30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/299 
 Nõukogu otsus, 
19. detsember 2006, 
mis käsitleb Euroopa Üh enduse teadusuuringute,  
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda 
 raamprogrammi (2007–2013) rakendami se eriprogrammi “Võimekus” 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
(2006/974/EÜ) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 166 lõiget 4, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,1 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust2 
                                                 
1 30. novembri 2006. aasta arvamus ( Euroopa Liidu Teatajas  seni avaldamata).  
2 ELT C 185, 8.8.2006, lk 10. 
L 400/300 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ning arvestades järgmist: 
(1) Vastavalt asutamislepingu artikli 166 lõ ikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. 
detsembri 2006. aasta otsus nr 967/2006/ EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse 
teadusuuringute, tehnoloogiaare nduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi 
(2007–2013),1 (edaspidi "raamprogramm") viia ellu eriprogrammide kaudu, milles 
määratakse kindlaks nende rakendamise üksik asjalikud eeskirjad ja nende kestus ning 
nähakse ette vajalikud vahendid. 
(2) Raamprogramm hõlmab nelja liiki tegevus i: riikidevaheline koostöö poliitilistest 
vajadustest lähtuvalt kindlaks m ääratud teemavaldkondades ("Koostöö"), 
teadusringkondadest lähtuvad te adlaste algatatud uuringud ("Id eed"), teadlaste koolitamise 
ja karjääriarenduse toetamine ("Inimesed ") ning teadusuuringute alase võimekuse 
toetamine ("Võimekus"). Programmi "Võimekus e" osa alla kuuluvaid tegevusi tuleks 
kaudsete meetmete osas rakenda da käesoleva eriprogrammiga. 
(3) Käesoleva eriprogrammi suhtes tuleks kohaldada raamprogrammi eeskirju, mis käsitlevad 
ettevõtjate, teadusuuringute keskuste ja ülikoolide os alemist ning teadusuuringute 
tulemuste levitamist (edaspidi "osalemise ja levitamise eeskirjad"). 
                                                 
1 ELT L 391, 30.12.2006, lk 19. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/301 
 (4) Raamprogramm peaks täiendama liikmesriikid es läbiviidavaid tegevusi ja muid ühenduse 
meetmeid, mis on vajalikud üldisteks stra teegilisteks jõupingutusteks Lissaboni 
eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, 
koolituse, kultuuri, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tervise, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, tr anspordi ja keskkonnaga. 
(5) Käesoleva raamprogrammi raames toet atavad innovatsiooni ning VKEdega seotud 
tegevused peaksid täiendama konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi kohaseid 
tegevusi, mis aitavad kaasa te adusuuringute ja innova tsiooni vahelise lõhe ületamisele ning 
edendavad kõiki i nnovatsiooni liike. 
(6) Raamprogrammi rakendamine võib kaasa tuua  ainult teatavate liikmesriikide osalemist 
hõlmavaid lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi rakendatavates 
programmides või ühisettevõtete loomist või muu korralduse kasutamist asutamislepingu 
artiklite 168, 169 ja 171 tähenduses. 
(7) Käesolev eriprogramm peaks andma pa nuse Euroopa Investeerimispangale (EIP) 
riskijagamisrahastu loomisel, et pa randada juurdepääsu EIP laenudele. 
L 400/302 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 8) Vastavalt asutamislepingu artiklile 1 70 on ühendus sõlminud mitmeid teadusuuringute 
alaseid rahvusvahelisi le pinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise 
teadusuuringute alase koostöö tugevdamiseks, et integree rida ühendust veelgi rohkem 
ülemaailmsesse teadusringkonda. Seepärast peaks käesolev eriprogramm olema 
osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlm inud sellekohased lepingud, ning see peaks 
samuti olema projektide tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahe listele teaduskoostöö or ganisatsioonidele. 
(9) Käesoleva programmi raames teostatavate  teadusuuringute puhul tuleks järgida eetika 
põhialuseid, sealhulgas Eur oopa Liidu põhiõiguste hart as sätestatud põhimõtteid. 
(10) Raamprogrammi rakendamine peaks k aasa aitama säästva arengu edendamisele. 
(11) Tuleks tagada raamprogrammi usaldusväär ne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus 
ja kasutajasõbralik rake ndamine, tagades samas õiguskindluse ja programmi 
juurdepääsetavuse kõigile osalejatele, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust,
1 komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,2 millega 
kehtestatakse selle finantsmääruse üksikasja likud rakenduseeskirjad, ning nende edasistele 
muudatustele. 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3). 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/303 
 (12) Samuti tuleks võtta asjakohased meetme d, mis on proportsionaal sed Euroopa ühenduste 
finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toet use tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite 
kasutamise tõhususe kontrollimisek s, et vältida eeskirjade eira mist ja pettusi ning et nõuda 
tagasi kadumaläinud, valesti makstud või eb aõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 
18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste 
finantshuvide kaitse kohta,1 nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) 
nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni  tehtavat kohapealset kontroll i ja inspekteerimist, et 
kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettust e ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,2 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. ma i 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 
Euroopa Pettustevastase Ame ti (OLAF) juurdluste kohta3. 
(13) Kuna käesoleva otsuse rakendami seks vajalikud meetmed on põhimõtteliselt 
korraldusmeetmed, tuleks need vastu võtta  vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 
1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni  rakendusvolituste kasutamise menetlused)4 
artiklis 4 ettenähtud korralduskomitee menetlu sele. Teisalt kerkivad seoses inimese 
embrüo ja inimese embrüonaalsete tüvirakkude  kasutamist hõlmavate teadusuuringutega 
üles spetsiifilised eetilised küsimused, mida kirjeldatakse käesoleva otsuse artiklis 4. 
Seetõttu tuleks selliste projektide raha stamismeetmed vastu võtta vastavalt otsuse 
1999/468/EÜ artiklis 5 ettenähtud regulatiivkomitee menetlusele. 
                                                 
1 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. 
2 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. 
3 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
4 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muude tud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 
22.7.2006, lk 11). 
L 400/304 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 (14) Eriprogrammil "Võimekus" peaks Euroopa ühenduste üldeelarves olema oma eelarverida. 
(15) Käesoleva programmi rakendamisel tu leks pöörata piisavat  tähelepanu soolise 
võrdõiguslikkuse küsimuste integreerimisele ning lisaks sellele muu hulgas selliste 
teadlaste töötingimustele, töölevõtmiskorra läbipaistvusele ja ka rjääriarendusele, kes 
võetakse tööle seoses käesoleva programmi m eetmete raames rahastatavate projektide ja 
programmidega. Selleks annab raamistiku komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovitus 
Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmi se juhendi kohta, samal ajal austades selle 
vabatahtlikku olemust, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Käesolevaga võetakse vastu ühenduse teadusuuringute,  tehnoloogiaarenduse ja  tutvustamistegevuse 
eriprogramm "Võimekus" (edaspidi "eriprogra mm") ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. 
detsembrini 2013. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/305 
 Artikkel 2 
Eriprogrammiga toetatakse võimekuse valdkonna te gevusi, toetades Euroopa teadusuuringute ja 
innovatsioonialase võimekuse järgmisi põhiaspekte: 
a) teadustöö in frastruktuurid; 
b) VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud; c) teadmiste piirkonnad; d) teadusuuringut e potentsiaal; 
e) teadus ühiskonnas; f) teaduspoliitika kooskõlastatud väljatöötamise toetamine; g) rahvusvahelise koostööga seotud tegevused. Käesoleva eriprogrammi rakendamine võib kaasa tuua ainult teatavate liikmesriikide osalemist 
hõlmavaid lisaprogramme, ühenduse osalemist mi tme liikmesriigi rakendatavates programmides 
või ühisettevõtete loomist või muu korralduse kasuta mist asutamislepingu artiklite 168, 169 ja 171 
tähenduses. Kõnealuste tegevuste eesmä rgid ja põhisuunad on esitatud I lisas. 
L 400/306 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Artikkel 3 
Vastavalt raamprogrammi II lisale on käesolev a eriprogrammi elluviimiseks vajalik summa 
4 097 miljonit eurot, millest komisjoni halduskulud moodustavad alla 6%. Selle summa soovituslik jaotus on esitatud II lisas. 
Artikkel 4 
1. Kõigi käesoleva eriprogrammi kohaste tea dusuuringute läbiviimisel  järgitakse eetika 
põhialuseid. 
2. Käesoleva programmi raames ei rahast ata järgmisi teadusuuringute valdkondi: 
– inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine; – inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised 
muutused päritavaks muuta;
1 
– teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö 
eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhu lgas keharakkude tuuma siirdamise abil. 
                                                 
1 Sugunäärmevähi raviga seotud te adusuuringuid võib rahastada. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/307 
 3. Raamprogrammi raames võib teadustöö sisust  ja asjaomase liikmesriigi või asjaomaste 
liikmesriikide õigusraamistikust olenevalt ra hastada nii täiskasvanud inimese kui ka 
embrüonaalsete tüvirakkude alaseid teadusuuringuid. 
Taotlused inimese embrüonaalsete tüvirakkude ga seotud teadusuuringute rahastamiseks 
sisaldavad teavet selle kohta, kuidas liik mesriigi pädevad ametiasutused on korraldanud 
litsentsimise ja kontrollimeetmed, ning an tava eetilise heakskiidu üksikasju. 
Inimese embrüonaalsete tüvirakkude eral damisega tegelevad institutsioonid, 
organisatsioonid ja teadlase d alluvad rangele litsentsim isele ja kontrollile, mis on 
kooskõlas asjaomase liikmesriigi või asjaom aste liikmesriikide õigusraamistikuga. 
4. Eespool nimetatud uurimisvaldkonnad vaadatak se teaduse arengu valguses üle käesoleva 
programmi teiseks etapiks (2010–2013). 
Artikkel 5 
1. Eriprogrammi rakendatakse raamprogrammi III lisas kindlaks määratud 
rahastamisskeemide abil. 
2. Käesoleva eriprogrammi III lisas on es itatud Euroopa Investeerimispangale 
riskijagamisrahastu loomiseks toetuse andmise kord. 
L 400/308 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Käesoleva eriprogrammi IV lisas on esitat ud esialgne loend võimalikest algatustest 
siseriiklike teadusuuringute programmide ühiseks rakendamiseks, mille kohta võidakse teha eraldi otsus asutam islepingu artikli 169 alusel. 
4. Käesoleva eriprogrammi suhtes kohaldatak se osalemise ja levitamise eeskirju. 
Artikkel 6 
1. Komisjon koostab käesoleva eriprogrammi ra kendamise tööprogrammi, milles määratakse 
üksikasjalikumalt kindlaks I lisas ettenähtud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised 
prioriteedid, rahastamisskeem seoses teemag a, mille kohta ettepanekuid oodatakse, ning 
rakendamise ajakava. 
2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikid e, assotsieerunud riik ide ning Euroopa ja 
rahvusvaheliste organisatsiooni de asjakohaseid teadusuuringu id, Euroopa lisandväärtuse 
saavutamist ning mõju tööstusalasele konkuren tsivõimele ja asjakohasust ühenduse teiste 
poliitikavaldkondade suhtes. Vajadus e korral seda ajakohastatakse. 
3. Rahastamisskeemide alusel rahastatavate kaudsete meetmete ettepanekuid hinnatakse ja 
projektid valitakse välj a osalemise ja levitamise eeskirjad e artikli 15 lõikes 1a sätestatud 
kriteeriumide põhjal. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/309 
 4. Tööprogrammis võidakse kindlaks määrata: 
a) organisatsioonid, kes saavad toetust liikmemaksu vormis; b) toetusmeetmed teatavate õiguss ubjektide tegevuse toetamiseks. 
Artikkel 7 
1. Käesoleva eriprogrammi rakendamise eest vastutab komisjon. 
2. Artikli 8 lõikes 2 sätestatud korralduskomit ee menetlust kohaldatakse  järgmiste meetmete 
vastuvõtmiseks: 
a) artiklis 6 osutatud tööprogramm, se alhulgas kasutatavad rahastamisskeemid, 
projektikonkursi kutsete sisu  ning kohaldatavad hindamis-  ja valikukriteeriumid; 
b) II lisas esitatud summa soovitusli ku jaotuse võimalikud korrigeerimised. 
c) artikli 2 punktides a–g osutatud tegevuste  rahastamise heakskiitmine, kui käesoleva 
programmi kohase ühenduse panuse hinnangul ine suurus on 0,6 miljonit eurot või 
üle selle; 
d) raamprogrammi artikli 7 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud hindamiste jaoks vajalike volituste 
koostamine. 
L 400/310 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 3. Artikli 8 lõikes 3 sätestatud regulatiivkom itee menetlust kohaldatakse inimese embrüo ja 
inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasuta misega seotud tegevuste rahastamise 
heakskiitmiseks. 
Artikkel 8 
1. Komisjoni abistab komitee. 
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatak se otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. 
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 säte statud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud. 
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatak se otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7. 
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 säte statud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud. 
4. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt er iprogrammi rakendamisel tehtud üldistest 
edusammudest ning annab talle õigeaegselt teavet kõikidest sell e programmi alusel 
kavandatud või rahastatud teadusuuringute ja  tehnoloogiaarenduse meetmetest vastavalt V 
lisale. 
5. Komitee võtab vastu oma töökorra. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/311 
 Artikkel 9 
Komisjon korraldab raamprogrammi artiklis 7 ette nähtud sõltumatu järelevalve, hindamise ja 
läbivaatamise, mis tuleb läbi viia eriprogrammi ga hõlmatud valdkondades te ostatud tegevuste osas. 
Artikkel 10 
Käesolev otsus jõustub kolmandal p äeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 19. detsember 2006 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
J. KORKEAOJA 
L 400/312 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 I LISA  
TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID,  
PEAMISED TEEMAVALDKONNAD JA TEGEVUSTE PÕHISUUNAD 
SISSEJUHATUS 
Käesoleva eriprogrammiga suurendatakse tea dusuuringute ja innovatsiooni alast võimekust kogu 
Euroopas ning tagatakse selle optimaalne kasu tamine. Eesmärgi saavutamiseks tuleb: 
– teadustöö infrastruktuuride kasuta mise ja arendamise optimeerimine; 
– tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekus t ja nende võimet teadusuuringutest kasu 
saada; 
– piirkondlike teadusuuringukesksete  rühmitiste arengu toetamine; 
– vabastada ELi lähenemis- ja äärepoolsei mate piirkondade teadusuuringute potentsiaal; 
– lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja  tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks 
Euroopa ühiskonda; 
– toetada teadusuuringute tegevussuunda de kooskõlastatud väljatöötamist; ning 
– toetada rahvusvahelise koostöö toetusmeetmeid. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/313 
 Nõuetekohaselt võetakse arvesse ka säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. Lisaks 
sellele moodustab kavandatavate teadusuuringute ja nende võimalike rakenduste eetiliste, 
sotsiaalsete, õiguslike ja laiemate kultuuria spektide, samuti teaduse ja tehnika arengu 
sotsiaalmajandusliku mõju ja prognooside käsitlus  vajaduse korral osa käesoleva eriprogrammi 
raames võetavatest meetmetest. 
Käesoleva eriprogrammi raames võidakse kooskõ lastada ühenduseväliseid programme, kasutades 
ERA-NET-süsteemi ja ühenduse osalust ühiselt rakendatavates siseriiklikes teadusuuringute 
programmides (asutamislepingu artikkel 169), nagu on kirjeldatud eriprogrammis "Koostöö". 
Püütakse saavutada koostoime ja vastastikune  täiendavus ühenduse m uu poliitika ja muude 
programmidega, näiteks ühenduse re gionaalpoliitika, struktuuri fondide, konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse programmi ning oluliste haridus-ja koolitusprogrammidega.1 
                                                 
