Nõukogu määrus (EÜ) nr 977/2002,

4. juuni 2002,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav imporditollimaks teatavatele Indoneesiast pärit spiraalköiteseadistele ja lõpetatakse subsiidiumidevastase menetluse kohaldamine teatavate Indiast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, [1] ja eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõuandekomiteega nõu pidamist

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Käimasolev uurimine

(1) 18. mail 2001 avaldas komisjon Euroopa Ühenduste Teatajas teadaande (edaspidi "algatamisteade") [2] subsiidiumidevastase menetluse algatamisest teatavate Indiast ja Indoneesiast pärinevate spiraalköiteseadiste ühendusse importimise suhtes ja alustas uurimist.

(2) Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 3. aprillil 2001 järgmised ühenduse tootjad: Koloman Handler AG (edaspidi "Koloman"), Austria, ja Krause Ringbuchtechnik GmbH & Co. KG (edaspidi "Krause"), Saksamaa (edaspidi "kaebuse esitajad"), kes valmistavad valdava enamiku ehk rohkem kui 90 % ühenduses toodetavatest spiraalköiteseadistest. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

(3) Samal kuupäeval avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas teadaanne [3] samaaegse dumpinguvastase menetluse algatamisest samade toodete impordi suhtes kõnealustest riikidest.

(4) Enne menetluse algatamist teatas komisjon määruse (EÜ) nr 2026/97 (edaspidi "algmäärus") artikli 10 lõike 9 kohaselt nii India kui ka Indoneesia valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et Indiast ja Indoneesiast pärinevate spiraalköiteseadiste subsideeritud import põhjustab ühenduse tööstusele olulist kahju. Mõlematel valitsustel paluti osaleda nõupidamisel, et selgitada olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni. Mõlemad valitsused pidasid Brüsselis komisjoniga nõu. Nende valitsuste seisukohti kaebuses sisalduvate väidete kohta, mis käsitlesid subsideeritud importi ja ühenduse tööstusele tekitatud olulist kahju, võeti asjakohaselt arvesse ja teatavad kaebuses osutatud skeemid jäeti uurimisest välja.

(5) Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele, ekspordiriikide esindajatele ja kaebuse esitajatele. Asjaosalistele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(6) Kõikidele teadaolevatelt asjaga seotud isikutele ja kõikidele muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. Vastus saadi India valitsuselt, ühelt ühenduse tootjalt, ühelt eksportivalt India tootjalt, viimasega seotud ühenduseväliselt eksportijalt ja samuti kahelt ühenduse importijalt ja ühelt importijatega seotud kasutajalt.

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud India valitsuse ja järgmiste äriühingute valdustesse:

a) ühenduse tootja:

- Koloman Handler AG, Austria;

b) India eksportiv tootja:

- ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd, Tiruvallore;

c) seotud ühenduseväline eksportija (Hongkongis):

- ToCheungLee (BVI) Limited/World Wide Stationery Mfg. Co. Ltd (põhivaldusettevõtja);

d) sõltumatud importijad:

- Bensons International Systems Ltd, Ühendkuningriik,

- Bensons International Systems BV, Madalmaad;

e) kasutaja:

- Esselte, Ühendkuningriik.

(7) Subsideerimist ja kahju uuriti ajavahemikul 1. aprillist 2000 kuni 31. märtsini 2001 (edaspidi "uurimisperiood"). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste kindlakstegemiseks uuris komisjon andmeid, mis käsitlesid ajavahemikku 1. jaanuarist 1998 uurimisperioodi lõpuni ("vaatlusperiood").

2. Ajutised meetmed

(8) Arvestades vajadust täiendavalt uurida teatavaid kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvidega seotud asjaolusid, pidades eeskätt silmas kaebuse esitajate juures toimuvaid ümberkorraldusi, ei kehtestatud Indiast ja Indoneesiast pärinevate spiraalköiteseadiste suhtes ajutisi tasakaalustusmeetmeid.

3. Edasine menetlus

(9) Kõikidele asjaosalistele teatati otsusest mitte kehtestada ajutisi meetmeid. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Eelkõige käidi asja kohapeal täiendavalt uurimas ühe ühenduses asuva spiraalköiteseadiste kasutaja ja kahe ühenduses asuva sõltumatu importija juures.

(10) Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist. Samuti anti asjaosalistele aega esitada pärast kõnealust teatamist oma seisukohad. Asjaosaliste esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati läbi ja vajadust mööda tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(11) Vaatlusaluseks tooteks on teatavad spiraalköiteseadised (edaspidi ka "vaatlusalune toode"). Hetkel liigitatakse need CN-koodi ex83051000 alla. Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul uurimisele.

(12) Spiraalköiteseadised koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil. Rõngad võivad olla mitmesuguse kujuga, kusjuures enim levinud on ümmargused, ristkülikukujulised või D-kujulised rõngad.

(13) Spiraalköiteseadiseid kasutatakse mitmesuguste dokumentide ja paberite hoidmiseks. Muu hulgas kasutavad neid spiraalköitjate, tarkvara- ja tehniliste juhendite, foto- ja margialbumite, teatmike ja tutvustavate trükiste tootjad.

(14) Uurimisperioodil müüdi ühenduses mitutsadat erinevat spiraalköiteseadise mudelit. Mudelid erinesid suuruse, kuju, rõngaste arvu, alusplaadi suuruse ja rõngaste avamise süsteemi (lahtitõmmatavad või päästikuga rõngad) poolest. Kuna spiraalköiteseadise mudelite vahel ei tehta selget vahet ja arvestades, et kõikidel neist on samad ainelised ja tehnilised põhiomadused ja et spiraalköiteseadise mudelid võivad teatavas ulatuses teineteist asendada, tõdes komisjon, et kõiki spiraalköiteseadiseid käsitatakse kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena.

2. Samasugune toode

(15) Komisjon leidis, et Indias toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel spiraalköiteseadistel ja Indiast ühendusse eksporditavatel spiraalköiteseadistel on samad ainelised ja tehnilised põhiomadused ja sama kasutusotstarve.

(16) Samuti leidis komisjon, et Indiast pärinevate ühendusse imporditavate spiraalköiteseadiste ja ühenduse tootjate toodetavate ühenduse turul müüdavate spiraalköiteseadiste ainelised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusotstarve ei erine.

(17) Kuna Indoneesia tootjad keeldusid koostööst, tugines komisjon algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavatele andmetele. Seetõttu pidas komisjon muude seda riiki käsitlevate andmete puudumisel sobivaks kasutada kaebuses esitatud teavet, mille kohaselt Indoneesias toodetavad ja müüdavad või ühendusse eksporditavad spiraalköiteseadised ja kaebuse esitanud ühenduse tootjate toodetavad ühenduse turul müüdavad spiraalköiteseadised on samasugused.

(18) Seepärast järeldati, et ühenduse tootjate toodetavad ja ühenduse turul müüdavad spiraalköiteseadised, Indiast ja Indoneesiast pärinevad ja ühendusse eksporditavad spiraalköiteseadised ning Indias ja Indoneesias toodetavad ja sealsel siseturul müüdavad spiraalköiteseadised on kõik samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses.

(19) Uurimisperioodil kohaldati vaatlusaluse toote suhtes aastail 2000 ja 2001 kokkuleppelist tollimaksumäära 2,7 %. Üldise soodustuste süsteemi alusel kohaldati Indiast ja Indoneesiast imporditava vaatlusaluse toote suhtes vähendust, mille suurus oli 100 % aastail 2000 ja 2001 kehtinud kokkuleppelisest tollimaksumäärast. Selle tulemusena oli nii 2000. kui ka 2001. aastal kohaldatavaks tollimaksumääraks 0 %.

C. SUBSIIDIUMID

1. India

a) Sissejuhatus

(20) Kaebuses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuris komisjon järgmisi skeeme, mis väidetavalt hõlmavad ekspordisubsiidiumide andmist:

- eksportkauba tootmise eritsoonid/ekspordisuunitlusega üksused,

- imporditollimaksude hüvitusskeem,

- tootmisvahendite ekspordisoodustuste skeem,

- tulumaksuvabastuse skeem.

(21) Kolm esimest skeemi põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja korrastamise seadusel (kehtib 7. augustist 1992). Nimetatud seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. Need võetakse kokku dokumentides pealkirjaga "Ekspordi- ja impordipoliitika", mis antakse välja iga viie aasta tagant ja mida ajakohastatakse igal aastal. Uurimisperioodiga seotud dokument käsitleb ekspordi- ja impordipoliitikat ajavahemikul 1997–2002.

(22) Viimane skeem ehk tulumaksuvabastuse skeem põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

(23) Eksportivatele tootjatele saadetud küsimustikule vastas üks äriühing. Küsimustikule vastas ka üks selle eksportiva tootjaga seotud ühenduseväline äriühing. Eurostatist saadud impordiandmete põhjal oli selle eksportiva India tootja osakaal kogu India ekspordist ühendusse 100 %.

b) Eksportkauba tootmise eritsoonid/ekspordisuunitlusega üksused

i) Õiguslik alus

(24) 1965. aastal võeti ekspordi- ja impordipoliitika raames kasutusele ekspordisoodustusi sisaldav eksportkauba tootmise eritsoonide/ekspordisuunitlusega üksuste skeem. Uurimisperioodil kohaldati selle skeemi suhtes tolliteadaandeid nr 53/97, 133/94 ja 126/94. Skeemi on üksikasjalikult kirjeldatud dokumendi "Ekspordi- ja impordipoliitika 1997–2002" 9. peatükis ja vastavas menetlusjuhendis.

ii) Kõlblikkus

(25) Põhimõtteliselt võivad eksportkauba tootmise eritsoonide/ekspordisuunitlusega üksuste skeemi ettevõteteks saada äriühingud, kes kohustuvad eksportima kogu oma toodangu. Kui äriühing on kõnealuse staatuse saanud, võib ta kasutada teatavaid eeliseid. Indias on seitse eksportkauba tootmise eritsooni. Ekspordisuunitlusega üksused võivad paikneda kõikjal Indias. Need on tolliseaduse paragrahv 65 kohaselt tolli järelevalve all olevad üksused. Kuigi eksportkauba tootmise eritsooni äriühingud/ekspordisuunitlusega üksused on üldiselt kohustatud eksportima kogu oma toodangu, lubab India valitsus neil teatavatel tingimustel müüa osa oma toodangust siseturul. Küsimustikule vastanud eksportivale tootjale on antud ekspordisuunitlusega üksuse staatus.

iii) Rakendamine

(26) Äriühingud, kes soovivad saada ekspordisuunitlusega üksuse staatust või tegutseda eksportkauba tootmise eritsoonis, peavad esitama asjaomastele võimuorganitele taotluse. Selline taotlus peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ja vajadust import- ja kodumaiste sisendite järele. Kui võimuorganid kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Eksportkauba tootmise eritsooni äriühingud/ekspordisuunitlusega üksused võivad toota mis tahes tooteid. Heakskiit antakse viieks aastaks ja seda võib pikendada.

