LISA

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„GALL DEL PENEDÈS“

ELi nr: PGI-ES-01308-AM01 – 25.7.2018

KPN ( ) KGT ( X )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consell Regulador de la IGP Gall del Penedès C/Hermenegild Clascar, 1–3, Planta baja Consejo Comarcal de l’Alt Penedès 08720 Vilafranca del Penedès Barcelona ESPAÑA E-post: agricultura@ccapenedes.cat Tel +34 938900000

Kõiki kodulinnukasvatusega tegelevaid põllumajandusettevõtteid ja kaitstud geograafilise tähisega „Gall del Penedès“ hõlmatud toote märgistajaid esindaval kaitstud geograafilise tähise „Gall del Penedès“ kontrollikomiteel on õigustatud huvi käesoleva muutmistaotluse esitamiseks.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☐ Geograafiline piirkond — ☐ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☐ Märgistus — ☐ Muu (täpsustada)

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

— Nagu märgitud tootekirjelduses, on kaitstud geograafilise tähisega „Gall del Penedès“ hõlmatud toode värske kanaliha, mida saadakse traditsioonilise Penedesenca tõu parandamisel saadud Penedesenca negra tõugu isas- ja emaslindudelt. Tootespetsifikaadi tekstis viidatakse üksnes isasisendite kaalule, sest aretajad peavad neid kõige sagedamini. Võttes arvesse isas- ja emasisendite kaalu märkimisväärseid erinevusi, on vaja iga lihakeha tüübi miinimumkaalu eristada vastavalt linnu soole. Seepärast on emasisendite puhul kehtestatud väiksem kaal. Seega tuleb nii koonddokumendis (punkt 3.2 „Toote kirjeldus“) kui ka tootespetsifikaadis (punkt B.2 „Toote omadused“) asendada lõik: „Sisikonna ja rupsita rümpade (st eemaldatud on suled, sisikond, pea, jalad, süda, maks ja pugu) miinimumkaal on 1,5 kg ja osaliselt roogitud rümpadel (st eemaldatud on suled ja sooled, kuid pea ja jalad on alles) 2 kg.“ järgmise lõiguga: „Lihakeha miinimumkaal: — puhastatud, ilma rupsita (st eraldatud on suled, siseelundid, pea, jalad, süda, maks ja liivapugu) lihakeha: miinimumkaal on emasisendite puhul 1,2 kg ja isasisendite puhul 1,5 kg; — osaliselt puhastatud (st eraldatud on suled ja siseelundid, kuid pea ja jalad on eraldamata) lihakeha: miinimumkaal on emasisendite puhul 1,7 kg ja isasisendite puhul 2 kg.“

— Koonddokumendis (punkt 3.3 „Sööt ja tooraine“) ja tootespetsifikaadis (punkt E.1 „Tootmissüsteem“) kehtestatud loomasööda miinimumkoguseid on muudetud. Tekst: „Sööda põhikoostis on järgmine: — 58–60 % maisi; — 33,5–35,5 % soja ja selle saadusi; — 5–5,5 % viinamarjaseemneid.“ tuleb asendada järgmise tekstiga: „Sööda põhikoostis on järgmine: — 55–60 % maisi; — 30–35,5 % soja ja selle saadusi; — 5–5,5 % viinamarjaseemneid.“ Maisi ja soja (ja selle saaduste) miinimumprotsenti on muudetud, et võimaldada tootjatele suuremat paindlikkust ja võimalus kohandada loomade arengu jooksul nende toitumisvajadusi.

