ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1)

I lisa I osa muudetakse järgmiselt: a) punkt 1 asendatakse järgmisega: „1. EAGFi poolt liikmesriikide fondidele sekkumisostudeks makstavate summadega kaasnevate rahastamiskulude arvutamiseks määrab komisjon ühtse intressimäära kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 20 lõikele 4. See ühtne intressimäär vastab komisjoni kindlaksmääratud kuuekuulise võrdlusperioodi jooksul fikseeritud EURIBORi kolme kuu ja 12 kuu keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku. Kui EURIBOR ei ole kättesaadav, kasutatakse kõnealuse kuuekuulise võrdlusperioodi jooksul registreeritud keskmist €STRi.“; b) punkti 2 muudetakse järgmiselt: i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Kohaldatavate intressimäärade kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile viimase nõudel punktis 1 osutatud võrdlusperioodi ajal kasutatud tegeliku keskmise intressimäära hiljemalt nõudes osutatud tähtajaks. Teade esitatakse vormil, mille komisjon on liikmesriikidele kättesaadavaks teinud.“; ii) kolmanda lõigu punktid a ja b asendatakse järgmisega: „a) eurot vääringuna kasutavate liikmesriikide jaoks EURIBOR kolmeks kuuks või kui EURIBOR ei ole kättesaadav, siis €STR; b) nende liikmesriikide jaoks, kelle vääring ei ole euro, igas liikmesriigis kohaldatav IBOR kolmeks kuuks või, kui IBOR ei ole asjaomases liikmesriigis kättesaadav, siis IBORit asendav intressimäär.“; c) punkti 3 teine lõik asendatakse järgmisega: „Komisjoni rakendusmääruses, mis võetakse vastu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 20 lõike 4 alusel, kindlaks määratud intressimäärad ümardatakse ühe kümnendkohani.“; d) lisatakse järgmine punkt 4: „4. Komisjoni rakendusmäärust, millega määratakse kindlaks intressimäär, nagu on osutatud punkti 3 teises lõigus, kohaldatakse jätkuvalt, kuni see tunnistatakse kehtetuks komisjoni uue rakendusmäärusega, millega kehtestatakse uus intressimäär.“;
2010. aastal peatas ta Mousaviga seotud kahe reformimeelse erakonna – Iraani Islamistliku Osalusrinde (Islamic Iran Participation Front) ja Mudžahiidide Islamirevolutsiooni Organisatsiooni (Islamic Revolution Mujahedeen Organization) – tegevuse. Alates 2009. aastast on järjekindlalt ja pidevalt keelanud igasugused valitsusvälised kogunemised, piirates sellega põhiseaduslikku õigust meelt avaldada. Selle tagajärjel on vahistatud palju rahumeelseid meeleavaldajaid ning selline tegevus on vastuolus kogunemisvabadusega.

Alates 2015. aastast ELi loetellu kantud Rajaee Shahri vangla 5. osakonna ülem ja vastutab üksikvangistusse määramise eest. Endine Karajis asuva Rajaee Shahri vangla 1. osakonna ülem (kuni 2010. aasta juulini). Mitmed endised kinnipeetavad on teada andnud, et ta on kasutanud piinamist ning andnud korraldusi takistada kinnipeetavatele arstiabi andmist. Ühe Rajaee Shahri vangla kinnipeetava tunnistuse kohaselt peksid kõik vangivalvurid teda jõhkralt Akhariani täielikul teadmisel. Samuti on Akhariani ametiajal registreeritud vähemalt ühe kinnipeetava – Mohsen Beikvandi – väärkohtlemine ja surm. Beikvand suri 2010. aasta septembris. Teised vangid on andnud usutavaid ütlusi, et ta tapeti Hassan Akhariani antud korraldusel.

65.

