Nõukogu määrus (EÜ) nr 976/2002,

4. juuni 2002,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane imporditollimaks teatavatele Indoneesiast pärit spiraalköiteseadistele ja lõpetatakse dumpinguvastase menetluse kohaldamine teatavate Indiast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega nõu pidamist,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlev varasem menetlus

(1) 1997. aasta jaanuaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 119/97 [2] lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 ("algmäärus") artikli 12 kohase läbivaatamise algatamise järel muutis nõukogu 2000. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 2100/2000 [3] Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse.

(3) 2002. aasta jaanuaris algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamise. [4] Malaisia suhtes kohaldatavate meetmete kohta ühtki läbivaatamistaotlust ei esitatud ja seetõttu lõppes nende kehtivusaeg 2002. aasta jaanuaris.

2. Käesolev menetlus

(4) 18. mail 2001 avaldas komisjon Euroopa Ühenduste Teatajas teadaande ("algatamisteade") [5] dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Indiast ja Indoneesiast pärit spiraalköiteseadiste ühendusse importimise suhtes.

(5) Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 3. aprillil 2001 järgmised ühenduse tootjad: Koloman Handler AG (Koloman), Austria, ja Krause Ringbuchtechnik GmbH & Co. KG (Krause), Saksamaa ("kaebuse esitajad"), kes toodavad olulise osa, käesoleval juhul umbes 90 %, ühenduses toodetavatest spiraalköiteseadistest. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

(6) Samal kuupäeval avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas teadaanne [6] samaaegse subsiidiumidevastase menetluse algatamisest samade toodete impordi suhtes kõnealustest riikidest.

(7) Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks teadaolevatele eksportivatele tootjatele, eksportijatele ja importijatele, asjaomaste ekspordiriikide esindajatele, kaebuse esitajatele ja kõigile teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele ja kasutajatele. Huvitatud pooltele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(8) Igast asjaomasest riigist esitas üks eksportiv tootja oma seisukoha kirjalikult. Rahuldati kõigi nende osaliste taotlused, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks peaks asja arutama.

(9) Kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. Vastus saadi ühelt kahest kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, ühelt eksportivalt India tootjalt ja viimasega seotud ühenduseväliselt eksportijalt, ning samuti ühelt ühenduses asuvalt kasutajalt ja kahelt ühenduses asuvalt sõltumatult importijalt. Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a) ühenduse tootja:

- Koloman Handler AG, Austria

b) India eksportiv tootja:

- ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd, Tiruvallore

c) seotud ühenduseväline eksportija (Hongkongis):

- ToCheungLee (BVI) Limited/World Wide Stationery Mfg. Co. Ltd (põhivaldusettevõtja),

d) sõltumatud importijad:

- Bensons International Systems Ltd, Ühendkuningriik,

- Bensons International Systems BV, Madalmaad,

e) kasutaja:

- Esselte, Ühendkuningriik.

(10) Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2000 kuni 31. märtsini 2001 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste kindlakstegemiseks uuris komisjon andmeid, mis käsitlesid ajavahemikku 1. jaanuarist 1998 uurimisperioodi lõpuni ("vaatlusperiood").

3. Ajutised meetmed

(11) Arvestades vajadust täiendavalt uurida teatavaid kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvidega seotud asjaolusid, pidades eeskätt silmas kaebuse esitajate juures toimuvaid ümberkorraldusi, ei kehtestatud Indiast ja Indoneesiast pärinevate spiraalköiteseadiste suhtes ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid.

4. Edasine menetlus

(12) Kõikidele asjaosalistele teatati otsusest mitte kehtestada ajutisi meetmeid. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Eelkõige käidi asja kohapeal täiendavalt uurimas ühe ühenduses asuva spiraalköiteseadiste kasutaja ja kahe ühenduses asuva sõltumatu importija juures.

(13) Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teatavakstegemist aega esitada oma seisukohad. Asjaosaliste esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati läbi ja vajadust mööda tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(14) Vaatlusaluseks tooteks on teatavad spiraalköiteseadised (edaspidi ka "vaatlusalune toode"). Hetkel liigitatakse need CN-koodi ex83051000 alla. Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul uurimisele.

(15) Spiraalköiteseadised koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil. Rõngad võivad olla mitmesuguse kujuga, kusjuures enim levinud on ümmargused, ristkülikukujulised või D-kujulised rõngad.

(16) Spiraalköiteseadiseid kasutatakse mitmesuguste dokumentide ja paberite hoidmiseks. Muu hulgas kasutavad neid spiraalköitjate, tarkvara- ja tehniliste juhendite, foto- ja margialbumite, teatmike ja tutvustavate trükiste tootjad.

(17) Uurimisperioodil müüdi ühenduses mitutsadat erinevat spiraalköiteseadise mudelit. Mudelid erinesid suuruse, kuju, rõngaste arvu, alusplaadi suuruse ja rõngaste avamise süsteemi (lahtitõmmatavad või päästikuga rõngad) poolest. Kuna spiraalköiteseadise mudelite vahel ei tehta selget vahet ja arvestades, et kõikidel neist on samad ainelised ja tehnilised põhiomadused ja et spiraalköiteseadise mudelid võivad teatavas ulatuses teineteist asendada, tõdes komisjon, et kõiki spiraalköiteseadiseid käsitatakse kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena.

2. Samasugune toode

(18) Komisjon leidis, et Indias toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel spiraalköiteseadistel ja Indiast ühendusse eksporditavatel spiraalköiteseadistel on samad ainelised ja tehnilised põhiomadused ja sama kasutusotstarve.

(19) Samuti leidis komisjon, et Indiast pärinevate ühendusse imporditavate spiraalköiteseadiste ja ühenduse tootjate toodetavate ühenduse turul müüdavate spiraalköiteseadiste ainelised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusotstarve ei erine.

(20) Kuna Indoneesia tootjad keeldusid koostööst, tugines komisjon algmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele andmetele. Seetõttu pidas komisjon muude seda riiki käsitlevate andmete puudumisel sobivaks kasutada kaebuses esitatud teavet, mille kohaselt Indoneesias toodetavad ja müüdavad või ühendusse eksporditavad spiraalköiteseadised ja kaebuse esitanud ühenduse tootjate toodetavad ühenduse turul müüdavad spiraalköiteseadised on samasugused.

(21) Seepärast järeldati, et ühenduse tootjate toodetavad ja ühenduse turul müüdavad spiraalköiteseadised, Indiast ja Indoneesiast pärinevad ja ühendusse eksporditavad spiraalköiteseadised ning Indias ja Indoneesias toodetavad ja sealsel siseturul müüdavad spiraalköiteseadised on kõik samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

(22) Uurimisperioodil kohaldati vaatlusaluse toote suhtes aastail 2000 ja 2001 kokkuleppelist tollimaksumäära 2,7 %. Üldise soodustuste süsteemi alusel kohaldati Indiast ja Indoneesiast imporditava vaatlusaluse toote suhtes vähendust, mille suurus oli 100 % aastail 2000 ja 2001 kehtinud kokkuleppelisest tollimaksumäärast. Selle tulemusena oli nii 2000. kui ka 2001. aastal kohaldatavaks tollimaksumääraks 0 %.

C. DUMPING

1. India

(23) Eksportivatele tootjatele saadetud küsimustikule vastas üks äriühing. Küsimustikule vastas ka üks selle eksportiva tootjaga seotud ühenduseväline äriühing. Eurostatist saadud impordiandmete põhjal oli selle eksportiva tootja osakaal kogu India ekspordist ühendusse 100 %.

a) Normaalväärtus

(24) Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas India ainsa koostööd teinud eksportiva tootja puhul oli spiraalköiteseadiste omamaise müügi kogumaht representatiivne võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ei käsitletud omamaist müüki representatiivsena, sest eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas alla 5 % tema ühendusse suundunud eksportmüügi kogumahust.

(25) Representatiivse omamaise müügi või teiste eksportivate tootjate omamaise müügi või eksportivate tootjate sama üldise tootekategooria müügi puudumise tõttu tuli normaalväärtus kindlaks määrata kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 tootmiskulude alusel, millele lisandusid mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude summa ja kasum.

(26) Eksporditavate tootemudelite tootmiskuludele liideti äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulud ning vaatlusaluse toote omamaisest müügist saadud kasum. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 kohandati eksportiva tootja deklareeritud müügi-, üld- ja halduskulusid vastavalt tema auditeeritud raamatupidamisaruandele.

