ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 199b 1. Liikmesriik võib tungivalt kiireloomulistel juhtudel ja kooskõlas lõigetega 2 ja 3 teatavate kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel määrata erandina artiklist 193 käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks kaupade või teenuste saaja, kiirreageerimismehhanismi erimeetmena sellise ootamatu ja suuremahulise maksupettuse tõkestamiseks, mis võib kaasa tuua märkimisväärset ja korvamatut rahalist kahju. Liikmesriik võtab kiirreageerimismehhanismi erimeetme suhtes asjakohaseid kontrollimeetmeid seoses maksukohustuslastega, kes tarnivad kaupu või osutavad teenuseid, mille suhtes kõnealust meedet kohaldatakse, ning erimeetme kehtivusaeg ei või olla pikem kui üheksa kuud. 2. Liikmesriik, kes soovib kehtestada lõike 1 kohast erimeedet, saadab komisjonile lõike 4 kohaselt kehtestatud standardvormi kasutades teate ja samal ajal saadab selle ka teistele liikmesriikidele. Liikmesriik esitab komisjonile teabe, milles on märgitud asjaomane sektor, pettuse liik ja tunnused, tungiva kiireloomulisuse põhjuste olemasolu, pettuse ootamatus ja suuremahulisus ning tagajärjed märkimisväärse ja korvamatu rahalise kahju seisukohast. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe nädala jooksul alates teate saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet on vaja. Mis tahes täiendav teave, mida asjaomane liikmesriik komisjonile annab, saadetakse samal ajal ka teistele liikmesriikidele. Kui saadud lisateave ei ole piisav, teatab komisjon asjaomasele liikmesriigile sellest ühe nädala jooksul. Liikmesriik, kes soovib kehtestada lõike 1 kohast kiirreageerimismehhanismi erimeedet, esitab samal ajal komisjonile artikli 395 lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetluse kohaselt taotluse. 3. Niipea kui komisjonil on olemas kogu teave, mida ta peab vajalikuks lõike 2 esimeses lõigus osutatud teate hindamiseks, teatab ta sellest liikmesriikidele. Kui komisjon on kiirreageerimismehhanismi erimeetme võtmisele vastu, koostab ta negatiivse arvamuse ühe kuu jooksul alates teate saamisest ning teavitab sellest asjaomast liikmesriiki ja käibemaksukomiteed. Kui komisjonil ei ole vastuväiteid, kinnitab ta seda asjaomasele liikmesriigile ja käibemaksukomiteele kirjalikult sama ajavahemiku jooksul. Liikmesriik võib kiirreageerimismehhanismi erimeetme vastu võtta alates sellise kinnituse saamise kuupäevast. Teate hindamisel võtab komisjon arvesse mis tahes teise liikmesriigi poolt talle saadetud kirjalikke seisukohti. 4. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega kehtestatakse standardvorm lõikes 2 osutatud kiirreageerimismehhanismi erimeetme võtmise teate esitamiseks ja lõike 2 esimeses lõigus osutatud teabe andmiseks. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu vastavalt lõikes 5 osutatud kontrollimenetlusele. 5. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 (4) artiklit 5 ja selle kohaldamisel on komitee nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (5) artikliga 58 loodud komitee.
(14)

Selleks et tagada direktiivi 2009/16/EÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu rakendusaktid selleks, et rakendada selliste üldiste ohuparameetrite arvessevõtmise meetodit, mis käsitlevad eelkõige lipuriigi kriteeriume ja laevaühingu tegevusnäitajate kriteeriume; selleks, et tagada ühetaolised laiendatud kontrolli mahu tingimused, sealhulgas hõlmatavad ohualad; selleks, et tagada laevakontrolli korra ja julgeolekukontrollide ühetaoline kohaldamine; selleks, et kehtestada meretöönormide konventsiooniga seotud kaebustest aruandmiseks ühtne elektrooniline vorm; selleks, et rakendada ühtlustatud menetlust lootside ja sadamate valdajate või asutuste avastatud ilmsetest kõrvalekalletest teatamise ning liikmesriikide võetud järelmeetmete kohta; selleks, et kehtestada halbade ja väga halbade tegevusnäitajatega laevaühinguid käsitleva teabe avaldamise üksikasjalik kord, asjaomaste andmete kokkuvõtmise kriteeriumid ja ajakohastamise sagedus. See on väga tehniline ülesanne, mis tuleb täita kõnealuse direktiiviga kehtestatud põhimõtete ja kriteeriumide alusel. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (7).
(13)

