Veerg Nimetus Viide õigussättele Juhised

010 Portfelli tunnus I lisa vormi 103 veerg 010 Esitatakse kood, mille Euroopa Pangandusjärelevalve on igale portfellile määranud. See kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.

020 Riskipositsiooni klass Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 II lisa punkt 78 Iga portfell määratakse ühte järgmistest riskipositsiooni klassidest: a) nõuded äriühingute vastu – VKEd; b) nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded; c) nõuded äriühingute vastu – muud; d) jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga; e) jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga; f) jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded; g) jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu; h) jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu; i) ei kohaldata.

030 Regulatiivne lähenemisviis Omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatav regulatiivne lähenemisviis, millest antakse aru, on üks järgmistest: a) sisereitingute põhimeetod: kui sisereitingute põhimeetodi kohased riskipositsioonid moodustavad 50 % või rohkem sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest vastaspoole ees; b) täiustatud sisereitingute meetod: kui täiustatud sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid moodustavad 50 % või rohkem sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest portfellis; c) eriotstarbelistele nõuetele riskikaalu määramise kriteeriumid: kui riskikaalu määramise kriteeriumide kohased riskipositsioonid moodustavad 50 % või rohkem sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest portfellis; d) sisereitingute meetod: kui ükski punktides a–c ja e–j esitatud tingimustest ei ole täidetud ning krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab portfellis olevate riskipositsioonide suhtes sisereitingute meetodeid; e) makseviivituse tõenäosuse/makseviivitusest tingitud kahjumäära meetod: omakapitali investeeringute puhul; f) lihtsustatud riskikaalu meetod: omakapitali investeeringute puhul; g) sisemudelitel põhinev meetod: omakapitali investeeringute puhul; h) välisreitingu meetod: väärtpaberistamise positsioonide puhul; i) regulatiivne meetod: väärtpaberistamise positsioonide puhul; j) sisemisel hinnangul põhinev meetod: väärtpaberistamise positsioonide puhul; k) ei kohaldata.

040 Võlgnike arv Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 300 Esitatakse võlgnike arv.

050 Reiting Esitatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kohaldatav sisereitingu klass (madalaimast riskist kõrgeimani, välja arvatud makseviivitused, mille makseviivituse tõenäosus vastab 100 %le). See esitatakse numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. See teave esitatakse üksnes I lisas määratletud portfellide puhul, mis koosnevad ühel reitinguskaalal riskipositsioonidest; muul juhul jäetakse see lahter tühjaks.

060 Makseviivituse tõenäosus Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 010 Esitatav võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosus põhineb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 180 sätetel. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul esitatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosus. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsiooniga kaalutud keskmine. Riskipositsiooniga kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110). Makseviivituse tõenäosust väljendatakse väärtusena vahemikus 0–1. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul esitatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosus. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse heakskiidetud sisereitingute süsteemi puhul. Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab ainulaadset reitingusüsteemi või saab kajastada andmeid sisemise põhiskaala järgi, kasutatakse kõnealust skaalat. Vastasel korral erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse järgmiste kriteeriumide kohaselt: a) erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni; b) kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutusega kokkuleppel kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid. Krediidiasutus või investeerimisühing võtab enne ühendust oma pädeva asutusega, kui ta soovib kajastada võrreldes sisemiste reitinguklassidega erineval arvul reitinguklasse.

070 Makseviivituse seisund Makseviivituse seisund on üks järgmistest: a) makseviivituses: need on riskipositsioonid, mis on määratud reitinguklassi(desse), mille makseviivituse tõenäosus on 100 %; b) makseviivituses mitteolevad: need on riskipositsioonid, mis on määratud reitinguklassidesse, mille makseviivituse tõenäosus on väiksem kui 100 %.

080 Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 020 Kajastatakse esmase riskipositsiooni väärtust enne mis tahes väärtuse korrigeerimiste, spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju või ümberhindlustegurite arvesse võtmist.

090 Riskipositsioon pärast krediidiriski maandamise tehnikate asendusmõju arvessevõtmist ja enne ümberhindlustegurite kohaldamist Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 090 Esitatakse summa, mille suhtes kohaldatakse ümberhindlustegurit, et saada makseviivituses olev riskipositsioon. Seda tehakse, võttes arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, millel on asendusmõju riskipositsioonile.

100 Ümberhindlustegur Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 166 lõige 8 Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse kaalutud keskmised ümberhindlustegurid. Kasutatavad kaalud on summad, mille suhtes kohaldatakse ümberhindlustegureid, et saada makseviivituses olev riskipositsioon.

110 Makseviivituses olev riskipositsioon Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 110 Esitatakse riskipositsiooni väärtus.

120 Tagatise väärtus Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerud 150–210 Esitatakse tagatise turuväärtus.

130 Makseviivitusest tingitud kahjumäär Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 230 Esitatakse riskipositsiooniga kaalutud makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangud või riskipositsiooniga kaalutud regulatiivne makseviivitusest tingitud kahjumäär, mida krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab igas portfellis olevate riskipositsioonide suhtes.

140 Lõpptähtaeg Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 250 Esitatakse riskipositsiooniga kaalutud lõpptähtaeg. See esitatakse päevade arvuna.