1 Programmi rakendamise hõlbustamiseks hüvitab komisjon kooskõlas oma kehtivate 
suunistega programmi komitee iga päevakorra s oleva koosoleku puhul iga liikmesriigi ühe 
esindaja osalemiskulud, ning samuti ühe eksper di/nõustaja osalemiskulud iga liikmesriigi 
kohta nende päevakorrapunktide puhul, mille koht a liikmesriik nõuab asjatundja arvamust.  
L 400/314 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Eetilised aspektid 
Kõnealuse eriprogrammi rakendamisel ja sellest tulenevate teadusuuringute teostamisel tuleb 
järgida eetika põhialuseid. Nende  hulka kuuluvad muu hulgas Eur oopa Liidu põhiõiguste hartas 
kajastatud põhimõtted, mis hõlmavad järgmist: inimväärikuse ja inimelu kaitse, isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse ning loomade ja kesk konna kaitse kooskõlas ühenduse õiguse ning 
vastavate rahvusvaheliste konventsio onide, suuniste ja tegevusjuhendite  uusimate versioonidega, nt 
Helsingi deklaratsioon, 4. aprillil 1997 Oviedos  allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja 
biomeditsiini konventsioon ja se lle lisaprotokollid, ÜRO laps e õiguste konventsioon, UNESCOs 
vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddek laratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade 
konventsioon (BTWC), taimegeneetil iste ressursside toiduks ja  põllumajanduses kasutamise 
rahvusvaheline leping ja Maai lma Terviseorganisatsiooni (W HO) vastavad resolutsioonid. 
Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõus tajate Euroopa töörühma (1991–1997) arvamusi 
ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Eur oopa töörühma (alates 1998. aastast) arvamusi. 
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad 
teadusprojektides osalejad täitma nende riikid e kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus 
teadustööd teostatakse. Igal juhu l kohaldatakse riiklikke õigusnor me ning ühendus ei rahasta üheski 
liikmesriigis ega kolmandas riigis ühtki teadustö öd, mille teostamine on selles riigis keelatud. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/315 
 Vajaduse korral peavad teaduspr ojektide teostajad enne tead usuuringute ja tehnoloogiaarenduse 
tegevuse alustamist taotlema vastavate riik like või piirkondlike eet ikakomiteede nõusolekut. 
Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi  eetiliselt tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need 
ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähele panu pööratud. Erijuhtudel 
võib eetiline läbivaatus aset le ida projekti rakendamise ajal. 
Teadusuuringuid, mis on kõikides liikme sriikides keelatud, ei rahastata. 
Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaits e ja heaolu kohta nõutak se, et ühendus pööraks 
oma poliitika (sealhulgas teadusuuringute) ka vandamisel ning rakendamisel suurt tähelepanu 
loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiivis 86/ 609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel 
eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)
1 nõutakse, et kõik katsed oleksid kava ndatud nii, et välditakse katseloomadele 
stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist , kasutatakse võimalikult vähe loomi, kasutatakse 
neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkus ega loomi ning põhjustatakse võimalikult vähe 
valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustu si. Loomade genotüübi muutmine ja loomade 
kloonimine võib kõne alla tulla üksnes juhul, kui eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, tingimused 
on sellised, et loomade heaolu on tagatud, ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid. 
                                                 
1 EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. Direktiivi on m uudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2003/65/EÜ (ELT L 230, 16.9.2003, lk 32). 
L 400/316 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Programmi rakendamise ajal jälg ib komisjon korrapäraselt teadus e edusamme ning riiklikke ja 
rahvusvahelisi õigusnorme, et võtta arvesse kõiki arenguid. 
Teaduse ja tehnika arengu eetikag a seotud teadustöö teostatakse k äesoleva programmi osa "Teadus 
ühiskonnas" raames. 
1. TEADUSTÖÖ INFRASTRUKTUURID 
Eesmärk 
Eesmärgiks on optimeerida Euroopa teadustöö pari mate infrastruktuuride kasutamist ja arendust 
ning aidata kõikides teaduse- ja  tehnoloogiavaldkondades luua uusi,  üleeuroopalisi huve teenivaid 
teadustöö infrastruktuure, mida Euroopa t eadusringkonnad vajavad, et jääda teadusuuringute 
arengus esirinda ja võimaldada t ööstusel tugevdada oma alusteadmi si ja tehnoloogili st oskusteavet. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/317 
 Lähenemisviis 
Euroopa saamisel maailma kõige konkurentsivõime lisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks 
majandussüsteemiks on otsustava tähtsusega tänap äevased ja tõhusad teadustöö infrastruktuurid 
teadusliku ja tehnoloogilise juhtpos itsiooni saavutamiseks. Teadust öö infrastruktuurid on teadmiste 
ja tehnoloogia loomise ning nende levitami se, rakendamise ja kasutamise seisukohast 
võtmetähtsusega ning seetõttu innovatsiooni edendava ning Euroopa teadusruumi arengut 
soodustava toimega. Juurdepääs infrastruktuur idele on üha hädavajalikum kõikides teadus-ja 
tehnoloogiavaldkondades ja tõendi tel põhineva poliitikakujundamise jaoks. Paljud teadustöö 
infrastruktuurid on välja arene nud suurtest, peaaegu eranditult spetsiifilisele teadusuuringute 
valdkonnale pühendatud süsteemidest, kujunedes välja  teenust pakkuvateks süsteemideks laiemale 
teadlaskonnale. Tänu info-ja sidetehnoloogi a võimalustele laienevad ka uusimad 
infrastruktuuriprojektid, hõlmama ks teadmistevaramuna paljudes er inevates valdkondades jaotatud 
riist-ja tarkvarasüsteeme ning tohutu kumulatiivse väärtusega sisu. 
Kavandatava meetmega aidatakse kaasa eelkõige  teadmiste arendamisele, kasutamisele ja 
säilitamisele, toetades nii tippsaavutustest j uhinduva alt ülespoole suunatud kui ka suunatud 
lähenemisviisil põhinevaid infrastruktuure. Info-j a sidepõhiste elektroonilist e infrastruktuuride ja 
virtuaalsete infrastruktuuride strateegilist kaasajas tamist käsitletakse edasiviiva jõuna ka teadustöö 
juhtimise meetodite muutmisel. Liikmesriikidel  on jätkuvalt keskne ro ll infrastruktuuride 
arendamisel ja rahastamisel. 
L 400/318 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Termin "teadustöö infrastruktuu rid" tähistab ühenduse teadus uuringute ja tehnoloogiaarenduse 
raamprogrammi kontekstis vahendeid, ressursse või  teenuseid, mida vajab teadlaskond uuringute 
läbiviimiseks kõikides teadus-ja tehnoloogi avaldkondades. See määratlus hõlmab koos 
juurdekuuluvate inimressurssidega: 
– teadusuuringuteks kasutatavat suuremahulist varustust või vahendite kogumit; – teadmistepõhiseid ressursse, nagu an dmehaldusega seonduvaid teadusuuringutes 
kasutatavaid kogusid, arhiive, stru ktureeritud teavet või süsteeme; 
– info-ja kommunikatsioonitehnoloogia põhiste infrastruktuuride nagu võrgu, võrkraalimise, 
tarkvara ja side võimaldamist; 
– muid teadusuuringutes kasuta tavaid ainulaadseid üksusi. 
Toetuse andmisel võetakse arvesse ainult Euroopa teadlaskonna (akadeemilise, riikliku ja 
tööstusliku) jaoks tulemuslikkuse ja juurde pääsu poolest selget huvi  pakkuvaid teadustöö 
infrastruktuure või teadustöö infr astruktuuride võrke. Need peavad märkimisväärselt aitama kaasa 
Euroopa teadusuuringute alase võimekuse arendamisele. 
Käesoleva programmiga tagatakse üldine kooskõla status eriprogrammi "Koostöö" temaatiliste 
teadustöö infrastruktuuridega. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/319 
 Tegevused 
Meetmed hõlmavad järgmisi tegevussuundi: 
– olemasolevate teadustöö infrastruktuuride kasutamise optimeerimine ja nende jõudluse 
parandamine; 
– üleeuroopalise tähtsusega uute teadustöö in frastruktuuride arendamise edendamine (või 
olemasolevate ulatuslikum moderniseerimin e), tuginedes peamiselt ESFRI (Euroopa 
teadustöö infrastruktuuride st rateegia foor umi) tööle; 
– toetusmeetmed, sealhulgas uute vajaduste toetamine. 
1.1. Olemasolevad teadustöö infrastruktuurid 
Teadustöö infrastruktuuridega seonduvate meetme tega seatakse eesmärgiks tugevdada Euroopa 
spetsiifiliste teadust öö infrastruktuuride alas t võimekust ja tulemuslikkust ning suurendada 
kasutajate kaasatust teadust öö infrastruktuuridega kaasnevatesse võimalustesse ning nende 
pühendumust tipptaseme teadusuuringutesse investeer imisele. Need meetmed seisnevad Euroopa 
teadustöö infrastruktuuride optim eerimise toetamises võimekuse ja jõupingutuste "integreerimise" 
abil, mis viib süsteemide, ressursside ja teenus te tõhusaima kasutamise ni kõikides teaduse ja 
tehnoloogia valdkondades ning soodu stab "riikidevahelist juurdepääsu" olemasolevatele 
infrastruktuuride. 
L 400/320 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.1.1. Integratsioonimeetmed 
Maailmatasemel teadustöö infrastruktuurid nõua vad tohutuid ja pikaaj alisi investeeringuid 
ressurssidesse (inim-ja finantsressursid). Nende  kasutajaks peaks olema võimalikult suur hulk 
teadlasi ja tööstuskliente üle kogu Euroopa. Lisaks sellele tuleb pi devalt edendada ja parandada 
teadustöö infrastruktuuride al ase võimekuse ja tulemuslikkuse optimeerimist ja tugevdamist 
ühenduse tasandil, et vastata tekk ivatele ja kasvavatele teadusal astele vajadustele. Seda saab 
paremini saavutada infrastrukt uuride kasutamise ja arenda mise edendamise, sealhulgas 
kooskõlastatud täiustamise teel. 
Ühendus peaks selle eesmärgi saavutamisele ka asa aitama, edendades integratsioonimeetmeid. 
Need tagavad, et Euroopa tead lastel, sealhulgas tööstuses ja VKEdes ja äärealadel ja 
äärepoolseimates piirkondades tööt avatel teadlastel on võimalus juurdepääsuks oma teadustööks 
vajalikele kõrgetasemelistele teadustöö infras truktuuridele, toetades infrastruktuuriga seotud 
teenuste integreeritud os utamist teadusringkonnale Euroopa tasa ndil ja vajadusel rahvusvahelisel 
tasandil. Integratsioonimeetmed pe aksid olema suunatud ka teadust öö infrastruktuuride toimimise 
paremale struktureerimisele Euroopa tasandil ning nende ühise arendamise edendamisele 
võimekuse ja tulemuslikkuse osas. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/321 
 Integratsioonimeetmeid rakendatakse olemas olevate teadustöö infrastruktuuride puhul: 
– "alt ülespoole suunatud" pr ojektikonkursside kaudu, et võimendada infrastruktuuride 
kasutajate hulgas ressursside vastastikust kooskõlastamist ja ühiskasutatavate varude 
loomist nendevahelise koostöökultuuri edenda miseks. Sellised meetmed peaksid olema 
suunatud ka teadustöö infras truktuuride toimimise ning nendele võimalike kasutajate 
poolsete juurdepääsuviiside paremale struktur eerimisele Euroopa tasandil, nende ühise 
arendamise edendamisele võimekuse ja tulemuslikkuse osas ning nende sidusa ja teadusharudevahelise kasutamise edendamisele; 
– "suunatud konkursikutsete" kaudu, kui selline suunatud tegevus on se lgelt kasulik pikas 
perspektiivis potentsiaalselt tähtsate teadus töö infrastruktuuride toetamisele ja nende 
ühenduse tasandil väljaarendamise kiirendami sele. Seda rakendatakse tihedas koostöös 
teemavaldkondade meetmetega, et kindlusta da ühenduse raamistiku kõikide Euroopa 
tasandi meetmete vastavus teadustöö infrastr uktuuride vajadu stele asjaomases valdkonnas. 
Olemasolevate Euroopa infrastruktuuride pare maks kasutamiseks ja tugevdamiseks võib 
juba kindlaks määrata valdkonnad,
1 mis vastavad pikaajalis tele strateegilistele 
akadeemiliste, riiklike ja tööstusuuringute sidusrühmade ning laiemalt kogu ühiskonna vajadustele, nagu bioteaduste ja  nende rakenduste, info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiate, tööstusuuringute, sealhulg as metroloogia arendamise, 
säästva arengu ja eelkõige keskkonnaalaste ning sotsiaal - ja humanitaarteaduste 
infrastruktuuride toetamine. 
                                                