Asjakohane on näha ette keskmisest rangemad karistused juhuks, kui infosüsteemide vastu suunatud ründe on toime pannud kuritegelik ühendus, nagu see on määratletud nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsuses 2008/841/JSK (organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta), (3) kui küberrünne on suuremahuline ja mõjutab märkimisväärset arvu infosüsteeme, sealhulgas kui selle eesmärgiks on luua „robotivõrk”, või kui küberrünne põhjustab suurt kahju, sealhulgas kui see pannakse toime „robotivõrgu” abil. Samuti on asjakohane näha ette keskmisest rangemad karistused juhuks, kui selline rünne on suunatud liikmesriikide või liidu elutähtsa infrastruktuuri vastu.
3)

Suurõnnetusohu aruannete põhjaliku hindamise korraldamisel tagab pädev asutus, et: a) esitatud on kõik nõutavad faktilised andmed; b) käitaja või omanik on välja selgitanud kõik rajatise ja selle funktsioonide puhul mõistlikult prognoositavad suurõnnetusohud koos võimalike käivitavate vahejuhtumitega ning et suurõnnetusriski ohjamisel kasutatavaid meetodeid ja hindamiskriteeriume, sealhulgas analüüsi määramatustegureid on täpselt selgitatud; c) riskiohjamisel on arvesse võetud rajatise olelusringi kõiki asjaomaseid etappe ning prognoositud kõiki tekkida võivaid olukordi, sealhulgas arvestades järgmist: i) kuidas projekteerimisteatises kirjeldatud projekteerimisotsustes on arvesse võetud riskiohjamist, et tagada seonduvate ohutuse ja keskkonna alaste põhimõtete hõlmamine; ii) kuidas rajatise käitamisel tuleb teostada puuraugutoiminguid; iii) kuidas puuraugutoiminguid teostada ja ajutiselt peatada enne tootmise alustamist tootmisrajatises; iv) kuidas teostada kombineeritud käitamist muude rajatistega; v) kuidas rajatise tegevust lõpetada; d) kuidas kavatsetakse vajaduse korral rakendada riskiohjamise osana kindlaksmääratud riskivähendusmeetmeid, et vähendada riske vastuvõetava tasemeni; e) kas käitaja või omanik on vastuvõetavate riskitasemete saavutamiseks vajalike meetmete kindlaksmääramisel selgelt demonstreerinud, kuidas on võetud arvesse asjakohaseid häid tavasid ja usaldusväärsetel inseneriteadmistel põhinevaid otsuseid, häid juhtimistavasid ning inim- ja organisatsiooniliste teguritega seotud põhimõtteid; f) kas hädaolukordade avastamise ning nende kiireks ja tõhusaks lahendamise meetmed ja kord on selgelt kindlaks määratud ja põhjendatud; g) kas evakuatsiooni- ja päästetoimingud ning meetmed hädaolukorra eskaleerumise vältimiseks ja selle keskkonnamõju vähendamiseks on aruannetesse loogiliselt ja süstemaatiliselt integreeritud, võttes arvesse tõenäolisi hädaolukorra tingimusi, milles neid kavatsetakse kasutada; h) kuidas on nõudeid kajastatud käitisesisestes hädaolukordade lahendamise plaanides ja kas pädevale asutusele on esitatud käitisesisese hädaolukordade lahendamise plaani koopia või piisav kirjeldus; i) kas suurõnnetusohu aruandes kirjeldatud ohutus- ja keskkonnajuhtimise süsteem on piisav suurõnnetusohu riskide ohjamise tagamiseks käitise olelusringi kõigis asjaomastes etappides, ning tagab vastavuse kõigile asjakohastele õigusnormidele ning näeb ette auditeerimise ja auditisoovituste täitmise; j) kas sõltumatu kontrolli kava on täpselt selgitatud.
ET