(27) Eksportkauba tootmise eritsooni ettevõtetel/ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele eelistele:

i) vabastus imporditollimaksudest igasuguste kaupade puhul (sealhulgas tootmisvahendid, toormed ja tarbekaubad), mida on vaja tootmiseks või töötlemiseks või sellega seoses, tingimusel et need ei sisaldu keelatud importkaupade loendis;

ii) aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

iii) 10aastane vabastus tulumaksuseaduse paragrahvide 10 A või 10B kohaselt nõutavast tulumaksust;

iv) kodumaalt hangitud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus;

v) täieliku välisosaluse lubamine;

vi) võimalus müüa osa toodangust siseturul.

(28) Importija peaks pidama ettenähtud vormis nõuetekohast arvestust kogu asjaomase impordi, importkaupade tarbimise ja kasutamise ning ekspordi kohta. Need andmed tuleks taotluse korral esitada teatava aja tagant arenguvolinikule.

(29) Importija peab ka tagama vähima netotulu välisvaluutas, mis on määratletud dokumendis "Ekspordi- ja impordipoliitika" protsendina ekspordist ja ekspordijõudlusest. Eksportkauba tootmise eritsooni ettevõtete/ekspordisuunitlusega üksuste kogu tegevus peab toimuma tolli järelevalve all olevates kohtades.

iv) Järeldused eksportkauba tootmise eritsoonide/ekspordisuunitlusega üksuste kohta

(30) Kõnealusel juhul kasutati ekspordisuunitlusega üksuste skeemi tootmisvahendite, toormete ja tarbekaupade impordiks ja kaupade hankimiseks siseturult. Seetõttu uuris komisjon üksnes võimalusi neid kontsessioone tasakaalustada.

(31) Selles suhtes hõlmab eksportkauba tootmise eritsoonide/ekspordisuunitlusega üksuste skeem subsiidiumide andmist, sest selle skeemi alusel antavad kontsessioonid kujutavad endast India valitsuse rahalist toetust seeläbi, et riik jääb tulust ilma ja skeemi kasutaja saab sellest kasu.

(32) Tootmisvahenditelt võetavate tollimaksude peatamisel on sama mõju kui tollimaksuvabastusel, sest seni, kuni ekspordinõuded on täidetud, on üksnes äriühingu otsustada, kas ja millal tootmisvahendid tolli järelevalve alt vabastada.

(33) See subsiidium sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses, kuna seda ei ole võimalik saada, ilma et äriühing võtaks endale ekspordikohustuse, ja seepärast loetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

v) Subsiidiumi suuruse arvutamine

Ostetud tootmisvahenditelt võetavate imporditollimaksude peatamine:

(34) Eksportiv India tootja kasutas ekspordisuunitlusega üksuste skeemi tootmisvahenditelt tavaliselt makstavate imporditollimaksude peatamiseks.

(35) Äriühingu saadud kasu on arvutatud imporditud tootmisvahenditelt võetava tollimaksu maksmata summa põhjal, jaotades selle summa seitsme aasta peale, mis kajastab äriühingu tegelikult imporditud tootmisvahendite amortisatsiooniperioodi ja mis loetakse selliste varade tavapäraseks amortisatsiooniajaks asjaomases tööstusharus. Sel viisil uurimisperioodi kohta leitud summale on lisatud uurimisperioodi kohta arvestatud intress, et teha kindlaks kogu kasu, mida ettevõte selle skeemi alusel saab. Arvestades selle skeemi olemust, milleks on ühekordne toetus, peeti sobivaks Indias uurimisperioodil kehtinud 10 % suurust turuintressimäära. Seejärel jaotati see summa uurimisperioodi koguekspordi lõikes.

(36) Sellest lähtuvalt sai äriühing selle skeemi alusel toetust 2,42 %.

Vabastus toormete ja tarbekaupade imporditollimaksudest:

(37) Eksportiv India tootja kasutas ekspordisuunitlusega üksuste skeemi toormete ja tarbekaupade imporditollimaksudest vabastuse saamiseks.

(38) Kontrollkäigul tehti kindlaks nende importkaupade laad ja kogused. Äriühing suutis kõikide uurimisperioodil imporditud toormete puhul tõendada, et on olemas selge seos eksporditud valmistootekogustega, kusjuures tehti kindlaks, et tootmisel kasutatavaid kaupu ei imporditud rohkem kui eksporditud toodetes tegelikult kasutati.

(39) Seetõttu kuulub kõnealune import algmääruse I lisas sisalduva ekspordisubsiidiumide näidisloendi punkti i kohase erandi alla, kuna kõik tollimaksuvabalt imporditud kaubad sisaldusid eksporditud toodetes ja ülemääraseid imporditollimaksuvähendusi ei ole esinenud.

Kodumaalt hangitud kaupade aktsiisivabastus:

(40) Eksportiv India tootja kasutas ekspordisuunitlusega üksuste skeemi kodumaalt hangitud kaupadelt võetavast aktsiisimaksust vabastuse saamiseks.

(41) Ekspordisuunitlusega üksuste skeemi välise ettevõtte (st eristaatuseta äriühingu) ostudelt makstud aktsiisimaks kantakse siiski kreeditisse tagastusena (CENVAT/MODVAT alusel) ja seda kasutatakse kodumaiselt müügilt võetava aktsiisimaksu tasumiseks. Seega ei kaota India valitsus täiendavat tulu, kui ta vabastab ekspordisuunitlusega üksuse ostud aktsiisimaksust. Järelikult ei saa ekspordisuunitlusega üksus täiendavat kasu.

Kodumaalt hangitud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus:

(42) Eksportiv India tootja kasutas ekspordisuunitlusega üksuste skeemi kodumaalt hangitud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastuse saamiseks. See tagastus hõlmab subsiidiumide andmist, kuna riik jääb tulust ilma ja skeemi kasutaja saab sellest kasu.

(43) Kasu arvutati uurimisperioodi jooksul tehtud kodumaistelt ostudelt tagastatava riikliku müügimaksu põhjal. Seoses sellega tehti kindlaks, et eksportiv India tootja sooritas sisuliselt kõik kodumaised ostud osariigis, kus ta asub (Tamil Nadu), ja et riiklikku müügimaksu kohaldatakse üksnes osariikidevaheliste tehingute suhtes. Seetõttu piirdus sellele äriühingule tagastatava riikliku müügimaksu summa 0,01 %ga.

c) Tulumaksuvabastuse skeem (ITE)

i) Õiguslik alus

(44) Tulumaksuvabastuse skeem põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, milles sätestatakse maksude kogumise alused ja mitmesugused taotletavad vabastused/vähendused. Taotleda saab maksuvabastusi, mida hõlmavad nimetatud seaduse paragrahvid 10A, 10B ja 80HHC, millega nähakse ette vabastus ekspordist saadud müügikasumi tulumaksustamisest.

ii) Kõlblikkus

(45) Paragrahv 10A alusel võivad vabastust nõuda vabakaubanduspiirkondades asuvad äriühingud, paragrahv 10B alusel ekspordisuunitlusega üksused ja paragrahv 80HHC alusel kõik kaupu eksportivad äriühingud.

iii) Rakendamine

(46) Ekspordikasumilt võetava maksu vähendamise taotlus esitatakse üheskoos hariliku iga-aastase tuludeklaratsiooniga.

iv) Järeldus tulumaksuvabastuse kohta

(47) Tulumaksuvabastuse skeemi alusel annab India valitsus äriühingule rahalist toetust, kuna riik jääb ilma otseste maksude vormis olevast tulust. Skeemi kasutaja saab sellest rahalisest toetusest kasu oma tulumaksukohustuse vähenemise teel.

(48) See tulumaksuvabastuse skeem sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses, kuna maksustatavast tulust saab maha arvata üksnes ekspordikasumi, ja seepärast loetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

v) Subsiidiumi suuruse arvutamine

(49) Eksportival India tootjal, kes on ekspordisuunitlusega üksus, on tulumaksuseaduse paragrahvi 10B alusel õigus tulumaksuvabastusele ja ta esitas uurimisperioodil vähendustaotluse. Kasu arvutati maksu selle nimimäära kohaldamise teel, mida oleks kasumi suhtes kohaldatud, kui vähendust ei oleks tehtud.

(50) Sellest lähtuvalt sai äriühing selle skeemi alusel toetust 0,15 %.

d) Muud subsideerimisskeemid

(51) Uurimise käigus selgus, et eksportiv tootja ei kasutanud ühtegi muud uuritud subsideerimisskeemi. Seetõttu ei ole vaja kindlaks määrata nende tasakaalustatavust.

e) Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus

(52) Algmääruse kohaselt on tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ad valorem uuritud eksportija puhul 2,5 %. See määr jääb allapoole alammäära, mistõttu India puhul tuleb subsiidiumimäär lugeda tähtsusetuks.