 
1 Kindlaks määratud ka ESFRI poolt. 
L 400/322 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.1.2. IKT-põhised elektroonilised infrastruktuurid 
Elektrooniliste infrastruktuuride kasutusele võtmisega pakutakse t eadlaskonnale vajalikke teenuseid 
keeruka protsessi alusel, mis on mõeldud IKT-põhiste jaotatud ressur sside (raalimine, ühendatavus, 
aparatuuri tootmine) viimiseks virtuaalsete kogukondadeni. Euroopa lähenemisviisi ja sellega 
seonduva Euroopa meetmete tugevdamine selles valdkonnas võib anda märkimisväärse panuse 
Euroopa teadusuuringute potentsiaali tõstmisse ja  selle kasutamisse, tugevdades elektroonilisi 
infrastruktuure kui Euroopa t eadusruumi nurgakivi, mis on tea dusharusid ühendavate uuenduste 
"eelkäijaks" ja teadustöö juhtimisviiside muutmi se edasiviijaks. Sellega võib ka kaasa aidata 
äärealadelt ja äärepoolseimate st piirkondadest pärit teadusrühmade integreerimisele. 
Elektroonilise infrastruktuuri jaoks kavandatud projektikonkur ssidel põhinevate meetmetega 
püütakse edendada kõrgjõudluse-ja-võimsusega side - ja võrguinfrastrukt uuride (GÉANT) edasist 
arendamist ja võrkudel tuginevaid  infrastruktuure ning ka tugevda da Euroopa võimalusi tipptaseme 
infotöötluse alal, rõhutades vajadust toetada maailmatasemel jaotatud superarvutirakenduste 
süsteemide, andmesalvestus- ja kõrgtehnoloogilis te visualiseerimissüsteemide tugevdamist. 
Meetmetega taotletakse vajadusel ka infrastruktuuride kasutuselevõttu kasuta jaskonna poolt, tõstes 
infrastruktuuride ülemaailmset tähtsust ja us aldusväärsust GEANT ja võrk-infrastruktuuride 
saavutustele toetudes ning võ ttes aluseks avatud standardid koostalitlusvõime tagamiseks. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/323 
 Kooskõlastatult tuleb toetad a digitaalraamatukogusid, arh iive, andmesalvestuskogusid, 
andmekontrolli ja vajalike ressursside ühiskasutust Eu roopa tasandil selleks, et luua andmehoidlaid 
teadlaskonnale ja tulevastele teadlaste põlvkondadel e. Käsitletakse elektrooniliste infrastruktuuride 
andmete tasandi suurema usalduse ja usaldusväärsu se aspekte. Kavandatavate meetmete eesmärgiks 
on uute nõudmiste ja lahenduste ennetamine ja integreerimine, et lihtsustada laiaulatuslike 
murranguliste uute tehnoloogiate katsetamiseks mõeldud testisüsteemide tekkimist, ning uute 
vajaduste (sealhulgas e-õppe) käsitlemine. E-IR G (elektroonilise infrastruktuuri analüüsi rühm) 
teostab korrapärast nõustamist ning esitab strateegilisi soovitusi. 
1.2. Uued teadustöö infrastruktuurid 
Käesolev eriprogramm aitab edendada uute t eadustöö infrastruktuuride loomist (sealhulgas 
olemasolevate ulatuslikumaid uuendamisi), kesk endudes asjaomaste teadusalade arendamiseks 
peamiselt ettevalmistusetappidele ja Euroopas "ainulaadsetele" otsust ava ja üleeuroopalise 
tähtsusega infrastruktuuridele. 
1.2.1. Uuringud uute teadustöö infras truktuuride ettevalmistamiseks 
Uute teadustöö infrastruktuuride edendamine "alt ülespoole suunatud" projektikonkursside kaudu, 
uuringustipendiumite ja uute infrastruktuur ide teostatavusuuringute rahastamine. 
L 400/324 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 1.2.2. Toetus uute teadustöö infrastruktuuride loomisele 
Uute teadustöö infrastruktuuride loomise toet amine kooskõlas "muutuva geomeetria" põhimõttega 
ning tuginedes peamiselt ESFRI poolt tehtud tööl e seoses Euroopa teekaardi loomisega uue 
teadustöö infrastruktuuride jaoks . Tööprogrammiga määratakse prio riteetsed projek tid, mis võivad 
saada ühenduse toetust. 
Uued infrastruktuurid rajatakse kahes etapis ja raamprogrammis kehtestatu d kriteeriumite loetelu 
alusel. 
1. etapp: Ettevalmistava etapi toetamine Esimene etapp hõlmab tööprogrammis kindlaks määr atud prioriteetsete projektidega piirduvaid 
konkursikutseid. Ettevalmistav etap p hõlmaks üksikasjalike käivit usprojektide ettevalmistamist, 
kavandatava teadustöö infrastruktuu ri õiguslikku korraldust, juhtimis t ja mitmeaastast planeerimist 
ning sidusrühmadevahelist lõpl ikku kokkulepet. Kõnealuse ette valmistava etapi jooksul on 
komisjon eelkõige toetajaks finant skorralduse mehhanismide loomisel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/325 
 2. etapp: Käivitusetapi toetamine: 
Teisel etapil rakendatakse koos erasektori rahastamisas utuste võimaliku kaasamisega 
käivitusplaanid, toetudes saavutat ud tehnilistele, õiguslikele, ha ldus-ja finantskokkulepetele ning 
kasutades üksteist täiendavaid siseriiklikke ja ühenduse vahendeid (nt st ruktuurifondid või Euroopa 
Investeerimispank) ja võttes vajadusel arvesse  lähenemis- ja äärepoo lseimate piirkondade 
teadusliku tipptaseme potentsiaali.  Käivitusetapil võidakse anda rahalist toetust raamprogrammi 
raames sellistele eelisprojektidele, mis ennekõi ke vajavad sellist toetust. Sellistel juhtudel 
otsustatakse toetuse andmine vastavalt vajaliku to etuse liigile ja suurusele (nt otsetoetus, Euroopa 
Investeerimispanga laenud riskijagamisraha stu kaudu (III lisa) asutamislepingu artikli 171 
kohaselt). 
1.3. Toetusmeetmed, sealhulgas toetus uute vajaduste katteks 
Kõnealuse tegevuse edu võtmeks on kooskõlas tamine ELi siseselt Euroopa teadustöö 
infrastruktuuride po liitika sõnastamisel ja vastuvõtmisel.  Kogu programmi raames võetakse seega 
toetusmeetmeid selliseks kooskõlastamiseks, s ealhulgas rahvusvahelise koostöö arendamise 
toetuseks. 
L 400/326 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Need meetmed võetakse peamiselt pärast pe rioodilisi projektikonkursse . Tegevus on suunatud 
eelkõige riiklike programmide kooskõlastamise s timuleerimisele ERA-NET meetmete abil, uute 
vajaduste analüüsile, ESFRI ja eIRG töö toet usele, programmi tegelikule rakendamisele (nt 
tugikonverentsid, eksperdilepingud, mõjuhinnangud jne) ning ka selle eriprogrammi raames 
elluviidavate meetmete rahvusvahelise mõõtme toet amisele ja Euroopa tippsaavutuste levitamisele 
rahvusvahelisel tasandil. Rahvusvahelise koostöö kontekstis võimaldavad võimekust käsitleva 
programmi selle spetsiifilise osa raames teosta tavad meetmed ka kindlak s teha teatud kindlate 
kolmandate riikide vajadused ja vastastikused huvid, millele tuleks rajada spetsiifiline koostöötegevus, ning arendada täpselt suunatud konkursikutsete põhjal ristseoseid teadustöö 
võtmeinfrastruktuuride vahel kolmandates riikides ja Euroopa teadusruumis. 
2. VKE-DE HUVIDES LÄ BIVIIDAVAD TEADUSUURINGUD 
Eesmärgid 
Euroopa VKEde innovatsioonialas e võimekuse tugevdamine ning ne nde poolt uutel tehnoloogiatel 
põhinevate toodete ja turgude arendamisse antava  panuse suurendamine, aidates neil läbi viia 
teadusuuringute allhankeid, intensiivistada nend e teadusuuringute alaseid jõupingutusi, laiendada 
nende võrgustikke, paremini kasutada teadusuuringute tulemusi ja omandada tehnoloogilist oskusteavet, lähendades tea dusuuringud ja innovatsiooni. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/327 
 Lähenemisviis 
VKEd moodustavad Euroopa tööstussektori tuumiku. Nad peaksid etendama võtmerolli 
innovatsioonisüsteemis ja teadmiste muundamisel uuteks toodeteks, menetlusteks ja teenusteks. 
Seistes silmitsi suureneva konkurentsiga sisetu rul ja kogu maailmas, peavad Euroopa VKEd 
suurendama teadmisi ja teadusuuringute intens iivsust, edendama teadusuuringute kasutamist, 
laiendama äritegevust suur ematele turgudele ja muutma oma teadmiste võrgustikud 
rahvusvaheliseks. Enamiku liikmesriikide VKEdele suunatud meetmed ei kannusta ega toeta need 
riikide vahelist teadusuuringute alast koostööd ja tehnol oogiasiiret. On vaja võtta ELi tasandi 
meetmeid, et täiendada ja suurendada si seriiklike ja piirkondlike meetmete mõju. 
Erimeetmeid rakendatakse selliste  VKEde ja nende assotsiatsioonide toetamiseks, kellel on vaja 
korraldada teadusuuringute allhanget: peamise lt peetakse silmas madala kuni keskmise 
tehnoloogilise tasemega ning vähese või puuduva  teadusuuringute teostamise võimekusega 
VKEsid. Intensiivsete teadusuuringutega tege levad VKEd võivad osaleda teadusuuringute 
pakkujatena või teostada teadus uuringute allhanget oma teadusuuringute teostamise võimekuse 
täiendamiseks. Neid meetmeid rakendatakse kõ ikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades, 
kasutades nn alt üles lähenemisviisi. Meetmed hõlma vad tutvustamis- ja teisi tegevusi, mis aitavad 
kaasa teadusuuringute tulemuste kasutamisele, ta gades vastastikuse täie ndavuse konkurentsivõime 
ja innovatsiooni programmiga. Projektiettepanekut e hindamisel võetakse eriti arvesse oodatavat 
majanduslikku mõju VKEdele. Rahalised vahendid eraldatakse kahe skeemi kaudu: teadusuuringud 
VKEde ja VKEde assotsiatsioonide jaoks. 
L 400/328 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Esimesed on suunatud peamiselt madala kuni keskmi se tehnoloogilise taseme ga, vähese või ilma 
teadussuutlikkuseta VKEdele. Osaleda võivad ka in tensiivselt teadusuuringutega tegelevad VKEd, 
kellel on vaja teha teadusuuringut e allhankeid, et täiendada oma teadussuutlikkust. Teised on 
suunatud VKEde assotsiatsioonide le, mis on tavaliselt kõige paremas olukorras, et teada või 
kindlaks määrata nende liikmete seas levinud te hnilisi probleeme, tegutseda nende nimel ja 
edendada tulemuste tõhusat levitamist ja kasutusele võtmist. 
Jaotise "VKEde huvides läbiviidavad teadus uuringud" alla kuuluva d kooskõlastus- ja 
toetusmeetmed sisaldavad sise riiklike/piirkondlike programmide kooskõlastamist, mis on suunatud 
VKEdele ja parimate tavade toetamisele, tule muste tõhusat levitamist ja kasutamist, VKEde 
juurdepääsu suurendamist seitsmendale  raamprogrammile ja mõju hindamist. 
Meetmed võivad samuti tugineda asjakohastel si seriiklikel teadusuuringute programmidel, mis 
täiendavad allpool toodud teadusuuringuid1. 
Peale nende erimeetmete julgustatakse ja liht sustatakse VKEde osalemist kogu raamprogrammi 
lõikes. VKEde teadustöö alaseid vajadusi ja pote ntsiaali võetakse asjakoh aselt arvesse programmi 
"Koostöö" teemavaldkondade sisu arendamisel, mi da rakendatakse erimõõtmeliste ja -ulatusega 
projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast. 
Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi  rakendamisel tagatakse 
täiendavus ja koostoime konkurentsivõimelisuse ja  innovatsiooni raamprogrammi meetmetega, et 
julgustada ja lihtsustada VKEde ühenduse tead usuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis 
osalemist. 
                                                 
