Personalieeskirjad

Märkus

OSADELE I JA II [1]

Käesolevas tekstis on konsolideeritud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused, [2] mida kohaldatakse alates 5. märtsist 1968 nagu on sätestatud nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (Euroopa Ühenduste Teataja L 56, 4.3.1968 – 1968. aasta eriväljaanne, 1. detsember 1972) artiklites 2 ja 3, ning järgnevalt loetletud seda määrust muutvad määrused. Konsolideeritud tekst on koostatud ainult informatiivsel eesmärgil ja ei ole juriidiliselt siduv. [3] Numbrid, mis on esitatud teatud artiklite järel sulgudes, vastavad allpool loetletud numbritele ning viitavad määrustele, millega neid on muudetud.

(1) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2278/69 (EÜT L 289, 17.11.1969, lk 1)

(2) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 95/70 (EÜT L 15, 21.1.1970, lk 1)

(3) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 96/70 (EÜT L 15, 21.1.1970, lk 4)

(4) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 16/71 (EÜT L 5, 7.1.1971, lk 1)

(5) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2653/71 (EÜT L 276, 16.12.1971, lk 1)

(6) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2654/71 (EÜT L 276, 16.12.1971, lk 6)

(7) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1369/72 (EÜT L 149, 1.7.1972, lk 1)

(8) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1473/72 (EÜT L 160, 16.7.1972, lk 1)

(9) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2647/72 (EÜT L 283, 20.12.1972, lk 1)

(10) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 558/73 (EÜT L 55, 28.2.1973, lk 1)

(11) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2188/73 (EÜT L 223, 11.8.1973, lk 1)

(12) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2/74 (EÜT L 2, 3.1.1974, lk 1)

(13) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 3191/74 (EÜT L 341, 20.12.1974, lk 1)

(14) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 711/75 (EÜT L 71, 20.3.1975, lk 1)

(15) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1009/75 (EÜT L 98, 19.4.1975, lk 1)

(16) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 1601/75 (EÜT L 164, 27.6.1975, lk 1)

(17) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2577/75 (EÜT L 263, 11.10.1975, lk 1)

(18) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2615/76 (EÜT L 299, 29.10.1976, lk 1)

(19) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3177/76 (EÜT L 359, 30.12.1976, lk 1)

(20) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3178/76 (EÜT L 359, 30.12.1976, lk 9)

(21) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 1376/77 (EÜT L 157, 28.6.1977, lk 1)

(22) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2687/77 (EÜT L 314, 8.12.1977, lk 1)

(23) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2859/77 (EÜT L 330, 23.12.1977, lk 1)

(24) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 912/78 (EÜT L 119, 3.5.1978, lk 1)

(25) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 914/78 (EÜT L 119, 3.5.1978, lk 8)

(26) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2711/78 (EÜT L 328, 23.11.1978, lk 1)

(27) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3084/78 (EÜT L 369, 29.12.1978, lk 1)

(28) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3085/78 (EÜT L 369, 29.12.1978, lk 6)

(29) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2955/79 (EÜT L 336, 29.12.1979, lk 1)

(30) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 160/80 (EÜT L 20, 26.1.1980, lk 1)

(31) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 161/80 (EÜT L 20, 26.1.1980, lk 5)

(32) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 187/81 (EÜT L 21, 24.1.1981, lk 18) ja määrus

(Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 397/81 (EÜT L 46, 19.2.1981, lk 1)

(33) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2780/81 (EÜT L 271, 26.9.1981, lk 1)

(34) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3821/81 (EÜT L 386, 31.12.1981, lk 1)

(35) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 371/82 (EÜT L 47, 19.2.1982, lk 8)

(36) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 372/82 (EÜT L 47, 19.2.1982, lk 13)

(37) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3139/82 (EÜT L 331, 26.11.1982, lk 1)

(38) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 440/83 (EÜT L 53, 26.2.1983, lk 1)

(39) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 1819/83 (EÜT L 180, 5.7.1983, lk 1)

(40) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2074/83 (EÜT L 203, 27.7.1983, lk 1)

(41) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 3647/83 (EÜT L 361, 24.12.1983, lk 1)

(42) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 419/85 (EÜT L 51, 21.2.1985, lk 1)

(43) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 420/85 (EÜT L 51, 21.2.1985, lk 6)

(44) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1578/85 (EÜT L 154, 13.6.1985, lk 1)

(45) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1915/85 (EÜT L 180, 12.7.1985, lk 3)

(46) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2799/85 (EÜT L 265, 8.10.1985, lk 1)

(47) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3580/85 (EÜT L 343, 20.12.1985, lk 1)

(48) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 3855/86 (EÜT L 359, 19.12.1986, lk 1)

(49) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 3856/86 (EÜT L 359, 19.12.1986, lk 5)

(50) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 793/87 (EÜT L 79, 21.3.1987, lk 1)

(51) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3019/87 (EÜT L 286, 9.10.1987, lk 3)

(52) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3212/87 (EÜT L 307, 29.10.1987, lk 1)

(53) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3784/87 (EÜT L 356, 18.12.1987, lk 1)

(54) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2338/88 (EÜT L 204, 29.7.1988, lk 1)

(55) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2339/88 (EÜT L 204, 29.7.1988, lk 5)

(56) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3982/88 (EÜT L 354, 22.12.1988, lk 1)

(57) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2187/89 (EÜT L 209, 21.7.1989, lk 1)

(58) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 3728/89 (EÜT L 364, 14.12.1989, lk 1)

(59) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2258/90 (EÜT L 204, 2.8.1990, lk 1)

(60) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3736/90 (EÜT L 360, 22.12.1990, lk 1)

(61) Määrus (EMÜ) nr 2232/91 (EÜT L 204, 22.7.1991, lk 1)

(62) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3830/91 (EÜT L 361, 31.12.1991, lk 1)

(63) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3831/91 (EÜT L 361, 31.12.1991, lk 7)

(64) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3832/91 (EÜT L 361, 31.12.1991, lk 9)

(65) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3833/91 (EÜT L 361, 31.12.1991, lk 10)

(66) Määrus (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 3834/91 (EÜT L 361, 31.12.1991, lk 13)

(67) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 571/92 (EÜT L 62, 7.3.1992, lk 1)

(68) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 3761/92 (EÜT L 383, 29.12.1992, lk 1)

(69) Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 3947/92 (EÜT L 404, 31.12.1992, lk 1)

(70) Määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 3608/93 (EÜT L 328, 29.12.1993, lk 1)

(71) Määrus (ESTÜ, EÜ, Euratom) nr 3161/94 (EÜT L 335, 23.12.1994, lk 1), muudetud määrusega

(EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 1197/95 (EÜT L 119, 30.5.1995, lk 1)

(72) Määrus (ESTÜ, EÜ, Euratom) nr 2963/95 (EÜT L 310, 22.12.1995, lk 1)

(73) Määrus (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 1354/96 (EÜT L 175, 13.7.1996, lk 1)

(74) Määrus (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 2485/96 (EÜT L 338, 28.12.1996, lk 1)

(75) Määrus (ESTÜ, EÜ, Euratom) nr 2192/97 (EÜT L 301, 5.11.1997, lk 5.)

(76) Määrus (ESTÜ, EÜ, Euratom) nr 2591/97 (EÜT L 351, 23.12.1997, lk 1)

(77) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 781/98 (EÜT L 113, 15.4.1998, lk 4)

(78) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2458/98 (EÜT L 307, 17.11.1998, lk 1)

(79) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2594/98 (EÜT L 325, 3.12.1998, lk 1)

(80) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2762/98 (EÜT L 346, 22.12.1998, lk 1)

(81) Komisjoni teadaanne teistele institutsioonidele, mis käsitleb personalieeskirjades nr 1999/C 60/09

(EÜT C 60, 3.2.1999, lk 11) nimetatud summade konverteerimist eurodeks.

(82) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 620/1999 (EÜT L 78, 24.3.1999, lk 1)

(83) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 1238/1999 (EÜT L 150, 17.6.1999, lk 1)

(84) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2700/1999 (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 1).

(85) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 212/2000 (EÜT L 24, 29.1.2000, lk 1)

(86) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 628/2000 (EÜT L 76, 25.3.2000, lk 1)

(87) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2804/2000 (EÜT L 326, 22.12.2000, lk 3)

(88) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2805/2000 (EÜT L 326, 22.12.2000, lk 7)

(89) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 1986/2001 (EÜT L 271, 12.10.2001, lk 1)

(90) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 2581/2001 (EÜT L 345, 29.12.2001, lk 1)

(91) Määrus (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 490/2002 (EÜT L 77, 20.3.2002, lk 1)

(92) Määrus (EÜ, Euratom) nr 2265/2002 (EÜT L 347, 20.12.2002, lk 1) [4]

[1] Käesoleva kokkuvõtte on valmistanud ette komisjoni personalieeskirjade üksus. Kommentaare käesoleva trükise kohta võib saata elektronpostiga aadressil ADMIN-QUICK-WAY@cec.eu.int.

[2] Käesolevad personalieeskirjad ja teenistustingimused asendavad Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused, mis kehtestati nõukogu 18.12.1961 määrustega nr 31 (EMÜ) ja nr 11 (Euratom) (EÜT 45, 14.6.1962 – 1959-1962 eriväljaanne, november 1972), ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused.

[3] Õigusaktide konsolideerimine ei oma juriidilist jõudu, väljaarvatud kui akti on koostanud õigust jõustav institutsioon. Kuna käesolevas kokkuvõttes sisalduv nõukogu määruste konsolideeritud tekst on koostatud komisjoni poolt, tuleb kohtuvaidluse korral viidata vastavale nõukogu määrusele nagu ta on algselt Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud ning mitte käesolevale konsolideeritud versioonile.Teiste sõnadega, käesolev kokkuvõte on koostatud äärmiselt hoolikalt ning loodetavasti kujuneb ta vääruslikuks infoallikaks ja kasulikuks töövahendiks.

[4] Selle määrusega kohandati viimati Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasu vastavalt personalieeskirjade artilile 65.

--------------------------------------------------

I

Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad

I jaotis Üldsätted

II jaotis Ametnike õigused ja kohustused

III jaotis Ametnike teenistuskäik

1. peatükk Töölevõtmine

2. peatükk Halduslik seisund

1. jagu. Teenistus

2. jagu. Lähetus

3. jagu. Puhkuse võtmine isiklikel põhjustel

4. jagu. Reservi arvamine

5. jagu. Puhkus seoses sõjaväeteenistusega

3. peatükk Aruanded, kõrgemale ametijärgule tõusmine ja ametialane edutamine

4. peatükk Teenistuse lõpetamine

1. jagu. Ametist lahkumine

2. jagu. Tagandamine

3. jagu. Teenistuse huvides teenistusest vabastamine

4. jagu. Ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamine

5. jagu. Pensionilejäämine

6. jagu. Aunimetus

IV jaotis Ametnike töötingimused

1. peatükk Tööaeg

2. peatükk Puhkus

3. peatükk Riigipühad

V jaotis Ametnike töötasud ja sotsiaalkindlustushüvitised

1. peatükk Töötasu ja kulude korvamine

1. jagu. Töötasu

2. jagu. Kulude korvamine

2. peatükk Sotsiaalkindlustushüvitised

3. peatükk Pensionid

4. peatükk Alusetult makstud summade tagasimaksmine

5. peatükk Õiguste üleminek ühendustele

VI jaotis Distsiplinaarmeetmed

VII jaotis Edasikaebamine

VIII jaotis Ühenduste teaduslike või tehniliste teenistusüksuste ametnike suhtes kohaldatavad erisätted

VIIIa jaotis Kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes kohaldatavad eri- ja erandsätted

IX jaotis Ülemineku- ja lõppsätted

1. peatükk Üleminekusätted

2. peatükk Lõppsätted

I lisa Põhiametikohad ja vastavad karjäärivahemikud

A. Põhiametikohad ja vastavad karjäärivahemikud igas kategoorias ja keeleüksustes vastavalt käesolevate personalieeskirjade artikli 5 lõikele 4

B. Ühenduste teaduslike ja tehniliste üksuste ametnike põhiametikohad ja vastavad karjäärivahemikud vastavalt personalieeskirjade artiklile 92

II lisa Personalieeskirjade artiklis 9 ettenähtud organite koosseis ja töökord

1. jagu. Personalikomitee

2. jagu. Ühiskomitee

3. jagu. Distsiplinaarnõukogu

4. jagu. Töövõimetuskomitee

5. jagu. Hindamiskomitee

III lisa Konkursid

IV lisa Personalieeskirjade artiklite 41 ja 50 kohaselt antav toetus

IVa lisa Poole kohaga töötamine

V lisa Puhkus

1. jagu. Põhipuhkus

2. jagu. Eripuhkus

3. jagu. Sõiduaeg

VI lisa Hüvitav puhkus ja tasu ületunnitöö eest

VII lisa Töötasu ja kulude hüvitamine

1. jagu. Peretoetused

2. jagu. Kodumaalt lahkumise toetus

2a. jagu. Kindlasummaline toetus

2b. jagu. Õpetamistoetus

3. jagu. Kulude hüvitamine

A. Sisseseadmistoetus

B. Ümberasumistoetus

C. Sõidukulud

D. Kolimiskulud

E. Päevaraha

F. Lähetuskulud

G. Kulude hüvitamine kindlaksmääratud summas

4. jagu. Tasumisele kuuluvate summade maksmine

VIII lisa Pensioniskeem

1. peatükk Üldsätted

2. peatükk Vanaduspension ja lahkumistoetus

1. jagu. Vanaduspension

2. jagu. Lahkumistoetus

3. peatükk Invaliidsuspension

4. peatükk Toitjakaotuspension

5. peatükk Ajutised pensionid

6. peatükk Pensioni suurendamine ülalpeetavate laste puhul

7. peatükk 1. jagu. Pensioniskeemi rahastamine

2. jagu. Pensioni arvutamine

3. jagu. Hüvitiste maksmine

8. peatükk Üleminekusätted

IX lisa Distsiplinaarmenetlus

X lisa Kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes kohaldatavad eri- ja erandsätted

1. peatükk Üldsätted

2. peatükk Kohustused

3. peatükk Töötingimused

4. peatükk Töötasu ja sotsiaalkindlustushüvitised

1. jagu. Töötasu ja peretoetused

2. jagu. Kulude hüvitamise eeskirjad

3. jagu. Sotsiaalkindlustushüvitised

5. peatükk Distsipliin

6. peatükk Üleminekusätted

XI lisa Personalieeskirjade artiklite 64 ja 65 rakendamise eeskirjad

1. peatükk Töötasu iga-aastane läbivaatamine

1. jagu. Tegurid, mille alusel määratakse kindlaks iga-aastased kohandused

2. jagu. Töötasu iga-aastase kohandamise kord

2. peatükk Töötasu ajutised kohandused

3. peatükk Suure inflatsioonimääraga riigid

4. peatükk Paranduskoefitsientide koostamine

5. peatükk Erandiklausel

6. peatükk Euroopa Ühenduste Statistikaameti roll ja suhted liikmesriikide siseriiklike statistikaasutustega

7. peatükk Lõppsäte ja parandusklausel

I jaotis. Üldsätted

Artikkel 1 (21) (73)

Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel tähendab "ühenduste ametnik" iga isikut, kes on vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele mõne ühenduste institutsiooni ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega nimetatud selle institutsiooni koosseisulisele ametikohale.