LARIJANI, Sadeq

Sünnikoht: Najaf (Iraak) Sünniaeg: 1960 või 1961. aasta august Sugu: mees

Alates 29. detsembrist 2018 lepitusnõukogu juht. Endine kaitsenõukogu liige (kuni 2021. aasta septembrini). Endine kohtusüsteemi juht (aastatel 2009–2019). Kohtusüsteemi juhi ülesanne on anda nõusolek ja kinnitus karistustele, mis määratakse iga qesa (kättemaks), hodoud’i (jumalavastane kuritegu) ja ta’zirat’i (riigivastane kuritegu) eest. Nende karistuste hulka kuuluvad ka surmanuhtlus, piitsutamine ja amputeerimine. Seoses sellega on ta isiklikult kinnitanud arvukaid surmanuhtluseid (sealhulgas kividega surnuks loopimine, poomine, alaealiste hukkamine ja avalikud hukkamised, kus vangid puuakse tuhandete inimeste silme all sildade külge), rikkudes rahvusvahelisi standardeid. Nii on ta kaasa aidanud paljude inimeste hukkamisele. Samuti on ta andnud loa kehaliseks karistamiseks, näiteks süüdimõistetu jäsemete amputeerimiseks ja tema silmadesse happe tilgutamiseks. Pärast Sadeq Larijani ametisse astumist on poliitvangide, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste meelevaldne vahistamine märkimisväärselt sagenenud. Samuti on Sadeq Larijani vastutav Iraani kohtumenetluste puhul õiglase kohtumenetluse õiguse süstemaatilise rikkumise eest.
(6)

Vaatamata nendele BCAA ja IAA (kes tegutsevad registreerimisriikide pädevate asutustena) otsustele jätkavad FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad asjaomaste õhusõidukite käitamist nii Venemaal kui ka teatavatesse muudesse kolmandatesse riikidesse suunduvatel lendudel. Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (edaspidi „ICAO“) tuletas oma 11. märtsi 2022. aasta elektroonilises bülletäänis 2022/12 meelde, et selline tegevus on Chicago konventsiooni artiklite 29 ja 31 otsene rikkumine. Selle elektroonilise bülletääni kohaselt ei oleks FATA kui Venemaa sertifitseeritud lennuettevõtjate asjakohastele rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastavuse tagamise eest vastutav asutus pidanud sellist käitamist lubama. Lisaks on FATA sertifitseeritud lennuettevõtjad, kes käitavad selliseid lende põhjendustes 4 ja 5 osutatud õhusõidukitega, seda tehes teadlikult rikkunud asjakohaseid rahvusvahelisi ohutusstandardeid, eelkõige ICAO 6. lisa I osa 5. peatüki standardit 5.2.3 (Lennukit käitatakse vastavalt selle lennukõlblikkussertifikaadi tingimustele ja selle lennukäsiraamatus sätestatud heakskiidetud käitamispiirangutele), tingimusel et sellise lennukõlblikkussertifikaadi on välja andnud registreerimisriik.
(14)

Ained tsükloheksaan-1,2-dikarboksüülanhüdriid [1], cis-tsükloheksaan-1,2-dikarboksüülanhüdriid [2], trans-tsükloheksaan-1,2-dikarboksüülanhüdriid [3] (HHPA) ja heksahüdrometüülftaalanhüdriid [1], heksahüdro-4-metüülftaalanhüdriid [2], heksahüdro-1-metüülftaalanhüdriid [3], heksahüdro-3-metüülftaalanhüdriid [4] (MHHPA) vastavad määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud hingamiselundite sensibilisaatoriks (1. kategooria) klassifitseerimise kriteeriumidele. Kemikaaliamet järeldas, et on olemas teaduslikud tõendid, et need võivad avaldada inimeste tervisele tõsist mõju, mis põhjustab samaväärset ohtu kui nimetatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktides a–e loetletud ained, ning et need ained vastavad seega kõnealuse määruse XIV lisasse kandmise kriteeriumidele, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 57 punktis f. Olemasoleva teabe kohaselt kasutatakse neid aineid tööstusaladel, kus peamine probleem on seotud töötajate kokkupuutega ja puudub kutseline või tarbijakasutus. Mis puudutab töötajate kaitset, siis ei ole liidu tasandil kehtestatud direktiivi 98/24/EÜ kohaseid soovituslikke töökeskkonna piirnorme ning hingamiselundite sensibilisaatorite puhul võib kokkupuute ohutu taseme kindlakstegemine olla keeruline. Komisjon hindab, milline võiks olla kõnealuste ainete puhul kõige asjakohasem regulatiivne lähenemine. Seepärast on asjakohane lükata edasi nende ainete kandmine määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisasse.
(11)