1 See võib hõlmata teadusuuringuid teostavatele  VKEdele suunatud ja EUREKAle tuginevate 
programmide võimalikku ühist rakendamist. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/329 
 Tegevused  
Rahastamisel rakendatakse kahte järgmist VKEde erikava: 
● Teadusuuringud VKEde huvides  
See kava toetab uuenduslike VKEde väikseid rü hmi, et lahendada üldlevinud või täiendavaid 
tehnoloogilisi probleeme. Suhtelis elt lühiajalised projektid p eavad keskenduma nende VKEde 
uuendusvajadustele, kes tellivad teadusuuringud allh ankena teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 
edendajatelt ning peavad ilmutama selget kasu tuselevõtu potentsiaali asjaomaste VKEde jaoks. 
● Teadusuuringud VKEde assotsiatsioonide huvides  
See kava toetab VKEde assotsiatsioone, et luua teadusuuringute ab il tehnilisi lahendusi 
probleemidele, mis on ühised paljude VKEde jaoks teatavates tööstusvaldkonda des või väärtusahela 
mingil etapil, et näiteks arendada või täita Euroop a norme ja vastata standarditele ja täita nõudeid 
sellistes valdkondades nagu tervis, ohutus ja keskkonna kaitse. Mitu aastat kestvaid projekte peavad 
juhtima VKEde assotsiatsioonid, kes korraldavad om a liikmetele teadusuuringute alaseid allhankeid 
teadusuuringute ja tehn oloogiaarenduse edendajatelt ning nende sse peab olema kaasatud arvukalt 
eraldi VKEsid. 
● Kavade ühised jooned 
– kavades võivad osaleda teised  ettevõtted ja lõppkasutaja d, kui see on VKEde või VKEde 
assotsiatsioonide huvides. 
L 400/330 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – lisaks teadusuuringutele peaksid projek tid hõlmama meetmeid uuringutulemuste 
ellurakendamise ja tõhusa kasutuselevõtmise edendamiseks, nagu testimine, demonstreerimine, koolitus, tehnoloogiasiire, t eabehaldus ja tööstusomandi õiguste kaitse. 
VKEde assotsiatsioonidele suunatud teadusuur ingute puhul peaksid projektid hõlmama ka 
meetmeid uuringutulemuste tõhusaks levitamise ks VKE assotsiatsioon ide liikmetele ja 
vajadusel ka laiemalt. 
– nende kahe kava puhul kohaldatakse  erieeskirju omandilise kuuluvuse ja 
juurdepääsuõiguste suhtes. 
Eelkõige keskendutakse teadusprojektide toetam isele. Lisaks osutatak se toetust riiklikele 
rahastamisskeemidele, mis toetavad VKEsid või VKEde assotsiatsioone jaotise "VKEde huvides 
läbiviidavad teadusuuringud" kohast e meetmete rahastamistaotluste ettevalmistamisel, eesmärgiga 
julgustada uute riiklike rahastamisskeemide loomist või olemasolevate kavade laienemist. 
3. TEADMISTE PIIRKONNAD 
Eesmärgid 
Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali t ugevdamine, eelkõige soosides ja toetades kogu 
Euroopas piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut, mis ühendavad ülikoole, teadusuuringute keskusi,  ettevõtteid ja piir kondlikke ametiasutusi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/331 
 Lähenemisviis 
Piirkondi peetakse üha enam märk imisväärseteks osalejateks ELi  teadus- ja arendustegevuses. 
Samal ajal näitavad tõendid, et investeerimin e teadus- ja arendustegevusse muudab piirkonnad 
ligitõmbavamaks, suurendades samal ajal kohalike ettevõtete konkurentsivõimet. Intensiivse teadus- 
ja arendustegevusega rühmitused kuuluvad kohalikule konkure ntsieelisele otsest kasu toova ja 
töökohtade kasvu soodustava investeerimiste gevuse parimate eestvedajate hulka. 
2003. aastal teostatud katseprojekt "Teadmiste piirkonnad"1 näitas selliste rühmituste olulisust ning 
valmidust toetada ja soosida kõne aluste struktuuride arengut. 
See meede võimaldab Euroopa piirkondadel tugevdada oma teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse alast investeerimissuutlikkust , samas suurendades võimalikult palju nende 
sidusrühmade Euroopa teadusprojektidesse kaasamis e potentsiaali ning hõlbus tades klastrite teket, 
edendades seeläbi piirkondlikku arengut Euroopa s. Meetmed hõlbustavad Euroopa teadusruumi 
arengule kaasaaitavate piirkondlike klastrite loomis t. Struktuurifondide su urenenud ja suunatumat 
kasutamist teadus- ja arendustegevusse investeeri misel jätkatakse ka regi onaal- ja teaduspoliitika 
vahelise koostoime parandamiseks, eelkõige luue s piirkondlik teadusuuringute strateegia, mille 
piirkondlikud asutused saavad integr eerida oma majandusarengu strateegiasse. 
Konkreetset tähelepanu pööratakse koostööle erin evate liikmesriikide kõrvuti asuvate piirkondade 
vahel. 
                                                 
1 Katsemeede "Teadmiste piirkonnad" lülitati  ühenduse 2003. aasta eelarvesse Euroopa 
Parlamendi algatusel. Selle le järgnes veel üks projek tikonkurss teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammi raam es (2004) "Poliitika ühtse arendamise" 
programmis. 
L 400/332 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 "Teadmiste piirkondade" eesmärgiks on optimaalse poliitika ja strateegia te määratlemise ja 
rakendamise toetamine teadus-ja arendustegevuse ke sksete rühmituste arendamisel. See parandab 
eelkõige piirkondlike teadusuuringut e programmide tähtsust ja tõhusust vastastikkuse õppimise 
kaudu, edendab ja tugevdab rühmitustevahelist koos tööd ning aitab kaasa t eadus-ja arendustegevuse 
kesksete rühmituste säästva arengu tugevdamise le ja soodustab kasvupinnast uute rühmituste 
loomiseks, eelkõige tekkivates teadmiste pi irkondades. Toetust antakse eelkõige nõudlusel 
põhinevatele ja probleemidele suunatud pr ojektidele, mis käsitlevad spetsiifilisi 
tehnoloogiavaldkondi või sektoreid1. 
Toetatakse kõiki piirkondi , sealhulgas ühtluspiirkondi2. 
Tegevused 
Projektid hõlmavad tavaliselt piirkondlikke asutusi, piirkond liku arengu asutusi, ülikoole, 
teadusuuringute keskusi ja tööstu settevõtteid ning vajadusel ka  finantsasutusi, tsiviilühiskonna 
organisatsioone ja organisatsioone, kes tege levad tehnoloogiasiirdega. Käesoleva valdkonna 
projektid hõlmavad järgmisi meetmeid: 
                                                 
