2)

Lisatakse artiklid 15a–15j: „Artikkel 15a Kaudsed osalused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel 1. Käesoleva määruse artiklite 15c, 15d, 15e ja 15i kohaldamisel hõlmab „vaheüksus”, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 114, mis tahes järgmisi üksusi, kes hoiavad finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumente: a) ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja; b) pensionifond, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond; c) kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond, kui krediidiasutus või investeerimisühing toetab investeerimisriski ning kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond ei ole teda sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust sõltumatu; d) üksused, mis on otseselt või kaudselt mõne järgmise üksuse kontrolli või olulise mõju all: 1) krediidiasutus või investeerimisühing või tema tütarettevõtjad; 2) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või kõnealuse emaettevõtja tütarettevõtjad; 3) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad; 4) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segavaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segavaldusettevõtja tütarettevõtjad; 5) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad; e) üksused, mida koosvõetuna kontrollib otseselt või kaudselt või avaldab neile koosvõetuna otseselt või kaudselt olulist mõju üks krediidiasutus või investeerimisühing, mitu krediidiasutust või investeerimisühingut või krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustik, kes on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustiku liikmed, mis ei ole organiseeritud konsolideerimisgrupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub; f) eriotstarbelised ettevõtjad; g) üksused, kelle tegevuseks on finantssektori ettevõtjate finantsinstrumentide hoidmine; h) mis tahes üksus, mida pädeva asutuse arvates kasutatakse tahtlikuks kõrvalehoidumiseks kaudsete ja sünteetiliste osaluste mahaarvamise eeskirjadest. 2. Ilma et see piiraks lõike 1 punkti h kohaldamist, ei hõlma „vaheüksus”, nagu sellele osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 114, järgmist: a) segavaldusettevõtjad, krediidiasutused ja investeerimisühingud, kindlustus- ja edasikindlustusandjad; b) üksused, kelle suhtes kohaldatakse kehtivatest siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid; c) punktis a nimetamata finantssektori ettevõtjad, kelle üle tehakse järelevalvet ja kellelt nõutakse enda kapitaliinstrumentides olevate otseste ja kaudsete osaluste ning finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevate osaluste mahaarvamist oma regulatiivsest kapitalist. 3. Lõike 1 punkti c kohaldamisel loetakse kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond oma sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust sõltumatuks, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust õiguslikult eraldiseisev ning selle juhtimine on sõltumatu; b) asjaomase pensionifondi põhikiri, asutamisdokumendid ja sise-eeskirjad, olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad, on heaks kiitnud sõltumatu reguleeriv asutus, või on eeskirjad, mille kohaselt kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on asutatud ja tegutseb, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav, kehtestatud asjaomase liikmesriigi kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt. c) kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi fondivalitsejad või haldurid on kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kohustatud tegutsema erapooletult ning skeemist kasu saajate, mitte sponsori, parimates huvides, haldama kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varasid usaldusväärselt ning järgima asjaomase pensionifondi põhikirjas, asutamisdokumentides ja sise-eeskirjades (olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad) või punktis b kirjeldatud õiguslikus või regulatiivses raamistikus sätestatud kitsendusi; d) punktis a osutatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi põhikirja või asutamisdokumentide või asutamist ja tegutsemist reguleerivate eeskirjadega on ette nähtud piirangud investeeringutele, mida kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeem võib teha sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse. 4. Kui lõike 1 punktis c osutatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond hoiab sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditesse kuuluvaid instrumente, käsitab sponsoreeriv krediidiasutus või investeerimisühing seda osalust kaudse osalusena vastavalt vajadusele kas enda esimese taseme põhiomavahenditesse, enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides. Summa, mis tuleb vastavalt vajadusele maha arvata sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu kas esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest, arvutatakse vastavalt artiklile 15c. Artikkel 15b Sünteetilised osalused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel 1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohasteks sünteetilisteks osalusteks kapitaliinstrumentides loetakse järgmisi finantstooteid: a) tuletisinstrumendid, mille alusvaraks on finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendid või mille aluseks olev üksus on finantssektori ettevõtja; b) garantiid või krediidiriski kaitse, mis on antud kolmandale isikule seoses tema investeeringutega finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendisse. 