Süsteemid, seadmed ja komponendid, nagu need on määratletud nõukogu 5. mai 2009. aasta määruses (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks Raketitehnoloogia kontrollirežiim (M.TCR): Seadmeid, tarkvara ja tehnoloogiat käsitlev lisa

9A001 Järgmised õhusõidukite gaasiturbiinmootorid, millel on mis tahes järgmine omadus: Märkus: VT KA PUNKT 9A101. a. sisaldavad punktis 9E003.a, 9E003.h või 9E003.i nimetatud mis tahes „tehnoloogiat“; või Märkus 1: Punkt 9A001.a ei hõlma õhusõidukite gaasiturbiinmootoreid, mis vastavad kõigile järgmistele omadustele: a. Sertifitseeritud ühe või mitme „osalevad riigid“; ning b. projekteeritud mittesõjaväeliste mehitatud õhusõidukite jaoks, millele ühe või mitme „osalisriigi“ tsiviillennundusasutus on väljastanud ühe järgnevatest dokumentidest, mis on mõeldud seda tüüpi mootoriga „õhusõidukitele“: 1. tsiviil-tüübikinnitus; või 2. samaväärne dokument, mida tunnustab Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO). Märkus 2: punkt 9A001.a. ei hõlma õhusõidukite gaasiturbiinmootoreid, mis on projekteeritud „osalisriigis“ tsiviillennundusameti poolt heaks kiidetud puhvertoiteallikate jaoks. b. loodud vedama „õhusõidukeid“, mis lendavad ühekordse helikiirusega (1 Mach) või suurema kiirusega kauem kui 30 minutit. M3A1 Järgmised turboreaktiivmootorid ja turboventilaatormootorid: a. mootorid, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. maksimaalne tõukejõud on üle 400 N (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid, mille maksimaalne tõukejõud on üle 8,89 kN (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus); ning 2. kütuse erikulu on 0,15 kg N–1 h–1 või väiksem (maksimaalse alalisvooluga merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades CAO standardatmosfääri); Tehniline märkus: Punkti 3.A.1.a.1 tähenduses on „maksimaalne tõukejõud“ tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud konkreetset tüüpi paigaldamata mootoril. Tüübikinnitusega tsiviilotstarbelise tõukejõu väärtus on võrdne või väiksem kui tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud mootoritüübi puhul. b. b. mootorid, mis on projekteeritud või kohandatud punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, olenemata tõukejõust või kütuse erikulust. Märkus: Punktis 3.A.1 nimetatud mootoreid võib eksportida mehitatud õhusõiduki osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.

9A004 Järgmised kanderaketid, „kosmosesõidukid“, „kosmosesõidukite siinid“, kosmosesõidukite kasulikud lastid, „kosmosesõidukite“ pardasüsteemid või -seadmed ja maapealsed seadmed: Märkus: VT KA PUNKT 9A104. a. kanderaketid; b. „kosmosesõidukid“; c. „kosmosesõidukite siinid“; d. „kosmosesõidukite kasulikud lastid“, mis sisaldavad punktides 3A001.b.1.a.4, 3A002.g, 5A001.a.1, 5A001.b.3, 5A002.a.5, 5A002.a.9, 6A002.a.1, 6A002.a.2, 6A002.b, 6A002.d, 6A003.b, 6A004.c, 6A004.e, 6A008.d, 6A008.e, 6A008.k, 6A008.l või 9A010.c nimetatud kaupasid; e. e. pardasüsteemid või -seadmed, mis on spetsiaalselt „kosmosesõiduki“ jaoks kavandatud ja millel on mis tahes järgmine funktsioon: 1. „juhtimise ja kaugmõõtmise andmete haldus“; Märkus: Punkti 9A004.e.1 tähenduses hõlmab ‘juhtimise ja kaugmõõtmise andmete haldus’ siiniandmete haldust, säilitamist ja töötlemist. 2. „kasuliku lasti andmete haldus“; või Märkus: Punkti 9A004.e.2 tähenduses hõlmab „kasuliku lasti andmete haldus“ kasuliku lasti andmete haldust, säilitamist ja töötlemist. 3. „Asendi ja orbiidi juhtimine“; Märkus: Punkti 9A004.e.3 tähenduses hõlmab „asendi ja orbiidi juhtimine“ tuvastamis- ja käivitamisfunktsioone „kosmosesõiduki“ asukoha ja asendi määramiseks ja juhtimiseks. Märkus: Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud seadmete kohta vt sõjaliste kaupade nimekiri. f. spetsiaalselt „kosmosesõidukil“ kasutamiseks kavandatud järgmised maapealsed seadmed: 1. kaugmõõte ja kaugjuhtimise seadmed; 2. simulaatorid. M1A1 Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, kanderaketid, sondraketid), mille „kasulik last“ on vähemalt 500 kg ning mille „lennuulatus“ on vähemalt 300 km.

M19A1 Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mis ei ole nimetatud punktis 1.A.2, lennuulatusega vähemalt 300 km.

9A005 Vedelkütusega rakettide tõukejõusüsteemid, mis sisaldavad punktis 9A006 nimetatud süsteeme või komponente. Märkus: VT KA PUNKTID 9A105 ja 9A119. M2A1a üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides;

M2A1c raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides: 1. tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem; 2. vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem; Märkus: Vedelkütuse apogeemootoreid või seadmete mootoreid, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks, võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega, ning kui nende tõukejõud vaakumi tingimustes ei ole suurem kui 1kN.