1 See ei välista vajadus el erinevate tehnoloogilist e piirkondade ühendamist 
2 Ühtluspiirkonnad on kindlaks määratud nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse, millega 
nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaal arengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 239, 1.9.2006, lk 248)  artiklis 5. See hõlmab vaesemaid 
ühtlustamisele kuuluvaid piir kondi, Ühtekuuluvusfondist ra hastatavaid piirkondi ja 
äärepoolseimaid piirkondi. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/333 
 ● Piirkondlike või piiriüleste klastrit e teadusuuringute programmide analüüs , 
arendamine ja rakendamine ja nendevahe line koostöö. Need hõl mavad analüüsi ning 
teadus- ja arendustegevuse  alasele võimekusele ja prioriteetidel e keskendunud 
rakenduskava. Projektides kasutatakse prognoosimist, võrdlusuuringuid või muid 
meetodeid, mis näitavad oodatavat kasu, nagu tugevdatud seosed kaasatud rühmituste 
vahel, optimeeritud kaasatus Euroopa t eadusprojektidesse ja tugevam mõju 
regionaalarengule. Projektideg a võidakse samuti teha e ttevalmistusi piirkondlike 
katsemeetmete võtmiseks. Nimetatud meetmete  esmatähtsaks eesmärgiks on julgustada 
ühenduse regionaalfondide ning teiste ühenduse ja riiklike fondide vahelist tõhustatud 
vastastikust täiendavust. 
● Vähemarenenud teadustööga piirkondade "juhendamine" kõrgema tasemega piirkondade 
poolt, mis tugineb teadus-ja arendustegevus e kesksetel rühmitusel. Riikidevaheline 
piirkondlik konsortsium koondab ja ühendab ül ikoolides, tööstusettevõtetes ja 
valitsustasandil tegutsevaid teadustöös osalejaid, et pakkuda "suunavaid" lahendusi 
tehnoloogiliselt vähemarenenud piirkondadele. 
● Algatused teadustöös osalejate ja am etiasutuste paremak s integreerimiseks  
piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende su htlemise kaudu rühmituse tasandil. Need 
hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste pa randamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja 
kohalike äriringkondade vahel ning ka vast avaid rühmituste vahelisi meetmeid. 
Integreerimise eeliste demonstr eerimise eesmärgil võiksid nimetatud meetmed anda panuse 
teadus- ja arendustegevuse vastasti kuse täiendavuse määratlemisel. 
L 400/334 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Samuti toetatakse meetmeid, millega edendataks e vastastikust teabevahetust ning suhtlemist 
samalaadsete projektide vahel (analüüsi ja sü nteesi õpikojad, ümarlauad, väljaanded), millesse 
kaasatakse vajadusel teisi asjaomaseid ühendus e programme, pannes eril ise rõhu kandidaat-ja 
assotsieerunud riikide, ning samuti pärast 1. maid 2004 Euroopa Liiduga ühinenud riikide 
kaasamisele. 
4. TEADUSUURINGUTE POTENTSIAAL 
Eesmärk 
Laienenud liidu teadusuuringute täie liku potentsiaali ärakasutamise toetamine, vabastades ja 
arendades ELi lähenemis- ja äärepoolseimate  piirkondade teadusuuringute olemasolevaid ja 
tekkivaid tippkeskuseid, samuti kaasa aida tes nende piirkondade teadlaste võimekuse 
suurendamisele, et nad saaksid edukalt osaleda ühenduse tasandi teadusuuringutes. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/335 
 Lähenemisviis 
Toetamaks laienenud liidu teadus uuringute täieliku pot entsiaali ärakasutamist, püütakse 
konkreetsete meetmetega vabastada uurimisrühm ade potentsiaal, eelkõige Euroopa Liidu 
lähenemis- ja äärepoolseimates piirkondades, mis ei kasuta praegu täielikult ära oma võimalusi või 
mis vajavad uusi teadmisi ja toetust oma potents iaali ärakasutamiseks. Tegevus toetub suurel 
määral varasematele ja olemasolevatele m eetmetele, nagu Euroopa tippkeskused toonastes 
ühinevates ja kandidaatriikides viienda raampr ogrammi raames ja teadmiste edastamiseks 
ettenähtud Marie Curie' külalisst ipendiumid. Samuti täiendab tege vus jõupingutusi, mida Euroopa 
Sotsiaalfond peab tegema uue ühtluspoliitika (2007–2013) raames, mis keskendub siseriiklikul 
tasandil inimpotentsia ali arendamisele teadusuuringut eks abikõlblikes valdkondades. 
Keskendudes selliste uurimisrühmade ja teiste ELi liikmesriikide või  assotsieerunud riikide 
teadusuuringute keskuste koostöö tugevdamisele ja  laiendamisele, antakse oluline panus nende 
potentsiaali vabastamisse ja  seega nende pikaajalisse jätkusuutlikku arengusse. Nende 
rahvusvahelise silmapaistvuse ja tunnustuse, juht rolli potentsiaali ja nende teadlaste kvaliteedi 
optimeerimise kaudu suureneb nende uurimisrühmade nähtavus ning nende osalemine Euroopa teadusruumis on lihtsustatud. 
L 400/336 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tegevused 
Meetmega soodustatakse eelkõige ELi lähenemis-  ja äärepoolseimate piirkondade avaliku ja 
erasektori uurimisrühmade (mis valitakse kval iteedi ja kõrge potentsiaali alusel) ning mujal 
Euroopas väljakujunenud uurimisrühmade vahelist st rateegilist part nerlust, sealhulgas nn twinning-
projektide kaudu. Eriline rõhuasetus on partnerluse eeldatavatel pikaaj alistel tulemust el nii ELi kui 
ka piirkondlikul tasandil. Täieli ku potentsiaali ärakasutamiseks (st teadmiste tugevdamiseks, 
täiendava pädevuse arendamiseks, sealhulgas teadustöö juhtimises, või tähelepanu saavutamiseks) 
hõlmab tegevus toetust valitud uurimisrühmadele, kes tegutsevad abikõlblikes piirkondades ja 
teadusuuringute programmide raames, mis on välja töötatud järgnevat liiki strateegilise partnerluse 
raames: 
● oskusteabe ja kogemuste vahetus, mis saa vutatakse abikõlblike piirkondade valitud 
organisatsioonide ning mõne teise ELi liikme sriigi või assotsieerunud riigi ühe või enama 
partnerorganisatsiooni vaheliste riikidevaheliste te adlaste vahetuste tulemusena, kusjuures 
on olemas mehhanismid abikõlblike piirkondad e valitud keskustest lähetatud teadlaste 
kohustuslikuks tagasipöördumiseks; 
● kogenud teadlaste, kaasa arvatud juhtide värb amine valitud olemasolevate või tekkivate 
tippkeskuste poolt, eesmärgiga osaleda teadmiste edastamises ja/või teadlaste koolitamises, 
ning sealhulgas selleks, et julgustada riigis t lahkunud kodanikke tagasi pöörduma; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/337 
 ● teatud uurimisseadmete hankimine ja välj atöötamine ning valitud olemasolevate või 
tekkivate tippkeskuste materiaalse ke skkonna arendamine, eesmärgiga toetada 
strateegiliste partnerluste  raames väljatöötatud teadusuuringute programme; 
● töörühmade ja konverentside korraldamine,  et hõlbustada teadmiste edasiandmist 
piirkondlikul, siseriiklikul ja rahvusvahe lisel tasandil, kuhu on kaasatud nii valitud 
keskuste oma teaduspersonal kui ka teistest  riikidest valitud kes kuste rahvusvahelise 
koolitusvõime ja maine arendamise raames küllakutsutud teadlased, kava raames valitud keskuste teaduspersonali osalemine rahvusva helistel konverentsidel  või lühiajalistel 
koolitusüritustel teadmiste jagamiseks, võrgustiku loomiseks ning teadlaste kokkuviimiseks rahvusvahelisema keskkonnaga; 
● uurimistulemuste levitamine ja teavitustege vus, et tagada valitud keskuste ja nende 
tegevuste parem nähtavus. 
Lisaks ja sõltumatult nendest toetusmeetmetest, pakub tegevus hindamismehhanisme, mille kaudu 
iga ühtluspiirkonna teadusuuringute keskus, kas ta  taotleb toetust või mitte, saab hankida 
rahvusvahelise sõltumatu eksperthinnangu oma tea dustöö kvaliteedile ja in frastruktuurile. Selle 
hinnangu annavad komisjoni poolt nimetatud kõrgetasemelised sõltumatud rahvusvahelised eksperdid. 
L 400/338 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 5. TEADUS ÜHISKONNAS 
Eesmärk 
Pidades silmas avatud, tõhusa ja demokraatliku Euroopa teadmisteühiskonna ülesehitamist, on 
sihiks soodustada teadus- ja tehnoloogiatöö ni ng sellega seotud teadus poliitika harmoonilist 
integreerimist Euroopa sotsiaalvõrku, õhutades Eu roopa tasandil teaduse ja tehnoloogia ning nende 
ja ühiskonna ja kultuuri vahelist e seoste analüüsi ja arutelu. 
Lähenemisviis 
"Teadus ühiskonnas" kujutab endast kuuendas raamprogrammis algatatud piloottegevuse 
märkimisväärset laiendust ja pikendamist võr deliselt Euroopa teadus poliitika kasvavate 
ambitsioonidega. 
Euroopa ühiskondade areng sõltub suuresti nende võime st teadmisi luua, ära kasutada ja levitada 
ning neid siis pidevalt uuendada. Teadusuuri ngud, mis on osa hariduse, teadusuuringute ja 
innovatsiooni nn teadmiste kolmnurgast, mängivad se lles põhirolli ja nad peaksid jääma üheks 
edasiviivaks jõuks kasvu, heaolu ja  jätkusuutliku arengu edendamisel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/339 
 Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav 
sotsiaalne ja kultuuriline keskkond. See tähenda b, et arvestatakse õigustatud ühiskondlike 
kaalutluste ja vajadustega, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma 
ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimu sed ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega, 
ning võimalus kodanikuühiskonna organisatsioonidel  teostada teadusuuringute allhanget seoses 
nende poolt käsitletavate küsimustega. See peaks ka  looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele 
pealetulevatele teadusinvesteeringute le ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki 
Lissaboni strateegia. Nende tegevustega püütakse  tagada naiste täielik integreerumine 
teadusmaailma. 
Programmi "Võimekus" kõnealune osa keskendub seejärel tingimuste väljaarendamisele, tänu 
millele muutub selline juhtiv keskkond Euroopas pigem normiks kui erandiks. 
Teaduslike lõhede ohtu meie ühiskonkas tuleb käsitled a esmajärjekorras. See er aldab need, kellel ei 
ole juurdepääsu olulisele teadmist ele nendest vähestest, kellel on; need, kellel ei ole võimet 
mõjutada poliitika tegemist t eadustöös nendest, kellel see võ ime on. See põhjustab kodanikes 
kahtlusi seoses teaduse ja tehnoloogia potentsiaalse  kasuga ning vajadusega seda avalikult kaaluda. 
Ühelt poolt kutsutakse varmalt teadusuuringuid ül es käsitlema rohkem lahendamist vajavaid 
käesoleva aja probleeme (haigused, saastatus, epideemiad, töötus jne)  ja paremini ette ennustama 
nende võimalikku mõju tulevikus. Teisalt ei s aa kodanikud jätta ilmutamata umbusaldust teaduse 
teatavate kasutuste ja võima like seaduslike otsustamisprotsessi vahelesegamiste kohta. 
L 400/340 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Põhjused, miks teaduse ühiskonda integreerimine on sageli ebara huldav, on muu hulgas järgmised: 
● ebapiisav avaliku sektori osalus priorite etide seadmisel ja t eaduspoliitika suundade 
kehtestamisel, mis võimaldaksid laiema t arutelu võimalike seonduvate riskide ja 
tagajärgede kohta, 
● kasvav umbusaldus seoses teatud teaduslik e arengutega, kontroll i puudumise tunne ja 
lahtised küsimused seoses põhiväärtustest kinnipidamisega, 
● tajutav teadusmaailma eralda tus igapäevasest majandus- ja sotsiaalelu tegelikkusest, 
● avalikule poliitiliste otsuste tegemisele kätt esaadavate teaduslike andmete objektiivsust 
peetakse küsitavaks, 
● avalikkusele kättesaadav a teadusliku informatsiooni ebapiisav kvaliteet. 
Valitud lähenemise eesmärk on: 
– muuta vajalikule asjatundjate arvamusele j uurdepääsu ja selle valideerimise mehhanismid 
kõikehõlmavamaks ja läbipaistvamaks, et poliitika toetuks tuge vamatele alustele, 
– seada tähised, et teadusuuringutes järgitaks eetikanorme ja põhiõigusi, 
– võimaldada Euroopal mängida maailma areen il aktiivsemat rolli jagatud väärtuste, 
võrdsete võimaluste ja ühis kondliku arutelu edendamisel, 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/341 
 – täita lünk nende vahel, kellel on teaduslik ha ridus ja kellel ei ole, edendada soodumust 
teaduskultuuriks kõigi kodanike vahetu s naabruses (pöördudes selleks linnade, 
piirkondade, fondide, tea dusuuringute keskuste, muus eumide, kodanikuühiskonna 
organisatsioonide jne poole), 
– soodustada ühiskondlikku tea duspoliitilist arutelu ja ergutada kodanikuühiskonna 
organisatsioone minema tea dustegevusega rohkem kaasa, 
– uurida võimalusi, kuidas parandada Euroopa teadustege vuse ja innovatsioonisüsteemi 
haldamist, 
– vahendada ettekujutust teadusest ja tead lastest, mis omab tähendust kõigi, eriti noorte 
jaoks, 
– soodustada naiste edenemist teaduskarjääri l ja paremini kasutada nende ameti- ja 
teadusalaseid andeid kõigi hüvanguks, 
– uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid 
vahendeid, aidates teadlastel  töötada tihedalt koos ajak irjandusprofessionaalidega. 
"Teadus ühiskonnas" raames võetakse järgmised meetmed: ● poliitikaga seotud meetmed ja teadusuuringud, mi da toetatakse otsese lt selle programmi 
raames, 
L 400/342 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● liikmesriikide vaheline koostöö, tehes kindlaks ühised eesmärgid ja tugevdades riiklikke 
tavasid avatud kooskõlastusmeetodi alusel, 
● teema "Teadus ühiskonnas" küsimuste mõistmine ja mõju edendamine, toetamine ja 
järelevalve raamprogram mi muude osade raames1. Selle teemaga tagatakse 
teadusühiskonnaga seonduvate küsimuste üldi ne kooskõlastus nii raamprogrammi lõikes 
kui ka muu ühenduse oluliste meetmete r aames (nt hariduse ja kultuuriga seonduv). 
Järgitakse kolme tegevussuunist: 
Esimene tegevussuunis:  Teaduse ja ühiskonna suhte dünaamilisem valitsemine  
● Euroopa teadussüsteemi tugevdamine ja parandamine  
Meie uuenduspotentsiaali säilitamisel on Euroopa teadussüsteemile pandud nii suured ootused, et 
ühiskond peab saavutama sügavama arusaamise selle teadussüsteemi koostisosadest, omaenda 
majandusest, eeskirjadest ja tavade st. Seoses sellega käsitletakse laiemas tähenduses kolme aspekti, 
mis keskenduvad Euroopa teadusruumis osalejatele ja selle dünaamikale: 
– teadusalase nõustamise ja asjatundjate ar vamuse mõju kasutamise parandamine ja 
järelevalve poliiti liste otsuste tegemisel (kaasa ar vatud riskijuhtimisel) Euroopas ning 
praktiliste vahendite ja skeemide arendamine (nt elektroonilised võrgud), 
– usalduse ja isereguleerimise edendamine teadlaskonnas, 
                                                 