Majandus- ja sotsiaalkomiteed, regioonide komiteed ja Euroopa Liidu ombudsmani käsitatakse käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel ühenduste institutsioonidena, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 1a (77)

1. Käesolevate personalieeskirjade alusel tagatakse ametnike võrdne kohtlemine ilma, et otseselt või kaudselt arvestataks rassi, poliitilisi, filosoofilisi või usulisi tõekspidamisi, sugu või seksuaalset sättumust, piiramata asjaomaseid sätteid, mis eeldavad teatavat perekonnaseisu.

2. Pidades silmas meeste ja naiste täieliku ja tegeliku võrdõiguslikkuse tagamist tööea jooksul, ei takista võrdse kohtlemise põhimõte Euroopa ühenduste institutsioone säilitamast või võtmast meetmeid, mis annavad erilisi eeliseid alaesindatud soole, et hõlbustada tegutsemist oma kutsealal ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris.

3. Institutsioonid määravad pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega ühisel kokkuleppel kindlaks meetmed ja abinõud meeste ja naiste võrdsete võimaluste edendamiseks käesolevate personalieeskirjadega reguleeritavates valdkondades ning võtavad vastu vajalikud sätted, et heastada tegelik ebavõrdsus, mis kahjustab naiste võimalusi kõnealustes valdkondades.

Artikkel 2 (69) (73)

Iga institutsioon määrab kindlaks, kes kasutab käesolevate personalieeskirjade kohaselt ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja Euroopa Liidu ombudsmani sekretariaadi ametnike puhul määratakse nende komiteede ja ombudsmani töökorraga kindlaks, kes kasutab käesolevate personalieeskirjade kohaselt ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Kaks või enam institutsiooni võivad siiski usaldada ühele endi seast või institutsioonidevahelisele organile ametisse nimetava asutuse või ametiisiku volitused, mis on seotud töölevõtmise ning sotsiaalkindlustus- ja pensioniskeemiga.

Artikkel 3

Ametnikku ametisse nimetavas dokumendis on märgitud kuupäev, mil ametissenimetamine jõustub; see kuupäev ei tohi olla ametniku tööleasumise kuupäevast varasem.

Artikkel 4

Ametnikke nimetatakse ametisse ja edutatakse üksnes vaba ametikoha täitmiseks ja järgides käesolevaid personalieeskirju.

Institutsioon teatab vabast ametikohast oma töötajatele pärast seda, kui ametisse nimetav asutus või ametiisik on otsustanud, et koht tuleb täita.

Kui vaba ametikohta ei ole võimalik täita üleviimise, edutamise või sisekonkursi teel, teatatakse sellest kõigi kolme Euroopa ühenduse töötajatele.

Artikkel 5 (8)

1. Käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud ametikohad liigitatakse vastavalt nendega seotud ülesannete laadile ja tähtsusele alanevas järjekorras neljaks kategooriaks: A, B, C ja D.

A-kategooria koosneb kaheksast palgaastmest; need on jagatud karjäärivahemikeks, millest igaüks hõlmab harilikult kaks palgaastet haldus- või nõuandvate ülesannetega töötajatele, mis eeldavad kõrgharidust või sellega samaväärseid ametialaseid kogemusi.

B-kategooria koosneb viiest palgaastmest; need on jagatud karjäärivahemikeks, millest igaüks hõlmab harilikult kaks palgaastet täitevülesannetega töötajatele, mis eeldavad kõrgemal astmel omandatud keskharidust või sellega samaväärseid ametialaseid kogemusi.

C-kategooria koosneb viiest palgaastmest; need on jagatud karjäärivahemikeks, millest igaüks hõlmab harilikult kaks palgaastet tehnilistele töötajatele, mis eeldavad keskharidust või sellega samaväärseid ametialaseid kogemusi.

D-kategooria koosneb neljast palgaastmest; need on jagatud karjäärivahemikeks, millest igaüks hõlmab harilikult kaks palgaastet töölise või teenindaja ülesannetega töötajatele, mis eeldavad algharidust, mida on vajaduse korral täiendatud tehnilise koolitusega.

Erandina eelmistest sätetest võib siiski ühe erikutseala ametikohti kooskõlas käesolevate personalieeskirjade läbivaatamise menetlusega kujundada teenistuskohtadeks, mis hõlmavad ühe või mitme eeltoodud kategooria mitut palgaastet.

2. Tõlkide ja tõlkijate kohad ühendatakse keeleüksusteks, mida tähistatakse lühendiga LA, mis koosnevad kuuest A-kategooria 3.–8. palgaastmega võrdsest palgaastmest ja mis jagatakse harilikult karjäärivahemikeks, millest igaüks hõlmab kaks palgaastet.

3. Kõikide ühe kategooria või teenistuse ametnike suhtes kohaldatakse samu töölevõtmis- ja teenistuskarjääri tingimusi.

4. Põhiametikohti ja nendele vastavaid karjäärivahemikke kirjeldav tabel on esitatud I lisas.

Selle tabeli põhjal kinnitab iga institutsioon pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega iga põhiametikohaga kaasnevad kohustused ja volitused.

Artikkel 6

Eelarve igat institutsiooni käsitleva osa ametikohtade loendis on näidatud iga kategooria ja teenistusüksuse igale palgaastmele ja karjäärivahemikule vastavate ametikohtade arv.

Artikkel 7 (8)

1. Ametisse nimetav asutus või ametiisik määrab üksnes teenistusüksuse huvides tegutsedes ja kodakondsust arvestamata iga ametniku ametissenimetamise või üleviimise teel selle kategooria või teenistusüksuse ametikohale, mis vastab selle ametniku palgaastmele.

Ametnik võib taotleda üleviimist teisele ametikohale selles institutsioonis, mille teenistuses ta on.

2. Ametnikule võidakse teha ettepanek asuda ajutiselt oma kategooria või teenistusüksuse ametikohale karjäärivahemikus, mis on kõrgem tema põhilisest karjäärivahemikust. Alates neljanda kuu algusest pärast sellist ajutist tööleasumist saab ametnik diferentseeritud hüvitist, mis võrdub tema palgaastme ja -järgu alusel saadava töötasu ja selle töötasu vahega, mida ta saaks palgajärgu alusel, mis talle määrataks ajutise töökoha karjäärivahemiku esimesel palgaastmel.

Ajutine töö ei tohi kesta kauem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui sellise töö otsene või kaudne eesmärk on asendada ametnikku, kes on omakorda määratud teenistuse huvides mõnele teisele ametikohale, kutsutud ajateenistusse või viibib pikaajalisel haiguspuhkusel.

Artikkel 8

Mõnda teise Euroopa ühenduste institutsiooni lähetatud ametnik võib kuue kuu möödudes taotleda oma üleviimist sellesse institutsiooni.

Kui ametniku koduinstitutsioon ja institutsioon, kuhu ta on lähetatud, on mõlemad üleviimisega nõus, loetakse, et ametnik on töötanud kogu oma ühenduse teenistuskarjääri jooksul viimases institutsioonis. Sellise üleviimise korral ei saa ta rahalisi hüvitisi, mida ametnikul on vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele õigus saada teenistuse lõppemise korral mõnes ühenduste institutsioonis.

Kui taotlust rahuldava otsuse kohaselt tuleb ametnik määrata kõrgemale palgaastmele kui ta oli oma koduinstitutsioonis, käsitatakse seda ametialase edutamisena; sellist otsust tohib teha üksnes artiklis 45 sätestatud tingimustel.

Artikkel 9 (69)

1. Moodustatakse järgmised organid:

a) igas institutsioonis:

- personalikomitee, mille tööd võib erinevate töötamiskohtade korral korraldada sektsioonide kaupa;

- töötamiskohtades töötavate ametnike arvust olenevalt üks või mitu ühiskomiteed;

- töötamiskohtades töötavate ametnike arvust olenevalt üks või mitu distsiplinaarnõukogu;

- vajaduse korral hindamiskomitee;

b) ühenduste jaoks:

- töövõimetuskomitee,

mis täidab talle käesolevate personalieeskirjadega määratud ülesandeid.

1a. Käesolevate personalieeskirjade teatavate sätete kohaldamiseks võib kahe või enama institutsiooni jaoks luua ühtse ühiskomitee.

2. Organite koosseisu ja töökorra määrab iga institutsioon kindlaks kooskõlas II lisa sätetega.

Nende organite liikmete nimed avaldatakse igakuises Ühenduste Töötajate Bülletäänis.

3. Personalikomitee esindab töötajate huve institutsiooni ees ning hoiab pidevat kontakti institutsiooni ja töötajate vahel. Ta annab oma panuse teenistusüksuse töö laabumisse, luues töötajatele võimaluse väljendada oma arvamust.

Komitee juhib institutsiooni pädevate organite tähelepanu kõigile käesolevate personalieeskirjade tõlgendamise ja rakendamisega seotud üldprobleemidele. Komiteega võib konsulteerida kõigi selliste probleemide ilmnemisel.

Komitee esitab institutsiooni pädevatele organitele ettepanekuid töökorralduse ja töö toimimise kohta ning personali töötingimuste või üldiste elamistingimuste parandamiseks.

Komitee võtab osa institutsiooni poolt oma töötajate huvides moodustatud sotsiaalhoolekandeorganite juhtimisest ja järelevalvest. Ta võib institutsiooni nõusolekul ise selliseid hoolekandeteenuseid luua.

4. Lisaks ühiskomiteele või -komiteedele käesolevate personalieeskirjadega määratud ülesannete võib ametisse nimetav asutus või ametiisik või personalikomitee konsulteerida kõnealuse komiteega või kõnealuste komiteedega mis tahes üldist laadi küsimustes.

5. Hindamiskomitee arvamust taotletakse järgmistel juhtudel:

a) pärast katseaja läbimist võetavate meetmete kohta;

b) ebapädevuse pärast töölt vabastamise korral ja

c) nende töötajate väljavalimise korral, keda võib igasugune teenistusüksuse tegevusulatuse vähendamine mõjutada.

Komitee tagab, et igas institutsioonis koostatakse korralisi aruandeid töötajate kohta ühtselt.

Artikkel 10

Personalieeskirjade komitee koosneb ühenduste institutsioonide esindajatest ja samast arvust nende personalikomiteede esindajatest. Personalieeskirjade komitee liikmete ametissenimetamise kord määratakse kindlaks institutsioonide ühisel kokkuleppel.

Peale käesolevate personalieeskirjadega määratud ülesannete võib komitee teha personalieeskirjade muutmise ettepanekuid. Komisjon peab komiteega nõu kõikide ettepanekute üle, mis käsitlevad personalieeskirjade muutmist; viimane teeb oma arvamuse teatavaks komisjoni kehtestatava tähtaja jooksul. Komitee tuleb kokku esimehe, institutsiooni või mõne institutsiooni personalikomitee taotlusel.

Komitee koosolekute protokollid saadetakse asjaomastele organitele.

Artikkel 10a (8)

Institutsioonid näevad ette ajavahemikud, mille jooksul personalikomitee, ühiskomitee ja personalieeskirjade komitee peavad esitama neilt palutud seisukohad; kõnealused ajavahemikud ei tohi olla lühemad kui viisteist tööpäeva. Kui ettenähtud aja jooksul ei ole seisukohta esitatud, teeb institutsioon oma otsuse.

II jaotis. Ametnike õigused ja kohustused

Artikkel 11

Ametnik täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult ühenduste huve silmas pidades; ta ei palu ega võta vastu juhiseid üheltki institutsiooniväliselt valitsuselt, asutuselt, organisatsioonilt ega isikult.

Ametnik ei võta ilma ametisse nimetava asutuse või ametiisiku loata üheltki valitsuselt ega mujalt väljastpoolt oma institutsiooni vastu mingit autasu, teenetemärki, soodustust, kinki või ükskõik millist tasu, välja arvatud teenete eest, mis on osutatud kas enne tema ametisse nimetamist või eripuhkuse ajal sõjaväe- või muus riiklikus teenistuses ja sellise teenistusega seoses.

Artikkel 12

Ametnik väldib igasugust tegevust ja eriti sellise avaliku arvamuse avaldamist, mis võib mõjutada tema seisundit.

Ta ei tohi otseselt ega kaudselt omada ega omandada üheski ettevõttes, mis kuulub tema institutsiooni alla või mis teeb selle institutsiooniga tehinguid, ühtki sedalaadi või sedavõrd suurt huvi, et see hakkaks kahjustama tema sõltumatust oma kohustuste täitmisel.

Ametnik, kes soovib teha palgalist või tasuta tööd või minna lähetusse väljaspool ühendusi, peab selleks hankima ametisse nimetava asutuse või ametiisiku loa. Luba ei anta, kui kõnealune töö või lähetus kahjustab ametniku sõltumatust või ühenduste tegevust.

Artikkel 13

Kui ametniku abikaasa on tasustataval töökohal, teatab ametnik sellest oma institutsiooni ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule. Kui abikaasa töö laad osutub sobimatuks ametniku tööga ja kui ametnik ei saa kinnitada, et see töö lõpeb kindlaksmääratud aja jooksul, otsustab ametisse nimetav asutus või ametiisik pärast nõupidamist ühiskomiteega, kas ametnik jätkab tööd oma ametikohal, viiakse üle teisele ametikohale või temalt nõutakse tagasiastumist.