M20A1 Järgmised terviklikud alamsüsteemid: a. punktis 2.A.1 nimetamata üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides; b. Punktis 2.A.1 nimetamata raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides: 1. Tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns; 2. Vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns;

9A006 Järgmised süsteemid ja komponendid, mis on spetsiaalselt kavandatud vedelkütusega rakettide tõukejõusüsteemide jaoks: Märkus: VT KA PUNKTID 9A106, 9A108 JA 9A120. a. Krüogeensed jahutid, lennukerged Dewari anumad, krüogeensed soojatorud või krüogeensed süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks kosmosesõidukitel ning mis on võimelised piirama krüovedelike kadusid alla 30 % aastas;

b. krüogeensed konteinerid või suletud tsükliga jahutussüsteemid, mis võimaldavad kindlustada temperatuuri 100 K (– 173 °C) või madalamat „õhusõidukitel“, mis on võimelised taluma lendamist üle kolmekordse helikiirusega (3 Machi), kanderakettidel või „kosmosesõidukitel“; c. Vesiniksuspensiooni säilitus- ja edastussüsteemid; d. kõrgsurvelised (üle 17,5 MPa) turbopumbad, pumpade komponendid või nendega seotud gaasigeneraator või paisumistsükli turbiini ajamsüsteemid; M3A8 Vedela raketikütuse mahutid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 4.C kontrollitud raketikütuste või muude vedelate raketikütuste jaoks, mida kasutatakse punktis 1.A.1 nimetatud süsteemides.

M3A5 Vedela, suspensioonilaadse ja geeli kujul raketikütuse (sh oksüdeerijad) reguleerimissüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides ning mis on loodud või kohandatud töötama vibratsioonilises keskkonnas, mille väärtus ruutkeskmiselt on üle 10 g ja sagedusvahemik 20 Hz – 2 kHz. 1. Ainukesed servoventiilid, pumbad ja gaasielektriturbiinid, mis on määratletud punktis 3.A.5, on järgmised: a. servoventiilid, mis on projekteeritud voolukiirustele 24 liitrit minutis või rohkem ja absoluutsele rõhule (7 MPa või rohkem ja mille käivitumise reaktsiooniaeg on lühem kui 100 ms; b. vedela raketikütuse pumbad, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil 8 000 pööret minutis või rohkem või mille tühjendusrõhk on 7 MPa või rohkem; c. vedelkütusega turbopumpade gaasiturbiinid, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil 8 000 pööret minutis või rohkem. 2. Punktis 3.A.5 nimetatud süsteeme ja komponente võib eksportida satelliidi osana.

e. kõrgsurvelised (üle 10,6 MPa) tõukekambrid ning nende düüsid; M3A10 Põlemiskambrid ja düüsid vedelkütuse rakettmootorite jaoks, mida saab kasutada punktides 2.A.1.c.2 või 20.A.1.b.2 nimetatud alamsüsteemides.

f. Raketikütuse säilitussüsteemid, mis rakendavad kapillaarset mahutust või positiivset väljatõukamist (nt painduvatest mahutitest); M3A8

g. vedela raketikütuse sissepritsedüüsid ava läbimõõduga 0,381 mm või vähem (mittesõõrjatel düüsidel ava pindala 1,14 × 10–3 cm2 või vähem), mis on spetsiaalselt kavandatud vedelkütuse rakettmootoritele; M3A5

h. ühes tükis olevad süsinik-süsinik tõukekambrid või väljundkoonused, mille tihedus on üle 1,4 g/cm3 ja tõmbetugevus üle 48 MPa. M3A10