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/41/EL (mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 130, 1. mai 2014 )

Leheküljel 12 artikli 12 lõikes 4

asendatakse

„4. Kui esinevad artiklis 15 sätestatud edasilükkamise alused või Euroopa uurimismäärusega ette nähtud uurimistoimingus nimetatud tõendid on juba täitjariigi valduses, teeb määrust täitev asutus või ametiisik uurimistoimingu viivitamata ja – ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist – hiljemalt 90 päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud otsuse tegemist.“
(9)

Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiiviga 98/69/EÜ või hiljem muudetud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli B reas esitatud piirnormide kohaselt, direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli B1, B2 või C reas ettenähtud piirnormide kohaselt või mis on esmaselt registreeritud või kasutusele võetud pärast 1. juulit 2008.
(11)

Sõidukid, mille tüübikinnitus on saadud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa jaotise 5.3.1.4 B rea või direktiivi 88/77/EMÜ I lisa 6.2.1 jaotise B1, B2 või C rea kohaste piirangutega või mis on võetud kasutusele pärast 1. juulit 2008.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012) parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 173, 12. juuni 2014 )

asendatakse

järgmisega:

asendatakse

järgmisega:

asendatakse

„Liikmesriigid tagavad, et pidades silmas krediidiasutuste, investeerimisühingute ja nende konsolideerimisgruppide kriisilahenduskõlblikkust piiravad kriisilahendusasutused kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 17 lõike 5 punktiga b seda, millises ulatuses muudel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on kohustusi, …”

järgmisega:

„Liikmesriigid tagavad, et pidades silmas finantsinstitutsioonide ja konsolideerimisgruppide kriisilahenduskõlblikkust, piiravad kriisilahendusasutused kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 17 lõike 5 punktiga b seda, millises ulatuses muudel finantsinstitutsioonidel on kohustusi, …”.

asendatakse

„Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni jäävatel rahastutel on võimalik sõlmida lepinguid krediidiasutustelt, investeerimisühingutelt, finantseerimisasutustelt või muudelt kolmandatelt isikutelt laenu võtmiseks või muud liiki toetuse saamiseks juhul, kui artikli 103 kohaselt kogutud summad ei ole piisavad, et katta kahjum, kulud või rahastu kasutamisel tekkinud muud kulutused, ning artikliga 104 kehtestatud erakorralised ex post osamaksed ei ole koheselt kasutatavad või piisavad.”
(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiiv 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ, (2) on üks üksikdirektiive, mis kuulub direktiiviga 2003/37/EÜ loodud tüübikinnitussüsteemi. Direktiivi 2000/25/EÜ on muudetud, et lisada sinna muudatusi, mis on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) et seda tehnika arengu, uute heitkoguste piirnormide, tüübikinnitusmenetluse ja paindlikkuskavade rakendamisega kooskõlastada.
(2)

Direktiivis 2012/9/EL on sätestatud, et liikmesriigid peavad selle direktiivi üle võtma 28. märtsiks 2014 ja et direktiivi artiklis 3 sätestatud üleminekuperiood kestab kuni 28. märtsini 2016.
(2)

Direktiivi 2008/57/EÜ III lisa punktis 1.4.4 on sätestatud, et raudteesüsteemi käitamisel tuleb järgida kehtivaid mürareostuseeskirju. See oluline nõue on vajalik selleks, et kindlaks määrata põhilised müraparameetrid vastavalt otsuse 2011/229/EL lisa punktidele 4.2.1, 4.2.2 ja 4.2.3 ja otsuse 2008/232/EÜ lisa punktidele 4.2.6.5.2, 4.2.6.5.3, 4.2.6.5.4. ja 4.2.7.6.
(2)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased.
(1)