(27) Pärast seda, kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplikud meetmed, väitis koostööd tegev India eksportiv tootja, et representatiivse omamaise müügi puudumisel ei tohi normaalväärtuse arvutamiseks kasutada tema enda müügi-, üld- ja halduskulusid ja omamaise müügi kasumimarginaali, ning et see kasumimarginaal ei ole mõistlik võrreldes kasumimarginaaliga, millest lähtuti kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel ja eelmiste uurimiste käigus ning mis saavutati tegelikult eksportmüügi osas.

(28) India eksportiva tootja poolt müügi-, üld- ja halduskulude kohta esitatud väite osas puuduvad tõendid selle kohta, et äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulud olnuks märkimisväärselt teistsugused, kui omamaine müük oleks moodustanud ekspordist üle 5 %. Seetõttu lükati see väide tagasi.

(29) Kasumiolukord vaadati üle India siseturu kohta saadud uute andmete alusel. Nende andmete põhjal leiti, et mõistlik kasumimarginaal, mis ei ületa teiste eksportijate või tootjate poolt päritoluriigi India siseturul sama üldise tootekategooria müügi osas saadud tavapärast kasumit, ei tohi ületada 5 %. Sellest lähtuvalt kohandati arvutust.

b) Ekspordihind

(30) Kogu eksportmüük ühendusse suundus ühenduses asuvatele sõltumatutele importijatele, ning ekspordihind määrati kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, lähtudes tegelikult makstud või makstavatest hindadest.

c) Võrdlus

(31) Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

(32) Müük ühendusse toimus Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu. Sellel Hongkongis asuval äriühingul oli vahendaja funktsioon ning selle arvessevõtmiseks kohandati tema kehtestatud ekspordihinda, arvates sellest maha vahendustasu.

(33) Korrigeerimisel on võetud arvesse transpordi-, kindlustus-, pakendamis- ja krediidikulude erinevusi, kui see on olnud otstarbekas ja põhjendatud.

d) Dumpingumarginaal

(34) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote iga mudeli kaalutud keskmist normaalväärust sama mudeli kaalutud keskmise ekspordihinnaga nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil.

(35) Võrdlus näitas, et uurimisperioodil ei eksportinud koostööd tegev eksportiv tootja spiraalköiteseadiseid dumpinguhinnaga. Lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on seetõttu järgmine:

- ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd: 0,0 %.

(36) Kuna koostööd tegeva eksportiva tootja eksport moodustab kogu vaatlusaluse toote ekspordi Indiast ühendusse, otsustati kehtestada dumpingu jääkmarginaaliks 0,0 % vastavalt kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele.

2. Indoneesia

(37) Ainus teadaolev eksportiv tootja Indoneesias ja temaga seotud importija ei vastanud küsimustikule. Vastavalt algmääruse artiklile 18 teatati sellele äriühingule nõuetekohaselt, et koostööst keeldumise korral tehakse tema kohta järeldused kättesaadavate andmete põhjal. Sellest hoolimata ei nõustunud äriühing tegema uurimise käigus koostööd. Algmääruse artikli 16 lõike 1 kohaselt ei tehtud selle eksportiva tootja valdustesse kontrollkäiku.

a) Normaalväärtus ja ekspordihind

(38) Kättesaadavaid andmeid kasutades ja muude seda riiki käsitleva usaldusväärse teabe puudumisel peeti asjakohaseks kasutada kaebuses esitatud teavet. Algmääruse artikli 18 lõike 5 kohaselt võrreldi seda teavet võimalust mööda andmetega, mis pärinesid teistest sõltumatutest allikatest.

(39) Normaalväärtus arvutati Indoneesiast pärit spiraalköiteseadiste viie eri liigi kohta tootmiskulude alusel, millele lisandusid mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude summa ja kasum.

(40) Ekspordihind määrati kõigi viie liigi puhul kindlaks esimese ühenduses asuva sõltumatu ostja makstud hinna alusel. Müügi-, üld- ja halduskulude summat ja kasumit kohandati kaebuses esitatud teabe põhjal.

(41) Ainus teadaolev eksportiv tootja Indoneesias väitis, et kaebuse põhjal kehtestatud normaalväärtus ei ole tema tegeliku normaalväärtuse seisukohalt representatiivne ning lisas, et artikli 18 lõike 5 kohaselt peab komisjon võrdlema kaebuses esitatud teavet sõltumatute allikatega, sealhulgas avaldatud hinnakirjade, ametliku statistika või muu sõltumatu ametliku teabega.

(42) Nagu eespool öeldud, ei esitanud kõnealune eksportiv tootja normaalväärtuse kehtestamiseks vajalikke andmeid. Püüti leida võimalikult palju alternatiivseid teabeallikaid ja kontrollida kaebuses esitatud andmeid, otsides teavet Internetist, kontrollides sõltumatu importija esitatud andmeid ja analüüsides Eurostati andmeid. Kaebus hõlmas viit konkreetset tootemudelit, mille hinnad olid normaalväärtuse tõttu erinevad, ning neid hindu võrreldi samade tootemudelite vastavate ekspordihindadega. Üksikute normaalväärtuste või kaebuses esitatud normaalväärtuste tavalise keskmise võrdlemine Eurostati andmetes esitatud kaalutud keskmise ekspordihinnaga ei oleks olnud sobiv alus järelduse tegemiseks. Seega ei suudetud leida normaalväärtuse ja ekspordihinna kohta usaldusväärsemaid andmeid kui need, mis kaebuses esitati.

b) Võrdlus

(43) Õiglase võrdluse huvides kohandati vajaduse korral transpordi- ja jaotuskulusid. Kohandused tehti kaebuses esitatud teabe põhjal, mida kontrolliti.

c) Dumpingumarginaal

(44) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote kõigi vaatlusaluste tooteliikide normaalväärtust võrreldavate tooteliikide ekspordihindadega tehasest hankimise tasandil.

(45) Võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu Indoneesia puhul. Kõigi Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmine:

(46) Kõik eksportijad: 144,0 %.

D. KAHJU

1. Sissejuhatav märkus

(47) Kuna ainult üks India eksportiv tootja tegi uurimise käigus koostööd ja kuna ühenduse tööstusharu koosneb üksnes ühest äriühingust, on neid äriühinguid käsitlevad üksikasjalikud andmed esitatud indekseeritud arvude või ligikaudsete väärtustena, et algmääruse artikli 19 kohaselt säilitada esitatud andmete konfidentsiaalsus.

2. Ühenduse toodang

(48) Tehti kindlaks, et lisaks kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale toimus tootmine ka Itaalias ja Hispaanias. Kuigi kõnealune Itaalia äriühing ei esitanud komisjonile täielikke andmeid, kinnitas saadud teave, et uurimisperioodil valmistas ta umbes 10 % ühenduse kogutoodangust. Hispaania äriühingu osas, kes ei esitanud komisjonile täielikke andmeid, leiti, et 2001. aastal valmistas ta vaatlusalust toodet tähtsusetul hulgal, importides põhilise osa müüdavast kaubast ühest asjaomasest riigist. Seetõttu leiti, et teda peaks käsitlema pigem importija kui tootjana.

(49) Samuti tehti kindlaks, et Ühendkuningriigis asuv äriühing oli varem tootnud teatavat liiki spiraalköiteseadiseid. See äriühing kinnitas kirjalikult, et vaatlusaluse toote valmistamise lõpetas ta mitu aastat tagasi. Muid ühenduse tootjaid teadaolevalt ei ole.

(50) Eespool esitatu põhjal moodustab kaebuse esitajate ja Itaalias asuva ühenduse tootja toodang ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

3. Ühenduse tööstusharu määratlus

a) Ühenduse tööstusharu

(51) Üks kahest kaebuse esitanud tootjast (Krause) ei vastanud küsimustikule ja ta loeti koostööst keeldunuks. Seda tootjat, olgugi et ta toetas kaebust, ei loetud seetõttu ühenduse tööstusharu osaks. Teise tootja (Koloman) puhul leiti, et uurimisperioodil ei tootnud ta mitte üksnes samasugust toodet ühenduses, vaid tootis Ungaris ka selle osi. Lisaks oma ühenduse toodangule kauples Koloman Ungaris valmistatud toodetega ühenduses ja kasutas Ungaris valmistatud osi oma ühenduse toodangus. Pealegi paigutati koostööd teinud ühenduse tootja tootmine 2000. aasta alguses osaliselt ümber, nimelt viidi teatavad masinad Austriast Ungarisse. Eespool kirjeldatust hoolimata jäi selle äriühingu põhitegevus siiski ühendusse, pidades silmas peakontorit, ladusid, müügiosakonda, olulise osa toodangu valmistamist ning olulist tehnilist ja turundusalast oskusteavet. Importkaupade müümisega täiendati samasuguste toodete valikut, mistõttu see ei mõjutanud Kolomani seisundit ühenduse tootjana. Mis puutub osade valmistamisse Ungaris ja nende sisaldumist valmistootes, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et need sisalduvad osad moodustasid üksnes väikese osa valmistoote omahinnast ja seega lisandväärtusest. Järelikult ei mõjuta taoline import ettevõtte seisundit ühenduse tootjana.