Artikkel 14

Iga ametnik, kellel oma kohustuste täitmisel tuleb otsustada küsimus, mille lahendamise või tulemuse vastu tal on tema sõltumatust kahjustav isiklik huvi, teatab sellest ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule.

Artikkel 15

Ametnik, kes kandideerib valitavale ametikohale, taotleb isiklikel põhjustel puhkust kõige rohkem kolmeks kuuks.

Iga sellise ametisse valitud ametniku juhtumit hindab ametisse nimetav asutus või ametiisik eraldi. Pidades silmas ameti tähtsust ja sellega kaasnevaid kohustusi, otsustab ametisse nimetav asutus või ametiisik, kas asjaomane ametnik peab jätkama oma teenistust või taotlema isiklikel põhjustel puhkust. Viimasel juhul võrdub puhkuse pikkus ajaga, milleks ametnik on valitud.

Artikkel 16

Ka pärast teenistusest lahkumist on ametnik kohustatud käituma ausameelselt ja diskreetselt teatavate ametissenimetamiste või soodustuste vastuvõtmisel.

Iga institutsioon määrab pärast nõupidamist ühiskomiteega kindlaks need ametikohad, mis lubavad nendel töötanud ametnikel kolm aastat pärast kõnealusest teenistusest lahkumist teha mis tahes tasustatavat või tasuta tööd üksnes siis, kui nad järgivad järgmisi sätteid.

Kõnealuse kolme aasta jooksul nõutakse igalt sellisel ametikohal töötanud ametnikult, et ta teataks kohe institutsioonile, mille teenistuses ta kolme aasta jooksul enne teenistusest lahkumist oli, talle pakutavatest ametikohtadest ja tööülesannetest.

Institutsioon teatab pärast nõupidamist ühiskomiteega asjaomasele isikule 15 päeva jooksul pärast isikult vastava teate saamist, kas ta lubab või keelab tal neid kohustusi või ülesandeid vastu võtta.

Artikkel 17

Ametnik suhtub suurima diskreetsusega kõigisse faktidesse ja teabesse, mis ta saab oma kohustuste täitmise käigus või seoses nende täitmisega; ta ei avalda ühelegi kõrvalisele isikule mitte mingil viisil varem avalikustamata dokumente ega teavet. Ametnik järgib seda kohustust ka pärast töölt lahkumist.

Ametnik ei avalda ega lase avaldada üksi ega koos teistega ühtki ühenduste tööd käsitlevat küsimust ilma ametisse nimetava asutuse või ametiisiku loata. Luba ei anta ainult juhul, kui kavandatav avaldamine võib kahjustada ühenduste huve.

Artikkel 18

Kõik õigused mis tahes kirjutistele või muule tööle, mida ametnik on teinud oma kohustuste täitmisel, on selle ühenduse vara, mille tegevusega need kirjutised või töö on seotud.

Artikkel 19

Kohtumenetluses ei avalda ametnik ilma ametisse nimetava asutuse või ametiisiku loata mingil alusel teavet, mida ta teab oma kohustuste tõttu. Luba ei anta ainult juhul, kui seda nõuavad ühenduste huvid ja kui keeldumine ei too ametniku suhtes kaasa kriminaalõiguslikke tagajärgi. Ametnik järgib seda kohustust ka pärast töölt lahkumist.

Eelmise lõigu sätteid ei kohaldata ametniku või endise ametniku suhtes, kes annab Euroopa Kohtule või mõne institutsiooni distsiplinaarnõukogule tunnistusi asjas, mis käsitleb kolmest Euroopa ühendusest ühe teenistujat või endist teenistujat.

Artikkel 20

Ametnik elab kas teenistuskohas või sellele piisavalt lähedal, et korralikult täita oma kohustusi.

Artikkel 21 (24)

Ametiastmest olenemata abistab ametnik oma ülemusi ja annab neile nõu; ta vastutab talle määratud kohustuste täitmise eest.

Teenistusüksuse juhtiv ametnik vastutab oma ülemuste ees talle antud volituste ja juhiste täitmise eest. Tema alluvate vastutus ei vabasta teda mingil viisil tema enda vastutusest.

Kui ametnik saab juhiseid, mida ta peab ebatavaliseks või tõenäoliselt suuri raskusi tekitavaks, teatab ta sellest oma vahetule ülemusele, vajaduse korral kirjalikult. Kui ülemus kinnitab juhised kirjalikult, täidab ametnik neid, kui need ei ole vastuolus kriminaalõiguse või asjakohaste ohutusnormidega.

Artikkel 22

Ametnikult võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt ühenduste kahju, mis tuleneb tema kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega toimunud tõsisest üleastumisest.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb põhjendatud otsuse distsiplinaarküsimustes sätestatud korra kohaselt.

Selle sätte põhjal tekkivad vaidlused kuuluvad Euroopa Ühenduste Kohtu piiramatu jurisdiktsiooni alla.

Artikkel 23 (24)

Ametnikele on antud privileegid ja immuniteedid üksnes ühenduste huvides.

Kui privileegide ja immuniteetide protokollist ei tulene teisiti, ei ole ametnikud vabastatud oma isiklike kohustuste täitmisest ega kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest.

Kui ametniku privileegid ja immuniteedid on vaidlustatud, teatab asjaomane ametnik sellest kohe ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule .

Privileegide ja immuniteetide protokollis ettenähtud reisiluba väljastatakse palgaastmete A 1–A 4 või nendega võrdväärse järgu ametnikele. Kui see on teenistuse huvides vajalik, võib ametisse nimetava asutuse või ametiisiku vastava eriotsusega kõnealuse reisiloa väljastada teiste palgaastmete ametnikele, kelle teenistuskoht asub väljaspool liikmesriikide territooriume.

Artikkel 24 (8)

Ühendused aitavad iga ametnikku, eelkõige menetluses sellise isiku vastu, kes esineb ähvarduste, solvavate või laimavate tegude või rünnakutega isiku või omandi vastu, mille all ametnik või tema pereliige kannatab ametniku ametiseisundi ja kohustuste tõttu.

Ühendused kompenseerivad ametnikule sellistel juhtudel kantud kahju niivõrd, kuivõrd töötaja ise ei ole teadlikult ega tõsise hooletuse tõttu kahju tekitanud ega ole saanud hüvitist kahju põhjustanud isikult.

Ühendused hõlbustavad ametnike täiendõpet sel määral, mil see on vajalik teenistusüksuse laitmatuks toimimiseks ja on kooskõlas teenistusüksuse enda huvidega.

Sellist täiendõpet võetakse arvesse nende ametialasel edutamisel.

Artikkel 24a (8)

Ametnikel on õigus kasutada oma ühinemisvabadust; eelkõige võivad nad kuuluda Euroopa ametnike ametiühingutesse või kutseorganisatsioonidesse.

Artikkel 25 (8)

Ametnikud võivad esitada taotlusi ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule selles institutsioonis, mille teenistuses nad on.

Igast käesolevate personalieeskirjade kohaselt tehtud konkreetsest otsusest teatatakse kohe kirjalikult asjaomasele töötajale. Igas ametniku kahjuks tehtud otsuses peab sisalduma põhjendus.

Konkreetsed otsused ametniku ametisse nimetamise, alaliselt töölevõtmise, ametialase edutamise, üleviimise, haldusliku seisundi määramise ning teenistuse lõpetamise kohta riputatakse kohe üles selle institutsiooni ruumidesse, mille teenistuses ametnik on, ning avaldatakse igakuises Euroopa Ühenduste Töötajate Bülletäänis.

Artikkel 26

Ametniku isikutoimik sisaldab järgmist:

a) kõiki dokumente ametniku haldusliku seisundi kohta ja kõiki aruandeid tema pädevuse, tulemuslikkuse ja käitumise kohta;

b) kõiki ametniku märkusi nende dokumentide kohta.

Dokumendid registreeritakse, nummerdatakse ja kantakse toimikusse järjekorras; punktis a osutatud dokumente tohib institutsioon ametniku vastu kasutada või tsiteerida üksnes juhul, kui ta on nendest dokumentidest enne nende toimikusse kandmist ametnikule teatanud.

Ametnik tõendab iga talle edastatud dokumendi kättesaamist oma allkirjaga, või siis edastatakse dokument tähtkirja teel.

Ametniku isikutoimik ei sisalda ühtki viidet ametniku poliitiliste, filosoofiliste ega usuliste vaadete kohta.

Iga ametniku kohta on üksnes üks isikutoimik.

Ametnikul on ka pärast teenistusest lahkumist õigus tutvuda kõikide oma toimikus olevate dokumentidega.

Isikutoimik on konfidentsiaalne ning sellega võib tutvuda üksnes asutuse ruumides. Sellegipoolest saadetakse see Euroopa Kohtule, kui seal on algatatud ametnikuga seotud kohtuasi.

III jaotis. Ametnike teenistuskäik

1. peatükk. Töölevõtmine

Artikkel 27 (77)

Ametnike töölevõtmisel lähtutakse eesmärgist saada institutsiooni teenistusse võimalikult võimekad, tulemuslikud ja sõltumatud ametnikud, kes valitakse Euroopa ühenduste liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt.

Ametnike valimisel ei tehta vahet rassi, poliitiliste, filosoofiliste ega usuliste tõekspidamiste, soo ega seksuaalse sättumuse põhjal ega võeta arvesse perekonnaseisu ega pereolusid.

Ühtki töökohta ei eraldata konkreetse liikmesriigi kodanikele.

Artikkel 28

Ametnikku võib ametisse nimetada üksnes tingimusel, et:

a) ta on ühe Euroopa ühenduste liikmesriigi kodanik, kui ametisse nimetav asutus või ametiisik ei luba erandit, ja tal on kõik asjaomase liikmesriigi kodaniku õigused;

b) ta täidab kõiki talle sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega pandud kohustusi;

c) ta esitab asjakohased iseloomustused, mis näitavad tema sobivust kõnealuste kohustuste täitmiseks;

d) ta on vastavalt artikli 29 lõikele 2 läbinud III lisas ettenähtud konkursi, mis põhineb kas kvalifikatsioonidel või katsetel või nii kvalifikatsioonidel kui ka katsetel;

e) ta on füüsiliselt võimeline täitma oma kohustusi ja

f) ta esitab tõendi ühe ühenduste keele põhjaliku tundmise ja teise ühenduste keele rahuldava oskuse kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel.

Artikkel 29

1. Enne vaba ametikoha täitmist mõnes institutsioonis kaalub ametisse nimetav asutus või ametiisik kõigepealt:

a) kas seda kohta on võimalik täita institutsioonidevahelise edutamise või üleviimise teel;

b) kas korraldada institutsioonis sisekonkurss;

c) milliseid üleviimistaotlusi on esitanud kolme Euroopa ühenduse teiste institutsioonide ametnikud

ning rakendab siis konkursimenetlust kas kvalifikatsioonide või katsete või nii kvalifikatsioonide kui ka katsete põhjal. Konkursimenetlus on sätestatud III lisas.

Menetlust võib rakendada ka tulevaste ametnike reservi moodustamiseks.

2. Palgaastmete A 1 ja A 2 ametnike tööle võtmiseks ja erandjuhtudel ka erikvalifikatsiooni eeldavate kohtade täitmiseks võib ametisse nimetav asutus või ametiisik kasutada konkursimenetlusest erinevat menetlust.

Artikkel 30

Ametisse nimetav asutus või ametiisik nimetab iga konkursi puhuks ametisse valimiskomisjoni. See koostab sobivate kandidaatide nimekirja.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab, millised nendest kandidaatidest määrata vabadele ametikohtadele.

Artikkel 31

1. Sel moel välja valitud kandidaadid nimetatakse ametisse järgmiselt:

- A-kategooria või keeleüksuste ametnikud: oma kategooria või teenistusüksuse esimesele palgaastmele;

- ülejäänud kategooriate ametnikud: selle ametikoha esimesele palgaastmele, millele nad värvati.

2. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib aga sellegipoolest teha eelmiste sätete suhtes erandeid järgmiste piirangute raames:

a) palgaastmete A 1, A 2, A 3 ja LA 3 ametnike suhtes

- kuni poolte ametissenimetamiste puhul, kui on tegemist vabanevate ametikohtadega;

- kuni kahe kolmandiku ametissenimetamiste puhul, kui on tegemist uute ametikohtadega;

b) ülejäänud palgaastmete ametnike suhtes

- kuni ühe kolmandiku ametissenimetamiste puhul, kui on tegemist vabanevate ametikohtadega;

- kuni poolte ametissenimetamiste puhul, kui on tegemist uute ametikohtadega.

Käesolevat sätet kohaldatakse kuue ametikoha kaupa, mis tuleb vastavalt käesolevale sättele täita igal palgaastmel, välja arvatud palgaastmel LA 3.

Artikkel 32 (8) (69)

Ametnik võetakse tööle oma palgaastme esimeses järgus.

Arvestades asjaomase isiku väljaõpet ja erikogemusi sellel töökohal, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik võimaldada talle staažilisa selles palgaastmes; see ei tohi ületada palgaastmete A 1–A 4 ning LA 3 ja LA 4 puhul 72 kuud ning ülejäänud palgaastmete puhul 48 kuud.

Institutsiooni kehtestatud palgaastmekriteeriumide kohaselt liigitatud ajutistel töötajatel säilib ajutise töötajana omandatud staaž, kui nad nimetatakse sama palgaastme ametnikeks kohe pärast ajutise teenistuse lõppu.

Artikkel 33 (24)

Enne ametisse nimetamist vaatab institutsiooni teenistuses olev arst konkursi võitja läbi, tõendamaks institutsioonile, et kõnealune isik vastab artikli 28 punkti e nõuetele.

Kui esimeses lõigus ette nähtud tervisekontrolli põhjal antakse negatiivne meditsiiniline arvamus, võib kandidaat kahekümne päeva jooksul pärast seda, kui institutsioon on talle sellest arvamusest teatanud, taotleda, et tema juhtum esitataks läbivaatamiseks arstlikule komisjonile, mis koosneb kolmest arstist, kelle ametisse nimetav asutus või ametiisik valib institutsiooni teenistuses olevate arstide hulgast. Arstlik komisjon kuulab ära algse negatiivse arvamuse eest vastutava meditsiinitöötaja. Kandidaat võib arstlikule komisjonile esitada enda valitud arsti arvamuse. Kui arstliku komisjoni arvamus kinnitab esimeses lõigus ette nähtud tervisekontrolli otsust, maksab kandidaat 50 % arstitasudest ja lisakuludest.