lõike 1 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega: „i) liikmesriigid nõuavad, et kõik kasutusel olevates M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites viibijad kasutavad ettenähtud turvasüsteeme. Lapsed pikkusega kuni 150 cm, kes viibivad turvasüsteemidega varustatud M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites, kinnitatakse artikli 1 lõike 4 punktides a ja b ettenähtud integreeritud või mitteintegreeritud lapse turvasüsteemiga, mis vastab lapse füüsilistele omadustele kooskõlas: — artikli 1 lõikes 3 sätestatud lapse turvasüsteemide liigitusega, mis on heaks kiidetud kooskõlas käesoleva lõike punkti c alapunktiga i; — käesoleva lõike punkti c alapunkti ii kohaselt heakskiidetud lapse turvasüsteemide suurusklassi ja reisija suurima massiga, mille jaoks lapse turvasüsteem on tootja poolt ette nähtud. M1-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukites, mis ei ole varustatud turvasüsteemidega: — ei tohi transportida alla kolme aasta vanuseid lapsi, — istuvad kolme aasta vanused ja vanemad lapsed pikkusega kuni 150 cm muudel istmetel kui esiistmel, ilma et see piiraks punkti ii kohaldamist;”
(1)

Liikmesriikide esitatud teabe põhjal on selgunud, et Diabrotica virgifera virgifera Le Conte on juba liitu levinud ja suurel osal liidu territooriumist kohandunud. Euroopa Komisjoni tehtud mõju hindamise põhjal jõuti järeldusele, et selle täielik hävitamine ega leviku edasine takistamine ei ole võimalik.
(2)

Teisaldatavad meditsiiniseadmed on meditsiiniseadmed, mis on ette nähtud operatsioonide ajal ja/või vahel käes kandmiseks, oma ratastel, kärul, maismaasõidukiga, õhusõidukiga või laevaga vedamiseks ning mille on nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (2) kohaselt teavitatud asutus kõnealuseks otstarbeks heaks kiitnud.
„5.1.3.

Erisätted C-, CE-, D- ja DE-kategooria sõidukite kohta Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga sõidukite piirangut ei kanta C-, CE-, D- või DE-kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategooria puhul ning on oskuste ja käitumise eksamil sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud tegevused.”;
(6)

Selleks et hinnata elektrilistes mänguasjades sisalduva metallilise nikli (nikeldamine, katmine ja elektrijuhtivust võimaldavad sulamid) ohtu tervisele, palus komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) arvamust. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib oma arvamuses „Assessment of the Health Risks from the Use of Metallic Nickel (CAS No 7440-02–0) in Toys” („Mänguasjades metallilise nikli kasutamisest tulenevate terviseriskide hindamine”), mis võeti vastu 25. septembril 2012, et kasvajate tekkimise risk mänguasjade käitlemisest tuleneval kokkupuutel nikliga on olematu, sest metallilise nikli sissehingamine mänguasjadest on äärmiselt ebatõenäoline. SCHER järeldab ka, et suu- või nahakaudne kokkupuude nikliga nikli kasutamise tõttu mänguasjaosades, mis võimaldavad nende asjakohast elektrilist toimimist, on väga ebatõenäoline, kuna nikli eraldumine metalli sisaldavatest mänguasjaosadest on väga väike, metalli sisaldavad osad on raskesti ligipääsetavad ning elektriliste mänguasjade nõuetekohast toimimist võimaldavate niklit sisaldavate osade pindala on väike. Seega ei ole tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee arvates vaja ohtu karta.
(1)

Direktiivi 2007/59/EÜ II lisas on sätestatud, et mõlema silmaga nägemine pole nõutav juhul, kui nägemist on asjakohaselt korrigeeritud ja isikul on piisav kompenseerimiskogemus, ning ainult juhul, kui isik kaotas binokulaarse nägemise pärast tööleasumist. Säte on vastuolus direktiivi 2007/59/EÜ II lisa muude nägemisega seotud nõuetega ja võib takistada ohutuse kõrge taseme säilitamist raudteetranspordis.
(1)

Direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatakse üldnõuded ainete kohta, mis on klassifitseeritud kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (2). Selliseid aineid ei tohi kasutada mänguasjades, nende koostisosades ega mikrostruktuuriliselt eristatavates osades, välja arvatud juhul, kui ained sisalduvad osades, millega laps füüsilist kontakti ei saa ja see on komisjoni otsusega lubatud või kui need ained või segud sisalduvad kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal need klassifitseeritakse kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks. Selleks et täiendavalt kaitsta laste tervist, võib kehtestada sellistele ainetele vajaduse korral konkreetsed piirnormid, kui mänguasjad on mõeldud kasutamiseks alla kolme aasta vanustele lastele või muude mänguasjade puhul, mis on mõeldud suhu panemiseks.
1)