(52) Uurimise käigus tõdeti, et ainus koostööd teinud ühenduse tootja valmistas rohkem kui 25 % ühenduses toodetavatest spiraalköiteseadistest, täites seega algmääruse artikli 5 lõike 4 nõuded. Selles lähtuvalt käsitleti teda ühenduse tööstusharu moodustavana algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja edaspidi nimetatakse teda "ühenduse tööstusharuks".

b) Uurimisperioodi järgsed sündmused

(53) 2001. aasta novembris ehk pärast uurimisperioodi lõppu läks koostööd teinud ühenduse tootja Koloman pankrotti ja likvideerimismenetluse tulemusena võttis Kolomani üle Austria äriühing, kelle Ühendkuningriigis asuv emaettevõte omandas ka Kolomani Ungari sidusettevõtte.

(54) Omandajad kinnitasid komisjonile, et nad toetavad kaebust jätkuvalt.

c) Tarbimine ühenduses

(55) Nähtava tarbimise kindlakstegemisel ühenduses võeti aluseks ühenduse tööstusharu poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, muude ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, mis on märgitud kaebuses ja mida on uurimisperioodi osas sobivalt kohandatud, koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teave ja Eurostati impordiandmed. Arvesse võeti asjaolu, et CN-kood 83051000 hõlmab ka tooteid, mida käsilolev menetlus ei hõlma. Indoneesia puhul kasutati Indoneesia eksportijate koostöövalmiduse puudumise tõttu siiski usaldusväärseimaid kättesaadavaid andmeid – Eurostati andmeid. Kaebuse kui usaldusväärseima kättesaadava tõendi põhjal leiti, et kogu eespool nimetatud CN-koodi kohane import on vaatlusaluse toote import. Koostööst keeldunud Indoneesia eksportija väitis, et tema eksport ühenduse turule on umbes 15 % väiksem kui aluseks võetud impordimaht. See väidet ei saanud aga kinnitada ja erinevus oli selgitatav tonnidena väljendatud Eurostati statistiliste andmete ühikuteks ümberarvestamisel kasutatud suhtarvuga. Sellest teabest nähtub, et 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni suurenes tarbimine ühenduses 5 %. Täpsemalt öeldes oli tarbimine 1998. ja 1999. aastal suhteliselt muutumatu ja seejärel suurenes pidevalt uurimisperioodi lõpuni, mil see oli umbes 348 miljonit ühikut.

4. Import asjaomasest riigist

(56) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et menetlus India vastu on lõpetatud. Seetõttu uuritakse üksnes importi Indoneesiast kui ainsast järelejäänud asjaomasest riigist.

a) Dumpinguhinnaga impordi maht

(57) Kuigi Indoneesiast pärit impordi maht vähenes aastatel 1998–2000 ja seejärel suurenes jälle natuke 2000. aastast uurimisperioodi lõpuni, tuleks tähele panna, et ehkki import kõnealusest riigist algas alles 1997. aastal, oli selle maht juba 1998. aastal märkimisväärne ja uurimisperioodil ulatus 32 miljoni ühikuni.

b) Dumpinguhinnaga impordi turuosa

(58) Indoneesia impordi turuosa leiti olevat 8–13 % ja alates 1998. aastast on see vähenenud umbes 2 %.

c) Dumpinguhinnaga impordi hinnad

i) Hindade liikumine

(59) Indoneesiast pärinevate importkaupade kaalutud keskmised hinnad vähenesid 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 5 % ehk 105 eküült tuhande ühiku kohta 99 euroni tuhande ühiku kohta. Hindade vähenemine oli eriti märkimisväärne aastatel 1998–1999, mil hinnad vähenesid 3 %, ja 2000. aastast uurimisperioodi lõpuni, mil need vähenesid 2 %.

ii) Hindade allalöömine

(60) Indoneesia eksportijate koostöövalmiduse puudumise tõttu tehti hinnavõrdlus Eurostati andmete põhjal, mida on sobivalt kohandatud tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra võrreldud samal kaubanduslikul tasandil ühenduse tootjate tehasehindadega.

(61) Eespool öeldut silmas pidades uuriti hindade allalöömist ja vajadusel muudeti andmeid täiendavatel kontrollkäikudel saadud teabe põhjal. Tehti kindlaks, et Indoneesiast imporditud kaubad on ühenduse tööstusharu toodetud kaubast 30–40 % odavamad. Samuti tuleks tähele panna, et hinnad olid alla surutud, kuna ühenduse tööstusharu ei olnud kasumis.

5. Ühenduse tööstusharu olukord

a) Tootmine

(62) Ühenduse tööstusharu toodang vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 25 %. Aastatel 1998–1999 toimus oluline vähenemine (15 %). Märgatav vähenemine jätkus aastatel 1999–2000 ja seejärel püsis toodangu maht uurimisperioodi lõpuni samal tasemel.

b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

(63) Tootmisvõimsus liikus samas suunas kui toodang ja vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 26 % võrra.

(64) Seega püsis tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusperioodil samana.

c) Varud

(65) Ühenduse tööstusharu aastalõpuvarud vähenesid 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 12 % võrra.

d) Müük ühenduses

(66) Hoolimata tarbimise suurenemisest ühenduses, vähenes ühenduse tööstusharu müügimaht 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni märgatavalt ehk 25 %. Aastatel 1998–1999 vähenes maht 10 % ja aastatel 1999–2000 veelgi rohkem, nimelt 15 %.

e) Turuosa

(67) Ühenduse tööstusharu turuosa vähenes rohkem kui 4 % 1998. aasta algusest uurimisperioodi lõpuni, muutudes seega sarnaselt müügimahuga.

f) Hinnad

(68) Ühenduse tööstusharu keskmine puhasmüügihind vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni umbes 4 % võrra. Kõnealune vähenemine oli eriti märgatav aastatel 1998–1999 (6 %), s.o ajal, mil asjaomasest riigist imporditava kauba hinnad oluliselt vähenesid, nagu kirjeldatud põhjenduses 59.

g) Tasuvus

(69) Ühenduse tööstusharu kaalutud keskmine tasuvus vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 10 % võrra ja 2000. aastast muutus tegevus kahjumlikuks. Selle ebasoodsa suundumuse tulemusena läks ühenduse tööstusharu pankrotti, nagu mainitud põhjenduses 53.

h) Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

(70) Ühenduse tööstusharu rahakäive, mis tulenes spiraalköiteseadiste müügist, muutus väga sarnaselt tasuvusega, s.o vähenes oluliselt 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni.

(71) Uurimise käigus tehti kindlaks, et ühenduse tööstusharu võime kaasata kapitali muutus sellal väiksemaks tööstusharu majandusliku seisundi ja eelkõige vähenenud tasuvuse tõttu.

i) Tööhõive, palgad ja tootlikkus

(72) Ühenduse tööstusharus vähenes spiraalköiteseadiste tootmisega seotud töötajate arv 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 30 %. Palkade kogusumma muutus samas suunas, vähenedes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 27 %, misläbi keskmine palk suurenes samal ajal 5 %. Ühenduse tööstusharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna toodangu mahuna töötaja kohta, suurenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 8 %.

j) Investeeringud ja nende tasuvus

(73) 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenes investeeringute maht 39 %. Vähenemine oli eriti märgatav aastatel 1999–2000. Uurimine näitas, et enamik kapitalikuludest oli seotud olemasolevate tootmisvahendite asendamise või hooldamisega.

(74) Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud ühenduse tööstusharu puhaskasumi ja investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, liikus ühes suunas tasuvusega ja 2000. aastal muutusid investeeringud kahjumlikuks.

k) Kasv

(75) Kui 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni suurenes ühenduses tarbimine 5 %, vähenes ühenduse tööstusharu müügimaht samas umbes 25 % ja vaatlusaluse toote impordi maht püsis märkimisväärsena. Seetõttu ei saanud ühenduse tööstusharu nõudluse väikesest suurenemisest ühenduse turul mingit kasu.

l) Dumpingumarginaali suurus

(76) Võttes arvesse asjaomasest riigist pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

m) Toibumine varasema dumpingu tagajärgedest

(77) Ühenduse tööstusharu ei ole veel täielikult toibunud Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärit spiraalköiteseadiste varasema dumpinguhinnaga impordi tagajärgedest. Nagu nimetatud, muudeti lõplikud meetmed kehtestanud määrust (EÜ) nr 119/97 nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/2000, et võtta arvesse Hiina Rahvavabariigi suhtes algatatud absorptsioonivastase menetluse tulemusi. Kui Malaisia suhtes kehtestatud meetmed tunnistati 2002. aasta jaanuaris kehtetuks, siis Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes on algatatud läbivaatamine.