Artikkel 34 (8) (24) (69)

1. Kõik ametnikud, välja arvatud palgaastmete A 1 ja A 2 ametnikud, peavad enne ametisse kinnitamist läbima katseaja. A-kategooria, keeleüksuste ja B-kategooria ametnike katseaeg kestab üheksa kuud, teiste ametnike katseaeg kuus kuud.

Kui ametnik ei saa katseaja jooksul haiguse, artiklis 58 nimetatud rasedus- ja sünnituspuhkuse või õnnetuse tõttu täita oma kohustusi järjest vähemalt ühe kuu jooksul, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.

2. Kui katseajal olev teenistuja osutub selgelt nõuetele mittevastavaks, võib tema kohta teha aruande ükskõik millal tema katseaja vältel.

See aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused kaheksa päeva jooksul. Katseajal oleva teenistuja otsene ülemus edastab aruande koos märkustega viivitamata ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule, kes küsib ühiselt hindamiskomiteelt kolme nädala jooksul arvamuse selle kohta, milliseid meetmeid tuleb võtta. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib otsustada katseajal oleva teenistuja teenistusest vabastada enne katseaja lõppu, teatades talle sellest kuu aega ette; teenistuse kestus ei tohi aga ületada tavalist katseaega.

Erandlike asjaolude korral võib ametisse nimetav asutus või ametiisik lubada katseaega jätkata ja määrata ametniku tööle muusse talitusse. Sellisel juhul peab uus määramine olema vähemalt kuueks kuuks; selle suhtes kohaldatakse lõikes 4 sätestatud maksimumtähtaega.

3. Vähemalt üks kuu enne katseaja lõppu tehakse aruanne katseajal oleva teenistuja suutlikkuse kohta täita oma töökohustusi, samuti tema võimekuse ja käitumise kohta teenistuses. See aruanne edastatakse katseajal olevale teenistujale, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused kaheksa päeva jooksul.

Kui aruandes soovitatakse teenistusest vabastada või erandlike asjaolude korral katseaega pikendada, edastab katseajal oleva teenistuja otsene ülemus aruande koos märkustega viivitamatult ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule, kes peab ühise hindamiskomiteega kolme nädala jooksul nõu selle üle, milliseid meetmeid tuleb võtta.

Kui katseajal olev teenistuja ei osutu vastavaks oma ametikohale, lõpetatakse temaga teenistussuhe. Erandlike asjaolude korral võib ametisse nimetav asutus või ametiisik pikendada katseaega kuni kuue kuu võrra ja määrata katseajal oleva teenistuja tööle muusse talitusse.

4. Kogu katseaeg ei tohi mingil juhul olla pikem kui 15 kuud.

5. Kui katseajal olev teenistuja vabastatakse teenistusest ja tal ei ole võimalust viivitamatult asuda tööle mujal, saab katseajal teenistusest vabastatu hüvitist kolme kuu põhipalga ulatuses, kui ta on olnud teenistuses rohkem kui aasta, kahe kuu põhipalga ulatuses, kui ta on olnud teenistuses vähemalt kuus kuud, ja ühe kuu põhipalga ulatuses, kui ta on olnud teenistuses alla kuue kuu.

6. Lõikeid 2, 3, 4 ja 5 ei kohaldata ametnike suhtes, kes lahkuvad ametist omal soovil enne katseaja lõppu.

2. peatükk. Halduslik seisund

Artikkel 35

Ametnikele omistatakse üks järgmistest halduslikest seisunditest:

a) teenistuses;

b) lähetuses;

c) isiklikel põhjustel võetud puhkusel;

d) reservi arvatud;

e) puhkusel seoses sõjaväeteenistusega.

1. jagu. Teenistus

Artikkel 36

Teenistuses olev ametnik on ametnik, kes täidab IV jaotises sätestatud tingimustel kohustusi, mis kaasnevad ametikohaga, millele ta on alaliselt või ajutiselt määratud.

2. jagu. Lähetus

Artikkel 37 (8) (40) (69)

Lähetuses olev ametnik on alaline ametnik, kes on ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega:

a) suunatud teenistuse huvides:

- täitma ajutiselt ülesandeid ametikohal väljaspool institutsiooni, mille teenistuses ta on, või

- abistama ajutiselt isikut, kes töötab ühenduste asutamislepingutega või ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepinguga ette nähtud ametikohal, või mõne ühenduste institutsiooni või organi valitud presidenti või mõne Euroopa Parlamendi poliitilise fraktsiooni valitud esimeest;

- töötama ajutiselt ametikohal, mis kuulub nende ametikohtade loetellu, mida rahastatakse teadusuuringute ja investeeringute assigneeringutest ja mille eelarvepädevad institutsioonid on liigitanud ajutiseks ametikohaks.

b) tema oma soovi kohaselt:

- suunatud Euroopa ühenduste mõne muu institutsiooni teenistusse või

- suunatud sellise ühenduse huvide edendamisega tegeleva organisatsiooni teenistusse, mis on kantud nimekirja, mis koostatakse ühenduse institutsioonide kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

Lähetuses viibivale ametnikule säilivad vastavalt artiklites 38 ja 39 sätestatud tingimustele kõik tema õigused ning ta on kohustatud täitma edasi kõiki oma kohustusi oma koduinstitutsiooni ametnikuna. Võttes arvesse artikli 77 kolmanda lõigu pensionialaseid sätteid, kohaldatakse esimese lõigu punkti a teises taandes nimetatud lähetuses olevate ametnike suhtes siiski samu sätteid kui nende ametnike suhtes, kelle palgaaste on sama kui ametikohal, millel asjaomane isik lähetuse ajal töötab.

Artikkel 38 (8)

Lähetust teenistusüksuse huvides reguleeritakse järgmiste eeskirjadega:

a) lähetusotsuse teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik pärast asjaomase ametniku ärakuulamist;

b) lähetuse kestuse määrab kindlaks ametisse nimetav asutus või ametiisik;

c) iga kuue kuu möödudes võib asjaomane ametnik taotleda lähetuse lõpetamist;

d) artikli 37 punkti a esimese taande kohases lähetuses oleval ametnikul on õigus saada palgalisa, kui kogu töötasu ametikohal, kuhu ta on lähetatud, on väiksem kui tema palgaastme ja -järgu puhul selles institutsioonis, mis ta lähetusse saatis; lisaks sellele on tal õigus saada hüvitist kõigi muude lähetusega seotud lisakulude katteks;

e) artikli 37 punkti a esimese taande kohases lähetuses olev ametnik jätkab pensionimaksete tasumist oma palgast ametikohal, mis vastab tema palgaastmele ja -järgule institutsioonis, mis ta lähetusse saatis;

f) lähetuses viibivale ametnikule säilib tema ametikoht, õigus tõusta kõrgemale astmele ning õigus ametialasele edutamisele;

g) lähetuse lõppemise korral ennistatakse ametnik kohe ametikohale, millel ta töötas enne lähetust.

Artikkel 39 (8) (40)

Lähetust ametniku enda taotlusel reguleeritakse järgmiste eeskirjadega:

a) lähetusotsuse teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik, kes määrab kindlaks lähetuse kestuse;

b) kuue kuu jooksul alates uuele tööle asumisest võib ametnik taotleda lähetuse lõpetamist; sellisel juhul ennistatakse ta kohe ametikohale, millel ta töötas enne lähetust;

c) pärast kõnealust kuut kuud tohib ametniku ametikohale nimetada kellegi teise;

d) lähetuse ajal arvutatakse pensionimaksed ja võimalik pensioniõigus palga alusel ametikohal, mis vastab tema palgaastmele ja -järgule institutsioonis, mis ta lähetusse saatis.

Artikli 37 lõike 1 punkti b alusel lähetuses viibiv ametnik, kes omandab pensioniõiguse organis, millesse ta on lähetatud, ei ole kõnealuse lähetuse kestel seotud pensioniskeemiga selles institutsioonis, mis ta lähetusse saatis.

Artikli 37 lõike 1 punkti b teise taande kohases lähetuses viibimise ajal töövõime kaotanud ametnikul ja sama ajavahemiku jooksul surnud ametniku ülalpeetavatel on käesolevate personalieeskirjade alusel õigus saada invaliidsus- või toitjakaotuspensioni, millest arvatakse maha summad, mida neile maksab samadel alustel ja samal ajal organ, kuhu ametnik oli lähetatud.

Nimetatud sätte põhjal ei teki ametnikul ega tema ülalpeetavatel õigust saada pensioni, mis on kokku suurem kui maksimumsumma, mida ta käesolevate personalieeskirjade kohaselt võiks saada;

e) pärast lähetuse lõppu tuleb ametnik ennistada tööle esimesele tema palgaastmele vastavale ja tema kategoorias või teenistusüksuses vabanevale ametikohale, tingimusel et ta vastab kõnealusel ametikohal töötamise nõuetele. Kui ametnik loobub talle pakutud ametikohast, säilib tal õigus ennistamisele järgmisele tema palgaastmele vastavale ja tema kategoorias või teenistusüksuses vabanevale ametikohale samadel tingimustel; kui ametnik loobub ka teisest pakutud ametikohast, võib pärast nõupidamist ühiskomiteega paluda tal teenistusest lahkuda. Kuni tegeliku tööleennistamiseni on ametnik jätkuvalt lähetuses, kuid selle eest ei maksta.

3. jagu. Puhkuse võtmine isiklikel põhjustel

Artikkel 40 (8) (24) (40)

1. Alalisele ametnikule tohib erandlikel asjaoludel ja tema enda taotlusel anda isiklikel põhjustel palgata puhkust.

2. Selline puhkus ei kesta üle ühe aasta, ilma et see piiraks artikli 15 sätteid.

Seda võib kaks korda ühe aasta võrra pikendada.

Kui aga ametnik taotleb sellist puhkust selleks, et:

- tegeleda sellise alla viieaastase lapse kasvatamisega, kes on ametniku ülalpeetav VII lisa artikli 2 lõike 2 tähenduses, või

- tegeleda sellise lapse kasvatamisega, kes on ametniku ülalpeetav VII lisa artikli 2 lõike 2 tähenduses ja kellel on institutsiooni meditsiinitöötaja tuvastatud raske vaimne või füüsiline puue ning kes vajab pidevat hooldamist või järelevalvet,

võib kõnealust puhkust pikendada neli korda ühe aasta võrra tingimusel, et iga pikendamise ajal on üks kahest eelmises taandes osutatud tingimustest täidetud.

Kui ametnik taotleb sellist puhkust selleks, et saata oma abikaasat, kes on samuti ühenduste ametnik või muu teenistuja ning kes peab oma tööülesannete tõttu asuma alaliselt elama niivõrd kaugele taotluse esitanud ametniku teenistuskohast, et ühise kodu loomine sellisesse kohta kahjustaks taotluse esitanud ametniku töökohustuste täitmist, võib puhkust pikendada viis korda ühe aasta võrra tingimusel, et iga pikendamise ajal on täidetud tingimused, mille tõttu puhkust anti. Ametnik võib eelmist sätet puhkuse pikendamise kohta kasutada vaid ühe korra oma ametiaja jooksul.

3. Puhkuse ajal ei ole ametnikul õigust tõusta kõrgemale palgaastmele või ametijärgule; tema osalus artiklites 72 ja 73 ettenähtud sotsiaalkindlustusskeemis ning sellest tulenev riskikate peatatakse.

Ametnik, kes tõendab, et tema suhtes ei saa artiklites 72 ja 73 nimetatud riskide vastu kohaldada ühtegi muud riiklikku kindlustusskeemi, võib isiklikel põhjustel võetud puhkuse alguskuule järgneva kuu jooksul taotleda, et tema suhtes jätkataks nende artiklite kohase kindlustuse kohaldamist, tingimusel et ta teeb isiklikel põhjustel võetud puhkuse esimese aasta jooksul pooled artikli 72 lõikes 1 ja artikli 73 lõikes 1 osutatud riskide katmiseks mõeldud sissemaksetest ja ülejäänud puhkuse jooksul kõik sissemaksed; sissemaksed arvutatakse ametniku viimase põhipalga alusel. Peale selle võib ametnik, kes tõendab, et tal ei ole võimalik omandada pensioniõigust mõne muu pensioniskeemi alusel, taotluse korral omandada kuni ühe aasta jooksul uuesti pensioniõiguse, tingimusel et ta teeb sissemakse, mis võrdub kolmekordse artikli 83 lõikes 2 ettenähtud määraga; sissemaksed arvutatakse töötaja palgaastmele ja -järgule vastava põhipalga alusel.

4. Isiklikel põhjustel antakse puhkust järgmiste eeskirjade kohaselt:

a) selle annab asjaomase ametniku taotlusel ametisse nimetav asutus või ametiisik;

b) pikendustaotlus tuleb esitada kaks kuud enne puhkuse lõppu;

c) ametniku kohale võib määrata kellegi teise;

d) pärast puhkuse lõppu tuleb ametnik ennistada tööle esimesele tema palgaastmele vastavale ja tema kategoorias või teenistusüksuses vabanevale ametikohale, tingimusel et vastab kõnealusel ametikohal töötamise nõuetele. Kui ametnik loobub talle pakutud ametikohast, säilib tal õigus ennistamisele järgmisele tema palgaastmele vastavale ja tema kategoorias või teenistusüksuses vabanevale ametikohale samadel tingimustel; kui ametnik loobub ka teisest pakutud ametikohast, võib pärast nõupidamist ühiskomiteega paluda tal teenistusest lahkuda. Kuni tegeliku tööle ennistamiseni on ametnik jätkuvalt isiklikel põhjustel võetud palgata puhkusel.

4. jagu. Reservi arvamine

Artikkel 41 (8) (46) (78) (79)

1. Reservi arvatud ametnik on ametnik, kes on ametikohtade arvu vähendamise tõttu oma institutsiooni koosseisust välja arvatud.