Kättesaadav teave liikmesriikide tulemuste kohta fondide rakendamisel osutab ohule, et suur hulk kulukohutusi, mida saaks kasutada hiljuti tekkinud vajaduste rahuldamiseks, tuleb vabastada. See risk on osaliselt tingitud põhjustest, mis ei sõltu liikmesriikidest endist, näiteks 2020.–2021. aastal COVID-19 pandeemia tõttu esinenud rakendusviivitused. Kui fondide rakendamise lõppkuupäeva pikendataks aasta võrra, oleks liikmesriikidel võimalik 2014.–2020. aasta programmidega seotud eelarvelised kulukohustused täielikult ära kasutada, et ületada katsumusi, millega neil tuleb praegu sõja tõttu Ukrainas tegeleda.
a)

Mitut projekti, mis olid loetletud delegeeritud määrusega (EL) nr 1391/2013, delegeeritud määrusega (EL) 2016/89, delegeeritud määrusega (EL) 2018/540 ja delegeeritud määrusega (EL) 2020/389 kehtestatud ELi loendites, ei käsitata enam ühishuviprojektina ühel või mitmel järgmisel põhjusel: — projekt on juba kasutusse võetud või võetakse kasutusse 2022. aasta märtsiks ning seega ei saa projekt kasu delegeeritud määruse (EL) nr 347/2013 sätetest; — uute andmete kohaselt ei vasta projekt üldkriteeriumidele; — projekti arendaja ei ole projekti uuesti esitanud sellesse liidu loendisse valimise menetlusele; — liikmesriik, kelle territooriumiga projekt on seotud, ei ole oma heakskiitu andnud; või — projekt hinnati loendisse valimise menetlusel vähem tähtsaks kui muud võimalikud ühishuviprojektid. Võib kaaluda nende projektide (v.a kasutusse võetud või 2022. aasta märtsiks kasutusse võetavad projektid) lisamist järgmisse ELi loendisse, kui põhjused, miks neid ei võetud senisesse ELi loendisse, enam ei kehti. Sellised projektid ei ole ühishuviprojektid, kuid need on loetletud läbipaistvuse ja selguse huvides oma esialgse numbriga VII lisa C osas kui projektid, mida enam ei käsitata ühishuviprojektina.
(7)

COVID-19 puhangu mõjule reageerimiseks muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/460 (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1301/2013 (4) ja (EL) nr 1303/2013, (5) et võimaldada suuremat paindlikkust ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist (edaspidi „fondid“) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist toetatavate rakenduskavade rakendamisel. Kuna kõnealusest kriisist tulenev suur kahju liidu majandusele ja ühiskonnale aina kasvas, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/558 (6) mõlemat määrust uuesti. Selleks et reageerida COVID-19 kriisi mõjule enim puudust kannatavatele isikutele, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/559 (7) ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, (8) et kehtestada FEADi erimeetmed tulemaks toime COVID-19 puhanguga. Need muudatused on võimaldanud liikmesriikidele erakorralist lisapaindlikkust, et nad saaksid keskenduda praeguse enneolematu kriisiga seoses vajalike meetmete võtmisele; selleks suurendati võimalusi fondidest kasutamata jäänud toetuse kasutuselevõtmiseks ning lihtsustati programmide rakendamise menetlusnõudeid, et kõnealusele kriisile kiiresti reageerida. Määruse (EL) nr 1303/2013 hilisema muutmisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2020/2221 (9) tehti REACT-EUga kättesaadavaks märkimisväärsed lisavahendid, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. Sama paketi osana muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/177 (10) ka määrust (EL) nr 223/2014, et liikmesriigid saaksid FEADi rakendamise käigus need lisavahendid enim puudust kannatavate isikute jaoks kasutusele võtta.
(5)