2. Indoneesia

a) Sissejuhatus

(53) Pärast põhjenduses 4 osutatud nõupidamist otsustasid komisjoni teenistused piirduda kahe skeemi (BKPM ja Cakungi eksportkauba tootmise eritsoon) uurimisega. Indoneesia valitsusele saadeti asjakohase teabe saamiseks küsimustik. Kuid Indoneesia valitsus ei vastanud sellele küsimustikule. Seetõttu ei tehtud kontrollkäiku Indoneesia valitsusse. Ainus teadaolev eksportiv tootja Indoneesias ei vastanud küsimustikule, hoolimata vastamistähtaja pikendamisest. Koostööst keeldumise tõttu teatati sellele äriühingule nõuetekohaselt, et lõplikud järeldused tema kohta tehakse algmääruse artikli 28 lõike 1 kohaselt kättesaadavate andmete põhjal, mistõttu võib tagajärg algmääruse artikli 28 lõike 6 kohaselt olla ebasoodsam kui siis, kui äriühing oleks teinud koostööd. Algmääruse artiklis 26 lõike 1 kohaselt ei tehtud selle eksportiva tootja valdustesse kontrollkäiku.

(54) Järelikult tuleb subsideerimine ja ekspordihind teha algmääruse artikli 28 kohaselt kindlaks olemasolevate andmete põhjal. Komisjon pidas sobivaks tugineda oma järeldustes kaebuses sisalduvale teabele ja teabele, mis pärines ühest varasemast Indoneesiaga seotud subsiidiumidevastasest menetlusest. [4] Algmääruse artikli 28 lõike 5 kohaselt võrreldi seda teavet võimalust mööda andmetega, mis pärinesid sõltumatutest allikatest.

b) BKPMi skeemid

(55) Kaebusest nähtub, et kõnealune eksportiv tootja kasutas soodustusi, mida võimaldas Investeeringute Juhtimise Amet (Investment Coordinating Board, BKPM) – valitsusasutus, mis vastutab investeerimise planeerimise ja edendamise eest.

(56) Eespool osutatud varasem uurimine näitas, et BKPM on pädev heaks kiitma nii välisinvesteeringuid (PMA) kui ka siseinvesteeringuid (PMDN). Äriühingud, kelle puhul on välis- või siseinvesteeringuid heaks kiidetud, vabastatakse impordimaksudest nii tootmisvahendite (masinate, seadmete, varuosade ja abivahendite) kui ka toormete importimisel.

(57) BKPMi skeemid kujutavad endast subsiidiumi Indoneesia valitsuse rahalise toetuse kujul, kuna maksmata impordimaksud annavad skeemi kasutajale otsest kasu.

(58) Need skeemid ei ole algmääruse I–III lisa kohaselt tagasimakseskeemid, kuna tootmisvahendeid tootmismenetluses ei tarbita ja toormeid sisaldavate valmistoodete eksportimise kohustus puudub.

(59) BKPMi skeemid ei sõltu õiguslikult ekspordijõudlusest ega importkaupade asemel kodumaiste kaupade kasutamisest.

(60) BKPM seab kõlblikkuskriteeriumid, mida ilmselt ajakohastatakse tihti. BKPMi skeemid seavad selgesõnalised piirangud nii, et subsiidiumi võivad saada üksnes teatavad ettevõtted, kes ei tegutse teatavates valdkondades. Samuti võivad subsiidiumi andvad võimuorganid kasutada heakskiidumenetluses teatavat kaalutlusõigust ja õigus subsiidiumile ei teki iseenesest.

(61) Seetõttu ei ole BKPMi skeemid kooskõlas algmääruse artikli 3 lõike 2 punktiga b, milles sätestatakse, et subsiidiumi andev võimuorgan peab kehtestama objektiivsed kriteeriumid, mis ei anna teatavatele ettevõtetele eelist teiste ees, on oma olemuselt majanduslikud ja horisontaalselt kohaldatavad. Seega loetakse neid skeeme algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetseteks, kuna need võimaldavad subsiidiumi saada üksnes teatavatel ettevõtetel. Asjaolu, et eksportiv tootja ja Indoneesia valitsus ei teinud koostööd, tegi võimatuks täpselt kindlaks määrata, kui suures ulatuses on see tootja kõnealust skeemi kasutanud.

c) Indoneesia tollijärelevalvetsoonid – Cakungi eksportkauba tootmise eritsoon

(62) Koostööst keeldunud eksportiva tootja aadressist nähtub, et tema rajatised asuvad Cakungi eksportkauba tootmise eritsoonis, mida nimetatakse "Nusantara tollijärelevalvetsooniks". Äriühing kinnitas seda. Sellises tsoonis asuvatel äriühingutel on õigus saada teatavaid soodustusi, mida väljaspool sellist piirkonda asuvad äriühingud tavaliselt ei saa ja milleks on eeskätt vabastus imporditollimaksust kaupade puhul, mida kasutatakse eksporditavate valmistoodete tootmiseks.

(63) Koostööst keeldunud eksportiv tootja ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et ta ei kasutanud sellises tsoonis võimaldatavaid soodustusi. Et koostööst keeldumist mitte heaks kiita ja arvestades, et on kindlaks tehtud, et eksportiv tootja asub tõepoolest eksportkauba tootmise eritsoonis, on nõukogul õigus eeldada, et kõnealuseid soodustusi on kasutatud.

(64) Varasemate uurimiste tulemused on näidanud, et sellistes tsoonides toimiv tollimaksu tagasimaksmise skeem kujutab endast valitsuse rahalist toetust, kuna riik jääb ilma tulust ja skeemi kasutada saab sellest kasu.

(65) Selline tagasimakseskeem kujutab endast subsiidiumi, mis sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses, kuna seda ei ole võimalik saada, ilma et äriühing võtaks endale ekspordikohustuse, ja seepärast loetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

(66) Asjaolu, et eksportiv tootja keeldus koostööst, tegi võimatuks kindlaks määrata, kas selle skeemi raames importimine kuuluks algmääruse mõnes lisas piiritletud erandi alla, kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, et imporditud kaubad tõepoolest sisalduvad eksporditavas tootes ja et ei ole esinenud ülemääraseid imporditollimaksuvähendusi.

d) Järeldus subsiidiumide kohta

(67) Algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavad andmed tõendavad koostööst keeldunud eksportivale tootjale kättesaadavate tasakaalustatavate subsiidiumide olemasolu ja on piisavaks tõestuseks subsiidiumide kasutamise kohta. Meetmete võtmisel eeldatakse varasema uurimise põhjal, et üks osa (50 %) on sisemaised subsiidiumid ja teine osa (50 %) ekspordisubsiidiumid, kuna vaid ühte kahest skeemist, nimelt eksportkauba tootmise eritsoonide skeemi, loeti ekspordisubsiidiumiks.

(68) Arvatakse, et koostööst keeldumine on tingitud sellest, et kõnealune tootja on kasutanud tasakaalustatavaid subsiidiume ja et nendest saadud kasu ületab Indoneesia puhul alammäära. Et koostööst keeldumise eest mitte eelist anda, pidades silmas kaebuses sisalduvat teavet ja varasema uurimise tulemusi, on lõplik subsiidiumimäär, mis on väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimakse maha arvatud, ja mis kehtib kõikide eksportivate Indoneesia tootjate suhtes, järgmine:

kõik eksportijad: 10,0 %.

D. KAHJU

1. Sissejuhatav märkus

(69) Kuna ainult üks India eksportiv tootja tegi uurimise käigus koostööd ja kuna ühenduse tööstusharu koosneb üksnes ühest äriühingust, on neid äriühinguid käsitlevad üksikasjalikud andmed esitatud indekseeritud arvude või ligikaudsete väärtustena, et algmääruse artikli 29 kohaselt säilitada esitatud andmete konfidentsiaalsus.

2. Ühenduse toodang

(70) Tehti kindlaks, et lisaks kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale toimus tootmine ka Itaalias ja Hispaanias. Kuigi kõnealune Itaalia äriühing ei esitanud komisjonile täielikke andmeid, kinnitas saadud teave, et uurimisperioodil valmistas ta umbes 10 % ühenduse kogutoodangust. Hispaania äriühingu osas, kes ei esitanud komisjonile täielikke andmeid, leiti, et 2001. aastal valmistas ta vaatlusalust toodet tähtsusetul hulgal, importides põhilise osa müüdavast kaubast ühest asjaomasest riigist. Seetõttu leiti, et teda peaks käsitlema pigem importija kui tootjana.

(71) Samuti tehti kindlaks, et Ühendkuningriigis asuv äriühing oli varem tootnud teatavat liiki spiraalköiteseadiseid. See äriühing kinnitas kirjalikult, et vaatlusaluse toote valmistamise lõpetas ta mitu aastat tagasi. Muid ühenduse tootjaid teadaolevalt ei ole.

(72) Eespool esitatu põhjal moodustab kaebuse esitajate ja Itaalias asuva ühenduse tootja toodang ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

3. Ühenduse tööstusharu määratlus

a) Ühenduse tööstusharu

(73) Üks kahest kaebuse esitanud tootjast (Krause) ei vastanud küsimustikule ja ta loeti koostööst keeldunuks. Seda tootjat, olgugi et ta toetas kaebust, ei loetud seetõttu ühenduse tööstusharu osaks. Teise tootja (Koloman) puhul leiti, et uurimisperioodil ei tootnud ta mitte üksnes samasugust toodet ühenduses, vaid tootis Ungaris ka selle osi. Lisaks oma ühenduse toodangule kauples Koloman Ungaris valmistatud toodetega ühenduses ja kasutas Ungaris valmistatud osi oma ühenduse toodangus. Pealegi paigutati koostööd teinud ühenduse tootja tootmine 2000. aasta alguses osaliselt ümber, nimelt viidi teatavad masinad Austriast Ungarisse. Eespool kirjeldatust hoolimata jäi selle äriühingu põhitegevus siiski ühendusse, pidades silmas peakontorit, ladusid, müügiosakonda, olulise osa toodangu valmistamist ning olulist tehnilist ja turundusalast oskusteavet. Importkaupade müümisega täiendati samasuguste toodete valikut, mistõttu see ei mõjutanud Kolomani seisundit ühenduse tootjana. Mis puutub osade valmistamisse Ungaris ja nende sisaldumist valmistootes, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et need sisalduvad osad moodustasid üksnes väikese osa valmistoote omahinnast ja seega lisandväärtusest. Järelikult ei mõjuta taoline import ettevõtte seisundit ühenduse tootjana.