2. Konkreetse palgaastme ametikohtade arvu vähendamise üle otsustab asjaomane eelarvepädev institutsioon eelarvemenetluse korras.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab pärast nõupidamist ühiskomiteega, mis liiki ametikohti sellised meetmed mõjutavad.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik koostab pärast nõupidamist ühiskomiteega nimekirja ametnikest, keda sellised meetmed mõjutavad, võttes arvesse ametnike pädevust, tulemuslikkust, tööalast käitumist, pereolusid ja teenistusstaaži. Iga ametnik, kes töötab mõnel eelmises lõigus osutatud ametikohal ja kes avaldab soovi, et ta kantaks reservi, kantakse kohe sellesse nimekirja.

Selles nimekirjas olevad ametnikud kantakse ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega reservi.

3. Reservis ei täida ametnik oma kohustusi ning jääb ilma oma õigustest tasule või tõusta kõrgemale ametijärgule, kuid kogub mitte üle viie aasta edasi oma palgaastmel ja ametijärgul põhinevat vanaduspensioni.

Kahe aasta jooksul alates reservi arvamise kuupäevast on ametnikul eesõigus olla ennistatud oma kategooria või teenistusüksuse mis tahes vabanevale või tekkivale ametikohale, mis vastab tema palgaastmele, tingimusel et tal on selleks vajalik erialane ettevalmistus.

Reservi arvatud ametnik saab toetust, mida arvutatakse IV lisa järgi.

Eelmises lõigus sätestatud toetusest arvatakse maha kõnealusel ajavahemikul ametniku uuel ametikohal makstav töötasu, kui see töötasu koos toetusega ületab kogutöötasu, mida ametnik viimati sai ja mis on arvutatud palgatabeli põhjal sellisena, nagu see tabel kehtib selle kuu esimesel päeval, mille eest toetust makstakse.

Ametnik esitab vastavalt vajadusele kirjalikud tõendid ja teatab institutsioonile asjaoludest, mis võivad mõjutada tema õigusi.

Neljandas lõigus osutatud toetuse ja viimati saadud kogutöötasu suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti, mis on kehtestatud ühendustes asuvale riigile, kus saaja tõendab oma viimase elukoha olevat.

Kui saaja elab väljaspool ühendusi asuvas riigis, kohaldatakse paranduskoefitsienti 100.

Toetus väljendatakse eurodes. Toetust makstakse toetusesaaja elukohariigi vääringus.

Muus vääringus kui eurodes makstavad toetused arvutatakse artikli 63 teises lõigus toodud vahetuskursside alusel.

4. Toetuse saamise aja lõpus nõutakse ametnikult tagasiastumist. Vajaduse korral saab ta pensioniskeemis ettenähtud vanaduspensioni.

5. Ametnikult, kellele pakutakse lõikes 3 osutatud kahe aasta jooksul tema palgaastmele vastavat ametikohta ja kes lükkab selle pakkumise hea põhjuseta tagasi, võidakse pärast nõupidamist ühiskomiteega võtta ära tema eelmistest sätetest tulenevad õigused ja nõuda temalt tagasiastumist.

5. jagu. Puhkus seoses sõjaväeteenistusega

Artikkel 42

Ametnik, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse või kordusõppustele või kes kutsutakse relvajõudude teenistusse, määratakse eriseisundisse "puhkus seoses sõjaväeteenistusega".

Ametnik, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse, lakkab saamast töötasu, kuid säilitab oma õiguse tõusta kõrgemale ametijärgule või saada ametialast edutust vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele. Samuti säilib tema õigus vanaduspensionile, kui ta pärast ajateenistuse lõppu maksab tagantjärele oma pensionimaksed.

Ametnik, kes kutsutakse kordusõppustele või relvajõudude teenistusse, saab õppuste ajal või relvajõudude teenistuses olles jätkuvalt oma töötasu, millest lahutatakse tema teenistustasuga võrdne summa.

3. peatükk. Aruanded, kõrgemale ametijärgule tõusmine ja ametialane edutamine

Artikkel 43

Iga ametniku, välja arvatud palgaastmete A 1 ja A 2 ametnike, pädevuse, tulemuslikkuse ja tööalase käitumise kohta koostatakse korrapäraselt, kuid vähemalt üks kord kahe aasta jooksul iga institutsiooni poolt vastavalt artiklile 110 ettenähtud aruanne.

Aruanne tehakse ametnikule teatavaks. Tal on õigus seda kommenteerida.

Artikkel 44

Ametnik, kes on kaks aastat olnud oma palgaastme ühes järgus, tõuseb automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.

Artikkel 45 (69)

1. Ametialane edutamine toimub ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega. Selleks nimetatakse ametnik tema kategooria või teenistusüksuse järgmisele kõrgemale palgaastmele. Edutamiseks valitakse välja eranditult need ametnikud, kes on oma palgaastmele vastaval ametikohal töötanud teatava minimaalse aja, võrreldes enne seda edutamiseks kõlblike ametnike teeneid ja aruandeid nende kohta.

Oma kategooria või teenistusüksuse esimese palgaastme ametikohale nimetatud ametnike puhul on kõnealuseks minimaalseks ajaks kuus kuud alates tööleasumise päevast; ülejäänud ametnike puhul on see kaks aastat.

2. Ametnikku võib ühest teenistusüksusest teise üle viia või ühest kategooriast teise edutada üksnes konkursi teel.

3. Kui aga institutsiooni konkreetsed personalivajadused seda eeldavad, võib lõike 2 sätetest kõrvale kalduda, et keeleüksuste ametnikke saaks ilma konkursita üle viia A-kategooriasse ja vastupidi vastavalt lõikele 4.

4. Kui ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab kasutada nimetatud erandit, määrab ta ühiskomitee arvamust nõuetekohaselt arvesse võttes kindlaks ametikohtade arvu, mille puhul kõnealust meedet võib kasutada. Kõnealune asutus või ametiisik otsustab sama korra kohaselt kavandatava üleviimise kriteeriumid ja tingimused, võttes arvesse asjaomaste ametnike omadusi, väljaõpet ja ametialaseid kogemusi.

Kui ametniku suhtes kohaldatakse lõikes 3 lubatud erandit, hakatakse lõikes 1 nimetatud staaži palgaastmel, kuhu ametnik üle viiakse, arvutama alates üleviimise kuupäevast.

Mingil juhul ei tohi ametniku uuel palgaastmel saadav põhipalk olla madalam kui põhipalk, mida ta oleks saanud oma endisel palgaastmel.

Vastavalt vajadusele võtab iga institutsioon vastu lõigete 3 ja 4 üldised rakendussätted kooskõlas artikli 110 sätetega.

Artikkel 46 (8)

Ametnik, kes on nimetatud kõrgema palgaastme ametikohale, saab oma uuel palgaastmel staažilisa, mis vastab sellele järgule või sellest vahetult kõrgemale nominaalsele järgule, mis tal oli endisel palgaastmel, koos uue palgaastme järgu kaheaastase lisasummaga.

Selle sätte kohaldamiseks jagatakse iga palgaaste teenistuskuudele ja astmepalkadele vastavateks järkudeks; iga selline tegelik järk tõuseb ühe kahekümneneljandiku võrra selle palgaastme kaheaastasest lisasummast. Mingil juhul ei tohi ametniku uuel palgaastmel saadav põhipalk olla madalam kui põhipalk, mida ta oleks saanud oma endisel palgaastmel.

Ametnikku, kes on määratud kõrgema palgaastme ametikohale, ei liigitata madalamale kui selle palgaastme esimesse järku.

4. peatükk. Teenistuse lõpetamine

Artikkel 47

Teenistus lõpeb:

a) ametist lahkumise korral,

b) tagandamise korral,

c) teenistuse huvides teenistusest vabastamise korral,

d) ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamise korral,

e) teenistusest vabastamise korral,

f) pensionilejäämise korral või

g) surma korral.

1. jagu. Ametist lahkumine

Artikkel 48 (8)

Ametist lahkuda sooviv ametnik avaldab oma selgesõnalise kavatsuse lahkuda lõplikult institutsiooni teenistusest kirjalikult.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb otsuse ametist lahkumise kinnitamise kohta ühe kuu jooksul alates lahkumisavalduse saamisest. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib siiski keelduda ametist lahkumist heaks kiitmast, kui lahkumisavalduse vastuvõtmise kuupäeval on ametniku vastu käimas distsiplinaarmenetlus või kui selline menetlus algatatakse järgmise kolmekümne päeva jooksul.

Lahkumine jõustub ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratud kuupäeval; see ei ole A-kategooria ja keeleüksuste ametnike puhul hiljem kui kolm kuud ning ülejäänud kategooriate ametnike puhul hiljem kui üks kuu pärast ametniku lahkumisavalduses pakutud kuupäeva.

2. jagu. Tagandamine

Artikkel 49 (8)

Ametnikku tohib tagandada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam artikli 28 punktis a sätestatud tingimustele, või artiklites 13, 39 ja 40, artikli 41 lõigetes 4 ja 5 ning VIII lisa artikli 14 teises lõigus ettenähtud juhtudel.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb ametniku tagandamise otsuse koos põhjendustega pärast nõupidamist ühiskomiteega ja asjaomase ametniku ärakuulamist.

3. jagu. Teenistuse huvides teenistusest vabastamine

Artikkel 50 (8) (46)

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib oma otsusega vabastada teenistuse huvides teenistusest palgaastme A 1 või A 2 ametikohal oleva ametniku.

Selline teenistuses vabastamine ei ole distsiplinaarmeede.

Kui sel moel teenistusest vabastatud ametnikku ei määrata oma kategooria või teenistusüksuse piires mõnele teisele ametikohale, mis vastab tema palgaastmele, saab ta hüvitist, mida arvutatakse vastavalt IV lisale.

Eelmises lõigus sätestatud hüvitisest arvatakse maha kõnealusel ajavahemikul ametniku uuel ametikohal makstav töötasu, kui see töötasu koos toetusega ületab kogutöötasu, mida ametnik viimati sai ja mis on arvutatud palgatabeli põhjal sellisena, nagu see tabel kehtib selle kuu esimesel päeval, mille eest toetust makstakse.

Kohaldatakse artikli 41 lõike 3 viiendat kuni üheksandat lõiku.

Kui ametniku õigus hüvitist saada lõpeb ja ta on saanud 55aastaseks, on tal õigus saada pensioni, millest ei tehta VIII lisa artikli 9 kohaseid mahaarvamisi.

4. jagu. Ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamine

Artikkel 51

1. Ametnik, kes osutub oma kohustuste täitmisel ebapädevaks, võidakse teenistusest vabastada.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib siiski teha sellisele ametnikule ettepaneku alandada tema palgaastet.

2. Ametniku teenistusest vabastamise ettepanekut tuleb põhjendada ning see tuleb edastada asjaomasele ametnikule. Tal on õigus seda kommenteerida.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb põhjendatud otsuse IX lisas sätestatud korras.

5. jagu. Pensionilejäämine

Artikkel 52 (46)

Ilma et see piiraks artikli 50 sätteid, jääb ametnik pensionile

- kas automaatselt selle kuu viimasel päeval, mille jooksul ta saab 65aastaseks,

- või tema oma taotluse põhjal selle kuu viimasel päeval, mille kohta on taotlus esitatud, kui ta on vähemalt 60aastane või kui ta on 50–60aastane ja vastab kohe makstava pensioni saamise tingimustele vastavalt VIII lisa artiklile 9.

Artikli 48 teise lõigu teist lauset kohaldatakse analoogia põhjal.

Artikkel 53 (46)

Ametnik, kelle suhtes tuleb töövõimetuskomitee arvates kohaldada artikli 78 sätteid, läheb pensionile automaatselt selle kuu viimasel päeval, mil ametisse nimetav asutus või ametiisik tunnistab, et töötaja on püsivalt võimetu oma kohuseid täitma.

6. jagu. Aunimetus

Artikkel 54

Teenistuse lõppemisel võidakse ametnikule ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega anda aunimetus kas tema enda karjäärivahemikust või sellest järgmisest kõrgemast karjäärivahemikust.

Aunimetusega ei kaasne rahalisi hüvesid.

IV jaotis. Ametnike töötingimused

1. peatükk. Tööaeg

Artikkel 55 (7) (8) (16)

Teenistuses olevad ametnikud on igal ajal oma institutsiooni käsutuses.

Tavaline töönädal ei ületa siiski 42 tundi, mis jaotatakse ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratud ajakava alusel. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib samu piiranguid arvestades pärast nõupidamist personalikomiteega määrata kindlaks teatavate erikohustustega ametnikerühmade tööaja.

Peale selle võidakse ametnikult teenistuskoha vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt nõuda, et ta täidaks väljaspool tööaega töökohal või kodus valveajakohustust. Institutsioon kehtestab pärast nõupidamist personalikomiteega käesoleva lõike rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 55a (8)

Erandina võib ametisse nimetav asutus või ametiisik nõuetekohaselt tõendatud põhjustel lubada ametnikul töötada poole kohaga, kui ta leiab, et see on täielikult institutsiooni huvides.

Sellise loa andmise kord on sätestatud IVa lisas.

Ametnik, kellel on lubatud töötada poole kohaga, töötab ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratud viisil iga kuu poole tavalisest tööajast.

Artikkel 56 (8)

Ametnikult võib nõuda ületunnitööd ainult edasilükkamatutel juhtudel või eriti tungiva töö puhul; töötamist öösel ning pühapäevadel või riigipühadel lubatakse ainult ametisse nimetava asutuse või ametiisiku sätestatud korra kohaselt. Kogu ületunnitöö, mida ametnikult võidakse nõuda, ei tohi kuue kuu jooksul ületada 150 tundi.

A- ja B-kategooria ning keeleüksuste töötajate ületunnitöö ei anna õigust mingile hüvitisele või lisatasule.

Nagu on sätestatud VI lisas, on C- ja D-kategooria ametnikel õigus saada ületunnitöö eest kas hüvitavat puhkust või lisatasu, kui üksuse töö ei võimalda hüvitavat puhkust ületunnitöö tegemise kuule järgneva kuu jooksul.

Artikkel 56a (7) (15)

Ametnikul, kes peab töötama korrapäraselt öösiti, laupäeviti, pühapäeviti või riigipühadel, on õigus erihüvitistele, kui ta teeb vahetustega tööd, mida institutsioon nõuab teenistuskoha vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt ning mida ta peab korraliseks ja alaliseks tööks.

Ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, määrab nõukogu kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada kõnealuseid hüvitisi, ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.

Vahetustega töötava ametniku tavaline tööaeg ei tohi ületada tavalist aastast tööaega.

Artikkel 56b (7) (16)

Ametnikul on õigus erihüvitistele, kui ta peab vastavalt ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusele väljaspool tööaega teenistuskoha vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt täitma töökohal või kodus valveajakohustust.

Ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, määrab nõukogu kindlaks nende ametnike kategooriad, kellel on õigus saada kõnealuseid hüvitisi, ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.

2. peatükk. Puhkus

Artikkel 57

Ametnikel on õigus saada igal kalendriaastal puhkust, mille pikkus on vähemalt 24 tööpäeva ja kõige rohkem 30 tööpäeva, vastavalt eeskirjadele, mis sätestatakse ühenduste institutsioonide ühisel kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

Peale põhipuhkuse võib ametnikule erandjuhtudel taotluse põhjal anda eripuhkust. Sellise puhkusega seotud eeskirjad on sätestatud V lisas.

Artikkel 58 (8) (24)

Rasedatel on arstitõendi esitamise korral lisaks artiklis 57 sätestatud puhkusele õigus saada puhkust, mis algab kuus nädalat enne tõendil märgitud eeldatavat sünnituskuupäeva ja lõpeb kümme nädalat pärast sünnituskuupäeva; selline puhkus kestab vähemalt kuusteist nädalat.

Artikkel 59 (8)

1. Ametnikul, kes esitab tõendi oma võimetuse kohta täita oma kohustusi haiguse või õnnetuse tõttu, on automaatselt õigus saada haiguspuhkust.

Asjaomane ametnik teatab oma töövõimetusest oma institutsioonile niipea kui võimalik ning teatab seejuures ka oma hetkel kehtiva aadressi. Ta esitab arstitõendi, kui ta puudub töölt rohkem kui kolm päeva. Temalt võib nõuda institutsiooni korraldatud tervisekontrolli läbimist.

Kui ametnik puudub kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul töölt haiguse tõttu korraga kuni kolme päeva kaupa kokku rohkem kui kaksteist päeva, peab ta edaspidi esitama haiguse tõttu puudumise kohta arstitõendi.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib töövõimetuskomiteele suunata iga ametniku asja, kes on kolme aasta jooksul haiguspuhkusel viibinud kokku rohkem kui 12 kuud.

2. Ametnikult võidakse pärast seda, kui institutsiooni meditsiinitöötaja on ta läbi vaadanud, nõuda, et ta võtaks puhkuse, kui seda on vaja tema tervise pärast või mõni tema leibkonna liige põeb mõnda nakkushaigust.

3. Vaidlused suunatakse töövõimetuskomiteele seisukoha võtmiseks.

4. Iga ametnik läbib igal aastal tervisekontrolli, mille viib läbi kas institutsiooni meditsiinitöötaja või ametniku valitud arst.

Viimasel juhul tasub arsti tasud institutsioon maksimaalselt kuni summani, mille ametisse nimetav asutus või ametiisik määrab igal aastal kindlaks pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

Artikkel 59a (8)

Kui ametnikul on lubatud töötada poole kohaga, lühendatakse tema põhipuhkust poole kohaga töötamise ajaks poole võrra. Mahaarvamisel võetakse arvesse ainult täispäevi.

Artikkel 60

Välja arvatud haiguse või õnnetusjuhtumi korral, ei või ametnik puududa töölt ilma oma vahetu ülemuse eelneva loata. Piiramata võimalikke kohaldatavaid distsiplinaarmeetmeid, lahutatakse kõik asjakohaselt tõendatud loata puudumised asjaomase ametniku põhipuhkusest. Kui töötaja on oma põhipuhkuse ära kasutanud, kaotab ta selle ajavahemiku eest oma tasu.

Kui ametnik soovib veeta puhkuse mujal kui kohas, kus ta töötab, peab ta selleks saama ametisse nimetava asutuse või ametiisiku eelneva nõusoleku.

3. peatükk. Riigipühad

Artikkel 61

Riigipühade loetelu koostavad ühenduste institutsioonid ühisel kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

V jaotis. Ametnike töötasud ja sotsiaalkindlustushüvitised

1. peatükk. Töötasu ja kulude korvamine

1. jagu. Töötasu

Artikkel 62

Vastavalt VII lisale on nõuetekohaselt ametisse nimetatud ametnikul õigus oma palgaastmele ja -järgule vastavale töötasule, välja arvatud juhul, kui selgesõnaliselt on sätestatud teisiti.

Ametnik ei tohi oma õigust töötasule loovutada.

Töötasu koosneb põhipalgast, peretoetustest ja muudest toetustest.

Artikkel 63

(28) (31) (32) (36) (38) (41) (42) (43) (47) (49) (53) (56) (58) (60) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

Ametniku töötasu väljendatakse eurodes. Seda makstakse selle riigi vääringus, kus ametnik oma kohuseid täidab.

Muus vääringus kui eurodes makstavat töötasu arvutatakse vahetuskursside põhjal, mida kasutati 1. juulil 2002 Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel.

Seda kuupäeva muudab artiklis 65 ettenähtud töötasu iga-aastase läbivaatamise ajal nõukogu, tehes vastava otsuse vastavalt EMÜ asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele ja Euratomi asutamislepingu artikli 118 lõikele 2 kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal.

Ilma et see piiraks artiklite 64 ja 65 kohaldamist, kohandab nõukogu eespool nimetatud kuupäeva muutmise korral nende artiklite järgi kindlaksmääratud paranduskoefitsiente ning korrigeerib seejuures kolmandas lõigus kirjeldatud korras mõjusid, mis tulenevad euro varieerumisest teises lõigus osutatud vahetuskursside suhtes.

Artikkel 64 (78)

Ametniku eurodes väljendatud tasu suhtes kohaldatakse pärast käesolevates personalieeskirjades või nende rakendusmäärustes ettenähtud kohustuslikke kinnipidamisi paranduskoefitsienti, mis on suurem, väiksem või võrdne 100 %ga sõltuvalt elamistingimustest erinevates teenistuskohtades.

Nõukogu võtab kõnealused paranduskoefitsiendid vastu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teises lõigus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 118 lõikes 2. Ühenduste ajutistel ametikohtadel töötavate ametnike töötasu suhtes kohaldatav paranduskoefitsient on 1. jaanuari 1962. aasta seisuga 100 %.

Artikkel 65

1. Nõukogu vaatab ametnike ja ühenduste muude teenistujate töötasu igal aastal läbi. Ta teeb seda septembrikuus komisjoni ühisaruande põhjal, mis põhineb Euroopa Ühenduste Statistikaameti poolt kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega koostatud ühisindeksil; indeks vastab igas ühenduste liikmesriigis 1. juuli seisule.

Läbivaatamisel kaalub nõukogu, kas töötasusid tuleks ühenduste majandus- ja sotsiaalpoliitika osana kohandada. Ta võtab eriti arvesse igasugust palgatõusu avalikus teenistuses ja vajadust uute ametnike järele.

2. Elukalliduse olulise suurenemise korral otsustab nõukogu kahe kuu jooksul, kuidas paranduskoefitsiente kohandada ja, vajaduse korral, kas neid tuleb kohaldada tagasiulatuvalt.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel teeb nõukogu otsuse komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teise lõigu esimeses taandes ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 118 lõikes 2.

Artikkel 65a (62)

Artiklite 64 ja 65 rakenduseeskirjad on sätestatud XI lisas.

Artikkel 66

(1) (2) (4) (5) (9) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (30) (31) (32) (35) (36) (37) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59) (60) (65) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

Igakuine põhipalk (eurodes) määratakse igale palgaastmele ja -järgule järgmise tabeli kohaselt:

Palgaastmed | Palgajärgud |

1.7.2002 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |

A1 | 12179,52 | 12826,51 | 13473,50 | 14120,49 | 14767,48 | 15414,47 | | |

A2 | 10808,33 | 11425,71 | 12043,09 | 12660,47 | 13277,85 | 13895,23 | | |

A3 | 8951,25 | 9491,28 | 10031,31 | 10571,34 | 11111,37 | 11651,40 | 12191,43 | 12731,46 |

A4 | 7520,00 | 7941,50 | 8363,00 | 8784,50 | 9206,00 | 9627,50 | 10049,00 | 10470,50 |

A5 | 6199,87 | 6567,17 | 6934,47 | 7301,77 | 7669,07 | 8036,37 | 8403,67 | 8770,97 |

A6 | 5357,85 | 5650,18 | 5942,51 | 6234,84 | 6527,17 | 6819,50 | 7111,83 | 7404,16 |

A7 | 4612,02 | 4841,51 | 5071,00 | 5300,49 | 5529,98 | 5759,47 | | |

A8 | 4078,92 | 4243,42 | | | | | | |

B1 | 5357,85 | 5650,18 | 5942,51 | 6234,84 | 6527,17 | 6819,50 | 7111,83 | 7404,16 |

B2 | 4642,16 | 4859,80 | 5077,44 | 5295,08 | 5512,72 | 5730,36 | 5948,00 | 6165,64 |

B3 | 3893,81 | 4074,78 | 4255,75 | 4436,72 | 4617,69 | 4798,66 | 4979,63 | 5160,60 |

B4 | 3367,80 | 3524,74 | 3681,68 | 3838,62 | 3995,56 | 4152,50 | 4309,44 | 4466,38 |

B5 | 3010,37 | 3137,37 | 3264,37 | 3391,37 | | | | |

C1 | 3435,01 | 3573,53 | 3712,05 | 3850,57 | 3989,09 | 4127,61 | 4266,13 | 4404,65 |

C2 | 2987,74 | 3114,68 | 3241,62 | 3368,56 | 3495,50 | 3622,44 | 3749,38 | 3876,32 |

C3 | 2787,00 | 2895,75 | 3004,50 | 3113,25 | 3222,00 | 3330,75 | 3439,50 | 3548,25 |

C4 | 2518,27 | 2620,28 | 2722,29 | 2824,30 | 2926,31 | 3028,32 | 3130,33 | 3232,34 |

C5 | 2322,00 | 2417,15 | 2512,30 | 2607,45 | | | | |

D1 | 2624,21 | 2738,95 | 2853,69 | 2968,43 | 3083,17 | 3197,91 | 3312,65 | 3427,39 |

D2 | 2392,77 | 2494,68 | 2596,59 | 2698,50 | 2800,41 | 2902,32 | 3004,23 | 3106,14 |

D3 | 2227,04 | 2322,36 | 2417,68 | 2513,00 | 2608,32 | 2703,64 | 2798,96 | 2894,28 |

D4 | 2099,79 | 2185,90 | 2272,01 | 2358,12 | | | | |

Artikkel 66a (34) (52) (63) (78) (88)

1. Erandina määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 [1] artikli 3 lõikest 1 kohaldatakse ühenduste poolt oma teenistuses olevatele töötajatele makstava töötasu suhtes 1. jaanuarist 1992 kuni 1. juulini 2003 ajutist meedet, mida nimetatakse "ajutiseks maksuks".

2. a) Kõnealuse ajutise maksu määr, mida kohaldatakse lõikes 3 määratletud põhitasu suhtes, on 5,83 %.

b) Nõukogu võib Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artikli 24 lõikes 1 sätestatud korras toimides pärast muude asjaomaste institutsioonidega nõupidamist vajaduse korral komisjoni aruande ja ettepaneku põhjal personalieeskirjade XI lisa artikli 15 lõikes 2 ettenähtud läbivaatamise raames muuta punktis a osutatud ajutise maksu määra.

3. a) Ajutise maksu arvutamisel kasutatav põhitasu on töötasu arvutamiseks kasutatav palgaastmele ja -järgule vastav põhipalk, millest on maha arvatud:

- sotsiaalkindlustusmaks ja pensionimaksed ning maksud, mida sama palgaastme ja -järgu ametnik, kellel ei ole ülalpeetavaid VII lisa artikli 2 tähenduses, peab maksma enne ajutise maksu tasumist, ning

- palgaastme D4 1. järgu ametniku põhipalk.

b) Ajutise maksu arvutamisel aluseks võetava põhitasu kindlakstegemiseks kasutatavaid osi väljendatakse eurodes ja nende suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti 100.

4. Ajutise maksu kohaldamise tõttu ei tohi palgad langeda allapoole enne maksu kehtestamist saadud netosummasid. [2]

Maksu osa, mida konkreetsel aastal eelmise sätte tõttu ei kohaldatud, lisatakse järgmise aasta maksule.

5. Ajutine maks arvatakse iga kuu palgast maha; sellest laekuv raha kantakse tuluna ühenduste üldeelarvesse.

Artikkel 67

(1) (2) (4) (5) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (24) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (40) (79)

1. Peretoetused on järgmised:

a) majapidamistoetus;

b) ülalpeetava lapse toetus;

c) õppetoetus.

2. Käesolevas artiklis sätestatud peretoetusi saav ametnik teatab mujalt saadavatest samalaadsetest toetustest; sellised toetused arvatakse VII lisa artiklite 1, 2 ja 3 alusel makstavatest toetustest maha.

3. Ülalpeetava lapse toetust võib ametisse nimetava asutuse või ametiisiku põhjendatud eriotsusega kahekordistada, kui arstitõenditega on tõendatud, et asjaomane laps kannatab vaimse või füüsilise puude all, mis tekitab ametnikule suuri kulusid.

4. Kui neid peretoetusi makstakse VII lisa artiklite 1, 2 ja 3 kohaselt muule isikule kui ametnik, makstakse need toetused asjaomase isiku elukohariigi vääringus ja arvutatakse vajaduse korral artikli 63 teises lõigus nimetatud vahetuskursside alusel. Nende toetuste suhtes kohaldatakse kõnealuse riigi paranduskoefitsienti, kui see riik asub ühendustes, või paranduskoefitsienti 100, kui elukohariik on väljaspool ühendusi.

Kui sellisele isikule makstakse peretoetusi, kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.

Artikkel 68 (8)

Artikli 67 lõikes 1 sätestatud peretoetuste maksmist jätkatakse, kui ametnikul on õigus saada toetust Euroopa Söe- ja Teraseühenduse endiste personalieeskirjade artikli 41 või artikli 34 või 42 alusel.