2. Lõikes 1 sätestatud finantstooted hõlmavad järgmist: a) investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi kogutulu vahetustehingutesse; b) finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi ostuoptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on ostnud; c) finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi müügioptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on müünud, või krediidiasutuse või investeerimisühingu mis tahes muud tegelikud või tingimuslikud lepingulised kohustused osta enda omavahenditesse kuuluvaid instrumente; d) investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi forvardostulepingutesse. Artikkel 15c Kaudsete osaluste arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel Kaudsete osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele, arvutatakse ühel järgmistest viisidest: a) kasutades artiklis 15d sätestatud vaikimisi meetodit; b) kui krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et artiklis 15d kirjeldatud meetod on ülemäära koormav, siis kasutades artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit kõnealuste mahaarvamiste arvutamiseks seoses investeeringutega artikli 15a lõike 1 punktides d ja e osutatud vaheüksustesse. Artikkel 15d Kaudsete osaluste arvutamise vaikimisi meetod määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel 1. Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt mahaarvamisele, arvutatakse järgmiselt: a) kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes kuuluvad samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summaga; b) kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes ei kuulu samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna järgmistest summadest väiksemaga: i) vaheüksuse hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summa; ii) krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon vaheüksuse suhtes koos kogu muu vaheüksusele antud rahastamisega, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooniga samasse nõudeõiguse järku. 2. Lõike 1 punktis b sätestatud arvutusmeetodit kasutatakse rahastamise iga seeria puhul, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu antud rahastamisega samasse nõudeõiguse järku. 3. Lõike 1 kohaldamisel tähendab rahastamise protsent vaheüksuse suhtes olevat krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni jagatuna summaga, mille liidetavateks on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon vaheüksuse suhtes ja kõik muud selle vaheüksuse suhtes olevad riskipositsioonid, mis kuuluvad krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooniga samasse nõudeõiguse järku. 4. Lõikes 1 sätestatud arvutus tehakse eraldi iga osaluse kohta, mis igal vaheüksustel on finantssektori ettevõtjas. 5. Juhul kui investeeringuid finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse hoitakse järgnevate vaheüksuste või mitme vaheüksuse kaudu kaudselt, määratakse lõikes 1 sätestatud rahastamise protsent kindlaks käesoleva lõike punktis a osutatud summa jagamise teel käesoleva lõike punktis b osutatud summaga: a) korrutis, mille teguriteks on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt vaheüksustele antud rahastamise summad, kõnealuste vaheüksuste poolt järgnevatele vaheüksustele antud rahastamise summad ja kõnealuste järgnevate vaheüksuste poolt finantssektori ettevõtjale antud rahastamise summad; b) korrutis, mille teguriteks on iga vaheüksuse emiteeritud kapitaliinstrumentide või kui see on asjakohane, siis muude instrumentide summad. 6. Lõikes 5 osutatud rahastamise protsent arvutatakse eraldi iga vaheüksuste osaluse kohta finantssektori ettevõtjas ning rahastamise iga seeria kohta, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu ja järgnevate vaheüksuste antud rahastamisega samasse nõudeõiguse järku. Artikkel 15e Kaudsete osaluste arvutamise struktuuripõhine meetod määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel 1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis f osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele kuuluv summa võrdub käesoleva määruse artikli 15d lõikes 3 määratletud rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summaga. 2. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktides h ja i osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele kuuluv summa võrdub käesoleva määruse artikli 15d lõikes 3 määratletud rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide koondsummaga. 3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel arvutab krediidiasutus või investeerimisühing iga vaheüksuse puhul eraldi koondsumma, mida vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, ja koondsumma, mida vaheüksus hoiab muude finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides. 4. Krediidiasutus või investeerimisühing käsitab finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste summat, mis on arvutatud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 43 osutatud olulise investeeringuna ning arvab selle summa maha kooskõlas kõnealuse määruse artikli 36 lõike 1 punktiga i. 5. Juhul kui investeeringuid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse hoitakse järgnevate vaheüksuste või mitme vaheüksuse kaudu kaudselt, kohaldatakse artikli 15d lõikeid 5 ja 6. 6. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda vaheüksuse poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides hoitavaid koondsummasid täpselt kindlaks määrata, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing selliste summade hindamiseks, mida ta ei suuda kindlaks määrata, maksimumsummasid, mida vaheüksus võib oma investeerimisvolituste kohaselt hoida. 7. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda kõnealuste investeerimisvolituste põhjal kindlaks määrata maksimumsummat, mida vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, käsitab krediidiasutus või investeerimisühing rahastamise summat, mida ta vaheüksuses hoiab, investeeringuna enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse ning arvab selle maha kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga f. 8. Erandina käesoleva artikli lõikest 7 käsitab krediidiasutus või investeerimisühing rahastamise summat, mida ta hoiab vaheüksuses, väheolulise investeeringuna ning arvab selle maha kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga h, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) rahastamise summad on väiksemad kui 0,25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest; b) rahastamise summad on väiksemad kui 10 miljonit eurot; c) krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole mõistlikult võimalik kindlaks määrata enda nende esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summasid, mida hoiab vaheüksus. 9. Kui vaheüksusele antud rahastamine on ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiate või osakute vormis, võib krediidiasutus või investeerimisühing käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud koondsummade arvutamisel ja nende kohta aruandluse esitamisel tugineda määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 132 sätestatud tingimustel kõnealuse artikli lõikes 5 osutatud kolmandatele isikutele. Artikkel 15f Sünteetiliste osaluste arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel 1. Sünteetiliste osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele, on järgmine: a) kauplemisportfelli kuuluvate osaluste puhul: i) optsioonide puhul asjaomaste instrumentide delta ekvivalendi summa, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotisele; ii) mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav; b) kauplemisportfelliväliste osaluste puhul: i) ostuoptsioonide puhul praegune turuväärtus; ii) mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav; 2. Krediidiasutus või investeerimisühing arvab lõikes 1 osutatud sünteetilised osalused maha krediidiasutuse või investeerimisühingu ja vastaspoole vahelise lepingu allkirjastamise kuupäevast arvates. Artikkel 15g Oluliste investeeringute arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohaldamisel 1. Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing hoiab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohaldamisel vastavalt kõnealuse määruse artikli 43 punktile a üle 10 % finantssektori ettevõtja emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatest instrumentidest, liidavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kokku oma otsestes osalustes olevate pikkade kogupositsioonide summad ning kaudsed osalused kõnealuse finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 15a lõike 1 punktides d–h. 2. Selleks et hinnata, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 43 punktides b ja c sätestatud tingimused on täidetud, võtab pädev asutus arvesse kaudseid ja sünteetilisi osalusi. Artikkel 15h Osalused täiendavates esimese taseme omavahendites ja teise taseme omavahendites Käesoleva määruse artiklites 15a–15f sätestatud metoodikat kohaldatakse mutatis mutandis ka täiendavates esimese taseme omavahendites olevate osaluste suhtes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktide a, c ja d kohaldamisel ning teise taseme omavahendites olevate osaluste suhtes kõnealuse määruse artikli 66 punktide a, c ja d kohaldamisel, kusjuures viiteid esimese taseme põhiomavahenditele käsitatakse viidetena kas täiendavatele esimese taseme omavahenditele või teise taseme omavahenditele, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav. Artikkel 15i Finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete osaluste mahaarvamise järjekord ja maksimumsumma 1. Kui vaheüksus hoiab finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente, arvatakse esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid maha esimesena, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid teisena ning teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid viimasena, ilma et see piiraks lõikes 2 või 3 sätestatud kohaldatavate piirangute kohaldamist. 2. Kui vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditesse kuuluvaid instrumente, siis arvavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lõike 1 kohaldamisel iga osaluse liigi suhtes esimesena maha nende endi omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused. 3. Kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumente kaudse osalusena, ei tohi krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditest mahaarvatav summa ületada järgmistest summadest väiksemat: a) kogu rahastamine, mille krediidiasutus või investeerimisühing on vaheüksusele andnud; b) vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa. Artikkel 15j Firmaväärtus Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis h sätestatud mahaarvamiste kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud otsustada, et kõnealuse määruse artikli 46 kohaselt mahaarvamisele kuuluva summa kindlaksmääramisel ei määra nad eraldi kindlaks firmaväärtust.”