6. Tootmise osaline ümberpaigutamine

(78) Veendumaks, et ühenduse tööstusharu olukord ei halvenenud ühenduse tootmise ülesehitusliku muutumise tõttu, uuriti ka seda, kas põhjenduses 51 kirjeldatud tootmise osaline ümberpaigutamine (masinad viidi Austriast Ungarisse), mis toimus 2000. aasta alguses, mõjutas ühenduse tööstusharu olukorda. Ilmnes, et kuigi kõnealune ümberpaigutamine (s.o tootmine, toomisvõimsus ja müügimaht) süvendas teatavate kahjunäitajate halvenemist, paranes võimsuste kasutamise ja keskmiste müügihindade suundumus, piirates seeläbi kahjumit. Näiteks leiti, et hinnanguliselt umbes 60 % toodangu vähenemisest ja umbes 80 % müügimahu vähenemisest oli seotud ümberpaigutamisega, samas kui selle ümberpaigutamiseta oleks hinnalangus olnud kolm korda suurem ja tasuvuse vähenemine oleks olnud 7 % suurem. Eespool esitatut silmas pidades leiti, et ühenduse tööstusharu olukorra halvenemine ei tulenenud ühenduse tootmise ülesehituslikust muutumisest.

(79) On väidetud, et ühenduse tööstusharu põhitegevus ei toimu enam ühenduses, kuna ümberpaigutamisega Ungarisse kaasnes väidetavalt tema ühenduse toodangu 60 % suurune vähenemine ja tema ühenduses toodetud kauba müügi 80 % suurune vähenemine.

(80) Nagu juba selgitatud põhjenduses 78, ei kaasnenud ümberpaigutamisega sellist vähenemist ühenduse tööstusharu toodangus, vaid üksnes 15 % suurune vähenemine tema ühenduse toodangus ja 20 % suurune vähenemine tema ühenduses toodetud kauba müügi mahus. See kinnitab põhjenduses 51 esitatud järeldust ühenduse tööstusharu põhitegevuse kohta.

7. Järeldus kahju kohta

(81) On leitud, et vaatlusperioodil on ühenduse tööstusharu olukord halvenenud (olles arvesse võtnud põhjenduses 78 kirjeldatud ümberpaigutamist).

(82) Kuigi Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete tagajärjel vähenes kõnealune import nendest riikidest pärast 1998. aastat oluliselt, ei saanud ühenduse tööstusharu seda olukorda täielikult ära kasutada. 1998. aastast halvenes enamik kahjunäitajatest, s.o toodang, müügimaht, hinnad, turuosa, tasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive ja tööhõive. Eeskätt vähendas ühenduse tööstusharu tasuvust tema toodangu müügihindade langus.

(83) Lisaks sellele imporditi Indoneesiast pärinevaid kaupu märkimisväärsel hulgal, sellal kui ühenduse tööstusharu toodangu müük vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni. Uurimine on näidanud, et uurimisperioodil imporditi Indoneesiast kaupu hinnaga, mis olid ühenduse tööstusharu toodangu hindadest 30–40 % madalamad. Lisaks sellele olid hinnad alla surutud.

(84) Ühenduse tööstusharu olukord leiti seega olevat piisavalt halvenenud järeldamaks, et ühenduse tööstusharu on kannatanud olulist kahju.

(85) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et pärast uurimisperioodi läks ühenduse tööstusharu kehva majandusliku seisundi tõttu pankrotti.

E. PÕHJUSLIK SEOS

1. Sissejuhatus

(86) Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt uuriti, kas Indoneesiast pärineva kauba import, arvestades selle mahtu ja mõju spiraalköiteseadiste hindadele ühenduse turul, on kahjustanud ühenduse tööstusharu määral, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordile.

2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(87) Dumpinguhinnaga impordi maht vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 14 % ja selle turuosa ühenduses vähenes samal ajal 2 %. Impordi maht püsis aga märkimisväärsena ja importkauba turuosa oli 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni vahemikus 8–13 %. Selle importkauba hind oli ühenduse tööstusharu toodangu hindadest märkimisväärselt madalam. Ühenduse tööstusharu turuosa vähenes rohkem kui 4 %. Samas vähenesid ühenduse tööstusharu toodangu keskmised hinnad 4 %. Hinnad langesid tegelikult isegi rohkem, nagu põhjenduses 78 kirjeldatud.

(88) Samal ajal halvenes ühenduse tööstusharu olukord 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni, mille näiteks on müügimahu ja turuosa vähenemine, hinnalangus ja tasuvuse oluline vähenemine, mis viis kahjumini. Seega ei saanud ühenduse tööstusharu märgatavat kasu eespool nimetatud Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia vastaste meetmete kehtestamisest.

(89) Üks Indoneesia eksportija on väitnud, et Indoneesia eksport ei saanud põhjustada kahju, kuna see on aastatel 1999–2000 vähenenud ja selle turuosa on olnud tähtsusetu. Sama äriühing väitis, et import Indoneesiast ei saanud avaldada ühenduse tööstusharule tegelikku mõju, kuna ühenduse toodang oli viis või kuus korda suurem kui Indoneesiast imporditud kauba maht.

(90) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et kuigi import Indoneesiast vähenes aastatel 1998–2000, suurenes see veidi 2000. aastast uurimisperioodi lõpuni, jõudmata siiski 1998. aasta tasemele. Lisaks sellele, nagu juba selgitatud põhjenduses 58, oli Indoneesiast imporditud kauba turuosa 8–13 %, mis on oluline ja selgelt üle alammäära. Lõpetuseks on vaja meelde tuletada, et ühenduse tööstusharu on selgelt määratletud põhjenduses 52 ja et selle toodangu maht ei küüni kaugeltki Indoneesia äriühingu väidetud tasemeni.

(91) Seetõttu võib järeldada, et dumpinguhinnaga import Indoneesiast on kahjustanud 1997. aastal Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia vastu kehtestatud ja 2000. aastal Hiina Rahvavabariigi osas muudetud dumpinguvastaste meetmete mõju ja et see on olnud eelnevates põhjendustes kokkuvõtlikult kirjeldatud ebasoodsate suundumuste oluliseks põhjuseks.

3. Muude tegurite mõju

a) Import muudest kolmandatest riikidest

(92) Uuriti ka seda, kas muud tegurid peale dumpinguhinnaga impordi Indoneesiast on võinud põhjustada ühenduse tööstusele kahju või sellele kaasa aidanud, ja eelkõige seda, kas import muudest riikidest peale Indoneesia on võinud kaasa aidata selle olukorra kujunemisele.

(93) Muudest kolmandatest riikidest imporditud kauba maht suurenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 17 % ja samal ajal suurenes nende riikide turuosa rohkem kui 5 %. See suurenemine toimus paljuski Indiast, Taist ja Ungarist pärineva impordi suurenemise tõttu, samal ajal kui Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinev import vähenes märgatavalt tänu 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele.

(94) Kolmandatest riikidest imporditud kauba keskmine ühikuhind vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 16 %. Kõnealusel ajal langesid peaaegu kõikidest kolmandatest riikidest imporditud kauba hinnad, välja arvatud Hiina Rahvavabariigist imporditud kauba hinnad, mis tõusid dumpinguvastaste meetmete toimel oluliselt, saavutades Ungarist imporditud kauba hindadega sama taseme siiski alles uurimisperioodil.