(74) Uurimise käigus tõdeti, et ainus koostööd teinud ühenduse tootja valmistas rohkem kui 25 % ühenduses toodetavatest spiraalköiteseadistest, täites seega algmääruse artikli 10 lõike 8 nõuded. Selles lähtuvalt käsitleti teda ühenduse tööstusharu moodustavana algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses ja edaspidi nimetatakse teda "ühenduse tööstusharuks".

b) Uurimisperioodi järgsed sündmused

(75) 2001. aasta novembris ehk pärast uurimisperioodi lõppu läks koostööd teinud ühenduse tootja Koloman pankrotti ja likvideerimismenetluse tulemusena võttis Kolomani üle Austria äriühing, kelle Ühendkuningriigis asuv emaettevõte omandas ka Kolomani Ungari sidusettevõtte.

(76) Omandajad kinnitasid komisjonile, et nad toetavad kaebust jätkuvalt.

c) Tarbimine ühenduses

(77) Nähtava tarbimise kindlakstegemisel ühenduses võeti aluseks ühenduse tööstusharu poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, muude ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, mis on märgitud kaebuses ja mida on uurimisperioodi osas sobivalt kohandatud, koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teave ja Eurostati impordiandmed. Arvesse võeti asjaolu, et CN-kood 83051000 hõlmab ka tooteid, mida käsilolev menetlus ei hõlma. Indoneesia puhul kasutati Indoneesia eksportijate koostöövalmiduse puudumise tõttu siiski usaldusväärseimaid kättesaadavaid andmeid – Eurostati andmeid. Kaebuse kui usaldusväärseima kättesaadava tõendi põhjal leiti, et kogu eespool nimetatud CN-koodi kohane import on vaatlusaluse toote import. Koostööst keeldunud Indoneesia eksportija väitis, et tema eksport ühenduse turule on umbes 15 % väiksem kui aluseks võetud impordimaht. See väidet ei saanud aga kinnitada ja erinevus oli selgitatav tonnidena väljendatud Eurostati statistiliste andmete ühikuteks ümberarvestamisel kasutatud suhtarvuga. Sellest teabest nähtub, et 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni suurenes tarbimine ühenduses 5 %. Täpsemalt öeldes oli tarbimine 1998. ja 1999. aastal suhteliselt muutumatu ja seejärel suurenes pidevalt uurimisperioodi lõpuni, mil see oli umbes 348 miljonit ühikut.

4. Import asjaomasest riigist

(78) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et menetlus India vastu on lõpetatud. Seetõttu uuritakse üksnes importi Indoneesiast kui ainsast järelejäänud asjaomasest riigist.

a) Subsideeritud impordi maht

(79) Kuigi Indoneesiast pärit impordi maht vähenes aastatel 1998–2000 ja seejärel suurenes jälle natuke 2000. aastast uurimisperioodi lõpuni, tuleks tähele panna, et ehkki import kõnealusest riigist algas alles 1997. aastal, oli selle maht juba 1998. aastal märkimisväärne ja uurimisperioodil ulatus 32 miljoni ühikuni.

b) Subsideeritud impordi turuosa

(80) Indoneesia impordi turuosa leiti olevat 8–13 % ja alates 1998. aastast on see vähenenud umbes 2 %.

c) Subsideeritud importkaupade hinnad

i) Hindade liikumine

(81) Indoneesiast pärinevate importkaupade kaalutud keskmised hinnad vähenesid 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 5 % ehk 105 eküült tuhande ühiku kohta 99 euroni tuhande ühiku kohta. Hindade vähenemine oli eriti märkimisväärne aastatel 1998–1999, mil hinnad vähenesid 3 %, ja 2000. aastast uurimisperioodi lõpuni, mil need vähenesid 2 %.

ii) Hindade allalöömine

(82) Indoneesia eksportijate koostöövalmiduse puudumise tõttu tehti hinnavõrdlus Eurostati andmete põhjal, mida on sobivalt kohandatud tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra võrreldud samal kaubanduslikul tasandil ühenduse tootjate tehasehindadega.

(83) Eespool öeldut silmas pidades uuriti hindade allalöömist ja vajadusel muudeti andmeid täiendavatel kontrollkäikudel saadud teabe põhjal. Tehti kindlaks, et Indoneesiast imporditud kaubad on ühenduse tööstusharu toodetud kaubast 30–40 % odavamad. Samuti tuleks tähele panna, et hinnad olid alla surutud, kuna ühenduse tööstusharu ei olnud kasumis.

5. Ühenduse tööstusharu olukord

a) Tootmine

(84) Ühenduse tööstusharu toodang vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 25 %. Aastatel 1998–1999 toimus oluline vähenemine (–15 %). Märgatav vähenemine jätkus aastatel 1999–2000 ja seejärel püsis toodangu maht uurimisperioodi lõpuni samal tasemel.

b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

(85) Tootmisvõimsus liikus samas suunas kui toodang ja vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 26 % võrra.

(86) Seega püsis tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusperioodil samana.

c) Varud

(87) Ühenduse tööstusharu aastalõpuvarud vähenesid 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 12 % võrra.

c) Müük ühenduses

(88) Hoolimata tarbimise suurenemisest ühenduses, vähenes ühenduse tööstusharu müügimaht 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni märgatavalt ehk 25 %. Aastatel 1998–1999 vähenes maht 10 % ja aastatel 1999–2000 veelgi rohkem, nimelt 15 %.

e) Turuosa

(89) Ühenduse tööstusharu turuosa vähenes rohkem kui 4 % 1998. aasta algusest uurimisperioodi lõpuni, muutudes seega sarnaselt müügimahuga.

f) Hinnad

(90) Ühenduse tööstusharu keskmine puhasmüügihind vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni umbes 4 % võrra. Kõnealune vähenemine oli eriti märgatav aastatel 1998–1999 (–6 %), s.o ajal, mil asjaomasest riigist imporditava kauba hinnad oluliselt vähenesid, nagu kirjeldatud põhjenduses 81.

g) Tasuvus

(91) Ühenduse tööstusharu kaalutud keskmine tasuvus vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 10 % võrra ja 2000. aastast muutus tegevus kahjumlikuks. Selle ebasoodsa suundumuse tulemusena läks ühenduse tööstusharu pankrotti, nagu mainitud põhjenduses 75.

h) Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

(92) Ühenduse tööstusharu rahakäive, mis tulenes spiraalköiteseadiste müügist, muutus väga sarnaselt tasuvusega, s.o vähenes oluliselt 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni.

(93) Uurimise käigus tehti kindlaks, et ühenduse tööstusharu võime kaasata kapitali muutus sellal väiksemaks tööstusharu majandusliku seisundi ja eelkõige vähenenud tasuvuse tõttu.

i) Tööhõive, palgad ja tootlikkus

(94) Ühenduse tööstusharus vähenes spiraalköiteseadiste tootmisega seotud töötajate arv 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 30 %. Palkade kogusumma muutus samas suunas, vähenedes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 27 %, misläbi keskmine palk suurenes samal ajal 5 %. Ühenduse tööstusharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna toodangu mahuna töötaja kohta, suurenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 8 %.

j) Investeeringud ja nende tasuvus

(95) 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenes investeeringute maht 39 %. Vähenemine oli eriti märgatav aastatel 1999–2000. Uurimine näitas, et enamik kapitalukuludest oli seotud olemasolevate tootmisvahendite asendamise või hooldamisega.

(96) Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud ühenduse tööstusharu puhaskasumi ja investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, liikus pea ühes suunas tasuvusega ja 2000. aastal muutusid investeeringud kahjumlikuks.

k) Kasv

(97) Kui 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni suurenes ühenduses tarbimine 5 %, vähenes ühenduse tööstusharu müügimaht samas umbes 25 % ja vaatlusaluse toote impordi maht püsis märkimisväärsena. Seetõttu ei saanud ühenduse tööstusharu nõudluse väikesest suurenemisest ühenduse turul mingit kasu.

6. Tootmise osaline ümberpaigutamine

(98) Veendumaks, et ühenduse tööstusharu olukord ei halvenenud ühenduse tootmise ülesehitusliku muutumise tõttu, uuriti ka seda, kas põhjenduses 73 kirjeldatud tootmise osaline ümberpaigutamine (masinad viidi Austriast Ungarisse), mis toimus 2000. aasta alguses, mõjutas ühenduse tööstusharu olukorda. Ilmnes, et kuigi kõnealune ümberpaigutamine (s.o tootmine, toomisvõimsus ja müügimaht) süvendas teatavate kahjunäitajate halvenemist, paranes võimsuste kasutamise ja keskmiste müügihindade suundumus, piirates seeläbi kahjumit. Näiteks leiti, et hinnanguliselt umbes 60 % toodangu vähenemisest ja umbes 80 % müügimahu vähenemisest oli seotud ümberpaigutamisega, samas kui selle ümberpaigutamiseta oleks hinnalangus olnud kolm korda suurem ja tasuvuse vähenemine oleks olnud 7 % suurem. Eespool esitatut silmas pidades leiti, et ühenduse tööstusharu olukorra halvenemine ei tulenenud ühenduse tootmise ülesehituslikust muutumisest.

(99) On väidetud, et ühenduse tööstusharu põhitegevus ei toimu enam ühenduses, kuna ümberpaigutamisega Ungarisse kaasnes väidetavalt tema ühenduse toodangu 60 % suurune vähenemine ja tema ühenduses toodetud kauba müügi 80 % suurune vähenemine.