9A007 Tahkekütuse tõukejõusüsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus: Märkus: VT KA PUNKTID 9A107ja 9A119. a. koguimpulss on üle 1,1 MNs. b. eriimpulss on 2,4 kNs/kg või rohkem, kui düüsist voolav juga paisub merepinna tasemele vastavate atmosfääritingimusteni ja põlemiskambris on reguleeritud töörõhk 7 MPa; c. astme massiosa on üle 88 % ja tahke raketikütuse osa on üle 86 %; d. punktis 9A008 nimetatud komponendid; või e. raketikütuse isoleerimis- ja kinnitamissüsteemid, mis kasutavad otse mootoriga seotud konstruktsioone, et tagada ‘tugev mehaaniline side’ või tõke keemilisele migratsioonile tahke raketikütuse ja kesta isolatsiooni materjali vahel. Tehniline märkus: „Tugev mehaaniline side“ on side, mille tugevus on vähemalt võrdne raketikütuse tugevusega. M2A1 Terviklikud alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides: a. üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides; b. kosmonaasikud ning nende jaoks projekteeritud või kohandatud seadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 toodud märkuses nimetatud seadmed, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti: 1. kuumakaitsekilbid ja nende komponendid, mis on valmistatud keraamilistest või kuluvmaterjalidest; 2. kergetest, suure soojamahtuvusega materjalidest valmistatud jahutusradiaatorid ja nende komponendid; 3. elektroonilised seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud kosmonaasikutele; c. raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides: 1. tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem; 2. vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem; Märkus: Vedelkütuse apogeemootoreid või seadmete mootoreid, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks, võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega, ning kui nende tõukejõud vaakumi tingimustes ei ole suurem kui 1kN. d. punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutatavad „juhtimissüsteemid“, mis on võimelised saavutama süsteemset täpsust 3,33 % või vähem „lennuulatusest“ (nt samavõrdne tõenäosusring („CEP“) 10 km või väiksem kaugusel 300 km), välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud juhtimissüsteemid, mis on projekteeritud rakettmürskude jaoks, mille „lennuulatus“ on alla 300 km, või mehitatud õhusõidukite jaoks; 1. „Juhtimissüsteem“ ühendab sõiduki asukoha ja kiiruse mõõtmise ning arvutamise protsessi (st navigeerimise) sõiduki lennujuhtimise süsteemile lennu trajektoori korrigeerimiseks antavate käskude arvutamise ja saatmise protsessiga. 2. „Samavõrdne tõenäosusring“ on täpsuse mõõt, mis on defineeritud kui märklauale tsentreeritud sellise spetsiifilise ulatusega ringi raadius, millesse jääb 50 % kasuliku lasti mõjust. e. tõukejõuvektori juhtimise allsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud allsüsteemid, mis on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti“ piirmäärasid; Tehniline märkus: Punkt 2.A.1.e hõlmab järgmisi meetodeid tõuke vektorjuhtimise saavutamiseks: a. painduvad düüsid; b. vedeliku või sekundaargaasi sissepritse; c. liikuv mootor või düüs; d. väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid); e. tõukejõu klapid. f. relvade või lõhkepeade aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud mehhanismid, mis on projekteeritud muude kui punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks. Märkus: Punktides 2.A.1.b, 2.A.1.d, 2.A.1.e ja 2.A.1.f nimetatud erandeid võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega. tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem;

M2a1c1

9A008 Järgmised komponendid, mis on spetsiaalselt kavandatud tahkekütuse raketi tõukejõusüsteemidele: Märkus: VT KA PUNKT 9A108. a. raketikütuse isoleerimis- ja kinnitamissüsteemid, mis kasutavad vooderdusi, et tagada „tugev mehaaniline side“ või tõke keemilisele migratsioonile tahke raketikütuse ja kesta isolatsiooni materjali vahel; Tehniline märkus: „Tugev mehaaniline side“ on side, mille tugevus on vähemalt võrdne raketikütuse tugevusega. M3A3 Rakettmootorite korpused, nende „isolatsiooni“ komponendid ja düüsid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides. Tehniline märkus: Punkti 3.A.3 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni“ rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning kujutab endast kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist komponente, mis sisaldavad isoleerivatest või tulekindlatest lisanditest lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana. Märkus: Lahtise või lehtedena esineva „isolatsiooni“ materjali osas vt punkt 3.C.2.

M3C1 „Sisekatend“, mis on mõeldud raketimootorite korpuste jaoks punktis 2.A nimetatud süsteemides või mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 19.A.1 või 20.A.2 nimetatud süsteemide jaoks. Tehniline märkus: Punkti 3.C.1 tähenduses on „sisekatend“ siduv sobituskatend tahke kütuse ja kesta või isoleeriva vooderduse vahel ning on tavaliselt kuumuskindlate või isoleerivate ainete vedelatel polümeeridel, nagu näiteks süsiniktäitega hüdroksüüliga termineeritud (lõpetatud) polübutadieenil (HTPB) või muul polümeeril põhinev dispersioon, millesse on lisatud tahkestavaid toimeaineid ning mis on pihustatud või kantud kesta sisepinnale.

b. kiust keritud mootori „komposiit“kestad, mille läbimõõt on üle 0,61 m või mille ‘strukturaalne efektiivsuse suhe (PV/W)’ on üle 25 km; Tehniline märkus: „Strukturaalne efektiivsuse suhe (PV/W)“ on plahvatuse surve (P) korrutatuna anuma ruumalaga (V) ja jagatud rõhuanuma kogukaaluga (W). M3C2 Lahtine „isolatsiooni“materjal, mida saab kasutada raketimootorite korpuste jaoks punktis 2.A.1.c.1 nimetatud süsteemides või mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 20.A.1.b.1 nimetatud süsteemide jaoks. Tehniline märkus: Punkti 3.C.2 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni“ rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning see kujutab endast isoleerivaid või tulekindlaid lisandeid sisaldavaid kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana vastavalt punktile 3.A.3.

c. düüsid, mille tõukejõu tase on üle 45 kN või mille kõri kulumiskiirus on väiksem kui 0,075 mm/s; d. liigutatavad düüsid või sekundaarse vedeliku sissepritsega tõuke vektorjuhtimise süsteemid, mis võimaldavad järgmist: 1. telje suhtes igasuunalist liikumist üle ± 5°; 2. nurkvektori pöörlemist 20°/s või rohkem; või 3. nurkvektori kiirendust 40°/s2 või rohkem. M2a1e tõukejõuvektori juhtimise allsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud allsüsteemid, mis on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti“ piirmäärasid; Tehniline märkus: Punkt 2.A.1.e hõlmab järgmisi meetodeid tõuke vektorjuhtimise saavutamiseks: a. painduvad düüsid; b. vedeliku või sekundaargaasi sissepritse; c. liikuv mootor või düüs; d. väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid); e. tõukejõu klapid.