i) India

(95) Kõigepealt uuriti, kas Indiast pärineva kauba import võib olla kaasa aidanud ühenduse tööstusharule kahju tekitamisele. Kuigi import Indiast suurenes märgatavalt 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni, olid Indoneesiast imporditud kaubad samal ajal 2–30 % odavamad kui Indiast imporditud kaubad. Lisaks sellele tuleks tähele panna, et kui import Indiast algas 1998. aastal, olid sealt imporditud spiraalköiteseadiste hinnad üle 40 % kõrgemad kui Indoneesiast imporditud spiraalköiteseadiste hinnad võrreldavate koguste puhul. Seejärel langesid Indiast imporditava kauba hinnad pidevalt, kuid jäid alati Indoneesiast imporditava kauba hindadest suuremaks, olles uurimisperioodil rohkem kui 5 % suuremad. Seetõttu järeldatakse, et kuigi import Indiast on ühenduse tööstusharu olukorda kahjulikult mõjutanud, oli Indoneesiast pärineva dumpinguhinnaga impordi kahjulik mõju ka eraldi võetuna märkimisväärne. Indoneesia oli ühenduses mõjuvõimas ja tähtis turuosaline. Indoneesiast ühendusse eksporditud kauba maht oli küll väiksem kui India vastava ekspordi maht, kuid siiski märkimisväärne. Indoneesiast ühendusse eksporditud kauba hinnad lõid ühenduse tööstusharu toodangu hinnad veel rohkem alla kui India eksportkauba hinnad. Samuti märgitakse, et eespool kirjeldatud uurimist takistas suuresti asjaolu, et Indoneesia ei teinud koostööd, mistõttu ei olnud Indoneesiast eksporditud kauba osas saadaval teavet tooteliikide ja turulõikude kohta.

ii) Hiina Rahvavabariik

(96) Uuriti ka seda, kas Hiina Rahvavabariigist importimise suhtes 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastaste meetmete rakendamine on võinud põhjustada ühenduse tööstusharule kahju või sellele kaasa aidanud. Siinkohal on tähelepanuväärne, et kuigi Hiina Rahvavabariigist pärineva kauba suhtes imporditollimaksu rakendamine on kahjustanud 1997. aastal müügihindade osas kehtestatud meetmete mõju, vähenesid nende meetmete mõjul kõnealusest riigist imporditud kauba mahud oluliselt juba 1998. aastal. Lisaks sellele tuleks märkida, et kuigi import Indoneesiast algas alles 1997. aastal, oli see 1998. aastaks jõudnud sama mahuni kui import Hiina Rahvavabariigist. Seejärel vähenes import Hiina Rahvavabariigist järsult, samas kui import Indoneesiast vähenes palju vähem, nii et uurimisperioodi alguseks oli import Indoneesiast üle kolme korra suurem kui import Hiina Rahvavabariigist. Seetõttu, kuna Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi mahud olid uurimisperioodil palju väiksemad kui Indoneesiast pärineva impordi mahud, järeldati, et kõnealune import ei mõjutanud tõsiselt ühenduse tööstusharu, võrreldes Indoneesiast pärineva dumpinguhinnaga impordi mõjuga.

iii) Ungari

(97) Et teha kindlaks, kas import Ungarist eraldi võttes kahjustas ühenduse tööstusharu, uuriti imporditud kauba mahte ja hindu ühenduse turul.

(98) Ungarist pärinevat importi 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni uuriti andmete põhjal, mis sisaldusid selle ühenduse tootja vastuses küsimustikule, kelle tehas Ungaris kujutab endast ainsat Ungari tootjat.

(99) Vaatlusperioodil suurenes Ungarist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi maht. Hinnad, mida ühenduse tööstusharu võttis ühenduse turul oma Ungarist imporditud toodete eest, vähenesid vaatlusperioodil, kuid jäid siiski kõrgemaks kui muudest kolmandatest riikidest imporditud kauba hinnad, kusjuures Indoneesiast imporditud kauba hinnad olid palju madalamad.

(100) Uuriti Ungaris ühenduse tööstusharu toodetavaid spiraalköiteseadiseid ja võrreldi neid Austrias toodetavate spiraalköiteseadistega. Leiti, et Austrias ja Ungaris toodetavad mudelid kattusid väga vähesel määral.

(101) Kuna nii Austrias kui ka Ungaris toodetud mudelite osakaal oli väike, järeldati, et Ungaris valmistatud tooted täiendasid ühenduse tööstusharu tootevalikut, võimaldasid tööstusharul pakkuda tarbijatele laiemat mudelivalikut ja ei avaldanud ühenduse tööstusharule kahjulikku mõju.

(102) Eespool esitatut silmas pidades leiti, et import Ungarist ei aidanud oluliselt kaasa ühenduse tööstusharu olukorra halvenemisele.

iv) Tai

(103) Kuna, nagu juba mainitud nõukogu määruses (EÜ) nr 2100/2000, "osa Hiinast pärinevaid kaupu deklareeriti tollile Taist pärinevana ja seeläbi välditi kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude maksmist", peeti vajalikuks hinnata ka Taist imporditud kauba mõju.

(104) Seoses sellega tõdeti, et import Taist suurenes vaatlusperioodil oluliselt, kuna see algas 1998. aastal umbes ühe miljoni ühikuga ja oli uurimisperioodil juba rohkem kui 23 miljonit ühikut. Lisaks sellele tehti Eurostati andmete põhjal kindlaks, et Taist imporditud kauba müügihinnad olid üldiselt madalamad kui Indoneesiast imporditud kauba hinnad.

(105) Kuigi Taist imporditud kauba hinnad olid umbes 20 % madalamad kui Indoneesiast imporditud kauba omad, on vaja meelde tuletada, et Indoneesiast imporditi üle kolmandiku rohkem kaupu kui Taist. Kuna Taist imporditud kogused on siiski oluliselt väiksemad kui Indoneesiast imporditud kogused, leiti, et impordil Taist ei saanud olla märkimisväärset mõju, võrreldes Indoneesiast pärineva dumpinguhinnaga impordi mõjuga.

(106) Koostööst keeldunud Indoneesia eksportija seadis kahtluse alla Taid käsitleva uurimise tulemused. Ta väitis, et Indoneesiast imporditava kauba maht ei ole Taiga võrreldes nii palju suurem ja et hinnad on Taiga võrreldes kõrgemad. Siinkohal on siiski vaja meelde tuletada, et kuigi Taist imporditud kauba hinnad olid Indoneesiast impordi kauba omadest madalamad, imporditi Indoneesiast üle 30 % rohkem kaupu kui Taist. Seega leiab kinnitust põhjenduses 105 esitatud järeldus.

b) Muud tegurid

(107) Uuriti ka seda, kas ühenduse tööstusharu on kahjustanud muud tegurid peale eespool nimetatute.

(108) Koostööd teinud importijad väitsid, et spiraalköiteseadiste valdkond on äärmiselt hinnatundlik, mistõttu tootjad peavad konkurentsis püsimiseks müüma suuri koguseid. Samuti väitsid nad, et ühenduse tööstusharu keskendub üksnes ühenduse turule, selle asemel et keskenduda maailmaturule, mis võimaldaks suurendada tasuvust. Selles küsimuses on vaja meelde tuletada, et ühenduse tööstusharu ühendusesisese ja -välise müügi suhe ei muutunud oluliselt 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni. Hoolimata sellest, et ühenduse tööstusharu keskendus suuresti ühenduse turule, võimaldasid ekspordiks müüdud kaubad 1998. aastal ehk ajal, mil import Indoneesiast oli märkimisväärne, ühenduse tööstusharul kasumis olla.

(109) Üks kasutaja väitis, et kahju tulenes tugevast konkurentsist kontoritarvete vallas. Väidetavalt sundis see konkurents vaatlusaluse toote kasutajaid/turustajaid avaldama ühenduse tööstusharule hinnasurvet, mis põhjustas hinnalanguse. Sellega seoses rõhutatakse, et dumpinguhinnaga import kahtlemata tugevdas oluliselt hinnasurvet, mida kasutajad ühenduses avaldasid, põhjustades seeläbi ühenduse tööstusele kahju.

(110) Lisaks sellele uuriti, kas hinnalangus võis tuleneda spiraalköiteseadiste valdkonna tavapärasest arengust, kuna 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenesid peaaegu kõikide tarnijate küsitavad hinnad.

(111) Selles suhtes on vaja meelde tuletada, et üldise hinnalanguse käsitlemisel tuleks silmas pidada pidevat ebaausat tegevust, millega tegelesid esmalt Hiina Rahvavabariik ja Malaisia ning seejärel Indoneesia ja mis on mõjutanud ühenduse turgu.

(112) Nagu mainitud põhjenduses 108, on spiraalköiteseadiste turg äärmiselt hinnatundlik. Kuna leiti, et Indoneesiast imporditi dumpinguhinnaga kaupu ja et nende kaupade hinnad olid madalamad kui keskmine ühikuhind kõikide muude 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni imporditud spiraalköiteseadiste puhul, tuleb järeldada, et import Indoneesiast, mille osakaal ühenduse turul oli uurimisperioodil 8–13 %, on põhjustanud kõnealusel turul hinnalanguse.