150 Oodatav kahju Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 280 Esitatakse oodatav kahju.

160 Viivisnõuetega seotud eraldised Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerud 050 ja 060 Esitatakse viivisnõuetega seotud spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised.

170 Riskiga kaalutud vara Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 8.1 veerg 260 Esitatakse riskiga kaalutud riskipositsiooni summa pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist.

180 Standarditud riskiga kaalutud vara Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 4 veerg 900 Esitatakse riskiga kaalutud vara summa, mis on arvutatud riskipositsioonide suhtes krediidiriski standardmeetodit kohaldades.

190 Makseviivituse määr viimasel aastal Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerud 010, 030 ja 040 Esitatakse makseviivituse määr viimasel aastal. Makseviivituse määr on määratletud kui viimase aasta puhul täheldatud uued makseviivitused (komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerg 040), jagatuna makseviivituses mitteolevate varade summaga, mis on olemas aasta enne aruandekuupäeva (komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veergude 010 ja 030 erinevus).

200 Makseviivituse määr viimasel viiel aastal Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerud 010, 030 ja 040 Esitatakse viimasel viiel aastal täheldatud makseviivituse määrade riskipositsiooniga kaalutud keskmine. Makseviivituse määra määratlus on esitatud veerus 190. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole võimeline arvutama viimase viie aasta makseviivituse määra, töötab ta välja asendaja, kasutades oma pikimat ajalugu kuni viie aastani, ja esitab oma pädevale asutusele arvutuse üksikasju sisaldavad dokumendid.

210 Kahjumäär viimasel aastal Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerud 040 ja 070 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 183/2014 Esitatakse kahjumäär viimasel aastal. Kahjumäär on määratletud kui krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa riskipositsioonide puhul, mis viimasel aastal liigitati makseviivituses riskipositsioonideks (komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerg 070), jagatuna viimasel aastal täheldatud uute makseviivituste summaga (komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerg 040).

220 Kahjumäär viimasel viiel aastal Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa vormi 9.2 veerud 040 ja 070 Esitatakse viimasel viiel aastal täheldatud kahjumäärade riskipositsiooniga kaalutud keskmine. Kahjumäära määratlus on esitatud veerus 210. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole võimeline arvutama viimase viie aasta kahjumäära, töötab ta välja asendaja, kasutades oma pikimat ajalugu kuni viie aastani, ja esitab oma pädevale asutusele arvutuse üksikasju sisaldavad dokumendid.

230 Riskiga kaalutud varad* Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad ning esitavad riskiga kaalutud varad* (RWA*) portfellide „Nõuded äriühingute vastu“, „Nõuded äriühingute vastu – VKEd“, „Jaenõuded – VKEd“ ja „Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga“ puhul kogu portfelli ja riigi tasandil. Need portfellid on määratletud I lisa vormis 103 ja neid identifitseeritakse järgmise portfelli tunnusega: a) CORP0007; b) SMEC0008; c) SMER0008; d) MORT0010; e) CORP0007<Riski liigi kood>; f) SMEC0008<Riski liigi kood>; g) SMER0008<Riski liigi kood>; h) MORT0010<Riski liigi kood>; i) <Riigi kood>CORP0007; j) <Riigi kood>SMEC0008; k) <Riigi kood>SMER0008; l) <Riigi kood>MORT0010; m) <Riigi kood>CORP0007<Riski liigi kood>; n) <Riigi kood>SMEC0008<Riski liigi kood>; o) <Riigi kood>SMER0008<Riski liigi kood>; p) <Riigi kood>MORT0010<Riski liigi kood>. Esitatakse riskiga kaalutud riskipositsiooni summa pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist, mis tooks kaasa makseviivituse tõenäosuse PD* kohaldamise esialgse makseviivituse tõenäosuse PD asemel reitinguklassi tasandil. Reitinguklasside vahelist kompenseerimist arvesse ei võeta. PD* on väikseim hinnanguline makseviivituse tõenäosus, mille puhul läbitakse ühepoolne binomiaalne katse (mis põhineb binoomjaotuse tavapärasel lähendusel usaldatavustasemel 97,5 %). PD* = min PD*, nii et: kus: PD* = makseviivituse tõenäosus reitinguklassis; Φ– 1 = standardse normaaljaotuse pöördfunktsioon; q = usaldatavustase; DR1y = juhtumipõhine makseviivituse määr viimasel aastal reitinguklassi puhul; n = makseviivituses mitteolevate võlgnike arv perioodi alguses. Krediidiasutus või investeerimisühing, mis kasutab jätkuvat makseviivituse tõenäosust, määrab kõigepealt kindlaks PD* iga reitinguklassi keskmise makseviivituse tõenäosuse PD puhul ning kohaldab seejärel reitinguklassis sama suhtelist kõrvalekallet PD ja PD* vahel vastaspoole tasandil nagu keskmine PD ja PD* reitinguklassi tasandil. Kui reitinguklasside vahelise kompenseerimise arvesse võtmise keeld toob kaasa olukorra, kus asjaomase reitinguklassi puhul on PD* väiksem kui PD, siis kasutatakse selle reitinguklassi puhul riskiga kaalutud riskipositsiooni summa arvutamiseks PDd.