9A009 Hübriidsed raketi tõukejõusüsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus: Märkus: VT KA PUNKTID 9A109 ja 9A119. a. koguimpulss on üle 1,1 MNs; või b. tõukejõud vaakumi tingimustes on üle 220 kN. M2a1c1 tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem;

M20a1b Punktis 2.A.1 nimetamata raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides: 1. Tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns; 2. Vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns;

9A010 Järgmised spetsiaalselt kanderakettide, kanderakettide tõukejõusüsteemide või kosmosesõidukite jaoks kavandatud komponendid, süsteemid ja tarindid: Märkus: VT KA PUNKTID 1A002 JA 9A110. a. spetsiaalselt kanderakettidele kavandatud rohkem kui 10 kg kaaluvad komponendid ja tarindid, milles kasutatakse mis tahes järgmisi materjale: 1. punktis 1C0010.e nimetatud „kiud- või niitmaterjalidest“ koosnevad „komposiit“materjalid ja punktides 1C008 või 1C009.b nimetatud vaigud; 2. „metallpõhiainete“„komposiidid“, mis on armeeritud millega tahes järgmistest: a. punktis 1C007 nimetatud materjalid; b. punktis 1C010 nimetatud „kiud- või niitmaterjalid“; või c. punktis 1C002.a nimetatud aluminiidid; või 3. punktis 1C007 nimetatud keraamilised „põhiaine“„komposiit“materjalid; Märkus: Kaalupiir ei puuduta ninakoonuseid. M6A1 Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides ja punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides kasutamiseks.

b. spetsiaalselt puntides 9A005 kuni 9A009 nimetatud kanderakettide tõukejõusüsteemidele kavandatud komponendid ja tarindid, milles kasutatakse mis tahes järgmisi materjale: 1. punktis 1C010.e nimetatud „kiud- või niitmaterjalid“ ja punktides 1C008 või 1C009.b nimetatud vaigud; 2. „metallpõhiainete“„komposiidid“, mis on armeeritud millega tahes järgmistest: a. punktis 1C007 nimetatud materjalid; b. punktis 1C010 nimetatud „kiud- või niitmaterjalid“; või c. punktis 1C002.a. nimetatud aluminiidid; või 3. punktis 1C007 nimetatud keraamilised „põhiaine“„komposiit“materjalid; M6A1 Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides ja punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides kasutamiseks.

c. tarindikomponendid ja isolatsioonisüsteemid, mis on spetsiaalselt kavandatud aktiivselt kontrollima „kosmosesõiduki“ tarindite dünaamilist kostet või deformatsioone; M6A1 Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides ja punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides kasutamiseks.

d. vedelkütusega impulssrakettmootorid, mille tõukejõu ja massi suhe on 1 kN/kg või suurem ja reaktsiooniaeg (aeg, mis on vajalik 90 % tõukejõu saavutamiseks stardihetkest) on lühem kui 30 ms. M3A2 Otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid ning kombineeritud tsükkelmootorid, sealhulgas põlemisprotsessi reguleerimise seadmed, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemides. Tehniline märkus: Punkti 3.A.2 tähenduses on „kombineeritud tsükkelmootorid“ mootorid, mis kasutavad kahte või enamat tsüklit järgmistest mootoriliikidest: gaasiturbiinmootorid (turboreaktiivmootorid, turbopropeller-mootorisüsteemid, turboventilaatormootorid ja turbovõll mootorid), otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid, pulseerivad detonaatormootorid, rakettmootorid (vedelkütus, tahkekütus ja hübriidkütus).

9A011 Otsevoolu-reaktiivmootor, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootor või kombineeritud tsükkelmootorid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid. Märkus: VT KA PUNKTID 9A111 JA 9A118. M3A2 Otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid ning kombineeritud tsükkelmootorid, sealhulgas põlemisprotsessi reguleerimise seadmed, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemides. Tehniline märkus: Punkti 3.A.2 tähenduses on „kombineeritud tsükkelmootorid“ mootorid, mis kasutavad kahte või enamat tsüklit järgmistest mootoriliikidest: gaasiturbiinmootorid (turboreaktiivmootorid, turbopropeller-mootorisüsteemid, turboventilaatormootorid ja turbovõll mootorid), otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid, pulseerivad detonaatormootorid, rakettmootorid (vedelkütus, tahkekütus ja hübriidkütus).

9A012 „Mehitamata õhusõidukid“, järgmine mehitamata „õhusõidukitega“ seotud varustus ja komponendid: Märkus: VT KA PUNKT 9A1121. a. „mehitamata õhusõidukid“, mis on kavandatud juhitava lennu sooritamiseks „operaatori“„loomulikust nägemisulatusest“ väljaspool ja millel on mis tahes järgmine omadus: 1. millel on kõik järgmised omadused: a. maksimaalne „kestvus“ 30 minutit või rohkem, kuid vähem kui 1 tund; ning b. kavandatud õhku tõusma ja stabiilselt ning juhitavalt lendama tuulepuhangutega, mille kiirus on 46,3 km/h (25 sõlme) või rohkem; või 2. maksimaalne „kestvus“ on 1 tund või rohkem; 1. Punkti 9A012.a tähenduses on „operaator“ isik, kes käivitab või juhib „mehitamata õhusõiduki“ lendu. 2. Punkti 9A012.a tähenduses arvutatakse „kestvus“ ISA tingimuste järgi (ISO 2533:1975) merepinnal ilma tuuleta tingimustes. 3. Punkti 9A012.a tähenduses on „loomulik nägemisulatus“ inimese nägemine ilma abivahenditega, kas koos korrigeerivate läätsedega või ilma. b. seotud seadmed ja komponendid: 1. ei kasutata; 2. ei kasutata; M1A2 Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (sealhulgas tiibraketisüsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mille „kasulik last“ on vähemalt 500 kg ning mille „lennuulatus“ on vähemalt 300 km.