(113) Lõpetuseks uuriti, kas koostööst keeldunud ühenduse tootja Krause hinnakujundus võis kaasa aidata ühenduse tööstusharule kahju tekitamisele. Krauset käsitlevate andmete täiendav uurimine näitas, et vaatlusperioodil halvenes selle ühenduse tootja enda olukord, eelkõige müügihinna ja tasuvuse osas. Seetõttu tundub, et Krause ei ole kaasa aidanud ühenduse tööstusharule kahju tekitamisele ja et teda on samamoodi kahjustanud import Indoneesiast, sest ta oli sunnitud oma hindu vähendama sarnaselt ühenduse tööstusharuga.

(114) Kõige eespool esitatu põhjal järeldati, et hinnalangust ühenduse turul ei tohiks pidada kaubanduse tavapäraseks arengusuunaks, vaid pigem Indoneesia ebaausa kaubandustegevuse tagajärjeks.

(115) Indoneesia võimuorganid väitsid, et eksport Indoneesiast piirdus Itaalia spiraalköitetootja varustamisega, et täiendada viimase tootevalikut.

(116) See väide leiti siiski olevat vastuolus koostööst keeldunud Indoneesia eksportija väitega, et Indoneesia tootjal on oluline turuosa üksnes Ühendkuningriigis. Seda kinnitab ka Eurostat.

(117) Viimati nimetatud tootja väitis, et eksport Indoneesiast ei saanud põhjustada kahju, kuna tema põhituruks on Ühendkuningriik, kus ühenduse tööstusharu ei tegutse märkimisväärses ulatuses. Lisaks tõsiasjale, et see väide on vastuolus Indoneesia võimuorganite väitega, on siinkohal vaja meelde tuletada, et kahju uuritakse kogu ühenduses, mitte ainult teatavas piirkonnas.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(118) Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse, et ühenduse tööstusele tekkinud oluline kahju, mida iseloomustab toodangu, müügimahtude, hindade, turuosa, tasuvuse, investeeringutasuvuse, rahakäibe ja tööhõive muutumine ebasoodsas suunas, võttes sobivalt arvesse ümberpaigutamist Ungarisse, tulenes kõnealusest dumpinguhinnaga impordist. Tõepoolest, Indiast, Taist ja Hiina Rahvavabariigist kaupade importimise ja ühenduse tootmise osalise ümberpaigutamise koosmõju ühenduse tööstusharu olukorrale oli üksnes vähene.

(119) Koostööst keeldunud Indoneesia eksportija väitis ka seda, et põhjenduses 118 esitatud järeldus on vastuolus asjaoluga, et on olemas piisavalt tõendeid, et algatada meetmete aegumisega seotud läbivaatamine Hiina Rahvavabariigi osas.

(120) Seoses sellega oleks vaja meelde tuletada, et meetmete aegumisega seotud läbivaatuse eesmärk on uurida ühenduse turu olukorda, et hinnata kuivõrd tõenäoline on dumpingu ja kahjustamise jätkumine või kordumine kehtivate meetmete kõrvaldamise korral. Järelikult asjaolu, et ühenduse tööstusharu olukorra halvenemise põhjuseks uurimisperioodil on peetud Indoneesiat, ei mõjuta uuringut, mis käsitleb Hiina eksportijate tulevast tegevust ühenduse turul ega selle tõenäolist mõju ühenduse tööstusharu olukorrale. Siinkohal on samuti vaja meelde tuletada, et Hiina turuosa oli vaatlusperioodi viimasel kahel aastal väga väike.

(121) Uurimise põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tööstusharule dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, järeldatakse, et kõnealused muud tegurid iseenesest ei lükka ümber tõsiasja, et tuvastatud olulise kahju põhjuseks on dumpinguhinnaga import.

F. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatav märkus

(122) Uuriti, kas oli olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et käsitletaval juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõikide esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

(123) Hindamaks meetmete kehtestamise või kehtestamatajätmise tõenäolist mõju, küsiti teavet kõikidelt huvitatud isikutelt. Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale, veel kahele teadaolevale ühenduse tootjale, üheksale sõltumatule importijale, 49 kasutajale ja ühele kasutajate ühendusele saadeti küsimustik. Küsimustikule vastasid üks kaebuse esitanud ühenduse tootja (Koloman), kaks sõltumatut importijat ja üks nende importijatega seotud kasutaja. Üks teine kasutaja esitas oma seisukohad, kuid ei vastanud küsimustikule.

(124) Need vastused ja seisukohad olid ühenduse huvide uurimise aluseks.

2. Ühenduse tööstusharu huvid

a) Sissejuhatavad märkused

(125) Ühenduses on mitu spiraalköiteseadiste tootjat viimaste aastate jooksul lõpetanud vaatlusaluse toote valmistamise. Järelejäänud äriühingute osas tehti uurimise käigus kindlaks, et ka Ühendkuningriigis asuv äriühing lõpetas tootmise mitu aastat tagasi, nagu mainitud põhjenduses 49. Itaalias asuva äriühingu osas leiti, et tema toodetavate spiraalköiteseadiste osa ühenduse toodangust ei ole märkimisväärne ja et ta importis olulise osa oma müüdavatest toodetest. Hispaania äriühingu osas leiti, et teda tuleks käsitleda pigem importija kui tootjana, kuna ta valmistas vaatlusalust toodet tähtsusetul määral ja importis üle 90 % oma müüdavatest toodetest Indoneesiast. Seetõttu järeldatakse, et kaks kaebuse esitajat on ainsad ühenduse tootjad, kes toodavad spiraalköiteseadiseid olulisel määral.

(126) Siinkohal oleks vaja meelde tuletada, et kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat olid juba varem kannatanud suurt kahju Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi tõttu, mis, nagu kirjeldatud määruses (EÜ) nr 119/97, põhjustas 1992. aastast 1995. aasta oktoobrini nende töötajate arvu vähenemise 28 % võrra. Nagu osutatud põhjenduses 72, vähenes ühenduse tööstusharu töötajate arv 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni veel 30 % võrra.

(127) Ühenduse tööstusharule tekkinud olulist kahju silmas pidades järeldatakse, et kui ühenduse tööstusharu ei toibu ebaausast dumpingutegevusest, on tõenäoline, et tootmine ühenduses lõpeb täielikult ja et kasutajad muutuvad suuresti sõltuvaks impordist.

b) Ühenduse tööstusharu finantsolukord

(128) Ühenduse tööstusharu finantsolukord on vaatlusperioodil muutunud sedavõrd ebasoodsas suunas, et pärast uurimisperioodi läks ühenduse tööstusharu pankrotti, nagu mainitud põhjenduses 53. Tuleks märkida, et ühenduse tööstusharu muutus kahjumlikuks seetõttu, et tal oli raskusi madalahinnalise dumpinguhinnaga impordiga võistlemisel. Asjaolu, et koostööd teinud ühenduse tootja on üle võetud, näitab, et spiraalköiteseadiste tootmine ühenduses on ümberkorraldamisel ja et tehakse suuri pingutusi selle tööstusharu elujõulisuse säilitamiseks ja tasuvaks muutmiseks.

c) Meetmete kehtestamise/kehtestamata jätmise võimalik mõju ühenduse tööstusharule

(129) Pärast meetmete kehtestamist võimaldaks õiglaste turutingimuste taastamine ühenduse tööstusharul toibuda turuosa kaotusest ja tootmisvõimsuse suurema rakendamise teel vähendada toodangu omahinda ja suurendada tasuvust. Pealegi eeldatakse, et meetmed mõjuvad hästi ühenduse tööstusharu hinnatasemele. Kokkuvõtlikult eeldatakse, et ühelt poolt toodangu ja müügimahu suurenemine ja teiselt poolt toodangu omahinna edasine vähenemine üheskoos mõõduka hinnatõusuga võimaldab ühenduse tööstusharul oma finantsolukorda parandada.

(130) Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse tööstusharu peaks oma hindu veelgi vähendama ja/või olema sunnitud kaotama veel osa turust. Mõlemal juhul ühenduse tööstusharu finantsolukord tõenäoliselt halveneks. Lisaks on tõenäoline, et tootmine ühenduses lõpeb lühikese aja jooksul täielikult.

(131) Kuna ühenduse tööstusharu ei tooda üksnes vaatlusalust toodet, vaid ka muid tooteid, mis moodustavad umbes ühe kolmandiku tema käibest, on väga tõenäoline, et spiraalköiteseadiseid valmistavate tootmisliinide sulgemine mõjutab kogu tehase elujõulisust ja põhjustab kõikide tootmisliinide sulgemise, mis omakorda mõjub halvasti tööhõivele ja investeeringutele.

d) Ühenduse tööstusharu tootmise võimalik ümberpaigutamine

(132) Uuriti, kas mõnda meedet võib pidada ühenduse huvide vastaseks, pidades silmas ühenduse tööstusharu tootmise osalist ümberpaigutamist mõnda kolmandasse riiki. Samuti uuriti täiendava ümberpaigutamise võimalust.