1 Hõlmab eetilise läbivaatuse menetluste käiku ettepanekute puhul, mis käsitlevad tundlikke 
küsimusi eriprogrammi "Koostöö" raames. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/343 
 – arutelu soodustamine teabelevi küsimust es, kaasa arvatud ligipääs teadusalastele 
tulemustele ning teadusväljaannete tulevik, võ ttes samuti arvesse avalikkuse juurdepääsu 
parandamise meetmeid. 
● Ulatuslikum osalemine poliitiliste, sotsiaalsete  ja eetiliste küsimuste ennetamiseks ja 
selgitamiseks  
Ühiskonna püüdlused ja mured ning eetika põhial used tuleb paremini integreerida kogu 
teadusprotsessi, luues turvalisema ja konstrukt iivsema keskkonna tead lastele ja ühiskonnale 
tervikuna. Siin on olulised kolm aspekti: 
– ulatuslikum kaasamine teadusalastesse küsimustesse, – tingimused teabepõhiseks eetika-  ja teadusalaseks aruteluks, 
– suurema tähtsuse omistamine aruteludele teadusringkondades teadusuur ingute sotsiaalsete 
aspektide teemal. 
● Parem arusaam teaduse ja tehnoloogia kohast ühiskonnas 
Teaduse ja ühiskonna vahelise suhte käsitlemiseks mõ istlike poliitikate abil tuleb ajaloos, teaduse ja 
tehnoloogia pärandis, sotsioloogias  ja filosoofias kogutud teadusalas eid teadmisi Euroopa tasemel 
laiendada, tugevdada ja levitada. Selleks p eaksid nende teadusharude teadlased moodustama 
võrgustikke, et strukturee rida teadusuuringuid ja arutelusi d, mis võimaldavad välja selgitada 
teaduse tegeliku osaluse Euroopa ühiskonna ja identiteedi ehitamisel, rõhutades eelkõige: 
– teaduse, demokraatia ja seaduse suhteid, 
L 400/344 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 – teaduse ja tehnoloogia eetikaga seotud uuringuid, 
– teaduse ja kultuuri vastasmõju, – teadlaste rolli ja mainet, – avalikkuse arusaamist teadusest ja avaliku arutelu edendamist. 
● Ülikoolide muutuv roll  
Töö eesmärk on toetada asjakohaseid reforme, mi s võimaldavad ülikoolidel täita täielikult oma 
ülesannet teadmiste loomisel, levitamisel ja ja gamisel koostöös tööstuse ja ühiskonnaga laiemalt 
(kooskõlas ühenduse algatustega ülik oolide teadustöö kohta). Põhirõhk on: 
– paremate raamtingimuste kindlaksmääramis el tõhusamaks teadustööks ülikoolides, 
– struktureeritud partnerluste loomise edendamisel ärisektori ga, pidades silmas ülikoolide 
teaduse juhtimise võimet, 
– laiemas tähenduses teadmiste jagamise tu gevdamisel ülikoolide ja ühiskonna vahel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/345 
 Teine tegevussuunis:  Potentsiaali tugevdamine, silmapiiride avardamine 
● Sooline võrdõiguslikkus ja teadusuuringud  
Komisjoni personali töödoku mendis ning nõukogu järeldustes1ja muudes asjakohastes ühenduse 
poliitikasuunistes sisalduvatele  poliitikasuundadele to etudes rakendatakse positiivse tegevuse 
raamistikku selleks, et tugevdada naiste osa t eadusuuringutes ja suuren dada teadustöö soolist 
mõõdet. See raamistik loob tausta teadustööala sele poliitilisele arutel ule, järelevalvele, 
kooskõlastamisele ja toestamisele. Raamistik hõlmab: 
– naiste osakaalu suurendamist teadusuuringut es ja teaduse valdkonna otsuseid tegevates 
organites, 
– teadusuuringute soolist mõõdet, – soolise võrdõiguslikkuse s üvalaiendamist ühenduse teaduspo liitikas ja programmides. 
                                                
 
1 "Naised ja teadus: tippsaavutused ja uuendus  – sooline võrdõigusli kkus teaduses" (SEK 
2005/370); nõukogu 18. aprilli 2005. aasta järeldused. 
L 400/346 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Noored ja teadus  
Tegevustega püütakse meelitada rohkem erineva taus taga inimesi teaduskarj ääri juurde, edendada 
seoseid põlvkondade vahel ja tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldi selt. Euroopa teabevahetus ja 
koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud tea dusalastele õppemeetoditele, teadusainete 
õpetajate toetamisele (kontseptsiooni d, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel. Lisaks 
võib toetada Euroopa laiaulat uslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi 
"eeskujudena" ja ambitsioonikaid no ori teadlasi. Sotsiaalse t konteksti ja kultuuril isi väärtusi silmas 
pidades käsitletakse ka taustauur inguid. Esiplaanil on kolm aspekti: 
– ametliku ja mitteametliku teadusharidus e toetamine koolides ning teadusuuringute 
keskuste ja muuseumide ning muude asjakohaste vahendite kaudu, 
– seoste tugevdamine teadushariduse ja -karjääri vahel, 
– teadushariduse uute meetoditega seot ud teadusuuringud ja kooskõlastusmeetmed. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/347 
 Kolmas tegevussuunis:  Teaduse ja ühiskonna vaheline suhtlus 
Meetmetega edendatakse tõhusaid kahesuunalisi si dekanaleid, mis võimaldavad kaasata avalikkust 
ja poliitikakujundajaid teaduse sse ja vastupidi. Lähenemisvii s soodustab tihedamat koostööd ja 
parimate tavade vahetust teadlast e ja meediatöötajate vahel, ent ka sihtrühmade suuremat kaasatust, 
nimelt laste, noorte ja teadlaste avalikkuse ette astumist ning eria last ajakirjandust. Põhiteemadeks 
on: 
– usaldusväärse ja õigeaegse teadusliku teabe edastamine ajakirjandusele ja muule meediale, 
– koolitustegevus, et vähendada lõhe t meedia ja teadlaskonna vahel, 
– avalikkusele suunatud teadusürit uste Euroopa mõõtme tugevdamine, 
– teaduse edendamine audiovisuaalvahendite  abil Euroopa ühistooda ngu ja teadusuuringute 
programmide ringluse teel, 
– riikidevaheliste teadusuuri ngute tippsaavutuste ja teadusal ase teabevahetuse edendamine 
populaarsete auhindade jagamise teel, 
– teadusuuringud, mis on suunatud teadusalasel e teabevahetusele nii meetodite kui ka 
toodete osas, et suurendada vastastikust mõistmist teadusringkondade ja poliitiliste 
otsustajate, ajakirjanduse ja üldsuse laiema ringi vahel. 
L 400/348 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 6. TEADUSPOLIITIKA KOOSKÕLASTATU D VÄLJATÖÖTAMISE TOETAMINE 
Eesmärk 
Riikliku ja ühenduse teadus poliitika tõhususe ja kooskõlas tatuse ning nende teiste 
poliitikavaldkondadega seotuse tugevdamine, avali ku sektori teadusuuringute mõju ja tööstusega 
seotuse suurendamine ning avalikkuse toetuse ja selle poolt erasektori investeeringutele osutatava 
võimendava mõju suurendamine. 
Lähenemisviis 
Selles osas ettevõetavate meetmetega toetatak se ühtset teaduspoliitika arendamist, millega 
täiendatakse koostööprogrammi tegevuse kooskõ lastamist ning antakse oma panus ühenduse 
poliitikasse ja algatustesse (nt õigusaktid, soovitused ja suunised), mille eesmärgiks on liikmesriikide poliitika järjekindluse ja mõju parandamine. 
Need meetmed aitavad kaasa Lissaboni strateegia  elluviimisele, eelkõige eesmärgiks seatud 3% 
investeerimisele teadusesse, aidate s liikmesriikidel ja ühendusel arendada tõhusamat teadus- ja 
arenduspoliitikat. Eesmärgiks on parandada avalikke  teadusuuringuid ja nende  seotust tööstusega 
ning edendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse av aliku toetuse ja se lle erainvesteeringuid 
võimendava mõju tugevdamise teel. See eeldab teaduspoliitika kohanemisvõimelisust, suurema 
arvu vahendite mobiliseerimist, jõupingutuste  piiriülest kooskõlastamist ja teiste 
poliitikavaldkondade mobiliseerimist, et luua  teadusuuringutele paremad raamtingimused. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/349 
 Tegevused 
Järgitakse kahte tegevussuunist1: 
Esimene tegevussuunis: Teadusuuringutega seotud riikliku poliitika ja töös tusstrateegiate, kaasa 
arvatud nende mõju järelevalve ja analüüs 
Eesmärk on teabe ja tõendusmaterjali andmine ning analüüsimine riikliku poliitika kavandamise, 
rakendamise, hindamise ja teiste riikideg a kooskõlastamise toetamiseks. See hõlmab: 
● Teabe- ja luureteenistust (ERAWATCH ) tõenduspõhise teaduspoliitiliste otsuste 
tegemise toetamiseks ja Euroopa teadusr uumi (ERA) teostamisele kaasaaitamiseks, 
pakkudes paremat arusaamist siseriikliku ja piirkondliku teaduspolii tika, algatuste ja 
süsteemide olemusest, koostiselementidest ja arengust. See hõlmab teaduspoliitiliste 
otsuste tegemise küsimuste korralist analüüs i Euroopa seisukohast, nimelt: teadusuuringute 
süsteemide arengut edasiviivat e tegurite ja nende mõju analüüsi poliitikale ja 
juhtimisstruktuuridele; esilekerkivate probleemide/väljakutsete ja poliitikavalikute analüüsi; ja liikmesriikide edusammude taseme  läbivaatamist Euroopa tasandil ERA ja 3% 
eesmärgi suunas. 
                                                