(100) Nagu juba selgitatud põhjenduses 98, ei kaasnenud ümberpaigutamisega sellist vähenemist ühenduse tööstusharu toodangus, vaid üksnes 15 % suurune vähenemine tema ühenduse toodangus ja 20 % suurune vähenemine tema ühenduses toodetud kauba müügi mahus. See kinnitab põhjenduses 73 esitatud järeldust ühenduse tööstusharu põhitegevuse kohta.

7. Järeldus kahju kohta

(101) On leitud, et vaatlusperioodil on ühenduse tööstusharu olukord halvenenud (olles arvesse võtnud põhjenduses 98 kirjeldatud ümberpaigutamist).

(102) Kuigi Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete tagajärjel vähenes kõnealune import nendest riikidest pärast 1998. aastat oluliselt, ei saanud ühenduse tööstusharu seda olukorda täielikult ära kasutada. 1998. aastast halvenes enamik kahjunäitajatest, s.o toodang, müügimaht, hinnad, turuosa, tasuvus, investeeringutasuvus, rahakäive ja tööhõive. Eeskätt vähendas ühenduse tööstusharu tasuvust tema toodangu müügihindade langus.

(103) Lisaks sellele imporditi Indoneesiast pärinevaid kaupu märkimisväärsel hulgal, sellal kui ühenduse tööstusharu toodangu müük vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni. Uurimine on näidanud, et uurimisperioodil imporditi Indoneesiast kaupu hinnaga, mis olid ühenduse tööstusharu toodangu hindadest 30–40 % madalamad. Lisaks sellele olid hinnad alla surutud.

(104) Ühenduse tööstusharu olukord leiti seega olevat piisavalt halvenenud järeldamaks, et ühenduse tööstusharu on kannatanud olulist kahju.

(105) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et pärast uurimisperioodi läks ühenduse tööstusharu kehva majandusliku seisundi tõttu pankrotti.

E. PÕHJUSLIK SEOS

1. Sissejuhatus

(106) Algmääruse artikli 8 lõigete 6 ja 7 kohaselt uuriti, kas Indoneesiast pärineva kauba import, arvestades selle mahtu ja mõju spiraalköiteseadiste hindadele ühenduse turul, on kahjustanud ühenduse tööstusharu määral, mida võib pidada oluliseks. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tööstusharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordile Indoneesiast.

2. Subsideeritud impordi mõju

(107) Subsideeritud impordi maht vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 14 % ja selle turuosa ühenduses vähenes samal ajal 2 %. Impordi maht püsis aga märkimisväärsena ja importkauba turuosa oli 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni vahemikus 8–13 %. Selle importkauba hind oli ühenduse tööstusharu toodangu hindadest märkimisväärselt madalam. Ühenduse tööstusharu turuosa vähenes rohkem kui 4 %. Samas vähenesid ühenduse tööstusharu toodangu keskmised hinnad 4 %. Hinnad langesid tegelikult isegi rohkem, nagu põhjenduses 98 kirjeldatud.

(108) Samal ajal halvenes ühenduse tööstusharu olukord 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni, mille näiteks on müügimahu ja turuosa vähenemine, hinnalangus ja tasuvuse oluline vähenemine, mis viis kahjumini. Seega ei saanud ühenduse tööstusharu märgatavat kasu eespool nimetatud Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia vastaste meetmete kehtestamisest.

(109) Üks Indoneesia eksportija on väitnud, et Indoneesia eksport ei saanud põhjustada kahju, kuna see on aastatel 1999–2000 vähenenud ja selle turuosa on olnud tähtsusetu. Sama äriühing väitis, et import Indoneesiast ei saanud avaldada ühenduse tööstusharule tegelikku mõju, kuna ühenduse toodang oli viis või kuus korda suurem kui Indoneesiast imporditud kauba maht.

(110) Siinkohal on vaja meelde tuletada, et kuigi import Indoneesiast vähenes aastatel 1998–2000, suurenes see veidi 2000. aastast uurimisperioodi lõpuni, jõudmata siiski 1998. aasta tasemele. Lisaks sellele, nagu juba selgitatud põhjenduses 80, oli Indoneesiast imporditud kauba turuosa 8–13 %, mis on oluline ja selgelt üle alammäära. Lõpetuseks on vaja meelde tuletada, et ühenduse tööstusharu on selgelt määratletud põhjenduses 74 ja et selle toodangu maht ei küüni kaugeltki Indoneesia äriühingu väidetud tasemeni.

(111) Seetõttu võib järeldada, et subsideeritud import Indoneesiast on kahjustanud 1997. aastal Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia vastu kehtestatud ja 2000. aastal Hiina Rahvavabariigi osas muudetud dumpinguvastaste meetmete mõju ja et see on olnud eelnevates põhjendustes kokkuvõtlikult kirjeldatud ebasoodsate suundumuste oluliseks põhjuseks.

3. Muude tegurite mõju

a) Import muudest kolmandatest riikidest

(112) Uuriti ka seda, kas muud tegurid peale subsideeritud impordi Indoneesiast on võinud põhjustada ühenduse tööstusele kahju või sellele kaasa aidanud, ja eelkõige seda, kas import muudest riikidest peale Indoneesia on võinud kaasa aidata selle olukorra kujunemisele.

(113) Muudest kolmandatest riikidest imporditud kauba maht suurenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 17 % ja samal ajal suurenes nende riikide turuosa rohkem kui 5 %. See suurenemine toimus paljuski Indiast, Taist ja Ungarist pärineva impordi suurenemise tõttu, samal ajal kui Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinev import vähenes märgatavalt tänu 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele.

(114) Kolmandatest riikidest imporditud kauba keskmine ühikuhind vähenes 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 16 %. Kõnealusel ajal langesid peaaegu kõikidest kolmandatest riikidest imporditud kauba hinnad, välja arvatud Hiina Rahvavabariigist imporditud kauba hinnad, mis tõusid dumpinguvastaste meetmete toimel oluliselt, saavutades Ungarist imporditud kauba hindadega sama taseme siiski alles uurimisperioodil.

i) India

(115) Kõigepealt uuriti, kas Indiast pärineva kauba import võib olla kaasa aidanud ühenduse tööstusharule kahju tekitamisele. Kuigi import Indiast suurenes märgatavalt 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni, olid Indoneesiast imporditud kaubad samal ajal 2–30 % odavamad kui Indiast imporditud kaubad. Lisaks sellele tuleks tähele panna, et kui import Indiast algas 1998. aastal, olid sealt imporditud spiraalköiteseadiste hinnad üle 40 % kõrgemad kui Indoneesiast imporditud spiraalköiteseadiste hinnad võrreldavate koguste puhul. Seejärel langesid Indiast imporditava kauba hinnad pidevalt, kuid jäid alati Indoneesiast imporditava kauba hindadest suuremaks, olles uurimisperioodil rohkem kui 5 % suuremad. Seetõttu järeldatakse, et kuigi import Indiast on ühenduse tööstusharu olukorda kahjulikult mõjutanud, oli Indoneesiast pärineva subsideeritud impordi kahjulik mõju ka eraldi võetuna märkimisväärne. Indoneesia oli ühenduses mõjuvõimas ja tähtis turuosaline. Indoneesiast ühendusse eksporditud kauba maht oli küll väiksem kui India vastava ekspordi maht, kuid siiski märkimisväärne. Indoneesiast ühendusse eksporditud kauba hinnad lõid ühenduse tööstusharu toodangu hinnad veel rohkem alla kui India eksportkauba hinnad. Samuti märgitakse, et eespool kirjeldatud uurimist takistas suuresti asjaolu, et Indoneesia ei teinud koostööd, mistõttu ei olnud Indoneesiast eksporditud kauba osas saadaval teavet tooteliikide ja turulõikude kohta.

ii) Hiina Rahvavabariik

(116) Uuriti ka seda, kas Hiina Rahvavabariigist importimise suhtes 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastaste meetmete rakendamine on võinud põhjustada ühenduse tööstusharule kahju või sellele kaasa aidanud. Siinkohal on tähelepanuväärne, et kuigi Hiina Rahvavabariigist pärineva kauba suhtes imporditollimaksu rakendamine on kahjustanud 1997. aastal müügihindade osas kehtestatud meetmete mõju, vähenesid nende meetmete mõjul kõnealusest riigist imporditud kauba mahud oluliselt juba 1998. aastal. Lisaks sellele tuleks märkida, et kuigi import Indoneesiast algas alles 1997. aastal, oli see 1998. aastaks jõudnud sama mahuni kui import Hiina Rahvavabariigist. Seejärel vähenes import Hiina Rahvavabariigist järsult, samas kui import Indoneesiast vähenes palju vähem, nii et uurimisperioodi alguseks oli import Indoneesiast üle kolme korra suurem kui import Hiina Rahvavabariigist. Seetõttu, kuna Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi mahud olid uurimisperioodil palju väiksemad kui Indoneesiast pärineva impordi mahud, järeldati, et kõnealune import ei mõjutanud tõsiselt ühenduse tööstusharu, võrreldes Indoneesiast pärineva subsideeritud impordi mõjuga.

iii) Ungari

(117) Et teha kindlaks, kas import Ungarist eraldi võttes kahjustas ühenduse tööstusharu, uuriti imporditud kauba mahte ja hindu ühenduse turul.

(118) Ungarist pärinevat importi 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni uuriti andmete põhjal, mis sisaldusid selle ühenduse tootja vastuses küsimustikule, kelle tehas Ungaris kujutab endast ainsat Ungari tootjat.

(119) Vaatlusperioodil suurenes Ungarist pärinevate spiraalköiteseadiste impordi maht. Hinnad, mida ühenduse tööstusharu võttis ühenduse turul oma Ungarist imporditud toodete eest, vähenesid vaatlusperioodil, kuid jäid siiski kõrgemaks kui muudest kolmandatest riikidest imporditud kauba hinnad, kusjuures Indoneesiast imporditud kauba hinnad olid palju madalamad.