Melonites sisalduva flutianiili suhtes jõudis toiduohutusamet järeldusele, et esitatud andmed ei olnud uue jääkide piirnormi kehtestamiseks piisavad. Kõigi muude taotleja soovitud jääkide piirnormide muudatuste suhtes jõudis toiduohutusamet järeldusele, et esitatud andmed on riski hindamiseks piisavad. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et taotleja soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad vastavalt tarbija kokkupuute hinnangule Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Selle järelduse tegemisel võttis toiduohutusamet arvesse kõige uuemaid andmeid aine toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuse ainega kõigi seda ainet sisaldavate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel riski ületada lubatud päevadoosi või akuutset standarddoosi.
4)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 1zc 1. Kõigil Valgevenes asutatud autoveo-ettevõtjatel on keelatud vedada kaupu maanteel liidu territooriumil, sealhulgas transiidi eesmärgil. 2. Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata autoveo-ettevõtjate suhtes, kes veavad posti universaalteenusena. 3. Lõikes 1 sätetatud keeldu ei kohaldata kuni 16. aprillini 2022 kaubaveo suhtes, mis algas enne 9. aprilli 2022, tingimusel et autoveo-ettevõtja sõiduk: a) oli juba 9. aprillil 2022 liidu territooriumil või b) peab läbima liidu territooriumi, et pöörduda tagasi Valgevenesse. 4. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigi pädevad asutused lubada Valgevenes asutatud autoveo-ettevõtja kaubavedu, kui need pädevad asutused on teinud kindlaks, et selline vedu on vajalik: a) maagaasi ja nafta, sealhulgas rafineeritud naftatoodete ning titaani, alumiiniumi, vase, nikli, pallaadiumi ja rauamaagi ostuks, impordiks või transpordiks liitu; b) farmaatsia-, meditsiini-, põllumajandustoodete ja toiduainete, sealhulgas nisu ja selliste väestiste ostuks, impordiks või transpordiks mille import, ostmine ja transport on käesoleva otsuse alusel lubatud; c) humanitaartegevuseks või d) liidu ja liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresinduste, sealhulgas delegatsioonide, saatkondade ja missioonide, või rahvusvahelise õiguse kohase puutumatusega kaitstud rahvusvaheliste organisatsioonide tegutsemiseks Valgevenes. 5. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 4 alusel antud lubadest kahe nädala jooksul alates loa andmisest.“
2)

Artikkel 6b asendatakse järgmisega: „Artikkel 6b 1. Erandina artiklist 2 võivad liikmesriigi pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa vabastada teatavad I lisa B jao „Üksused“ kannetes 53, 54 ja 55 loetletud üksustele kuuluvad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nendele üksustele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et sellised rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud nende üksustega enne 23. veebruari 2022 sõlmitud tehingute, lepingute või muude kokkulepete, sealhulgas korrespondentpangandussuhete lõpetamiseks hiljemalt 24. augustiks 2022. 2. Erandina artiklist 2 võivad liikmesriigi pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa vabastada teatavad I lisa B jao „Üksused“ kannetes 79, 80, 81 ja 82 loetletud üksustele kuuluvad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nendele üksustele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et sellised rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud nende üksustega enne 8. aprilli 2022 sõlmitud tehingute, lepingute või muude kokkulepete, sealhulgas korrespondentpangandussuhete lõpetamiseks hiljemalt 9. oktoobriks 2022. 3. Erandina artiklist 2 võivad liikmesriigi pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või teatavate rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemiseks I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et: a) rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud liidus asuva juriidilise isiku, üksuse või asutuse müügiks ja omandiõiguse üleandmiseks hiljemalt 9. oktoobriks 2022, kui selline omandiõigus kuulub otse või kaudselt I lisas loetletud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele, ning b) müügist või üleandmisest saadud tulu jääb külmutatuks.“
(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on meriahvenate varu püük NAFO 3M püügipiirkonnas Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate või Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud vahekvoodi, mis on eraldatud perioodiks enne 1. juulit 2022.
(4)

Kuna kõikidele ettevõtjatele tuleb tagada võrdsed tingimused ja võttes arvesse seda, et siseturu terviklikkusega seonduvad huvid on kõige olulisemad ning et on vaja tagada õiguskindlus, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 31. detsembrist 2020.
(7)

Lõplike kaitsemeetmete määruses (12) väitis komisjon, et import on suurenenud, kuid seejuures ei olnud ta arvesse võtnud teatavatest majanduspartnerlusriikidest pärit impordi andmeid. Seda põhjusel, et ta lähtus paralleelsuse põhimõttest, (13) mille kohaselt ei saa uurimise läbiviija oma analüüsis impordi suurenemist arvesse võtta, kui selle põhjus on import nendest päritoluriikidest, kelle suhtes meedet ei kohaldata.
Seega on ta saanud kasu Krimmi annekteerimise ja Ida-Ukraina destabiliseerimise eest vastutavate Venemaa otsustusõiguslike isikute tegevusest, teinud tehinguid Ukraina Donbassi piirkonna separatistlike rühmitustega ning toetanud aktiivselt tegevust ja poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

Kurchenko aitas Venemaa suurtel äriühingutel ja riigi omandis olevatel ettevõtetel ELi piiravatest meetmetest kõrvale hiilida, tegutsedes Venemaa poolt okupeeritud territooriumidel nende alltöövõtjana. Ta on olnud Venemaa gaasi-, kütuse- ja elektriekspordi vahendaja Donbassi separatistlikesse osadesse, mis tugevdasid nende sõltumatut energiavarustust ja kahjustasid nende majanduslikku integratsiooni Ukrainaga. Lisaks tarnis ta kütust ebaseaduslikult okupeeritud Krimmi poolsaarele. Sellega tugevdas ta kõnealuse territooriumi sõltumatuid elektritarneid. Tema omandis on ka Krimmi poolsaare suurim naftahoidla.