 
1 Euroopa teadussüsteemi tugevdamise ja pa randamisega seotud tegevust, nagu teadusliku 
konsulteerimise ja –teadusliku taseme küsimus ed ning "parema reguleerimise" edendamine, 
käsitletakse käesoleva eriprogr ammi osas "Teadus ühiskonnas". 
L 400/350 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 ● Tööstusuuringutesse investeerimise järelevalvet,  mis tagab tervikliku ja täiendava 
teabeallika, mille eesmärk on suunata riiklikku poliitikat ja võimaldada äriühingutel seada 
tähiseid oma teadus- ja arendustegevuse investeerimisstrateegias, muu hulgas ELi 
majanduse seisukohalt suurimat huvi pakkuvates sektorites. See hõlmab korrapäraseid 
teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tule mustabeleid äriühingute ja 
valdkondade tasandil, nende erainve steeringute arengus uundade uuringuid, 
investeerimisotsuseid mõjuta vate tegurite ja äriühingute tavade analüüsi, majandusliku 
mõju analüüsi ning poliitiliste tagajärgede hinnangut. 
● Teadustöö näitajate arengut ja an alüüsi ning selle mõju majandusele.  See hõlmab 
siseriiklike ja piirkondlike teadus- ja tehnoloog iaalaste peamiste arvandmete ja 
tulemustabelite koostamist ja avaldamist, kasu tades võimalusel alati ametlikke statistilisi 
näitajaid, liikmesriikide teadus- ja arenduste gevuse süsteemide tugevate ja nõrkade 
külgede hindamist ning ELi positsiooni ja tegevusnäitajate analüüsi teadus- ja 
tehnoloogiauuringutes. 
Need meetmed viiakse ellu koostöös Teadusuurin gute Ühiskeskusega ning ka uuringute kaudu ja 
koostöös ekspertrühmadega. 
Teine tegevussuunis: Teaduspoliitika koordineerimine Eesmärk on tõhustada vabatahtlikkuse al usel teaduspoliitikate koordineerimist: 
● meetmete kaudu, millega toetatakse avat ud koordineerimismeetodi rakendamist ning 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/351 
 ● ühist huvi pakkuvatel teemadel riikliku või ra hvusvahelise tasandi r iikidevahelise koostöö 
algatuste kaudu, milles osalevad vajadusel muud sidusrühmad (kaasa arvatud ettevõtted, 
Euroopa organisatsioonid ja koda nikuühiskonna organisatsioonid). 
Need meetmed käsitlevad teadusuur ingute ning muude Euroopa teadus ruumi elluviimiseks ja ELi 3 
% teadusinvesteeringute eesmärgi saavutamiseks m obiliseeriva olulise poliitikaga seonduvaid ühist 
huvi pakkuvaid küsimusi. Meetmed aitavad kaas a tõhusama riikliku ja piirkondliku poliitika 
arendamisele vastastikuse õppimise ja eksperth innangu andmise teel, soo dustavad kooskõlastatud 
või ühiseid algatusi riikide rühmade ja piirkondade  vahel, kes on huvitatud tugeva piiriülese või 
kaugeleulatuva mõõtmega valdkondadest ning määravad vajadusel kindlaks ühenduse ja 
liikmesriikide tasandil täiendavat ja vastasti kku tugevdatud tegutsemist vajavad küsimused. 
Mitmete riikide ja piirkondade poolt ette võetud algatused võivad hõlmata selliseid meetmeid nagu 
siseriikliku ja piirkondliku po liitika vastastikused eksperth innangud, kogemuste ja personali 
vahetus, ühishinnangud ja mõjuhinnangud ning ühi salgatuste arendamine ja rakendamine. 
7. RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ MEETMED 
Eesmärk 
Konkurentsivõimeliseks saamiseks ja maailmatas emel juhtrolli mängimiseks vajab Euroopa 
Ühendus tugevat ja ühtset rahvusvahelist tead us- ja tehnoloogiapoliitikat. Raamprogrammi 
erinevate programmide raames võetavaid ra hvusvahelisi meetmeid rakendatakse üldise 
rahvusvahelise koostöö strateegia kontekstis. 
L 400/352 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Nimetatud rahvusvahelise koostöö strateeg ial on kolm omavahel seotud eesmärki: 
– toetada Euroopa konkurentsivõimet strateegilis te partnerluste kaudu kolmandate riikidega 
valitud teadusvaldkondades ning kaasates kolma ndate riikide parimaid teadlasi töötama 
koos Euroopa teadlastega ja Euroopas; 
– hõlbustada kontakte kolmandate riikide part neritega, et tagada parem juurdepääs mujal 
maailmas teostatavale teadustööle; 
– käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid  või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, 
lähtudes ühisest huvist ja kasust. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/353 
 Lähenemisviis 
Teatavate kolmandate riikidega (ra hvusvahelise koostöö partnerriigid)1 vastastikust huvi pakkuvate 
prioriteetsete uurimisalade määramiseks edendata kse koostöö eriprogrammi raames rahvusvahelist 
koostööd, käimasolevaid poliitilisi ar utelusid ja partnerlusvõrgus tikke erinevate piirkondadega 
kolmandates riikides, et toetada kõnealuste meetmete rakendamist. Riikliku rahvusvahelise 
koostööalast ühtsust suurendatakse, toetades (l iikmesriikide ja assotsie erunud riikide) riiklike 
programmide kooskõlastust rahvusvaheliste prog rammide puhul riikliku teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse poliitika ja tegevuse mitmepoolse kooskõlastamise teel. Koostöö kolmandate 
riikidega on raamprogrammi raames suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele2: 
– kandidaatriigid,3 
– Vahemere piirkonna partnerr iigid, Lääne-Ba lkani riigid4 ning Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia 
riigid;5 
– arengumaad, keskendudes iga asjaomas e riigi või piirkonna erivajadustele,6 
– esilekerkivad majanduskeskkonnad.6 
                                                 
1 Vt osalemiseeskirjad 
2 Praegu on Euroopa naabruspoliitika osalisteks  üheksa Vahemere piirkonna partnerriiki ja 
kuus Ida-Eruroopa ja Kesk-Aasia riiki. 
3 Muud kui assotsieerunud kandidaatriigid. 
4 Muud kui assotsieerunud kandidaatriig id ja võimalikud kandidaatriigid. 
5 Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia , Kasahstani Vabarii k, Kirgiisi Vabariik, 
Moldova, Venemaa, Tadžikistani Vabariik, Türk menistan, Ukraina ja Usbekistani Vabariik. 
6 Märkides, et Ladina-Ameerika hõlma b nii arenguriike kui esilekerkivaid 
majanduskeskkondi. 
L 400/354 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Teemapõhiseid rahvusvahelisi tea dusalaseid koostöömeetmeid võeta kse eriprogrammi "Koostöö" 
raames. Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid m eetmeid võetakse programmi "Inimesed" raames. 
Rakendatakse horisontaalseid toet ustegevusi ja meetmeid, mis ei keskendu programmiga "Koostöö" 
hõlmatud teatavale spetsiifilisele teemale või inte rdistsiplinaarsele valdk onnale ning nendele võib 
piiratud juhtudel täiendavalt lisad a vastastikust huvi pakkuvaid spetsiifilisi koostöömeetmeid. 
Tugevdatakse erinevate rahvusvahelise koostöö m eetmete üldist kooskõlastamist erinevate 
programmide raames, eesmärgiga ta gada järjekindel lähenemisviis ja soodustada sünergiat muude 
ühenduse vahenditega (nt ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabruspoliitika 
instrumendi, Aasia ja Ladina-Ameerika määruse ja arenguabiskeemidega). Võttes arvesse INTASi 
kaudu saadud kogemusi ning arendades edasi sell e tööd Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riikidega 
tehtava koostöö raames, teostatakse käesolev a programmi ning programmide "Koostöö" ja 
"Inimesed" kaudu järjepidevust tagavaid tegevusi. 
Komisjon tagab rahvusvahelise koostöö meetme te koordineerimise kogu raamprogrammi vältel 
ning poliitilise arutelu partnerr iikide ja -piirkondadega ning rahvusvahelistel foorumitel. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/355 
 Tegevused 
Ühiselt kokkulepitud rahvusvahelise teaduskoo stöö poliitika arendamise põhimeetmed on: 
● Kahe piirkonna vahelise teaduse ja tehnoloog ia alase koostöö koordineerimine, kaasa 
arvatud prioriteetide seadmine ning tea duse ja tehnoloogia koostööpoliitika 
määratlemine.  
Ühenduse teaduse ja tehnoloogia ko ostööprioriteetide määramisel toetutakse partnerriikide ja 
piirkondade vahelisele kõikehõlma vale poliitilisele arutelule, t unnustades sotsiaal -kultuurilisi 
tingimusi ja teadussuutlikkust. Se da teaduse ja tehnoloogia koostööa last arutelu peetakse mitmel 
tasandil, nagu rahvusvahelised foorumid (mitme d ÜRO konventsioonid), institutsionaliseeritud 
kahe piirkonna vahelised dialoogid,1 sealhulgas: Aasia-Euroopa dialoog, Ladina-Ameerika ja 
Kariibi mere piirkonna ning ELi vaheline dial oog (EU–LAC), Vahemere piirkonna ja Lääne-
Balkani partnerlused, ELi ja AKV riikide (Aafrika , Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkond) ning 
Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia2 vaheline dialoog ning kahe-ja mitmepoolsed kokkulepped, samuti 
teadlaste ja teiste ühiskondlike partnerite  mitteametlikud piirkondadevahelised kohtumised. 
                                                 
1 Selles kontekstis tähendab ka he piirkonna vaheline dialoog di aloogi liikmesriikide, Euroopa 
Ühenduse ja asjaomaste kolmandate riikide vahel. 
2 Mis võiks kaasata ka rahvusvahelist tea dus-ja tehnoloogiakeskust (ISTC) ning teadus-ja 
tehnoloogiakeskust (STCU). 
L 400/356 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Seega on esmatähtis kahe piirkonna vaheliste/ka hepoolsete arutelude tugevdamine, et sätestada 
teadus- ja tehnoloogiaalase rahvus vahelise koostöö raamistik ni ng ühist huvi ja kasu pakkuvad 
teadusuuringute valdkonnad. Selline teadus- ja tehnoloogiaalane arutelu ja partnerlus kujutavad 
endast kõige tõhusamat viisi ülemaailmselt kokkulep itud eesmärkide saavutamiseks, pidades silmas 
piirkondlikke ja riiklikke erivaja dusi. Seega on võimalik arutelude ning teadus- ja tehnoloogiaalaste 
lepingute kaudu1 välja töötada integreerit ud teaduspoliitika, mis võima ldab rahvusvahelist koostööd 
raamprogrammile toetudes. 
Need algatused rakendatakse rahvusvahelise koostöö erimeetmete kaudu, mille abil arendatakse 
kahe piirkonna vahelist dialoogi tihedas koos töös liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning 
rahvusvahelise koostöö partnerriikidega. 
Teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö prioriteetide ja  strateegia kindlaksmääramine mõjutab otseselt 
ja mõõdetavalt teisi rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö m eetmeid eriprogrammi 
"Võimekus" raames, näiteks teadus- ja tehnoloogiaal aste lepingute arendami st ja täiustamist, 
teadus- ja tehnoloogiaalast partne rlust ning omab positiivset sünerg ilist mõju riik liku poliitika ja 
tegevuse kooskõlastamisele seoses rahvusvahelise koostööga. 
Esmatähtis on teadus- ja tehnoloog iakokkulepete raames vastavalt m ääratud prioriteetidele kindlaks 
määrata uued elemendid, mis väärivad programmi raam es võetavaid meetmeid ja toetust poliitilisel 
tasemel. 
                                                 
1 Pidades silmas ühenduse huvisid, sõlmiti le pingud suuremate industrialiseeritud või 
reformijärgus majanduspartneritega ja peaaegu kõikide riikidega, mis on kaasatud Euroopa naaberriikide poliitikasse. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/357 
 Lisaks sellele võimaldab teadlaste osalemine kolmandate riikide siseriiklikes teadusuuringute 
programmides täielikult ära kasuta da teadus- ja tehnoloogiakokkulep ete võimalusi ning omandada 
teadlastel vastastikku teadmisi kolmandate riikide teadussüsteemi dest ning nende kultuurist. Sel 
eesmärgil kaetakse raamprogrammiga  liikmesriikide ja assotsieer unud riikide teadlaste kolmandate 
riikide siseriiklikes teadusuur ingute programmides osalemise kul ud, lähtudes seejuures ühisest 
huvist ja kasust. Kõnealune koos töö toimub konkurentsi alusel. 
Eespool nimetatud arutelude ja teadus-tehnoloogiakokkulepete raames  välja töötatud ühisprojektid 
põhinevad vajadusel ning on partnerluse, pädevuse ja rahastamise osas märkimisväärse suurusega 
ning omavad olulist sotsiaal-majanduslikku mõj u. Kõnealused projektid  on suunatud eelkõige 
prioriteetidele, mis on kindlaks määratud teadus- ja tehnoloogiaalase koost öö poliitilise arutelu 
käigus piirkondlikel foorumite l ning korraldatakse  eripakkumiskutsed piirkondade kaupa või 
rahvusvahelise koostöö partnerriikide rühmade kaupa . Nende arutelude tulemusena aidatakse kaasa 
rahvusvahelise koostöö erimeetmete prioriteetide ja vajaduste kindlaksmääramisele seoses koostöö 
erinevate teemadega. 
● Kahepoolne koordineerimine teadus- ja tehnoloogiaalase partnerluse suurendamiseks 
ja edasiarendamiseks  
Kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks ning meetmete täpsustamiseks luuakse paljusid 
sidusrühmi ühendav teadus- ja tehnol oogiaalane partnerlus (partnerid  teadustöö, tööstuse, valitsuse 
ja tsiviilühiskonna poolelt), millega ühendataks e teadusuuringute alase võimekuse loomine ja 
teadusuuringutega seotud meetmed. Need on os utunud kõige sobivamaks mehhanismiks, et 
mobiliseerida tugevaid külgi koostoimes kõnealuste  partneritega. Partnerlus eeldab mitut valdkonda 
hõlmavat lähenemist, et lahendada erinevaid vaja dusi ülemaailmsel, piirkondlikul ja/või riigi 
tasandil. 
L 400/358 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Teadus- ja tehnoloogiaalase partnerluse arendamine  põhineb kahe piirkonna vaheliste määratletud 
eelisvaldkondi hõlmavate poliitilis te algatuste juhtimisel. Neid juhivad juhtrühmad, mis koosnevad 
piiratud arvul esindajatest igas t piirkonnast ja on avatud kõikide le partneritele asjaomastes 
piirkondades lähtuvalt nende huvist ja teadussuut likkusest. Kõnealused partnerlused edendavad 
ühist teadustegevust ja alalist poliitilist arutelu seoses koostö ö rakendamise tõhususe ning ka 
tulevaste vajaduste kindlaks määramisega. 
● Liikmesriikide ja assotsi eerunud riikide rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiaalase 
koostöötegevuse alase riikliku po liitika kooskõlastamise toetamine  
Tõhusa ja mõjusa rahvusvahelise teadusalase ühenduse koostöö strateeg ia edendamiseks ELi 
tasandil on vajalik pidev riiklike poliitikate koordineerimine ning t eadus- ja tehnoloog iaalaste kahe 
piirkonna vaheliste ja kahe poolsete dialoogide raames võetud kohustuste täitmine. 
Kõnealuse koordineerimisega tõhustatakse liikme sriikide jätkuvaid kahepoolseid teadus- ja 
tehnoloogiaalaseid koostööalgatusi liikmesriikide ja rahvusvahelise  koostöö partnerriikide vahel 
ning parandatakse nendevahelis t positiivset koostoimet. Sell ega edendatakse vastastikust 
täiendavust ühenduse ja liikmesriikide vahel teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö raames. 
Lisaks toetatakse sellega "ühiste vaadete" rakendamist, hõlbustades uuenduslikke programmilisi 
lähenemisi ja töötades tihedamalt koos liikmesriikidega ELi teaduse ja tehnoloogia sidusa koostöö arendamisel ja rakendamisel. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/359 
 II LISA  
SUMMA SOOVITUSLIK JAOTUS 
(miljonites eurodes) 
Teadustöö infrastruktuurid1 1715
VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud 1336Teadmiste piirkonnad 126Teadusuuringute potentsiaal 340Teadus ühiskonnas 330Teaduspoliitika kooskõlastatud väljatöötamine 70Rahvusvahelise koostööga seotud tegevused 180 
KOKKU  4097
 