Tootmismeetod

— Tootespetsifikaadi (punkt E.1 „Tootmissüsteem“) alajaos „Väliaediku omadused ja majandamine“ on vähendatud vabaõhuala miinimumpindala. Konkreetselt tuleb lause: „Vabaõhuala miinimumpindala kodulinnu kohta on 2 m2“. asendada järgmise lausega: „Vabaõhuala miinimumpindala kodulinnu kohta on 1 m2“. Vabaõhuala miinimumpindala on vähendatud, kuna tootespetsifikaadi koostamise ajal arvestati õueala suurust nii, et see oleks piisav põllumajandusettevõtte nõuetekohaseks toimimiseks ja maatükkide traditsioonilisel viisil majandamiseks. Kasutatava pindala mõttes ei olnud traditsioonilised väliaedikud kõik samade mõõtudega ja sageli olid need taraga ümbritsemata, mistõttu oli keeruline mõõta loomade arengu ja heaolu jaoks vajalikku optimaalset pindala. Seepärast oli asjaomase pinna suurus ülehinnatud. Aja jooksul leidis kinnitust asjaolu, et loomad ei kasuta kogu vaba pinda. Probleemid tekkisid selle kasutamata pinna majandamisega, sest seal hakkasid kasvama umbrohud, millest oli raske lahti saada. See omakorda soodustab loodusliku loomastiku sissetungi, mistõttu suurenevad sanitaarriskid. Lisaks sellele ei ole põllumajanduslikus majapidamises kõik loomad samaaegselt vabaõhualal või siseruumides; vahelduva liikumise tõttu on ühe kodulinnu kohta ka rohkem ruumi. Kuna olemasolevat pinda ei kasutata kunagi täielikult, ei halvene pindala vähendamise tõttu ei liha kvaliteet ega loomade heaolu.

— Tootespetsifikaadi samas alapunktis tuleb muuta ajavahemikku, mida kohaldatakse selliste väliaedike suhtes, mis jäetakse kasutamata. Järgmine lõik: „Väliaedikud tuleb jätta kasutamata vähemalt kaheksaks nädalaks (sh kodulindudest tühjendamine ja aeg, mis kulub, enne kui tibusid õue võib lasta), et võimaldada pinnasel ja taimestikul taastuda.“ tuleb asendada järgmise lõiguga: „Väliaedikud tuleb jätta kasutamata, et võimaldada pinnasel ja taimestikul taastuda, võttes arvesse asjaomase koha kodulindudest tühjendamist ja aega, mille jooksul tibud on võimelised vabaõhualale minema.“ See muudatus, mis on seotud väliaedikute kasutamata jätmisega, on põhjendatud eri majapidamiste mullatüüpide mitmekesisuse, aga ka asjaomasel territooriumil valitseva hooajalisuse ja vahemerelise kliima muutustega, mis tähendab seda, et taastumiseks vajalikku ajavahemikku on väga keeruline kehtestada. Seepärast jäeti välja ajavahemik, mida kohaldatakse sellise väliaediku suhtes, mis jäetakse kasutamata. Aretajad võivad väliaedikut majandada oma äranägemise järgi ning teha otsuseid oma kogemuste ja oskusteabe alusel.

KOONDDOKUMENT

„GALL DEL PENEDÈS“

ELi nr: PGI-ES-01308-AM01 – 25.7.2018

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus

„Gall del Penedès“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Gall del Penedès“ hõlmatud toode on värske kanaliha, mida saadakse traditsioonilise Penedesenca tõu parandamisel saadud Penedesenca negra tõugu isas- ja emaslindudelt.

Kõnealusele lihale on iseloomulikud eriomane maitse, rümpade punakas värvus ning sitke ja mahlane liha.

Linnud on aeglase kasvuga, tugevad ja elujõulised; nad on Vahemere piirkonnale tüüpiliselt väiksekasvulised, kuid lihakad. Nimetatud tõugu linnud taluvad hästi vahemerelist kuumust ja külma.

KGTga „Gall del Penedès“ hõlmatud linde peetakse kanalates, kust nad pääsevad aastaringselt välitingimustesse, ning nende sööda hulka kuuluvad ka viinamarjaseemned.