M19A PUNKT 19 MUUD TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID seadmed, sõlmed ja komponendid

3. seadmed või komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud mehitatud „õhusõidukite“ või mehitatud „õhulaevade“ ümberehitamiseks punktis 9A012.a nimetatud „mehitamata õhusõidukiteks“ või mehitamata „õhulaevadeks“; 4. õhku tarbivad (hingavad) kolb- või vankel-sisepõlemismootorid, mis on spetsiaalselt kavandatud või kohandatud „mehitamata õhusõidukite“ tõukamiseks (liikumapanemiseks) kõrgustel üle 15 240 meetri (50 000 jala). M9A6 Punktis 9.A.3 nimetatud kiirendusmõõtureid või punktis 9.A.4 või 9.A.5 nimetatud güroskoope kasutavad inertsiaalsed või muud seadmed ja selliseid seadmeid sisaldavad süsteemid ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

9A101 Järgmised punktis 9A001 nimetamata turboreaktiivmootorid ja turboventilaatormootorid: a. mootorid, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. maksimaalne tõukejõud on üle 400 N (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid, mille maksimaalne tõukejõud on üle 8 890 N (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), ja 2. kütuse erikulu on väiksem kui 0,15 kg/N/h (maksimaalse alalisvooluga merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades ICAO standardatmosfääri); Tehniline märkus: Punkti 3.A.1.a.1 tähenduses on „maksimaalne tõukejõud“ tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud konkreetset tüüpi paigaldamata mootoril. Tüübikinnitusega tsiviilotstarbelise tõukejõu väärtus on võrdne või väiksem kui tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud mootoritüübi puhul. b. mootorid, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks „rakettmürskudel“ või punktis 9A012 või 9A112.a nimetatud mehitamata õhusõidukitel. M3A1 Järgmised turboreaktiivmootorid ja turboventilaatormootorid: a. mootorid, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. maksimaalne tõukejõud on üle 400 N (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid, mille maksimaalne tõukejõud on üle 8,89 kN (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus); ning 2. kütuse erikulu on 0,15 kg N–1 h–1 või väiksem (maksimaalse alalisvooluga merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades CAO standardatmosfääri); Tehniline märkus: Punkti 3.A.1.a.1 tähenduses on „maksimaalne tõukejõud“ tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud konkreetset tüüpi paigaldamata mootoril. Tüübikinnitusega tsiviilotstarbelise tõukejõu väärtus on sama nagu või väiksem kui tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud mootoritüübi puhul. b. mootorid, mis on projekteeritud või kohandatud punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, olenemata tõukejõust või kütuse erikulust. Märkus: Punktis 3.A.1 nimetatud mootoreid võib eksportida mehitatud õhusõiduki osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.

9A102 Spetsiaalselt punktis 9A012 või 9A112.a nimetatud mehitamata õhusõidukitele kavandatud „turbopropeller-mootorisüsteemid“ ning spetsiaalselt nendele kavandatud komponendid, mille „maksimaalne võimsus“ on suurem kui 10 kW. Märkus: Punkt 9A102 ei hõlma tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootoreid. 1. Punkti 9A102 mõistes hõlmab „turbopropeller-mootorisüsteem“ kõike järgmist: a. turbovõllmootor; ning b. jõuülekandesüsteem jõu ülekandmiseks propellerile. 2. Punkti 9A102 tähenduses „maksimaalne võimsus“ saavutatakse paigaldamata mootoril merepinna tasemel muutumatutes tingimustes, kasutades ICAO standardatmosfääri. M3A9 „Turbopropeller-mootorisüsteemid“, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 1.A.2 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mille maksimaalne võimsus on suurem kui 10 kW (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades ICAO standardatmosfääri) ), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid. Tehniline märkus: Punkti 3.A.9 tähenduses hõlmab „turbopropeller-mootorisüsteem“ kõike järgmist: a. turbovõllmootor; ja b. jõuülekandesüsteem jõu ülekandmiseks propellerile.

9A104 Sondraketid, mille tegevusulatus on vähemalt 300 km. Märkus: VT KA PUNKT 9A004. M1A1 Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, kanderaketid, sondraketid), mille „kasulik last“ on vähemalt 500 kg ning mille „lennuulatus“ on vähemalt 300 km.

M19A1 Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mis ei ole nimetatud punktis 1.A.2, lennuulatusega vähemalt 300 km.