                                                 
1 Kaasa arvatud kuni 200 miljoni euro suurune panus Euroopa Investeerimispangale 
riskijagamisrahastu jaoks, nagu on osut atud III lisas. Ajavahemikul 2007–2010 on iga-
aastaste osamaksete suuruseks 100 miljonit eurot.   
L 400/360 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 III LISA  
Riskijagamisrahastu 
Vastavalt II lisale annab ko misjon panuse (kooskõlastus- ja toetusmeede) Euroopa 
Investeerimispangale, kes on riskijagamisp artner riskijagamisrahastu (RSFF) puhul. 
Riskijagamisrahastut kaasrahastavad ühendus ja EIP ja selle eesmärk on edendada erasektori 
investeeringuid teadusuuringut esse, tehnoloogiaarendusse ja tu tvustamistegevusse ning 
innovatsiooni kogu Euroopas. 
Ühenduse panus suurendab panga võimalusi riske pa remini juhtida, võimaldades i) EIP laenamise 
ja tagamise suuremat mahtu teatud riskitasemel ja ii) Euroopa riskants emate teadusuuringute ja 
tehnoloogiaarenduse tegevuste rahastamist, mis ei  oleks võimalik ilma ühe nduse sellise panuseta, 
aidates seega ületada turu puudujääke. Selle eesmärk on: 
● anda lisandväärtust valdkondades, kus turg ei saa pakkuda vajalikku rahastamist, ning 
● soodustada erainvesteeringute tegemist. 
Ühenduse panus riskijagamisrahastule eraldata kse vastavalt II lisas  esitatud sätetele. 
Euroopa Investeerimispank annab oma finantspar tneritele laenu või tagatisi vahenditest, mis on 
saadud rahvusvahelistelt fi nantsturgudelt, vastava lt standardeeskirjadele, määrustele ja korrale. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/361 
 Seda panust kasutab pank põhimõttel "kes ees, see mees" reserviks ja kapitali assigneeringuteks 
pangas, et katta osaliselt riske seoses oma opera tsioonidega, mis toetavad  abikõlblikke Euroopa 
teadusuuringute ja tehnol oogiaarenduse meetmeid. 
Tuginedes oma finantshinnangule, hindab EIP finantsriskide taset ning teeb otsuse reservi ja 
kapitali assigneeringu te väärtuse kohta. 
Riskianalüüsis ja hindamisel ning nendel põhineva l otsustamisel reservi loomise ja kapitali 
assigneeringute kohta järgitakse pa nga standardtoimingud struktureeri tud rahastamisvahendi alusel, 
mille tema aktsionärid on heaks kiitnud ja mida nad kontrollivad ning mida vajadusel ajakohastatakse ja muudetakse. Seda ei muudeta ühenduse panuse andmise tõttu. 
Ühenduse eelarvega seotud risk on piiratud ma kstud või maksmiseks eraldatud summadega. 
Ühenduse eelarvele ei tekitata lisako hustusi, kuna ülejäänud riski kannab EIP. 
Ühenduse panus antakse iga-aastaste maksetena mitmeaastase kava alusel, võttes arvesse nõudluse 
kujunemist. Iga-aastane summa kehtestatakse tö öprogrammis EIP esitatava tegevusaruande ja 
prognooside alusel. 
L 400/362 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Euroopa Investeerimispangaga pärast liikmesr iikidega peetavaid tihedaid konsultatsioone 
sõlmitavas lepingus sätestatakse tingimused, mille alusel võib Euroopa Investeerimispank kasutada 
ühenduse panust reserviks ja kapitali assigne eringuks. Kõnealune leping hõlmab muu hulgas 
järgmisi tingimusi: 
● Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete abikõlblikkus. Käesoleva 
eriprogrammi kohaselt ühenduse rahastatav t eadustöö infrastruktuu ride arendamine on 
automaatselt abikõlblik. Muudes kui assotsi eerunud kolmandates riik ides registreeritud 
õigussubjektid on samuti abikõlblikud, kui nad osalevad seitsmenda raamprogrammi 
kaudsetes meetmetes ning nende kulud on abikõlblikud. Kaaluda võidakse ka muid teadustöö infrastruktuure , mis on Euroopa huvides. 
 Riskijagamisrahastu on saadaval kõigis liik mesriikides ja assotsieerunud riikides, et 
tagada, et kõikide liikmesriikide kõik õigussubjektid, olenemata nende suurusest 
(sealhulgas VKEd, teadusasutused ja ülikoolid),  võiksid kasutada kõnealust rahastut nende 
tegevuste rahastamiseks abikõlblike meetmete raames. 
Kommertslikku laadi innovatsi oonialased tegevused on risk ijagamisrahastuga seoses 
abikõlblikud ainult EIPi e nda panuse kasutamise kaudu. 
● Kooskõlas asutamislepingu artikli 167 alusel  vastu võetud osalemise eeskirju käsitleva 
määrusega nähakse lepingus samuti ette menetlused, mis võimaldavad ühendusel olla nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastu ühe nduse panuse kasutamisele EIP poolt. 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/363 
 ● Eeskirjad, millega määratakse kindlaks finantsr iski osa, mis kaetakse ühenduse panusest, ja 
riskitase, millest kõrgemal EIP võib kasutada  ühenduse panust, ning samuti saadava tulu 
jagamise eeskirjad. 
 Iga operatsiooni korral sõltub ühenduse panuse tase EIPi läbiviidavast finantsriski 
hindamisest. Reservi ja kapitali assigneeri ngute kogutase enamuse riskijagamisrahastu 
operatsioonide korral on eeldatavalt va hemikus 15%–25% nende operatsioonide 
nimiväärtusest. Mingil juhul ei ületa ühenduse panusel põh ineva reservi ja kapitali 
assigneeringute kogusumma 50% laenu või ta gatise nominaalväärtuse st. Iga operatsiooni 
puhul toimub riskijagamine. 
● Kord, mille alusel ühendus jälgib ühenduse panus ega seotud EIPi laenu ja tagatise andmise 
operatsioone, kaasa arvatud operatsioonid EIPi finant seerimispartnerite kaudu. 
EIP võib ühenduse panust kasutada ainult oper atsioonideks, mis on heaks kiidetud käesoleva 
eriprogrammi jõustumise kuupäeva ning 31. detsembri 2013. aasta vahelisel perioodil. 
Sellel perioodil ühenduse panuselt kogunenud intresside ja saadud tulude kohta esitab EIP iga-
aastase aruande komisjonile, kes teavitab Euroop a Parlamenti ja nõukogu. Vastavalt finantsmääruse 
artikli 18 lõikele 2 loetakse need riskijagamisra hastule eraldatavateks tuludeks ning kantakse 
eelarvesse. 
L 400/364 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 Tööprogrammi vastuvõtmisel võib komisjon pä rast raamprogrammi II lisas nimetatud 
vahehindamist otsustada riskijagamisrahastu poolt ka sutamata ja seetõttu EIPilt tagasi saadud mis 
tahes summa ümber suunata teadustöö infrastr uktuuride osa muude kaudsete meetmete jaoks. 
Vahehindamine sisaldab riskijag amisrahastu mõju välishindamist. 
Komisjon jälgib tähelepanelikult üh enduse panuse tõhusat kasutamist , viies sealhulgas läbi meetme 
edukate omaduste järelhindamisi, ning esitab regu laarselt aruandeid progr ammikomiteele. Lisaks 
sellele lisab komisjon olulisemad sellega seotud järeldused teadusuuringu te ja tehnoloogiaarenduse 
meetmete aastaaruandesse, mille ta saadab  asutamislepingu artikli 173 kohaselt Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule. 
 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/365 
 IV LISA  
Ühenduse poolt mittehallatavate teadusuuringute 
programmide ühine rakendamine 
Allpool on kindlaks määratud üks algatus sise riiklike teadusuuringute programmide ühiseks 
rakendamiseks, mille kohta võidakse teha eraldi otsus asutamislepingu artikli 169 alusel. Edasisi 
algatusi võib määrata kindlaks ja kavandada seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal. 
Sellise otsuse vastuvõtmise puhul luuakse spet siaalne rakendusstruktuur koos tegevuse 
elluviimiseks vajaliku organisatsioonilise struktuuri ja sobivate juhtorganitega. Vastavalt II lisale võib ühendus anda algatusele raha list abi II lisas kindlaksmäärat ud summa ulatuses ja osaleda 
aktiivselt rakendamises konkreetse meet me jaoks kõige sobivamal viisil. 
EÜ asutamislepingu artikli 169 kohane al gatus teadusuuringuid teostavate VKEde 
valdkonnas 
Eesmärk on käivitada ja rakendada ühine teadus - ja arendustegevuse prog ramm teadusuuringutes 
edukate VKEde huvides, et edendada nende te adusuuringute ja innovats ioonialast võimekust. 
EUREKA kogemusele toetuv algatus stimuleerib ja toetab selliste VKEde poolt juhitavaid 
riikidevahelisi teadus- ja arendustegevuse pr ojekte. See algatus tä iendab teisi seitsmenda 
raamprogrammi raames VKEdele suunatud meetmeid. 
Ühendus toetab algatust rahalise lt ja osaleb selle rakendamisel m eetmele kõige sobivamal viisil. 
 
L 400/366 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006 
 V LISA  
Komisjoni poolt kooskõlas artikl i 8 lõikega 5 esitatav teave 
1. Meetmeid käsitlev teave, mis võimaldab jä lgida iga ettepaneku kõiki etappe ning mis 
hõlmab eelkõige järgmist: 
– esitatud ettepanekud; – iga ettepaneku hindamise tulemused; – toetuslepingud; – lõpuleviidud meetmed. 
2. Kõikide konkursside tulemusi ja meetmete  rakendamist käsitlev teave, mis hõlmab 
eelkõige järgmist: 
– iga konkursi tulemused; 
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 400/367 
 – toetuslepingute alaste läbirääkimiste tulemused; 
– meetmete rakendamine, sealhulgas andm ed maksete kohta ning meetmete tulemused. 
3. Programmi rakendamist käsitlev teave, s ealhulgas raamprogrammi, eriprogrammi ja 
üksikute meetmete tasandi asjakohane teave. 
Kõnealune teave (eriti ette panekuid, nende hindamist ja toetus lepinguid käsitlev teave) tuleks 
esitada ühtselt struktureeritud, elektrooniliselt loetav as ja töödeldavas formaadis, millele pääseb ligi 
IT-põhise info- ja aruandlussüsteemi kaudu, kus juures nimetatud süsteem peaks võimaldama 
andmeid hõlpsasti analüüsida.