(133) Kõigepealt, nagu selgitatud põhjenduses 78, on vaja meelde tuletada, et 2000. aastal toimunud ümberpaigutamine võimaldas ühenduse tööstusharul piirata oma kahjumit. Selles suhtes oli see strateegiline otsus võidelda dumpinguhinnaga impordi mõju vastu. Samuti on tõenäoline, et selline ümberpaigutamine parandas ühenduse tööstusharu majanduslikku seisundit ja kaudselt muutis tööstusharu ahvatlevamaks uuele investorile, kes selle hiljuti üle võttis.

(134) Mis puutub täiendava ümberpaigutamise ohtu, sai komisjon piisava kinnituse selle kohta, et ühenduse tööstusharul ei ole sellist plaani. Samuti ei ole põhjust pidada taolist ümberpaigutamist tõenäoliseks, kuna ümberkorraldamine üheskoos dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisega peaks võimaldama ühenduse tööstusharul taas kasumisse jõuda.

3. Importijate huvid

(135) Teatavad importijad, kes ei ostnud Indoneesiast spiraalköiteseadiseid, olid seisukohal, et tarneallikate vahetamine võib põhjustada lisakulusid või üleminekuraskusi. Eelkõige rõhutasid importijad, et 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed olid neid juba sundinud tarneallikaid vahetama.

(136) Siiski on vaja meelde tuletada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole sundida importijaid ega kasutajad vahetama oma tarneallikaid, vaid taastada aus konkurents ühenduse turul. Lisaks sellele tõdesid need importijad, et hulk muid kolmandaid riike võib hõlpsasti valmistada spiraalköiteseadiseid, ega näinud ette mingeid raskusi nende hankimisel mõnest dumpinguvastaste meetmetega hõlmamata riigist. Pealegi võivad nad kaubelda ka ühenduse tootjate toodetega. Seetõttu on võimalikust tarneallika vahetamisest tulenevad raskused tõenäoliselt ajutised ega nulli kahjustava dumpingu vastu võetud dumpinguvastaste meetmete soodsat mõju ühenduse tööstusharule.

4. Kasutajate ja tarbijate huvid

a) Kasutajad

(137) Nii koostööd teinud sõltumatu importijaid kui ka kasutaja (spiraalköitetootja) on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine kahjustaks tõsiselt kasutajate majanduslikku seisundit.

(138) Sellega seoses hinnati Indoneesiale kehtestatavate dumpinguvastaste meetmete tõenäolist mõju kasutajate tootmiskuludele. Selleks hinnati väljapakutud Indoneesia-vastaste meetmete mõju kasutajale, kelle ainsaks tarneallikaks on Indoneesia (halvim juhtum). Sellest lähtuvalt leiti, et väljapakutud Indoneesia-vastased meetmed suurendavad tootmiskulusid hinnanguliselt umbes 4 %. Nagu juba selgitatud, on see täiesti oletuslik asjade käik, kuna koostööd ei teinud ükski selline kasutaja, kes hangib vaatlusalust toodet üksnes Indoneesiast.

(139) Eespool esitatu põhjal leiti, et dumpinguvastaste meetmete mõju kasutajatele on tähtsusetu. Kuna muud kasutajad keeldusid koostööst, võib oletada, et mõju kõikide muude kasutajate kuludele on samuti tähtsusetu.

(140) Koostööd teinud kasutaja väitis, et nagu oli juhtunud viimasel kolmel aastal, mil ta pidi oma tootmise osaliselt paigutama väljapoole ühendust ja sulgema kolm tehast pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinevate spiraalköiteseadiste suhtes, võivad Indoneesiast pärineva impordi suhtes kehtestatavad dumpinguvastased meetmed ühe tema tootmissisendi kallinemise tõttu põhjustada tema spiraalköitetootmise täiendava ümberpaigutamise väljapoole ühendust ja/või asjakohaste tehaste sulgemise. See võib mõjutada kogu tema tegevust, st ka muude toodete valmistamist, mida tootvad tehased tuleks samuti ümber paigutada, misläbi kaoks ühenduses märkimisväärne arv töökohti.

(141) Üldiselt tuleks tähele panna, et dumpinguvastastest meetmetest tulenevat järgtööstuse ümberpaigutamise ohtu vähendab asjaolu, et osa spiraalköiteturust on ettevõtetevaheline ja et on esmatähtis, et kasutajad on oma klientidele lähedal ja et neil on nõudlusele vastamiseks vajalik paindlik tootmine ning et nad tunnevad turgu hästi. Uurimine näitas, et põhilised tegurid, mida spiraalköitetootjate kliendid valiku tegemisel arvestavad, on tegelikult hind, kvaliteet, teenindus ja kiire tarnimine. Nagu juba selgitatud põhjendustes 137 ja 138, leiti dumpinguvastaste meetmete majanduslik mõju järgtööstusele olevat tähtsusetu. Asjaolu, et ainult üks spiraalköitetootja tegi uurimise käigus koostööd täiel määral, kipub kinnitama järeldust, et dumpinguvastastel meetmetel ei ole kasutajatele märkimisväärset mõju.

(142) Teatavad huvitatud isikud märkisid, et mitme kasutaja ümberpaigutumine viimastel aastatel tulenes suurtest tootmiskuludest ühenduses. Seega tuleks ümberpaigutamist vaadelda seoses üldise kulude jaotusega, milles dumpinguvastased meetmed, nagu juba selgitatud, etendavad tähtsusetut rolli.

(143) Koostööd teinud kasutaja eriolukorra osas näitas uurimine, et kuigi 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni, s.o pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia suhtes, paigutas see kasutaja osa oma tootmisest väljapoole ühendust, vahetas ta tegelikult oma tarneallikat pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia suhtes, ostes spiraalköiteseadiseid koostööd teinud importijatelt, kes omakorda hakkasid neid 1998. aastast importima Hiina Rahvavabariigi asemel Indiast. Seetõttu tundub olevat raske leida seost selle kasutaja spiraalköitetootmise ühendusest väljaviimise ja Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärineva impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vahel. Pealegi, nagu juba osutatud põhjenduses 139, on dumpinguvastastel tollimaksudel kasutajate tootmiskuludele tähtsusetu mõju.

(144) Leiti, et eespool kirjeldatud ümberpaigutumist tuleks vaadelda pigem selle viimastel aastatel mitu äriühingut omandanud kasutaja ühendusest väljapoole suunatud tegevuse tagajärjena. See tegevus viis lõpuks kontserni üksuste koondumise ja ümberkorraldamiseni, kusjuures osa üksusi on suletud. Mõne tehase ümberpaigutamist väljapoole ühendust tuleks vaadelda osana mainitud tegevusest, mille eesmärk on tugevdada selle kasutaja seisundit ühenduse turul ja arendada oma tegevust Ida-Euroopas.

(145) Eespool esitatu taustal, pidades silmas kehtestatud tollimaksude tõenäoliselt tähtsusetut mõju asjaomasele kasutajale, tundub ebatõenäoline, et Indoneesia-vastased dumpinguvastased meetmed võiksid põhjustada selle kasutaja spiraalköitetootmise täiendava ümberpaigutumise väljapoole ühendust.

(146) Tehaste sulgemise ja Indoneesia-vastaste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tulenevate täiendavate sulgemiste ohu osas leiti, et koostööd teinud kasutaja sulges kolm tehast viimasel kolmel aastal, mil kehtisid Hiina Rahvavabariiki ja Malaisiat käsitlevad meetmed. Pidades silmas tähtsusetut mõju, mida meetmed võivad avaldada kõnealuse kasutaja tootmiskuludele ja majanduslikule seisundile, nagu selgitatud põhjenduses 144, on ebatõenäoline, et ainuüksi Hiina Rahvavabariiki ja Malaisiat käsitlevad meetmed põhjustasid nende tehaste sulgemine ja et Indoneesiast importimisega seotud dumpinguvastased meetmed põhjustaksid muude tehaste sulgemise.

b) Tarbijad

(147) Tuleks märkida, et vaatlusalust toodet ei müüda jaemüügis ja et ükski tarbijate ühendus ei andnud endast teada ega osalenud selles uurimises.

(148) Koostööd teinud kasutaja väitis ka seda, et dumpinguvastased meetmed suurendaksid spiraalköidete lõppostja ehk tarbija makstavat hinda. Pidades silmas eespool esitatud selgitust spiraalköitetootjatele avalduva mõju kohta, ei ole tarbijate makstava lõpliku hinna suurenemine tõenäoliselt märkimisväärne.