9A105 Järgmised vedelkütuse rakettmootorid: Märkus: VT KA PUNKT 9A119.

a. muud kui punktis 9A005 nimetatud vedelkütuse rakettmootorid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes“ ja mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 1,1 MNs või suurem; M2a1c2 vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem;

b. muud kui punktis 9A005 või 9A105.a nimetatud vedelkütuse rakettmootorid, mis on kasutatavad terviklikes raketisüsteemides või mehitamata õhusõidukites lennuulatusega vähemalt 300 km ja mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ning millega saavutatav koguimpulss on 0,841 MNs või suurem. M20a1b2 vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns;

9A106 Muud kui punktis 9A006 nimetatud spetsiaalselt vedelkütusega raketi tõukejõusüsteemide jaoks kavandatud süsteemid või komponendid: a. kuluv vooderdus tõuke- või põlemiskambritele, mida kasutatakse „rakettmürskudes“, punktis 9A004 nimetatud kanderakettides või punktis 9A104 nimetatud sondrakettides; b. raketi düüsid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes“, punktis 9A004 nimetatud kanderakettides või punktis 9A104 nimetatud sondrakettides; M3A3 Rakettmootorite korpused, nende „isolatsiooni“ komponendid ja düüsid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides. Tehniline märkus: Punkti 3.A.3 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni“ rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning kujutab endast kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist komponente, mis sisaldavad isoleerivatest või tulekindlatest lisanditest lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana. Märkus: Lahtise või lehtedena esineva „isolatsiooni“ materjali osas vt punkt 3.C.2.

c. „rakettmürskudes“ kasutatavad tõukejõuvektori juhtimise alamsüsteemid; Tehniline märkus: Näiteid punktis 9A106.c kirjeldatud tõukejõu vektori juhtimise meetoditest: 1. painduvad düüsid; 2. vedeliku või sekundaargaasi sissepritse; 3. liikuv mootor või düüs; 4. väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid); või 5. tõukejõu klapid. M2a1e tõukejõuvektori juhtimise allsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud allsüsteemid, mis on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti“ piirmäärasid; Tehniline Tehniline märkus: Punkt 2.A.1.e hõlmab järgmisi meetodeid tõuke vektorjuhtimise saavutamiseks: a. painduvad düüsid; b. vedeliku või sekundaargaasi sissepritse; c. liikuv mootor või düüs; d. väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid); e. tõukejõu klapid.

d. „rakettmürskudes“ kasutatavad vedela ja suspensioonilaadse raketikütuse (sh oksüdeerijad) reguleerimise süsteemid, ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud komponendid, mis on loodud või kohandatud töötama vibratsioonilises keskkonnas ja mille väärtus ruutkeskmiselt on üle 10 g ja sagedusvahemik 20 Hz – 2 kHz. Märkus: Ainukesed punktis 9A106.d nimetatud servoventiilid, pumbad ja gaasiturbiinid on järgmised: a. servoventiilid, mis on kavandatud voolukiirustele 24 liitrit minutis või rohkem absoluutse rõhu korral 7 MPa või rohkem ja mille käivitumise reaktsiooniaeg on lühem kui 100 ms; b. vedela raketikütuse pumbad, mille võllikiirus on maksimaalsel töökoormusel 8 000 pööret minutis või rohkem või mille tühjendusrõhk on 7 MPa või rohkem. c. gaasiturbiinid vedela raketikütuse pumpadele, mille võllikiirus on maksimaalsel töökoormusel 8 000 pööret minutis või rohkem; M3A5 Vedela, suspensioonilaadse ja geeli kujul raketikütuse (sh oksüdeerijad) reguleerimissüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides ning mis on loodud või kohandatud töötama vibratsioonilises keskkonnas, mille väärtus ruutkeskmiselt on üle 10 g ja sagedusvahemik 20 Hz – 2 kHz. 1. Ainukesed servoventiilid, pumbad ja gaasielektriturbiinid, mis on määratletud punktis 3.A.5, on järgmised: a. servoventiilid, mis on kavandatud voolukiirustele 24 liitrit minutis või rohkem absoluutse rõhu korral 7 MPa või rohkem ja mille käivitumise reaktsiooniaeg on lühem kui 100 ms; b. vedela raketikütuse pumbad, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil 8 000 pööret minutis või rohkem või mille tühjendusrõhk on 7 MPa või rohkem; c. vedelkütusega turbopumpade gaasiturbiinid, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil 8 000 pööret minutis või rohkem. 2. Punktis 3.A.5 nimetatud süsteeme ja komponente võib eksportida satelliidi osana.

e. põlemiskambrid ja düüsid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes“, punktis 9A004 nimetatud kanderakettides või punktis 9A104 nimetatud sondrakettides; M3A10 Põlemiskambrid ja düüsid vedelkütuse rakettmootorite jaoks, mida saab kasutada punktides 2.A.1.c.2 või 20.A.1.b.2 nimetatud alamsüsteemides.

9A107 Muud kui punktis 9A007 nimetatud tahkekütuse rakettmootorid, mis on kasutatavad terviklikes raketisüsteemides või mehitamata õhusõidukites lennuulatusega vähemalt 300 km ja millega saavutatav koguimpulss on 0,841 MNs või suurem. Märkus: VT KA PUNKT 9A119. M20a1b1 Tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns;

9A108 Muud kui punktis 9A008 nimetatud komponendid, mis on spetsiaalselt kavandatud tahkekütuse tõukejõusüsteemide jaoks: a. rakettmootorite korpused ja nende „isolatsiooni“ komponendid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes“, punktis 9A004 nimetatud kanderakettides või punktis 9A104 nimetatud sondrakettides; b. raketi düüsid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes“, punktis 9A004 nimetatud kanderakettides või punktis 9A104 nimetatud sondrakettides; M3A3 Rakettmootorite korpused, nende „isolatsiooni“ komponendid ja düüsid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides.