Asjaomane isik teatab sama lapse jaoks mujalt saadavatest samalaadsetest toetustest; sellised toetused arvatakse VII lisa artiklite 1, 2 ja 3 alusel makstavatest toetustest maha.

Artikkel 68a (8)

Ametnikul, kellel on lubatud töötada poole kohaga, on õigus saada töötasu, mis arvutatakse IVa lisas sätestatud korras.

Artikkel 69

(1) (2) (4) (5) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59) (60) (65) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

Kodumaalt lahkumise toetus moodustab 16 % ametniku põhipalga, majapidamistoetuse ja ülalpeetava lapse toetuse kogusummast, mida ametnikul on õigus saada. Kodumaalt lahkumise toetus on vähemalt 424,07 eurot kuus.

Artikkel 70 (8)

Ametniku surma korral makstakse tema lesele või ülalpeetavatele lastele lahkunu täispalk kolme kuu vältel alates tema surma kuule järgnevast kuust.

Kui sureb isik, kellel on õigus saada pensioni, kohaldatakse eespool esitatud sätteid lahkunu pensioni suhtes.

Artikkel 70a (24)

Ametnik, kellele ametisse nimetav asutus või ametiisik on määranud õpetamiskohustuse vastavalt artikli 24 kolmandas lõigus nimetatud täiendõppe kavale, võib saada toetust vastavalt VII lisa artiklis 4b sätestatud tingimustele.

2. jagu. Kulude korvamine

Artikkel 71

Ametnikul on vastavalt VII lisa sätetele õigus saada tööleasumisel, üleviimisel või teenistusest lahkumisel talle tekkinud kulude eest hüvitist, samuti on tal õigus saada hüvitist kohustuste täitmise käigus või sellega seoses tekkinud kulude eest.

2. peatükk. Sotsiaalkindlustushüvitised

Artikkel 72 (8) (10) (40)

1. Ametnik, tema abikaasa, kui abikaasal ei ole muu õigusnormi kohaselt õigust saada samasuguseid ja sama tasandi hüvitisi, ning ametniku lapsed ja muud ülalpeetavad VII lisa artikli 2 tähenduses on haiguste vastu kindlustatud 80 % ulatuses kuludest, võttes arvesse eeskirju, mis on koostatud ühenduse institutsioonide kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega. Seda määra tõstetakse 85 %ni järgmiste teenuste puhul: konsultatsioonid ja visiidid, kirurgilised operatsioonid, haiglaravi, farmaatsiatooted, radioloogia, analüüsid, laboratoorsed uuringud ja arsti retsepti alusel antud proteesid, välja arvatud hambaproteesid. Seda määra tõstetakse 100 %ni tuberkuloosi, lastehalvatuse, vähktõve, vaimuhaiguste ja muude haiguste puhul, mida ametisse nimetav asutus või ametiisik peab sama raskeks haiguseks, ning varase diagnoosi uuringute ja sünnituse puhul. 100 %list hüvitist ei kohaldata siiski kutsehaiguse või õnnetuse korral, mille korral kohaldatakse artiklit 73.

Üks kolmandik sellise kindlustuskaitse jaoks vajalikust sissemaksest tuleb maksta ametnikul, kuid nõutav summa ei tohi ületada 2 % tema põhipalgast.

1a. Kui ametniku teenistus lõpeb ja ta tõendab, et tema suhtes ei saa kohaldada ühtegi muud riiklikku ravikindlustusskeemi, võib ta teenistuse lõppemise kuule järgneva kuu jooksul taotleda, et tema suhtes jätkataks lõike 1 kohase ravikindlustuse kohaldamist kuni kuue kuu jooksul pärast teenistuse lõppemist. Eelmises lõikes nimetatud sissemakse arvutatakse ametniku viimase põhipalga alusel ja poole sissemaksest tasub ametnik ise.

Ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega, mille see teeb pärast nõupidamist institutsiooni meditsiinitöötajaga, ei kohaldata eelmises lõigus sätestatud taotluse esitamise ühekuulist tähtaega ja kuuekuulist tähtaega, kui asjaomasel isikul on raske või pikaajaline haigus, millesse ta on haigestunud enne teenistusest lahkumist ja millest ta on institutsioonile teatanud enne eelmises lõigus ettenähtud kuuekuulise tähtaja lõppu, tingimusel et asjaomane isik läbib institutsiooni korraldatud tervisekontrolli.

1b. Ametniku endine abikaasa või laps, kes lakkab olemast ametniku ülalpeetav, või isik, keda enam ei käsitata ülalpeetava lapsena personalieeskirjade VII lisa artikli 2 tähenduses, kes tõendab, et talle ei laiene ükski muu riiklik ravikindlustusskeem, võib kõige rohkem üheks aastaks saada jätkuvalt lõikes 1 nimetatud ravikindlustuse isikuna, kes on kindlustatud ametniku kindlustusega; selle kindlustuskaitse alusel ei nõuta sissemakse tasumist. Ühe aasta pikkune ajavahemik algab lahutuse jõustumise või ülalpeetava lapse seisundi või ülalpeetava lapsena käsitatava isiku seisundi kaotamise kuupäevast.

2. Ametnikul, kes on olnud ühenduste teenistuses kuni 60aastaseks saamiseni või kes saab invaliidsuspensioni, on pärast teenistusest lahkumist õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi. Sissemakse suurus arvutatakse tema pensioni alusel.

Neid sätteid kohaldatakse ka isiku suhtes, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni pärast sellise ametniku surma, kes oli korralises teenistuses või oli ühenduste teenistuses kuni 60aastaseks saamiseni või sai invaliidsuspensioni. Sissemakse suurus arvutatakse tema pensioni alusel.

2a. Järgmistel isikutel on samuti õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi, kui nad ei kuulu mõne teise riikliku ravikindlustusskeemi alla:

- endised ametnikud, kellel on õigus saada vanaduspensioni ja kes on lahkunud ühenduste teenistusest enne 60aastaseks saamist;

- isikud, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni sellise endise ametniku surma korral, kes lahkus ühenduste teenistusest enne 60aastaseks saamist.

Lõikes 1 osutatud sissemakse arvutatakse endise ametniku pensioni alusel ja poole sissemaksest tasub toitjakaotuspensioni saama õigustatud isik.

Orvupensioni õigusega isikul on õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi siiski üksnes taotluse alusel. Sissemakse arvutatakse orvupensioni alusel.

3. Kui 12 kuu jooksul kogunenud hüvitamata kulusid on kokku rohkem kui pool ametniku igakuisest põhipalgast või pensionist, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik määrata lõikes 1 osutatud eeskirjades ettenähtud korras erihüvitise, võttes arvesse asjaomase isiku pereolusid.

4. Kõnealuseid hüvitisi saama õigustatud isik teatab kõigi hüvitiste summa, mis talle on makstud või mida ta saab endale või oma kindlustusega hõlmatud isikutele nõuda mõne muu õigusaktidega ettenähtud ravikindlustusskeemi alusel.

Kui saadavate hüvitiste kogusumma ületab lõikes 1 sätestatud hüvitiste summa, lahutatakse vahe lõike 1 kohaselt hüvitatavast summast, välja arvatud ühenduste ravikindlustusskeemi kohaselt mittehüvitatavaid kulusid hõlmava täiendava eraravikindlustusskeemi alusel saadud hüvitised.

Artikkel 73 (24) (46)

1. Ametnik on teenistusse asumise päevast alates kindlustatud kutsehaiguse- ja tööõnnetuseriski vastu vastavalt eeskirjadele, mille ühenduste institutsioonid on koostanud ühisel kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega. Ta maksab kutseväliste riskide vastu kindlustamiseks kuni 0,1 % oma põhipalgast.

Kõnealustes eeskirjades täpsustatakse, milliseid riske ei kindlustata.

2. Makstavad hüvitised on järgmised:

a) surma korral:

alljärgnevalt loetletud isikutele makstakse ühekordne summa, mis võrdub lahkunu viiekordse aasta põhipalgaga, mis arvutatakse 12 kuu jooksul enne õnnetust saadud igakuiste palgasummade põhjal:

- lahkunud ametniku abikaasale ja lastele vastavalt ametniku pärandit reguleerivale pärimisseadusele; abikaasale makstav summa peab olema vähemalt 25 % ühekordselt makstavast summast;

- kui eelmises kategoorias nimetatud isikuid pole, siis teistele järeltulijatele vastavalt ametniku pärandit reguleerivale pärimisseadusele;

- kui kummaski eelmises kategoorias nimetatud isikuid pole, siis ülenejatele sugulastele vastavalt ametniku pärandit reguleerivale pärimisseadusele;

- kui üheski eelmises kategoorias nimetatud isikuid pole, siis institutsioonile;

b) püsiva täieliku töövõimetuse korral:

ametnikule makstakse ühekordne summa, mis võrdub tema kaheksakordse aasta põhipalgaga, mis arvutatakse 12 kuu jooksul enne õnnetust saadud igakuiste palgasummade põhjal;

c) püsiva osalise töövõimetuse korral:

ametnikule makstakse punktis b sätestatud hüvitisest summa, mis arvutatakse lõikes 1 nimetatud eeskirjades sätestatud skaala kohaselt.

Nagu nimetatud eeskirjades on sätestatud, võib eespool ettenähtud maksed asendada annuiteediga.

Eespool loetletud hüvitisi võib maksta lisaks 3. peatükis ettenähtud hüvitistele.

3. Lõikes 1 nimetatud eeskirjades sätestatud viisil kaetakse ka järgmised kulud: arsti-, ravimi-, haigla-, operatsiooni-, proteesi-, röntgenograafia-, massaaži-, ortopeedilised, kliinilised ja transpordikulud ning kõik muud samalaadsed õnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel tekkivad kulud.

Kulud hüvitatakse ainult juhul, kui artikli 72 alusel ametnikule makstav summa ei kata täielikult tekkinud kulusid.

Artikkel 74 (1) (8) (10) (24) (78) (81)

1. Ametniku lapse sünni puhul makstakse tegelikult last hooldavale isikule toetust 198,31 eurot.

Sama toetust makstakse ametnikule, kes lapsendab alla viieaastase lapse, kes on ülalpeetav VII lisa artikli 2 lõike 2 tähenduses

2. Kõnealust toetust makstakse samuti vähemalt seitse kuud kestnud raseduse katkemise korral.

3. Lapse sünnitoetuse saaja teatab kõigist samalaadsetest toetustest, mida saadakse sama lapse puhul mujalt; sellised toetused arvatakse eespool nimetatud toetusest maha. Kui mõlemad vanemad on ühenduste ametnikud, makstakse toetust ainult üks kord.

Artikkel 75 (40)

Ametniku, tema abikaasa, ülalpeetava lapse või mõne muu tema majapidamises elanud VII lisa artikli 2 tähenduses ülalpeetava isiku surma korral hüvitab institutsioon kulud, mis tekivad seoses surnu viimisega ametniku teenistuskohast tema päritolukohta.

Ametniku surma korral lähetuse ajal hüvitab institutsioon kulud, mis tekivad seoses surnu viimisega ametniku surmakohast päritolukohta.

Artikkel 76

Ametnikule, endisele ametnikule või ametniku surma korral tema õigusjärglastele, kes muu hulgas raske või pikaajalise haiguse või perekondike põhjuste tõttu on eriti raskes olukorras, võib teha kingitusi, anda laenu või maksta avanssi.

3. peatükk. Pensionid

Artikkel 77 (8)

Ametnikul, kes on teenistuses olnud vähemalt kümme aastat, on õigus saada vanaduspensioni. Tal on siiski õigus seda pensioni saada teenistuse pikkusest olenemata, kui ta on üle 60 aasta vana, kui teda ei ole olnud võimalik tööle ennistada tema reservis viibimise ajal või juhul, kui ta on lahkunud teenistusest teenistuse huvides.

Maksimaalne vanaduspension on 70 % selle palgaastme viimasest põhipalgast, kuhu ametnik vähemalt aasta jooksul kuulus. Seda makstakse ametnikule, kes on VIII lisa artikli 3 järgi arvestatuna olnud teenistuses 35 aastat. Kui teenistusaastaid on alla 35, vähendatakse eespool nimetatud maksimaalmäära võrdeliselt.

Kui tegemist on ametnikega, kes on abistanud isikut, kes töötab ühenduste asutamislepingutega või ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepinguga ettenähtud ametikohal, või mõne ühenduste institutsiooni või organi valitud presidenti või mõne Euroopa Parlamendi poliitilise fraktsiooni valitud esimeest, ja kellel on õigus saada pensioni vastavalt asjaomases ametis kogunenud pensioniõigusliku staaži aastatele, arvutatakse pensioni suurus kõnealuse aja jooksul saadud viimase põhipalga põhjal, kui saadud põhipalk on suurem kui käesoleva artikli teise lõigu kohaldamisel aluseks võetav põhipalk.

Vanaduspension vähemalt 4 % elatusmiinimumist iga teenistuses oldud aasta kohta.

Pensioniiga saabub 60aastaselt.

Artikkel 78 (8)

Ametnikul on VIII lisa artiklites 13–16 ettenähtud korras õigus invaliidsuspensionile püsiva täieliku töövõimetuse korral, mille tõttu ametnikul ei ole võimalik täita oma karjäärivahemiku ametikohale vastavaid kohustusi.

Kui töövõimetus on tekkinud kohustuste täitmise ajal või seoses kohustustega juhtunud õnnetuse tagajärjel, kutsehaiguse, ühiskasuliku teo või oma eluga riskides teise inimese päästmise tõttu, on invaliidsuspension 70 % ametniku põhipalgast.

Kui töövõimetus on tekkinud mingil muul põhjusel, võrdub ametniku invaliidsuspension vanaduspensioniga, mida ametnikul oleks olnud õigus saada 65aastasena, kui ta oleks selle eani teenistuses olnud.

Invaliidsuspension arvutatakse selle põhipalga põhjal, mida ametnik oleks oma palgaastme kohaselt saanud, kui ta oleks pensioni maksmise ajal teenistuses olnud.

Invaliidsuspension on vähemalt 120 % elatusmiinimumist.