Serhiy Kurchenko on Ukraina ärimees. Venemeelsete separatistide toetusel võttis ta Donbassi separatistlikel aladel kontrolli alla mitmed suured metallurgia-, keemia- ja energiatehased. Tema ettevõte „Gaz-Alliance“ monopoliseeris Donbassis söekaevandused pärast seda, kui tema konkurendid olid sunnitud turult lahkuma; väidetavalt kasutati selleks Venemaa abi. Hoolimata ELi sanktsioonidest korraldas ta Donbassi söe ebaseaduslikku eksportimist Venemaale ja Euroopasse ning sai sellest kasu. Kurchenko kaevandustes kaevandatud süsi registreeriti ümber ja eksporditi ebaseaduslikult Venemaa sadamate kaudu.

234.

Yevgeniy Viktorovich PRIGOZHIN (Евгений Викторович ПРИГОЖИН)

Sünniaeg: 1.6.1961 Sünnikoht: Leningrad, endine NSVL (nüüdne Peterburi, Venemaa Föderatsioon) Amet: Tuntud ärimees, kellel on tihedad sidemed Venemaa poliitilise juhtkonnaga Seotud isikud: Lyubov Valentinovna Prigozhina (abikaasa); Violetta Prigozhina (ema) Seotud üksused: Wagner Group, Internet Research Agency, Concord company group, Concord Management and Consulting LLC, Megaline LLC Kodakondsus: Venemaa Sugu: mees

Yevgeniy Prigozhin on Venemaa tuntud ärimees, kellel on tihedad sidemed president Putini ja Venemaa kaitseministeeriumiga. Ta on Venemaal baseeruva juriidilise isiku õigusteta sõjalise üksuse Wagner Group rahastaja ja mitteametlik juht, kes vastutab Wagneri Groupi palgasõdurite lähetamise eest Ukrainasse. Äriühing Concord, tuntud ka kui KOMBINAT PITANIYA KONKORD OOO, mille Prigozhin asutas ja mille omanik ta oli kuni 2019. aasta novembrini, ning temaga seotud muude äriühingute kontsern, sealhulgas Concord Management and Consulting LLC ja Megaline LLC, on saanud kasu Venemaa kaitseministeeriumiga sõlmitud ulatuslikest riigihankelepingutest pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt ja Ida-Ukraina okupeerimist Venemaa toetatud separatistide poolt. Ta on seega vastutav Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava ja ohustava tegevuse eest ning on sellist tegevust aktiivselt ellu viinud. Lisaks on ta saanud kasu Krimmi annekteerimise ja Ida-Ukraina destabiliseerimise eest vastutavate Venemaa otsustusõiguslike isikute tegevusest.
(6)

Taotleja sõnul ei ole tootmisprotsessis muid muudatusi ja vaba äädikhappe suurem sisaldus naatriumdiatsetaadis (E 262(ii)) ei mõjuta selle ohutust ning ka muus mõttes on lõpptoode sama kui enne, st see ei sisalda muid lisandeid kui need, mis on sätestatud määruses (EL) nr 231/2012.
(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 536/2014 artikli 61 lõikele 1 koostoimes Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolliga on uuritavate ravimite importimisel kolmandatest riikidest liitu või Põhja-Iirimaale vaja tootmis- ja impordiluba. Küpros, Iirimaa, Malta ja Põhja-Iirimaa on ajalooliselt sõltunud ravimite, sealhulgas uuritavate ravimite tarnimisest Ühendkuningriigi sellistest osadest või selliste osade kaudu, mis ole Põhja-Iirimaa, ning nende turgude tarneahelaid ei ole veel täielikult kohandatud, et need vastaksid liidu õigusele. Selleks et tagada, et kliinilistes uuringutes osalejatele Põhja-Iirimaal, nagu ka Küprosel, Iirimaal ja Maltal, oleksid jätkuvalt kättesaadavad uued, uuenduslikud või täiustatud raviviisid, on vaja muuta määrust (EL) nr 536/2014, et näha ette erand nõudest omada tootmis- ja impordiluba selliste uuritavate ravimite puhul, mida imporditakse kõnealustele turgudele Ühendkuningriigi nendest osadest, mis ei ole Põhja-Iirimaa. Selleks et tagada kõnealuste uuritavate ravimite kvaliteet ja vältida siseturu terviklikkuse ohustamist, tuleks siiski sätestada teatavad tingimused.
Krediidiasutuse või investeerimisühingu pangaportfelli intressiriski näitajate arvutamise perioodilisus ja selliste konkreetsete näitajate kirjeldus, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab selleks, et mõõta oma tundlikkust pangaportfelli intressiriski suhtes