M3A3 Tehniline märkus: Punkti 3.A.3 tähenduses kasutatakse Punkti 3.A.3 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni“ rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning kujutab endast kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist komponente, mis sisaldavad isoleerivatest või tulekindlatest lisanditest lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana. Märkus: Lahtise või lehtedena esineva „isolatsiooni“ materjali osas vt punkt 3.C.2.

c. „rakettmürskudes“ kasutatavad tõukejõuvektori juhtimise alamsüsteemid; Tehniline märkus: Näiteid punktis 9A108.c kirjeldatud tõukejõu vektori juhtimise meetoditest: 1. painduvad düüsid; 2. vedeliku või sekundaargaasi sissepritse; 3. liikuv mootor või düüs; 4. väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid); või 5. tõukejõu klapid. M2A1e) tõukejõuvektori juhtimise allsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud allsüsteemid, mis on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti“ piirmäärasid; Tehniline märkus: Punkt 2.A.1.e hõlmab järgmisi meetodeid tõuke vektorjuhtimise saavutamiseks: a. painduvad düüsid; b. vedeliku või sekundaargaasi sissepritse; c. liikuv mootor või düüs; d. väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid); e. tõukejõu klapid.

9A109 Hübriidrakettmootorid ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud komponendid: a. Muud kui punktis 9A009 nimetatud tahkekütuse rakettmootorid, mis on kasutatavad terviklikes raketisüsteemides või mehitamata õhusõidukites lennuulatusega vähemalt 300 km ja millega saavutatav koguimpulss on 0,841 MNs või suurem; b. punktis 9A009 nimetatud hübriidrakettmootorite jaoks spetsiaalselt ette nähtud komponendid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes“. Märkus: VT KA PUNKTID 9A009 ja 9A119. M3A6 Komponendid, mis on projekteeritud spetsiaalselt punktides 2.A.1.c.1 ja 20.A.1.b.1 nimetatud hübriidrakettmootorite jaoks.

M20a1b Punktis 2.A.1 nimetamata raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides: 1. Tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns; 2. Vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns;

M2a1c raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides: 1. tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem; 2. vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 1,1 × 106 Ns või suurem; Märkus: Vedelkütuse apogeemootoreid või seadmete mootoreid, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks, võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega, ning kui nende tõukejõud vaakumi tingimustes ei ole suurem kui 1kN.

9A110 Muud kui punktis 9A010 nimetatud komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nendest valmistatud tooted, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks ‘rakettmürskudes’ või punktides 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c, 9A107, 9A108.c, 9A116 või 9A119 nimetatud alamsüsteemides. Märkus: VT KA PUNKT 1A002. Tehniline märkus: Punktis 9A110 tähendab „rakettmürsk“ terviklikke raketisüsteeme ja mehitamata õhusõidukisüsteeme, mille lennuulatus ületab 300 km. M6A1 Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides ja punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides kasutamiseks.

9A111 Pulseerivad reaktiivmootorid, mis on kasutatavad „rakettmürskudel“ või punktis 9A012 või 9A112.a. määratletud mehitamata õhusõidukitel, ning spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud komponendid. Märkus: VT KA PUNKTID 9A011 JA 9A118. M3A2 Otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid ning kombineeritud tsükkelmootorid, sealhulgas põlemisprotsessi reguleerimise seadmed, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemides. Tehniline märkus: Punkti 3.A.2 tähenduses on „kombineeritud tsükkelmootorid“ mootorid, mis kasutavad kahte või enamat tsüklit järgmistest mootoriliikidest: gaasiturbiinmootorid (turboreaktiivmootorid, turbopropeller-mootorisüsteemid, turboventilaatormootorid ja turbovõll mootorid), otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid, pulseerivad detonaatormootorid, rakettmootorid (vedelkütus, tahkekütus ja hübriidkütus).

9A112 Järgmised muud kui punktis 9A012 määratletud „mehitamata õhusõidukid“: a. „mehitamata õhusõidukid“, mille lennuulatus on 300 km; b. „mehitamata õhusõidukid“, millel on kõik järgmised omadused: 1. mis tahes järgmine omadus: a. autonoomne lennujuhtimise ja navigatsioonivõime; või b. võime sooritada juhitav lend väljaspool otsest nägemisulatust operaatori abiga; ning 2. mis tahes järgmine omadus: a. kannavad pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri; või b. kavandatud või kohandatud kandma pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri. 1. Aerosool koosneb osakestest või vedelikest (v.a kütuse komponendid, kütuse kõrvalproduktid või -lisandid), mis moodustavad osa atmosfääri hajutatavast kasulikust lastist. Aerosoolid on näiteks põllukultuuride tolmutamiseks mõeldud taimekaitsevahendid ja pilvekülviks ette nähtud kuivkemikaalid. 2. Doseerimissüsteem/-mehhanism sisaldab kõiki neid (mehaanilisi, elektrilisi, hüdraulilisi jms) seadmeid, mis on vajalikud aerosooli säilitamiseks ja selle hajutamiseks atmosfääris. Need hõlmavad võimalust pihustada aerosooli kütuse põlemisel eralduvale veeaurule ja propelleri keerisjäljele. M19A2 Terviklikud mehitamata õhusõiduki süsteemid (sealhulgas tiibraketisüsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mis ei ole nimetatud punktis 1.A.2 ja mille „lennuulatus“ on 300 km või suurem.