A osa punkt 3 asendatakse järgmisega: „3) kui ainete või ioonide või nende näitajate kõrgendatud taustanivood esinevad looduslikel hüdrogeoloogilistel põhjustel, võetakse läviväärtuste määramisel arvesse asjaomase põhjaveekogumi tausttasemeid. Taustanivoode määramisel tuleks võtta arvesse järgmisi põhimõtteid: a) taustanivoode määramisel tuleks lähtuda direktiivi 2000/60/EÜ II lisa kohaselt koostatud põhjaveekogumi kirjeldusest ja kõnealuse direktiivi V lisa kohase põhjaveeseire tulemustest. Seirestrateegias ja andmete tõlgendamisel tuleks arvesse võtta tõsiasja, et voolutingimused ja põhjavee keemiline koostis varieeruvad nii horisontaalsuunas kui ka vertikaalsuunas; b) kui olemasolevad põhjavee seireandmed on piiratud, tuleks koguda rohkem andmeid; vahepeal tuleks taustanivood määrata nimetatud piiratud andmete põhjal, vajaduse korral lihtsustatud viisil, kasutades proovide kogumit, mille puhul võib näitajate põhjal öelda, et inimtegevuse mõju puudub. Teavet geokeemiliste ülekannete ja protsesside kohta tuleks samuti arvesse võtta, kui selline teave on olemas; c) kui olemasolevad põhjavee seireandmed on ebapiisavad ning teave geokeemiliste ülekannete ja protsesside kohta puudulik, tuleks koguda rohkem andmeid ja teavet; vahepeal tuleks taustanivoosid hinnata, võttes vajaduse korral aluseks statistilised võrdlustulemused sama tüüpi põhjaveekihtide kohta muudes piirkondades, kus seireandmeid on piisavalt.”
(4)

Käesolev direktiiv ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 (5) kohaldamist mee suhtes, mis sisaldab geneetiliselt muundatud õietolmu, kuna selline mesi on toodetud geneetiliselt muundatud organismidest kõnealuse määruse tähenduses. Kohtuasjas C-442/09 (6) Karl Heinz Bablok jt vs. Freistaat Bayern otsustas Euroopa Liidu Kohus, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamise otsustavaks kriteeriumiks on kõnealuse määruse põhjenduse 16 kohaselt küsimus, kas toidus leidub või ei leidu geneetiliselt muundatud lähteainest saadud ainet. Seetõttu tuleks geneetiliselt muundatud õietolmu sisaldavat mett lugeda „(osaliselt) GMOst toodetud toiduks” määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses. Kui sätestatakse, et õietolm ei ole mee koostisosa, ei mõjuta see seega kohtu järeldust kohtuasjas C-442/09, et geneetiliselt muundatud õietolmu sisaldava mee suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, eriti nõudeid, mis käsitlevad lubade andmist enne turuleviimist, järelevalvet ja vajaduse korral märgistamist.
(2)

3D-kihtkiipelemente kasutatakse kompuutertomograafia- ja röntgenaparaatide röntgendetektorites. See on hea patsientidele, kuna see võimaldab vähendada nõutavat röntgenikiirgusdoosi. Suure pindalaga 3D-kihtkiipdetektoreid ei saa praegu toota ilma joodistes pliid kasutamata. Eespool nimetatud kasutusalade puhul ei ole praegu plii asendamine või pliist loobumine teaduslikult ja tehniliselt teostatav.
„39.