(120) Uuriti Ungaris ühenduse tööstusharu toodetavaid spiraalköiteseadiseid ja võrreldi neid Austrias toodetavate spiraalköiteseadistega. Leiti, et Austrias ja Ungaris toodetavad mudelid kattusid väga vähesel määral.

(121) Kuna nii Austrias kui ka Ungaris toodetud mudelite osakaal oli väike, järeldati, et Ungaris valmistatud tooted täiendasid ühenduse tööstusharu tootevalikut, võimaldasid tööstusharul pakkuda tarbijatele laiemat mudelivalikut ja ei avaldanud ühenduse tööstusharule kahjulikku mõju.

(122) Eespool esitatut silmas pidades leiti, et import Ungarist ei aidanud oluliselt kaasa ühenduse tööstusharu olukorra halvenemisele.

iv) Tai

(123) Kuna, nagu juba mainitud määruses (EÜ) nr 2100/2000, [5]"osa Hiinast pärinevaid kaupu deklareeriti tollile Taist pärinevana ja seeläbi välditi kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude maksmist", peeti vajalikuks hinnata ka Taist imporditud kauba mõju.

(124) Seoses sellega tõdeti, et import Taist suurenes vaatlusperioodil oluliselt, kuna see algas 1998. aastal umbes ühe miljoni ühikuga ja oli uurimisperioodil juba rohkem kui 23 miljonit ühikut. Lisaks sellele tehti Eurostati andmete põhjal kindlaks, et Taist imporditud kauba müügihinnad olid üldiselt madalamad kui Indoneesiast imporditud kauba hinnad.

(125) Kuigi Taist imporditud kauba hinnad olid umbes 20 % madalamad kui Indoneesiast imporditud kauba omad, on vaja meelde tuletada, et Indoneesiast imporditi üle kolmandiku rohkem kaupu kui Taist. Kuna Taist imporditud kogused on siiski oluliselt väiksemad kui Indoneesiast imporditud kogused, leiti, et impordil Taist ei saanud olla märkimisväärset mõju, võrreldes Indoneesiast pärineva subsideeritud impordi mõjuga.

(126) Koostööst keeldunud Indoneesia eksportija seadis kahtluse alla Taid käsitleva uurimise tulemused. Ta väitis, et Indoneesiast imporditava kauba maht ei ole Taiga võrreldes nii palju suurem ja et hinnad on Taiga võrreldes kõrgemad. Siinkohal on siiski vaja meelde tuletada, et kuigi Taist imporditud kauba hinnad olid Indoneesiast impordi kauba omadest madalamad, imporditi Indoneesiast üle 30 % rohkem kaupu kui Taist. Seega leiab kinnitust põhjenduses 125 esitatud järeldus.

b) Muud tegurid

(127) Uuriti ka seda, kas ühenduse tööstusharu on kahjustanud muud tegurid peale eespool nimetatute.

(128) Koostööd teinud importijad väitsid, et spiraalköiteseadiste valdkond on äärmiselt hinnatundlik, mistõttu tootjad peavad konkurentsis püsimiseks müüma suuri koguseid. Samuti väitsid nad, et ühenduse tööstusharu keskendub üksnes ühenduse turule, selle asemel et keskenduda maailmaturule, mis võimaldaks suurendada tasuvust. Selles küsimuses on vaja meelde tuletada, et ühenduse tööstusharu ühendusesisese ja -välise müügi suhe ei muutunud oluliselt 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni. Hoolimata sellest, et ühenduse tööstusharu keskendus suuresti ühenduse turule, võimaldasid ekspordiks müüdud kaubad 1998. aastal ehk ajal, mil import Indoneesiast oli märkimisväärne, ühenduse tööstusharul kasumis olla.

(129) Üks kasutaja väitis, et kahju tulenes tugevast konkurentsist kontoritarvete vallas. Väidetavalt sundis see konkurents vaatlusaluse toote kasutajaid/turustajaid avaldama ühenduse tööstusharule hinnasurvet, mis põhjustas hinnalanguse. Sellega seoses rõhutatakse, et subsideeritud import kahtlemata tugevdas oluliselt hinnasurvet, mida kasutajad ühenduses avaldasid, põhjustades seeläbi ühenduse tööstusele kahju.

(130) Lisaks sellele uuriti, kas hinnalangus võis tuleneda spiraalköiteseadiste valdkonna tavapärasest arengust, kuna 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni vähenesid peaaegu kõikide tarnijate küsitavad hinnad.

(131) Selles suhtes on vaja meelde tuletada, et üldise hinnalanguse käsitlemisel tuleks silmas pidada pidevat ebaausat tegevust, millega tegelesid esmalt Hiina Rahvavabariik ja Malaisia ning seejärel Indoneesia ja mis on mõjutanud ühenduse turgu.

(132) Nagu mainitud põhjenduses 128, on spiraalköiteseadiste turg äärmiselt hinnatundlik. Kuna leiti, et Indoneesiast imporditi subsideeritud kaupu ja et nende kaupade hinnad olid madalamad kui keskmine ühikuhind kõikide muude 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni imporditud spiraalköiteseadiste puhul, tuleb järeldada, et import Indoneesiast, mille osakaal ühenduse turul oli uurimisperioodil 8–13 %, on põhjustanud kõnealusel turul hinnalanguse.

(133) Lõpetuseks uuriti, kas koostööst keeldunud ühenduse tootja Krause hinnakujundus võis kaasa aidata ühenduse tööstusharule kahju tekitamisele. Krauset käsitlevate andmete täiendav uurimine näitas, et vaatlusperioodil halvenes selle ühenduse tootja enda olukord, eelkõige müügihinna ja tasuvuse osas. Seetõttu tundub, et Krause ei ole kaasa aidanud ühenduse tööstusharule kahju tekitamisele ja et teda on samamoodi kahjustanud import Indoneesiast, sest ta oli sunnitud oma hindu vähendama sarnaselt ühenduse tööstusharuga.

(134) Kõige eespool esitatu põhjal järeldati, et hinnalangust ühenduse turul ei tohiks pidada kaubanduse tavapäraseks arengusuunaks, vaid pigem Indoneesia ebaausa kaubandustegevuse tagajärjeks.

(135) Indoneesia võimuorganid väitsid, et eksport Indoneesiast piirdus Itaalia spiraalköitetootja varustamisega, et täiendada viimase tootevalikut.

(136) See väide leiti siiski olevat vastuolus koostööst keeldunud Indoneesia eksportija väitega, et Indoneesia tootjal on oluline turuosa üksnes Ühendkuningriigis. Seda kinnitab ka Eurostat.

(137) Viimati nimetatud tootja väitis, et eksport Indoneesiast ei saanud põhjustada kahju, kuna tema põhituruks on Ühendkuningriik, kus ühenduse tööstusharu ei tegutse märkimisväärses ulatuses. Lisaks tõsiasjale, et see väide on vastuolus Indoneesia võimuorganite väitega, on siinkohal vaja meelde tuletada, et kahju uuritakse kogu ühenduses, mitte ainult teatavas piirkonnas.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(138) Eespool esitatut silmas pidades järeldatakse, et ühenduse tööstusele tekkinud oluline kahju, mida iseloomustab toodangu, müügimahtude, hindade, turuosa, tasuvuse, investeeringutasuvuse, rahakäibe ja tööhõive muutumine ebasoodsas suunas, võttes sobivalt arvesse ümberpaigutamist Ungarisse, tulenes kõnealusest subsideeritud impordist. Tõepoolest, Indiast, Taist ja Hiina Rahvavabariigist kaupade importimise ja ühenduse tootmise osalise ümberpaigutamise koosmõju ühenduse tööstusharu olukorrale oli üksnes vähene.

(139) Koostööst keeldunud Indoneesia eksportija väitis ka seda, et põhjenduses 138 esitatud järeldus on vastuolus asjaoluga, et on olemas piisavalt tõendeid, et algatada meetmete aegumisega seotud läbivaatamine Hiina Rahvavabariigi osas.

(140) Seoses sellega oleks vaja meelde tuletada, et meetmete aegumisega seotud läbivaatuse eesmärk on uurida ühenduse turu olukorda, et hinnata kuivõrd tõenäoline on dumpingu ja kahjustamise jätkumine või kordumine kehtivate meetmete kõrvaldamise korral. Järelikult asjaolu, et ühenduse tööstusharu olukorra halvenemise põhjuseks uurimisperioodil on peetud Indoneesiat, ei mõjuta uuringut, mis käsitleb Hiina eksportijate tulevast tegevust ühenduse turul ega selle tõenäolist mõju ühenduse tööstusharu olukorrale. Siinkohal on samuti vaja meelde tuletada, et Hiina turuosa oli vaatlusperioodi viimasel kahel aastal väga väike.

(141) Uurimise põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tööstusharule subsideeritud impordi kahjustavast mõjust, järeldatakse, et kõnealused muud tegurid iseenesest ei lükka ümber tõsiasja, et tuvastatud olulise kahju põhjuseks on subsideeritud import.

F. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatavad märkused

(142) Uuriti, kas oli olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et käsitletaval juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 31 lõikega 1 kõikide esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

(143) Hindamaks meetmete kehtestamise või kehtestamatajätmise tõenäolist mõju, küsiti teavet kõikidelt huvitatud isikutelt. Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale, veel kahele teadaolevale ühenduse tootjale, üheksale sõltumatule importijale, 49 kasutajale ja ühele kasutajate ühendusele saadeti küsimustik. Küsimustikule vastasid üks kaebuse esitanud ühenduse tootja (Koloman), kaks sõltumatut importijat ja üks nende importijatega seotud kasutaja. Üks teine kasutaja esitas oma seisukohad, kuid ei vastanud küsimustikule.

(144) Need vastused ja seisukohad olid ühenduse huvide uurimise aluseks.