M19A3 Terviklikud mehitamata õhusõiduki süsteemid, mis ei ole nimetatud punktides 1.A.2 või 19.A.2 ja millel on kõik järgmised omadused: a. mis tahes järgmine omadus: 1. autonoomne lennujuhtimise ja navigatsioonivõime; või 2. võime sooritada juhitav lend väljaspool otsest nägemisulatust operaatori abiga; ning b. millel on mõni järgmistest omadustest: 1. kannavad pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri; või 2. kavandatud või kohandatud kandma pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri. Märkus: Punkt 19.A.3 ei hõlma mudellennukeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud vaba aja veetmise või võistlemise eesmärgil. 1. Aerosool koosneb osakestest või vedelikest (v.a kütuse komponendid, kütuse kõrvalproduktid või -lisandid), mis moodustavad osa atmosfääri hajutatavast kasulikust lastist. Aerosoolid on näiteks põllukultuuride tolmutamiseks mõeldud taimekaitsevahendid ja pilvekülviks ette nähtud kuivkemikaalid.

9A115 Järgmised stardi abiseadmed: a. vahendid ja seadmed käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks punktis 9A004 nimetatud kanderakettidel, punktis 9A104 nimetatud sondrakettides või punktis 9A012 või 9A112.a nimetatud mehitamata õhusõidukitel. M12A1 Punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks projekteeritud või kohandatud vahendid ja seadmed.

b. sõidukid transpordi, käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks punktis 9A004 nimetatud kanderakettidel või punktis 9A104 nimetatud sondrakettidel. M12A2 Punktis 1.A nimetatud süsteemide transpordi, käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks projekteeritud või kohandatud sõidukid.

9A116 Järgmised rakettmürskudes kasutatavad atmosfääri taassisenevad sõidukid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud või kohandatud komponendid: a. atmosfääri taassisenevad sõidukid; b. kuumakaitsekilbid ja nende komponendid, mis on valmistatud keraamilistest või kuluvmaterjalidest; c. kergetest, suure soojamahtuvusega materjalidest valmistatud jahutusradiaatorid ja nende komponendid; d. elektroonilised seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud atmosfääri taassisenevatele sõidukitele. M2a1b kosmonaasikud ning nende jaoks projekteeritud või kohandatud seadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 toodud märkuses nimetatud seadmed, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti: 1. kuumakaitsekilbid ja nende komponendid, mis on valmistatud keraamilistest või kuluvmaterjalidest; 2. kergetest, suure soojamahtuvusega materjalidest valmistatud jahutusradiaatorid ja nende komponendid; 3. elektroonilised seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud kosmonaasikutele;

9A117 „Rakettmürskudes“ kasutatavad astmestusmehhanismid, eraldamismehhanismid ja astmete vaheseadmed. Märkus: VT KA PUNKT 9A121. M3A4 Astmestusmehhanismid, eraldamismehhanismid ja astmete vaheseadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides. Märkus: Vt ka punkt 11.A.5. Tehniline märkus: Punktis 3.A.4 osutatud astmestusmehhanismid ja eraldamismehhanismid võivad sisaldada järgmisi komponente: — pürotehnilised poldid, keermed ja seeklid; — nupplukud; — ümmargused lõikerakised; — paindlikud lineaarse kujuga lõikelaengud.

9A118 Punktis 9A011 või 9A111 nimetatud mootorites kasutatavad põlemisprotsessi reguleerimise seadmed, mis on kasutatavad „rakettmürskudes“ või punktis 9A012 või 9A112.a nimetatud mehitamata õhusõidukites. M3A2 Otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid ning kombineeritud tsükkelmootorid, sealhulgas põlemisprotsessi reguleerimise seadmed, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemides. Tehniline märkus: Punkti 3.A.2 tähenduses on „kombineeritud tsükkelmootorid“ mootorid, mis kasutavad kahte või enamat tsüklit järgmistest mootoriliikidest: gaasiturbiinmootorid (turboreaktiivmootorid, turbopropeller-mootorisüsteemid, turboventilaatormootorid ja turbovõll mootorid), otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid, pulseerivad detonaatormootorid, rakettmootorid (vedelkütus, tahkekütus ja hübriidkütus).

9A119 Muud kui punktis 9A005, 9A007, 9A009, 9A105, 9A107 või 9A109 nimetatud üksikud raketiastmed, mis on kasutatavad terviklikes raketisüsteemides või mehitamata õhusõidukites lennuulatusega vähemalt 300 km. M2a1a üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides;

M20a1a Järgmised terviklikud alamsüsteemid: punktis 2.A.1 nimetamata üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides;

9A120 Muud kui punktis 9A006 nimetatud vedela raketikütuse mahutid, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis 1C111 nimetatud raketikütuste või ‘muude vedelate raketikütuste’ jaoks ja mida kasutatakse raketisüsteemides, millega on võimalik tarnida vähemalt 500 kg kaaluvat lõhkelaengut vähemalt 300 km kaugusele. M3A8 Vedela raketikütuse mahutid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 4.C kontrollitud raketikütuste või muude vedelate raketikütuste jaoks, mida kasutatakse punktis 1.A.1 nimetatud süsteemides.