Plii mikrokanalplaatides, mida kasutatakse sellistes seadmetes, mida iseloomustab vähemalt üks järgmistest omadustest: a) elektronide või ioonide voo detektori väikesed mõõtmed, mis on piiratud 3 mm-ga: detektori paksus + selle paigaldamisruum, kokku maksimaalselt 6 mm, ning teistsugune ehitus, mis jätaks detektorile rohkem ruumi, ei ole tehniliselt ja teaduslikult võimalikud; b) lahutatavus kahes mõõtmes elektronide või ioonide voo detekteerimiseks, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: i) kosteaeg on lühem kui 25 ns; ii) proovi detekteerimisala on suurem kui 149 mm2; iii) paljunemistegur on suurem kui 1,3 × 103; c) elektronide või ioonide voo detekteerimiseks on kosteaeg lühem kui 5 ns; d) elektronide või ioonide voo detekteerimiseks on proovi detekteerimisala suurem kui 314 mm2; e) paljunemistegur on suurem kui 4,0 × 107. Erandi kehtivusaja lõpp on järgmistel kuupäevadel: a) meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juuli 2021; b) meditsiiniliste in vitro diagnostikaseadmete puhul 21. juuli 2023; c) tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete puhul 21. juuli 2024”.
(3)

Selleks, et võimaldada tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete parandamist ja pikendada nende kasutusiga, tuleks anda vabastus elavhõbeda kasutamise piirangust külmkatood-luminofoorlampide puhul, mida kasutatakse tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete taustavalgusega vedelkristallekraanides. Kooskõlas originaalvaruosadega parandamise põhimõttega tuleks kõnealust erandit kohaldada kõikide toodete suhtes, mis lastakse turule enne tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete nõuetele vastavuse kuupäeva, 22. juulit 2017, ning vabastuse kehtivusaeg peaks olema seitse aastat alates kõnealusest kuupäevast. On ebatõenäoline, et vabastus avaldaks kahjulikku mõju innovatsioonile.
(3)

Kuigi pliid on võimalik asendada keraamilistes madalpingekondensaatorites muude kasutusotstarvete puhul, nõuab selliste pliid mitte sisaldavate komponentide kasutamine tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes tootjatelt selliste seadmete või seadmete osade ümberkavandamist ja vastavatele kavanditele tunnustuse saamist, et muuta need tehniliselt teostatavaks ja näidata nende töökindlust. Seetõttu tuleks 31. detsembrini 2020. aastal teha erand plii kasutamise suhtes keraamilistes madalpingekondensaatorites, mida kasutatakse tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes. Arvestades tööstuslike seire- ja kontrolliseadmete innovatsioonitsüklit, on see suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole tõenäoliselt innovatsioonile kahjulikku mõju.
(3)

Tootjad vajavad aega, et töötada välja tehniliselt teostatavaid töökindlaid lahendusi, mis ei sisalda pliid. Plii kasutamine selliste elektri- ja elektroonikakomponentide joodistes ja ühenduste pinnakatetes ning selliste trükkplaatide pinnakatetes, mida kasutatakse süütemoodulites ja muudes mootorite elektrilistes ja elektroonilistes juhtsüsteemides, tuleks seetõttu erandina vabastada keelust kuni 31. detsembrini 2018. See on suhteliselt lühike üleminekuperiood, millel ei ole tõenäoliselt innovatsioonile kahjulikku mõju.
(2)

Valguslahendustorud on käsitööna valmistatud eriotstarbelised lambid, mida on olemas väga erinevaid. Mõned näited on neoonsildid, arhitektuurne valgustus ja spetsiaalsed valgust kiirgavad ained, mida kasutatakse keemilis-analüütilistes uuringutes. Kuna valguslahendustorusid kasutatakse sise- ja välistingimustes ning erinevates värvides, peavad need töötama tundlikes tingimustes ja külmas usaldusväärselt ning nende oodatav eluiga peab olema pikk, kuna neile on tihti raske ligi pääseda. Nõuetekohaseks toimimiseks kõnealustes tingimustes on valguslahendustorudes vajalik teatav minimaalne kogus elavhõbedat.
(3)

Seetõttu tuleks kuni 31. detsembrini 2018 vabastada keelust plii kasutamine platineeritud plaatinaelektroodide puhul, mida kasutatakse laiaskaalalisel juhtivuse mõõtmisel ning juhtivuse mõõtmisel väga happelises või väga leeliselises keskkonnas. Selline üleminekuaeg on vajalik uurimistööks ning on ebatõenäoline, et see põhjustaks kahjulikku mõju innovatsioonile.