2. Ühenduse tööstusharu huvid

a) Sissejuhatavad märkused

(145) Ühenduses on mitu spiraalköiteseadiste tootjat viimaste aastate jooksul lõpetanud vaatlusaluse toote valmistamise. Järelejäänud äriühingute osas tehti uurimise käigus kindlaks, et ka Ühendkuningriigis asuv äriühing lõpetas tootmise mitu aastat tagasi, nagu mainitud põhjenduses 71. Itaalias asuva äriühingu osas leiti, et tema toodetavate spiraalköiteseadiste osa ühenduse toodangust ei ole märkimisväärne ja et ta importis olulise osa oma müüdavatest toodetest. Hispaania äriühingu osas leiti, et teda tuleks käsitleda pigem importija kui tootjana, kuna ta valmistas vaatlusalust toodet tähtsusetul määral ja importis üle 90 % oma müüdavatest toodetest Indoneesiast. Seetõttu järeldatakse, et kaks kaebuse esitajat on ainsad ühenduse tootjad, kes toodavad spiraalköiteseadiseid olulisel määral.

(146) Siinkohal oleks vaja meelde tuletada, et kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat olid juba varem kannatanud suurt kahju Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi tõttu, mis, nagu kirjeldatud määruses (EÜ) nr 119/97, [6] põhjustas 1992. aastast 1995. aasta oktoobrini nende töötajate arvu vähenemise 28 % võrra. Nagu osutatud põhjenduses 94, vähenes ühenduse tööstusharu töötajate arv 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni veel 30 % võrra.

(147) Ühenduse tööstusharule tekkinud olulist kahju silmas pidades järeldatakse, et kui ühenduse tööstusharu ei toibu ebaausast subsideerimistegevusest, on tõenäoline, et tootmine ühenduses lõpeb täielikult ja et kasutajad muutuvad suuresti sõltuvaks impordist.

b) Ühenduse tööstusharu finantsolukord

(148) Ühenduse tööstusharu finantsolukord on vaatlusperioodil muutunud sedavõrd ebasoodsas suunas, et pärast uurimisperioodi läks ühenduse tööstusharu pankrotti, nagu mainitud põhjenduses 75. Tuleks märkida, et ühenduse tööstusharu muutus kahjumlikuks seetõttu, et tal oli raskusi madalahinnalise subsideeritud impordiga võistlemisel. Asjaolu, et koostööd teinud ühenduse tootja on üle võetud, näitab, et spiraalköiteseadiste tootmine ühenduses on ümberkorraldamisel ja et tehakse suuri pingutusi selle tööstusharu elujõulisuse säilitamiseks ja tasuvaks muutmiseks.

c) Meetmete kehtestamise/kehtestamata jätmise võimalik mõju ühenduse tööstusharule

(149) Pärast meetmete kehtestamist võimaldaks õiglaste turutingimuste taastamine ühenduse tööstusharul toibuda turuosa kaotusest ja tootmisvõimsuse suurema rakendamise teel vähendada toodangu omahinda ja suurendada tasuvust. Pealegi eeldatakse, et meetmed mõjuvad hästi ühenduse tööstusharu hinnatasemele. Kokkuvõtlikult eeldatakse, et ühelt poolt toodangu ja müügimahu suurenemine ja teiselt poolt toodangu omahinna edasine vähenemine üheskoos mõõduka hinnatõusuga võimaldab ühenduse tööstusharul oma finantsolukorda parandada.

(150) Kui tasakaalustusmeetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse tööstusharu peaks oma hindu veelgi vähendama ja/või olema sunnitud kaotama veel osa turust. Mõlemal juhul ühenduse tööstusharu finantsolukord tõenäoliselt halveneks. Lisaks on tõenäoline, et tootmine ühenduses lõpeb lühikese aja jooksul täielikult.

(151) Kuna ühenduse tööstusharu ei tooda üksnes vaatlusalust toodet, vaid ka muid tooteid, mis moodustavad umbes ühe kolmandiku tema käibest, on väga tõenäoline, et spiraalköiteseadiseid valmistavate tootmisliinide sulgemine mõjutab kogu tehase elujõulisust ja põhjustab kõikide tootmisliinide sulgemise, mis omakorda mõjub halvasti tööhõivele ja investeeringutele.

d) Ühenduse tööstusharu tootmise võimalik ümberpaigutamine

(152) Uuriti, kas mõnda meedet võib pidada ühenduse huvide vastaseks, pidades silmas ühenduse tööstusharu tootmise osalist ümberpaigutamist mõnda kolmandasse riiki. Samuti uuriti täiendava ümberpaigutamise võimalust.

(153) Kõigepealt, nagu selgitatud põhjenduses 98, on vaja meelde tuletada, et 2000. aastal toimunud ümberpaigutamine võimaldas ühenduse tööstusharul piirata oma kahjumit. Selles suhtes oli see strateegiline otsus võidelda subsideeritud impordi mõju vastu. Samuti on tõenäoline, et selline ümberpaigutamine parandas ühenduse tööstusharu majanduslikku seisundit ja kaudselt muutis tööstusharu ahvatlevamaks uuele investorile, kes selle hiljuti üle võttis.

(154) Mis puutub täiendava ümberpaigutamise ohtu, sai komisjon piisava kinnituse selle kohta, et ühenduse tööstusharul ei ole sellist plaani. Samuti ei ole põhjust pidada taolist ümberpaigutamist tõenäoliseks, kuna ümberkorraldamine üheskoos tasakaalustava tollimaksu kehtestamisega peaks võimaldama ühenduse tööstusharul taas kasumisse jõuda.

3. Importijate huvid

(155) Teatavad importijad, kes ei ostnud Indoneesiast spiraalköiteseadiseid, olid seisukohal, et tarneallikate vahetamine võib põhjustada lisakulusid või üleminekuraskusi. Eelkõige rõhutasid importijad, et 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed olid neid juba sundinud tarneallikaid vahetama.

(156) Siiski on vaja meelde tuletada, et tasakaalustusmeetmete eesmärk ei ole sundida importijaid ega kasutajad vahetama oma tarneallikaid, vaid taastada aus konkurents ühenduse turul. Lisaks sellele tõdesid need importijad, et hulk muid kolmandaid riike võib hõlpsasti valmistada spiraalköiteseadiseid, ega näinud ette mingeid raskusi nende hankimisel mõnest tasakaalustusmeetmetega hõlmamata riigist. Pealegi võivad nad kaubelda ka ühenduse tootjate toodetega. Seetõttu on võimalikust tarneallika vahetamisest tulenevad raskused tõenäoliselt ajutised ega nulli kahjustavate subsiidiumide vastu võetud tasakaalustusmeetmete soodsat mõju ühenduse tööstusharule.

4. Kasutajate ja tarbijate huvid

a) Kasutajad

(157) Nii koostööd teinud sõltumatu importijaid kui ka kasutaja (spiraalköitetootja) on väitnud, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine kahjustaks tõsiselt kasutajate majanduslikku seisundit,

(158) Sellega seoses hinnati Indoneesiale kehtestatavate tasakaalustusmeetmete tõenäolist mõju kasutajate tootmiskuludele. Selleks hinnati väljapakutud Indoneesia-vastaste meetmete mõju kasutajale, kelle ainsaks tarneallikaks on Indoneesia (halvim juhtum). Sellest lähtuvalt leiti, et väljapakutud Indoneesia-vastased meetmed suurendavad tootmiskulusid hinnanguliselt umbes 1,3 %. Nagu juba selgitatud, on see täiesti oletuslik asjade käik, kuna koostööd ei teinud ükski selline kasutaja, kes hangib vaatlusalust toodet üksnes Indoneesiast.

(159) Eespool esitatu põhjal leiti, et tasakaalustusmeetmete mõju kasutajatele on tähtsusetu. Kuna muud kasutajad keeldusid koostööst, võib oletada, et mõju kõikide muude kasutajate kuludele on samuti tähtsusetu.

(160) Koostööd teinud kasutaja väitis, et nagu oli juhtunud viimasel kolmel aastal, mil ta pidi oma tootmise osaliselt paigutama väljapoole ühendust ja sulgema kolm tehast pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärinevate spiraalköiteseadiste suhtes, võivad Indoneesiast pärineva impordi suhtes kehtestatavad tasakaalustusmeetmed ühe tema tootmissisendi kallinemise tõttu põhjustada tema spiraalköitetootmise täiendava ümberpaigutamise väljapoole ühendust ja/või asjakohaste tehaste sulgemise. See võib mõjutada kogu tema tegevust, st ka muude toodete valmistamist, mida tootvad tehased tuleks samuti ümber paigutada, misläbi kaoks ühenduses märkimisväärne arv töökohti.

(161) Üldiselt tuleks tähele panna, et tasakaalustusmeetmetest tulenevat järgtööstuse ümberpaigutamise ohtu vähendab asjaolu, et osa spiraalköiteturust on ettevõtetevaheline ja et on esmatähtis, et kasutajad on oma klientidele lähedal ja et neil on nõudlusele vastamiseks vajalik paindlik tootmine ning et nad tunnevad turgu hästi. Uurimine näitas, et põhilised tegurid, mida spiraalköitetootjate kliendid valiku tegemisel arvestavad, on tegelikult hind, kvaliteet, teenindus ja kiire tarnimine. Nagu juba selgitatud põhjendustes 157–158, leiti tasakaalustusmeetmete majanduslik mõju järgtööstusele olevat tähtsusetu. Asjaolu, et ainult üks spiraalköitetootja tegi uurimise käigus koostööd täiel määral, kipub kinnitama järeldust, et tasakaalustusmeetmetel ei ole kasutajatele märkimisväärset mõju.

(162) Teatavad huvitatud isikud märkisid, et mitme kasutaja ümberpaigutumine viimastel aastatel tulenes suurtest tootmiskuludest ühenduses. Seega tuleks ümberpaigutamist vaadelda seoses üldise kulude jaotusega, milles tasakaalustusmeetmed, nagu juba selgitatud, etendavad tähtsusetut rolli.

