 3.2.4.1.1.2 kohaldamisel kasutatakse baassõiduki veeretakistust. c) Lauppind Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda kuuluva mittekomplektse baassõiduki puhul kasutab tootja määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2.2.3 osutatud suuruse Af määratlemiseks ühte järgmistest võimalustest: i) sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna esindava sõiduki lauppind ruutmeetrites; ii) interpolatsioonitüüpkonna sõidukite lauppinna suurima ja vähima väärtuse keskmine ruutmeetrites; iii) interpolatsioonitüüpkonna sõidukite suurim lauppind ruutmeetrites, kui interpolatsioonimeetodit ei kasutata. Sellise mittekomplektse baassõiduki puhul, mis ei kuulu ühessegi sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda, kasutatakse interpolatsioonitüüpkonna sõidukite suurimat lauppinda. 1.2.5. CO2 heite seireväärtuse esindavus Komisjon hindab igal aastal baassõiduki tootja poolt teatatud CO2 heite seireväärtuste keskmise esindavust võrreldes vastaval kalendriaastal registreeritud asjaomaste komplekteeritud sõidukite CO2 eriheite keskmisega. Komisjon teatab baassõiduki tootjale, kui need väärtused lahknevad. Kui kahel järjestikusel kalendriaastal kummalgi aastal ilmneb lahknevus 4 % või üle selle, kasutab komisjon baassõiduki tootja või heiteühenduse järgmise kalendriaasta keskmise CO2 eriheite arvutamiseks komplekteeritud sõidukite CO2 eriheidete keskmist kõnealusel aastal.“; b) punkt 2 asendatakse järgmisega: „2. Punktis 1 osutatud andmed võetakse asjaomase väikese tarbesõiduki tootja väljaantud vastavustunnistusest või need peavad olema sellega kooskõlas. Need andmed, mida vastavustunnistuses ei ole, võetakse tüübikinnitusdokumentidest või baassõiduki tootja punkti 1.2.3 kohaselt esitatud teabest. Liikmesriigid kehtestavad vajalikud meetmed seiremenetluses piisava täpsuse tagamiseks. Kui väikese tarbesõiduki vastavustunnistusele on märgitud nii suurim kui ka vähim lubatud mass, kasutavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel üksnes suurimat väärtust. Kahte eri kütust (bensiin/gaas) kasutavate sõidukite puhul, kui sõiduki vastavustunnistusele on märgitud CO2 eriheide kummagi kütuseliigi korral, kasutavad liikmesriigid üksnes gaasi korral mõõdetud heidet.“