Official Journal L 103 , 02/05/1972 P. 0025 - 0029

Finnish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124

Danish special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0366

Swedish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124

English special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0383

Greek special edition: Chapter 03 Volume 7 P. 0218

Spanish special edition: Chapter 03 Volume 5 P. 0219

Portuguese special edition Chapter 03 Volume 5 P. 0219



KOMISJONI DIREKTIIV, 14. aprill 1972, milles määratakse kindlaks viinamarjasortide tunnused ja kontrolli miinimumtingimused (72/169/EMÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta,1 muudetud 22. märtsi 1971. aasta direktiiviga,2 eriti selle artikli 5d lõiget 2, ning arvestades, et: liikmesriigid peavad vastavalt eespool nimetatud direktiivi sätetele koostama kataloogi taimesortide kohta, mida tunnustatakse nende territooriumil sertifitseerimiseks ja standardse paljundusmaterjali kontrollimiseks; sorte tunnustatakse vastavalt ühenduse tingimustele, mille täitmine tuleb tagada ametliku kontrollimise ja eelkõige põldtunnustamise abil; kontrollida tuleb piisaval arvul tunnuseid, et võimaldada sortide kirjeldamist; kontrollitavad miinimumtunnused tuleks kindlaks määrata ühenduse tasandil; lisaks sellele tuleb sätestada kontrollimise miinimumtingimused; kõnealuste tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste sätestamisel tuleks silmas pidada teaduslike ja tehniliste teadmiste praegust taset; käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Liikmesriigid sätestavad, et viinamarjasortide tunnustamiseks kontrollitakse ametlikult vähemalt I lisas loetletud tunnuseid. Liikmesriigid tagavad, et kontrollimiste käigus täidetakse II lisas loetletud miinimumtingimusi. Artikkel 2 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1972. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Artikkel 3 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 14. aprill 1972 Komisjoni nimel president S. L. MANSHOLT 1 EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15. 2 EÜT L 71, 25.3.1971, lk 16. I LISA A OSA ERISTATAVUSE, STABIILSUSE JA ÜHTLIKKUSE KONTROLLIMISEL VAADELDAVAD MORFOLOOGILISED TUNNUSED 1. Lehepunga moodustumine 10-20 cm pikkusel kasvaval oksal: 1.1. kuju 1.2. värvus (punga puhkemisel antotsüaniinide vaatlemiseks) 1.3. karvasus 2. Rohtne võrse õitsemise ajal: 2.1. ristlõige (kuju ja kontuur) 2.2. karvasus 3. Puitunud võrse: 3.1. pind 3.2. sõlmevahe 4. Köitraagude jaotumine 5. Noored lehed 10-30 cm pikkuse kasvava oksa ülaosas (võsutipust loetuna kolm esimest lehte, mis on selgesti avanenud): 5.1. värvus 5.2. karvasus 6. Täielikult välja arenenud lehed (paiknevad 8. ja 11. sõlme vahel): 6.1. ülesvõte 6.2. joonis või lehejäljend ja mõõtkava 6.3. üldkuju 6.4. lehe hõlmade arv 6.5. leherootsupoolne väljalõige 6.6. ülemise ja alumise külgväljalõike sügavus 6.7. alumise pinna karvasus 6.8. pind 6.9. leheserva hambulisus 7. Õis: nähtav sugu 8. Koristusküps viinamarjakobar (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul): 8.1. ülesvõte (koos mõõtkavaga) 8.2. kuju 8.3. suurus 8.4. viljavars (pikkus) 8.5. keskmine mass grammides 8.6. kobarate pudenemine 8.7. kobara kompaktsus 9. Koristusküpsed marjad (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul): 9.1. ülesvõte (koos mõõtkavaga) 9.2. kuju 9.3. kuju ja keskmine mass 9.4. värvus 9.5. kest (lauaviinamarjasortide puhul) 9.6. seemnete arv (lauaviinamarjasortide puhul) 9.7. viljaliha 9.8. mahl 9.9. lõhn ja maitse 10. Seemned (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul): ülesvõte mõlemalt poolt ja profiil (koos mõõtkavaga). B OSA ERISTATAVUSE, STABIILSUSE JA ÜHTLIKKUSE KONTROLLIMISEL VAADELDAVAD FÜSIOLOOGILISED TUNNUSED 1. VEGETATIIVSED NÄHTUSED: 1.1. Fenoloogiliste kuupäevade kindlaksmääramine: Fenoloogilised kuupäevad määratakse kindlaks võrdluses ühe või mitme järgmise võrdlussordiga. 1.1.1. Saksamaa puhul: 1.1.1.1. heledad viinamarjasordid - Weißer Riesling, Weißer Gutedel, Müller-Thurgau 1.1.1.2. tumedad viinamarjasordid - Blauer Spätburgunder 1.1.2. Prantsusmaa puhul: 1.1.2.1. heledad viinamarjasordid - Riesling, Chasselas blanc, Müller-Thurgau, Sauvignon, Ugni blanc 1.1.2.2. tumedad viinamarjasordid - Pinot noir, Gamay, Merlot, Cabernet, Sauvignon, Carignan, Grenache noir 1.1.2.3. lauaviinamarjasordid - Cardinal rouge, Chasselas blanc, Alphonse Lavallée, Servant blanc 1.1.3. Itaalia puhul: 1.1.3.1. heledad viinamarjasordid - Trebbiano toscano, Pinot bianco, Chasselas dorato 1.1.3.2. tumedad viinamarjasordid - Barbera, Merlot, Sangiovese 1.1.3.3. lauaviinamarjasordid - Regina, Chasselas dorato, Cardinal 1.1.4. Luksemburgi puhul: heledad viinamarjasordid - Riesling, Müller-Thurgau. 1.2. Pungade puhkemise kuupäev: Kuupäev, mil pooled tavapäraselt lõigatud viinapuude pungadest on puhkenud nii, et nende seesmise poole karvasust on võimalik võrrelda võrdlussordi karvasusega. 1.3. Täisõitsengu kuupäev: Kuupäev, mil teatava arvu taimede pooled õied on avanenud võrrelduna võrdlussordiga. 1.4. Koristusküpsus (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul): Lisaks küpsemisajale tuleb märkida viinamarjavirde tihedus või eeldatav alkoholisisaldus, happelisus ja viinamarjasaak kilogrammides hektari kohta, võrrelduna ühe või mitme võrdlussordiga, mille puhul on saadud sama suur saak. 2. KASVATAMISOMADUSED: 2.1. Elujõulisus 2.2. Kasvatusviis (esimese õiepunga paiknemine, eelistatud lõikamisviis) 2.3. Tootmine: 2.3.1. korrapärasus 2.3.2. saagis 2.3.3. anomaaliad 2.4. Vastupidavus või tundlikkus: 2.4.1. ebasoodsates oludes 2.4.2. taimekahjurite suhtes 2.4.3. viinamarjade kalduvus lõhkeda 2.5. Kohanemine vegetatiivse paljundamise ajal: 2.5.1. pookimine 2.5.2. paljundamine pistikute abil. 3. KASUTAMINE: 3.1. veiniviinamarjad 3.2. lauaviinamarjad 3.3. pookealused 3.4. tööstuses. II LISA KONTROLLIMISE MIINIMUMTINGIMUSED 1. Ökoloogiline teave: 1.1. koht 1.2. geograafilised tingimused 1.2.1. pikkuskraad 1.2.2. laiuskraad 1.2.3. kõrgus merepinnast 1.2.4. ekspositsioon ja kallak 1.3. ilmastikutingimused 1.4. mullatüüp 2. Tehniline menetlus: 2.1. Veiniviinamarjade ja lauaviinamarjade puhul: 2.1.1. 24 viinapuud võimaluse korral mitmest erinevast pookealusest 2.1.2. vähemalt kolm tootmisaastat 2.1.3. vähemalt kaks erinevate ökoloogiliste tingimustega kohta 2.1.4. pookokste võtmist tuleb kontrollida vähemalt kolme pookealussordiga. 2.2. Pookealussortide puhul: 2.2.1. viis viinapuud, millel on vähemalt kaks kasvatusviisi 2.2.2. viis aastat pärast istutamist 2.2.3. kolm erinevate ökoloogiliste tingimustega kohta 2.2.4. pookokste võtmist tuleb kontrollida vähemalt kolme pookoksasordiga.