(163) Koostööd teinud kasutaja eriolukorra osas näitas uurimine, et kuigi 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni, s.o pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia suhtes, paigutas see kasutaja osa oma tootmisest väljapoole ühendust, vahetas ta tegelikult oma tarneallikat pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Hiina Rahvavabariigi ja Malaisia suhtes, ostes spiraalköiteseadiseid koostööd teinud importijatelt, kes omakorda hakkasid neid 1998. aastast importima Hiina Rahvavabariigi asemel Indiast. Seetõttu tundub olevat raske leida seost selle kasutaja spiraalköitetootmise ühendusest väljaviimise ja Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast pärineva impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vahel. Pealegi, nagu juba osutatud põhjenduses 159, on tasakaalustavatel tollimaksudel kasutajate tootmiskuludele tähtsusetu mõju.

(164) Leiti, et eespool kirjeldatud ümberpaigutumist tuleks vaadelda pigem selle viimastel aastatel mitu äriühingut omandanud kasutaja ühendusest väljapoole suunatud tegevuse tagajärjena. See tegevus viis lõpuks kontserni üksuste koondumise ja ümberkorraldamiseni, kusjuures osa üksusi on suletud. Mõne tehase ümberpaigutamist väljapoole ühendust tuleks vaadelda osana mainitud tegevusest, mille eesmärk on tugevdada selle kasutaja seisundit ühenduse turul ja arendada oma tegevust Ida-Euroopas.

(165) Eespool esitatu taustal, pidades silmas kehtestatud tollimaksude tõenäoliselt tähtsusetut mõju asjaomasele kasutajale, tundub ebatõenäoline, et Indoneesia-vastased tasakaalustusmeetmed võiksid põhjustada selle kasutaja spiraalköitetootmise täiendava ümberpaigutumise väljapoole ühendust.

(166) Tehaste sulgemise ja Indoneesia-vastaste tasakaalustusmeetmete kehtestamisest tulenevate täiendavate sulgemiste ohu osas leiti, et koostööd teinud kasutaja sulges kolm tehast viimasel kolmel aastal, mil kehtisid Hiina Rahvavabariiki ja Malaisiat käsitlevad meetmed. Pidades silmas tähtsusetut mõju, mida meetmed võivad avaldada kõnealuse kasutaja tootmiskuludele ja majanduslikule seisundile, nagu selgitatud põhjenduses 164, on ebatõenäoline, et ainuüksi Hiina Rahvavabariiki ja Malaisiat käsitlevad meetmed põhjustasid nende tehaste sulgemine ja et Indoneesiast importimisega seotud tasakaalustusmeetmed põhjustaksid muude tehaste sulgemise.

b) Tarbijad

(167) Tuleks märkida, et vaatlusalust toodet ei müüda jaemüügis ja et ükski tarbijate ühendus ei andnud endast teada ega osalenud selles uurimises.

(168) Koostööd teinud kasutaja väitis ka seda, et tasakaalustusmeetmed suurendaksid spiraalköidete lõppostja ehk tarbija makstavat hinda. Pidades silmas eespool esitatud selgitust spiraalköitetootjatele avalduva mõju kohta, ei ole tarbijate makstava lõpliku hinna suurenemine tõenäoliselt märkimisväärne.

(169) Samuti näitas uurimine, et koostööd teinud kasutaja müüb oma tooteid peaasjalikult turustajatele. Halvimal juhul, kui kasutajate kulude suurenemine läheb täielikult edasi tarbijale, tähendab see tarbijale kõige rohkem 4 % suurust hinnatõusu. See on aga ebatõenäoline, kuna üldised kogemused näitavad, et ilmselt võtab iga turustusketi lüli osa kulude suurenemisest enda kanda, et olla turul konkurentsivõimeline.

(170) Eespool esitatu põhjal leiti, et mõju spiraalköiteseadiste kasutajatele ja spiraalköidete tarbijatele ei kujuta endast kaalukat põhjust, mis õigustaks tasakaalustusmeetmete kehtestamata jätmist, kuna võimalik kahjulik mõju tõenäoliselt ei nulli kahjulike subsiidiumide vastu võetavate tasakaalustusmeetmete soodsat mõju ühenduse tööstusharule.

c) Mõju konkurentsile

(171) Uuriti ka seda, kas tasakaalustusmeetmete kehtestamine Indoneesiast importimise suhtes võib põhjustada olukorra, kus ühenduse tööstusharu võiks kasu saada valitsevast seisundist ühenduse turul, pidades eelkõige silmas Hiina Rahvavabariigis ja Malaisiast imporditavatele kaupadele 1997. aastal kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid ja ühenduse tööstusharu ümberkorraldamist.

(172) Kõigepealt on vaja meelde tuletada, et uurimisperioodil oli ühenduse tööstusharu turuosa kõigest 10–15 %. Uurimisperioodil oleks kahe kaebuse esitanud ühenduse tootja turuosa olnud ühtekokku 32–37 %. Isegi Kolomani impordi arvestamisel ja kahe kaebuse esitaja ühise turuosa leidmisel oleks nende ühine osa uurimisperioodil olnud 47–52 % ühenduse turust. Lisaks sellele on vaja meelde tuletada, et kuigi komisjon algatas Hiina Rahvavabariigi vastu võetud meetmete läbivaatamise, ei hõlma see läbivaatamine importi Malaisiast. Pealegi saab spiraalköiteseadiseid importida Indiast. Seetõttu peetakse väga ebatõenäoliseks, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine Indoneesia vastu võib kahjustada ühenduse tööstusharu konkurentsivõimet ühenduse turul. Samuti on vaja meelde tuletada, et ka Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast importimise suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed ei andnud ühenduse tööstusharule valitsevat seisundit, olgugi et tollal olid need kaks riiki ainsad tarneallikad.

(173) Samas, nagu juba selgitatud põhjenduses 150, on tõenäoline, et subsideeritud impordi mõju kõrvaldavate meetmeteta muutub tootmine ühenduses lühikese aja jooksul mittetasuvaks ja lõpeb. Kindlasti ei ole see kasutajate huvides, kui ühenduse tööstusharu lõpetab vaatlusaluse toote valmistamise. Tõepoolest, ainus koostööd teinud kasutaja ostis 1998. aastast uurimisperioodi lõpuni 20–50 % spiraalköiteseadiseid ühenduse tööstusharult. Kui ühenduse tööstusharu peaks aga täielikult lõpetama spiraalköiteseadiste tootmise, muutuksid kasutajad suuresti sõltuvaks impordist.

(174) Isegi kui meetmed kehtestatakse, on siiski olemas mitu muud tarneallikat. Spiraalköiteseadiseid ostetakse või saab osta ühenduse tööstusharult, muudelt ühenduse tootjatelt, Indiast ja Hongkongist. Lisaks sellele algab import Malaisiast tõenäoliselt uuesti, kuna selle riigi vastased meetmed aegusid hiljuti. Pealegi on uurimine näidanud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina Rahvavabariigist ja Malaisiast importimise suhtes ei toonud kaasa vaatlusaluse toote puudujääki. Lõpetuseks on vaja meelde tuletada, et meetmete mõju kasutajatele leiti olevat tähtsusetu ja et üsna tõenäoliselt imporditakse vaatlusalust toodet Indoneesiast ka edaspidi.

5. Järeldus ühenduse huvide kohta

(175) Lähtuvalt eespool esitatud põhjustest järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid tasakaalustavate tollimaksude kehtestamatajätmist.

G. LÕPLIKUD MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(176) Pidades silmas järeldusi subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta, tuleks lõplikud tasakaalustusmeetmed kehtestada tasemel, mis on piisav, et kõrvaldada ühenduse tööstusele subsideeritud impordist tulenenud kahju.

(177) Algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt uuris komisjon seda, milline tollimaksumäär oleks piisav, et kõrvaldada ühenduse tööstusele toetamisest tulenenud kahju. Selleks peeti vajalikuks leida hinnatase, mis põhineb ühenduse tootjate tootmiskuludel ja mõistlikul kasumimääral.

(178) Seejuures leiti, et mõistlikuks kasumi alammääraks võib pidada 5 % käibest, võttes arvesse vajadust pikaajaliste investeeringute järele ja eeskätt summasid, mida ühenduse tööstusharu oleks eeldatavasti võinud saada kahjustava toetamise puudumisel.

(179) Koostöö puudumise tõttu leiti, et kahju kõrvaldav tase peaks katma selliselt arvutatud hinna ja põhjenduses 82 esitatud viisil kohandatud CIF-hindade vahelise erinevuse.

(180) Leiti, et Indoneesiast pärit impordi puhul on kahju kõrvaldavaks tasemeks 42,3 %.

2. Lõplikud tasakaalustusmeetmed

(181) Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 peaks tasakaalustava tollimaksu määr vastama subsiidiumimäärale, mis oli kahjumäärast väiksem. Seetõttu kohaldatakse järgmist tollimaksumäära:

Indoneesia (kõik äriühingud): 10 %.

(182) Algmääruse artikli 11 lõikes 9 sätestatud tähtajast kinnipidamiseks peaks käesolev määrus jõustuma oma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Indoneesiast pärinevate CN-koodi ex83051000 (TARICi koodid 8305100010 ja 8305100020) alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

2. Järgmisest riigist pärinevate toodete vaba puhashinna suhtes ühenduse piiril kohaldatakse enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku tasakaalustavat tollimaksu:

Riik | Lõplik tollimaks (%) |

Indoneesia | 10,0 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

4. Lõpetatakse menetlus, mis käsitleb teatavate Indiast pärinevate spiraalköiteseadiste importi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 4. juuni 2002

Nõukogu nimel

eesistuja

R. De Rato Y Figaredo

[1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[2] EÜT C 147, 18.5.2001, lk 4.

[3] EÜT C 147, 18.5.2001, lk 2.

[4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 978/2000 (EÜT L 113, 12.5.2000, lk 1).

[5] EÜT L 250, 5.10.2000, lk 1.

[6] EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1.

--------------------------------------------------