(149) Samuti näitas uurimine, et koostööd teinud kasutaja müüb oma tooteid peaasjalikult turustajatele. Halvimal juhul, kui kasutajate kulude suurenemine läheb täielikult edasi tarbijale, tähendab see tarbijale kõige rohkem 4 % suurust hinnatõusu. See on aga ebatõenäoline, kuna üldised kogemused näitavad, et ilmselt võtab iga turustusketi lüli osa kulude suurenemisest enda kanda, et olla turul konkurentsivõimeline.

(150) Eespool esitatu põhjal leiti, et mõju spiraalköiteseadiste kasutajatele ja spiraalköidete tarbijatele ei kujuta endast kaalukat põhjust, mis õigustaks dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist, kuna võimalik kahjulik mõju tõenäoliselt ei nulli kahjustava dumpingu vastu võetavate dumpinguvastaste meetmete soodsat mõju ühenduse tööstusharule.

c) Mõju konkurentsile

(151) Uuriti ka seda, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Indoneesiast importimise suhtes võib põhjustada olukorra, kus ühenduse tööstusharu võiks kasu saada valitsevast seisundist ühenduse turul, pidades eelkõige silmas Hiina Rahvavabariigis ja Malaisiast imporditavatele kaupadele 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ja ühenduse tööstusharu ümberkorraldamist.

(152) kõigepealt on vaja meelde tuletada, et uurimisperioodil oli ühenduse tööstusharu turuosa kõigest 10–15 %. Uurimisperioodil oleks kahe kaebuse esitanud ühenduse tootja turuosa olnud ühtekokku 32–37 %. Isegi Kolomani impordi arvestamisel ja kahe kaebuse esitaja ühise turuosa leidmisel oleks nende ühine osa uurimisperioodil olnud 47–52 % ühenduse turust. Lisaks sellele on vaja meelde tuletada, et kuigi komisjon algatas Hiina Rahvavabariigi vastu võetud meetmete läbivaatamise, ei hõlma see läbivaatamine importi Malaisiast. Pealegi saab spiraalköiteseadiseid importida Indiast. Seetõttu peetakse väga ebatõenäoliseks, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Indoneesia vastu võib kahjustada ühenduse tööstusharu konkurentsivõimet ühenduse turul. Samuti on vaja meelde tuletada, et ka Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast importimise suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed ei andnud ühenduse tööstusharule valitsevat seisundit, olgugi et tollal olid need kaks riiki ainsad tarneallikad.

(153) Samas, nagu juba selgitatud põhjenduses 130, on tõenäoline, et dumpinguhinnaga impordi mõju kõrvaldavate meetmeteta muutub tootmine ühenduses lühikese aja jooksul mittetasuvaks ja lõpeb. Kindlasti ei ole see kasutajate huvides, kui ühenduse tööstusharu lõpetab vaatlusaluse toote valmistamise. Tõepoolest, ainus koostööd teinud kasutaja ostis 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 20–50 % spiraalköiteseadiseid ühenduse tööstusharult. Kui ühenduse tööstusharu peaks aga täielikult lõpetama spiraalköiteseadiste tootmise, muutuksid kasutajad suuresti sõltuvaks impordist.

(154) Isegi kui meetmed kehtestatakse, on siiski olemas mitu muud tarneallikat. Spiraalköiteseadiseid ostetakse või saab osta ühenduse tööstusharult, muudelt ühenduse tootjatelt, Indiast ja Hongkongist. Lisaks sellele algab import Malaisiast tõenäoliselt uuesti, kuna selle riigi vastased meetmed aegusid hiljuti. Pealegi on uurimine näidanud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast importimise suhtes ei toonud kaasa vaatlusaluse toote puudujääki. Lõpetuseks on vaja meelde tuletada, et meetmete mõju kasutajatele leiti olevat tähtsusetu ja et üsna tõenäoliselt imporditakse vaatlusalust toodet Indoneesiast ka edaspidi.

5. Järeldus ühenduse huvide kohta

(155) Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamatajätmist.

G. LÕPLIKUD MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(156) Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tööstusharule täiendavat kahju.

(157) Algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt uuris komisjon seda, milline tollimaksumäär oleks piisav, et kõrvaldada ühenduse tööstusele dumpingust tulenenud kahju. Selleks peeti vajalikuks leida hinnatase, mis põhineb ühenduse tootjate tootmiskuludel ja mõistlikul kasumimääral.

(158) Seejuures leiti, et mõistlikuks kasumi alammääraks võib pidada 5 % käibest, võttes arvesse vajadust pikaajaliste investeeringute järele ja eeskätt kasumimarginaali, mida ühenduse tööstusharu oleks eeldatavasti võinud saada kahjustava dumpingu puudumisel.

(159) Koostöö puudumise tõttu leiti, et kahju kõrvaldav tase peaks katma selliselt arvutatud hinna ja põhjenduses 60 esitatud viisil kohandatud CIF-hindade vahelise erinevuse.

(160) Leiti, et Indoneesiast pärit impordi puhul on kahju kõrvaldavaks tasemeks 42,3 %.

2. Lõplikud dumpinguvastased meetmed

(161) Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vastavalt Indoneesia puhul täheldatud kahjumarginaali tasemele.

(162) Samaaegse subsiidiumidevastase menetluse puhul tuleb siiski silmas pidada, et vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 [7] ("subsiidiumivastane algmäärus") artikli 24 lõikele 1 ja algmääruse artikli 14 lõikele 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Käesoleva uurimise puhul leiti, et Indoneesiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada dumpinguvastased tollimaksud, ning seepärast tuleb kindlaks teha, kas ja mil määral subsiidiumimarginaal ja dumpingumarginaal tulenevad samast olukorrast.

(163) Samaaegse subsiidiumidevastase menetluse käigus kehtestati Indoneesia suhtes subsiidiumivastase algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt 10 % suurusele subsiidiumide summale vastavad tasakaalustavad tollimaksud. Mõned Indoneesia puhul uuritud subsiidiumid kujutasid endast ekspordisubsiidiume subsiidiumivastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Sellistena võivad subsiidiumid mõjutada üksnes Indoneesia eksportivate tootjate ekspordihinda ning suurendada dumpingumarginaali. Järelikult on Indoneesia tootjate puhul kindlaks määratud dumpingumarginaalid osaliselt tingitud ekspordisubsiidiumide olemasolust. Tuleb siiski märkida, et kahjumarginaal oli dumpingumarginaalist märkimisväärselt madalam isegi juhul, kui viimast kohandati, et võtta arvesse ekspordisubsiidiumi. Sellistel asjaoludel ei peeta sobivaks kehtestada nii tasakaalustavad tollimaksud kui ka dumpinguvastased tollimaksud asjakohaste kindlaksmääratud subsiidiumimarginaalide ja dumpingumarginaalide tasemel. Seetõttu ei tohiks ühendatud tollimaksude tase ületada kahjumarginaali. Kuna osa 42,3 % suurusest kahjumarginaalist kaetakse 10 % suuruse tasakaalustava tollimaksu kehtestamisel, ei tohiks dumpinguvastane tollimaks ületada ülejäänud, 32,3 % suurust kahjumarginaali.

Äriühing | Ekspordisubsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumi marginaal | Kahjumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Üldine tollimaksumäär |

Indoneesia: kõik äriühingud | 5 % | 10 % | 42,3 % | 10 % | 32,3 % | 42,3 % |

(164) Väidetavalt on rikutud algmääruse artikli 14 lõiget 1, sest ühegi toote kohta ei või korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Siinkohal on siiski vaja meelde tuletada, et nagu põhjendustes 162 ja 163 selgitatakse, on tollimakse kohandatud vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

(165) Algmääruse artikli 6 lõikes 9 sätestatud tähtajast kinnipidamiseks peaks käesolev määrus jõustuma oma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Indoneesiast pärinevate CN-koodi ex83051000 (TARICi koodid 83051000*10 ja 83051000*20) alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

2. Järgnevalt loetletud riikidest pärinevate toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

Riik | Lõplik tollimaks (%) |

Indoneesia | 32,3 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

4. Käesolevaga lõpetatakse menetlus, mis käsitleb teatavate Indiast pärinevate spiraalköiteseadiste importi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 4. juuni 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

R. De Rato Y Figaredo

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2238/2000 (EÜT L 257, 11.10.2000, lk 2).

[2] EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1.

[3] EÜT L 250, 5.10.2000, lk 1.

[4] EÜT C 21, 24.1.2002, lk 25.

[5] EÜT C 147, 18.5.2001, lk 2.

[6] EÜT C 147, 18.5.2001, lk 4.

[7] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

--------------------------------------------------