Tänu sellisele söödale on lindude lihal eripärased organoleptilised omadused, mida tõendab põllumajandusliku toidu uurimise ja tehnoloogia instituudi (Institut de Recerca i Tecnologia agroalimentàries – IRTA) organoleptilise ja keemilise analüüsi aruanne „Inclusió de granet de raïm en el pinso per la IGP del Gall del Penedès“ (Amadeu Francesch Vidal, veebruar 2012), kus on öeldud:

„Selliste lindude lihal, kelle söödas on 5 % viinamarjaseemneid, on tugevam kuivatatud puuviljade lõhn, nõrgem koorikulõhn, selle maitse erineb tavalise kanaliha maitsest, olles vähem magus ja metalsem, ning liha tekstuur on kiulisem…“

„Nimetatud viisil toidetud lindude lihas on palju suurem küllastumata rasvhapete sisaldus, mis tuleneb linoleenhappe suuremast sisaldusest. Seega on tervisliku toitumise seisukohast tegemist väärtuslikuma lihaga.“

KGTga „Gall del Penedès“ hõlmatud lindude minimaalne tapavanus on 98 päeva.

Kõnealuste lindude lihakehad kuuluvad A-klassi (vastavalt määrusele (EÜ) nr 543/2008). Lihakehad ei ole liiga rasvased, naha värvus on valge, lihal punakas ning jalgadel must ja jalgade alumisel osal valge.

Lihakeha miinimumkaal:

— puhastatud, ilma rupsita (st eraldatud on suled, siseelundid, pea, jalad, süda, maks ja liivapugu) lihakeha: miinimumkaal on emasisendite puhul 1,2 kg ja isasisendite puhul 1,5 kg;

— osaliselt puhastatud (st eraldatud on suled ja siseelundid, kuid pea ja jalad on eraldamata) lihakeha: miinimumkaal on emasisendite puhul 1,7 kg ja isasisendite puhul 2 kg;

Toodet „Gall del Penedès“ müüakse värskete tervete või tükeldatud lihakehadena.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

KGTga „Gall del Penedès“ hõlmatud lindude sööt põhineb KGT geograafilises piirkonnas traditsiooniliselt kasutatud söödal, mida on kohandatud põllumajandusliku toidu tänapäevastele nõuetele ja meetoditele. Sööda eripäraks on selle koostisse lisatud viinamarjaseemned.

Sööda põhikoostis on järgmine:

— 55–60 % maisi;

— 30–35,5 % soja ja selle saadusi;

— 5–5,5 % viinamarjaseemneid.

Lindude viimasel seitsmel elupäeval on lubatud sööt, mis põhineb vähemalt 90 % ulatuses teraviljal ja 5–5,5 % ulatuses viinamarjaseemnetel.

Keelatud on loomsed rasvad, välja arvatud piimasaadused.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

KGTga „Gall del Penedès“ hõlmatud linde kasvatatakse KGT geograafilises piirkonnas.

Tibud viiakse nuumamiseks linnukasvatusettevõtetesse 24–48 tunni vanuselt. Tibusid lastakse välitingimustesse alates 42.–56. elupäevast. Neid kasvatatakse vähemalt 98 päeva.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

KGTga hõlmatud ja tarbimiseks ette nähtud lõpptootel peavad nähtaval kohal olema sõnad IGP „Gall del Penedès“ või Indicación Geográfica Protegida „Gall del Penedés“ (KGT „Gall del Penedès“ või kaitstud geograafiline tähis „Gall del Penedès“) ning KGT logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KGTga „Gall del Penedès“ hõlmatud linde kasvatatakse geograafilises piirkonnas, kuhu kuulub 73 omavalitsusüksust:

— kõik Alt Penedèsi piirkonna omavalitsusüksused (27);

— kõik Baix Penedèsi piirkonna omavalitsusüksused (14);

— kõik Garrafi piirkonna omavalitsusüksused (6);

— järgmised l’Anoia piirkonna omavalitsusüksused: Argençola, La Llacuna, Cabrera d’Igualada, Piera, Masquefa, Hostalets de Pierola, Vallbona d’Anoia, Capellades, La Torre de Claramunt, Carme, Orpí, Santa Maria de Miralles, Bellprat, Sant Martí de Tous, Santa Margarida de Montbui, Vilanova del Camí, La Pobla de Claramunt, Castellolí, El Bruc, Òdena, Igualada, Rubió, Jorba, Montmaneu ja Copons (25);

— Alt Campi piirkonna Rodonyà omavalitsusüksus (1).