Kui ametnik on töövõimetuse ise tahtlikult põhjustanud, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustada, et ametnik saab ainult vanaduspensioni.

Artikkel 79 (8) (24) (46)

Ametniku või endise ametniku lesel on VIII lisa 4. peatükis ettenähtud korras õigus toitjakaotuspensionile, mis on 60 % sellest vanadus- või invaliidsuspensionist, mida maksti tema abikaasale või mida oleks teenistuse pikkusest või east olenemata tema abikaasale makstud, kui tal oleks surma ajal sellele õigus olnud.

Toitjakaotuspension, mida makstakse selle ametniku lesele, kes suri ühes artiklis 35 määratletud halduslikest seisunditest viibimise ajal, on vähemalt elatusmiinimumi suurune ja vähemalt 35 % selle ametniku viimasest põhipalgast.

See summa ei tohi olla alla 42 % ametniku viimasest põhipalgast, kui surma on põhjustanud üks artikli 78 teises lõigus nimetatud asjaoludest.

Artikkel 79a (46)

Artikli 79 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis naissoost ametniku või endise ametniku lese suhtes.

Artikkel 80 (8) (40) (46)

Kui ametnik või vanadus- või invaliidsuspensioni saaja sureb, jätmata maha abikaasat, kellel oleks õigus saada toitjakaotuspensioni, on VII lisa artikli 2 tähenduses ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni vastavalt VIII lisa artiklis 21 nimetatud tingimustele.

Sama õigus saada pensioni on lastel, kes vastavad eespool nimetatud tingimustele, kui toitjakaotuspensioni saav abikaasa sureb või abiellub uuesti.

Kui ametnik või vanadus- või invaliidsuspensioni saama õigustatud isik sureb, kuid esimeses lõikes sätestatud tingimused pole täidetud, on VII lisa artikli 2 tähenduses ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni vastavalt VIII lisa artiklile 21; pension võrdub siiski poolega nimetatud artikli kohaselt arvutatud pensionist.

Kui sureb vanaduspensioni või invaliidsuspensioni saava ametniku või endise ametniku abikaasa, kes ei ole ametnik ega ajutine töötaja, on lese ülalpeetavatel lastel VII lisa artikli 2 tähenduses õigus saada orvupensioni vastavalt VIII lisa artiklile 21.

Esimeses, teises ja kolmandas lõigus ettenähtud õigus kehtib ka sellise endise ametniku surma korral, kellel oli õigus hüvitisele personalieeskirjade artikli 50, määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 5, määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2530/72 artikli 3 või määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1543/73 artikli 3 alusel, ning sellise endise ametniku surma korral, kes lahkus teenistusest enne 60aastaseks saamist ja taotles oma vanaduspensioni edasilükkamist 60aastaseks saamise kalendrikuule järgneva kalendrikuu esimesele päevale.

Artikkel 81 (8) (10)

Isikul, kellel on õigus saada vanaduspensioni, mida makstakse 60aastastele või vanematele, või invaliidsus- või toitjakaotuspensioni, on VII lisas sätestatud tingimustel õigus saada artiklis 67 nimetatud peretoetusi; majapidamistoetus arvutatakse saaja pensioni alusel.

Ülalpeetava lapse toetuse summa, mida makstakse toitjakaotuspensioni saama õigustatud isikule, on siiski kahekordne võrreldes artikli 67 lõike 1 punktis b sätestatud toetusega.

Artikkel 81a (46)

1. Olenemata kõigist muudest sätetest, eelkõige nendest, mis on seotud toitjakaotuspensioni miinimumsumma maksmisega isikule, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, ei tohi lesele ja teistele õigustatud isikutele toitjakaotuspensionina makstav kogusumma koos peretoetustega, millest on lahutatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipidamised, ületada:

a) artiklis 35 sätestatud staatusega ametniku surma korral töötasu, mida ametnik oleks saanud vastavalt samale palgaastmele ja -järgule, kui ta oleks endiselt teenistuses olnud, koos kõigi peretoetustega, mida ta sel juhul oleks saanud ja millest oleks lahutatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipeetavad summad;

b) pärast kuupäeva, mil punktis a nimetatud ametnik oleks saanud 65aastaseks, tema surmaaegsele palgaastmele ja -järgule vastavat vanaduspensioni summat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, koos kõigi peretoetustega, mida ta oleks saanud ja millest oleks lahutatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipeetavad summad;

c) sellise endise ametniku surma korral, kellel oli õigus saada vanadus- või invaliidsuspensioni, pensionisummat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, võttes arvesse punktis b nimetatud toetusi ja kinnipidamisi;

d) endise ametniku surma korral, kes lahkus teenistusest enne 60aastaseks saamist ja oli taotlenud oma pensioni edasilükkamist tema 60aastaseks saamise kalendrikuule järgneva kalendrikuu esimese kuupäevani, vanaduspensioni summat, mida tal elus olles oleks olnud õigus 60aastasena saada, võttes arvesse punktis b nimetatud toetusi ja kinnipidamisi;

e) sellise ametniku või endise ametniku surma korral, kellel oli oma surma päeval õigus saada toetust käesolevate personalieeskirjade artikli 41 või 50, määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikli 5, määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 2530/72 artikli 3, määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1543/73 artikli 3, määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 2150/82 artikli 2 või määruse (ESTÜ, EMÜ, Euratom) nr 1679/85 artikli 3 alusel, toetuse summat, mida ametnikul elus olles oleks olnud õigus saada, võttes arvesse punktis b nimetatud toetusi ja kinnipidamisi;

f) ajavahemikul, mis järgneb kuupäevale, mil oleks lõppenud punktis e nimetatud endise ametniku õigus saada toetust, vanaduspensioni summat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada kõnealusel kuupäeval, kui ta oleks vastanud pensioniõiguste saamise vanusenõuetele, võttes arvesse punktis b sätestatud toetusi ja kinnipidamisi.

2. Lõike 1 kohaldamisel ei võeta arvesse paranduskoefitsiente ja see asjaolu võib mõjutada kõnealuste summade suurust.

3. Eespool punktides a–f määratletud maksimumsumma jaotatakse isikute vahel, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, võrdeliselt õigustega, mis lõiget 1 arvestamata oleksid neile kuulunud.

Sellisel viisil jaotatud summade suhtes kohaldatakse artikli 82 lõike 1 teist, kolmandat ja neljandat lõiku.

Artikkel 82 (40) (78) (79)

1. Eespool sätestatud pensionid arvutatakse pensioniõiguse tekkimise kuu esimesel päeval kehtiva palgaastmestiku alusel.

Nende suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti, mis on kehtestatud sellele ühendustes asuvale riigile, kus pensionisaaja tõendab oma elukoha olevat.

Kui pensionisaaja elab väljaspool ühendusi asuvas riigis, kohaldatakse paranduskoefitsienti 100.

Eurodes väljendatud pensione makstakse ühes personalieeskirjade VIII lisa artiklis 54 nimetatud vääringutest personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus sätestatud viisil.

2. Kui nõukogu otsustab vastavalt artikli 65 lõikele 1 tõsta töötasu, otsustab ta artikli 65 lõikes 3 sätestatud korras tõsta koos sellega vastavalt ka pensione.

Artikkel 83 (8) (64)

1. Käesoleva pensioniskeemi järgseid hüvitisi makstakse ühenduste eelarvest. Liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud toetuste maksmise vastavalt nimetatud kulude rahastamise ulatusele.

Endiste Euroopa Söe- ja Teraseühenduse personalieeskirjade artikli 83 lõikes 1 osutatud pensioniskeemi vahendite kasutamise otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

2. Ametnikud maksavad ühe kolmandiku selle pensioniskeemi rahastamisest. Sissemakse on 8,25 % ametniku põhipalgast, võtmata arvesse artiklis 64 nimetatud paranduskoefitsiente. See arvatakse ametnike palkadest maha iga kuu.

3. Selliste ametnike pensionide arvutamise korra, kes on osa oma teenistusajast olnud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse teenistuses või kes on ühenduste ühiste institutsioonide või organite teenistuses, ning selliste pensionide maksmisega seotud kulude jagamise Euroopa Söe- ja Teraseühenduse pensionifondi ning Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse eelarvete vahel kehtestavad nõukogud ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse eesistujate komitee määrusega, mille nad võtavad vastu ühisel kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

4. Kui ühe või mitme kvalifitseeritud eksperdi poolt nõukogu tellimusel tehtud kindlustusmatemaatilise hindamise tulemusel selgub, et ametnike tehtud sissemaksetest ei piisa selleks, et rahastada üht kolmandikku pensioniskeemi järgseid hüvitisi, määravad eelarvepädevad institutsioonid eelarvemenetluse korras ja pärast artiklis 10 ettenähtud nõupidamist personalieeskirjade komiteega kindlaks, kuidas muuta sissemaksete määrasid või pensioniiga.

Artikkel 84

Üksikasjalikud eeskirjad eespool kirjeldatud pensioniskeemi kohta on VIII lisas.

4. peatükk. Alusetult makstud summade tagasimaksmine

Artikkel 85 (8)

Töötajale enammakstud summa nõutakse sisse, kui saaja oli teadlik, et maksmisel puudus seaduslik alus või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada.

5. peatükk. Õiguste üleminek ühendustele

Artikkel 85a (46)

1. Kui käesolevates personalieeskirjades nimetatud isiku surma, vigastuse või haiguse on põhjustanud kolmas isik, lähevad ohvri või tema õigusjärglaste õigused kolmanda isiku vastu, sealhulgas hagemisõigus, otse üle ühendustele neile käesolevate personalieeskirjade kohaselt sellise surma, vigastuse või haiguse põhjustanud sündmuse tagajärjel tekkivate kohustuste piires.

2. Lõikes 1 sätestatud õiguste ülemineku kohaldamisalasse kuuluvad muu hulgas:

- töötasu jätkuv maksmine ametnikule tema ajutise töövõimetuse ajal vastavalt artiklile 59,

- vastavalt artiklile 70 tehtavad maksed pärast pensioniõigusliku ametniku või endise ametniku surma,

- ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustusega seotud hüvitised, mida makstakse vastavalt artiklitele 72 ja 73 ning nende rakenduseeskirjadele,

- artiklis 75 osutatud surnu veoga kaasnevate kulude maksmine,

- täiendavad peretoetused, mida vastavalt artikli 67 lõikele 3 ja VII lisa artikli 2 lõigetele 3 ja 5 makstakse ülalpeetava lapse raske haiguse või kehalise või vaimse puude korral,

- invaliidsuspension, mida makstakse püsiva töövõimetusega lõppeva õnnetuse või haiguse korral, mis takistab ametnikul tema kohustuste täitmist,

- toitjakaotuspension, mida makstakse ametniku või endise ametniku surma korral või pensioniõigusliku ametniku või endise ametniku abikaasa surma korral, kui abikaasa ei ole ametnik ega ajutine töötaja,

- orvupension, mida vanusest olenemata makstakse ametniku või endise ametniku lapsele, kes raske haiguse või kehalise või vaimse puude tõttu ei suuda end pärast teda ülalpidanud isiku surma elatada.

3. Ühendustele ei lähe üle õigused, mis on seotud puhtalt isikliku kahju hüvitamisega, näiteks mittemateriaalse kahju, valu või kannatuste eest makstavate kahjutasudega, või kosmeetiliste ja muude kahjude hüvitamisega ulatuses, mis on suurem kui nimetatud otstarbeks artikli 73 alusel antav toetus.

4. Lõigete 1, 2 ja 3 sätted ei tohi takistada ühenduste otsest tegevust.

VI jaotis. Distsiplinaarmeetmed

Artikkel 86 (24)

1. Ametnik või endine ametnik, kes kas tahtlikult või süülise hooletuse tõttu ei täida oma käesolevatest personalieeskirjadest tulenevaid kohustusi, kannab distsiplinaarvastutust.

2. Distsiplinaarmeetmed on järgmised:

a) kirjalik hoiatus;

b) noomitus;

c) kõrgemasse järku tõusmise edasilükkamine;

d) madalamasse järku tagandamine;

e) madalamale palgaastmele tagandamine;

f) teenistusest vabastamine ja vajaduse korral vanaduspensioni saamise õiguse vähendamine või peatamine; selle meetme tagajärjed ei mõjuta siiski ametniku ülalpeetavaid;

g) vanaduspensioni saamise õiguse täielik või osaline peatamine kas ajutiselt või alaliselt, kui ametnik on teenistusest lahkunud; käesolevat sätet ei kohaldata nii, et see mõjutab ametniku pärijaid.

3. Iga süüteo suhtes võib võtta üksnes ühe distsiplinaarmeetme.

Artikkel 87

Ametisse nimetaval asutusel või ametiisikul on õigus anda ametniku vahetu ülemuse ettepanekul või omal algatusel välja kirjalik hoiatus või noomitus ilma distsiplinaarnõukoguga konsulteerimata. Enne selle meetme võtmist kuulatakse ära asjaomane ametnik.

Muid meetmeid määrab ametisse nimetav asutus või ametiisik pärast IX lisas sätestatud distsiplinaarmenetluse lõppu. Selle menetluse algatab ametisse nimetav asutus või ametiisik pärast seda, kui on asjaomase ametniku ära kuulanud.

Artikkel 88

Kui ametisse nimetav asutus või ametiisik süüdistab ametnikku tõsises üleastumises ja olenemata sellest, kas see seisneb ametniku ametikohustuste täitmata jätmises või õiguserikkumises, võib kõnealune asutus või isik anda käsu ametniku koheseks ametist kõrvaldamiseks.

Ametniku ametist kõrvaldamise otsuses tuleb täpsustada, kas ametnik jätkab ametist eemal viibimise ajal töötasu saamist või kui palju sellest kinni peetakse; kinnipeetav osa ei tohi olla üle poole ametniku põhipalgast.

Lõplik otsus tehakse nelja kuu jooksul alates ametniku ametist kõrvaldamise otsuse jõustumise kuupäevast. Kui kõnealuse nelja kuu möödudes ei ole otsust vastu võetud, hakkab ametnik uuesti saama täistöötasu.

Kui ametnikku ei ole võetud distsiplinaarvastutusele või talle ei ole määratud muud distsiplinaarkaristust kui kirjalik hoiatus, noomitus või kõrgemasse järku viimise edasilük