c)

g)
„Artikkel 2a

1. Artikli 2 lõiget 2 ei kohaldata sellistele rahalistele vahenditele või majandusressurssidele, mille on kättesaadavaks teinud organisatsioonid või ametid, mida liit hindab sambapõhiselt ja millega liit on sõlminud finantsraampartnerluse lepingu, mille alusel need organisatsioonid ja ametid tegutsevad liidu humanitaarpartneritena, tingimusel et selliste rahaliste vahendite või majandusressursside andmine on vajalik üksnes humanitaarotstarbeks Ukrainas.
6)

Kehtestama peaks ühikuhinna, et lihtsustada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist ning vähendada toetusesaajate ja liikmesriikide haldusasutuste halduskoormust Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist tulenevate rändeprobleemide lahendamisel. Ühikuhind peaks kõigis liikmesriikides hõlbustama kooskõlas nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) ja nõukogu direktiiviga 2001/55/EÜ (6) ajutise kaitse või liikmesriigi õiguse alusel muu piisava kaitse saanud isikute põhivajaduste rahastamist ja nende toetamist 13 nädala jooksul alates nende isikute liitu saabumisest. Kooskõlas määrusega (EL) 2022/562 võivad liikmesriigid kohaldada ühikuhinda ka siis, kui nad kasutavad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõikes 4 sätestatud võimalust rahastada tegevusi rändeprobleemide lahendamiseks ERFist või ESFi teise fondi suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel, sealhulgas juhul, kui see hõlmab REACT-EU vahendeid. Ühikuhinna kasutamisel peaksid liikmesriigid tagama, et neil on olemas vajalik kord samade kulude topeltrahastamise vältimiseks.
(7)

Määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 on sätestatud, et viivisemäära ei või suurendada rohkem kui 16 protsendipunkti üle baasmäära. Piiramist 16 protsendipunktiga kohaldatakse aga üksnes nende juhtumite suhtes, mis on saanud teatavaks pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2016/804 (3) jõustumist. Seetõttu ei saa juhtumite puhul, mis olid teada juba enne määruse (EL, Euratom) 2016/804 jõustumist ja kus on kaalul eriti suured viivisesummad, seda piiramist kohaldada, sõltumata sellest, kas viivisesummast on juba liikmesriikidele teatatud või mitte. Sellisel juhul on liikmesriigid endiselt kohustatud maksma viiviseid, mis on tasumisele kuuluva põhisummaga ebaproportsionaalsed. Et tagada süsteemi proportsionaalsus, säilitades samal ajal hoiatava mõju, peaks viivisemäära suurendamist üle baasmäära täiendavalt piirama 14 protsendipunktiga. Et täpsustada ja lihtsustada määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 asjakohaseid sätteid, tuleks suurendamise piiramist 14 protsendipunktiga kohaldada kõikide viivisesummade suhtes, millest ei ole liikmesriigile teatatud enne käesoleva määruse jõustumist.
(4)

Instrumendile omase mahu suhtes järeldab ESMA, et liikumine etapist S2 etappi S3 mõjutab peamiselt kauplemist riigivõlakirjade ja muude avaliku sektori võlakirjadega, sest nende instrumentide puhul on kasv suurim. Nende instrumentidega kaubeldakse siiski tavaliselt 3–6 miljoni euro vahemikus. ESMA leiab seega, et liikumisel etappi S3 jääks kauplemiseelsele instrumendile omane maht endiselt piisavalt madalale tasemele, et kaitsta likviidsuse pakkujaid suurtest korraldustest tuleneva turumõju eest, tagades samal ajal, et kauplemiseelset läbipaistvust kohaldatakse rohkemate likviidsete võlakirjade suhtes.