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos piirkonnaga põhineb toote pikaaegsel heal mainel, mida tõendavad suuline pärimus, dokumendid, laadad ja turud, eelkõige aga piirkonna linnukasvatajate kasutatav eriline tootmissüsteem, mis on tihedalt seotud tootmispiirkonna veinitootmistraditsiooniga.

KGT geograafilist tootmispiirkonda, mis vastab Penedési ajaloolisele piirkonnale, iseloomustab asjaolu, et sealt pärineb traditsiooniline Penedesenca tõug, millest on saadud „Gall del Penedès“. Tegemist on peamiselt veinitootmispiirkonnaga, kus ligikaudu 80 % kasutatavast põllumajandusmaast on viinapuude all ning on hõlmatud veinitootmisega seotud kaitstud päritolunimetustega Penedès ja Cava. Võib öelda, et Penedèsist saadakse tänu piirkonna ja sealse maaharimise eripärale lisaks tüüpilistele veinidele ja vahuveinidele ka toodet „Gall del Penedès“.

Lindude „Gall del Penedès“ kasvatamine, tarbimine ja müümine on sajandeid olnud osa Penedèsi piirkonna talupoegade tavapärasest tegevusest. Nii kirjasõnas, suulises pärimuses kui ka kunstiteostes on kirjeldatud, kuidas kõnealuseid linde kasvatati kõigis taludes oma pere tarbeks, kuid samuti oli see tegevus pikka aega talude majandamise aluseks, sest kanade intensiivse punakaspruuni värvusega mune (tuntud kui ou rogenc de Vilafranca) müüdi kohalikel turgudel (Vilafranca turul, mille kohta on andmeid 12. sajandist, ja Barcelona turul), kus need olid kõrges hinnas. Samuti oli väga hea mainega ja laialt tuntud lindude „Gall del Penedès“ liha; selle tõenduseks on 12. sajandil alguse saanud laat Fira del Penedès, hiljem Fira de Sant Tomàs, mida praegu tuntakse nime all Fira del Gall. Tänu selle iga-aastase laada järjepidevale toimumisele said piirkonna väiketalunikest põllumehed oma saadusi tutvustada ja müüa, hoides sellega alal traditsioonilist toiduainet, mis oli tihedalt seotud piirkonna viinamarjakasvatusega.

Piirkonna talunikud said nendel turgudel ja laatadel kokku ning vahetasid lindude „Gall del Penedès“ kasvatamise kogemusi ja oskusi. Nii kujunes välja piirkonnale omane kindel linnukasvatussüsteem, kus kasutati tibude söödana viinamarjakesti. Viinamarjakestad, mis jäid üle viinamarjade pressimisest, jäeti väljadele kuivama ja anti hiljem lindudele söödaks. 1937. aasta uurimuses kodulindude sööda kohta on märgitud, et viinamarjaseemnetel on tibude jaoks kõrge toiteväärtus, kuna need sisaldavad taimseid kiudaineid, küllalt palju rasva ning teatavaid valke ja süsivesikuid. Praegu kasutavad linnukasvatajad piirkonna traditsioonilisi meetodeid, mille hulka kuulub viinamarjaseemnete lisamine söödale.

KGTga „Gall del Penedès“ hõlmatud tibude sööt, mis sisaldab viinamarjaseemneid ja tänu millele säilib side piirkonna veinitootmistraditsiooniga, mõjutab toote maitseomadusi. Lindude kasvatamine kanalates, kust pääseb aastaringselt välitingimustesse, annab nende lihale punaka värvuse, sitkuse ja mahlasuse.

Tänapäeval ilmub toote „Gall del Penedès“ kohta piirkonna ajakirjanduses hulgaliselt artikleid, seda tutvustatakse koos piirkonna kvaliteettoodetega (piirkondlikud omavalitsused Diputación de Barcelona ja Consell Comarcal de l’Alt Penedès selliste programmide kaudu nagu Productes de la Terra ja la Gastroteca) ning selle kohta tehakse uuringuid (Fundación Alicia, IRTA jt).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda järgmisel veebilehel:

http://gencat.cat/alimentacio/modificacion-pliego-igp-gall-penedes